runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Det mener jeg heller ikke man har, altså et ensidigt fokus på kun at producere mest muligt billigst muligt.
Man skal ramme det, som forbrugerne også efterspørger, for vi er jo lige præcis netop ikke de eneste derude på verdensmarkedet.
Der er jo mange andre.
Det kan man forvisse sig om, hvad vi alle sammen i øvrigt kan følge med i.
Så derfor var det godt lige at få de her runder og også få ministerens bemærkninger om, at vi skal prøve at levere den vare, der bliver efterspurgt, og selvfølgelig stadig væk have en kvalitetsudvikling af den.
Er ministeren enig i, at lige så vel som vi skal satse på højkvalitetsvarer til merpris, skal vi også have et lige så højt fokus på at levere det, som bliver efterspurgt derude, sådan at vi samlet kan maksimere fødevareeksporten?
For det er sådan set det, som øvelsen jo går ud på.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Ja, jeg er meget enig i, at vi også skal satse på det konventionelle.
Men mig bekendt er der da ingen, i hvert fald ganske få, hvis nogen overhovedet, i den danske konventionelle sektor, som har den strategi, at vi skal producere mest muligt billigst muligt, og at vi udelukkende skal konkurrere på pris.
Jeg tror i hvert fald, vi får det svært, hvis det er det, der er vores strategi.
Selv hvad angår det, som hr. Erling Bonnesen kalder de sådan almindelige konventionelle gode, gedigne fødevarer, konkurrerer vi jo også på kvalitet.
Det er nok de færreste i Danmark i hvert fald, som vil kalde kød på dåse, konserveskød, for sådan højkvalitet.
Men ikke desto mindre er det præcis det, der bliver betragtet som ude i verden.
Vi sælger det i Kina.
Vi får lov til som det første land i verden at sælge forarbejdet kød i Kina.
Vi er det første land i verden, der får lov til det.
Det er, fordi det bliver betragtet som værende af meget høj kvalitet på grund af vores høje fødevaresikkerhed.
Så selv når vi taler om det, som mange her i Danmark vil betegne som sådan noget, man masseproducerer, er det faktisk kvalitetsparametret, vi konkurrerer på, og ikke primært prisparametret.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Tak for det.
Det er jo et rigtig godt og interessant spørgsmål, for vi er jo meget enige om, at kan man sælge flere økologiske varer, så godt for det.
Kan man sælge flere højkvalitetsvarer og få ekstra pris for det, så godt for det.
Hvem sælger ikke til den bedste pris?
Det vil alle gøre.
Det er jeg også helt sikker på at vores gode sælgere ude i verden gør.
Det er derfor, vi får de mange penge hjem.
Det, det også handler om lige at få præciseret i den her runde, er jo, at vi også skal producere det, der så efterspørges.
For det er jo ikke kun, om jeg så må sige, højkvalitetsvarer til ekstra pris, som efterspørges derude.
Det, der sådan virkelig trækker og tonser i eksporten, er det, vi kan kalde gode, gedigne daglige fødevarer med kvalitet.
Det er jo det, der også bliver efterspurgt, og det er det, der også vejer på vægtskålen.
Det er det fokus, vi lige skal have med til sidst.
Så derfor vil jeg da også godt lige prøve at præcisere det.
Udover at vi er enige i, at vi selvfølgelig skal sælge flest mulige højkvalitetsvarer til ekstra pris, for ja, det er med til at trække det, er ministeren så enig i, at vi også skal fokusere på at maksimere råvaregrundlaget og produktionen, så vi kan levere den vare, som vi jo gør også i dag, altså det, der bliver efterspurgt derude?
Hvis ikke vi leverer den vare, der bliver efterspurgt, køber forbrugerne derude jo bare noget andet.
Vi skal ikke kun satse ensidigt på, om jeg så må sige det specielle.
Så er ministeren enig i, at vi også skal satse på, lad os så kalde det det konventionelle, altså have den udvikling, der passer til markedet?
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Jeg ved ikke, om man sagtens kan.
Vi har en klar vision for, hvordan man kan.
Altså, hvis Venstre nu kun har sådan en altruistisk, idealistisk tilgang til det, der handler om at hjælpe verdens fattige, så kan det godt være, det er en helt anden strategi, vi skal have, men hvis Venstre fastholder deres tidligere strategi, som også handler om, at erhvervet gerne skal tjene nogle penge, så kunne det godt være, vi også skulle satse på de produkter, som er højere oppe i værdikæden.
Det har jo sådan set altid været god dansk tradition, og den synes jeg at vi skal fastholde, hvad enten det drejer sig om økologiske eller konventionelle produkter.
Altså, en strategi, der går på at producere mest muligt billigst muligt, uanset hvilke idealistiske hensyn der måtte ligge bag, tror jeg ikke er særlig sund for Danmark.
Jeg tror, vi skal have en strategi, der handler om, at vi konkurrerer på, at vi har kvalitet, dyrevelfærd og gode miljøforhold – alle de der ting – både inden for den konventionelle sektor, men selvfølgelig i særdeleshed inden for den økologiske.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-22:
Som jeg hører ministeren, er der kort og godt ikke nogen modsætning i de her ting.
Altså, man kan sagtens, som jeg hører ministeren, have ønsker og drømme om at højne produktionen af fødevarer, som er økologiske, og så samtidig jo opfylde ønskerne om øget vækst i fødevareerhvervet og det, at vi producerer flere fødevarer, som reelt også kan mætte de sultne børn.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Tak for det.
Vi er heldigvis enige om, at økologi er godt.
Det er godt, at der er nogle økologiske varer på hylderne.
Det er også godt, at der er ikkeøkologiske varer på hylderne.
Det er jo forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven, kort og godt.
Jeg er da glad for, at også den nuværende regering overtog den daværende regerings målsætning om fordobling af det økologiske areal.
Jeg vil så godt prøve at gå et skridt videre med et spørgsmål.
Man skal så med den ene hånd prøve at hjælpe med de udfordringer, som den økologiske branche står i, f.eks. producenterne af økologisk mælk.
Men der er nogle problemstillinger, der skal adresseres på en eller anden facon, og så bliver spørgsmålet jo, om fødevareministeren så vil prøve at gå til finansministeren og få yderligere hjælp, eller om fødevareministeren vil regulere det inden for de budgetter, der er til rådighed i forvejen.
Og så er der jo selvfølgelig afvejningen i forhold til andre ikkeøkologiske landmænd, som kommer til at stå med den regning.
Det er nogle af de overvejelser, man selvfølgelig er nødt til at gøre sig.
Så jeg ved ikke, om ministeren har mulighed for at gå nogle skridt tættere på i afklaringen af det.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvor spørgerne vil hen med spørgsmålet, der går i to retninger.
Det ene er en sådan lidt kritisk tilgang til tingene, altså om vi bruger for meget.
Og det andet er, om vi gør nok.
Altså, jeg ved ikke, hvor De selv ligger, men De har ganske ret i, at det ikke er mig, der stiller Dem spørgsmål, det er Dem, der stiller mig spørgsmål.
Undskyld, jeg siger De og Dem hele tiden!
Altså, vi synes ikke i regeringen, at det går hurtigt nok den rigtige vej, men der er stor forskel på, om noget er status quo eller går den forkerte vej, og om det ikke går stærkt nok den rigtige vej, og det er det sidste, der er tilfældet.
Vi omlægger 5.000-6.000 ha om året.
Vi omlægger stadig væk rigtigt.
Næste år, og her tror jeg at fru Anni Matthiesen refererer til nogle artikler, der har været om mælkeproduktionen, vil der i Danmark blive produceret mere økologisk mælk, end der blev i år og året før.
Så det går i den rigtige retning.
Det går bare ikke så stærk i den rigtige retning, som vi gerne vil have det skal.
Der bliver spurgt til nabotjek.
Som spørgeren formentlig vil vide – derfor kan det jo være fornuftigt nok alligevel at spørge, for så kan man også dele det med offentligheden – så er det jo sådan, at vi netop har iværksat både et væksttjek og et nabotjek.
Med de tjek gennemgår vi både, hvordan reglerne er i de lande, vi normalt sammenligner os med, i forhold til fødevarevirksomheder, men vi gennemgår også mere specifikt reglerne i Danmark, altså ved ud fra sådan en common sense-betragtning at se på: Er de her regler nødvendige?
Er der regler, der kunne laves på en smartere måde, så vi opnår det samme beskyttelsesniveau, fordi vi simpelt hen insisterer på, at der skal være så lidt bureaukrati som muligt?
Og kan man gøre tingene smartere og dermed styrke erhvervets konkurrenceevne, uden at det går ud over beskyttelsesniveauet, så vil vi selvfølgelig gøre alt for at gøre det.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-22:
For der talte ministeren om, at man jo sagtens kunne være ambitiøs, uden at man overimplementerede, og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til det, og måske få et svar på det, nemlig med hensyn til det, som ministeren og ministeriet gør på hele landbrugsområdet for egentlig at lave det, der med et populært ord hedder nabotjek.
Altså, hvad er det, vi kan tage ved lære, f.eks. af Tyskland, i forhold til at sikre, at de her svin også fremadrettet bliver slagtet på danske slagterier?
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Jeg er ked af, hvis den formulering, jeg brugte, altså at det var første skridt, havde den virkning på hr. Erling Bonnesen – hr. Erling Bonnesen er en utålmodig mand, og det er også fint nok – at hr. Erling Bonnesen slet ikke kan koncentrere sig om den opgave, der ligger lige foran nu, som ellers er stor nok.
Det skal jeg beklage, og så skulle jeg have udtrykt mig anderledes.
Det, jeg mente med det, var sådan set kun det, at vi selvfølgelig kontinuerligt ud i al fremtid fortsat – uanset hvor godt det, som vi forhandler nu, bliver – vil forbedre vilkårene for erhvervet.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er de positive overskrifter, og dem skal vi drage nytte af.
Så er det klart, at når der opstår den her ekstraordinære situation og ministeren selv siger, at det ligesom var første led i det, første skridt på vejen, tror jeg ministeren tidligere selv sagde, så kunne det have været en indikation på, at der var noget mere på vej, og det var det, som jeg så gerne bare ville have på bordet.
For det er klart, at de første ting, der sådan træder, jeg vil ikke sige automatisk i kraft, men altså næsten, nemlig beskæftigelsesindsatsen osv., jo kører – og godt for det.
Men det var mere for at høre, om ministeren sådan havde nogle ting, man kunne begynde at se på, f.eks. de potentialer, der er omkring nicheproduktion, gårdbutikker, egnsspecialiteter og andet.
Vi kender jo begge to fra vores fynske hjemegn alle de fynske herligheder, og der kunne det jo så være, at det var nogle af de ting, ministeren havde i tankerne.
Og det synes jeg da i hvert fald kunne være rart at få bragt med ind i vores overvejelser.
Det kunne have været det, det var det så ikke.
Men nu får ministeren en sidste chance, og så kan vi høre, om der måske alligevel er lidt.
Tak for det.
Vi er alle sammen enige om, at det er en fuldstændig forfærdelig situation at komme i – det er det jo, hver gang man lukker et slagteri eller andre ting.
Det er jo set før andre steder i landet.
Vi har også meddelt tilsagn om at gå ind i positive drøftelser om det udspil, der er kommet fra regeringen.
Der er nogle gode, positive overskrifter i det; vi har også nogle forslag til nogle forbedringer på nogle af strækningerne.
Når jeg stillede spørgsmålet med den vinkel, altså hvad der skal ske ud over det, var det, fordi jeg lagde mærke til, at ministeren jo selv svarede, at lige præcis den fremlagte vækstplan var sådan et forslag til første skridt.
Det var ikke her, men ved en tidligere lejlighed bare nogle få dage tilbage, at ministeren brugte den vending.
Så tænkte jeg: O.k., jamen så er der jo noget mere på vej på en eller anden facon.
Så kunne det være rart lige måske at få et par ord om det.
Jeg er klar over, at svartiden her ikke giver mulighed for et udtømmende svar, men det var bare lige for at høre om ministerens overvejelser.
Det kunne jo have været, at der måske var nogle tanker om nogle flere LAG-midler eller et eller andet, der sådan kunne bruges til nogle lokale initiativer.
Det ville også undre mig, for vi har jo sådan set lige færdigforhandlet det og er nået til enighed om det.
Så det var bare lige for at tjekke op på, om der var andre overvejelser, som vi så bare ikke har hørt om endnu.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig først og fremmest sige, at vi i regeringen selvfølgelig synes, at det er utrolig trist, at de her slagterier har været nødt til at lukke.
Vi synes også, at det er ærgerligt, at det netop nu har været magtpåliggende for Danish Crown, at de har følt sig nødsaget til at gøre det, fordi det jo netop er nu, vi faktisk leverer nogle af de ting, som man fra erhvervets side har efterspurgt i den føromtalte vækstplan.
Samtidig er det også sådan, at man i Tyskland indfører en minimumslønning nu; det vil sige, at der vil blive højere lønninger på slagterierne, hvilket alt andet lige vil forbedre konkurrencevilkårene for danske slagterier.
Når det så er sagt, spørger hr. Erling Bonnesen ind til, hvad vi vil gøre ud over den vækstplan.
Jeg vil nu nok tillade mig at sige, at det måske er et lidt frisk spørgsmål at stille, eftersom vi lige har påbegyndt forhandlingerne, hvor hr. Erling Bonnesen selv sidder med, om en ekstremt ambitiøs plan.
Jeg tror ikke, at hr. Erling Bonnesen kan nævne noget fortilfælde for så ambitiøs en plan for erhvervet, som altså potentielt set ifølge erhvervet selv kan føre til 25.000 nye arbejdspladser.
Det er klart, at om der skal yderligere tiltag til, jo også afhænger af, hvad vi kan blive enige om.
Så hvis hr. Erling Bonnesen kan give tilsagn om her i dag, at han kan sige ja til hvert eneste bogstav og punktum i det, vi har fremlagt, så giver det måske mere mening at begynde tale om, at der er behov for yderligere indsatser.
Men skulle vi nu ikke lige forhandle de over 30 initiativer, vi har fremlagt, før hr. Erling Bonnesen begynder at beskæftige sig med, hvad der skal ske bagefter?
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvilke initiativer vil ministeren og regeringen tage, bl.a. som følge af slagterilukningerne, ud over den fremlagte vækstplan til styrkelse af landbrugets rammevilkår og konkurrenceevne?
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Jeg kan forsikre hr. Erling Bonnesen om, at det ikke er sådan, at vi, selv hvis vi får vedtaget den her plan fuldstændig, som vi gerne vil, så har tænkt os at lukke Fødevareministeriet, og at jeg vil trække mig fra min position og sige: Der er ikke mere at gøre, vi har løst alle problemer.
Sådan er det selvfølgelig ikke.
Vi vil jo kontinuerligt arbejde på at forbedre vilkårene for hele erhvervet, herunder selvfølgelig også slagteribranchen.
Så ja, der vil da forhåbentlig ud i al fremtid til stadighed blive ved med at komme nye initiativer for at forbedre forholdene for branchen.
Men det er klart, at vi lige nu står foran en kæmpeopgave og altså også har nogle rigtig, rigtig gode virkemidler her.
Og jeg kvitterer da også for, at hr. Erling Bonnesen roser dele af planen – jeg tror ovenikøbet, at hr. Erling Bonnesen sagde, at der var mange gode initiativer i den – så jeg ser frem til forhandlingerne.
Jeg er meget enig i, at vi skal se det samlet.
En ting, som jeg med al respekt måske mener spørgeren glemmer, er, at når De hele tiden nævner erhvervsøkonomiske gevinster, glemmer De den anden halvdel af den sætning i finanslovsaftalen, som Deres eget parti altså også støttede, og som går sådan: ...og fastholde et højt niveau for miljøbeskyttelse.
Det er jo altså også vigtigt.
Tingene skal gå på to ben.
Det håber jeg vi er enige om.
Så spørger De om, hvad vi ellers kunne tænke os.
Jamen nu håber jeg da, at De vil være med til det her.
Okay, man må ikke sige De.
Jeg håber, at hr. Erling Bonnesens parti vil være med til rent faktisk at gennemføre mange af de initiativer, vi har heri.
Og alt efter hvor mange af de initiativer, der bliver gennemført, må vi jo se på bagefter, hvor mange ekstra initiativer der er behov for.
Ja, vi skulle i løbet af foråret begynde at kunne se de første resultater af den undersøgelse, der er sat i værk.
Jeg har naturligvis en ambition om, at det skal gå så stærkt som muligt, så jeg kan forsikre spørgeren om, at vi ikke har nogen interesse i at forsinke en proces – vi vil tværtimod fremskynde en proces så meget som overhovedet muligt.
Det, jeg har fået at vide af mit embedsværk, er, at man i løbet af foråret vil se de første resultater.
Om det så er nok til at konkludere på det osv., kan jeg selvfølgelig ikke vide – det forbehold må jeg nødvendigvis tage –
men jeg kan i hvert fald forsikre om, at vi har travlt, for det her er faktisk også en vigtig del af vores samlede vækstplan.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-22:
Nu er det heldigvis mig, der får mulighed for at stille spørgsmål og ikke behøver at svare.
Men det, der bekymrer mig, er selvfølgelig det, som de seneste ugers avisartikler jo viser, om, at der er mange økologer, som simpelt hen enten har valgt at stoppe eller overvejer at stoppe med økologisk produktion, fordi det simpelt hen ikke man betale sig for dem rent økonomisk.
Men jeg vil jo sige, at jeg er nervøs for, at alle de her landmand, også nogle af dem, jeg har talt med, når at lukke ned, inden den er færdig.
Derfor synes jeg jo, det haster.
Så jeg vil gerne høre om ministerens holdning til det, og i forlængelse af det også høre, om det ikke også bør kunne hvile i sig.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad det er, fru Anni Matthiesen ønsker.
Den grænse er fastsat efter mange forskellige parametre – hvad har man råd til, hvad virker, og hvad virker ikke.
Så hvis fru Anni Matthiesen vil have det polemiske svar, kan hun sagtens få det.
Hvis hun vil have det seriøse, ærlige, redelige og saglige svar, så var det sådan set det, jeg gav først, nemlig at vi er i gang med at evaluere, hvordan vi bruger pengene bedst.
Lad mig så i øvrigt også tilføje, at det her jo vel egentlig også er noget, vi er enige om, altså at have den målsætning, at det er fornuftigt at gøre mere for økologien i Danmark.
I hvert fald var spørgerens eget parti jo med til at indgå en aftale om landdistriktsprogrammet kort før jul, hvor vi afsatte ca. 20 pct. af landdistriktsprogrammet i 2014 og 2015 til økologiindsatsen, og det går jeg da ud fra at man stadig synes var en ganske udmærket idé.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-22:
Jeg fik ikke helt svar på, om ministeren mener, at der er en øvre grænse for, hvor meget staten skal sikre økologien, så det håber jeg at ministeren vil svare på her i anden runde.
Jeg kunne også godt tænke mig, hvis ministeren måske kunne nå at svare på, om der ikke kan være en fare for konkurrenceforvridning, hvis staten går ind og yder for meget statsligt tilskud til økologien.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Der er ikke nogen tvivl om, at økologi er noget, der skal støttes.
Det er en produktionsform, som er god for miljøet, som er god for dyrevelfærden, og som har positive sundhedseffekter for forbrugerne.
Det er også derfor, at regeringen har en meget ambitiøs plan: Vi vil fordoble det økologiske areal i 2020 sammenlignet med 2007.
Det går desværre ikke helt stærkt nok med den omlægning – vi omlægger kun omkring 5.000-6.000 ha om året, og der er behov for at omlægge omkring det tredobbelte.
Derfor har vi også sat en proces i værk, hvor vi er i gang med at evaluere de indsatser.
Sidste år blev der samlet set givet omkring 450 mio. kr. til denne omlægning.
Til spørgsmålet om, hvorvidt der skal gives penge, og om det er nødvendigt, vil jeg svare: Ja, det er noget, vi rigtig gerne vil støtte.
Det er klart, at vi vil gøre det på så god, ordentlig og effektiv en måde som muligt, og det er derfor, vi har sat en proces i værk, hvor vi dels evaluerer, dels holder stakeholdermøder, hvor eksperter, folk fra branchen – folk, der virkelig har hænderne nede i mulden – kommer ind og fortæller os, hvad der virker, og hvad der ikke virker, inden vi træffer beslutning om, hvordan den videre proces for økologi i Danmark skal være.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-22:
Mener fødevareministeren, at øget statstilskud til økologiske landmænd er den rette vej at gå for at sikre danske økologiske fødevarer, og er der en øvre grænse for, hvor meget staten skal sikre økologien økonomisk?
Dan Jørgensen (S), 2014-01-22:
Det spørgsmål hilser jeg velkommen, også fordi det giver mig lejlighed til at sige noget om det fødevareforlig, som vi jo også snart skal forhandle.
For det her handler jo ikke kun om vækstplanen; der ligger i fødevareforliget jo også noget om regler om opstart af virksomheder, kontrol med virksomheder og alle de her ting, og der er det jo oplagt at tage det op og se på: Hvad kan vi egentlig gøre for at gøre det nemmere?
Så er der også ting, som vi allerede har gennemført – jeg ved ikke, om hr. Erling Bonnesen har nået at se det – vi har jo her for få dage siden gennemført en ny ordning, der gør, at man, hvis man vil åbne en lille fødevarevirksomhed, hvor man tidligere skulle sende formularer ind og vente i ugevis på at få svar, så altså bogstavelig talt kan få svar på få sekunder, hvis man har været inde at gøre det via nettet.
Da jeg læste mine papirer, spurgte jeg mine embedsfolk, om vi kunne være helt sikre på, at det var få sekunder – for hvis jeg siger det i Folketingssalen, skal det være rigtigt – og det fik jeg et positivt svar på, at ja, det er faktisk få sekunder.
Så det er jo en kæmpe administrativ lettelse, som gør det meget nemmere, når man skal sidde derude og åbne en lille ny virksomhed.
Så det håber jeg at hr. Erling Bonnesen vil være glad for.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-22:
Det, som jeg lige vil bringe i fokus igen, her afslutningsvis, var det, som jeg lige nåede at berøre til sidst, nemlig det med egnsspecialiteter og gårdbutikker osv.
Det er jo selvfølgelig en fynsk specialitet, men det er der jo også mange andre steder, når man sådan kommer rundt, altså i det jyske, ved Vestkysten, og på Bornholm og andre steder, så jeg mener også, at det har et landsdækkende perspektiv.
Men vi har da begge to grund til at være stolte af det på vores fynske hjemstavns vegne.
Og når vi sådan set faktisk er enige om, at vi også i forbindelse med vækstplanerne skal satse på kvalitetsprodukter og højværdiprodukter og den slags, så må jeg sige, at det jo lige præcis er sådan et sted, hvor man også skal sikre, at rammevilkårene er i orden.
Og det var det, som jeg ligesom ønskede at bringe en lille smule ind i debatten, jeg vil næsten sige fra sidelinjen – og dermed skal det ikke være sagt, at det, om jeg så må sige, lige pludselig skal tage fokus væk fra alt det andet, som jo selvfølgelig er det vigtigste –
Margrethe Vestager (RV), 2014-01-22:
Jeg tror, at ud over de her konkrete ting, som jeg har nævnt – og til det skal i øvrigt jo lægges, at vi har ændret på den måde, som man skal udbyde på, hvis det kommer til f.eks. praktisk hjælp, sådan at det bliver mindre bureaukratisk, altså at man har de samme udbudsregler, for så vidt angår hjemmepleje, som man i øvrigt har, for at gøre det enklere for virksomhederne at forholde sig til – kan vi stadig gøre meget i forhold til den konkrete erfaringsudveksling.
Jeg synes også, at det er relevant for os som partier at tage den her diskussion.
F.eks. har jeg på lørdag et møde med de nyvalgte radikale rundtomkring i kommunerne, og der vil det være helt oplagt diskussion at tage: Hvad vil I gøre for at bruge udbud mere for at levere bedre til de borgere, som I nu har et ledelsesansvar over for, i forhold til at sikre, at der faktisk bliver leveret på de her ting?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-22:
Tak for det.
Jamen ministeren og jeg deler holdning.
Jeg har ikke en religiøs opfattelse af, hvem der skal løse opgaverne; jeg ser derimod på, hvem der er bedst og billigst.
Derfor er det jo også sådan, at vi bestræber os på at deltage i debatten om konkurrenceudsættelse.
Men hvis vi nu anerkender, at der selvfølgelig sker fejl, men at man i gennemsnit kan spare op til 15 pct., og vi ved, at man har opgaver for godt og vel 1.000 mia. kr. i stat, kommuner og regioner, så er det jo faktisk et anseligt beløb, man kan spare skatteborgerne for.
Derfor er jeg også nødt til at spørge ministeren, og jeg ved godt, at det måske bliver en gentagelse: Kunne vi gøre andet end bare at tale debatten op for at rykke på området?