runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg er selvfølgelig ked af, at hverken De Radikale eller SF åbenbart vil støtte det her forslag om hårdere straffe for seksuelt misbrug af børn.
Jeg er måske ikke så overrasket ud fra historiske erfaringer med, at netop de to partier har været en stopklods for, at vi fik hårdere straffe for personfarlig kriminalitet.
Men derfor kan vi sagtens diskutere forslaget alligevel, og hr. Jeppe Mikkelsen er jo også godt inde i diskussionen her.
Når vi siger, at det vil have en præventiv effekt, er det jo først og fremmest, fordi så længe en overfaldsmand, der har misbrugt et barn, sidder fængslet, vil den pågældende overfaldsmand forhåbentlig ikke begå nye overgreb, i og med at han jo sidder i fængsel.
Det er det ene.
Og det andet er, at der jo faktisk er nyere videnskabelige beviser på, at ved at indsatte i fængslerne kan påvirkes der i en positiv retning i stedet for at være ude i det kriminelle miljø, har man en bedre chance for at nå forskellige ting, end man ville have, hvis de ikke sad i fængsel, og det kunne f.eks. være behandling for den sygdom, de har, altså trangen til at misbruge børn seksuelt.
Det kan afføde en positiv effekt, og det var også læren – en af dem – af vores besøg på Herstedvester her for nylig, at man netop har held med behandling.
Derfor kunne vi også godt ønske, at flere kom i behandling, i stedet for at der er en gruppe, der aldrig ønsker behandling. Så der er faktisk gode grunde til, at man tager det her forslag seriøst.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Næh, jeg synes, at jeg siger præcis det samme i svaret.
Til hr. Karsten Lauritzen har jeg netop sagt, at jeg har den samme holdning som hr. Karsten Lauritzen, og at hvis man eksempelvis tager Esbjergsagen, havde jeg den samme forundring over, hvordan det skulle kunne blive meget værre, og hvorfor man ikke der havde udnyttet strafferammen på de 8 år fuldt ud.
Det er så i øvrigt det samme, jeg er citeret for i de bemærkninger, der er taget med i forslaget her.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg synes, at det, vi har med at gøre her, er forfærdeligt.
Et er overgreb – det er i sig selv forfærdeligt, fordi det bryder tilliden til andre mennesker overhovedet – men når det vedrører børn, synes jeg, det er dobbelt forfærdeligt.
Det skal der ikke herske tvivl om, og det tror jeg i virkeligheden de fleste her i Tinget er enige i, nemlig at det der med at forhindre overgreb og med at få behandlet dem, der er dømt, og det med, at der skal være en markant straf, og det med, at man skal prøve at hjælpe ofrene bedre, end vi gør i dag, jo i virkeligheden er det, der er opgaven her, når vi skal sørge for, at der bliver så få ofre som muligt.
Tom Behnke (KF), 2012-03-29:
Det er glædeligt, og det er positivt med det systemskifte, der er sket i Socialdemokratiets retspolitik, og det er meget tilfredsstillende.
Det synes jeg er godt, for det tegner jo til, at der er et markant flertal, der går ind for, at der skal være skærpede straffe.
Men når nu det så er Socialdemokratiets holdning, er der vel ikke noget som helst til hinder for at stemme for beslutningsforslag B 32, der netop siger, at der skal være skærpede straffe.
Man går ikke ind og siger, hvor meget mere de skal være skærpede, eller hvordan de skal skærpes, men at der skal være skærpede straffe.
Det betyder, at med den tidshorisont, vi har foran os, hvor Straffelovrådet kommer med noget til sommer, vi kan forholde os til, så kan vi allerede nu vedtage beslutningsforslaget om, at der i hvert fald på det her område skal være skærpede straffe.
Hvordan det så konkret skal være, kan vi tage til efteråret, for så kommer der jo lovforslag osv.
Men der er jo ikke et eneste argument imod beslutningsforslaget her, som netop tilgodeser alt det, som Socialdemokratiets ordfører står og efterlyser.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg vil gerne gøre det helt klart, så der ikke er grundlag for at misforstå det.
Vi har jo sat Straffelovrådet til netop at kigge på det her ved at sige: Hvordan er det, man forestiller sig, at man eksempelvis kunne skærpe straffene?
Vi har været omkring det med forældelsesfrister, det kan gøres ved nye forældelsesfrister, men generelt kan det gøres ved at lave noget kædeansvar, hvor man kan gå endnu længere tilbage.
Der er mange muligheder, man kan overveje, som vil føre til en skærpelse, forstået på den måde, at man så kan blive dømt for flere forhold.
Jeg synes, at hele pointen, da den gamle regering satte Straffelovrådet i gang med at kigge på det her, jo netop var at sige: Hvordan kan man gøre det her?
Derfor synes jeg sådan set, det er meget fornuftigt, at vi venter med at tage stilling til, præcis hvordan vi skal gribe det an på det her område, førend vi har fået Straffelovrådets bemærkning.
Jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, at hvis nu VK-regeringen havde fortsat, havde hr. Tom Behnke her fra Folketingets talerstol i virkeligheden haft det samme synspunkt, nemlig at vi skulle afvente Straffelovrådets arbejde, før vi gav os til at finde ud af, hvordan vi så skulle ændre lovgivningen.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg må indrømme, at jeg undrer mig noget over Socialdemokraternes ordfører.
Man siger, at der skal være højere straffe, at vi skal have flere forvaringsdomme, og i de citater, man kan læse fra den socialdemokratiske ordfører i diverse dagblade, er der ikke grænser for, hvad der skal ske.
I B.T. den 15. december siger Socialdemokraternes ordfører hr. Ole Hækkerup f.eks.: »Jeg er parat til næsten alt for at sørge for, at de mennesker får en hårdere straf.«
Det er sagt i forbindelse med den såkaldte Brønderslevsag, og videre står der: »Bl.a. synes jeg også, at der skal ses på, at disse mennesker skal tvinges i behandling, og hvis de nægter, skal man fratage dem diverse privilegier, siger Ole Hækkerup, der også mener, at hele det sociale system har spillet fallit i sagen.
« Det kan vi jo være fuldstændig enige om.
Det, jeg så bare undrer mig over, er, at der ikke er lighedstegn mellem det, som man siger udadtil i pressen, og det, man så rent faktisk stemmer herinde, altså hvad man rent faktisk fortæller i Folketingssalen.
Kan hr. Ole Hækkerup gøre os lidt klogere på, hvorfor der er den store forskel mellem det, der bliver sagt udadtil i medierne, og så det, der bliver sagt herinde bag de tykke mure på Christiansborg?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg synes tværtimod, at det hænger godt sammen.
Hvis vi kigger på nogle af de sager, vi har haft, hvoraf det seneste eksempel er Rebildsagen, så kan vi se, at borgmesteren nu har været ude at erkende, at kommunen i virkeligheden har svigtet.
Så jeg synes, der er en række ting, man har brug for at gøre bedre.
I forbindelse med det satspuljeforlig, vi har lavet, som hr. Peter Skaarups parti i øvrigt også er med i, har man aftalt at lave børnehuse; man har aftalt at lave en masse opfølgende tiltag.
Det er det ene.
Det andet
For jeg synes, at man skal se på, om de forældelsesfrister, der er, er rimelige.
Jeg synes, det er rimeligt, hvis man kan inddrage flere forhold og en person også kan blive dømt for flere forhold.
Jeg har det sådan, når jeg ser de her tilfælde, at jeg har svært ved at forestille mig noget, der er mere forfærdeligt.
Det blev allerede understreget af hr. Karsten Lauritzen Lauritzen
: Et er det der med at begå overgrebet, noget andet er at begå overgrebet på børn, som jo i virkeligheden bliver nødt til at have den der blinde tillid til voksne.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at der er en rigtig, rigtig hård straf.
Jeg skal så også sige, og her er jeg sikkert slappere end hr. Peter Skaarup, at jeg også synes, at der skal være den graduering, at de groveste forbrydelser, altså rovmord osv., skal give en hårdere straf.
Det vedgår jeg blankt.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg vil sige til hr. Ole Hækkerup, at der simpelt hen ikke er overensstemmelse mellem det, der bliver sagt fra Socialdemokraternes side i medierne nogle gange, og som jeg har læst op her, og så det, der bliver sagt her i salen.
For der er jo ikke noget som helst i vejen for, at Socialdemokraterne og regeringen kan støtte det forslag, der er her.
Beslutningsforslaget går ud på at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag – og det kan man jo gøre på den anden side af, at Straffelovrådet har talt, hvis det er det, man vil – der får den virkning, at straffen for seksuelle overgreb mod børn skærpes markant, samt at der gives bedre muligheder for idømmelse af forvaring af seksuelle krænkere af mindreårige.
Det forventer jeg da egentlig at hr. Ole Hækkerup vil støtte.
Det var faktisk det, hr. Ole Hækkerup selv argumenterede for i forbindelse med den såkaldte Brønderslevsag, hvor man jo gik fra at ville idømme forvaring af faren til at idømme en fængselsstraf, hvilket jo i princippet kan betyde, at faren kommer ud efter en ikke særlig lang fængselsstraf.
Så der er simpelt hen ikke overensstemmelse mellem tingene.
Kan hr. Ole Hækkerup ikke se, at den er gal?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Nej, det mener jeg ikke.
Det, der i virkeligheden var kernen i hr. Peter Skaarups spørgsmål, så vidt jeg forstod det, var: Hvorfor kan man ikke bare vedtage det her, for vi synes jo alligevel alle sammen, at der skal følges op på det, når Straffelovrådet er færdig?
Men hvis vi alligevel alle sammen synes, at vi skal følge op på det, når Straffelovrådet færdig, så synes jeg sådan set ikke, der er nogen grund til, at vi snakker os fra hinanden.
Så er det rigtigt, at der, hvis man kigger på de enkelte konkrete sager, også er nogle af sagerne, som jeg undrer mig over, og som får mig til at tænke, at det var da mærkeligt.
Ja, det er så den holdning, jeg har til den dom, der er faldet der.
Det er selvfølgelig klart, at hvis der i mange tilfælde falder domme, der er sådan, at de får en til at tænke, at det var alligevel mærkeligt, så bliver man jo også nødt til at kigge på, hvad vi kan gøre for at ændre det.
Men jeg vil gerne understrege igen, at det for Socialdemokraterne ikke er sådan, at vi vil opgive gradueringen eller proportionaliteten i retssystemet.
Der vil være nogle forbrydelser, eksempelvis rovmord, som skal give livstid, og som vil give andre straffe end de fængselsstraffe, man skal have i de her tilfælde – selvfølgelig i de tilfælde, hvor folk er fundet strafegnede.
Så på den måde vil der stadig væk være en graduering.
Her kan man sagtens forestille sig, at hr. Peter Skaarups svar vil være lidt anderledes end mit svar, når Straffelovrådet er kommet med resultatet af sit arbejde.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg forstår slet ikke ordførerens tale, for han snakker selv om højere straffe, og han snakker også, så vidt jeg har forstået, om tvangskastration, medicinske indgreb m.m.
Derfor er det lidt ambivalent, når han ikke bare støtter op om et forslag, der konkret ligger her, og i stedet for at tale handler.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan han forholder sig til det, der står i Ekstra Bladet i dag.
De kan simpelt hen efter det, Ekstra Bladet skriver, gå og være kærester i fængslet, og de kan lige om lidt flytte sammen.
Vi har altså her en masse børn, hvis liv er ødelagt, og som skal til at samles op, og så kan de sådan set bare gå derinde og hygge sig og være kærester.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Der var i virkeligheden flere spørgsmål.
Til det første: Vi var med Retsudvalget ude at besøge Herstedvester Fængsel og fik en gennemgang af, hvordan de bruger kønsdriftdæmpende medicin, og hvordan de bruger medicinsk kastration.
Hele pointen med det besøg synes jeg i virkeligheden var, at mange af dem, der kommer ind og er dømt for sædelighedsovergreb mod børn, begynder med at benægte, at de overhovedet har begået noget, og de benægter også, at det, de har begået, var forkert.
Der ligger så en masse medicinske muligheder for at behandle folk.
Det foregår allerede i dag.
Det synes jeg er fremragende.
Så var der spørgsmål om dem, der er kærester.
Det vil jeg nødig blande mig i.
Jeg skal bare sige, at det, så vidt jeg er orienteret, er sådan i de danske fængsler, at de ikke umiddelbart kan få samvær, selv om de anmelder, at de nu er blevet kærester.
Det er simpelt hen en regel, der er blevet lavet, fordi man ellers er bange for, at det alt for let vil føre til prostitutionslignende forhold i fængslet.
Derfor skal der – men det er her på stående fod og frit efter hukommelsen – hengå noget tid, og jeg tror, at det er 3 måneder, før fanger kan begynde at få samvær, hvis de i de danske fængsler har anmeldt, at nu er de altså blevet kærester.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Så ordføreren mener, at det er rimeligt, at det kan foregå sådan, og så kan børnene så læse i avisen, at de er kærester, og at de hygger sig inde i fængslet, mens de har været udsat for en masse overgreb.
Jeg forstår stadig væk ikke, at ordføreren ikke, når ordføreren går ind for, at der skal ske noget på det her område, tilslutter sig forslaget.
Der ligger et konkret forslag, og efter det, jeg har hørt ordføreren sige, er det sådan set også det, han siger skal ske.
Men der skal jo handling til.
Vi kan jo altid vente på en eller anden rapport eller en eller anden undersøgelse, der er i gang, men det handler jo om, at vi skal tænke på de børn, der er blevet udsat for det her og på de eftervirkninger, de har fået på grund af det her.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Det er jeg i virkeligheden på mange måder helt enig i.
Jeg skal også sige med det samme, at når Straffelovrådet er færdig med sit arbejde og vi skal lave en politisk opfølgning, kan man sagtens forestille sig, at vi til efteråret vil stå og have en debat i Folketingssalen, hvor der er nogle af partierne, eksempelvis fru Karina Adsbøls parti, der vil have en skrappere holdning, end jeg vil have.
Det er derfor, jeg siger, at jeg synes, at straffen i de her tilfælde skal være markant, men jeg siger også allerede nu, at jeg ikke synes, at straffen skal være den samme som f.eks. for at begå rovmord, fordi vi bliver nødt til at have en graduering i retssystemet.
Men jeg synes, det er vigtigt med en markant straf.
Derudover synes jeg, det er vigtigt, at man får lavet den forebyggelse, der skal til, at man får lavet en ordentlig hjælp til ofrene, og når man så har fået folk dømt og de har fået en fængselsstraf, hvis de er fundet strafegnet, og de skal slippes løs igen en dag, at man så gør alt, hvad man kan, for at sikre sig, at de ikke begår det igen.
Det er i virkeligheden også sådan, jeg ville have det, hvis der var nogle af mine kære, der havde været udsat for en forbrydelse.
Der skulle være en straf, der kunne mærkes, men jeg ville også gerne have sikkerhed for, at de ikke begik en forbrydelse igen efter udstået straf.
Det er i virkeligheden de hensyn, jeg synes at vi skal imødekomme, men jeg indrømmer åbnet, at nogle af dem godt kan stride mod hinanden, men jeg tror i virkeligheden, at det er det bedste, vi kan gøre for ofrene.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Tak, og tak til forslagsstillerne for dette forslag.
Det er jo det tredje i rækken vedrørende seksuelle krænkelser mod børn, og om lidt skal vi så have det fjerde.
Så er spørgsmålet, om vi skal ændre på dette område, og der er vi jo så heldige, at den tidligere regering satte Straffelovrådet i gang med at se på området.
Det har vi vist været omkring et par gange tidligere.
I mine øjne er det et godt initiativ, og det skal Venstre og Konservative da have ros for.
Men lad os nu anerkende, at det er et svært område, og lad os nu lade dem færdiggøre deres arbejde – i respekt for den tidligere regering, i respekt for Straffelovrådet, i respekt for de gode beslutninger, men først og fremmest i respekt for ofrene.
For vi skal gøre det, der virker, det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om, og når det kommer til f.eks. minimumsstraffe, som er nævnt i bemærkningerne som et forslag, så må man konstatere, at der nok er et stort skel mellem Radikale Venstre og forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti på det her område.
Vi vil gerne være med til at værne om magtens tredeling, og i forhold til at vi gerne vil have en uafhængig domstol, må man jo sige, at minimumsstraffe ofte bliver for stor en detailregulering.
Til slut vil jeg sige, at jeg står lidt undrende over for en del af bemærkningerne, nemlig under overskriften »Afsluttende bemærkninger«.
Det kan gøres på flere måder.
Der kan eksempelvis idømmes højere straffe, ligesom Folketinget kan gøre det nemmere at anvende forvaringsdomme.«
Jeg er for så vidt enig i den første del, nemlig at vi skal gøre alt, hvad vi kan, og jeg håber, at vi f.eks. kan se på det sociale område, og at vi kan være med til at kigge på den forebyggende indsats, altså om vi kan gøre den endnu bedre, men i forhold til den sidste del mangler jeg måske lidt svar på og en videnskabelig dokumentation for – og det er ikke, fordi jeg skal bevæge mig ud i en større videnskabelig diskussion – at strengere straffe skulle have en præventiv effekt i forhold til seksuelle overgreb mod børn.
Endelig, for at opsummere, kan jeg fortælle, at vi i Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget, og på vegne af SF's ordfører, fru Meta Fuglsang, som desværre ikke kunne være her, på grund af at kalenderen skred osv., skal jeg meddele, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2012-03-29:
Altså, jeg har ikke noget grundlag for at kritisere de embedsmænd, der sidder og arbejder med det her.
Jeg synes, at eksempelvis de ansatte i kriminalforsorgen gør en fremragende indsats for det danske samfund for at sikre, at dem, vi sætter ind i vores fængsler, forhåbentlig kommer ud som bedre mennesker, så vi får færre ofre for kriminalitet ud af det.
Altså, jeg har intet grundlag for at kritisere det.
Det må stå for hr. Peter Skaarups helt egen regning.
Der er folk her, som gør en stor indsats til gavn for alle i det danske samfund for at få dømte kriminelle ud som mindre kriminelle.
Det mener jeg faktisk er en meget, meget stor indsats, og de fortjener stor ros for det arbejde, som de gør hver eneste dag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-29:
Det argument, som hr. Peter Skaarup fremfører, handler om retsfølelse.
Det er noget, vi diskuterer meget, og tilsyneladende krænker det nuværende system ikke justitsministerens retsfølelse.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren om nogle af de hårde sager, hvor der er idømt lange fængselsstraffe, og hvor der er begået overgreb mod børn, voldtægter og andre ting, og hvor tingene akkumulerer.
Der får man en straf på f.eks. 10 års fængsel.
Der er nogle sager, hvor der er blevet givet 11 års fængsel.
Der kan man så med de nuværende regler, hvis man opfører sig ordentligt, altså opfører sig ganske normalt i fængslet, komme ud efter halv tid.
Det vil sige, at hvis man er idømt 10 års fængsel, kan man være ude efter 5 år, selv om man har begået meget, meget alvorlige forbrydelser, f.eks. gentagne tilfælde af pædofili, voldtægt af egne børn.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg synes, at vi undervejs i udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag skal finde ud af, hvor mange med en dom for sexovergreb mod børn der har opnået prøveløsladelse inden for eksempelvis den noget for noget-ordning, der er blevet vedtaget.
Det synes jeg er relevant at få afdækket: Hvor er det, man har den meget, meget tidlige prøveløsladelse, har det virket rimeligt i de tilfælde, og har det i øvrigt virket efter hensigten?
For det handler lige præcis om at ramme balancen mellem på den ene side hensynet til, at der skal være en straf, der kan mærkes – og sådan ville jeg også selv have det, hvis det var mig selv eller nogle af mine, der var blevet ramt – og på den anden side, at man gerne vil sikre, når folk slippes ud, at de ikke gør det igen.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-29:
Jo, men det kan vi jo godt kigge på.
Nu går det her ikke kun på noget for noget-ordningen, det går sådan set generelt på prøveløsladelse, og hr. Ole Hækkerup svarer jo ikke på spørgsmålet.
Hr. Ole Hækkerup siger, at vi skal undersøge det under udvalgsbehandlingen, og det er fint nok, men det er et relativt simpelt spørgsmål: Vil Socialdemokratiet og den socialdemokratiske retsordfører være med til at stramme op på prøveløsladelse til pædofile, sådan at der er færre, der bliver prøveløsladt?
Så kan man selvfølgelig sige, hvis det viser sig, at der er mange, der bliver prøveløsladt, at der skal strammes meget op, og hvis det viser sig, at der er få, der bliver prøveløsladt, skal der strammes mindre op.
Men det er princippet, om man synes, at de nuværende regler er i orden, eller man vil stramme, som det ville være rart at få et præcist svar fra hr. Ole Hækkerup på.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Men jeg synes i virkeligheden, at det, der er svaret for en god retspolitik, er: Hvad er erfaringerne der, hvor vi har prøveløsladt folk, der har været dømt for sexovergreb mod børn?
Hvad er erfaringerne der?
Det må i virkeligheden være det.
Hvis vi går efter at få den politik, der virker bedst muligt, må det i virkeligheden være det, der er det interessante i den her forbindelse.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg forstår ikke helt ordførerens argumenter.
Ordføreren har jo udtalt til Ritzau: Jeg vil gerne se på alt, der handler om, hvordan vi sikrer, at personer, der er dømt for seksuelle overgreb, ikke begår nye overgreb.
Det gælder både løsladelse, udgang og behandling, mens de er i fængsel, siger retsordfører Ole Hækkerup.
Så ved jeg ikke, om Ritzau har fejlciteret ordføreren, men jeg synes, at ordføreren taler med to tunger.
Jeg kan forstå, at ordføreren siger, at man simpelt hen ikke kan få behandling, fordi der skal foregå behandling i den her prøveløsladelsestid, men det kan man da sagtens.
Man kan da sagtens få behandling, selv om man ikke er prøveløsladt.
Det vil jeg da mene.
Mener ordføreren ikke det?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jo, det kan man sagtens få.
Det, der er min pointe, er, at hvis man afskaffer prøveløsladelse overhovedet for dem, der er dømt for sexovergreb mod børn – og jeg tror, at jeg deler fru Karina Adsbøls sådan umiddelbare reaktion, der er, at det må da være rimeligt – så tror jeg også bare, at vi let risikerer, at der er nogle, som vi før fik i behandling, fordi vi kunne sige, at de først kunne opnå prøveløsladelse lidt før, end de ellers skulle have været løsladt, hvis de kommer i behandling, for hvem det falder til jorden, hvis vi siger til dem, at de under ingen omstændigheder vil kunne opnå prøveløsladelse.
Så kan konsekvensen blive, at vi slipper nogle løs, som ikke er blevet behandlet, og det vil være problematisk i forhold til det mål, vi jo i virkeligheden er enige om, nemlig, at det handler om at forhindre, at det sker igen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg må sige igen, at jeg ikke føler, at ordføreren gav mig et rigtigt svar med hensyn til det, han har udtalt til Ritzau om, at han gerne vil se på alt, også løsladelse.
Nu har vi så et konkret forslag her i Folketingssalen, og så er det, som om man ikke vil være med til det alligevel.
Det er fuldstændig uforståeligt.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Hvornår mener ordføreren at man som pædofil og dømt for pædofili er færdigbehandlet for det?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om.
Hvornår er man så færdigbehandlet?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Der er nogle af de tilfælde, vi har set, hvor der er givet en forvaringsdom, og der handler færdigbehandlet om, at man ikke længere udgør nogen fare for andre, før man kan slippes ud.
På den måde er en forvaringsdom jo hensigtsmæssig.
Min pointe er så, at vi skal sørge for, at når de slippes løs, begår de ikke mere den slags forbrydelser.
For det handler om at opfylde den anden del ud over det der med, at man skal have en straf, der kan mærkes, nemlig at vi skal sørge for, at det ikke sker igen.
Der synes jeg det er vigtigt at vi som samfund tænker os godt om og spørger, hvordan vi forhindrer, at det så sker igen, når folk bliver løsladt, hvis de har fået en tidsbestemt straf.
Den kan være lang, den kan være 11 år eksempelvis, men derfor skal vi stadig væk tænke os om, med hensyn til hvad vi i den sidste ende kan gøre for at sikre, at folk har fået behandling.
Der synes jeg eksempelvis at det kan være en god idé at sige: Nu har du siddet herinde i 9 år, lad os se på, om du kan blive prøveløsladt, men det kan du kun, hvis du til gengæld tager imod den medicinske kastration.
Det synes jeg er en rigtig måde at lave det på.
Og kan man få flere ideer til samme form for byttehandel, der er med til at løse problemet, er det altid værd at kigge på.