runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Nu siger ordføreren alligevel, at regningen er betalt.
Det må man jo så gå ud fra betyder, at hvis ordførerens parti får flertal endnu en gang, vil man fjerne den her besparelse.
Jeg synes heller ikke, jeg har fået et klart svar på, om Venstre mener, det er en holdbar måde at have uddannelser på at skære lidt af kagen år for år.
Altså, jeg kan jo ikke vide noget om, hvad for nogle interne diskussioner, man har haft i Venstre, og det vil jeg også helst have bliver oppe i Venstres gruppeværelse.
Jeg er egentlig bare interesseret i at vide, om man i Venstre mener, at det er en holdbar måde at drive vores uddannelsesinstitutioner på at tage 2 pct. hvert år.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Det er en holdbar måde at gøre det på ikke at bruge flere penge, end man har, eller end man tjener.
Ordføreren kan kigge til det sydlige Europa og se de store konsekvenser det havde, da en stat ikke havde styr på finanserne.
Der kan man virkelig tale om, at det havde store konsekvenser for et uddannelsessystem, at de fra den ene dag til den anden satte lærerne ned i løn og fjernede mange af de privilegier og det, der skulle være med til at sikre, at de studerende havde noget at leve af.
Det er en uacceptabel måde at gøre tingene på.
Vi har varslet i god tid, at det var det her, vi ville gøre.
Vi har reduceret med 1 pct. om året, når det kommer til de frie skoler –
det har man vidst i en årrække.
Vi kunne høre ministeren stå og sige: Jamen det er jo ikke, fordi de alle sammen er gået fra hus og hjem.
Jeg er godt klar over, at der er nogle, der er udfordret på økonomien, men Venstre mener altså, at vi ikke kan bruge flere penge, end vi har.
Derfor må vi stadig væk rette ind og sikre os, at vi har en økonomi, der hænger sammen, fordi det er kun på den måde, at vi kan sikre os, at vi har et samfund, der dels skaber arbejdspladser – så mange som overhovedet muligt – og hvor vi dels kan sige til vores unge mennesker: I kan godt planlægge 2, 3, 4, 5 år fremad, for vi kan garantere jer, at det er gratis at tage en uddannelse; vi kan garantere jer, at I har et forsørgelsesgrundlag på rimeligt niveau.
Det synes Venstre er ansvarligt, og vi synes, det er det signal, som er vigtigt.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Det er faktisk sådan, at vores regering har tilbageført midler og gjort rigtig meget for højskolerne, bl.a. det her med de korte kurser, så man f.eks. på seniorhøjskolerne nu har mulighed for at lave korte kurser.
Det betyder rigtig, rigtig meget for de højskoler, som har fået lov til det.
Vi har på finansloven for i år omprioriteret de midler til fordel for bl.a. de mindre skoler og seniorhøjskolerne.
Vi har gjort mange tiltag.
Der kan sikkert gøres en masse andre tiltag – det kan vi jo gøre i fællesskab, måske.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Det vil så sige, at hvis jeg taler med højskoler i morgen, eller hvis jeg taler med de frie grundskoler i morgen, så har man indfriet det løfte, man gik til valg på, altså netop at fjerne de negative konsekvenser af genopretningspakken krone for krone.
Et ganske kort spørgsmål til ordføreren: Gik ordførerens parti ikke til valg på at fjerne konsekvenserne af genopretningspakken inden for højskoleområdet og de frie grundskoler?
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Vi synes, at folkeskolen skal være det, som forældrene først og fremmest skal vælge.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Det kan da godt være, at ordføreren synes, at det er mærkeligt, men, altså, alle børn skal jo i skole, og børn, der går i en fri grundskole, er billigere for det offentlige end børn, der vælger en folkeskole.
Og vi er af den holdning, at forældre skal vælge den skole, der er bedst for deres børn.
Men nu spurgte jeg ordføreren om Socialdemokratiets argumentation.
Hvordan kan det være, at man ikke synes, at forældre skal have et frit valg, uanset om de har en høj indkomst eller måske en mere moderat indkomst?
Regeringen tilbageførte besparelserne på efterskolerne med det argument, at det var vigtigt, at alle typer af familier kunne tilvælge en efterskole.
På området omkring de frie grundskoler har man ikke gjort det; derimod er man fortsat med at skære i koblingsprocenten, sådan at vi nu er nede på 71 pct.
Hvordan kan det være, at den logik, som gjorde sig gældende med efterskolerne, ikke gør sig gældende for forældre, der gerne vil tilvælge de frie grundskoler?
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Som socialdemokrat er jeg rigtig glad for, at debatten om de frie grundskoler og højskoler er på dagsordenen i dag.
De frie grundskoler er for os
et alternativ til folkeskolen for de forældre, der af pædagogiske, idépolitiske og religiøse årsager ønsker en særlig skolegang for deres børn, og det giver på den måde en større mangfoldighed på hele skoleområdet.
Vi har i den sidste tid brugt rigtig meget tid på at diskutere samfundets fællesskole, og hvordan vi får en endnu stærkere folkeskole, for vores mål er som socialdemokrater helt klart, at der alle steder skal være en god lokal folkeskole, som skal være førstevalg for forældrene.
Det er nemlig kernevelfærd for os, at vi har den gode lokale folkeskole, hvor alle børn bliver dygtigere og glade af at gå i skole.
Når det så er sagt, så forventer jeg selvfølgelig også, at de frie grundskoler løfter deres del af det sociale ansvar.
Og for at sikre, at de frie grundskoler ligesom folkeskolen oplever et løft, er vi Socialdemokrater også tilfredse med, at tilskuddet til de frie grundskoler sættes op med 23,5 mio. kr. i 2014 og 47 mio. kr. i 2015 og årligt frem til 2017.
Samtidig forhandler vi netop nu forslaget om friere rammer for de frie grundskoler, når det handler om at kunne oprette vuggestuer og danne elevråd.
Det synes jeg da er fine tiltag.
Med andre ord er der gode rammer for de frie grundskoler.
For folkehøjskolernes vedkommende tror jeg, at mange af os er stolte af vores tradition med at have højskoler.
De spiller en vigtig rolle i samfundet som steder, hvor vi kan udvikle os, lære nyt og bidrage til det danske demokrati i en ren Hal Koch-stil med debat og samtale.
Det handler jo også om, at vi er glade for højskolerne og synes, at de fortsat skal spille en rolle i Danmark i fremtiden.
På finansloven for i år omprioriterede vi også midlerne til fordel for bl.a. de mindre skoler og for seniorhøjskolerne.
er selv fra Vestjylland og har gået i skole på seminariet i Nørre Nissum og synes, at det er en rigtig vigtig uddannelsesby.
Der ligger også en højskole, og der kommer jeg rigtig meget ikke alene som medlem af bestyrelsen, men også af lyst, for det er netop sådan, at når man går derfra, har man fået kultur, ånd, oplevelser og fællesskab.
Jeg er fyldt, og det er alle, der kommer der.
Derfor er det rigtig godt at have den slags skoler.
På den baggrund vil jeg gerne på vegne af Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten oplæse følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget ser de frie grundskoler som et grundlovssikret alternativ til en stærk folkeskole.
Folketinget anser højskolerne for at have en væsentlig rolle som uddannende, livsoplysende, folkeligt oplysende og demokratisk dannende institution i det danske samfund.
Med vedtagelsen af den nye højskolelov i december 2013 har Folketinget sikret gode rammer for skoleformens fremtidige udvikling.«
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Nu er der jo i loven indlagt nogle meget klare principper for, hvornår og hvordan det skal være, hvis man rykker et barn fra eksempelvis en specialskole eller en specialklasse tilbage i den stamklasse, eleven kom fra.
Pengene og økonomien bag ved er jo helt anderledes.
Du skal have de børn tilbage, som har en chance for at klare det med lidt ekstra støtte og opmærksomhed.
Det er jo ikke alle børn, der skal tilbage.
Det vil så sige, at jeg ikke helt tror, at man kan lave den der model.
Men jeg er ganske, ganske tryg ved, at vi har det, der hedder PPR, der er inde over i hver enkelt sag, og som er rigtig, rigtig gode til at sikre sig, at den støtte, som eleven har brug for, når eleven skal tilbage i stamklassen, følger med.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Men det er sådan, at pengene fra specialområdet jo ikke følger barnet over i de frie grundskoler.
Det gør de jo ikke i dag.
Så ville ordføreren ikke synes, at det var interessant at kigge på en model, hvor man i højere grad og lettere kunne indrette det sådan, at pengene fulgte barnet over i en fri grundskole, sådan at man som forældre til et specialbarn også kan tilvælge en fri grundskole?
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
To spørgsmål er meget at holde styr på for en mand.
Jeg vil prøve at starte med det første.
Det har vi haft stor gavn af siden.
Jeg er godt klar over, at det var nogle meget upopulære beslutninger, men hvis man skal se i bakspejlet, var det nogle meget kloge og nogle meget vise beslutninger.
Så var der det næste spørgsmål om inklusion.
Jeg tror da, at alle os, som har taget ansvar for inklusionsopgaven, havde den meget klare forventning, at pengene ville følge barnet, og jeg synes faktisk også, at lovgivningen er rimelig klar på det område.
Det var også en klar holdning i den aftale, som regeringen lavede med kommunerne, at det her ikke var en spareøvelse.
Jeg synes faktisk, at konklusionen på vores samråd i dag var rimelig klar.
Vi vil alle sammen gerne det samme sted hen.
Vi vil gerne have det bedste for vores børn.
Det er noget, vi skal gøre.
Vi skal inkludere i stedet for at ekskludere, og vi skal sørge for, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed, så vi ikke taber nogen på gulvet.
Det følger vi selvfølgelig tæt hele vejen, men det er også en vanskelig øvelse.
Derfor vil der være noget, der falder ved siden af.
Jeg synes faktisk, det var en glæde for mig i dag at høre, at der er et ministerium, som hele tiden er klar til at bakke op og fange dem, som falder ud, og dem, som skaber overskrifter i aviserne, og så kan vi stille nogle kritiske spørgsmål til kommunerne og få dem tilbage på sporet.
I Venstre vil vi inkludere i stedet for at ekskludere, dels er det bedre for det enkelte barn, dels er det bedre for alle børn i den danske grundskole rent økonomisk.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Ordføreren siger alt det rigtige på det principielle plan, men ordføreren vil sikkert også give mig ret i, at det er rammevilkår, der er afgørende for virksomheder, men også for organisationer som de frie skoler.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om to ting.
For det første vil jeg spørge, om ordføreren er tilfreds med den situation, vi står med nu, hvor koblingsprocenten er kommet ned på 71; hvor man begynder at skære direkte i fagligheden ude på skolerne eller sætter forældrebetalingen betragteligt op.
Er ordføreren tilfreds med den situation, når vi taler om forældre, der først har betalt til folkeskolen over skatten og derefter skal betale et betragteligt beløb for den frie skole?
For det andet vil jeg høre om ordførerens mening.
Nu har vi diskuteret inklusion med undervisningsministeren i et samråd i dag, og der kan vi se, at pengene ikke rigtig ser ud til at følge barnet, og det er jo et princip, som man i Venstre sætter stor pris på.
Vil ordføreren ikke være villig til at kigge på en model, hvor man i højere grad kan se, at pengene på specialområdet kan følge barnet også over i de frie skoler?
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Som jeg stod og sagde før, tilfører vi midler nu, på grund af at vi har tilført midler til folkeskolen.
Ved folkeskolereformen tilførte vi også midler her.
Det er jo også lidt besynderligt, kan man sige, at det kommer fra Liberal Alliance, som vil have en flad skat på 40 pct., at anklage os, der faktisk giver rigtig mange penge til de her skoler.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Velkommen tilbage til anerkendelsen af højskolen og de frie skoler.
Jeg er meget glad for, at I nu anerkender, at der har været for mange regler, at der har været for meget dokumentation, som ikke har gavnet de frie skoler.
Det gælder både de frie grundskoler og højskolerne.
Så jeg vil egentlig bare forsigtigt spørge, om det her ikke nærmest var en anerkendelse af det, kulturministeren nævnte, nemlig hvad den her regering faktisk har gjort for at lempe i forhold til de krav og de regler, som Venstre og den daværende regering jo lagde ned over de frie skoler og som sådan nærmest var ved at tage livet af dem.
Stine Brix (EL), 2014-03-18:
Tak for det.
Jeg synes, det her er et bragende godt forslag.
Jeg kan kun glæde mig over, at det er fremsat, og jeg kan kun glæde mig over, at der er flere partier, som bakker op om det – også flere, end der var, dengang vi fremsatte et beslutningsforslag for 5-6 år siden.
Det er rigtig godt, at der nu bliver mulighed for, at borgere her i Danmark, som mener, at Danmark ikke lever op til handicapkonventionen, får en mulighed for i sidste ende at føre en klage helt til FN-systemet.
Det er ikke bare en vigtig rettighed, det er også et vigtigt signal, som vi kan bruge, når vi i alle mulige andre sammenhænge som land er med til at fremme rettighederne for borgere med handicap.
Jeg bemærkede i hvert fald, at Danske Handicaporganisationer i deres høringssvar skrev, at de oplevede det som en konkret udfordring i deres arbejde med at fremme rettigheder for mennesker med handicap i andre lande i verden, at Danmark ikke selv havde ratificeret tillægsprotokollen.
Så det giver os også en styrke i forhold til det civilsamfundsarbejde, som mange ngo'er i Danmark varetager på det her område.
Handicapkonventionen handler jo om, at borgere med handicap fuldt ud kan nyde samme frihedsrettigheder, samme menneskerettigheder som alle andre borgere, at de ikke bliver udsat for diskrimination – et rigtig vigtigt og ædelt formål.
Der er mange ting, vi stadig kan gøre i Danmark for at nå det mål.
Det gælder bl.a. tilgængelighed, som har været nævnt her i debatten i dag.
Der mangler vi rigtig meget for at forbedre tilgængeligheden.
Det gælder i forhold til den retssikkerhed, man som borger møder, når man kommer ind i klagesystemet.
Det gælder i forhold til lange sagsbehandlingstider.
Der er mange, mange områder, hvor vi kan gøre noget.
Men det er et vigtigt signal, vi sender, nemlig at vi godt vil udfordres af borgerne, når de ikke mener, at vi som samfund gør det godt nok.
Hvis man bare søger på internettet, finder man hurtigt rigtig mange eksempler på borgere, som mener, at der i deres sag har været brud på handicapkonventionen, og jeg tror, mange af de mennesker vil glæde sig over, at de nu får en ekstra mulighed for at prøve det af.
Jeg må samtidig sige, at jeg synes, det er mærkværdigt, at Dansk Folkeparti er så afvisende over for at ratificere den her del af tillægsprotokollen, især når man understreger – og det vil jeg gerne anerkende at man gør – at man faktisk ønsker at forbedre mulighederne for at klage i Danmark for borgere med handicap.
Her er der en oplagt mulighed, her har vi en helt konkret anledning til at trykke på den grønne knap, og så har vi med ét slag forbedret den mulighed.
Så lad os da gøre det.
Jeg synes, det ville være rigtig smukt, hvis det var et enigt Folketing, der kunne ratificere tillægsprotokollen sammen.
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Nu ved man jo ikke, om der har været noget flertal, når der ikke har været fremsat nogen beslutningsforslag.
Hvad angår offentlig transport, skal mennesker med handicap bestille, 48 timer inden de skal med DSB, så der kan det jo godt undre, at ordførerens minister ikke selv har været på banen, når ordføreren så flot står og forklarer, hvad SF gerne vil.
Det undrer mig bare.
Det er ligesom bare, som om SF har meget travlt ved håndvasken, efter de er trådt ud af regeringen.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Jeg skal jo ikke lige præcis kunne udtale mig om, hvorfor vores konkrete ministre ikke har stillet konkrete forslag, mens de sad i konkrete ministerier.
Men jeg kan i hvert fald sige, at en af årsagerne til, at der, som der blev spurgt om, ikke er blevet gjort noget ved det på det tidspunkt, måske kan være, at der ikke har været et flertal for det.
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Jeg undrer mig lidt, når ordføreren står og snakker om tilgængeligheden på offentlige lægeklinikker i forbindelse med offentlig transport.
Hvad angår transport, har SF haft en transportminister, så hvorfor søren gjorde man ikke noget ved det, da man sad på ministerposten?
Med hensyn til lægeklinikker har SF jo også haft en socialminister, der kunne have handlet på det område.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvorfor der ikke er blevet handlet, når det er SF's politik.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Tak for det.
Jeg vil da ikke lægge skjul på, at vi i SF synes, at det er en stor dag at skulle behandle den her ratificering af den valgfri protokol.
Det har vi længe ønsket at gøre, for det giver borgere med handicap en yderligere mulighed for at rejse en sag i komiteen og få behandlet en sag om forskelsbehandling.
Jeg kan godt høre, at bl.a. DF's ordfører mener, at det er overflødigt eller måske ligegyldigt, men vi mener, at det er alt andet end overflødigt og ligegyldigt, for selv om vi i Danmark er kommet langt, har vi altså stadig en hel del udfordringer.
Som både brugerorganisationerne og Institut for Menneskerettigheder også påpeger jævnligt, har vi stadig væk en hel del udfordringer
tilbage også på handicapområdet, som vi skal have gjort noget ved
Man kan f.eks. nævne spørgsmålet om fysisk tilgængelighed.
Der er stadig mange kørestolsbrugere, som er afskåret fra at bruge den offentlige transport.
Og helt personligt må jeg sige, at jeg da ikke kan forstå, hvorfor vi, når vi her i Folketinget lovgiver om så meget, ikke kan lovgive på en måde, så der er krav om fuld fysisk tilgængelighed for alle i den offentlige transport.
Det samme gælder desværre for dele af skolevæsenet.
En hel del danskere angiver, at de faktisk tror, at de vil have betænkeligheder ved at arbejde sammen med en kollega med fysisk funktionsnedsættelse.
Og psykiatrien er stadig meget præget af brugen af tvang.
Der er nok at se på, også i Danmark, og der er hårdt brug for, at vi kaster lys over handicapområdet.
Og det er faktisk sådan noget, som den her ratificering er med til at gøre.
Jeg synes også, at det er temmelig beskæmmende, at både Kommunernes Landsforening og den store Aarhus Kommune udtrykker stor bekymring for forholdet mellem den enkelte kommunes serviceniveau – læs økonomi – og fortolkninger af rettighederne efter handicapkonventionen.
Konventionen har jo altså været gældende her i landet i årevis og har også været gældende i kommunerne i årevis, og det ændrer den her ratificering af tillægsprotokollen jo ikke på.
Vi glæder os i SF over, at Danmark nu også er omfattet af den valgfri protokol og anerkender handicapkomiteens kompetence til at modtage og behandle klager og komme med forslag, og at der kan foretages undersøgelser i Danmark efter bestemmelserne i artikel 6.
Zenia Stampe (RV), 2014-03-18:
Det er en rigtig god nyhed for danskere med et handicap, for vi møder jo ofte borgere med et handicap, der føler, at de løber panden mod en mur, og at det er dem mod systemet.
Det er ikke sikkert, det er sådan, men nu får de i hvert fald en mulighed for at få andre øjne på sagen.
Det er godt for dem, men det er sådan set også godt for systemet.
Men det er også godt for nogle helt andre.
Det er godt for alle de handicappede i verden, som har brug for, at vi kæmper for deres rettigheder, for jeg er ikke i tvivl om, at den bedste måde at gå foran og vise et godt eksempel på jo er at vise, at man ikke selv tror, man er ufejlbarlig, at man godt tør lade sig kigge i kortene.
Det mener jeg er at gå foran, og derfor handler det her ikke kun om danskere med et handicap, selv om det er et selvstændigt formål og en selvstændig grund til, at vi skal tilslutte os tillægsprotokollen.
Men det handler også om kampen for mennesker med handicap i hele verden.
Det handler om at lægge et pres på lande og regeringer om at tilslutte sig og overholde handicapkonventionen.
Og den bedste måde at gøre det på er jo ved at lade hinanden kigge sig i kortene for nu også at være sikker på, at man har implementeret det på en ordentlig måde og det ikke bare er tom symbolpolitik.
Derfor støtter vi forslaget for de danske handicappede, men søreme også for verdens handicappede.
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Jamen det er da utroligt, som Enhedslistens ordfører prøver at lave et skræmmebillede af det her.
Det er helt utroligt.
Det er jo ikke det, der er essensen i det.
Det handler om indsatsen, vi gør i Danmark, og det er der ikke nogen af partierne her i Folketinget der åbenbart vil være med til at forbedre, når vi kommer med et beslutningsforslag om et sagsbehandlingsloft.
Nu havde vi godt nok et fælles forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti fik medhold i i forbindelse med F 10 – og det er jo rigtig godt – om at mennesker med handicap skal have den hjælp, de har behov for.
Så synes jeg ikke, at Enhedslistens ordfører skal lægge ord i munden på mig og male et skræmmebillede, for det er jo ikke det, det handler om.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Jeg er meget tilpas med, at vi i SF, ligesom vi plejer, har meget travlt med at fortælle og dele med alle andre her i salen, hvad vi rent faktisk gerne vil.
Det har jo ikke så meget at gøre med, om noget lige præcis kan lykkes, mens man sidder i et bestemt ministerium eller ej – det er et løbende arbejde.
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Nu er det sådan, at hvis vi ikke følger handicapkonventionen, har vi Institut for Menneskerettigheder til at overvåge det.
Det har vi vedtaget i fællesskab her i Folketinget.
Noget andet er, at jeg måske godt kan forstå, at ordføreren undrer sig.
Jeg undrede mig også her i Folketingssalen, da der ikke var nogen, der stemte for Dansk Folkepartis forslag om, at borgere fik kompensation, når de fik medhold i Ankestyrelsen.
Det undrede også mig, for det var da vitterlig et godt forslag, som kunne forebygge i forhold til at prøvekøre sager, men der var heller ikke opbakning til det.
Nu er Dansk Folkeparti jo skeptiske i forhold til konventioner og i forhold til EU.
Vi kan også se, hvordan det er med børnechecken og sådan noget.
Derfor mener vi jo, at dansk lovgivning er noget, vi laver her i Folketingssalen, og det er også i Danmark, det foregår.
Stine Brix (EL), 2014-03-18:
Jeg må sige, at jeg på samme måde som Socialdemokraternes ordfører stiller mig meget undrende over for, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det beslutningsforslag, der ligger her.
Det er jo et udtalt ønske, måske et af de største, fra handicaporganisationerne i Danmark, at Danmark også tiltræder tillægsprotokollen til handicapkonventionen, og der er jo på ingen måde en modsætning imellem at forbedre det danske klagesystem og så at tiltræde tillægsprotokollen.
Så hvad er egentlig årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke kan gøre begge dele på samme tid og imødekomme det meget store ønske, der er, om også at give den her mulighed for at kunne forfølge brud på handicapkonventionen helt til FN?
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Jeg tror, at ordføreren skal slå ørerne ud og lytte efter, hvad jeg siger, og høre, hvilke forslag vi kommer med.
Jeg mener personligt, at det kan give en falsk tryghed, for den her klage, man sender ind, har jo ikke nogen retsvirkning, og det er ikke ensbetydende med, at Danmark skal følge op på den her klage.
Derfor mener jeg, at klagesystemet i Danmark skal forbedres.
Hvis vi havde et klagesystem, der fungerede i Danmark, var der jo ingen grund til at klage til FN.
Så det er der, vi synes indsatsen skal være.
Og det tror jeg er meget forståeligt, i forhold til det jeg har sagt i min ordførertale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-03-18:
Det lyder altid meget modigt at sige, at det jo er ligegyldigt, hvad alle andre mener, hvis vi mener noget.
Ja, ja, det kan jo være godt nok.
Men det, ordføreren argumenterede for, var jo, at det var falsk tryghed for den handicappede.
Så bliver det vel relevant at høre, hvem det er, der mener det.
Er det Dansk Folkeparti, der mener det, eller er der faktisk nogle handicappede, der føler, at det vil være en falsk tryghed?
Jeg mener sådan set, at Dansk Folkeparti gør sig skyldig i at fortælle, hvad en anden gruppe mennesker mener og føler omkring en bestemt ratifikation, som pågældende gruppe jo har råbt højt om at de gerne ville have, siden man undlod at gennemføre den i den tidligere regerings tid med Dansk Folkepartis støtte.