Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Det, jeg startede med at sige, var, at den her slags statistik vil jeg godt sætte et meget stort spørgsmålstegn ved, når man gør det med den her detaljeringsgrad og ned på den enkelte virksomhed.
Så sluttede jeg faktisk med at sige, at hvis det her skal være noget, man reelt kan bruge til en sammenligning, skal vi netop derop, hvor man kigger på det på landsplan og inden for nogle grupper, hvor det er nogenlunde let sammenligneligt, og hvor alle mulige bagvedliggende faktorer skal ryddes af vejen.
Og derfor kunne man måske overveje at gøre det ikke nødvendigvis hvert år, men med et 5-års- eller 10-årsinterval, sådan at det gav noget mening og man kunne se en udvikling.
For når man kigger på bare tre kvindelige murersvende, kan der jo altså være mange årsager til, at de har forskellig løn.
De kan have et forskelligt antal timer, de kan have forskellig erfaring og mange andre ting.
Og hvis man netop er ude på et plan, hvor man sammenligner, som jeg gav et eksempel på i min ordførertale, henholdsvis mandlige og kvindelige murersvende med 7 års erfaring, så giver statistik god mening.
Jeg starter med at takke kollegaerne for, at jeg kunne få lov at komme på nu, så jeg kan få lov at gå videre til forhandlinger om noget fuldstændig andet.
Om den kønsopdelte lønstatistik vil jeg godt starte med at sige, at det i virkeligheden kunne være interessant at tage den her drøftelse om, hvad den kan på virksomhedsniveau.
Som flere har været inde på her, er der jo altså det problem med sådan noget statistik – og det vil der altid være – at der er så utrolig mange forhold, der gør sig gældende, når folk har forskellig løn.
Hvor længe har de været der, hvor effektive er de, hvad har de af viden, hvad har de af baggrund?
Og så er spørgsmålet jo i virkeligheden også i en moderne verden, hvor hensigtsmæssigt det er, at vi fra politisk side bliver ved med at bidrage til at putte folk i kasser, f.eks. efter køn.
Altså, på den måde bidrager vi sådan set til at fastholde, at der er en eller anden forskel mellem kønnene og den er væsentlig, og så er vi jo åbenbart de svage, når vi er kvinder.
Så er der jo det ved det, at der er en række virksomheder, der ikke har været opmærksomme på det her.
Men er svaret på, at en række virksomheder ikke opmærksomme på det her, så at udbrede redskabet til endnu flere virksomheder?
Hvad med at fokusere kræfterne på at få de virksomheder, der allerede er med, til at bidrage?
Så skal man altså ikke glemme, at når man tager de små virksomheder med, opstår der et problem for virksomhederne.
Det er en forholdsvis tung administrativ byrde.
Så kan det godt være, at Danmarks Statistik nu er venlige og sender alle papirerne ud, så man kan udfylde dem, men som jeg har været inde på tidligere, er det altså ikke en lille række af spørgsmål, man kan få lov at kigge på, og det er heller ikke let og gennemskueligt at kigge ned igennem alle tabellerne.
Det er nok lidt nemmere, hvis man har et stort administrativt apparat i ryggen i sin virksomhed, og noget mere besværligt, hvis man netop er en lille virksomhed med blot ti medarbejdere.
Men så opstår der altså et endnu større problem med det her lovforslag.
Det synes jeg på alle måder er det væsentligste problem, nemlig at vi nu er nede i grupper af tre medarbejdere af hvert køn.
Det betyder altså, at man krænker den del af privatlivet, der handler om, hvad folk får i løn.
Det bliver meget nemt at gennemskue, hvad kollegaerne får.
Så kan det godt være, at det ikke er sødt og rart og venligt, hvis to kollegaer sætter sig ned og sammen finder ud af, hvad den sidste tjener, men det er altså en ganske let og ligetil mulighed, hvis det her lovforslag vedtages.
Så det er derfor, jeg nu i flere omgange har forsøgt at spørge til det her med indekstallene.
Altså, hvis man nu, når man sender den her ud, ikke bruger absolutte løntal, men i det mindste sørger for at gøre det med indekstal, ville vi jo få de samme forskelle at se.
Vi ville have de samme problemstillinger med: Om det overhovedet er hensigtsmæssigt, om man kan bruge det til noget, og om forskellene dækker over køn, eller om de dækker over helt andre faktorer.
Men vi ville faktisk undgå at stå i en problemstilling, hvor folk kan regne kollegaernes løn ud.
Derfor håber jeg, at dem, der støtter forslaget, vil overveje den del ganske nøje.
Så er der det helt overordnede spørgsmål, der er blevet efterlyst flere gange, nemlig at vi skulle se på, hvad der reelt kan gøres, for hvis de her statistikker skal give rigtig god mening, så skal de jo i virkeligheden bruges på overordnet samfundsniveau, og måske kunne man i virkeligheden nøjes med at lave dem hvert femte år.
Så kunne man nemlig se, hvad en murersvend med 7 års anciennitet får sammenlignet med en anden murersvend med 7 års anciennitet, altså sammenlignet på landsplan, og så kunne vi måske der reelt se på ikke bare, om der er nogle kønsmæssige forskelle, men også, om der er ændringer i de kønsmæssige forskelle.
Så begynder vi at være oppe på et plan, hvor det giver mening, men i den enkelte virksomhed på det her lillebitte niveau med tre medarbejdere, hvor der kan være så mange private og personlige årsager til, at man enten har en høj eller lav løn, eller at det ene eller andet forhold gør sig gældende, har vi meget, meget svært ved at se, at det her reelt gør noget for ligestillingen.
Men desværre giver det ret god mulighed for at snage i oplysninger om hinandens løn, og så er spørgsmålet, om det er den administrative byrde, vi skal lægge på vores små virksomheder, for så er risikoen jo altså, at de ikke bliver større, og at de ikke ansætter flere, og at der dermed i stedet for er nogle, der står uden for arbejdsmarkedet på grund af det her forslag.