Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Det interessante er jo, at der faktisk var en aftale mellem den nye græske regering og eurogruppen tilbage i februar.
Da kom den græske regering med en lang række reformer, og eurogruppen sagde: Det er fornuftigt; det er fint, at I vil bekæmpe korruptionen; det er fint, at I vil bekæmpe skattely osv.
Siden da er der så bare blevet stillet ekstra krav fra Europa-Kommissionens side, og det er her, jeg synes man godt kan tale om en elite, som ikke er folkevalgt.
Europa-Kommissionen er som bekendt ikke folkevalgt, men man stiller en række krav til grækerne, som ikke har noget at gøre med økonomi, men som har noget at gøre med politik.
Hvorfor kræve af grækerne, at de skal forringe deres pension i stedet for at beskatte de rigeste?
Hvorfor kræve af grækerne, at de skal holde mindstelønnen nede, sænke den mere, gøre arbejdsmarkedet mere usikkert, i stedet for at sikre retten til kollektive overenskomster?
Tak for det.
Diskussionen i dag handler jo om, hvordan vi her i Danmark skal forholde os til den økonomiske krise, som er i Europa, og i særdeleshed om, hvordan vi skal forholde os til, hvad der sker i de hårdt kriseramte lande og ikke mindst i Grækenland, som jo er en central debat i Europa lige nu.
Der er flere grunde til, at det her er en interessant debat.
Dansk økonomi er jo tæt forbundet med den europæiske økonomi, og det kan mærkes, når flere af vores europæiske naboer er i dyb økonomisk krise.
Eurolandene og desværre også Danmark på grund af finanspagten er i højere og højere grad blevet underlagt EU's økonomiske styring og har fulgt EU's krisepolitik baseret på nedskæringer i det offentlige forbrug.
Den her sparepolitik har i de seneste år mødt voksende kritik, fordi arbejdsløsheden og den sociale nød er eksploderet, mens gælden i forhold til bruttonationalproduktet i mange af de kriseramte lande er steget.
Ved det seneste græske valg fravalgte den græske befolkning den her sparepolitik.
Frem for besparelser var ønsket at finde pengene hos de rigeste grækere samt at sætte ind over for korruption og skattely, som har plaget den græske økonomi i årtier.
Den nye græske regering har fremlagt en række forslag til gennemgribende økonomiske reformer og fik i februar en aftale med eurogruppen i hus.
Det var en midlertidig aftale, som dog siden da har mødt stor kritik og modstand både fra Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Den Internationale Valutafond, IMF.
De internationale institutioner har kritiseret reformplanerne fra den græske regering.
I stedet har disse institutioner ønsket, at grækerne skulle få lavet pensionsforringelser og fortsatte besparelser.
Det er jo interessant, fordi dagens debat dermed både handler om politik og om demokrati.
Spørgsmålet er jo, om vi kan få gang i hjulene i Danmark, hvis der er recession og nedgang i mange lande i Europa.
Og spørgsmålet er, om befolkningerne rundtomkring i EU-medlemslandene har lov til at vælge den økonomiske politik ved demokratiske valg, og om befolkningerne har lov at fravælge den sparepolitik, som ønskes i Bruxelles.
Det er en debat, som buldrer frem med fuld styrke rundtomkring i Europa, ikke mindst i andre hårdt kriseramte lande i Sydeuropa og Irland.
Nu kommer debatten også til Folketinget, og jeg ser frem til at høre, hvad partierne har at sige til den.