runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2011-05-24:
Jeg vil gerne konkret tage fat i den problemstilling, som hr. Simon Emil Ammitzbøll rejser om administrativ tilbageholdelse i 12 timer.
Der var ikke tale om, at der var noget nyt, der blev kriminaliseret, der var tale om, at fra at tilbageholde i 6 timer, kunne man nu tilbageholde i 12 timer.
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det var en regel, der blev sat ind i forbindelse med lømmelpakken forud for det store klimatopmøde i København, som var det største internationale arrangement, der hidtil har været på dansk jord.
Det blev netop indført, for at det ikke skulle lykkes nogle få lømler, ballademagere, som kom rejsende hertil – ikke for at ytre sig om klimapolitik og deltage i en demokratisk proces, men som kom hertil for at lave brand i gaden – at hindre den demokratiske proces for mange.
Vi så også, at den tilbageholdelse, der fandt sted – og så kan vi sagtens blive enige om, at de ikke skulle sidde på den stivfrosne jord i så mange timer, og vi kan sagtens blive enige om, at det måske kunne have været gjort med større præcision, så det ikke havde drejet sig om så mange, men om lidt færre, og sådan kan man være meget klog i bagklogskabens klare lys – netop var en operation, der var med til at sikre, at et megastort internationalt, demokratisk projekt kunne gennemføres relativt fredeligt, sådan at de mange, der kom for at ytre sig og give deres besyv med om klimaet, kunne komme til orde og gennemføre deres mødeaktiviteter, uden at der var nogle få ballademagere, som smed med molotovcocktails og i øvrigt udøvede kriminalitet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-24:
Som jeg læser den, er den mere sådan en forholdsvis nøgtern gennemgang af lovgivningen, men lad det være.
Vi kan sagtens blive mere konkrete, hvis det er det, hr. Kim Andersen ønsker sig.
Faktisk kan vi gøre lige præcis det, hr. Kim Andersen ønsker sig, hvis bare vi kan få Venstre til at blive optaget af frihedsrettighederne igen.
Så kan vi gøre lige præcis det, hr. Kim Andersen ønsker sig.
Et eksempel kunne være, når man f.eks. laver logning i forbindelse med datatrafik, det er meget konkret.
Et andet eksempel, som er meget konkret, er eksemplet i forbindelse med forsamlingsfriheden, hvor Venstre var med til at indføre, at man kan tilbageholde folk administrativt i op mod 12 timer.
Det er et klart indgreb i forsamlingsfriheden, som vi endda har set konkrete eksempler på.
Det kan så være, at andre hensyn end hensynet til borgernes basale frihedsrettigheder vejer tungere, og det har de så gjort.
Det er vi så bare uenige i i Liberal Alliance.
Men det er altså ikke svært at gøre det konkret, hvis det var det, hr. Kim Andersen skulle ønske sig.
Kim Andersen (V), 2011-05-24:
Undskyld mig, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, men jeg synes, at det lyder, som om ordføreren fremturer med en sag, som ordføreren har lidt vanskeligt ved at konkretisere, endsige eksemplificere, og derfor fortsætter han med sådan lidt overordnede, generelle postulater.
Det ligner egentlig ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll, så derfor er jeg fortsat lidt skuffet over det, som Liberal Alliance har at byde på i den her sag.
Jeg vil gerne sige, at der i forbindelse med hver enkelt bestemmelse på hvert enkelt lovområde, eksempelvis vedrørende terrorpakke 1 og 2, i forbindelse med reglerne om tålt ophold, lømmelpakke og tv-overvågning, er foretaget en nøje granskning af retssikkerheden i hver enkelt paragraf.
Vi har lige netop for ikke ret mange måneder siden modtaget en redegørelse på området, som viser, at der ikke er noget at være bekymret over.
Har hr. Simon Emil Ammitzbøll alligevel noget at være bekymret over, så lad os få det op til overfladen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-24:
Jeg anerkender, at det nok har været sværere for Venstre end for de to øvrige partier i VKO-flertallet at gennemføre mange af de begrænsninger i borgernes frihedsrettigheder, som man har gennemført de seneste 10 år.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Det har vi jo også set løbende, når debatterne har været taget her i Folketinget.
Også tidligere retsordførere for Venstre har haft deres kvaler, også i offentligheden.
Er det her lidt for løst, som hr. Kim Andersen siger?
Jeg synes, at man på mange måder har prøvet at stikke lidt til regeringen i det seneste årti, som har båret præg af, at der er sket indskrænkninger i borgernes frihedsrettigheder.
Vi har gjort det konkret, men så er det blevet afvist, for man havde jo selv indført det, så det var man imod.
Vi har prøvet at bede om et sådan større tjek af retssikkerheden i forbindelse med terrorloven.
Vi prøver at gøre det mere overordnet, og så er det ikke konkret nok, siger man.
Det her er altså en vigtig sag og meget konkret for mange af de mennesker, det går ud over.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Venstre har tænkt sig at gøre fremadrettet, hvis ikke det er det her beslutningsforslag, de støtter, og det er fair nok.
Men hvad er Venstres plan?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-24:
Nu var mine bemærkninger jo knyttet til, at fru Lone Dybkjær sådan lidt sarkastisk sagde, at det ikke var et spørgsmål om mine personlige oplevelser, det her drejede sig om.
Det er jeg så i øvrigt enig i.
Derfor var det slet ikke det, som jeg i min redegørelse og tale her kom ind på.
Det er vi så efterfølgende kommet ind på i debatten her, men det, jeg sagde i mit indlæg, var netop et udtryk for en vurdering af, om der samlet set er for meget overvågning og mulighed for for meget overvågning, eller der ikke er.
Der er en balance, der er fornuftig i lyset af de risici og andre ting, som vi søger at imødegå der, hvor vi har skabt hjemmel til den ene eller den anden form for overvågning.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-24:
Nej, og det er jo også en selvstændig beslutning, som det pågældende område har foretaget.
Det er ikke det, det handler om.
Det, det drejer sig om, er, om vi samlet set får lavet et eller andet, der i realiteten er et overvågningssamfund.
Det er jo ikke sådan noget, som bare – med al respekt – Liberal Alliance lige kører frem med.
Det er jo også noget, man er optaget af andre steder.
Det er derfor, jeg siger, at det jo er en mere regulær vurdering, der er ønskværdig, og ikke bare et spørgsmål om konkrete oplevelser det ene eller det andet sted.
Jeg hører heller ikke til dem, der mener, at man ikke skal tale med borgerne.
Det er sådan noget underligt noget ligesom at sige, at det er underforstået det, jeg siger.
Jeg siger bare kun, at nogle enkeltstående oplevelser ikke er et sagligt svar på det her spørgsmål.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-24:
Det skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, og der er
min gennemgang af problemstillingen og den lovgivning, vi har gennemført de senere år, altså, at der er vi ikke samlet set gået for langt i retning af et overvågningssamfund, men det er noget, vi skal være opmærksomme på, fordi det ikke kun er et spørgsmål om overvågningskameraer – nu var det det, vi diskuterede her – men det er naturligvis også den samlede effekt af, om vi skaber et overvågningssamfund i unødvendig grad.
Det vurderer jeg altså ikke at vi har gjort.
Når jeg så har sagt det, må jeg sige, at jeg dog alligevel synes, at det er meget rigtigt, at vi som politikere er ude for at tale med borgerne og høre deres oplevelser og erfaringer, indtryk og synspunkter i forbindelse med de tiltag, som nu er iværksat i henhold til den lovgivning, vi har vedtaget.
Det synes jeg i hvert fald som justitsminister er ganske interessant, og der har jeg altså så sent som i går ikke hørt nogen kritiske bemærkninger til, at der er sat kameraer op f.eks. i Askerød, hvor jeg var i går.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-24:
Det er egentlig mere, fordi justitsministeren hele tiden siger: Jeg oplever ikke.
Det er jo ikke et spørgsmål om justitsministerens oplevelser.
Det er vi med al respekt i denne sammenhæng egentlig ikke så optaget af.
Det, der er afgørende, er jo, om der ved hjælp af overvågning i det offentlige rum i forbindelse med internet, i forbindelse med telefonaflytninger, i forbindelse med en hel række andre ting er mennesker, som overhovedet ikke bevæger sig på kanten af loven, men som der af en eller anden grund opstår noget mistanke om, og som bliver registreret og overvåget.
Det er da ikke sådan noget, hvor man bare kan sige, at det ikke er noget problem, og at justitsministeren ikke oplever, at det er et problem.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-24:
Jeg er heller ikke bekymret over de muligheder, vi har givet for det.
Politiet har jo også overvågningskameraer, f.eks. på Strøget i København, og er dermed i stand til at overvåge, om der er uro, hærværk osv., sådan at man skal skride ind over for det.
Det er jo ganske nyttigt, og det giver også borgerne en tryghed, når de færdes der.
Så jeg er enig i den vurdering.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Jamen er det med anvendelsen ikke blot et skridt længere
For når man er blevet filmet på offentlige gader og stræder, kan man jo selvfølgelig ikke forhindre, at det bliver anvendt.
Man kan forhindre, at det, der er blevet optaget privat, og hvor man altså har en beskyttelse af privatlivets fred, kan anvendes.
Jeg må indrømme, at jeg ikke begriber denne sondring imellem overvågningen, altså at man fra fru Line Barfods side uden videre siger, at overvågning er et fedt.
For jeg synes, det helt afgørende er og bliver forskellen på privat og offentlig, og jeg kan ikke se, at det, at der overvåges på offentlig grund, som jo til syvende og sidst er en beskyttelse af borgerne i det offentlige rum, skulle være noget, der var grund til at være bekymret over.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-24:
Det ved jeg ikke om jeg kan.
Måske vi i fællesskab kan flytte lidt på fru Line Barfods holdninger til det; det tvivler jeg lidt på at vi kan, men det var da en mulighed at forsøge.
Jeg er enig i, at der jo er en meget principiel forskel på, om man laver optagelser på et privat eller på et offentligt område, og jeg synes også, det er vigtigt, at der er restriktioner med hensyn til, hvordan optagelser kan anvendes.
Vi har jo sikret os, at optagelser kun kan anvendes, typisk når politiet har anledning til at anvende dem for at opklare kriminalitet.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Det er udelukkende et nysgerrighedsspørgsmål, jeg har.
Når fru Line Barfod kritiserer overvågningen, forstår jeg det ikke, for når man færdes på offentlige gader og stræder, er der jo ingen af os, der kan have noget at indvende imod, at der f.eks. er pressefotografer og andre, der fotograferer os, eller at der er sat overvågningskameraer op.
Er det, der er det afgørende vedrørende overvågning ikke – ja, det spørger jeg justitsministeren om, og jeg kunne også spørge fru Line Barfod om det – at der er forskel på, om det er på et offentligt eller på et privat område?
Hvis der er tale om overvågning på et privat område, er det en krænkelse af frihedsrettighederne.
Men jeg er ikke i stand til at forstå, at det at blive filmet, når man færdes på et offentligt område, sådan som det jo f.eks. er tilfældet med de kameraer, der sættes op, skulle være en krænkelse.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Jeg kan bekræfte, at som denne ordning er skruet sammen, kan den ikke fortsætte.
Tillægget bliver så højt, at det vil være fuldstændig uinteressant.
Og jeg kan bekræfte, at når jeg har nogle forslag til nye modeller, indkalder jeg alle partier til en forhandling af de her modeller.
René Christensen (DF), 2011-05-24:
Det kan undre, at vi skal diskutere det her så længe.
Det, jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte, er, om ikke det er korrekt, at det, vi har oplevet med ordningen her, er, at den har fungeret godt i en lang årrække, og så har landbruget været inde i en krise, og nu, hvor vi har en ordning, der er selvbærende, kan vi se, at renten er steget voldsomt.
Renten er altså steget med flere hundrede procent for de nye, der kommer ind i ordningen, og det vil sige, at hvis vi fortsatte med den ordning, ville det ende med, at de, der var tilbage, ikke ville have råd til at betale renterne, og dermed ville det ende med at blive skatteborgerne, der skulle betale for de lånegarantier, der var stillet for de yngre landmænd, og derfor bliver ordningen taget tilbage.
Kan ministeren ikke også godt for sidste gang bekræfte, at ministeren den 18. maj sagde til udvalget i et åbent samråd, at alle partier bliver indkaldt til forhandlinger om, hvordan vi får igangsat en ny ordning, som kan hjælpe yngre landbrugere med at komme ind på markedet?
René Christensen (DF), 2011-05-24:
Det kan undre, at hr. Bjarne Laustsen står og siger det, han siger, for så vidt jeg husker, var det hr. Bjarne Laustsen, der den 18. maj også havde indkaldt ministeren i samråd i Fødevareudvalget.
Der var det sådan, at undertegnede fra Dansk Folkeparti, hr. René Christensen, som står her, netop spurgte ministeren om, hvad vi skulle sætte i stedet, og om ministeren ville arbejde for det.
Der må jeg bare sige, at der har vi det sådan i Dansk Folkeparti, at vi har fuldstændig tillid til, at det, ministeren siger på et samråd, står ministeren også ved.
Og det, ministeren sagde, var, at han netop ville indkalde ordførerne for partierne til drøftelser om, hvad vi kunne finde ud af at sætte i stedet for den ordning, der er.
Man skal huske på, at den her ordning skulle være selvfinansierende.
Det, vi har set, er jo, at renterne er steget voldsomt.
Hvad er det, der sker, hvis den her ordning fortsætter og renterne løber løbsk og landbruget ikke kan betale renterne?
Så er det hr. og fru Jensen
Vi ønsker at hjælpe yngre landbrugere ind på et sundt marked til det at være landmand.
Der har vi ministerens ord for, at det vil han indkalde os til, så vi synes jo faktisk, at vi har fået det, vi ville have.
Den her ordning er på sigt en ordning, som vil løbe løbsk.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Enhedslisten havde ved andenbehandlingen af det her lovforslag stillet en række ændringsforslag, hvoraf de vigtigste handlede om, at vi ville have indskrevet i loven, at Danmark ikke skal benytte sig af den såkaldte CO2-lagring.
Det er et synspunkt, vi har fremført, fordi vi faktisk synes, at det vil være en rigtig dårlig idé, hvis Danmark begynder at benytte sig af den metode eller betragter den metode som en løsning på de udfordringer, som vi står med med hensyn til at begrænse CO2-udslippet i fremtiden.
Det er ikke, fordi jeg skal forlænge debatten om det i dag, men jeg vil bare sige, at der er tale om en meget dyr løsning, der er tale om en meget dårlig løsning, og der er tale om en meget usikker løsning.
Der er så oven i købet også tale om en løsning, som Folketingets partier – i hvert fald næsten alle Folketingets partier – er enige i ikke, sådan som situationen er i dag, skal indgå i vores energi- og klimapolitik.
Derfor synes vi, det ville have været naturligt, hvis man havde fået indskrevet det direkte i lovteksten.
De ændringsforslag faldt jo ved andenbehandlingen.
Men når man så skal forholde sig til det samlede lovforslag, vil jeg til gengæld sige, at også i forhold til at sikre bedre muligheder for at blokere for CO2-lagring indeholder det lovforslag, der ligger allerede nu, større sikkerhed for, at man kan blokere for, forhindre det, hvis der er en politisk vilje til det.
Det er bare lovforslaget, som det er, der altså også på det område indeholder forbedringer i forhold til den eksisterende retstilstand.
Dertil kommer så, at der jo i løbet af udvalgsarbejdet er kommet nogle klare indrømmelser af, at der, før man overhovedet begynder at anvende den metode i Danmark, skal være truffet en afgørelse om det i Folketinget.
Enhedslisten havde foretrukket, at det skulle ske, ved at man skulle lave lovgivningen om, men vi kan i hvert fald nu konstatere, at der ikke er nogen risiko for, at det kan blive smuglet ind, uden at der er et flertal i Folketinget, der klart har tilkendegivet det, ligesom det efterfølgende vil være sådan, at de konkrete ansøgninger, hvis der skulle komme sådan nogle, også bliver behandlet i Folketingets Energiudvalg.
Så på den baggrund vil Enhedslisten stemme for det her lovforslag – også fordi det på en række andre områder indeholder en række forbedringer.
Og da jeg mente, at det måske ikke fremgik helt klart af det indlæg, jeg kom med under andenbehandlingen, at det var det, der ville være vores synspunkt ved tredjebehandlingen, synes jeg, det er vigtigt at få det understreget her i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-24:
Jo, jo, men nu er det jo måneder siden, at det her lovforslag kom i spil.
Og det er en direkte udløber af L 39, et forslag til ændring af landbrugsloven, hvor man fjernede alle de værn, som man opbyggede bl.a. i forbindelse med Danmarks indtræden i EF i 1972.
Dem har Dansk Folkeparti sammen med regeringen fuldstændig nedlagt.
Så kommer man med det her efterfølgende.
Det, der bare er interessant, er, at når man har haft så god tid til det, hvorfor er man så ikke kommet med det ændringsforslag, der siger, hvordan den her ordning kan køre videre?
Vi er jo enige om, at det ikke skal belaste fru Jensen på Valby Langgade, eller hvor hun ellers bor henne.
Vi skal have en ordning, der er selvbærende, der er robust, der kan klare op- og nedgangstider, som der er i ethvert erhverv, også i landbruget.
Vi kunne jo lave et flertal, hvis Dansk Folkeparti ville være med, et flertal, der pålægger regeringen at komme med et udspil.
Og det er nu engang sådan, at det er meget, meget bedre at skabe en forpligtelse gennem en beretning eller et ændringsforslag, der pålægger regeringen at komme med noget.
Og jeg synes, at det er i ellevte time, og Dansk Folkeparti er tilfreds med bare ord og ingen handling.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Jeg må konstatere, at det stort set er samme svar en gang mere.
Vi har været rundt ved ambassader og konsulater for at finde ud af, dels hvordan man bruger landdistriktsmidler, dels om man har andre ordninger, der kan sammenlignes med vores YJ-lån.
Derudover kom der en melding fra Landbrug & Fødevarer om, at de også gerne ville komme med et forslag.
Det er kommet i sidste uge, og vi mødes i denne uge og debatterer det forslag.
Ret meget hurtigere kan det ikke gå.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-24:
Det kan jeg så ikke love formanden.
Det kan jo ikke tage så lang tid at undersøge, hvad de omkringliggende lande har af ordninger på det her område.
Regeringen sprøjter det ene forslag ud efter det andet i øjeblikket, som skal vedtages engang i slutningen af juni måned, og der tror jeg ikke man bruger den store tid på en masse undersøgelser af, hvad der skal foregå.
Jeg må konstatere, at jeg synes, det er for dårligt, at ministeren ikke rigtig har foretaget sig noget i det her, at man ikke er kommet længere, at man egentlig bare har skudt den over i et eller andet hjørne og så håbet på, at der ikke var nogen, der tog det op.
Og så synes jeg da, ministeren skal få indkaldt de parter, han gerne vil drøfte sagen med, til en hurtig dialog.
Jeg tror faktisk, at LandboUngdom og andre landbrugsorganisationer vil være meget hurtige på aftrækkeren med at fortælle, hvad de godt kunne tænke sig sådan en ordning skal indeholde.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Den her situation med de store tab og konsekvenserne med det efterfølgende rentetillæg på de nytilkomne YJ-lån blev man bekendt med i efteråret; det medførte et tillæg på 3,55 pct., som jeg sagde, og det ville man hellere have et år længere end noget andet.
Vi vil hellere fortsætte med det, var meldingen.
Det bøjede jeg mig for, og de sagde så, at de gerne ville have en grundig analyse af, hvad der var af alternativer.
Der nævnte jeg det med Vækstkaution og landdistrikter, og så var der et ønske om, at vi kiggede på landene omkring os, og det er det, tiden er blevet brugt til.
Det er det samme, jeg nu har svaret to gange til hr. Kristen Touborg.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-24:
Efter min mening er der ingen grund til at kalde ministeren for Axelborgs forlængede arm i den her sag.
Der er så mange andre sager, hvor man kunne have lyst til at gøre det, men i den her sag synes jeg ikke der er grund til det.
Men jeg synes ikke rigtig ministeren svarede på mit spørgsmål.
Hvorfor har man været så sendrægtig?
Hvorfor er man ikke gået i gang med det noget før?
Man har faktisk haft et helt år til det.
Det synes jeg der er brug for at ministeren lige redegør for.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Jeg kan sådan set svare kort på hr. Kristen Touborgs spørgsmål og sige, at den historiske beskrivelse er rigtig, i og med at lovforslaget blev fremsat sidste efterår.
LandboUngdom og Landbrug & Fødevarer sagde, at de gerne ville fortsætte ordningen i endnu et år, og med risiko for selvfølgelig at blive kaldt for deres forlængede arm osv. bøjede vi os for det, og derfor har vi haft tiden frem til 2011 til at finde en ny løsning.
Det er derfor også på opfordring af Landbrug & Fødevarer, at jeg har stukket en finger i jorden og spurgt landene omkring os om, hvad man gør der.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-24:
Man kan godt undre sig en del over ministerens svar til hr. Bjarne Laustsen.
Nu er der jo så en række ting, som ministeren har overvejet at gøre, og som man måske kunne gøre, men når jeg tænker lidt tilbage, så tror jeg nok, det er sådan, vil jeg sige til ministeren, at man oprindelig havde den her lovændring på dagsordenen for længe, længe siden.
Der var så nogle i landbruget, der brokkede sig over, at det ville være for hurtigt at komme med det her.
O.k., så udsatte man lovændringen – et års tid tror jeg den er blevet udsat, hvis jeg husker rigtigt.
Til ministeren: Er det ikke rigtigt, at man har haft rigtig god tid til at kigge på lovforslaget for at få tingene til at fungere efter hensigten?
Jeg er lidt uforstående over for, at det først er nu, man vil til at kigge på, hvad andre lande gør.
Hvad er det for modeller og løsningsforslag, der skal indkaldes?
Hvad er det, vi skal have drøftet?
Altså, jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at det her altså ikke er udtryk for rettidig omhu.
Ministeren har haft så god tid til at gøre det her, og når vi så nærmer os tidspunktet, hvor det skal til at ske, ja, så er der pludselig vældig travlt.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Jeg arbejder, som jeg sagde for lidt siden, med tre muligheder for alternative modeller.
Den model, der er fremlagt af Landbrug & Fødevarer og LandboUngdom, er ikke selvfinansierende, og derfor er det nødvendigt med nogle forhandlinger om, hvordan den kan gøres selvfinansierende.
Jeg har med glæde konstateret, at det også er det, hr. Bjarne Laustsen ønsker at den skal være.
Og så er der altså to andre muligheder, som jeg også har i sinde at holde åbne, indtil vi finder en løsning.
Da det her er starten på en forhandling, har jeg ikke i dag det resultat af forhandlingen, som hr. Bjarne Laustsen beder mig om at komme med.
Det har jeg af naturlige årsager ikke, det skal selvfølgelig stå åbent.
Og jeg vil da også holde muligheden for flere modeller åben, når jeg kommer tilbage til partierne.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-24:
Jo, man kan undersøge mange ting, men man kunne jo også lade være med at afskaffe en ordning, før man havde noget andet at sætte i stedet, hvis det er det, man vil; det har stået ministeren frit for.
Jeg ved ikke, i hvor lang tid man har haft overvejelser hos ministeren om at skulle afskaffe den her ordning uden at sætte noget andet i stedet.
Jeg vil gerne kvittere for det, for det er da godt, at man er kommet på andre tanker nu og vil kigge på, hvordan man gør andre steder.
Men det er jo klart, at hvis man vil lave en ordning – jeg forstår så, at i den ordning, som Landbrug & Fødevarer er kommet med, kan det være at der er nogle ting der skal rettes – skal den være selvfinansierende og selvbærende og så robust, at den kan klare både opgangs- og nedgangstider i konjunkturerne; det går jeg ud fra.
Hvis man begynder at tage pengene fra landdistriktsmidlerne – hvis det er det, ministeren har et ønske om – går de jo bare fra noget andet, og det mangler vi selvfølgelig også et svar på.
Jeg vil da gerne spørge ministeren: Tror han selv på, at der kommer en ordning som erstatning for YJ-låneordningen, eller er der kun den ordning, der hedder Vækstkaution ovre hos økonomi- og erhvervsministeren?