runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-25:
Så skal jeg sige, at når vi laver den her fremskrivning, er det selvfølgelig ud fra det bedst mulige kendskab, som vi har nu.
Det, vi gerne vil, er at bruge de første 4 år på at investere i, at det bliver muligt at drive kommunerne billigere end nu.
Det vil sige, at vi faktisk vil investere i forebyggelse, ved at man tidligere tager hånd om svage børn og familier, så det ikke bliver så dyrt på lang sigt, altså at man tager hånd om den forebyggelse på sundhedsområdet, der gør, at man ikke senere får endnu højere sundhedsudgifter, og at man går tilbage til at vægte normalområdet i folkeskolen og får flyttet ressourcerne derhen, så man på sigt ikke har brug for lige så meget specialundervisning eller specialiserede tilbud.
Det er klart, at det kræver en investering i den offentlige sektor, og det vil vi bruge de første år på.
Det er sådan set en forholdsvis simpel forklaring.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Grunden til, at jeg gerne vil stille et spørgsmål til ordføreren, er selvfølgelig, at det er Enhedslisten, som har ønsket den her debat.
Jeg har egentlig ikke noget imod, at vi tager en diskussion om kommunernes økonomi.
Tværtimod synes jeg det er fint.
Men det, jeg undrer mig meget over, er netop Enhedslisten, som jo er et parti, som har sagt, at de vil støtte en S-SF-regering hundrede procent, og at de ønsker et regeringsskifte i Danmark.
Det betyder jo også, at man dermed gør sig til fortaler for den økonomiske politik, som en ny S-SF-regering vil gennemføre.
Der har vi i bl.a. Politiken fra den 12. maj kunnet læse om folk, som udtaler sig om den økonomiske plan, der kommer, og fra S og SF’s side siger man: Vi er nødt til at gennemføre de her reduktioner i fremskrivningen af den kommunale drift fra 2013.
Det betyder jo så, som professor i økonomi ved Aarhus Universitet Michael Svarer siger, at der vil være 18 mia. kr. mindre til at sikre gode skoler og plejehjem, og at der vil komme dårligere forhold for de handicappede og de syge.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at Enhedslisten kan støtte en sådan politik?
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Jo, det er hvert fald sådan noget, der måske tyder på, at man bruger meget lang tid i Københavns Kommune på nogle ting, som man ikke burde bruge så lang tid på
Men naturligvis skal man sikre sig, at lovgivningen overholdes.
Det er også derfor, at der bliver afbureaukratiseret på beskæftigelsesområdet, på sundhedsområdet, på socialområdet osv. osv.
Over halvdelen af ansøgningerne under udfordringsretten er blevet imødekommet, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, og det viser jo sådan set også, at vi gerne vil arbejde sammen med kommunerne om afbureaukratisering, og det er det, vi gør med udfordringsretten; det er det, vi gør i forhold til frikommuneforsøget; det er det, vi gør i forhold til at bede borgere og medarbejdere om at komme med forslag til afbureaukratisering; og det er det, vi gør nu senest ved at sørge for, at vi rent faktisk også gennemfører dem, så vi kan komme videre.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-25:
Det er en spændende påstand, og der er jo mange, der undersøger fakta for tiden.
At hovedparten af de ansøgninger, der er kommet ind på udfordringsretten, er blevet imødekommet – at altså over halvdelen er blevet imødekommet –
er i hvert fald ikke tilfældet i Københavns Kommune.
Men så lad mig stille et andet spørgsmål: Hvis vi tager beskæftigelsesområdet, som også er et af de områder, hvor der har været diskuteret afbureaukratisering, har man i Københavns Kommune 20 jurister, og 10 millioner af københavnernes skattekroner bruges hvert eneste år på at fordøje de halvanden nye regler eller love, som de bliver mødt med hver eneste uge.
Synes fru Sophie Løhde ikke også, at det er lidt tyndt at tale om afbureaukratisering, når man skal have 20 jurister i landets hovedstad siddende hvert år dag ud og dag ind og fordøje de nye regler, der kommer fra bare et ministerium?
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Hvis man synes, at der er sådan nogle tidsmæssige sammenfald, i forhold til hvornår der kommer afbureaukratiseringsforslag og andet, så må det jo være, fordi man hele tiden går rundt og tror, at der skal være valg.
Altså, der er jo kommet det ene forslag efter det andet for lang tid siden, og vi fortsætter ufortrødent.
Det er også derfor, jeg pointerer, at afbureaukratisering er noget, som vi aldrig nogen sinde bliver færdige med som politikere, for vi skal hele tiden ånde os selv i nakken i forhold til at se på, om man kan gøre tingene på nogle bedre og smartere måder.
Konkret i forhold til udfordringsretten er langt hovedparten af de ansøgninger, der er indkommet fra landets 98 kommuner, jo blevet imødekommet, og det viser jo i hvert fald, at kommunerne også er villige til at kigge på, hvor de kan gøre nogle ting anderledes, men at de måske også skal være bedre til at kigge på, hvad de har af lokale handlemuligheder i forhold til at lave lokal afbureaukratisering samtidig.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-25:
Man skulle tro, at valgkampen var i gang.
Ikke bare på grund af debatten herinde, men også fordi Venstre og regeringen nu igen er på vej med et stort afbureaukratiseringsinitiativ.
Det kommer gerne, sådan når det nærmer sig tiden for folketingsvalg.
Sidst var det udfordringsretten, der i 2007 var det store dyr i åbenbaringen.
Eksempelvis skal man stadig væk indsende dokumentation for, at man rent faktisk kontrollerer sine legepladser, nogle stiger og sådan nogle ting – bare for at nævne nogle enkelte ting, de gerne ville gøre selv.
Derfor er spørgsmålet bare: Hvorfor skulle man efter 10 år, hvor man har sprøjtet regler ud, så den her gang tro på, at regeringen mener noget med afbureaukratisering?
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Vi er hele tiden klar til at kigge på afbureaukratisering.
De seneste par og tres forslag var bare de seneste i rækken, og jeg synes faktisk, at det er en lille smule hånligt at kalde dem sådan for petitesser og andet.
Mange af forslagene er forslag, der er sendt ind af engagerede medarbejdere ude i kommunerne, af borgere, der har gode ideer til, hvordan man kan gøre nogle ting smartere i den offentlige sektor.
At stå at sige, at det bare ikke er noget, og at det ikke kan bruges til noget, synes jeg sådan set er en hån mod de mange mennesker, som hver dag ude i kommunerne gør en fantastisk indsats, også for at komme med nye og konkrete forslag til afbureaukratisering.
Vi vil fortsætte ud ad det spor, og vi skal hele tiden ånde os selv i nakken i forhold til at afbureaukratisere i den offentlige sektor.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-25:
Så langt, så godt.
Så har vi taget den der overordnede nationaløkonomiske ramme med, nemlig at der er penge i kassen.
Vi kan så diskutere på et andet tidspunkt, om den ene eller anden plan er mere eller mindre usikker, men nu er vi enige om, at der er penge i kassen til kommunerne inden for den ramme, vi kender nu.
Så er det spørgsmålet om råderummet, både i forhold til de økonomiske valgmuligheder og det kommunale selvstyre.
Der er regeringen jo kommet med bl.a. nogle frikommuneforsøg og nogle andre initiativer i forhold til det kommunale selvstyre.
Men der er en del kritik af, at der ikke er råderum nok for kommunerne til at vælge.
Nu er jeg lidt optaget af afbureaukratisering, som ordføreren jo også har været inde på, og spørgsmålet er, om ordføreren vil være klar til at kigge på afbureaukratisering, som går ud over de forslag, regeringen har lagt frem.
Der har været den her liste med over 67 forslag, hvor det viser sig, at i hvert fald halvdelen har været brugt tidligere eller er gennemført.
Men er ordføreren klar til at kigge på en reel afbureaukratisering ved at ændre på den tvungne konkurrenceudsættelse og ved at slække på den kontrol af den enkelte medarbejder, så man viser mere tillid og mindre mistillid?
Er ordføreren parat til at gå ind at kigge på noget, som gør lidt mere ondt eller stiller kommunerne lidt mere frit, end de er stillet nu, og som når ud over de her paradeforslag, som senest er kommet frem?
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Det er klart, at hvis man kun spørger liberalistiske økonomer, der er enige med en selv, og bankøkonomer, som har en interesse i, hvem det er, der er ved magten, så er det nok svært.
Fru Sophie Løhde sagde, at regeringen ønsker varig velfærd i stedet for luftige løfter.
Den varige velfærd, man ønsker, er det det, vi ser nu, hvor man fra flere og flere vuggestuer hører, at når et barn har behov for at få skiftet ble, så kan man ikke gøre det, for der er kun én voksen på stuen, og hvis man skal skifte det barn, vil man være nødt til at efterlade de andre alene, og det kan man ikke?
Hvad er det for en varig velfærd, regeringen mener at man sikrer, ved at man gør flere mennesker arbejdsløse med at afskaffe efterlønnen?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-25:
Der er jo tit og ofte direkte fjernsyn fra Folketinget, og jeg har noteret mig, at overraskende mange mennesker faktisk er interesserede i at følge med i debatterne, og der er overraskende mange mennesker, der faktisk sidder og følger med, når vi diskuterer, fordi de synes, det her er vigtigt.
Hvis der sidder nogle kommunalpolitikere rundtomkring og følger med i den her debat, vil jeg sige til dem, at hvis jeg var dem, ville jeg være dybt forstemt over den måde, det foregår på, for det, vi indtil nu har diskuteret, er fru Sophie Løhdes opfattelse af S og SF's plan, eller hvordan det ene eller det andet foregår.
Det, vi er her for, er sådan set at diskutere kommunerne, og det er næsten det eneste, vi ikke har snakket om endnu.
For det, vi skal snakke om, er jo kommunernes økonomi, rammerne for kommunernes økonomi og det kommunale selvstyre, og hvad det egentlig er, man vil gøre for at sikre, at der er en økonomi og et selvstyre.
Det, vi ser, er jo, at en del kommunalfolk, inklusive Jan Trøjborg som formand for KL, faktisk har nogle indvendinger omkring vilkårene for kommunernes økonomi og selvstyre, sådan som det er i øjeblikket.
Så mit spørgsmål til fru Sophie Løhde er egentlig ganske enkelt: Er der overhovedet noget, der gør indtryk på ordføreren, af den kritik, de bekymringer, de indvendinger, der bliver rejst omkring kommunernes situation og muligheden for at fortsætte udviklingen i kommunerne i retning af velfærd?
For det lyder oprigtig talt, når ordføreren taler, som om det at komme med nogle spørgsmål til et reelt indhold er ligesom at kaste vand på teflon.
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Varig velfærd er, at vi arbejder Danmark ud af krisen i stedet for at forgælde og belåne Danmark ind i en ny krise.
Men hvis fru Line Barfod havde hørt efter i indledningen af min tale, ville hun også have noteret sig, at jeg rent faktisk roste Enhedslisten.
Det vil jeg meget gerne gentage her i dag, for det er jo i sig selv lidt af et paradoks, at det parti i oppositionen, som gerne vil være støtteparti, sådan set er det, som har været mest konkret og mest ærlig i forhold til konkret at lægge nogle ting frem.
Vi har jo ikke kunnet få ud af Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, hvordan det er, man konkret vil finde pengene.
Det er sådan noget med hvis og når og måske, men det kan man jo ikke bruge til noget, i hvert fald ikke hvis man er borger og gerne vil have sikkerhed for, at der ikke lige pludselig kommer alle mulige ting væltende ned over hovedet, som man ikke var forberedt på.
Man var i hvert fald ikke forberedt på, at politikerne lige pludselig kunne gøre sådan nogle ting.
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Jeg kan love fru Sophie Løhde, at Enhedslisten ikke har nogen planer om at gøre folk arbejdsløse ved f.eks. at forringe efterlønnen.
Når vi i Enhedslisten gerne vil bruge nogle penge på et område, så siger vi også, hvor de penge skal komme fra.
F.eks. siger vi, at hvis man bad de 10 pct. rigeste i det her land om at betale det samme i skat i år, som de betalte for 2 år siden, ville vi have 7,3 mia. kr. mere til kommunal velfærd.
Det er ikke noget luftigt langt ude i fremtiden som fru Sophie Løhdes underlige plan om at gøre flere mennesker arbejdsløse.
Nej, det er helt konkrete penge, som vi klart anviser hvor vil komme fra.
De penge vil vi gerne helt konkret f.eks. bruge på, at børn i vores vuggestuer kan blive skiftet, når de har behov for det.
Hvad er indholdet i den velfærd, fru Sophie Løhde gerne vil have?
Hvad er det for et velfærdsniveau?
Er det, at de børn, hvis forældre har råd til at betale for en privat vuggestue, kan blive skiftet, når de har behov for det, mens dem, der ikke har råd, må finde sig i at skulle stå i kø, eller er den velfærd, fru Sophie Løhde påstår man sikrer, en velfærd, som er for alle?
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Varig velfærd er, at man finder pengene, inden man bruger dem.
Jeg er godt klar over, at det princip ikke er noget, man deler i Enhedslisten.
Det er ikke varig velfærd, det er falsk velfærd.
Vi er her i dag for at diskutere rammerne for den kommunale økonomi, og der gjorde jeg i min tale meget ud af at pointere, at hele forudsætningen for at kunne diskutere, hvad det er for nogle rammer, kommunerne skal have i 2012 og i de kommende år fremadrettet, jo er, at man sikrer sig, at de overordnede samfundsøkonomiske rammer er på plads, at der er balance mellem indtægter og udgifter.
Det er jo derfor, genopretningspakken og tilbagetrækningsreformen er så vigtige i forhold til at sikre, at vi på den ene side får bragt balance mellem indtægter og udgifter, og at der på den anden side også bliver råd til at udvikle kernevelfærden i kommunerne.
Det sikrer vi med de konkrete reformer, som regeringen vil gennemføre.
De sikrer, at der bliver råd til at kunne bruge fire friske milliarder kroner til velfærd i bl.a. kommunerne hvert år.
Uden reformer havde vi ikke de muligheder, og derfor består hele øvelsen jo aktuelt i at finde ud af, hvorvidt der i Folketinget er politikere, som vil påtage sig et ansvar for at gennemføre de nødvendige reformer, som sikrer, at vi også i de kommende år kan videreudvikle kernevelfærden i kommunerne.
Dernæst synes jeg også, man burde anerkende, at jeg sådan set i min tale forsøgte at pointere, at man aktuelt gør en stor indsats ude i kommunerne i forhold til netop også at sikre nye veje i opgaveløsninger, effektiviseringer osv.
Der er fortsat et potentiale endnu, og det er jo det, vi skal se på i forhold til de kommende år.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-25:
Det er selvfølgelig urimeligt af Folketinget at ulejlige regeringen på det her tidspunkt, hvor der foregår nogle væsentlige forhandlinger, men jeg vil bare tilslutte mig fru Line Barfod og sige, at det undrer mig, at finansministeren har tilbragt eftermiddagen i salen.
Vi står foran at skulle forhandle om den kommunale økonomi, og der er lavet en meget snæver aftale om et budget, der får en stor betydning, men alligevel har han ikke tid til at gå på talerstolen og debattere med Folketinget.
Det synes jeg ærlig talt er for ringe.
Jeg betragter det sidste som en erkendelse af – og det gælder også i den diskussion, jeg havde med hr. Rasmus Jarlov – at det præcis er, som jeg siger, nemlig at der med lovforslaget gives hjemmel til, at regeringen kan pålægge kommunerne at sætte bestemte opgaver i udbud.
Så kan hr. Hans Kristian Skibby jo henvise til, at man har lavet en aftale om, at det må ministeren ikke gøre uden forudgående godkendelse blandt forligspartierne.
Det er jo helt fair, men det har altså ikke noget med lovgivningen at gøre.
Hvis det var Folketinget, hr. Hans Kristian Skibby havde i sinde skulle være dem, der skulle tage den beslutning, så var det, man skulle lægge op til, at der skulle fremsættes lovforslag, hver gang man gjorde det.
Det er overladt til regeringen.
At man så har lavet en aftale om, at man skal gøre det i samarbejde med forligspartierne, vedrører sådan set ikke sagen.
For det, der har med lovforslaget at gøre, er, at man giver den hjemmel til at se bort fra, hvad kommunerne selv måtte ønske.
Hvis ikke man kan få dem til at makke ret på den ene måde, bruger man den hammer, som hr. Rasmus Jarlov talte om, nemlig lovgivningsinstrumentet, og så slår man dem i hovedet alligevel.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Nej, men det er i hvert fald EU-direktiverne, som er årsag til, at det koster så utrolig mange penge for kommunerne at gennemføre deres udbud, når alt til over 1,4 mio. kr. pr. lovkrav og pr. definition skal sendes i EU-udbud.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om noget helt andet.
Nu har ordføreren nævnt meget om det her med konkurrenceudsættelsesloven.
Hr. Morten Østergaard har gentagne gange sagt, at med den lov vil ministeren få lovhjemmel til egenhændigt at gå ind og sige til kommunerne: Nu skal det være dér og dér.
Der vil jeg bare gerne for en god ordens skyld have hr. Morten Østergaard til at bekræfte, at det ikke er rigtigt.
For det, der faktisk er aftalt, er, at forligspartierne skal godkende eventuelle sanktioner over for kommunerne, hvis ikke man kan få tingene ind ad frivillighedens vej.
Det betyder altså ikke, at ministeren får en lovhjemmel til at gå uden om Folketinget og f.eks. sige: Nu skal det være hjemmehjælpen i Rødovre, der ryger.
Nej, det er forligspartierne, som har vetoret i forbindelse med den opgave, og det synes jeg måske ordføreren skulle nævne bare lige for en god ordens skyld.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-25:
Det, jeg taler om, er, at man i Københavns Kommune har 20 jurister til en samlet sum af omkring 10 mio. kr. om året alene beskæftiget med at fortolke regler fra Beskæftigelsesministeriet – alene Beskæftigelsesministeriet.
Så kan man jo rulle det ud på andre områder også.
Men det, jeg synes er løjerligt i hr. Hans Kristian Skibbys spørgsmål, er, at hr. Hans Kristian Skibby, eller i hvert fald hans parti, lige har lavet en aftale med regeringen, som skal øge konkurrenceudsættelsen.
Og der har man, som jeg lige diskuterede med hr. Rasmus Jarlov, bl.a. givet en hjemmel til – og det er man i gang med at lovgive om – at gå ind konkret og udpege områder, som skal sendes i udbud.
Det er altså ikke noget, man kan laste EU for.
Det er noget, Dansk Folkeparti bærer igennem i Folketinget, fordi man ønsker at vride armen rundt på kommunerne, i stedet for at lade dem selv tilrettelægge opgaverne og sende det i udbud, de mener de kan få bedre og billigere.
Det kan man ikke laste EU for.
Så er det rigtigt, at der er nogle regler omkring EU-udbud, men i den diskussion, der var om konkurrencepakken, har vi forsøgt at rejse spørgsmålet om, hvorvidt vi kunne lave bedre udbudsregler.
Men jeg oplever ikke, at det er EU-udbudsreglerne, der en hindring for, at vi laver ordentlige udbud i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Allerførst kunne man måske give lidt inspiration til den radikale ordfører, som virkelig var hurtigsnakkende i dag.
Så var det problem i hvert fald løst, kan man sige.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Østergaard om det med de her 20 jurister, som hr. Morten Østergaard brugte både sin ordførertale og i et spørgsmål tidligere.
Nu ved jeg jo, at hr. Morten Østergaard er medlem af et meget EU-engageret parti, og man støtter også, at der skal være alle de her EU-krav til Danmark.
Og det er jo sådan, at kommunerne er underlagt en masse udbudsdirektiver fra EU om, at offentlige opgaver skal sendes i EU-udbud.
Det, der så viser sig, er jo bare, at kommunerne ikke får ret mange henvendelser fra de her store, multinationale virksomheder, som vil ind og byde på vintertjenesten, f.eks. i Norddjurs Kommune.
Det er som regel lokale virksomheder, der gør det.
Men alligevel skal man på grund af direktiver, som EU har besluttet, gennemføre alle de her udbud og overholde en lang række dokumentationskrav.
Og det sidder de her jurister så og laver i kommunerne.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis nu man ikke skulle have de her jurister ansat, hvem skulle så stå for alle de her EU-diskussioner?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-25:
Nej, det er jeg overhovedet ikke enig i.
Nu fik jeg så at vide, at hensigten med lovforslaget er noget helt andet end det, der var hensigten hos os, der har været med til at lave lovforslaget.
Derfor kan jeg jo kun gentage mig selv og sige, at det er forkert, hvad hr. Morten Østergaard siger.
Hensigten er altså, at vi skal finde frem til en god aftale i god snak og dialog med KL.
Indenrigsministeren har fået et stærkt forhandlingsmandat med, og han har også fået en mulighed for at sige: Hvis I overhovedet ikke vil spille med på at lave en god løsning, så er vi desværre nødt til at lovgive om det.
Men vi håber meget, at vi ved hjælp af dialogen og en fornuftig samarbejdsvilje fra KL kan være i stand til at finde en god løsning på det.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-25:
Jeg vil sige til ordføreren: Prøv lige at høre her: Pointen med lovforslaget – den eneste grund til at fremsætte et lovforslag – er at skaffe indenrigsministeren hjemmel til at gå ud i en hvilken som helst kommune og pege på et konkret område, der skal konkurrenceudsættes.
Det er lovforslagets eneste formål, for alt det andet kunne man i forvejen.
At føre dialog med kommunerne kunne man i forvejen.
Det er også det, der har forøget konkurrenceudsættelsen, for man har haft en dialog, et måltal, alt det, hr. Rasmus Jarlov taler om.
Det har bragt konkurrenceudsættelsen op.
Alt det, hr. Rasmus Jarlov ikke vil have, ligger i det lovforslag, man nu pisker igennem.
Der peger man nemlig på noget konkret og giver indenrigsministeren hjemmel til at konkurrenceudsætte bestemte områder – ikke fordi kommunen vurderer, at den kan få det bedre eller billigere, men fordi man herinde, med den hammer, hr. Rasmus Jarlov har talt om, har besluttet sig for, at det er det rigtige område at konkurrenceudsætte.
Og derfor vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov, at det lovforslag står i diametral modsætning til alt, hvad hr. Rasmus Jarlov har udtrykt på Det Konservative Folkepartis vegne fra talerstolen i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Jamen så kan jeg måske endnu gøre mig håb om få et lignende svar fra fru Line Barfod, nemlig at fru Line Barfod er fuldstændig enig med hr. Skibby.
Det glæder jeg mig til.
Det er det her med, at kroner og øre skal passe, for der kan vi se, at en S-SF-regering vil lægge op til, at der bl.a. skal laves en betalingsring med vejbomme omkring København, fordi man skal sikre nogle penge, der bruges til at udvikle af den offentlige trafik med.
Det forventes så at give et overskud på godt 2 mia. kr. om året, og oven i det kommer der så et par hundrede millioner kroner til administration.
Så med hensyn til det her med, at vi skal sikre den varige velfærd, er mit spørgsmål til fru Line Barfod: Er det ikke velfærd for en borger, der bor i Dragør, og som arbejder i Hellerup, at vedkommende ikke skal brandbeskattes med op til 18.000-20.000 kr. om året for at køre fra Dragør til Hellerup?
Det er faktisk det, der er vilkårene i forslaget.
For hver gang man passerer en vejbom, som er det, S og SF foreslår indført for at finansiere de her mange, mange fantasimilliarder, skal man af med vejbompenge på 25-35 kr. pr. gang, man kører igennem sådan en vejbom.
Det gør folk jo både til og fra arbejde.
Hvad synes ordføreren om det?