runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Det er ministeren, der skal svare.
Men lavtlønnede har ikke meget at rutte med.
Folk, der er på kontanthjælp og ramt af kontanthjælpsloftet, har endnu mindre at rutte med.
De er simpelt hen blevet stillet i en økonomisk dårligere situation, da man satte ydelserne ned.
Det er faktisk sådan, at langt hovedparten af dem, der i dag er ramt af kontanthjælpsloftet, har andre problemer end ledighed.
De har mangel på uddannelsesmæssige kvalifikationer, de kan også have andre sociale eller helbredsmæssige problemer, og derfor er det en decideret straf, man har indført over for en gruppe personer, mere end det er en hjælp.
Det er også derfor, der ikke er kommet resultater ud af det, og alle undersøgelser viser, at kontanthjælpsloftet ikke virker.
Det er heller ikke mærkeligt, hvis seerne, der sidder derhjemme, har svært ved at forstå, hvad det drejer sig om.
Vi skal jo bare lige have de nøgne kendsgerninger på bordet.
Er det fattigdom at arbejde på gældende kollektive overenskomsters lønvilkår?
Det er sådan set det, vi diskuterer.
For kendsgerningerne er, at de ægtepar, jeg nævnte her, ville have mindre til rådighed, hvis hr. Ole Sohns politik blev gennemført, nemlig hvis loftet blev afskaffet.
Men sådan er kendsgerningerne, og derfor kræver de et svar på: Er det fattigdom at arbejde på gældende overenskomstmæssige vilkår?
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jeg glæder mig over, at det er første gang, jeg har fået beskæftigelsesministeren til at gøre noget, der ligner at forholde sig til det forslag, for det er jo ikke første gang, vi har den her debat, og det er ikke første gang, jeg har forsøgt at få beskæftigelsesministeren til at forholde sig til det at bruge guleroden i form af et beskæftigelsesfradrag i stedet for at bruge pisken i form af kontanthjælpsloftet.
Men jeg skal lige forstå det rigtigt, for jeg synes, hr. Bent Bøgsted under diskussionen tidligere i dag sagde, at regeringen og Dansk Folkeparti var enige om det gode i at have et beskæftigelsesfradrag.
Kunne man så ikke forestille sig, at der oven i købet ville være et flertal med V, K og DF og sikkert også med radikale stemmer, der kunne være med til at øge beskæftigelsesfradraget som et led i en skattereform?
Men nu er min hukommelse ikke sådan lige opdateret.
Stemte fru Elisabeth Geday ikke imod, dengang vi indførte det der beskæftigelsesfradrag?
Så den vej er jo ikke ukendt for os.
Jeg ved godt, jeg ikke får et svar, men jeg kan ikke lade være med at stille spørgsmålet alligevel.
Jeg ved også godt, at beskæftigelsesministeren hellere vil opholde sig ved eventuelle talemæssige svipsere eller forkerte sætningsformuleringer – for han ved udmærket godt, hvad jeg mener – end han vil svare på mit spørgsmål.
Jeg stiller det altså alligevel: Kan hr. Claus Hjort Frederiksen ikke forestille sig andre måder, hvorpå man kan sikre sig, at det kan betale sig at arbejde, end ved at sænke ydelserne?
Kan hr. Claus Hjort Frederiksen ikke forestille sig, at man ved at lave en skattereform, som betød et større beskæftigelsesfradrag, kunne bruge guleroden i stedet for at bruge pisken, altså sænke ydelserne?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
Men jeg vil godt svare.
Jeg synes, at folk, der arbejder til mindstelønnen og er lavtlønnede i dag, har for få penge at gøre godt med.
Og det skyldes ikke mindst, at beskæftigelsesministerens venner, Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri, Dansk Handel og Service, holder de mennesker nede på et urimelig lavt økonomisk niveau.
Men niveauet for kontanthjælpsmodtagere er jo lavere.
Og det, jeg bare godt kunne tænke mig at få beskæftigelsesministeren til i det mindste at erkende – nu skal vi ikke begynde at komme med regnestykker om den, der går på arbejde i 13 timer og er på kontanthjælp i 47 osv. – er, om det ikke er rigtigt, at kontanthjælpsloftet har ført til, at der er en række mennesker i det her land, som har fået færre penge og dermed er blevet fattigere.
Jeg går ud fra, at vi alle her er enige om, at den danske model med, at løn og arbejdsvilkår fastsættes ved de kollektive overenskomster, er et godt system.
Og derfor er spørgsmålet, som ikke bliver besvaret fra oppositionens side: Er det fattigdom at arbejde inden for de gældende kollektive overenskomster?
Hvis loftet ikke var indført, så ville det for mennesker, der arbejder på mindstebetalingen, og her taler vi altså om rengøringsassistenter, kantinemedarbejdere, kassedamer i supermarkeder osv., titusinder af mennesker i det her land, betyde, at de så ville have mindre til rådighed end dem på kontanthjælp.
Jeg respekterer fuldt ud, at hr. Jørgen ArboBæhr vil ændre reglerne.
Det skal hr. Jørgen Arbo-Bæhr have lov til.
Men det er en uomtvistelig kendsgerning, at mennesker, ægtepar på kontanthjælp, ville have mere til rådighed, og så må vi jo bare betegne dem, der arbejder på kollektive overenskomster, som fattige.
Og det er jo lidt absurd, når vi kender reglerne for lønfastsættelse her i landet.
Søren Pind (V), 2007-01-11:
Nu er der jo rekordbeskæftigelse i Danmark.
Aldrig har der været så mange arbejdspladser i udbud, som der er for nærværende, og alligevel er der stadig folk, som siges at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, men som ikke har et job.
Hvor langt ned i beskæftigelsesprocent skal vi, før fru Elisabeth Geday vil anerkende, at der er mennesker, som misbruger det her system, og også bare flere end et eller to?
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Det er angående ministerens eksempler med lavtlønsfamilier, hvor den ene arbejder og den anden ikke arbejder, og hvor den ene arbejder fuld tid og den anden arbejder deltid.
Jeg har på fornemmelsen, at der er en meget stor forskel på at bo oppe på Strandvejen og forestille sig, hvordan man kan leve, og så hvordan en lavtlønsfamilie har det.
Det er der simpelt hen ikke råd til.
Så tilhører man en del af samfundet, hvor indtægten er afgørende, er det to fuldtidsjob, ellers passer regnestykket ikke.
Men det, der er det helt afgørende, er jo sådan set menneskesynet, nemlig om man skal sørge for at gøre det mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet, eller man skal gøre det surt for folk, som ikke er i stand til at være på arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan set det, der er hele pointen omkring kontanthjælpsloftet, nemlig at resultatet af den handling med loftet har betydet, at der er 20.000 flere, der har mistet en indtægt eller er gået ned i indtægt, og at det har øget fattigdommen.
Det vil jeg gerne høre svaret på fra hr. Ole Sohn.
For vi andre kan jo godt læse, hvad satserne er i kontanthjælpssystemet, og hvis ikke vi havde loftet, ville man have mere til rådighed, end hvis man arbejdede på mindstebetalingen i overenskomsterne.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Ole Sohn: Er det fattigdom at arbejde inden for gældende kollektive overenskomster?
Søren Pind (V), 2007-01-11:
Det er rørende at høre fru Elisabeth Gedays beskrivelse af velfærdssamfundets trængende.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fru Elisabeth Geday efter den forelæsning, Folketinget her har været udsat for: Tror fru Elisabeth Geday, at der er nogle, der misbruger systemet, og i givet fald hvor mange?
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
... regeringens menneskelige ansigt udadtil?
... humanistisk menneskesyn, og at De Konservative gerne vil lancere sig selv som ...
Man kunne jo næsten få lyst til at gøre det til en skattepolitisk debat, når man ser, at beskæftigelsesministeren nu er ude at cementere skattestoppet de næste 15 år.
Så bliver det jo en meget teoretisk debat, hr. Lars Barfoed vil have her med Det Radikale Venstre, men vi vil til enhver tid gerne tage en diskussion.
Hvis jeg var barn i en af de familier, som fik serveret den her gulerod i form af kontanthjælpsloftet, tror jeg, jeg ville synes, at det var den bitreste gulerod, jeg nogen sinde havde sat tænderne i, for den er jo ensbetydende med, at børnene i de familier ikke kan få en ny cykel, hvis den gamle er blevet stjålet, fordi de ikke har nogen indboforsikring – det har de ikke råd til.
Barnet kan ikke få en internetopkobling.
Det lyder måske vældig fint, for det får man jo ikke, hvis man er fattig i ulandene, men for det barn betyder det, at han eller hun ikke kan deltage i det almindelige skolearbejde.
En almindelig skolelærer er jo efterhånden vant til at lægge listerne over, hvad børnene har for, ud på internettet, og så kan ungerne lige selv tjekke derhjemme, hvad det nu egentlig lige var, de fik for, eller skrive videre på den opgave, som de gik i gang med i skolen.
For ikke at tale om, at barnet formentlig slet ikke har en pc, for det har de her familier ikke råd til.
Altså, hvordan hænger det her sammen med et ...
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Nu er det jo ikke sådan, at det altid behøver være enten-eller.
Nogle gange kan det jo godt være både-og.
Jeg mener bestemt, vi skal bruge guleroden.
Gulerødder er en god ting.
Det er sundt at spise gulerødder, og gulerødder kan også godt bruges til at lokke med, og det skal men bestemt gøre, men det er jo i virkeligheden også det, som kontanthjælpsloftet indebærer.
Kontanthjælpsloftet indebærer jo, at der er en gulerod, i og med at det kan betale sig at tage et arbejde.
Det er da ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have nedsat skatten på arbejde.
Vi ville gerne, at det var sådan, at ingen betaler mere end 50 pct. i skat af en arbejdsindkomst.
Det kan vi sagtens drøfte videre en anden gang; nu er det her jo ikke en skattepolitisk debat, men en debat om kontanthjælpsloftet.
Det er sådan, at fru Elisabeth Geday vender tingene lidt på hovedet, for meningen med kontanthjælpsloftet er jo netop at skabe noget mere dynamik, sådan at det bliver en kortere periode, de familier overhovedet får kontanthjælp, og at vi med det tiltag sammen med andre tiltag kan sørge for, at det bliver så midlertidigt som muligt, at man overhovedet får kontanthjælp, men at familien tværtimod kommer ud og får et arbejde, hvor de tjener flere penge og altså kan skabe et bedre liv for familien.
Det er jo det, som er hele meningen med det.
Der er det, som jeg har sagt, selvfølgelig ikke sådan, at kontanthjælpsloftet kan stå alene.
Det skal ses i sammenhæng med de andre tiltag, vi gør.
Vi skal jo om kort tid her senere i dag behandle et lovforslag om implementeringen af velfærdsreformen, hvor der er en række beskæftigelsespolitiske tiltag, der yderligere skal sikre, at folk kan få et arbejde.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Nu tror jeg, at vi alle sammen kender hr. Lars Barfoed som en modig mand, som godt tør sige oppositionen, men ikke mindst sine egne regeringspartnere imod, og jeg tror også, de fleste af os har en eller anden forventning om, at De Konservative gerne vil være regeringens menneskelige ansigt udadtil.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Lars Barfoed: Synes hr. Lars Barfoed ikke, at det ville være mere sympatisk, mere menneskeligt, mere humanistisk, at vi nu erkendte, at der skal andre tiltag til over for de her absolut svagest stillede i samfundet, hvoraf 70 pct. altså er så dårlige, at de end ikke vurderes at behøve at skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet, altså tilmeldes arbejdsformidlingen?
Synes hr. Lars Barfoed ikke, at det måske ville være mere sympatisk, menneskeligt og rigtigt at anvende det her princip om, at det skal kunne betale sig at arbejde, på en måde, så det er guleroden, vi bruger, altså belønningen til de mennesker, som kommer i arbejde ved hjælp af en skattereform, i stedet for at bruge pisken, som det er nu, ved at tage penge fra de mennesker, hvoraf de fleste faktisk ikke evner af sig selv at blive selvforsørgende?
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Jamen vi tilslutter os jo ikke Socialdemokratiet, De Radikale, SF og Enhedslisten, netop fordi vi ikke vil være med til at fjerne kontanthjælpsloftet.
Det havde vi ikke.
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Thomas Adelskov om de tiltag, vi skal lave.
Men så kan det jo ikke nytte noget, at man åbner op for en masse arbejdskraft, der vil gøre det vanskeligere at få kontanthjælpsmodtagerne i arbejde, som hr. Thomas Adelskov gør.
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Der er jo også en forskel på at gå på arbejde og på at være på kontanthjælp; det er der også, selv om man fjerner kontanthjælpsloftet.
Det kan man gå ind og læse i de der beregninger.
Det har jeg også gennemgået i min ordførertale, og da jeg besvarede spørgsmål.
Det, jeg synes er interessant, er det om at motivere kontanthjælpsmodtagerne til at søge et arbejde, altså at de skal have lav kontanthjælp, for så får de endnu mere motivation til at komme ud og få et stykke arbejde, for der er jo sådan set dokumentation i rapporten for, at de er motiverede nok til at tage en lav, lav løn.
De vil tage løn, der er lavere, end man får som butiksassistent, og den er ikke høj.
De vil tage løn, der er lavere end butiksassistenters, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor Dansk Folkeparti synes, at det der kontanthjælpsloft er så vigtigt at stå vagt om, når vi kan se, at kontanthjælpsmodtagerne gerne vil arbejde, og de vil endda gerne arbejde meget, meget billigt.
De er motiverede.
Vi kan omvendt også se, at kontanthjælpsloftet ikke får folk i arbejde.
Der er helt andre problemer.
Det er nemlig, som hr. Bent Bøgsted siger, arbejdsgiverne, vi skal have fat i, det er kommunerne, vi skal have fat i, det er den individuelle indsats, det er tiltaget over for den enkelte.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Det, hr. Thomas Adelskov refererede der, er fuldstændig korrekt, og det er da ikke på grund af, at de skal have en høj løn, at de ikke vil tage et job.
Jeg kender da mange kontanthjælpsmodtagere, der gerne vil have et job.
Det der viser jo bare, at vi skal være mere efter arbejdsgiverne, de skal mere på banen for at få fat i de her kontanthjælpsmodtagere, de skal yde en ekstra indsats for at være med til at opkvalificere kontanthjælpsmodtagere.
Ellers får vi dem ikke ud på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, der er blevet lavet så mange indsatser i velfærdsforliget, som hr. Thomas Adelskov har refereret til flere gange, og som vi også er med i.
Det skal være med til at løfte den opgave at få dem ud.
Det kan være et spørgsmål om ekstra løntilskud, det kan være mange ting, der gør, at de så nemmere kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Det kan også være et spørgsmål om, at vi skal satse noget mere på noget efteruddannelse af kontanthjælpsmodtagere.
Jeg vil absolut ikke udelukke, at der kan være noget der.
Men det har ikke indflydelse på kontanthjælpsloftet for mig.
Vi står fast ved kontanthjælpsloftet.
Der skal være en forskel på at gå på arbejde og at få kontanthjælp, og derfor har vi ikke i sinde at fjerne kontanthjælpsloftet.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jeg tror, der er nogle, der misbruger systemet, men jeg tror, det er meget, meget få, og det, der generer mig allermest ved kontanthjælpsloftet, er, at vi nu indretter vores system efter, at alle mennesker på kontanthjælp skulle være nogle svindlere og bedragere.
Der har jeg det sådan, hvis jeg skal være helt ærlig, at selv om jeg er skatteyder, vil jeg hellere betale til en for meget end ti for lidt.
Og det, der jo lige præcis er humlen ved kontanthjælpsloftet, er, at det har en marginal effekt i forhold til at få folk til at ændre adfærd en lillebitte smule.
Der er nogle af kontanthjælpsmodtagerne, som begynder at søge lidt flere job, og forhåbentlig vil det også vise sig, at der måske er 5 pct. af dem, der kommer i arbejde, men de 95 pct. andre bliver bare gjort fattigere.
De rykker simpelt hen fra at ligge lige over fattigdomsgrænsen til at ryge under fattigdomsgrænsen.
Og det tror jeg er forskellen.
Jeg vil ikke lave et system, der er bygget på, at der i 1 ud af 10 tilfælde, eller 1 ud af 100 tilfælde er nogle, der udnytter systemet.
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Ordføreren sagde for lidt siden, at man skal have mere ud af at gå på arbejde end ved at få kontanthjælp, ellers kan man ikke motivere de arbejdsløse til at tage sig et stykke arbejde.
Jeg tror, det er sådan nogenlunde rimelig korrekt citeret.
På side 87 i den her kulegravning fra Beskæftigelsesministeriet synes jeg, der er en interessant opgørelse.
Det svarer til 95 kr. i timen – det er 15.100 kr. om måneden.
Det er i øvrigt et gennemsnit, skal jeg så sige; det vil sige, at der er nogle, der ligger under, og der er også nogle, der ligger over.
Men der er altså ikke nogen, der har urealistiske forventninger til, at de skal have tårnhøje lønninger.
Så der er jo ikke noget med, at når vi diskuterer det her, handler det om, at kontanthjælpsmodtagerne ikke vil arbejde; de vil arbejde til en rimelig løn, de vil også arbejde til overenskomstmæssig løn, og de ved også godt, at det kan betale sig, for det siger rapporten sådan set også.
Så er mit spørgsmål: Hvad er det så, det der kontanthjælpsloft skal gøre?
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Hr. Lars Barfoed var inde på de samme floskler, som andre har været før, om, at alle skal have et arbejde, og at vi har et ansvar for at hjælpe alle i gang.
Det er der ingen i Folketinget, der på noget tidspunkt har benægtet eller været imod, så en gang imellem er det måske klogt at stille sig selv spørgsmålet: Det, man siger, er det noget, der kan svares negativt på?
Alle er enige i, at det er godt, at alle har arbejde.
Der er nu lavet undersøgelser og målinger på: Virker det, eller virker det ikke?
Det viser sig dokumenterbart ikke at virke, men har tværtimod medført, at 20.000 flere voksne personer er blevet fattige, og heraf er der så kommet 13.000 flere fattige børn til.
Så er spørgsmålet: Er det noget, som hr. Lars Barfoed er stolt af?
Det er virkelig et konkret resultat af en handling, hr. Lars Barfoed har været med til at stemme for, at 20.000 flere er blevet fattige.
Det er sådan set et meget enkelt spørgsmål.
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Jeg vil meget gerne fortsat have, at hr. Lars Barfoed siger, at vi skal have alle i arbejde, jeg siger bare, at når man argumenterer, skal man kunne lave negationsprøven.
Det kan man faktisk omkring kontanthjælpsloftet.
Vi ved – og det er dokumenterbart – at der er blevet 20.000 flere fattige som følge af en beslutning, hr. Lars Barfoed har været med til at træffe.
Det kan man nemlig have to holdninger til: Man kan sige, det er godt, eller at det ikke er godt.
Jeg tror, det fremgår, at spørgeren ikke mener, det er godt, men jeg har ikke fået svaret fra hr. Lars Barfoed: Synes hr. Lars Barfoed, det er godt, at den beslutning, hr. Lars Barfoed har været med til at træffe, har medført, at 20.000 flere er blevet fattige?
Et kontant resultat af loftet er 20.000 flere fattige
Er det godt eller skidt?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
I 1997 var Det Radikale Venstre med til at indføre den lave integrationsydelse, som det hed dengang, altså det, vi i dag kalder starthjælp, men man blev klogere og afskaffede den.
I 2002 var Det Radikale Venstre så med til at indføre kontanthjælpsloftet.
I dag er man blevet klogere og vil have det afskaffet.
Jeg synes, det er al ære værd, at man bliver klogere i Det Radikale Venstre, men så er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor man skal blive det alle gode gange tre, for vi kan høre, at fru Elisabeth Geday nu mener, at det er dagpengemodtagerne, som skal have en nedsat ydelse, når de har været på dagpenge et vist stykke tid.
Er det ikke på tide, at Det Radikale Venstre én gang for alle erkender, at det der med at straffe folk på deres ydelser ikke virker, og at det blot medfører, at folk bliver fattigere?
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Nu var det mange ting, som hr. Ole Sohn lige fik hvirvlet op i luften, og det kan være svært inden for den taletid, der er til rådighed, at kommentere det hele.
Så jeg skal da holde øje med, om det er sådan, at hr. Ole Sohn og andre fra Socialistisk Folkeparti aldrig nogen sinde siger, at de gerne vil have, at folk kommer i arbejde, fordi det er en floskel, som man skal holde sig fra at sige.
Jeg synes nu, det er et meget rigtigt udgangspunkt lige at gøre opmærksom på.
Jeg er slet ikke enig i det, som jeg hører: at det skulle være modbevist, at kontanthjælpsloftet har en effekt.
Jeg synes, man fortolker de her undersøgelser helt forkert, og derfor har jeg taget dem med herop.
Jeg synes ikke, det, der bliver sagt, er rigtigt.
Jeg mener, at man i kulegravningen af kontanthjælpsområdet ganske rigtigt peger på, at det er vanskeligt at skønne over det.
Det er svært at sige, hvordan udviklingen ville have været, hvis det var sådan, at man havde fortsat med det hidtidige regelsæt, men man påpeger jo alligevel, at der har vist sig en større afgangssandsynlighed efter det halve år, hvor kontanthjælpsloftet blev indført; der er en større afgangssandsynlighed.
Det er ikke meget signifikante resultater, men det er en tendens, og det kan man da ikke bruge til at sige, at det skulle være modbevist, at kontanthjælpsloftet virker ...
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jeg er nødt til lige at starte med at rette en misforståelse.
Det Radikale Venstre ønsker at hæve dagpengene i de første 3 måneders ledighed
med op til 8.000 kr.
Det kan man vist ikke rigtig kalde en forringelse af dagpengene.
Det er rigtigt, at vi så gerne vil afkorte den periode, man kan få dagpenge i, navnlig i denne tid, hvor vi har så lav ledighed.
Så lad os lige få slået det fast: Vi er ikke i færd med at lave en alle gode gange tre, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr lægger op til.
Med hensyn til de øvrige ting synes jeg altså ikke, der er noget at skamme sig over ved at sige, at vi oprindelig havde en idé om, at økonomiske incitamenter kunne virke i forhold til den her gruppe.
Men så har det vist sig, bl.a. fordi vi har fået matchgruppesystemet, at der er så mange mennesker i gruppen af kontanthjælpsmodtagere, der er så langt væk fra arbejdsmarkedet, at de jo falder i den kategori, som de økonomiske vismænd også siger de falder i.
De kan ikke flytte sig; de har brug for hjælp; de har brug for at komme ud af deres misbrug; de har brug for at få den uddannelse, der skal til; de har brug for at blive hjulpet ud i noget praktik og noget træning, der stille og roligt kan bringe dem tilbage til en situation, hvor de kan komme i arbejde.
Og nogle af dem har brug for behandling.
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Man plejer ellers at sige, at logik er for burhøns, men jeg er da glad for, at man også mener, det er for Konservative.
Jeg mener, vi skal passe på med at få for mange særregler på de her områder, men jeg synes, vi skal være meget optagede af, om der er nogle, som der er nogle beskæftigelsesbarrierer for, for så skal vi jo udvikle tiltag, som skaber en reel beskæftigelsesudsigt for de pågældende.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Det Konservative Folkeparti har jo været med til at påpege, at der kan være en gruppe af psykisk syge, der kan have nogle helt særlige problemer, som også gør, at der skal et helt særligt regelsæt og nogle helt særlige tiltag til i forhold til den gruppe.
Men generelt er der ingen grund til at lempe på kontanthjælpsloftet.
Der er derimod grund til at kombinere kontanthjælpsloftet med hele tiden at søge veje til at skabe en beskæftigelsesudsigt for dem, som ikke har det.