runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-26:
Jeg er optaget af, at der er en alsidig brug af forskningsviden på læreruddannelserne, men som sagt er det også det, jeg har fået bekræftet efter henvendelse til Danske Professionshøjskoler og University College Sjælland, som specifikt er nævnt i den her artikel.
Det er da helt åbenlyst, at alsidig brug af den forskning, der er tilgængelig, også skal finde sted på læreruddannelserne.
Marie Krarup (DF), 2014-11-26:
Jeg har talt med flere studerende og også med forskere, som har en meget nedladende holdning over for visse dele af forskningen, og derfor kan jeg desværre godt forestille mig, at det, hvis der ikke bliver skubbet på fra uddannelsesministerens side, sagtens kan ende med, at det kun er visse dele af forskningen, som der bliver undervist i, og som man tager alvorligt.
Det er selvfølgelig stærkt problematisk, når virkeligheden nu er mangefacetteret og der skal være plads til forskellige holdninger.
Jeg er selv lærer i samfundsfag, og jeg mener ikke, det er okay, hvis man nøjes med at undervise i en eller to ideologier, når der reelt er tale om tre,
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-26:
Jeg er også interesseret i, at der er forskellige retninger at studere.
Det er jo lidt det, uddannelse og dannelse handler om, men jeg kan ikke genkende det billede efter min efterspørgsel både på University College Sjælland og hos Danske Professionshøjskoler.
Marie Krarup (DF), 2014-11-26:
Jeg er utrolig glad for, at ministeren har henvendt sig og spurgt til det, for det betyder, at der nu er opmærksomhed på det.
Det, man hører, når man taler med lærerstuderende, er, at det reelt forholder sig på en anden måde.
Reelt er det sådan, at der er ting, som er meget mere populære end andet, og som man går i dybden med, og så er der ting, som man ikke går så meget i dybden med.
Og hvis man fremfører de teorier, bliver man ikke særlig populær.
Det svarer til det, man ser på Undervisningsministeriets hjemmeside, som de netop har lavet, og som ministeren også henviste til.
Der er der konstant henvisninger til den didaktiske teori og ikke til den anden teori, som jeg nævnte, og som Niels Egelund fremfører.
Men jeg er glad for, at ministeren har henvendt sig, så der er opmærksomhed på det, så skolerne ikke kan fortsætte med, sådan som jeg har hørt fra studerende, kun at lægge vægt på den ene side af forskningsholdet inden for klasseledelse.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Tak for det.
Må jeg allerførst starte med at undskylde.
Det ligger mig meget fjernt ikke at have respekt for Folketinget, så det undskylder jeg meget.
Det er ikke af ond vilje, men det er bare en mere faglig konstatering.
Hvis man så køber præmissen, vil jeg selvfølgelig gerne diskutere tal.
Man kan f.eks. sige, at antallet af kontanthjælpsmodtagere steg med 22.950 personer under Lars Løkke Rasmussens regering, mens antallet er steget med 17.200 under den nuværende regering.
Man kunne fortsætte med at sige, at antal beskæftigede er steget med godt 19.000 under den nuværende regering.
Under Lars Løkke Rasmussens regering faldt det med 106.000.
Bruttoledigheden er faldet med 25.000 personer under den nuværende regering.
Under Lars Løkke Rasmussens regering steg den med knap 39.000 personer.
På den måde kan man sagtens finde masser af gode og relevante tal, som jeg også som en del af den nuværende regering selvfølgelig gerne vil være med til at diskutere.
Men for også at blive lidt mere konkret i forhold til spørgsmålet vil jeg så sige, at den her regering har gennemført en række reformer, der grundlæggende har forandret arbejdsmarkedspolitikken.
Og det glædelige er jo, at vi nu kan se, at de reformer begynder at virke.
Antallet af tilkendte førtidspensioner er faldet; flere får fleksjob og ressourceforløb; mange mennesker, der tidligere var henvist til passiv offentlig forsørgelse, er nu på vej tilbage til eller i gang på arbejdsmarkedet.
Samtidig viser de første tal, at antallet af unge på uddannelseshjælp og kontanthjælp er begyndt at falde, og at flere kommer til at starte på en uddannelse.
Med hensyn til finanslovsaftalen synes jeg, at det er en god, men også ansvarlig aftale, der grundlæggende – og det er afgørende – bygger videre på regeringens økonomiske genopretning af landet, men som også skaber rum for sociale forbedringer.
Når det er sagt, er det klart, at finanslovsaftalen er et kompromis.
Sådan er det jo i realiteten, når man indgår en aftale.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jeg er jo ked af, at man åbenbart ikke er tilfreds med at få det svar.
Spørgsmålet går jo på, om der, på godt dansk, nu også er de penge i kassen, om vi nu er sikre på, at alle de penge kommer ind.
Og der er mit svar: Det er det bedste bud, der er.
Men for at være sikre på, at vi altså står på fast grund her, har vi ikke brugt alle de penge – vi har ikke brugt 28,5 mia. kr.; vi er nede på 23,5 mia. kr.
Hvorfor?
Det er jo logisk: Det er, fordi vi vil være helt sikre på, at de penge kommer ind, før vi bruger dem.
Derfor har vi i partierne bag Togfonden DK aftalt at mødes undervejs for at følge op på, hvordan det så går med de her indtægter.
Men det er ikke sådan, at vi har brugt alle de penge, og det er fuldkommen centralt og et klart svar på det spørgsmål, der blev stillet.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig synes, at ministeren svarer på det, der bliver stillet spørgsmål om.
En ting er, at man ikke har udmøntet de 28,5 mia. kr. – det er ligesom det, ministeren svarer hver gang – men det hænger jo ikke en pind sammen med det, der bliver spurgt om.
Det hænger jo overhovedet ikke sammen med spørgsmålet vedrørende den udfordring, vi står over for, når oliepriserne falder dramatisk, hvilket selvfølgelig også påvirker det provenu, der kommer ind.
Bl.a. skal ministeren jo i morgen over at se på projekter for den kommende bro over Vejle Fjord; en togbro, der højst sandsynligt og med stor sikkerhed bliver langt, langt dyrere end det, den er sat til, og som får meget dramatiske konsekvenser for de mennesker, der bor i området.
Det er selvfølgelig bare en af de udfordringer, vi står over for, nemlig at man gerne vil rigtig meget, men at pengene ikke er til stede.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jeg kunne jo konstatere, at den kampagne, Venstre for et års tid siden kørte imod Togfonden DK, med pjecer, reklamer og andet, hvor man sagde, at investorerne ville flygte fra Danmark – man ville kun se fodsålerne på folk, for de ville flygte, flygte, flygte – har vist sig at være faldet fuldkommen til jorden.
Det er klart – det kan vi jo se – at det var en skræmmekampagne, for det viser sig, at der har været rekordmange bud fra udenlandske investorer på at hive vores olie op, også selv om de kender til det beskatningsgrundlag, som nu er indført, og som er det samme, som det, A.P. Møller er blevet beskattet ud fra.
Det synes jeg ikke er uretfærdigt; jeg synes faktisk, det er fair og fornuftigt, og jeg synes også, at virkeligheden nu har vist, at det var en skræmmekampagne, der befandt sig på et skingert niveau.
Det får jeg jo ikke Venstre til at erkende nu, men vi kan bare se, at det altså i virkeligheden gik sådan med den skræmmekampagne.
Så går spørgsmålet på, hvor mange penge der så vil være i den kasse, og der kan jeg sige: Ja, det er et projekt til 28,5 mia. kr., men vi har kun reserveret et beløb på 23,5 mia. kr.
Hvorfor har vi gjort det?
Det har vi, fordi vi taler om noget, der skal ske så lang tid ud i fremtiden.
Det er klart, at vi jo vil lave nogle eftersyn undervejs for at finde ud af, hvordan olieindtægterne vil fordele sig, ligesom man gør med alt andet her i vores samfund, der baserer sig på skatter og afgifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Det der med at angribe i sidste runde, hvor hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke kan få lov til at svare, er jo ikke et helt fair trick.
Jeg ved udmærket godt – tror jeg – hvad transportministeren er optaget af, når det handler om Venstre og vores holdning til timemodellen, så den skal jeg ikke stå og genopfriske her.
Jeg må forstå ministeren på den måde, at det, vi siger om det, er skræmmekampagne, at måden, oliepriserne udvikler sig på, er skræmmekampagne.
Man kan måske beskylde Venstre for meget, men det er vel ikke naturligt at tro, at Venstre står bag, at oliepriserne falder dramatisk rundtom i verden.
Er det en skræmmekampagne, Venstre nu fører for at sige, at finansieringen til Togfonden DK ikke hænger sammen, eller hvad?
Var det sådan, man skulle forstå ministerens svar til hr. Kristian Pihl Lorentzen?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Vi taler om noget, der ligger lang tid ude i fremtiden.
Man kan sammenligne det med Storebæltsbroen.
Kunne man vide præcis, hvordan det ville gå økonomisk?
Nej, det kunne man ikke.
Men man satte de bedste hoveder til at regne det ud, og det viste sig at være en rigtig god beslutning for Danmark.
Det er jeg helt sikker på at Togfonden DK også vil være.
Den realiserer timemodellen, som den tidligere regering kaldte et flagskib, men som man nu åbenbart, kan jeg forstå, er imod.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Jamen Venstre ønsker ikke at lave skræmmekampagner om det her.
Vi kan bare godt lide princippet om, at pengene er i kassen, før man bruger dem.
Det er også et godt princip for ens personlige økonomi.
Det er i hvert fald noget, vi vil følge nøje med i, for det er jo katastrofalt, hvis det viser sig, at der opstår et stort hul.
Og hullet er jo allerede på 3-4 mia. kr., har skatteministeren beregnet.
Det kan risikere at blive meget større.
Det er jo en katastrofe for alle mulige andre nødlidende projekter og længe ventede projekter, hvis man skal ud at fylde sådan et hul i de kommende 10-15 år.
Så derfor vil vi følge det her tæt, og jeg vil spørge, om ikke det overhovedet giver anledning til nogen som helst rysten på hånden hos regeringen, at der er opstået sådan et hul?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jeg kan huske, at jeg, lige i dagene efter, at Togfonden DK blev lanceret som forslag, stod på Hovedbanegården sammen med en anden Venstremand, nemlig Martin Geertsen.
Han stod og råbte om – Venstre havde endda trykt pjecer – at det her koster arbejdspladser, og at det skræmmer investorer væk fra Danmark.
Jeg kunne jo kun svare: Lad os se, om det går så galt.
Og nu har vi jo set, at det ikke er gået så galt, som det har lydt fra Venstres skræmmekampagne omkring Togfonden DK, for der er rekordmange, der har budt ind på at hive vores olie op.
Lad os se, om ikke også den her skræmmekampagne falder til jorden.
Jeg tror det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Man forudsætter, at de kommer ind i statskassen frem mod 2042, men det, der er problemet, er jo – og det fremgår af Skatteministeriets beregninger, som vi har bedt om – at man har forudsat en gennemsnitlig oliepris på 134 dollar pr. tønde.
Det efterlader jo et gigantisk hul i finansieringen, kan man sige.
Derfor er vi nødt til at have klarhed over, hvordan regeringen vil håndtere det her.
Altså, der kan opstå et gigantisk hul i finansieringen, og man har meget travlt med at detailplanlægge bl.a. en ny jernbanebro ved Vejle Fjord osv.
Men hvad nu, hvis pengene bliver liggende nede på bunden af Nordsøen, fordi olieprisen falder dramatisk i øjeblikket?
Der er endda prognoser, der taler om helt ned til 65 dollar pr. tønde.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Ja, regeringen mener, det er forsvarligt at bruge op imod 28,5 mia. kr.
Det er en absolut tiltrængt modernisering af jernbanen, vi her taler om.
Jeg kan jo konstatere, at et meget, meget bredt flertal i Folketinget – desværre uden Venstre – også er enige i de synspunkter og i det projekt.
I september 2013 indgik regeringen en bred politisk aftale om, at merprovenuet fra harmoniseringen af skatteindtægter fra nordsøolien skulle afsættes til en modernisering af kollektiv trafik til størst mulig gavn for danskerne.
Og i januar 2014 lavede man en udviklingsaftale – det var lige umiddelbart før, jeg selv tiltrådte som minister – med SF, Dansk Folkeparti og Enhedslisten sammen med regeringspartierne om i første omgang at afsætte 23,5 mia. kr. til massive forbedringer: investeringer i nye skinner, hurtigere togforbindelser.
Det betyder, at man kan realisere timemodellen, timeplanen.
Jeg indrømmer blankt, at det var jeres idé.
Vi gennemfører den.
Vi kan bygge en ny bane til Billund Lufthavn.
Hvem der egentlig har fået ideen, ved jeg ikke.
Jeg tror faktisk, at det måske endda var Dansk Folkeparti.
Men det er godt for Danmark.
Vi kan give kortere rejsetider til langt, langt de fleste regionale strækninger og øget mulighed for transport af jernbanegods.
Så det er til gavn for hele landet.
Det blev også aftalt, at man ikke skulle udmønte midlerne på en gang.
Bemærk, at 23,5 mia. kr. er det, planen er til.
Det blev aftalt, at der i 2024 skal laves et kasseeftersyn.
Det er jo et meget godt forsigtighedsprincip.
Hertil kommer, at forligskredsen løbende får mulighed for at tage stilling til anvendelsen af midler, der tilbageføres i Togfonden DK.
Det er aftalt, at eventuelle afvigelser mellem det realiserede og det forudsatte merprovenu for harmoniseringen af nordsøbeskatningen vil blive håndteret i forbindelse med den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken i overensstemmelse med de mellemfristede finanspolitiske målsætninger.
Så det er altså ikke anderledes, end at statens budgetter altid hviler på nogle forudsætninger om fremtidige skatteindtægter.
Det er vist et princip, som alle regeringer plejer at følge.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Spørgsmålet lyder således: Mener ministeren, at det er forsvarligt, at regeringen vil bruge 28,5 mia. kr. på Togfonden DK, når det allerede før vedtagelsen af loven var velkendt, at der alene til og med 2020 vil mangle 3,7 mia. kr., hvis olieprisen ender med at følge den aktuelle forventning i markedet?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Det flagskib var lidt sønderskudt, synes jeg, men okay.
Det må man jo selv svare på fra partiet Venstres side.
Som jeg også sagde i mit indledende svar, bliver Kattegatberegningen i landstrafikmodellen præsenteret for Folketingets partier, når jeg har fået grønt lys fra DTU Transport, og når de er tilfredse på det faglige grundlag.
Bemærk, at det var VK-regeringen selv, der – også sammen med mig selv – sad og forhandlede og sagde: Hvem kan lave sådan en model for os helt upartisk, uden politisk indblanding?
Det kan DTU Transport.
Skulle vi så ikke være så fair over for hinanden og over for dem og de forskere, vi har i landet på det her område, at lade dem arbejde færdig med det?
Og så kan vi ærgre os over derhjemme, at de er lang tid om det.
Ja, men det skal altså være grundigt nok, fordi det er så vigtige og store investeringer, at vi skal være helt sikre på, at det også er på det sagligt bedst mulige grundlag, når vi sidder og træffer beslutninger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Vi går lidt tilbage i historien her, men jeg kan da bekræfte, at visionen om kortere rejsetider, som vi kaldte timemodellen, var vi med tiden at lancere, bakket op af Socialdemokraterne.
Men det, der var i det,
var jo, at vi vidste, at vi kunne gøre det forholdsvis problemfrit mellem Odense og København.
Vi skulle kun lige bygge en ny bane mellem Ringsted og København til godt 10 mia. kr.
Det er vi i fuld gang med, og det er der sat penge af til.
Men vi vidste også, at det ville blive ufattelig svært mellem Odense og Aarhus, for der er den danske geografi altså bakker og dale og fjorde.
Og netop derfor igangsatte vi jo en strategisk analyse af det her, som skulle danne grundlag for en beslutning.
Det er så den, regeringen har valgt at kortslutte og sætte i gang her, hvor timemodellen for os andre var sat i gåseøjne.
Jeg vil gerne til slut spørge ganske kort: Kan ministeren løfte sløret for, hvornår vi så kan forvente en Kattegatanalyse på bordet?
Vi kommer det ikke ret meget nærmere i dag, kan jeg høre.
Jeg må bare konstatere, at der er ved at opstå et sort hul, og det bliver desværre større og større, fordi olieprisen bliver ved med at falde, og bare frem til 2020 er det på 3,7 mia. kr.
Så kan man kun gisne om, hvor stort det vil være frem mod 2042, som er den samlede finansieringsperiode.
Men jeg vil også gerne spørge til en anden ting med hensyn til Togfonden DK.
Det er med hensyn til de her tog, der skal køre på de fine, nye skinner, det skal være meget hurtige tog, op mod 250 km/t., og dem er der ikke sat en krone af til i Togfonden DK, selv om det er mange milliarder, vi taler om.
Hvordan skal de tog egentlig finansieres, også set i lyset af DSB's økonomiske situation?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Det korte svar er vel, at vi planlægger at få en vækst i den kollektive trafiks passagertal på mellem 20 og 25 pct.
Hvad giver det?
Ja, det giver jo nogle flere, der nyder godt af at komme hurtigt frem.
Det giver også nogle flere billetindtægter.
Der er ikke forudsat, at statskassen skal ud og bruge penge på tog.
Nej, det er forudsat, at de skal købes via de ekstra billetindtægter, som kommer ind.
Vi taler altså om en 10-årig periode, kun den første periode, om en vækst på 20-25 pct. flere passagerer.
Det siger noget om det potentiale, som er, og det siger noget om, at jeg er nødt til en sjælden gang at rose Lars Løkke Rasmussen for at have kaldt togtimeplanen for et flagskib i den kollektive trafik, men hvor er det sørgeligt, at hans partifæller i dag nu render væk fra den, fuldkommen desperate.
Ja, Togfonden DK og Kattegatforbindelsen: Togfonden DK har vi nu fundet penge til.
Ja, den blev lanceret under VK-regeringen, men vi har fundet penge til den.
Det bliver godt for hele Danmark – både de store byer, mellemstore byer og de mindre byer.
Det bliver rigtig godt for hele Danmark.
Hvis det lykkes at få en Kattegatforbindelse, vil det trafikalt bare give os endnu flere muligheder.
Og det er jeg helt sikker på at Venstres trafikpolitikere også har været med til på seminarer og andet.
De to projekter vil virkelig være af kæmpestor værdi for den kollektive trafik.
Det ene projekt har vi finansieret, og vi er ved at undersøge, om det andet kan finansieres.
Der må vi så afvente, at forskerne er klar til at sige: Nu har vi så den her model.
Så kan vi også træffe en politisk beslutning om, om det så er noget, man kan gå videre med.
Jeg ville ønske, at svaret var ja, men jeg vil lade det være op til forskerne at vurdere, hvornår grundlaget fagligt set er i orden.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Det har Socialdemokratiet jo lovet den danske befolkning som så meget andet, som så ikke er blevet til noget, men det er jo ikke den diskussion, vi har i dag.
En kommende Kattegatforbindelse påvirker overhovedet ikke Togfonden DK, til trods for at hr. Kristian Pihl Lorentzen netop så har argumenteret for og bevist, at ministeren sådan set selv har oplyst det til Folketinget.
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke bare åbent siger: Hvis der kommer en Kattegatforbindelse, har vi et problem i forhold til de mange penge, vi potentielt vil investere i Togfonden DK, for så giver investeringerne ikke den reelle nytteværdi, som vi har lagt op til.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jamen den teori kan jeg så fuldkommen afvise.
Altså, hvis vi skulle forsøge at dække over, at en Kattegatforbindelse vil betyde, at folk fra Aarhus, der skal til København, ikke tager ned gennem Jylland og over Fyn osv., tror jeg, vi ville have en rimelig dårlig strategi, en ret dårlig sag.
Jeg tror, de fleste ville opdage det.
Det ville nok være det trafikmønster, der ville komme.
Det er det, vi nu undersøger: Hvor mange vil så gøre det?
Kan det lade sig gøre økonomisk set?
Jeg tror, der også er mange andre, der er utålmodige.
Det er så mit lod at stå på mål for det, når forskerne skal regne de her ting efter.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-11-26:
Jeg tror ikke, man behøver nogen større videnskabelig analyse.
Det er jo netop det, den her analyse viser.
Nej, men Kattegatforbindelsen betyder noget for Togfonden DK.
For hvis man bygger Kattegatforbindelsen, som mange fremtrædende Socialdemokrater har argumenteret voldsomt for, ja, så vil det jo betyde, at man ikke får noget som helst ud af de mange milliarder, man investerer i Togfonden DK, fordi der simpelt hen vil være færre passagerer end i dag mellem Aarhus og Odense.
Det tror jeg er rigtig interessant for danskerne.
Det kan godt være, det ikke er en afsløring, men det er da en interessant sammenhæng.
Jeg har en teori om, at regeringen ikke rigtig bryder sig om, at det kommer frem, og at det kunne være grunden til, at analysen om Kattegatforbindelsen er udskudt.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Jeg ved ikke rigtig, om det skal lanceres som en kæmpestor nyhed, at hvis det lykkes – og jeg synes, det ville være fantastisk for Danmark – at få lavet en Kattegatforbindelse, og det er et dyrt projekt, så vi er nødt til at være helt sikre på, at det kan lade sig gøre økonomisk, ja, så har jeg svaret Folketinget, at så vil der efter al sandsynlighed ske det, at det vil tage noget trafik fra Storebæltsbroen.
Jeg tror ikke, vi kan svinge os op til, at det skal være den helt kæmpestore sådan chokafsløring.
Det er jo fuldstændig sandt, at mellem Østjylland, Aarhusområdet, og København vil man formentlig ikke tage ned over Fyn og over Storebælt; der vil man nok tage over Kattegat.
Så det siger vel næsten sådan sig selv, at det vil være det, der sker.
Spørgsmålet er, og det er det, forskerne undersøger nu i landstrafikmodellen, hvor mange der vil gøre det.
Er det prisen værd?
Hvor er det, vi har smertetærsklen?
Hvis det er gratis, vil mange gøre det, men så skal vi jo have pengene ind på en anden måde.
Det er et stort og dyrt projekt – og visionært – og hvis det kunne lade sig gøre, ville det være godt for Danmark.
Nej, det er jo faktisk blevet undersøgt, og konklusionen er, som jeg husker den her på stående fod, at Togfonden DK ikke er i modstrid med en Kattegatforbindelse.
Togfonden DK og Kattegatforbindelsen er tværtimod nogle, som vil spille fantastisk godt sammen rent trafikalt.
Og det kræver nok mere tid, hvis vi trafikalt set skal gå dybere ind i det samspil, der vil være mellem de to, men der vil være en mulighed for virkelig at udnytte det ekstra godt.
Men det vil også være dyrt, selvfølgelig.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Men lad mig stille et banalt spørgsmål.
Kan ministeren bekræfte, at etableringen af en Kattegatforbindelse vil gå dramatisk ud over passagerantallet i forhold til Togfonden DK?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-26:
Og der står direkte: »Landstrafikmodellen kan godt regne på Togfondens konsekvenser.«
Den besked fra DTU Transport har jeg så måttet videreformidle til Folketingets Transportudvalg, og jeg kan næsten ikke se, hvad jeg ellers skal gøre.
Skal jeg så sige til dem: Bare lav det alligevel, selv om det er noget makværk.
Drop jeres faglige stolthed, drop jeres ekspertviden, drop jeres forskerhabitus.
Det ville da være på kant med alt, og jeg kender da heller ikke partiet Venstre som et parti, der synes, det skal gå sådan til i den her sag.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-26:
Men det ville også ligge mig fjernt at skulle politisere over det.
Nu er det jo en del af det at være folketingsmedlem, som jeg tror at ministeren måske kan huske, fra da ministeren selv var folketingsmedlem – det er han jo stadig væk, men fra da han var oppositionspolitiker – at stille mange gode spørgsmål, som der jo helt sikkert kom fra hr. Magnus Heunicke, hvis han selv husker tilbage på de mange spørgsmål, han stillede.
Det klæder ikke ministeren, for det er sådan set meget fornuftigt, at vi diskuterer det her.
Det er jo investeringer på to- og trecifrede milliardbeløb, og derfor er det sådan set meget naturligt, at Folketinget interesserer sig for, hvordan de her investeringer bliver lagt frem.
Og der kommer ministeren med det svar: Altså, da vi skulle lave Togfonden DK, kunne vi godt basere os på nogle ikke helt færdiggjorte beregninger i forhold til landstrafikmodellen, men ikke lige præcis i forhold til Kattegatforbindelsen, som er en svær ting for os, for der har vi lovet en masse ting – vi har lovet, at det ville være færdigt, vi har lovet, at skulle tage principbeslutning i 2010.
Og vi ved jo så alle sammen, at en Kattegatforbindelse vil påvirke timemodellen særdeles kraftigt og også gøre, at nogle af de investeringer, der er lagt op til i timemodellen, herunder Togfonden DK, vil være fuldstændig overflødige, herunder investering i en Vejlefjordbro.