runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2015-04-28:
Det skal give mening – altså, jeg synes jo altid, det giver mening, når man skaber arbejdspladser, og når man skaber lærepladser til unge mennesker, som får en chance i livet.
Men her handler det også om, at vi med Femernforbindelsen kan skabe grundlag for mere grøn transport på jernbane.
Giver det ikke mening?
Med hensyn til metroen er der jo altid en eller anden undskyldning for, at man ikke vil være med til fremskridt.
Når det er, at passagererne rundtomkring i København stiger på metroen og glæder sig over god kollektiv trafik, skal de så vide, at det var Enhedslisten heller ikke med til, ligesom Enhedslistens forgængere, Venstresocialisterne og Danmarks Kommunistiske Parti, var imod Storebæltsforbindelsen, var imod Øresundsforbindelsen?
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Jeg er ked af, at jeg ikke kan deltage i den almindelige bekræftelse, som ellers er blevet normalt i den her debat.
Så jeg kan ikke bekræfte over for ordføreren, at det er Enhedslistens intention bare at markere sig.
Vi har jo faktisk nogle gode og saglige grunde til at være imod projektet.
Når det siges, at der helt klart er arbejdspladser i det her i etableringsfasen, så er det rigtigt.
Og det er jo rigtig godt.
Det er der jo ikke nogen der har noget imod.
Vi etablerer vel forhåbentlig transportinfrastruktur – og det er vel forhåbentlig også Socialdemokraternes tilgang til det – fordi det skal give mening og på en eller anden måde skal have en værdi for samfundet.
Og når man skaber en transitforbindelse med store miljømæssige problemer ned over Sjælland og Lolland-Falster af hensyn til det store erhvervsliv i Sverige og til en vis grad i Norge, synes vi ikke, at det er en god forbindelse.
Så må man klare sig med det, man har.
Så må man klare sig med de færgeforbindelser, der er syd for Sverige fra Lolland.
Det kan sikkert også optimeres på en eller anden måde.
Det har jo ikke noget at gøre med metrobyggeriet.
Når vi var imod det, var det på grund af finansieringen, fordi metroen grundlæggende blev finansieret ved hjælp af grundspekulation.
Det var sådan set vores alvorligste anke.
Det var ikke selve metroen, vi var imod.
Rasmus Prehn (S), 2015-04-28:
Når man hører Enhedslistens hr. Henning Hyllested stå her og tale dunder på Folketingets talerstol, får man helt lyst til at minde om, at det først er på fredag, det er 1. maj, for der bliver virkelig givet gas her.
Men desværre er det ikke til arbejdernes bedste, for det, vi har hørt her i salen, er jo, at der bliver skabt tusindvis af arbejdspladser, til og med på danske løn- og arbejdsvilkår.
Der bliver skabt lærepladser til en masse unge mennesker, der kan se lys for enden af tunnelen, få sig en uddannelse, og alligevel er Enhedslisten imod.
Handler det her om, at Enhedslisten hellere vil tale dunder og have store debatter end at skabe resultater?
For er virkeligheden ikke den, at selv da det handlede om noget, der kun handlede om kollektiv trafik, nemlig Københavns metro, var Enhedslisten også imod, for der skulle lige lidt mere debat til, og der skulle lige undersøges lidt mere, og vi skulle lige tale lidt mere, og vi skulle lige op på ølkassen.
Når det handler om at skabe resultater, skabe noget, der er til fordel for den kollektive trafik, for det grønne, for klimaet og for arbejdspladser, vil Enhedslisten alligevel hellere tale og snakke udenom frem for at skabe resultater.
Er det ikke det, der er virkeligheden?
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Vi tillader os jo faktisk i Enhedslisten at tage debatten om det højt besungne fremskridt; den evige diskussion om vækst og arbejdspladser.
Vi mener jo, at udviklingen i et samfund skal finde sted i balance med den natur og det miljø, der er.
Og når man genererer mere biltrafik og mere lastbiltrafik, er det jo altså naturen og miljøet, der skal betale.
Sådan er det.
Der forsøger vi jo at finde en balance.
Femernforbindelsen skaber mere trafik, og det er endda transittrafik.
Det mener vi faktisk ikke er rimeligt.
Der er store miljømæssige problemer i Nordtyskland, på øen Femern osv. osv.
Vi ser de tyske miljøorganisationer være helt oppe i det røde felt i øjeblikket på grund af de miljømæssige problemer ved forbindelsen.
Det er jo grunden til, at vi tillader os at have begge ben med.
Vi jubler ikke bare og klapper i vores hænder, hver gang der bliver sagt vækst og arbejdspladser.
Vi tager også miljøet med.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Jeg kan forestille mig, der måske sidder tre-fire mennesker nede på Lolland-Falster og tænker: Hvad i alverden sker der i Folketinget?
Og her er der altså en historisk chance for at få bragt noget af det på plads i kraft af nogle investeringer – godt nok på trafikområdet – og det kommer til at betyde, at vi får et Danmark, der er mere i balance, fordi Lolland-Falster også kommer på landkortet, i forhold til hvad det er nu.
Er det sådan, at Enhedslisten overhovedet ikke bekymrer sig om, hvordan mennesker har det lige uden for København?
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at vi selvfølgelig interesserer os for hele landets befolkning.
Jeg er udmærket klar over, at ordføreren er valgt på Lolland-Falster og derfor har en speciel interesse i det her projekt, men det er jo usagligt at begynde at snakke om, at Enhedslisten skulle være et parti kun for københavnerne – selvfølgelig er vi ikke det.
Men jeg har prøvet her at begrunde, hvorfor vi måske ikke synes, det her er en god idé.
Vi ser måske på det med et lidt større udsyn.
Jeg anerkender – og det har jeg sagt gang på gang – at der selvfølgelig er arbejdspladser på Lolland-Falster i det her, ikke mindst i etableringsfasen.
Selvfølgelig er der det.
Men jeg har også sagt, at når vi tager stilling til store transport- og infrastrukturanlæg, tager vi stilling, ud fra hvad der gavner landet som helhed.
Så kan man ikke ligge og kigge på, hvad de enkelte landsdele får ud af en specialforbindelse.
Det er trods alt en forbindelse til 64 mia. kr., som den danske stat i første omgang skal lægge penge ud for, som vi ikke kender økonomien i, og som der i høj grad er skabt usikkerhed om.
Det tillader vi os at sige, og det er da rimeligt nok at tage den slags synspunkter ind i forbindelse med det her projekt.
Liselott Blixt (DF), 2015-04-28:
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er rigtig ærgerligt, at børns retsstilling først starter, når man er 15 år, eller når forældrene har sagt nej til at tage en beslutning.
Vi stillede et ændringsforslag, der ville sikre, at psykiatriloven blev brugt, uanset om man var over eller under 15 år, og det har flertallet åbenbart ikke ønsket, heller ikke ministeren.
Så det kan vi beklage.
Men selvfølgelig siger vi ja til resten af lovforslaget.
Men vi håber på, at vi med tiden kan sikre, at psykiatriloven også virker, selv om man er under 15 år.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-28:
Det gør vi også, og jeg anerkender bestemt, at ordføreren naturligvis bekymrer sig om sine naboer – det synes jeg er helt fair.
Det gør vi sådan set også, men vi tror også på, at hr. Lennart Damsbo-Andersens naboer har gavn af et godt miljø.
Selvfølgelig har de gavn af arbejdspladser, det er klart nok – i det omfang de så måtte komme.
Vi stiller os jo også tvivlende med hensyn til blivende arbejdspladser.
Man kan jo frygte, at forbindelsen her vil reducere, om ikke helt fjerne færgedriften, og der er da også en hel stribe arbejdspladser forbundet med den.
Så det skal jo også stilles op mod hinanden.
Der er vel en hel del på Lolland-Falster, der er beskæftiget i forbindelse med færgedriften.
Er det også nogle af hr. Lennart Damsbo-Andersens naboer, nogle af dem, han snakker med, og hvad siger de så?
Men igen: Vi vejer det her op mod spørgsmålet om klima og miljø, og hvad det gavner Danmark som helhed.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Nu er det jo sådan – og det er der også blevet redegjort for af min gode kollega i Venstre, hr. Henrik Høegh – at fremtiden i forhold til at skabe arbejdspladser rent faktisk ser sådan ud, at det ikke kun vedrører etableringen af tunnelen, men at det også betyder, at der kommer arbejdspladser på de arealer, som er udlagt til virksomheder, og i høj grad virksomheder, der kommer udefra.
Det betyder, at man får et løft på en egn, som i dag har brug for rigtig mange arbejdspladser, fordi der er rigtig mange arbejdsløse; der er mange mennesker, der ikke har den uddannelse, som de måske godt kunne have tænkt sig.
Jeg noterer mig bare, at der har Enhedslisten altså stillet sig hen i et hjørne og siger, at det har man ikke lyst til at være med til at gøre noget ved.
Og det kan godt være, at ordføreren synes, at det er noget værre noget, at jeg tilfældigvis er valgt på Lolland.
Men nu er det sådan, at de mennesker, vi taler om her, er mine naboer – det er dem, som jeg er i fagforening sammen med, det er mine kollegaer, og dem bekymrer jeg mig om, og det synes jeg også at Enhedslisten og hr. Henning Hyllested skulle gøre.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg vil sige to ting.
For det første tror jeg nu ikke, at hr. Eigil Andersen kan være så firkantet, at han slynger nogle procenter ud og så siger, at så bliver der brugt skatteyderpenge.
Men jeg har jo ikke sagt, at vi er nået i mål med klausuler, når det gælder kommuner og regioner.
Jeg siger bare, at vi er kommet et rigtig langt stykke, og det er jeg godt tilfreds med.
For det andet må jeg sige, at det selvfølgelig er svært for mig sådan at tage en juridisk diskussion, hvor der blev henvist til ting i konventioner.
Min konklusion er sådan set bare meget klar, og som det også blev sagt meget tydeligt på det samråd, som man nu har henvist til to gange, så er der for juristerne i ministeriet, regeringens jurister, ikke nogen som helst tvivl om, at hvis man forfølger det spor, at der ifølge lovgivningen skal være arbejdsklausuler i kommuner og regioner, går man på tværs af den danske model.
Det er den juridiske vurdering, der er, og der vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at der er jeg ikke så juridisk funderet, at jeg tør gøre mig til dommer over det ene eller det andet.
Jeg vælger rent faktisk at følge de anvisninger og de henstillinger, jeg får her af regeringens juridiske eksperter.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Nu er jeg selv social- og sundhedshjælper, og jeg er også social- og sundhedsassistent. Jeg har også arbejdet på institution og har også afleveret børneattest og ville med glæde gøre det samme, hvis jeg skulle ud at arbejde et sted, hvor der var mennesker, der havde et handicap – udviklingshæmmede og andet.
Så det er overhovedet ikke for at bringe nogen i miskredit, det er også for at skabe tryghed blandt personalet og selvfølgelig blandt beboerne.
Men når ordføreren siger det på den måde, så kan ordføreren måske sige, hvad forskellen så er, i forhold til at vi i dag beskytter børnene med børneattester.
I de tilfælde kan man vel også indhente en straffeattest, hvis det er det, man vil.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Er fru Karina Adsbøl så også bekendt med det store stykke professionelle arbejde, der foregår i de institutioner, som de pågældende er i, og at dette arbejde jo så hermed risikerer at blive miskrediteret, fordi man sætter et ekstra spørgsmålstegn ved det og siger, at det her skulle være noget særligt?
Der er redskaber til at indhente straffeattest; der er en etik på de institutioner, der findes rundtomkring; og der er i høj grad en bevidsthed om, at man selvfølgelig skal sikre ligeværdighed på det her område.
Og jeg synes ikke, det er godt nok at lave lovgivning på baggrund af mavefornemmelser, eller hvad der er foregået et eller sted i udlandet, som der bliver henvist til, når vi i forvejen har redskaberne til at håndtere det.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der findes noget menneske, der vil tale imod den gode hensigt i forsøget på at beskytte mennesker, der har svært ved at værge sig mod overgreb eller udnyttelse.
Det er ikke det, den her tale skal handle om.
Imidlertid rejser det beslutningsforslag, som er fremsat her i dag, en række principielle spørgsmål og en hel række usikkerhedsmomenter, som ministeren jo også har været inde på.
Institutioner, kommuner og regioner, der står for driften af botilbud til udviklingshæmmede mennesker med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser, har i dag ansvaret for at sikre beboerne tryghed i hverdagen.
Det er en del af den etik, der indgår i de uddannelser, der berettiger til ansættelse i disse tilbud.
Det er min erfaring, at institutionerne og tilbuddene i høj grad er deres ansvar bevidst i den her sammenhæng.
Forslaget retter sig mod institutioner, bofællesskaber og lignende.
Det er altså et meget bredt spektrum, man ønsker beslutningsforslaget skal gælde for.
I rigtig mange af de her tilbud – for ikke at sige dem alle – har beboerne status som opholdende sig i eget hjem.
Hvad er det så for nogle regler, der er gældende?
Dertil kommer, at vi har en lovgivning, der gør, som Venstres ordfører gjorde rede for for et øjeblik siden, at alle mennesker jo bliver myndige.
Vil man gå så vidt, at man vil skride til umyndiggørelse for at beskytte en borger mod eventuelle alliancer, som omverdenen finder upassende?
Det siger sig selv, at man skal værne om mennesker, der ikke selv kan sikre sig dette, men med forslaget her rejser der sig utrolig mange uafklarede spørgsmål, og vi skal også sikre, at gruppen kan bevare rettigheder til egne valg.
Egne valg skal naturligvis bygge på ligeværdighed, og hvis det ikke er tilfældet, er det selvfølgelig en politisag, som ministeren har gjort rede for.
Vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
Jeg vil gerne være med til at lave en direkte parallel til de børneattester, vi har lavet sammen for mange år siden.
Jeg ser ikke den store forskel mellem at være 17 år og 9 måneder og være 18 år og 2 måneder, men der er en himmel til forskel i øjeblikket, for i det øjeblik, man runder de 18 år, er man i voksenområdet, og så bliver man overhovedet ikke sikret beskyttelse af nogen art, hvis der ikke af ansættelsesstedet laves et krav om en attest.
Så længe vi ikke kan sige, at der sådan set er rene linjer og vi har styr på det hele, vi har overblikket, vil jeg gerne være med til også at lave voksenattester.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Det her skal ikke være udtryk for, at vi skal negligere noget, men vi skal jo heller ikke skabe unødig frygt hos de beboere, der er på opholdssteder eller institutioner, på forskellig vis eller hos det personale, som dagligt gør et stort stykke arbejde for det her samfund.
Så jeg spørger: Når vi nu i forvejen har mulighed for at indhente straffeattester og man bevidst arbejder med at have en ordentlig personalepolitik og en ordentlig etik over for beboerne, hvad er det så for et redskab, som ordføreren mangler?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
I dette øjeblik vil jeg gerne være talerør for vores udviklingshæmmede, som ikke selv kan sige fra.
Vi har udenlandske undersøgelser, der viser, at der er stor risiko og stor sandsynlighed for, at der sker overgreb.
Så kan man tage snakken med de organisationer i Danmark om, hvad de vurderer.
Når vi oplever, at der er en situation i Danmark, hvad gør vi så?
Vi kan ikke gøre noget i dag.
Vi kan ansætte vedkommende i en anden institution senere.
Der vil ikke være et øje, der vil ane, at noget er sket.
Mig bekendt er der lavet en anonym registrering, og jeg kan jo så sige, at det da er bekymrende, hvis der er bare et eneste tilfælde.
Det er for mig et for meget.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Så vil jeg bare sige tak til ministeren for opklaringen, og at ministeren kan bekræfte, at ordførerne har kontaktet andre partier, men i hvert fald ikke forslagsstillerne.
Det var selvfølgelig ikke hensigten, men det var sådan, jeg havde forstået det.
Stine Brix (EL), 2015-04-28:
Men det betyder jo også, at det er uklart, hvad det er, man siger ja til.
Der er nævnt nogle eksempler på, hvad det kunne være, og jeg fremdrog et af de eksempler, hvor jeg synes, det er en bekymrende retning at sætte på det.
Men det er klart, at der kunne ligge nogle ting, som man kunne diskutere videre.
Og derfor kan vi ikke stemme ja til det.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Er ordføreren bekendt med, at der står, at det her beslutningsforslag skal drøftes mellem alle partier i Folketinget?
Derfor har jeg skrevet i beslutningsforslaget, at det kan overvejes, hvilke elementer der skal medtages, og hvilke der ikke skal medtages.
Stine Brix (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Vi er i Enhedslisten meget på linje med SF, kan jeg høre.
Jeg tror ikke, at der, som Socialdemokraternes ordfører før sagde, er noget menneske, der ikke kan forstå det og ikke kan sætte sig ind i den hensigt, der er med forslaget.
Vi kan alle sammen forestille os, hvor svært det må være for et menneske, som ikke har kompetencerne til selv at kunne sige fra, at være i en situation, hvor man risikerer et overgreb.
Derfor er det selvfølgelig uhyre vigtigt, at vi drøfter, hvordan vi undgår, at der finder overgreb sted.
Jeg synes, at det allervigtigste er at diskutere, hvordan vi forebygger overgreb.
Jeg mener, at de vigtigste redskaber i den sammenhæng er at kigge på behandlingen af overgreb.
Det er den meget langsigtede indsats.
Vi ved, at mange af dem, der begår overgreb, ofte selv er blevet krænket.
Det er meget vigtigt, at vi sørger for, at der er tilstrækkeligt med personale.
Det er meget vigtigt, at vi sørger for, at de har den relevante uddannelse til at kunne varetage det job, de har, og også til at kunne spotte, hvis der skulle være nogle tegn på overgreb.
Den indsats er den allerallervigtigste for mig.
Jeg synes også, det er uhyre vigtigt at have med, at når vi laver en indsats for at forebygge overgreb, så er retssikkerheden på plads.
Jeg synes, det er betænkeligt, at f.eks. tyveri er nævnt, men der står f.eks. ikke noget om, i hvor lang tid man skal være helt udelukket fra at få et job inden for den her sektor, hvis man f.eks. engang er blevet dømt for butikstyveri.
Der står ikke noget om klagemuligheder i den her sammenhæng.
Der står ikke noget om en nærmere afgrænsning af området.
Alle de her uklarheder gør tilsammen, at vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Jeg vil også godt nævne, at vi i forbindelse med diskussionerne om børneattesterne havde en stor betænkelighed i forhold til den retssikkerhed, der gælder for dem, der har pligt til at indhente attesterne.
Det var dengang en stor del af diskussionen, fordi det jo blev meget omfattende at skulle indhente de her attester, og det var også uklart, hvornår der ville blive udstedt nye bekendtgørelser.
De, der kender diskussion fra dengang, kan muligvis huske det.
Det spørgsmål er slet ikke berørt i det her beslutningsforslag.
Det var i høj grad vores grund til at være kritisk over for børneattesterne.
Derfor kan vi af den grund heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Endelig synes jeg også, det er vigtigt at have det med, der også var en diskussion i forbindelse med børneattesterne, nemlig at der er en risiko for, at voksenattester giver en falsk tryghed.
Der er jo ikke nødvendigvis en sikkerhed for, at det, hvis man en gang har begået et overgreb, er registreret i ens straffeattest, og at alle bliver fanget.
Der kan sådan set sagtens være sket et overgreb, som man ikke kan fange via en attest.
Der er altså en risiko for, at vi, hvis man tror, at problemet er løst med en attest, ikke får den indsats, som vi skal have.
Det synes jeg er vigtigt at have med.
Men altså summa summarum er, at vi ikke kan støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-28:
Jeg er her på vegne af SF's socialordfører, Trine Mach, som desværre er blevet syg.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag rejser en diskussion, som vi skal tage alvorligt.
I SF er vi klar til at handle på den ene eller den anden måde, hvis der sker seksuelle overgreb mod udviklingshæmmede.
Det er forfærdeligt, brutalt og fuldstændig retsligt og moralsk uacceptabelt, hvis ansatte eller andre, der skal passe udviklingshæmmede, forgriber sig på dem.
Hvis det sker, skal de personer selvfølgelig for en domstol.
Og det kan være nødvendigt at se på ledelse, tilsyn og organisering af den pågældende institution eller det pågældende bosted.
Den slags skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for ikke finder sted.
Hvis den er begrundet, skal vi selvfølgelig forfølge den, og det skal vi i så tilfælde gøre i respekt for de mange dygtige ansatte, som arbejder med udviklingshæmmede.
Men bemærkningerne til forslaget indeholder ikke noget om problemets omfang og karakter, og SF skal have lagt yderligere viden, fakta og begrundede formodninger frem for at kunne støtte eventuelle lovændringer på det her område.
Det sker ikke med det her forslag fra Dansk Folkeparti, så vi kan ikke umiddelbart støtte forslaget.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Jeg kan forvisse fru Karina Adsbøl om, at jeg har haft rigtig, rigtig mange kontakter i forhold til det her miljø.
Men når fru Karina Adsbøl kommer med et forslag, som skal dække ikke alene udviklingshæmmede, men også fysisk og psykisk handicappede på en eller anden facon, så er det jo et meget, meget bredt spektrum, plus at det er et område, hvor der er rigtig, rigtig mange følelser, og hvor det er meget vigtigt at der er stor tillid mellem det personale, der arbejder der, og de pårørende og de beboere, der er tale om.
Så jeg vil gerne høre, hvad det er for nogle undersøgelser, man bygger det på.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Den viden ligger jo i forhold til de undersøgelser.
Noget andet er, at jeg har bedt biblioteket om at finde en række domssager netop i de her konkrete sager.
Og det kunne Orla Hav jo også bede Folketingets bibliotek om.
Derudover synes jeg, det er vigtigt at skelne, for det her handler ikke om, at nogle fletter fingre, det handler om, at nogle af de her mennesker måske er, kan man sige, tilbage i deres udvikling og måske er 6 år indeni.
Og vi ved bare, at mennesker, der har et handicap og en fysisk funktionsnedsættelse, er ekstra udsatte, og det synes jeg da Orla Hav skulle tage en snak om med dem, der netop ved noget om udviklingshæmmede, bl.a. LEV.
De kunne sikkert oplyse Orla Hav noget mere om det.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Ja, for jeg kunne godt have lyst til at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører.
I forhold til den viden, som fru Karina Adsbøl giver udtryk for selvfølgelig er til stede, delagtiggør fru Karina Adsbøl os ikke i, hvad det er for en konkret viden, der er.
Den viden må jo være opsamlet et sted.
Og når der er nævnt et konkret eksempel, hvor der oven i købet finder domfældelse sted, er det jo et eksempel på, at det system, vi har, fungerer.
Og den ligeværdighed, som der selvfølgelig skal være i forhold til to mennesker, der hitter på at flette fingre, eller hvad det nu er, skal selvfølgelig være der.
Men jeg vil gerne have, at fru Karina Adsbøl delagtiggør os i, hvor den viden stammer fra, der gør, at det er så nødvendigt at lave lovgivning.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Dem vil jeg komme med i min næste ordførertale, når jeg går op til sidst.
Men handler det så kun om, at man skal have tillid?
Altså, der er jo en grund til, at vi i sin tid fremsatte forslaget om børneattesterne.
Det her er det samme princip.
Det her handler om, at børn netop skal beskyttes mod overgreb; det handler om, at dem, der er mest udsatte i samfundet, skal beskyttes mod overgreb.
Jeg ved godt, at der er rigtig, rigtig mange, der gør et kæmpestort stykke arbejde; der er dygtige pædagoger, der er dygtige socialassistenter og social- og sundhedshjælpere.
Vi har nogle rigtig dygtige personaler.
Men indimellem er der blandt alle de her dygtige mennesker altså også nogle enkelte, der optræder i sager, som der ikke bliver talt om, og som ligesom er i en gråzone.
Men jeg synes bare, det er vigtigt at rejse debatten, for det her sker.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg skal bare spørge ind til det, som ordføreren siger, om, at vi ved, at der finder en række overgreb sted.
Kunne ordføreren så ikke oplyse, hvor ordføreren har sin viden fra?
Jeg har godt læst, at vi har nogle udenlandske undersøgelser, men er de overførbare til danske forhold?
Derfor vil jeg gerne have, at ordføreren gør os delagtige i, om der findes danske eksempler på det, man siger man ved.