Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Jeg mener, at det her har været ren striptease fra særlig regeringspartierne, Venstre og Konservative, som jo altså rejser rundt med et mantra.
Vi kan ikke åbne en tv-avis uden at høre mantraet: Raske og rørige mennesker skal ikke gå på pension betalt af skatteyderne.
Når vi så rejser en debat i dag om raske og rørige forhenværende medlemmer af Folketinget eller forhenværende ministre, nemlig om de skal gå på pension betalt af skatteyderne og på efterløn betalt af skatteyderne, så er der ikke noget problem.
Det er bare en velerhvervet rettighed, man har fået.
Det er noget, der er aftalt.
Det er noget, der følger af, hvad andre gør.
Men det er jo os selv, der vedtager, hvilke aflønningsvilkår vi skal have, og hvilke pensionsvilkår der skal være i Folketinget og for ministre.
Jeg synes simpelt hen, det er hykleri ud over alle grænser, at man går ud og siger, at raske og rørige mennesker, der har knoklet i måske 40 år, fratager vi lige retten til efterløn, hvorimod der ikke på samme måde skal røres ved muligheden for at få en meget gunstig pension her i Folketinget efter at have været minister og efter at have været medlem af Folketinget.
Det er jo ikke, fordi vi går ind for at sætte pensionsalderen op.
Det er ikke, fordi vi går ind for at fjerne efterlønnen, tværtimod.
Det er vi skarpt imod.
Vi kæmper imod det.
Vi deltager i alle de arrangementer, vi kan komme af sted med, for at forhindre, at det sker.
Men når nu et flertal i Folketinget allerede har gennemført en forhøjelse af pensionsalderen og en forhøjelse af efterlønsalderen, og når regeringen ønsker helt at fjerne efterlønnen og stramme forhøjelsen af pensionsalderen, så synes vi altså helt ærligt, at det bør man også gennemføre for sig selv.
Det er helt forståeligt.
Det er jo lidt besynderligt, at vi her i den offentlige debat faktisk har set et flertal for vores forslag, men når det så kommer ind i Folketingssalen, ser det anderledes ud.
Det minder mig lidt om, at der på et tidspunkt også var et stort flertal i den offentlige debat for, at når man satte lønningerne i stå for andre, når man dikterede nedskæringer, så måtte folketingsmedlemmerne gå foran ved at sætte folketingsvederlaget ned med 5 pct.
Det var der stort flertal for i offentligheden.
Da det kom i Folketingssalen, var flertallet forsvundet.
Det er den slags hykleri, vi med de her forslag har ønsket at sætte lidt fokus på og få understreget det umoralske i, altså at man sikrer sig selv bedre vilkår end dem, man pålægger andre.
Der har været talt om karrieretab.
Altså, helt ærligt, det er der jo mange der udsættes for i øjeblikket.
Men det kan man diskutere.
Sådan set
synes vi, at man skal være venlig over for mennesker, der kommer ud for det karrieretab, at de bliver arbejdsløse.
Der har regeringen så den opfattelse, at man kan hjælpe folk i arbejde ved at halvere dagpengeperioden fra 4 til 2 år, men når det gælder folketingsmedlemmer, skal de bare have eftervederlag.
Det går vi så ind for, men argumentet karrieretab er jo helt meningsløst, når folk går ud i en karriere, og det er jo sådan set det, det her går ud på, altså at når folk går direkte fra Folketinget ud og får en høj gage, kan det ikke passe, at de oven i skal have penge betalt af skatteyderne.
Det er helt i orden, at man får et eftervederlag, fordi det kan være svært at komme i arbejde – det vil vi ikke røre ved, det har nogle antydet i debatten – men når folk går direkte ud og scorer en høj gage, skal der modregnes.
Det er vi jo alle sammen enige om skal ske i år to, og jeg kan ikke forstå, at der skal være nogen debat om, at det ikke også bare skal gælde i år et, særlig da i en periode, hvor riget fattes penge, og hvor man siger til alle andre, at de skal spare.
Jeg vil da håbe, at folketingsmedlemmerne kommer på bedre tanker, hvad angår vores pensionsforslag, som er de to ud af de tre forslag.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der i dag i Newspaq offentliggøres en opinionsundersøgelse, hvor man spørger til, om ministre og folketingskandidater skal have ret til pension fra staten på samme tidspunkt som alle andre.
95 pct. af de adspurgte siger ja til det synspunkt, og jeg tror, det synspunkt er udbredt i befolkningen.
Derfor håber vi selvfølgelig, at folketingsmedlemmerne kommer på bedre tanker.
Vi sørger for, at det kommer til afstemning, og så kan vi jo se, hvad hvert enkelt medlem mener om forslagene.
Det tredje forslag har der været lidt mere åbenhed over for, nemlig det med, at der skal modregnes i eftervederlaget på en anden måde end det, der sker i dag.
Vi vil selvfølgelig i Udvalget for Forretningsordenen undersøge, om der kan skaffes flertal for en eller anden forbedring på det område med det flertal, der her tegner sig uden om regeringen.
Vi går selvfølgelig ind i de forhandlinger.
Vi har aldrig haft det sådan, at man bare skal vedtage det, vi lægger frem, ellers kan det være lige meget.
Kan vi forhandle os frem til noget, der er bedre, end vilkårene er i dag, så gør vi selvfølgelig det, ud fra at der skal ske en modregning også i indkomster i det første år, efter man har siddet i Folketinget.
Så det er vi selvfølgelig glade for.
Så har der været nogle, der har sagt, at vores forslag er for kort.
Men tak for debatten.
Ikke særlig meget tak til V og K, men tak til de partier, der har støttet, at man i hvert fald skal kigge på det ene forslag, vi har, om, at der skal modregnes på en anden måde i eftervederlaget, end det sker i dag.
Det vil vi prøve at få på dagsordenen i Udvalget for Forretningsordenen så hurtigt som overhovedet muligt.