runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Takken går den anden vej.
Nogle gange er det sådan, når man stiller spørgsmål til finansministeren, at det måske er en selv, der bliver ramt af træthed, fordi der er så mange gentagelser og så lidt vilje til at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, så vi prøver igen.
Hvordan kan ministeren mene, at det er en klagesang fra kommunerne?
Man står med en udfordring af historiske dimensioner.
Man forsøger at komme i dialog med regeringen om, hvordan man håndterer den.
Man mener, at når man får så mange tusinde ind, så svarer det til at oprette en mellemstor kommune i Danmark.
Det vil man så klare med et par hjørner af ændringer af noget lovgivning, en lidt ændret tilgang til integrationsopgaven, men helt grundlæggende er det en kæmpe integrationsudfordring og økonomisk en kæmpeopgave for kommunerne.
Hvordan mener regeringen og finansministeren at det er udtryk for en klagesang?
Og vil regeringen sikre, at den opgave ikke forplanter sig og resulterer i egentlige velfærdsbesparelser i kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Udgangspunktet for den livlige debat, der var i Aalborg, var jo andet end udlændinge.
Det var f.eks. også, som Morten Bødskov siger, omprioriteringsbidraget.
Vi har altså en fælles udfordring i at sikre, at vi kan dirigere ressourcer derhen, hvor der er mest brug for dem.
Det er jo den diskussion, jeg deltog i på det kommunaløkonomiske forums møde.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvor pengene til de her ting skal komme fra, vil jeg bare sige, at førsteprioriteten hos os altså er at få de her mennesker i arbejde, for kommer de ikke i arbejde, så ser de regnestykker, der kan laves, tror jeg, meget, meget tunge ud i et langt livsforløb på offentlig forsørgelse afsluttende med folkepension.
Så derfor er det vigtigt med diskussionen og drøftelsen med arbejdsmarkedets parter og med kommunerne om, hvordan vi finder mekanismer, der gør, at man hurtigt kan komme i job.
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Men det er jo lidt utroligt, at finansministeren kan blive ved med at svare udenom.
Michael Ziegler, som er konservativ borgmester i Høje-Taastrup Kommune, har sagt, at hvis kommunerne skal finde flere penge, ud over hvad de allerede skal finde for at dække de områder, der presser sig på lokalt, så bliver der tale om rå besparelser, rå besparelser, på servicen.
Jeg er godt klar over, at det er meget tykke mure, der er ovre i Finansministeriets røde bygning engang imellem, men hvordan kan finansministeren mene, at det her er en klagesang fra kommunerne?
Og vil finansministeren sikre, at den øvelse, man nu har gang i, som ikke bare gælder 2016, hvor opgaven jo er enorm, men som også gælder 2017, 2018, 2019, 2020 osv., ikke forplanter sig og bliver til egentlige velfærdsforringelser i kommunerne for børn, for ældre, på områderne for forebyggelse og på den sundhedsdel, som ligger i kommunerne, og andre af de kommunale velfærdsområder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Det siger mig jo først og fremmest det, at der er en opgave i at forklare, hvordan tilstanden er i den offentlige økonomi.
Det, at vi mister mange milliarder på grund af de lave oliepriser, betyder, at vi går glip af mange milliarder i skatter og afgifter, og at der ikke er penge, jeg bare kan tage op af skuffen.
Og der må jeg jo så konstatere, at jeg har en stor opgave i at forklare og prøve at vinde forståelse for, at der ikke er frie penge, og at der ikke er mulighed for bare at sige, at så slår vi gækken løs.
Og jeg ved godt, at det ikke handler om at slå gækken løs, og at der er et reelt pres på kommunerne.
Det er der på regionerne, fordi medicinen bliver dyrere og dyrere og behandlingsmetoderne bliver dyrere og dyrere, det er der på kommunerne, bl.a. nu, fordi der kommer så mange asylsøgere, men det er der så sandelig også på staten, der mister indtægter, og som jo også får mange ekstra udgifter i forbindelse med de mange asylansøgninger.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Er ministeren enig med formanden for Kommunernes Landsforening, Martin Damm, når han til Ritzau den 14. januar 2016 siger, at »KL og regeringen lavede i september en opfølgning på sommerens økonomiaftale, hvor parterne indføjede en passus om, at man på integrationsområdet vil lave et økonomisk eftersyn senest i januar 2016«, og vil ministeren forklare, hvad han forstår ved et »økonomisk eftersyn«?
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-20:
Føler ministeren så, at de kommuner, som Ekstra Bladet jo afslørede i at have nogle ansatte, som ikke havde en fyldestgørende attest, lever op til de krav, som bliver fremlagt her, og som ministeren også har fremlagt skriftligt?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Lad mig indledningsvis gøre klart, hvad baggrunden for regeringens ønsker om at få ydelserne sat ned er.
Det er helt enkelt, at de samlede ydelser, en kontanthjælpsmodtager kan modtage, er så høje, at der er for mange i målgruppen, der ikke har nogen nævneværdig gevinst af at komme i arbejde, og det duer ganske enkelt ikke.
Præmissen for spørgeren er, at lavere ydelser automatisk fører til, at man mister sin bolig, eller i hvert fald at der er en risiko for det, og præmissen er efter min opfattelse simpelt hen ikke rigtig.
Der er som oftest ikke tale om en enkelt forklaring på, at lejere sættes ud af deres bolig.
Undersøgelser, som SFI har foretaget, viser, at der typisk er tale om et komplekst sammenfald af flere uheldige faktorer, som f.eks. at der ikke er styr på privatøkonomien, men også psykiske problemer, misbrug, skilsmisse og andre ting.
Det er selvfølgelig ikke særlig sjovt at få en lavere ydelse, og det bliver ikke et liv i sus og dus.
Hensigten er jo så heller ikke, at man bare skal tage det til efterretning.
For lad mig slå en ting fast, og det er, at målet med lavere ydelser er, at flere skal blive selvforsørgende, at de skal ud på arbejdsmarkedet.
Boligen er helt afgørende for en velfungerende hverdag og jo da især, når det handler om børnefamilier.
Derfor har kommunerne også både pligt og mulighed for at gribe tidligt ind, så vi undgår de udsættelser, der her er tale om.
Men der er også en pligt for den enkelte til at søge at tilpasse sit boligforbrug i forhold til den økonomiske formåen, som man har.
Og vi har et højt ydelsesniveau i Danmark, men det må altså ikke blive så højt, at det fastholder for mange uden for arbejdsmarkedet.
Så målet med de lavere sociale ydelser er, at flere kommer i beskæftigelse, får en arbejdsindkomst og dermed også en mulighed for selv at betale deres husleje.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Tak for nogle interessante svar.
Det er sådan set legitimt nok, selv om jeg ikke er enig, at ministeren ikke anerkender præmissen for spørgsmålet, men det er jo sådan set ikke tal, jeg har stået og trukket ud af sidebenene.
Det kommer jo sådan set både fra høringssvarene fra Kommunernes Landsforening og fra BL – Danmarks Almene Boliger, som begge to anslår, at kontanthjælpsloftet, dvs. både lavere boligydelse og 225-timersreglen, vil føre til markant flere udsættelser af boliger.
Og hvis man samtidig også ser på den sammenhæng, der var, og hvordan antallet af udsættelser steg op gennem 00'erne og i virkeligheden begyndte at falde ret drastisk faktisk fra 2011 og frem til 2014 med 28 pct., så kan man vel godt konkludere, at der er en eller anden sammenhæng mellem lavere ydelser og flere udsættelser.
Ministeren siger, at meningen er, at flere folk skal komme i arbejde, og derfor er mit spørgsmål: Hvordan ser ministeren så sammenhængen mellem, at forslaget om kontanthjælpsloft udelukkende kommer til – efter Beskæftigelsesministeriets vurdering – at sætte 650 personer mere i beskæftigelse, mens det i virkeligheden er 13.000 især enlige med børn, der risikerer at blive ramt så hårdt på økonomien, at de kan blive udsat af deres bolig?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Nu mener jeg sådan set, at man skal se de her tre elementer i en sammenhæng, for jeg mener, at de spiller meget tæt ind på hinanden, altså det, at der er en lav ydelse, at vi har et kontanthjælpsloft, men jo i hvert fald også, at vi har en 225-timersregel.
For 225-timersreglen er efter min mening en af de allerbedste og vigtigste måder at få flere især indvandrerkvinder ud på arbejdsmarkedet.
Det er et rigtig, rigtig godt argument for at komme ud på arbejdsmarkedet, fordi man ellers kunne stå til at miste sin integrationsydelse eller kontanthjælp, alt efter hvor man er henne i systemet.
Derfor mener jeg ikke, at man bare isoleret set kan tage et af de her parametre ud, f.eks. kontanthjælpsloftet – tingene skal ses i en sammenhæng.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Jeg er helt med på, at tingene skal ses i en sammenhæng.
Det, vi også bare er nødt til at forholde os til, er jo den sammenhæng, at rigtig, rigtig mange mennesker, som befinder sig på kontanthjælp – og det er jo også det, som Kommunernes Landsforening skriver i deres høringssvar – i forvejen, fordi de ofte er anvist af kommunen til at bo i almene lejligheder med høje huslejer, har høje huslejer og dermed også ekstra behov for boligsikring.
Derfor må man jo også, inden vi skal vedtage det her i Folketinget, forholde sig til, hvad vi skal stille op med de her 13.000 enlige med børn, som kommer til at få en gennemsnitlig årlig reduktion i indkomsten på 22.200 kr. efter skat – altså så mange penge, at man ikke længere kan betale sin husleje.
Hvad skal vi stille op med dem?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Det kan godt være, at spørgeren nu siger, at det er på sin plads, at man ser tingene i sammenhæng, men det ændrer jo bare ikke på, at spørgeren lige tog et element ud og kun brugte det som argument.
Så må man jo altså gøre, som spørgeren siger, netop se det i en sammenhæng.
Når det er sagt, synes jeg faktisk, at den SFI-rapport, som jeg henviste til, er helt afgørende i det her, fordi den netop beskriver, at det jo ikke kun er et spørgsmål om ydelsesniveau, men også et spørgsmål om mange andre ting.
Derfor skal man jo også kigge på de her ting i en sammenhæng.
Det har kommunerne jo så også en mulighed for.
Det er da sådan noget af det, som jeg synes det er vigtigt at vi får sat både mere fokus på, men selvfølgelig også drøfter med hinanden om kan gøres endnu bedre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at jeg er helt med på, at vi skal se tingene i en sammenhæng, men det ændrer jo ikke ved, at der også er en tydelig sammenhæng med, at ydelsen bliver lavere.
Det så vi op igennem 00'erne med den daværende regering, som ministeren også var en del af på det tidspunkt.
Da havde man lavere ydelser, man havde fattigdomsydelser osv.
Da den også daværende SR-regering afskaffede dem, så man en meget kraftig reduktion i antallet af udsættelser.
Jeg er af den overbevisning, at i hele den buket af problemer, som ministeren kan have ret i spiller sammen, tror jeg ikke det hjælper at blive sat på gaden og ikke have tag over hovedet.
Det er sådan set bare det, jeg efterlyser en strategi for fra regeringen, for hvad i alverden skal vi stille op med de her mange mennesker, som både Kommunernes Landsforening og boligselskaberne advarer om risikerer at stå uden tag over hovedet, når først det her rammer.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Jo, men så er det jo netop vigtigt at se tingene i en sammenhæng – netop også i forhold til den SFI-rapport, der er kommet.
Og igen, som jeg også sagde i mit indledende svar, så anerkender jeg simpelt hen ikke præmissen.
Jeg er helt med på, at integrationsydelse bestemt ikke er en ydelse, der gør, at man kommer til at leve et liv i sus og dus, men det er heller ikke meningen, at man skal være på integrationsydelse.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet, så man bliver en del af det, man kunne kalde den helt almindelige danske hverdag, og så man får kendskab til den helt almindelige danske hverdag, til de værdier, det fundament af frihedsrettigheder, som vi har bygget Danmark op på baggrund af.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Hvor vil ministeren opfordre de 13.000 enlige forsørgere til at flytte hen, der som konsekvens af regeringens kontanthjælpsloft kommer i risiko for ikke længere at have råd til at blive i deres nuværende bolig, jf. tal fra Boligselskabernes Landsforening?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Når nu hr. Benny Engelbrecht inddrager straksopbremsningen, vil jeg gerne sige her, at jeg slet ikke tør tænke på, hvordan det var gået, hvis vi ikke havde tilbagerullet alle de lempelser, som den tidligere regering gennemførte.
Vores problemer ville være tifold det, de er i dag. Hvad angår det, vi sagde om en straksopbremsning, var det jo en opbremsning i forhold til det, den tidligere regering havde lempet, og det formål har vi opfyldt.
Man kan jo så sige, at vi skulle have haft overnaturlige evner og forudset lige præcis den flygtningestrøm, der pludselig skyllede ind over hele Europa.
Men det er nok for meget forlangt, at vi som de eneste skulle have set det problem.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med formanden for Kommunernes Landsforening, Martin Dam, når han til Ritzau den 14. januar 2016 siger, at »KL og regeringen lavede i september en opfølgning på sommerens økonomiaftale, hvor parterne indføjede en passus om, at man på integrationsområdet vil lave et økonomisk eftersyn senest i januar 2016«, og vil ministeren forklare, hvad han forstår ved et økonomisk eftersyn?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Regeringen og Kommunernes Landsforening blev i september enige om, at vi ville gennemføre et eftersyn af økonomien på integrationsområdet.
Det skal bl.a. ses i lyset af, at finansieringen på integrationsområdet med tilskud, med udlændingeudligning, med refusion osv. er et meget komplekst system.
Konkret blev det derfor aftalt, at der ses på den måde, hvorved kommunernes integrationsudgifter er finansieret, herunder finansieringen gennem de nuværende resultattilskud og grundtilskud, hvilket jo også fremgår af den aftaletekst, der blev lavet dengang.
Der er derfor tale om et eftersyn af finansieringen af integrationsområdet, som derfor også helt naturligt foregår i regi af finansieringsudvalget under social- og indenrigsministeren, hvor KL også er fast repræsenteret.
Det er imidlertid ikke aftalt, at den kommunale serviceramme for 2016 skal genforhandles.
Servicerammen for 2016 ligger efter vanlig praksis fast med den aftale, der blev indgået i sommer, mellem regeringen og KL.
Arbejdet med at se på finansieringen er fortsat i fuld gang og med aktiv deltagelse af KL i samarbejde med øvrige ministerier.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Først og fremmest er det jo selvfølgelig værd at notere, at ved det tidligere spørgsmål bekræftede finansministeren, at det i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne jamrer eller ej, er statsministeren, som har udtalt sig på regeringens vegne, og det retter finansministeren ind efter.
Det er måske meget godt lige at få sendt det signal ud.
Der kan jo sidde nogle enkelte kommunale repræsentanter og følge med i denne debat.
Jeg anerkender fuldstændig, at kommunerne og staten har en stor udfordring, når det handler om integrationsindsatsen.
Hvis jeg husker tallene ret i hovedet, kommer vi til at skulle anvende anslået fra regeringens side i størrelsesordenen 48 mia. kr. i perioden 2016-2019 på integrationsområdet, under forudsætning af at de prognoser, der ligger vedrørende asylmodtagere, kommer til at holde stik.
Og det er der jo, som både finansministeren og andre ministre har redegjort for, meget stor usikkerhed forbundet med af indlysende årsager.
Jeg har også stor forståelse for, at der er tale om et meget komplekst system, når man arbejder med disse områder.
Derfor synes jeg først og fremmest, det ville være nyttigt, om finansministeren kunne bekræfte det, jeg spurgte ind til tidligere, nemlig at der faktuelt forventes 5.000 flere flygtninge i kommunerne i 2016, end man lagde til grund dengang, man oprindelig forhandlede aftalen på plads med kommunerne – de nye tal blev først meldt ud i december 2015 – og også, om finansministeren kan bekræfte, at det selvfølgelig vil have nogle implikationer i forhold til kommunernes indsats i 2016.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Så er der spørgsmålet om økonomien og de ekstra flygtninge, der kommer.
Det er jo rigtigt, at vi har løftet prognosen for 2016.
Men hr. Benny Engelbrecht skal også lige være opmærksom på, at det jo varer et stykke tid, før man kommer fra asylsøgningsfasen og bliver placeret i kommunerne.
Så det varer altså et stykke tid, før merudgifterne rammer kommunerne.
Det er jo derfor, at det er meget, meget logisk, at vi nu først prøver at begrænse tilgangen til Danmark; derefter ser vi på, hvordan vi kan billiggøre integrationen og smidiggøre den; og så tager vi tredje fase, for når vi kommer til maj, ser vi på økonomien.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Denne debat, vi har, tager jo udgangspunkt i, at kommunerne ganske tydeligt efterspørger en regering og en finansminister, som ser virkeligheden i øjnene.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at andre borgmestre, eksempelvis Søren Steen Andersen fra Assens Kommune, også Venstreborgmester, har sagt, at det, at man beskylder dem for at jamre over flygtningeudgifterne og ville have flere penge, ikke ændrer på, at de blot gør opmærksom på virkeligheden.
Så mit spørgsmål er: Er det ikke et helt relevant ønske fra kommunerne, at man beder ministeren og regeringen om at se virkeligheden i øjnene?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Det, jeg sådan set har været ked af i denne diskussion, er, at det har fremstået, som om vi har begået et løftebrud i forhold til kommunerne.
Der er jeg bare nødt til at henvise til den forligstekst, der er.
For det, vi aftalte, var at se på finansieringssystemet for at få afdækket hele finansieringssiden på integrationsområdet, herunder hvordan resultattilskuddene og grundtilskuddet fordeles til kommunerne.
Det er en ret indviklet øvelse.
Den kører her i januar måned, og som jeg sagde før, slutter arbejdet også her i januar, hvor vi har et resultat af det, så vi kan se på, om systemet i dag fungerer rigtigt.
Vi er selvfølgelig i den forbindelse villige til at se på eventuelle forslag om at justere finansieringen inden for de nuværende rammer, hvis eftersynet måtte vise, at det ville være hensigtsmæssigt.
Men for mig er det afgørende, at vi tager tingene i den rigtige rækkefølge; at vi ser på at begrænse tilgangen, at vi ser, om vi kan smidiggøre og billiggøre opgaven ved at ændre regler for boligplacering, ændre regler for modtageklasser osv.
Når vi så har fået de ting på plads, sætter vi os ned i maj måned og kigger på servicerammen og ser, hvordan vi kan aftale rammerne for det næste år.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Jeg skal ikke gøre mig til overdommer over, om kommunerne eller finansministeren har mest ret i udlægningen af den aftale, man lavede, og jeg skal ikke blande mig i sådan en diskussion om, hvorvidt det er løftebrud eller ej.
Det må Venstre klare internt.
Det, som jeg noterer mig, er, at man måske havde været en del af denne debat foruden, hvis man havde ført en mere sober dialog og en mere sober tone.
Og så kan jeg i hvert fald konstatere, at hvis der er et sted, hvor man har en udfordring i denne regering, er det med hensyn til den straksopbremsning, som man har lovet danskerne og vælgerne.
Den har man i hvert fald ikke levet op til.
Så mit spørgsmål skal derfor blot være dette simple: Vil ministeren tage ud til kommunerne og opleve virkeligheden, bl.a. med den invitation, der er kommet fra Kolding?
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Tak, og jeg læser op igen: Mener ministeren, at det er et problem, at landets skatteregioner tolker reglerne om betaling af selskabsskat for egnsteatre forskelligt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Hvor vil ministeren opfordre de 13.000 enlige forsørgere til at flytte hen, der som konsekvens af regeringens kontanthjælpsloft kommer i risiko for ikke længere at have råd til at blive i deres nuværende bolig?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Generelt, og det er så det lange svar, kan jeg oplyse, at SKAT er en enhedsorganisation, og det betyder, at der ikke længere er tale om, at SKAT er opdelt i en række skatteregioner.
Der er en enhed i SKAT, der er ansvarlig for alle sager vedrørende beskatning af fonde og foreninger, herunder beskatning af teatre, og det er Kundeservice Erhverv.
Som jeg også nævnte i mit tidligere svar, er jeg opmærksom på, at SKAT i maj 2015 har holdt informationsmøde for bl.a. teatre, hvor det blev oplyst, at visse større teatre er skattefri i modsætning til f.eks. egnsteatre.
Og der er usikkerhed om, hvorvidt den fortolkning er helt korrekt.
På den baggrund har jeg altså bedt SKAT om at undersøge problemstillingen med henblik på at komme med en mere principiel udmelding, og jeg vil så som sagt, hvis der skal findes et flertal i Folketinget, se på, om man ikke skulle ensrette den praksis.
Så er der selvfølgelig nogle afgrænsningsproblemer og andet, og det må vi jo sætte os ned og drøfte.
Så jeg læner mig som sagt op ad det sidste, altså at se på, om man ikke kunne udvide mængden af teatre, der er skattefri.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
I forhold til det spørgsmål vil jeg ikke begive mig ud i, om det skal overdrages til Banedanmark.
Jeg synes, det stadig væk er vigtigt at holde sig klart, at som situationen er nu og her, og som pengene er tildelt, så er det altså regionernes ansvar at løse deres opgaver inden for de rammer, som gælder, og ikke vente på, at der sådan fremadrettet opnås en ændring i lovgivning om regionernes finanisiering.
Og hvis man som region forudsætter, at en omlægning af driftstilskuddet tegner til at give regionen en mindre indtægt, så må man selvfølgelig forholde sig til det.
Der må jeg sige, at i lyset af den samlede finansiering, som gennem årene er givet til de regionale udviklingsopgaver og konkret til investeringer på banerne, så forklarer det efter min opfattelse ikke, hvis der er baner, der ikke ikke er blevet vedligeholdt løbende.
Deri er jeg enig med spørgeren, kan jeg så forstå.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Jeg kan så forstå, at ministeren ikke så meget vil diskutere infrastruktur, men det får vi så mulighed for på et senere samråd, som jeg har indkaldt til.
Det får vi så også transportministeren med til, og så kan vi forhåbentlig få en forbrødring om, at det er noget rod, at det her ligger flere forskellige steder.
Jeg har jo også forstået på regionen – på noget af den korrespondance, jeg har fået adgang til – at man har en dialog, en diskussion, med ministeriet i øjeblikket om, hvorvidt man skal have lov til at køre ud på statslige infrastrukturer.
Her tænker jeg selvfølgelig på Lille Syd-banen, hvor man nærmest har sat det op som en betingelse for at ville genoprette skinnerne på Tølløsebanen.
Det synes jeg er en mærkelig handlemåde.
Jeg har ikke noget imod, hvis Østbanen, som den jo hedder, kører videre ud på DSB's skinnenet, det fungerer glimrende oppe i Nordjylland, så det ville kun give en større udnyttelse af banen, men hvis den skal have lov til det, vil den vel også stille nogle modkrav om, at man så må komme i gang med at renovere den her Tølløsebane i stedet for hele tiden at gå og rasle med sablen og sætte busser ind i stedet for.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Jeg er med på, at situationen på nuværende tidspunkt da er lidt uholdbar, og det er også en god grund til at diskutere den generelle infrastrukturelle opgave her.
Som jeg og transportministeren faktisk også allerede har udtrykt det flere gange, vil vi sådan set bestræbe os på, at regionerne hurtigt får den her afklaring om økonomien for privatbaneopgaven, også efter 2016, vel vidende at vi kun lige er i januar i 2016.
Jeg er helt enig i, at ingen kan være tjent med det, hvis spørgsmålet om en ændring af bloktilskudskriteriet har betydning for, om passagererne på lokalbanerne får klarhed og muligheden for at benytte regional kollektiv transport.
De spørgsmål om, hvor opgaven ellers skal placeres, vil vi så tage, når transportministeren også er til stede ved den diskussion.