Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Den her debat handler som så mange andre om, hvem der er i stand til at tage patent på ansvarligheden, klogskaben og sagligheden, og hvis man gjorde det ved at bruge ordene ofte, er der jo ingen tvivl om, at VKO i dag har taget rekorden, hvad angår ansvarlighed.
Men man kan godt stille sig selv det spørgsmål, hvor ansvarligt og klogt det er at skære ned på efter- og videreuddannelse i en situation, hvor vi har stor arbejdsløshed, og hvor vi ved, at vi har brug for at højne de kvalifikationer, der findes i befolkningen, for at få en effektiv og konkurrencedygtig udvikling i fremtiden.
Man kan vel godt diskutere, hvor ansvarligt det er.
Jeg synes faktisk, at det at skære ned på efterog videreuddannelse er det modsatte af at være ansvarlig i den nuværende økonomiske situation.
I en eller anden forstand handler den her debat, som det også indimellem antydes, jo i virkeligheden om, hvem der skal betale prisen for krisen.
Skal det være de arbejdsløse, som skal have afkortet deres dagpengeperiode?
Skal det være de mennesker, som har brug for efter- og videreuddannelse, som skal have mindre efter- og videreuddannelse?
Eller skal det være dem, der for alvor tjente på det opsving, der kom før krisen?
Det er jo kernen i den her diskussion.
At Det Konservative Folkeparti indtager det standpunkt, at de skattelettelser, man har opnået siden 2001, som jo helt entydigt har været til størst fordel for de rigeste danskere, kun kan kritiseres for én ting, nemlig at de er utilstrækkelige, og at vi ikke har fordelt nok fra det fælles forbrug, nok fra de mennesker, der har lave indkomster, til de rigeste danskere, er jo et standpunkt, der er til at forstå, fordi det jo ligesom er Det Konservative Folkepartis opgave at varetage de interesser.
At Dansk Folkeparti i en sådan situation, hvor det er den politik, man skal forsvare, samtidig med at man gennemfører omfattende nedskæringer og forringelser på videre- og efteruddannelsen, er nødt til at søge tilflugt i at gentage ordet ansvarlighed meget, meget længe og meget, meget ofte, er vel heller ikke overraskende, fordi her føres politik for de velhavende i vores land, for de rigeste i vores land og mod de mennesker, der har brug for at få efteruddannelse.
Det nytter jo ikke noget at benægte, at kendsgerningen er, at de forslag, der ligger fra regeringens side, fra Dansk Folkepartis side og vist nok også fra Kristendemokraternes side – jeg ved ikke, hvilke fingeraftryk de har sat her – er forslag, som betyder, at ufaglærte arbejdere, som ønsker at tage fat på en folkeskoleuddannelse eller måske endda bevæge sig op på gymnasieniveau, faktisk bliver stillet ringere.
Det er jo realiteten i det her forslag.
De forslag, som vi har den her forespørgselsdebat på baggrund af, betyder, at man i realitetens verden kommer til at forhindre virkelystne, videlystne mennesker i at tage efteruddannelse.
Og det er jo rigtig ærgerligt og rigtig trist og rigtig træls for de mennesker, det rammer, men det er også rigtig, rigtig dumt ud fra en samfundsmæssig betragtning.
Jeg tror sådan set, at hvis det handlede om at skabe mere rigdom og mere velfærd i vores land i de kommende år, ville man indse, at det at satse på efter- og videreuddannelse ville være en betydelig mere effektiv måde end det krampagtigt at holde fast i de skattelettelser, som det er lykkedes for Det Konservative Folkeparti at få igennem for de rigeste danskere.
Jeg ved godt, at hr. Rasmus Jarlov og Det Konservative Folkeparti helst vil tale om Danske Banks direktørs skattelettelse, for enhver kan jo se, at selv om ½ mio. kr. er rigtig mange penge at få i skattelettelse, når man oven i får bonustillæg og alt muligt for den duelighed, hvormed man har ledet banken og været med til at skabe finanskrisen,
ja, så kan det jo ikke løse de ufordringer, vi står over for.
Men hvis man siger, at man f.eks. vil undlade at gennemføre skattelettelserne fra 2009 til 2011 for de mennesker, der tjener over ½ mio. kr. i Danmark, ville det indbringe 7,3 mia. kr., og selv om jeg godt ved, at hr. Rasmus Jarlov mener, at skat fører til fattigdom, vil han vel ikke mene, at den politik, som VKO førte i 2009, var ved at lede Danmark til tiggerstaven.
Så det må jo være en mulig politik at føre.
Pointen er, at det desværre ikke generelt set i hvert fald skyldes uvidenhed, når det borgerlige flertal i Folketinget vælger at føre den politik, man gør, hvor man skærer ned på efter- og videreuddannelse og fastholder skattelettelser til de rigeste.
Nej, så er det, fordi man har valgt at prioritere, at dem, der skal betale prisen for krisen, er dem, der aldrig kom med til festen, og dem, der først bliver smidt ud af arbejdsmarkedet.
Det gør man ved at forringe dagpengeregler, og det gør man ved at forringe efter- og videreuddannelse.
Så ud fra en ganske bestemt synsvinkel er det, man gør, måske klogt nok, nemlig hvis det handler om at sikre, at dem, som har det økonomisk bedst, og som har fået mest uddannelse, skal slippe for at betale for krisen.