runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg synes ikke, at antallet af forsøg siger noget som helst om den seriøsitet, der er bag forsøgene, om den dyrevelfærd, der ligger bag forsøgene, og om den mulighed, der er for at fremme menneskers og dyrs sundhed og velvære i fremtiden.
Jeg synes, det viser noget om den seriøsitet, den soliditet, der er hos dem, der ansøger om at få lov til at lave forsøg.
Altså, hvis der var 10.000 afslag, ville jeg da være meget bekymret for branchen.
Så jeg er da kun glad for, at der er få afslag.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg synes, det er lidt interessant, at justitsministeren måske godt kan gå med til at ændre reglerne, hvis der kommer noget fra EU.
Jeg synes alligevel, det er tankevækkende, at det er det, der skal til.
Men jeg vil stille to spørgsmål til ministeren, og det første er: Er det ikke rigtigt, at Foreningen til Dyrenes Beskyttelse faktisk har trukket sig ud af arbejdet og ud af udvalget - ikke fordi udvalget ikke handler korrekt og i overensstemmelse med reglerne, for det gør udvalget, men fordi reglerne er for dårlige?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til ministeren, er: Er det ikke rigtigt, at udvalget selv siger, at med hensyn til at vurdere relevansen af produkter, der skal udvikles eller forbedres ved hjælp af dyreforsøg, har de ingen forudsætninger for at bedømme det og ønsker det heller ikke?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Som jeg tror det egentlig er de fleste ordførere bekendt, meddelte Foreningen til Dyrenes Beskyttelse i oktober i år, at foreningen ikke længere ønsker at lade sig repræsentere i Rådet for Dyreforsøg.
Det vil sige, at de to medlemmer, der sad i rådet, trak sig, og jeg kan kun beklage, at de har trukket sig fra arbejdet.
Men jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at se formålet med den reaktion, for dyreværnsorganisationerne har jo netop gennem deres deltagelse i rådet mulighed for at sikre, at der sker en fornuftig afvejning af hensyn til dyreforsøgsudøverne, forsøgsdyrene og offentligheden.
Men jeg har også gjort Foreningen til Dyrenes Beskyttelse opmærksom på, at de to medlemmer, der er udtrådt af udvalget, var udpeget efter indstilling fra dyreværnsorganisationerne som sådan og altså ikke alene repræsenterede foreningen.
Jeg ved ikke, om foreningen har været i dialog med de andre organisationer om det, men dyreværnsorganisationernes samarbejdsorganisation DOSO har meddelt mig, at 14 af de dyreværnsforeninger, der er repræsenteret i DOSO, stiller sig til rådighed, når der skal udpeges nye medlemmer til Rådet for Dyreforsøg, og også Landsforeningen Forsøgsdyrenes Værn har opfordret til, at der hurtigst muligt udpeges nye medlemmer til rådet, og at de står til rådighed.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Ja, men det er vel ikke forkert at sige, at de til gengæld deler Foreningen til Dyrenes Beskyttelses holdning, altså at lovgivningen er utilstrækkelig
De ville bare forsøge at gøre det så godt som muligt inden for de rammer, der eksisterer, og det er jo hæderligt nok.
Men det andet spørgsmål, jeg rejste over for ministeren, og som jeg synes er interessant, er, at når det handler om relevansen af de produkter, som skal udvikles eller forbedres ved hjælp af dyreforsøg, så siger rådet selv, at det har det ingen forudsætninger for at bedømme, og det ønsker det heller ikke at bedømme, men det ønsker, at der træffes en politisk afgørelse.
Det er sådan set rådets hovedargument imod Enhedslistens beslutningsforslag på det punkt, og mit spørgsmål til justitsministeren er: Mener justitsministeren, at det begrænsede forbud, der er i forhold til kosmetik i dag, er tilstrækkeligt, eller kunne man overveje at foretage en udvidelse, så det omfattede flere områder, hvor det måske er forholdsvis indlysende, at der ikke er tale om så vigtige fremskridt for menneskeheden, at det kan være et argument for at foretage dyreforsøg?
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Man kan jo mene, hvad man vil, om den udvikling, der er sket i Europa igennem årene, og der må hr. Morten Messerschmidt jo have sine synspunkter; det vil jeg slet ikke anfægte, på intet tidspunkt.
Men der er noget, jeg godt vil høre nærmere om.
Uanset at vi i dag ville være i en situation, hvor der stadig væk var landegrænser med fysisk kontrol, uanset EU's størrelse, altså uanset antallet af lande, og hvilke lande der er med i EU, så er det vel stadig væk hensigtsmæssigt og fornuftigt med et politisamarbejde på tværs af landegrænserne.
Og hvis det er fornuftigt, og der kan jeg se at hr. Morten Messerschmidt nikker, så er det vel også mest hensigtsmæssigt, at man har nogle fælles spilleregler for, hvordan et sådant samarbejde skal foregå, således at vi ved, hvad det er, vi går ind til, og således at samarbejdet kan foregå gnidningsfrit og problemfrit, således at vi kan fange forbryderne.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Det var rart at få at vide, at forklaringen på, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at forhandle energipolitik med Enhedslisten, er, at Enhedslisten har det fuldstændig outrerede og vanvittige synspunkt, at vi vil bruge oliemilliarderne til at gøre os uafhængige af fossile brændstoffer.
Jeg tror, man skal lade den stå om, at det så er begrundelsen for, at Dansk Folkeparti ikke ønsker os med i forhandlingerne.
Det bliver spændende at høre, om de øvrige forligspartier er enige i, at det er et sådan outreret og vanvittigt synspunkt.
Så skal jeg bare gentage mit spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt: Når hr. Morten Messerschmidt ikke kan støtte det her forslag, men i stedet for taler om fleksibilitet, er det så, fordi det dækker over, at hr. Morten Messerschmidt grundlæggende mener, at det vil være en rigtig god idé, at vi har et bygningsreglement, der gør det muligt at bruge mere energi, end der er brug for?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Må jeg ikke lige i forhold til det med oliemilliarderne sige, at det jo er lidt interessant, at hr. Per Clausen vil bruge penge, som kommer fra at udvinde fossil energi, til at nedbringe eller helt fjerne behovet for at udvinde fossil energi.
Hvordan kan man udvinde fossil energi for at skulle sælge det med henblik på så at droppe den indtægtskilde?
Der er altså lige nogle ting, som man så skal have vendt med Kreml eller i hvert fald nogle gamle lærebøger.
På spørgsmålet må jeg bare svare: Jeg synes, at det er ret åbenbart, at hvis man ser på en række offentlige institutioner, viser det sig, at der jo er forskellige behov for energiforsyning.
Jeg nævnte en folkeskole, for en folkeskole har jo i lange perioder ikke ret mange mennesker i sig, og det kunne man godt prøve at tænke ind og se på, om man så kan stille nogle mere skærpede krav til det byggeri, end man kan til f.eks. ældreboliger, hvor der måske er et andet behov for energitilførsel.
Det kunne også handle om, hvilken energiform man skal bruge i de forskellige institutioner, for der kan der såvel som ved privatbyggeri være store forskelle.
Der er nogle byggerier, som måske egner sig bedre til solvarme eller andre energiformer, hvor andre bygninger måske er mindre egnede, og det er bare den fleksibilitet, som jeg og Dansk Folkeparti synes skal fremmes.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg er her for fru Anne Grete Holmsgaard.
Det her forslag sigter på at gøre lavenergiklasse 1 til standardkrav for 2010 for at nedbringe CO2-udslippet, forureningen og for at skabe et bedre indeklima i nybyggeri.
SF er enig i, at det vil være en særdeles god idé at gøre lavenergiklasse 1 til standard for nybyggeri i 2010 og dermed fremrykke den nuværende plan om, at kravet for 2015 som minimum skal være lavenergiklasse 1.
Det er i hvert fald et af de mål, vi har sat os i SF, og det vil vi naturligvis arbejde for, i forbindelse med at energiaftalen fra februar i år skal udfyldes og gøres konkret for såvel nybyggeri som renovering af eksisterende byggeri.
Sagt med andre ord er vi enige i, at det er et godt mål, som vi arbejder for i regi af energiaftalen, som Enhedslisten har valgt at stå uden for.
Energiaftalen har så at sige overtaget den plan, som blev fremlagt i 2005, hvor målet var at gøre lavenergiklasse 2 til standard i 2010 og lavenergiklasse 1 til standard i 2015.
Siden er der imidlertid sket en hel del i byggebranchen.
Flere bygherrer og entreprenører har således i praksis vist, at de allerede i dag kan bygge nyt, som svarer til lavenergiklasse 1, og uden at det betyder noget specielt i forhold til en merpris i anlægsfasen.
Den merpris, der er tale om, skal i øvrigt vejes op mod den væsentlig lavere energiregning, som beboerne kommer til at betale både på kort sigt og på længere sigt, hvor energipriserne må forventes at blive væsentlig højere på grund af stigende brændstofpriser.
Lavenergiklasse 1 er ikke længere noget, man skal til udlandet for at se på og lære af.
Det er så småt begyndt at være en realitet herhjemme.
Den udvikling bør vi speede op, og det kan bedst ske, ved at det hurtigst muligt meldes ud, at lavenergiklasse 1 bliver standard for nybyggeri fra 2010.
Det vil give et klart signal til byggeriets mange parter, det vil sætte gang i innovationen, og det vil være et vigtigt skulderklap til dem, som er gået foran.
Det er desuden indlysende, at det vil bidrage ganske væsentligt til at få energiforbruget ned i fremtidens byggeri.
Den innovation og udvikling, som skrappere krav til nybyggeriet fører til, vil desuden smitte af på renoveringer og ombygninger, og det er i sig selv en kæmpefordel, for her er virkelig meget at hente, også for ejere og lejere, som ikke kun får en lavere energiregning, men også et bedre indeklima uden træk og med mere dagslys.
Enhedslisten foreslår så desuden, at der stilles krav om, at passivhuse gøres til standard for 2015.
Det er for os noget uklart, hvad Enhedslisten mener med det, da der faktisk ikke findes en standard for passivhuse, som umiddelbart kan overføres til danske energiklasser.
Vi fik sidste år under behandlingen af lovforslaget om bypolitik tilsagn om, at der kommer en dansk standard for passivhuse, men jeg har ikke set den endnu.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Nu er jeg godt klar over, at fru Karina Lorentzen ikke er ansvarlig for alle detaljer i den tale, der er holdt.
Jeg vil bare sige til fru Karina Lorentzen, at når hun taler med ordføreren på det her område, skal hun anbefale ordføreren ikke at udsprede forkerte oplysninger.
Det er ikke sådan, at Enhedslisten har afvist at være med i forhandlingerne om en energiaftale.
Det er sådan, at Enhedslisten er blevet udelukket fra det.
Man skal bare holde sig til det, der er kendsgerningen, og det er sådan set det eneste, jeg vil sige nu.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Jamen det må vi tage til efterretning, og det skal jeg meddele vores ordfører.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Da den konservative ordfører desværre ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Regeringen har sammen med alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten vedtaget en ambitiøs energiaftale, der indeholder en lang række initiativer, der vil medvirke til at styrke energirigtigt byggeri i Danmark.
Det er aftalt, at der årligt skal ske konkrete energibesparelser på 1,5 pct. i perioden fra 2010 til 2020.
Det svarer faktisk til det årlige energiforbrug i 110.000 boliger.
Dette ambitiøse mål skal bl.a. nås i kraft af en evaluering af den samlede energibesparelsesindsats, herunder af energimærkningsordningen.
Denne evaluering drøftes i forligskredsen inden den 1. februar 2009.
Det aftales i den forbindelse, hvilke konkrete virkemidler der skal tages i anvendelse.
Der afsættes årligt 20 mio. kr. i årene 2008-2011 og 5-10 mio. kr. årligt derefter til kampagner om energibesparelser i bygninger.
Heraf afsættes op til 10 mio. kr. årligt til etablering af et videncenter om energibesparelser i bygninger.
Det er Det Konservative Folkepartis ambition, at vi fastholder denne position, og dermed afviser vi Enhedslistens forslag.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
De fleste har sikkert bemærket, at vi her i Folketinget har startet et kapløb om, hvem der kan være grønnest.
Vor tids store lemmingeeffekt ruller ud over det ganske land, og det er jo egentlig som et moment i det billede, dette forslag er fremsat.
Desværre er det ikke helt så enkelt.
Energiformen er selvfølgelig afgørende for, om der kan spares CO2, og man sparer jo ikke CO2 ved at spare på CO2-neutral fjernvarme, solvarme osv. Dansk Folkeparti har også været inde på det.
Vi tror meget på, at det, som f.eks. Dansk Fjernvarme peger på, nemlig et differentieret bygningsreglement, kommer vi ikke uden om, hvis vi skal have mest muligt for pengene.
Vi synes, det er vigtigt, hver gang vi snakker energi og kommer med mange velmente forslag heroppefra, at vi samtidig husker, at medaljen også har en bagside, ikke mindst i tider, hvor vi ved, at byggeriet ligger voldsomt underdrejet.
Vi tror meget på, at markedsmekanismen vil indfinde sig, for har man fornuftige forslag om muligheder for at implementere nye teknologier, hvorfor skulle markedet så ikke samtidig automatisk indfinde sig?
Det er bestemt ikke altid, standarder er lyksalige.
Selvfølgelig skal vi have rammer, men at skærpe standarderne på nuværende tidspunkt bryder vi os ikke om.
Af disse årsager kan vi ikke tilslutte os forslaget.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
Jeg kan forstå på både ordføreren og ministeren, at man ser meget frem til den plan, der bliver forelagt straks i det nye år, altså i 2009, så man kan komme i mål i 2010 med de 25 pct.
Hvis man sådan tegner en linje og vil starte i 2001 med at afbureaukratisere, har vi i dag hørt, at man har nået 10 pct., og så kan vi jo alle sammen regne ud, hvor lang tid det vil tage at nå de sidste 15 pct. Jeg kan forestille mig, at det er sådan, at man rundtomkring i ministerierne plukker de lavthængende frugter først - det vil være underligt andet - men ser man det som et maratonløb, er det for mig at se ret flot, hvis regeringen kan mobilisere så mange kræfter i slutspurten, for man har jo normalt brugt meget energi, når man når frem til målstregen.
Kan ordføreren afsløre, hvordan det kan forekomme realistisk, at man kan hente 15 pct. i 2009?
Det må være nogle ordentlige snapse, man har gemt i posen, hvis jeg må sige det sådan.
Jacob Jensen (V), 2008-12-12:
Så vil jeg sige, at der også sker en løbende udvikling også rent teknologisk.
Man kan forestille sig en masse inden for it-området, som måske ikke var muligt for bare få år siden, men som nu pludselig giver muligheder, f.eks. digitalisering af forskellige indberetninger.
Det tager selvfølgelig også lidt tid at få undersøgt mulighederne og få lavet nogle ordentlige forslag, som netop gør, at man kan komme videre ad denne vej.
Det er jo ikke noget, man bare gør fra den ene dag til den anden.
Det er da rigtigt, som hr. Villum Clausen siger, at der da vil være nogle lavthængende frugter.
Det er så også nogle af dem, der er blevet plukket af træet.
Men vi skal selvfølgelig nå helt i mål med den ambition, som vi jo har sat op for os selv i regeringsgrundlaget.
Jeg er helt sikker på, at den plan, som ministeren vil komme med først i det nye år, vil vise en vej til det.
Undskyld, jeg beklager.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Jeg kunne høre på talen, at Venstres ordfører næsten synes det samme som os, men at Dansk Folkepartis forslag ikke er så fleksibelt.
Det kan man jo finde ud af.
Vi vil bare gerne have, at det her bliver bedre - meget bedre.
Jeg vil godt spørge hr. Jacob Jensen: Hvis vi ændrede det lidt, f.eks. lavede et ændringsforslag, hvor det med, at man lavede byrderne og reglerne fra sekund til sekund, at man altså tog en byrde og regel og fjernede dem med det samme, fik en længere overgangsperiode, f.eks. et skatteår eller et kalenderår, ville det så kunne friste Venstres ordfører til at sige, at det skal vi gøre?
Jacob Jensen (V), 2008-12-12:
Jeg synes, som jeg også sagde i min indledning, at det er meget prisværdigt, at Dansk Folkeparti sætter det her på.
Som jeg også kom ind på i mit indlæg, kan vi ikke, som det ligger nu, støtte det netop på grund af den manglende fleksibilitet.
Men jeg er da klar til, og det medgiver jeg, at kigge på det, hvis der kommer et forslag fra fru Colette L. Brix og Dansk Folkeparti i den retning, som jeg antydede her.
Så vil jeg i udvalget og også sidenhen klart være parat til at diskutere det med fru Colette L. Brix.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Nu tror jeg, at hr. Morten Messerschmidt har ret i, at det er nemmere at være klog end at være medlem af Dansk Folkeparti.
Men jeg forstår ikke helt hr. Morten Messerschmidts bemærkning om, at Enhedslisten skulle have ønsket at være uden for forligspartiernes kreds.
Og det kan jeg sådan set godt forstå, for det er da irriterende, at der er et parti, som insisterer på at komme med ideer, der er bedre end dem, man kan udtænke i energiforligskredsen.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt, om hans bemærkning om fleksibilitet skal forstås på den måde, at han synes, at vi skal have et bygningsreglement, der giver mulighed for, at vi kan spilde energi, altså at vi skal bygge mindre energirigtigt, end vi er i stand til.
Er det det, hr. Morten Messerschmidts synspunkter om fleksibilitet dækker over?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Tak, formand.
Forslaget fra Enhedslisten omhandler jo et emne, som alle taler om, som alle partier er interesserede i, og som alle partier sådan set har beskæftiget sig med i en rum tid.
Det, der bare adskiller de øvrige partier fra Enhedslisten, er spørgsmålet om, hvor og hvordan man drøfter disse forhold.
For alle vi andre har her i årets løb brugt en hel del tid på et energiforlig, som lægger en god og visionær linje frem til 2011.
I energiforliget er der en klar forståelse af, at vi selvfølgelig også i fællesskab skal finde ud af, hvordan bygningsreglementet skal se ud i fremtiden.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at der er behov for en øget og løbende opdatering af de regler, som i dag gælder ved nybyggeri, lige så vel som jeg i øvrigt tror, at man nu i forbindelse med finanskrisen nok må forvente en tilbagegang i netop nybyggeri, og derfor er der nok også behov for en øget fokusering på renoveringer og på, hvordan man i den forbindelse skal sørge for at få fremmet den bedste teknologi, som man har. Som jeg og mit parti ser det overordnede problem med bygningsreglementet, er det den manglende fleksibilitet, der gør sig gældende, hvor alle bygninger, uagtet hvilken karakter og anvendelse de måtte have, skal følge de samme regler.
Det er helt klart, at der jo er forskel på en folkeskole og et ældrecenter over til et alment boligbyggeri, eller hvad ved jeg, og derfor bør man nok i højere grad, når vi nu reviderer bygningsreglementet, tænke ind, at der kan stilles mere uens krav, alt efter hvilken anvendelse den pågældende bolig er tilsigtet.
Også i forhold til den energifaktoransættelse, man bruger ved de enkelte boliger, er der grund til at se på, om man skal lave en differentiering.
Det er sådan, at en bygning med al den energi, den tilføres, i dag er benævnt ved faktor 1. Man kunne sagtens forestille sig - det er vi i hvert fald åbne over for at se på - at man skulle ændre det, sådan at fjernvarme og en effektiv energiform har en bedre faktorudnyttelse end f.eks. privat oliefyr, eller hvad ved jeg, altså, sådan at man tænker ind, at de energiformer, som har en høj effektivitet, har en god og fornuftig både samfundsøkonomi og private økonomi, også fremmes i bygningsreglementet.
Så der er ingen tvivl om, at vi kommer til at lave ændringer, og nogle af de ting, som Enhedslisten peger på, er også helt fornuftige.
Det eneste, der bare er en lille smule besynderligt,
er, at Enhedslisten jo ikke har ønsket at sidde i det forum, hvor vi altså traditionelt har diskuteret de her ting, nemlig i forligskredsen, at man altså hellere vil stå uden for og så komme med sine forslag her Folketingssalen.
Det er selvfølgelig også nemmere at være bagklog, når man ikke har været til stede dér, hvor man virkelig kunne udbrede sin viden og sin klogskab, nemlig i forligskredsen.
Derfor vil jeg sige, at intentionerne i forslaget og de tanker, der ligger bag, kan være ganske fornuftige.
Vi vil implementere en del af dem, men vi kan desværre ikke gøre det med et parti, som har valgt at stå uden for den kreds, hvori det her foregår.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg forstår, at ministeren har brug for et grundigt analysearbejde, før man kan tage stilling til, hvordan man skal skærpe bygningsreglementet, og at vi skal undgå, som ministeren siger, at det kun er elitevirksomhederne, der kan overleve.
Er ministeren slet ikke opmærksom på, at der er kommet klare tilkendegivelser fra den danske byggebranche og fra de danske energiorganisationer om, at det lige præcis er det forslag, som Enhedslisten her har fremsat, som er det, der skal vedtages?
Altså, det er ikke noget nyt og radikalt forslag; det er en nøje forlængelse af, hvad både byggebranchen og energiorganisationerne har sagt i forbindelse med, at Teknologirådet afholdt en konference.
Lene Espersen (KF), 2008-12-12:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at vi jo er meget enige om, hvad målet skal være til sin tid.
Jeg synes bare, at vi skal tilrettelægge hele processen for, hvordan vi så kommer derhen, på den mest hensigtsmæssige måde.
I forhold til hvordan vi får alle dele af erhvervet med, vil jeg også sige til hr. Per Clausen, at de typer af virksomheder og de brancher, der allerede er længst fremme, naturligvis vil være utålmodige efter, at ikke mindst det offentlige går ind via krav og andet og understøtter, at de så får mere gang i deres forretning.
Det kan jo ikke komme bag på nogen, og sådan må det jo være.
Det er deres job at gøre opmærksom på det og få sat mest mulig gang i deres del af erhvervslivet.
Men jeg synes altså også, det er væsentligt at få fremhævet, at vi skal have alle med.
Og jeg synes reelt, at vi må erkende, at hvis vi farer for hurtigt frem og ikke har alle med på vognen, risikerer det altså at give en lang række andre ulemper, som jeg allerede har været inde på, f.eks. i forhold til et ringere indeklima eller en arkitektur, der ikke er god.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om økonomi- og erhvervsministeren kan fortælle, hvem der inden for byggebranchen har sagt til hende, at man ikke er i stand til at løfte den her opgave nu, for den har kun nogle folk, der siger: Vi kan løfte den i morgen; vi kan løfte den sådan, at indeklimaet er i orden, og at arkitekturen er i orden.
Jeg er fuldstændig overrasket over, hvem det er, økonomi- og erhvervsministeren har talt med i byggebranchen, der skulle have et andet synspunkt på den her sag.
Lene Espersen (KF), 2008-12-12:
Jeg vil sige, at regeringen jo har et erhvervsklimapanel, hvor vi bl.a. lige nu sidder og drøfter mange af de her problemstillinger.
Der tror jeg at opfattelsen er, at alle er enige om visionen - men jeg tror ikke, at der er nogen, der tør lægge hovedet på blokken og så sige, at hver eneste håndværkervirksomhed i Danmark, hver eneste virksomhed, der beskæftiger sig med byggeri, er fuldstændig helt og aldeles fremme i skoene, hvad angår brug af al ny teknologi. Så jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg generelt tror, man må sige, at der er en meget stor vilje og forståelse - faktisk i alle dele af erhvervslivet - for, at det er i den her retning, vi skal gå.
Men vi skal selvfølgelig fastlægge en strategi, der så også medfører, at vi kommer i mål, og at vi får alle med på en måde, der er hensigtsmæssig også i forhold til mindre virksomheder, som også skal tilpasse sig nye skrappere krav.
Der tror jeg generelt man må sige til hr. Per Clausen - uden at man kan gøre det sådan til en firkantet regel - at det jo typisk vil være sådan, at mindre virksomheder måske en gang imellem har knap så meget overskud og tid til at sætte sig ind i helt nye regler, i forhold til hvordan større virksomheder har ressourcer og kompetencer til det.
Og der synes jeg altså, det er væsentligt at få fremhævet, at f.eks. også de helt små håndværkerfirmaer skal være i stand til at løfte opgaven, når vi går ind og stiller lovgivningsmæssige krav.