runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2014-01-16:
Der er en række muslimske friskoler, som fungerer fint, og som lever fuldstændig op til loven, herunder at uddanne eleverne til demokratiske medborgere, så de er en del af det.
Det er jo derfor, vi har et tilsyn.
Det er for, at tilsynet kan følge op på det, hvis der er nogle, der ikke lever op til loven.
Uafhængigt af hvilken baggrund de måtte have, skal de altid leve op til den lovgivning, der er.
Det gælder selvfølgelig også de muslimske friskoler, og det gør langt de fleste også.
Enhver friskole skal leve op til den friskolelovgivning, der gælder.
Sådan er det også med det her lovforslag, og derfor deler jeg på ingen måde Dansk Folkepartis bekymring.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-16:
Tak til ministeren for gennemgangen her.
Jeg må sige, at det, ministeren henholder sig til, jo er et spørgsmål om, om der skal udflyttes statslige institutioner eller ej, og ministeren gør opmærksom på, at det er dyrt, og at det var dyrt i Sverige, og at der må foretages en konkret vurdering.
Jeg er helt enig med ministeren i alle betragtningerne, men det er jo faktisk også det, forslaget så går ud på.
Forslaget er jo ikke et forslag, der gør, at nu skal der udflyttes x antal statsinstitutioner.
Jeg skal lige understrege, at forslaget jo også indebærer, at der kunne flytte statsinstitutioner til København, hvis det ikke var omkostningsmæssigt fornuftigt at have dem liggende i provinsen.
Så det har ikke noget med udflytning af statsinstitutioner at gøre.
Ministerens bemærkninger om konklusioner i den her COWI-rapport kan jeg heller ikke rigtig forstå, fordi der konkluderes da det modsatte.
Så jeg vil gerne spørge ministeren direkte: Hvad er det, ministeren har imod, at der foretages en sådan konkret vurdering af omkostningerne i forbindelse med en omstrukturering inden for det offentlige?
Carsten Hansen (S), 2014-01-16:
Jeg kan sige til Venstres ordfører, hr. Preben Bang Henriksen, at det kun er et element.
Det forsøgte jeg også at gøre ret meget ud af.
Der er fagligheden, der er et spørgsmål om kompetencer, der er interaktionen, som det hedder på godt fynsk, imellem institutionen og det omgivende samfund, og der er en lang række andre parametre, som skal med, når man snakker om udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi er som sagt ikke imod det, men vi synes, at det bliver rimelig ensidigt, fordi det jo ikke kun er stedets beliggenhed og økonomien, der er afgørende.
Det er altså en lang række andre faktorer.
Det her fokuserer udelukkende på omkostningsvurderinger.
Jeg tror, at det stammer fra, at huslejen er lidt billigere i Vestjylland, end den er i København, men det er jo ikke det alene, der er afgørende.
Så der er forskel på det, og vi mener, at det simpelt hen er for ensidigt at lave den her omkostningvurdering alene, og derfor mener vi også, at det bør være det ministerie, der har fagligheden og indsigten, som så foretager den konkrete vurdering.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-16:
Jeg kan give ministeren ret.
Vi drømmer ikke om at få Statsministeriet til Nørresundby, fordi huslejen er billigere der.
Så let går det ikke, og det er også derfor, at vi præciserer i beslutningsforslaget, at det er udflytningsrelevante institutioner, der skal foretage det her tjek.
Vil ministeren være imod, at man på tilsvarende vis indførte omkostningerne ved udflytning som et parameter, der skulle indgå heri?
Carsten Hansen (S), 2014-01-16:
Man kan sige, at det med udflytningsrelevans jo er lidt afhængig af det syn, man har på, hvad der er udflytningsrelevant.
Det er sådan, kan man sige, en lille smule vagt formuleret, for jeg har lagt mærke til, at Venstres syn på, hvad der er udflytningsrelevant, jo har forandret sig meget, efter at man ikke er i regering mere.
Det er jo en hel anden diskussion, men det skal man jo i hvert fald formulere.
Nogle i Venstre har jo fortalt mig, at de synes, at udflytningen af SKAT til Ringkøbing var en stor succes, men man husker jo, hvordan medarbejderne var dybt ulykkelige over at blive tvangsforflyttet.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-16:
Jeg har bare en præcisering, for ordføreren begår efter min opfattelse samme fejl som ministeren, nemlig at mene, at forslaget vedrører udflytning af statslige arbejdspladser.
Men så er det i hvert fald dårligt skrevet, og det kan jeg kun adressere til mig selv, for det handler om et omkostningstjek i forbindelse med omstruktureringer af statslige arbejdspladser.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg lige vil præcisere, er faktisk det, jeg lige har sagt, nemlig at der ikke er tale om, at omkostningerne skal være det eneste parameter i den her sammenhæng.
Der står helt præcist i bemærkningerne, at det er et blandt flere elementer i den samlede vurdering af en potentiel udflytning.
Så jeg vil godt bede om ordførerens bemærkninger hertil, og herudover også ordførerens – jeg kan ikke bruge udtrykket garanti; det skal vi passe på med her i Folketinget – bemærkninger til, hvor sikre vi er på, at de økonomiske elementer spiller ind i enhver beslutning.
Hvis vi var så sikre på det, skete der ikke noget ved at gå ind for forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-16:
Pointen var bare, at forslaget her kunne have en vis snert af, at man ville tvinge nogle bestemte økonomiske beregningsmetoder ned over det ganske samfund og i hvert fald de statslige institutioner, og det ville jo nok ikke være hensigtsmæssigt i enhver sammenhæng at benytte dem.
Men så kan jeg jo høre, om ikke ordføreren, hr. Preben Bang Henriksen, er tilfreds med, at man nu også ser en statslig udflytning endda til Nordjylland og til Midtjylland, og at den politik, som regeringen derfor fører, måske endda også har virket og har tiltrukket nye statslige arbejdspladser i nogle af de områder, der ligger lidt længere fra København.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-01-16:
Jeg noterede før, da Venstres ordfører stillede spørgsmål til ministeren, at ordføreren sagde, at det ikke handler om udflytninger, men at det er en generel vurdering osv.
Det står der rent faktisk, og jeg regner ikke med, at det, der står her, er en misforståelse.
Derfor var min tale rettet mod det, for jeg opfatter også, at den diskussion, der generelt er om statslige arbejdspladser, ikke handler om centralisering, men handler om udflytning.
Men det kan ordføreren jo sige noget mere om, når han selv kommer op på talerstolen.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-01-16:
Tak for det.
Nu er det jo et beslutningsforslag, som alene pålægger regeringen at fremkomme med forslag.
Så det er jo meget uskyldigt, det er meget venligt at lægge det over i ministerens hænder og regeringens ansvar at komme med et oplæg om noget så fornuftigt som at foretage et tjek af økonomien i eventuel udflytning af statslige arbejdspladser.
Nu er det et område, der med jævne mellemrum diskuteres med meget stor ivrighed.
Spørgsmålet om, om statslige arbejdspladser nu kan redde landdistrikter og kan bruges offensivt, og om ikke de alle sammen burde ligge derude, og der er gennem år og dag fremkommet mange argumenter for det, og det er en vanskelig diskussion sådan at være stålfast i, fordi der kan være opgaver, som kan være helt relevante at flytte ud, og så må vi bare sige, at der altså også er en række opgaver, hvor det er relevant, at det er centreret eller endda ligger i Danmarks hovedstad, hvor centraladministrationen ligger osv.
Det synes jeg man må erkende der er behov for.
Derfor er det med det her forslag jo egentlig meget fornuftigt at sige, at der er mange forskellige begrundelser, der fører frem til, at en institution skulle ligge der, og hvis vi kan komme væk fra, at det sådan er for at tage andre hensyn end fornuftige, kunne vi dertil lægge, at det også ville være fornuftigt at foretage et økonomisk check, fordi det kunne godt føre til, at der faktisk kunne blive både en billiggørelse og en forenkling af en administration.
Der kunne være billigere husleje, og der kunne være mange andre begrundelser, som skulle med ind i en vurdering, inden man lagde sig fast.
Der er jo i hvert fald en række særlige institutioner, som har et indhold, som har meget med andre områder at gøre end der, hvor de er placeret i dag.
Dem kunne vi jo sådan set sagtens nævne på stribe – ting, der har med landbruget at gøre og landdistrikter osv., og som passende kunne ligge i de områder, som de egentlig arbejder med, i øget udstrækning.
Jeg er vel vidende om, at det er følelsesladet, lige så snart man taler om det, og så ender det jo tit med, at man tager mere hensyn til, hvad medarbejderne synes, og hvor de synes det skulle være, end hvad der måske er relevant. Så jeg synes, at det her kunne løfte diskussionen op på et niveau, hvor man sagde, at der både er økonomi i det her at tage hensyn til, og så er der spørgsmålet om, om indholdet i de her statslige institutioner nu også hensigtsmæssigt kunne placeres det sted.
Kunne vi få sådan en fornuftsdiskussion, måske endda uden for mange følelser, ville det være rigtig godt.
Det her forslag, som Venstre har lagt på bordet, er jo som nævnt i indledningen alene et forslag, der beder regeringen om at komme med et udspil på, hvordan det her kunne håndteres.
Det er jeg helt sikker på ministeren med lidt velvilje sikkert nemt ville kunne levere Folketinget, så det er sådan set det, der er oplægget her, og derfor kan vi støtte beslutningsforslaget, som er lagt frem her, fra Venstre.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-16:
Tak til ordføreren.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-16:
Tak for det.
Spørgeren har helt ret i, at planøkonomi jo ikke er et ord, vi er helt vilde med i Venstre, og derfor føler jeg måske også trang til at understrege det, som også fremgår af forslaget, nemlig at det her er et blandt flere elementer i den vurdering, der skal finde sted.
Jeg vil understrege, at man sagtens kan nå frem til – og det vil man jo sandsynligvis nå frem til i en række tilfælde – at det vil være billigere at have en etablering et eller andet andet sted.
Men det er et blandt mange elementer.
Ministeren var selv inde på, at der er utrolig mange andre momenter, der spiller ind i den endelige beslutning.
Så derfor må jeg svare spørgeren derhen, at havde det været et rent planøkonomisk samfund, havde man jo nok set, hvad der stod under bundlinjen, men det gør vi ikke her.
Det er ét blandt mange momenter.
Det var jo næsten et ledende spørgsmål, vil jeg sige.
Der er jo nok nogle derhjemme, der ville blive kede af det, hvis jeg svarede nej til det, men jeg vil nu alligevel sige, at ud- eller indflytning såmænd ikke er det, der er afgørende for mig i relation til beslutningsforslaget her.
Det er et spørgsmål om, at staten ganske ligesom et privat firma skal foretage et tjek, skal foretage en opstilling, skal lade det indgå i vurderingen, hvor man driver noget bedst og billigst fra.
Jeg vil så give spørgeren ret.
Vi har vist begge to ikke noget imod, at der indimellem også flytter en virksomhed til Nordjylland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-16:
Altså, hvis ministeren nu havde nøjedes med første halvdel af svaret til Dansk Folkeparti, hvor man sådan kort ridser op, hvordan loven er i dag, ville det have været fint.
Men den der moraliserende, bedrevidende tilgang til et reelt spørgsmål i en sag er simpelt hen under ministerens værdighed.
»Mistænkeliggørelse«
– kære ven: Jeg har siddet og sidder stadig væk i et byråd og har haft ansvaret for folkeskolen og for muslimske friskoler bl.a. Og på nogle af de muslimske friskoler har det været under al kritik, hvad der er blevet leveret, og der har intentionen været at videreføre et parallelsamfund.
Så er det bare, jeg vil spørge ministeren: Er det ikke rigtigt – det her er et faktuelt spørgsmål – at der er blevet lukket en række muslimske friskoler?
Lars Dohn (EL), 2014-01-16:
Nogle gange kan man undre sig over, hvor offentligt finansierede arbejdspladser skal placeres i det her land.
Altså, f.eks. blev der jo igennem Robin Hood-aftalen afsat penge i udligningsreformen til at placere et færgesekretariat, og det er af mærkværdige årsager kommet til at skulle ligge hos KL inde midt i København, selv om der var rigtig gode begrundelser for at lægge det sammen med Småøernes Færgeselskaber.
Så derfor kan man sige, at selve mekanikken i at foretage den overvejelse, altså om det kan ligge derude, ikke fungerer alle steder i vores offentlige sektor.
Derfor vil vi gerne anerkende, at der er et behov for at få lagt en analysemodel ind eller en overvejelse ind omkring placeringen.
Vi må så lige sige, når nu forslagsstillerne kommer fra Venstre: Jamen er der nogen i det her Folketing, som har centraliseret i 10 år og er kommet med den ene reform efter den anden, som i den grad har flyttet alt, hvad der kunne flyttes, i tusindvis af arbejdspladser, fra mindre byer til større byer, så er det da Venstre.
Ja, selvfølgelig er det da godt, når man så begynder at blive opmærksom på, at der også er noget, der skal gå den anden vej.
Men man må jo sige, at det i uhyggelig grad er lykkedes.
Manøvren med strukturreformen gik jo bl.a. ud på at få lukket en hel masse skoler.
Det er jo lykkedes rundtomkring, og vi har også set effekten af hele den proces, nemlig at der er en fraflytning fra landområderne og en tilflytning til storbyerne, som er næsten uden fortilfælde i danmarkshistorien.
Så vi må sige, at det her forslag fra Venstre ikke er det værste, der er kommet derfra.
Økonomi, sådan som det her forslag lægger op til, må aldrig være bærende i valg af placering af statsinstitutioner.
Man må jo også sige, at med den nulvækstpolitik, som Venstre lægger op til, kan man med angst og bæven se frem til, hvordan vurderingen af økonomien vil blive fremtrædende, hvis vi får et regeringsskifte.
Så derfor kan det blive en meget giftig affære at få føjet alene et økonomisk perspektiv, en økonomisk vurdering, ind.
Vi kender det fra mange institutioner, at ønsket om at slippe af med de højest betalte medarbejdere og få nogle yngre ind, virkelig kan være et selvforvaltningsmotiv, som man ser udeomkring i samfundet.
Jeg er enig i de fleste af de argumenter, som ministeren og regeringsordførerne har fremsat; det er ikke altid, det er tilfældet, så det er jo også værd at bemærke.
Jeg vil også understrege, at Enhedslisten – dér, hvor det er forsvarligt ud fra et helhedsperspektiv – ønsker, at statslige arbejdspladser bliver udflyttet.
Så derfor håber vi også, at regeringen inden alt for længe vil spille ud med en politik, der kan understøtte sådan en udvikling.
Men som jeg allerede har antydet, kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-01-16:
I Danmark har vi godt 180.000 statslige arbejdspladser.
De 80.000 af dem ligger i hovedstadsområdet.
Knap halvdelen af vores statslige arbejdspladser ligger i hovedstadsområdet.
Det bekymrer ikke vores landdistriktsminister, kunne vi høre ham sige i sin tale.
Men jeg kan love for, at det bekymrer os i Dansk Folkeparti.
Er vi virkelig kommet dertil, hvor vi bilder os selv ind, at det er i hovedstaden, vi bedst løser de statslige opgaver?
Er der gået så meget københavneri i den, at vi frygter for, at der går ekspertise tabt, ved at vi rykker flere arbejdspladser ud til provinsen?
Nogle gange kan vi også godt undre os lidt over, hvorfor de statslige arbejdspladser har den placering, de egentlig har.
Hvad mon man har tænkt, dengang man skulle placere Naturstyrelsen?
Lad os da lægge den så langt fra naturen, vi overhovedet kan.
Ja, hvorfor ikke?
Hvad med København?
Supergod idé.
Jeg vil hverken bebrejde den nuværende eller forrige regering for den skæve fordeling af statslige arbejdspladser, vi nu står med.
Det er resultater af mange års fejlprioritering, og det må vi bare rette op på.
Vi står i den situation, at vores landdistrikter bliver mere og mere affolket, samtidig med at vores byer vokser.
Hvis vi politikere vil ændre på det, skal vi starte ved arbejdspladserne, for folk flytter for at få arbejde.
Her skal vi som politikere gå foran som det gode eksempel.
Vi skal gøre det selv.
Venstres forslag her er i bund og grund meget forsigtigt.
Det pålægger blot regeringen at sørge for, når vi står over for en omstrukturering af en statslig virksomhed, at vi samtidig tænker en alternativ placering ind.
Det gælder økonomi, optimal udnyttelse af ressourcerne – det vil også sige de ressourcer, der er lige uden for arbejdspladsen.
Da hovedstadsområdet er det suverænt dyreste sted i kongeriget Danmark at leje sig ind i som virksomhed, tror jeg, at det på sigt samtidig kunne give en besparelse, også selv om der naturligvis er omkostninger ved at flytte en virksomhed.
Så i Dansk Folkeparti kan vi naturligvis bakke op om Venstres forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-16:
Jeg savner bare lige ordførerens bemærkninger til det om, at ordføreren siger, at det allerede sker i dag, at der jo ikke er det ministerium, uden at de sidder og vurderer husleje, arbejdslønninger osv.
Er ordføreren helt sikker på, at det sker i det omfang?
For så sker der ikke noget ved, at ordføreren går ind for det her forslag; så er det jo bare en bekræftelse af, hvad der sker i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-01-16:
Det er meget interessant, men det er jo en lidt anden diskussion, nemlig om, hvor meget bureaukrati vi skal have, for det er jo det, en lovgivning om det her vil betyde.
Det er min helt klare overbevisning, at der sker overvejelser om både økonomiske konsekvenser og alle mulige andre ting i forhold til, om man laver udflytning eller centralisering eller omstrukturering i ministerierne.
Jeg tror bare, at det, vi ender i, er en diskussion om, hvorvidt man nu også kigger på de rigtige ting i forbindelse med det her.
Så det er nok mere det, diskussionen går på.
Mai Mercado (KF), 2014-01-16:
Ordføreren var jo næsten ved at blive konkret på et tidspunkt, og så vil jeg lige spørge, om han måske kunne uddybe det og blive endnu mere konkret, fordi han jo sagde, at flere arbejdspladser kan flyttes til landdistrikterne, når det giver mening.
Ordføreren har jo tydeligvis overvejet sin tale meget nøje og har gennemarbejdet den, og så kunne jeg godt tænke mig, om ordføreren bare kunne løfte sløret lidt for, hvilke arbejdspladser som kan flyttes tilbage til landdistrikterne af dem, der er centraliserede.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-01-16:
Jeg har ikke i forbindelse med mine overvejelser omkring den her ordførertale tænkt på, hvilke arbejdspladser eller styrelser det var, der lige skulle flyttes ud i landdistrikterne.
Det har jeg sådan set ikke.
Forslaget er jo også et generelt forslag.
Mine overvejelser går på, at i det øjeblik, man har kigget det hele igennem, og det både giver mening i forhold til økonomi, i forhold til, at man kan fremskaffe kvalificeret arbejdskraft, og at man har mulighed for at lave interaktion med andre relevante partnere osv., så skal man gøre det.
Mai Mercado (KF), 2014-01-16:
Ministeren sagde, at der var flere statslige arbejdspladser i landdistrikterne end tidligere.
Sådan opfattede jeg det i hvert fald.
Men det gør jo ikke noget grundlæggende ved det problem, at der er en lang række arbejdspladser, som er lukket ned.
Hvis vi bare tager et par af dem, så er det Fødevarestyrelsen, Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen, som har flyttet deres arbejdspladser væk fra Fyn.
Det er lukning af Jordbrugskommissionen og omorganisering af statsforvaltninger, embedslæger, Vejdirektoratet, Forsvarets Auditørkorps.
Er der nogle, man kunne forestille sig at flytte tilbage igen til landdistrikterne af dem, jeg lige har nævnt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-01-16:
Det kunne man da godt forestille sig, i det øjeblik at det, som jeg sagde før, giver mening.
Nu må man jo sige, at alle de her omstruktureringer og centraliseringer jo er et udslag – sådan som det i hvert fald ser ud i øjeblikket – af den politik, som V og K har haft, og som har pålagt alle ministerierne besparelser.
Det er i hvert fald en del af det.
Jeg tror heller ikke på, at der er nogen af os, der er uenige i, at man ikke skal bruge statslige penge mere end højst nødvendigt, men hvis det er, at man i forbindelse med de besparelser, der er lavet rundtomkring, synes, at det giver mening at lave centralisering, jamen så må det være det, der skal være.
Det er også det, jeg siger i min ordførertale, nemlig at man bare skal tænke sig godt om, sådan at der også kan være udflytning og ikke kun centralisering.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-16:
Mange tak for velviljen og mange tak også til Dansk Folkeparti for velviljen.
Jeg skal sige, at jeg taler på vegne af Det Radikale Venstre og også på vegne af ordføreren for Socialistisk Folkeparti, hr. Eigil Andersen.
Jeg vil forsøge på grund af tidsbegrænsningen her at gøre det kort.
Begge partier afviser forslaget.
Det skal ske på grundlag af en samlet vurdering, hvor opgaver, økonomi, rekruttering og synergi i samspil med virksomheder og borgere og andre samarbejdspartnere skal indgå.
Vi kan jo glæde os over, at den største procentuelle stigning i antallet af statslige arbejdspladser faktisk har fundet sted netop i Region Nordjylland og Region Midtjylland.
Der skal være en balanceret udvikling i Danmark.
Det er den måde, vi skal gøre det på, ikke ved beregninger i sig selv, og derfor siger jeg på vegne af Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti nej til beslutningsforslaget.
Troels Ravn (S), 2014-01-16:
Det glemte jeg at sige i min egen tale, undskyld.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Jeg må jo indrømme, at jeg er en lille smule overrasket over, at der findes partier i det her Folketing, som kan være imod, at elever, som går på en friskole, får ret til at oprette et elevråd.
Jeg troede, at det her ville være et lovforslag, som vi ikke skulle have den store debat om, fordi vi alle sammen herinde synes, det er rigtig vigtigt, at unge mennesker lærer at deltage i vores demokrati.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at som det er i dag, kan skolerne selv tilrettelægge og beslutte og sige, at de på deres skole gerne vil have et elevråd, men i de situationer, hvor det ikke er sådan, synes vi i Enhedslisten, at det er rigtig vigtigt, at eleverne har en ret til at oprette elevråd, for når man er på en skole, er det jo de voksne, der bestemmer, og sådan skal det langt hen ad vejen også være, men jeg mener faktisk, at eleverne bør have en ret til at oprette elevråd.
Derfor kan vi altså støtte det her lovforslag.
Jeg har dog en enkelt bemærkning til en formulering i lovforslaget.
Formuleringen lyder, at eleverne skal have en oplevelse af, at de har indflydelse.
Det er en formulering, vi også kender fra regeringsgrundlaget, og vi håber i Enhedslisten, at vi på et tidspunkt kan komme til at diskutere det, så det ikke bare er en oplevelse, de har, men at det er noget, de rent faktisk har.
Enhedslisten kan støtte det her lovforslag.