runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2010-10-13:
Der er mange meningsløse og ydmygende ting, som arbejdsløse bliver udsat for, når de er i aktivering.
Det har vi alle sammen fulgt med i i medierne.
Der er arbejdsløse, der bliver sat til at kaste med æg ned ad en trappe, de bliver sat til at analysere Hitlers og Napoleons underskrifter, de bliver sat til at bygge et tårn af spaghetti og skumfiduser, og de bliver sat til at finde deres indre fugl.
Det er blevet bebudet af ministeren, at den her plan for en ændring af aktiveringssystemet ville komme i september.
Så har ministeren udsat det til slutningen af november, og derfor er mit spørgsmål, for jeg synes, det trækker ud: Hvornår kommer ministeren med et forslag, som kan sørge for, at de her absurde ting bliver stoppet?
Mette Gjerskov (S), 2010-10-13:
Det må da være dejligt at være så glad.
Jeg kan høre, at ministeren er glad for både det ene og det andet.
Det var et fantastisk optimistisk svar – ud over at det overhovedet ikke var svar på det, jeg spurgte om.
Har regeringen tænkt sig at genindføre det kulstop, som regeringen ophævede sidste år?
Altså, kan vi få en garanti fra regeringen om, at fra nu af og frem mod 2030, 2040, 2050 vil vi kun se et fald i kulforbruget – et fald i kulforbruget – i Danmark?
Kan vi få den garanti fra ministeren?
Lykke Friis (V), 2010-10-13:
Jeg er selvfølgelig ked af, at fru Mette Gjerskov er skuffet.
Jeg vil nu sige, at det er jeg ikke.
Jeg er glad for, at der er bred enighed om, at vi nu har nogle bud på, hvordan vi kommer videre.
Jeg er også glad for, at regeringen har meldt klart ud, at vi skal nå målet i 2050.
Jeg er også glad for, at denne regering, som den eneste ud over Storbritanniens, støtter, at vi i EU skal gå til 30 pct. – i øvrigt en diskussion, jeg kommer til at føre med mine kollegaer i morgen.
Så jeg synes sådan set ikke rigtig, der er noget at være skuffet over.
Men der er vi måske så bare uenige.
Jo, selvfølgelig ønsker jeg også, at vi skal handle hurtigt, men jeg synes altså også, vi må være enige om, at når vi skal omstille vores samlede energiforbrug, så skal der selvfølgelig bruges tid til at diskutere det igennem og se det efter i sømmene som sådan.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-13:
Jeg kan jo høre af det foregående spørgsmål, at det ikke er mange konkrete svar, vi kan få ud af klimaministeren i dag – ingen plan for 2050, ingen plan for 2020.
Det er godt nok en slap omgang, det må jeg sige.
Det er jeg godt nok skuffet over.
Men så lad mig tage bare et lillebitte element: Vi indførte, dengang vi var i regering, under Svend Auken et kulstop; et kulstop, som betød, at man ikke udvidede brugen af kul i dansk kraft-varme.
Det kulstop ophævede den borgerlige regering sidste år.
Når vi nu alle sammen er enige om, at vi skal være fuldstændig uafhængige af olie, kul og gas, skal vi jo starte et sted.
Lykke Friis (V), 2010-10-13:
Jeg vil give tilsagn om, at regeringen udarbejder en plan for, hvordan Danmark bliver uafhængig af fossile brændsler i 2050.
Der vil blive fremlagt konkrete målsætninger på den korte bane, og vi vil også komme med målsætninger på den mellemlange bane.
Så er det jo klart, at jo længere vi kommer frem, er der altså ting, som vi ikke kan foruddiskontere, såsom hvordan det kommer til at gå med vores overordnede produktion, når vi ser på transport, om der kommer fremdrift på produktionen af elbiler, og hvad der kommer til at ske med biobrændslerne som sådan.
Der vil altså være en række ubekendte, men hvad vi helt konkret kommer til at sige vedrørende målene for 2020, vil jeg altså ikke stå og binde mig til her i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-13:
Det var desværre meget uklart, må jeg sige.
Jeg prøver at spørge meget præcist: Vil ministeren give tilsagn om, at regeringen spiller ud med klare målsætninger for 2020, der er væsentlig højere i forbindelse med både energibesparelser og vedvarende energi end det, regeringen har kørt efter hidtil?
Lykke Friis (V), 2010-10-13:
Det sidste kan jeg kun erklære mig hundrede procent enig i, og derfor er jeg da sådan set også glad for, at nogle af de ting, som Klimakommissionen har foreslået, er ting, som vi allerede er gået i gang med, og sågar også noget af det i fællesskab, såsom at vi skal have skåret prisen på havvind ned, bare for at nævne en ting.
Så vi er jo i gang med nogle af de ting – der har vi jo foruddiskonteret, hvad Klimakommissionen kommer frem til. Så skal vi selvfølgelig være konkrete på den korte bane, når vi ser på vores udspil til en energiaftale.
Men hvor mange år den kommende energiaftale kommer til at løbe, er jo selvfølgelig svært for mig at stå her og sige.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-13:
Det, der interesserer mig her, er, hvad der skal ske de næste 10 år.
Klimakommissionen siger jo meget klart, at det handler om at komme
så mit spørgsmål omfatter ikke hele den plan, regeringen siger den vil fremlægge enten før eller efter jul.
Mit spørgsmål er, om regeringen og klimaministeren er med på, at der i forbindelse med energibesparelser – altså at komme spildet i energisektoren og energiforbruget til livs – og i forbindelse med vedvarende energi skal sættes mål for 2020, der er væsentlig højere end dem, regeringen har kørt efter hidtil.
Når jeg spørger om det, er det, fordi en hurtig start jo ikke harmonerer med, at man kun gør en lille smule de første 10 år, og at man så håber, at dem, der er valgt efter 2020, klarer resten.
Det dur jo ikke.
Lykke Friis (V), 2010-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Hvad angår det med at erklære sig enig i, at vi skal være uafhængige af fossile brændsler, går jeg ud fra, at der refereres til Klimakommissionen som sådan og ikke nødvendigvis til oppositionen, for det er jo alment kendt, at det bl.a. først var daværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der lancerede denne dagsorden og sagde, at Danmark skulle være uafhængig af fossile brændsler.
Men jeg noterer mig – og det synes jeg er rigtig godt – at vi har den her meget, meget brede enighed i Folketinget om, at vi skal være uafhængige af fossile brændsler.
Så er det jo sådan, at jeg har sagt, at vi kommer med vores udspil, og det kommer vi så forhåbentlig med inden jul eller eventuelt efter jul, og der kommer vi selvfølgelig til at se helt detaljeret på de forskellige ting, som kommissionen har anbefalet.
Hvordan vi så i sidste instans vælger at skrue vores udspil sammen, kan jeg selvfølgelig ikke stå og sige her i dag, for analyseprocessen er stadig i gang, men det er klart nok, at der, hvor det bliver rigtig konkret, er på den korte bane, og det er også det, vores indspil til energiaftalen kommer til at handle om.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-13:
Nu har regeringen jo erklæret sig enig i, at Danmark skal være helt uafhængig af fossile brændsler, altså kul, olie og naturgas, inden 2050, og det er godt.
Men alle ved jo, at det så kræver, at man kommer hurtigt i gang, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er ministeren indstillet på at lægge klare målsætninger for 2020, altså for de næste 10 år, med hensyn til hvor meget vi skal nå i forbindelse med energibesparelser og udbygningen af vedvarende energi i den periode, for at vi kan nå at være helt ude af de sorte brændsler i 2050?
Inger Støjberg (V), 2010-10-13:
Nu siger hr. Eigil Andersen, at han tror, der er utrolig mange arbejdsløse, der vil være skuffet over det her.
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg ærlig talt tror, der er rigtig mange offentligt ansatte, der er skuffet over hr. Eigil Andersens tilgang til deres arbejde.
Det tror jeg, og derfor synes jeg faktisk, vil jeg blot sige igen, at det var på sin plads at give en undskyldning til jobcentermedarbejderne.
For efter min mening udfører de faktisk et ganske stort og flot stykke arbejde rundtomkring.
Men det er jo helt urimeligt, at hr. Eigil Andersen vil have mig til at sætte et klokkeslæt for, hvornår jeg kommer med et udspil.
Altså, det er jo netop ikke mig, der står og forsvarer systemet.
Det er jo præcis derfor, jeg har sat aktiveringstjekket i gang.
Det er præcis derfor, jeg kommer med nogle ændringer i løbet af efteråret.
Det tror jeg nu nok.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-13:
De offentligt ansatte gør et glimrende stykke arbejde, men de er placeret i et system, som er absurd, og som ministeren og hendes regering har skabt.
Og det må vi simpelt hen have gjort op med, før tingene kan komme til at fungere ordentligt.
Jeg er overbevist om, at der er mange, titusinder af arbejdsløse, som er utrolig skuffet over det her svar fra ministeren, for ministeren har jo gennem lang tid bebudet, at hun vil se på det.
Når man tænker på, hvor vigtigt spørgsmålet er, er det da utrolig fattigt, at ministeren ikke er i stand til at sige, at der vil komme et udspil pr. en eller anden dato.
Så jeg må sige med mange utålmodige arbejdsløse og deres familier i ryggen: Hvornår kommer regeringen med et udspil, der kan rydde op i de her ting?
Inger Støjberg (V), 2010-10-13:
Nu aner jeg ikke, hvor hr. Eigil Andersen har den opfattelse fra, at jeg tilsyneladende skulle have talt usandt i Folketinget, men det kunne jeg da godt tænke mig at hr. Eigil Andersen kunne give et eksempel på.
Det synes jeg egentlig ville være på sin plads.
Jeg kan høre, at det ikke nødvendigvis har gjort indtryk den anden vej, for hr. Eigil Andersen får det nu til at fremstå, som om stort set al aktivering rundtomkring er dårlig aktivering, men det er jo slet ikke tilfældet.
Derfor synes jeg ærlig talt, at hr. Eigil Andersen i dag gør sig skyldig i at angribe ufattelig mange medarbejdere rundtomkring i jobcentrene i Danmark.
Han siger til dem her i dag fra Folketingets talerstol, at de ikke udfører deres job ordentligt, at de kun spekulerer i refusion.
Ærlig talt, det synes jeg faktisk er lidt pauvert, og jeg synes næsten, det er på sin plads at give en undskyldning til jobcentermedarbejderne, for det er virkelig en mærkværdig tilgang til mange offentligt ansattes arbejde.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-13:
Jeg kan så høre, at det har gjort indtryk på ministeren, at det er fremgået af den senere tids debat, at man skal tale sandt her i Folketinget.
Men det er jo sørgeligt, at der ikke bliver lovet noget konkret om, hvornår der kommer et udspil.
Min oplevelse er, at det her trækker voldsomt ud, for de her problemer har været kendt i minimum halvandet år, og jeg synes, det går alt, alt for langsomt, det må jeg sige.
Jeg må også sige, at en del af årsagen til, at det her sker, er, at ministeren og hendes regering selv har skabt et system med refusionsprocenter over for kommunerne, hvor man får 75 pct. refusion, hvis folk er i aktivering, og 50 pct. refusion, hvis de ikke er.
Det betyder, at det peger i retning af en discountaktivering, en aktivering på samlebånd, som ikke tager hensyn til den enkelte arbejdsløses behov.
Men jeg vil gerne bede ministeren om at præcisere, for i løbet af efteråret er et meget vagt udtryk: Hvornår kommer det udspil?
Inger Støjberg (V), 2010-10-13:
Det her sker meget sjældent, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Men jeg vil faktisk erklære mig enig med hr. Eigil Andersen, og det i sig selv vil jo nok få nogle til at spidse ører.
Men jeg er fuldstændig enig med hr. Eigil Andersen i, at det ikke bringer en tættere på arbejdsmarkedet at vide, at man er 68 pct. due og 32 pct. ugle.
Jeg er også fuldstændig enig med hr. Eigil Andersen i, at det ikke bringer en tættere på arbejdsmarkedet at kunne efterligne Hitlers underskrift eller at kunne bygge et tårn af skumfiduser og spaghetti.
Det er derfor, vi skal have gjort op med den dårlige form for aktivering, der sker rundtomkring.
Og jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, jeg har set for mange eksempler på dårlig aktivering.
Derfor har jeg sat et aktiveringstjek i gang.
Og det er sådan, at når man sætter sådan noget i gang, skal man være sikker på, at man kommer til bunds i det, for ellers tror jeg da nok, at hr. Eigil Andersen kunne hive mig herned i Folketingssalen eller i samråd eller andet og skose mig for ikke at lave mit arbejde ordentligt.
Vi skal sørge for, at vi får gjort op – så meget, som vi overhovedet kan – med meningsløs og dårlig aktivering rundtomkring.
Men så vil jeg også lige sige, at det jo altså er kommunernes ansvar.
Det kommer næsten til at lyde, i hvert fald når man hører hr. Eigil Andersen, som om jeg sidder hjemme ved mit spisebord og sender folk på aktiveringskursus – det får man næsten indtryk af – men sådan foregår det altså ikke.
Det er sådan, at når man kommer ind på sit jobcenter og man skal i aktivering, er det altså jobcentermedarbejderne, der skal vurdere, hvilken form for aktivering der bringer den ledige hurtigst muligt tilbage på arbejdsmarkedet.
Det ændrer ikke på, at jeg synes, jeg har set for mange eksempler på dårlig aktivering, og det er også derfor, at jeg har sat det her aktiveringstjek i gang.
Der vil komme noget i løbet af efteråret, men hr. Eigil Andersen får mig altså ikke til at sætte dato eller klokkeslæt på her i dag.
For mig er det kvaliteten af arbejdet, der tæller.
Frank Aaen (EL), 2010-10-13:
Jeg må rose ministeren for sin miljømæssige og økologiske tilgang til besvarelser her i Folketinget, for det er jo rask væk genbrug.
Genbrug går vi jo alle sammen ind for.
Så må vi jo se i det længere forløb, om der er grundlag for det.
Jeg vil sige, at branchen, altså finansbranchen, er jeg meget usikker over for med den konstruktion, der er i dag med et selskab, der er ledet af en bestyrelse, Finansiel Stabilitet, og Finanstilsynet, der er uafhængigt, men dog under ministerens ansvar, og om de to organer overhovedet fungerer sammen.
Det ene udsteder garantien, og det andet udsteder forudsætningen for garantien.
Det er en meget omdiskuteret konstruktion, og jeg synes, at de ting, vi har gennemgået her i dag, har været et mildt sagt har haft et kaotisk forløb, hvor staten er blevet påført et milliardtab på baggrund af udviklingen i Eik Bank – nogle siger op til 6 mia. kr.
Det kommer selvfølgelig an på, hvor mange værdier, der er i banken.
Men det er i hvert fald en garanti på et stort milliardbeløb, der kan risikere at blive udløst.
Der må jeg altså igen spørge ministeren, om det måske ikke var en god idé lige at se efter, om tingene fungerer ordentligt, når det er så store milliardbeløb, vi taler om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg er enig med hr. Jacob Jensen i, at ministerierne bør være præcise og have en klar strategi, bl.a. over for Folketinget.
Jeg er sikker på, at ministerierne har fokus på en fornuftig anvendelse af konsulenter, særlig i disse år, hvor der er behov for en konsolidering af de offentlige finanser.
Ministerierne er jo allerede pålagt besparelser i genopretningspakken, og driftsrammerne bliver løbende reduceret for at skabe rum til andre prioriteter.
Vi må ikke glemme, at anvendelsen af konsulenter er med til at sikre en mere effektiv offentlig sektor og dermed frigøre ressourcer.
Det er jo af samme grund, at private virksomheder gør stor brug af konsulenter, også i krisetider.
Vi skal jo fortsat bygge veje, hospitaler, nye it-løsninger og foretage vandprøver, og det kan altså ikke foregå uden brug af ekstern ekspertbistand.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Ugebrevet A4 den 27. september 2010.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg tror ikke, man kan svare entydigt på det spørgsmål, hr. Benny Engelbrecht stiller, for nogle af de her opgaver er meget specialiserede opgaver og skal løbe over en meget kort periode inden for det offentlige.
Det skal måske være i en 3-4 måneders periode, og der tror jeg det ville være vanskeligt at kunne skaffe de eksperter til sådan nogle midlertidige job.
For så vidt angår statens it-engagementer, er vi jo i øjeblikket ved at fastlægge en ny strategi for, hvorledes de her projekter skal køre.
Vi havde i går en drøftelse med Finansudvalget om, hvordan vi kan sikre en bedre styring af de it-projekter, vi har, og specielt i den indledende fase få nogle eksterne til at bedømme de risici, der måtte være i forbindelse med et sådant projekt, sådan at vi kan sikre, at vi går ind i projekter med anvendt teknologi, som også kan køre i den skala, som den enkelte institution planlægger efter.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Jeg ved godt, at finansministeren meget gerne vil læse op af sit talepapir.
Lad mig nu prøve alligevel at stille et spørgsmål, som vi måske kan få et fuldstændig klart svar på.
Er ministeren enig eller uenig i, at det er muligt på nogle områder at spare penge i staten, ved at man ansætter egne medarbejdere, der er eksperter på nogle givne områder, som man kan se går på tværs af forskellige sektorer, eksempelvis på it-området, frem for at hyre dyre konsulenter udefra?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg mener selvfølgelig, at det er væsentligt, at ministerierne anvender eksterne konsulenter på en måde, så staten får mest mulig værdi for pengene.
Men jeg er nu sikker på, at ministerierne har fokus på en fornuftig anvendelse af konsulenter særlig i disse år, hvor der er behov for konsolidering af de offentlige finanser.
Ministerierne er allerede pålagt besparelser i genopretningspakken.
Driftsrammerne bliver løbende reduceret for at skabe rum til andre prioriteringer, og det er jo ikke sådan, at vi fra centralt hold fastlægger meget præcist, hvordan de enkelte ministerier skal anvende deres midler.
Vi fastlægger i stedet den overordnede ramme for ministeriernes samlede drift, og ministerierne er grundlæggende selv ansvarlige for de dispositioner, der foretages inden for egne rammer, herunder brug af eksterne konsulenter.
Jeg vil godt slå fast, at der altså ikke er belæg for at påstå, at staten kan spare op imod 1 mia. kr. på konsulenter, men der er, som Rigsrevisionen også peger på, ting, der kan gøres bedre.
Det har vi jo også fokus på i øjeblikket i Finansministeriet, hvor vi er ved at gennemføre en analyse af statens brug af konsulenter.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at der er en generel fokus på de utrolig mange fejlslagne it-projekter, som vi har i statens regi, og vi må vel også konstatere – det går jeg ud fra at finansministeren er enig med mig i – at med hensyn til en række af disse projekter kan man ikke ligefrem tale om, at man har nogle meget skarpe deadlines.
Hvis man har det, må vi i hvert fald konstatere, at de så langt fra bliver overholdt.
Faktisk er det sådan mere reglen end undtagelsen, at man har it-projekter, der går mange år over tiden.
Jeg behøver ikke at nævne alle eksemplerne.
Så var det ikke lige præcis på det område, og i betragtning af at vi her taler om et sted mellem 1,4 og 1,8 mia. kr. af statens budget, hensigtsmæssigt at se på, om man eksempelvis kunne have sine egne faste medarbejdere, som havde ekspertviden på det her område.
Lad mig blot i den sammenhæng også fremhæve, at man jo faktisk på sygehusområdet ser, at en række regioner opretter deres egne vikarkorps, fordi det er langt billigere at have personale ansat selv frem for at gå ud og hyre dem ude i byen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at en række af de konsulenter, man trækker på i staten, er eksperter på nogle bestemte delområder.
Man hyrer dem typisk, enten fordi man ikke selv råder over den givne ekspertkompetence, eller fordi man har nogle ekstraordinære opgaver i det bestemte ressortområde.
Det, der er interessant, er bl.a., at en række af de konsulenter, man bruger, jo går igen.
Det er ganske tydeligt, når man læser Rigsrevisionens beretning, at et af de store områder, som man især bruger konsulentbistand til, jo er it-området.
Der er ingen tvivl om, at man inden for staten generelt har en stor satsning på at omstille en række funktioner til øget it-funktionalitet.
Det kan være udmærket, det kan være lettere, det kan øge servicen, det kan effektivisere osv.
Men det, der er problemet, er jo bl.a., at man ser en række tilfælde, hvor det går rigtig alvorlig galt.
Jeg behøver vel næppe at nævne digital tinglysning som et af de mange, mange eksempler.
Derfor er spørgsmålet selvfølgelig: Kunne der ikke være en fornuft i at tænke på tværs og finde ud af, om der er nogle af disse mange konsulenter, som man hyrer til mange penge, som kunne inddrages?
Jeg går ud fra, at finansministeren er enig med mig i, at en ekstern konsulent er meget dyrere, meget dyrere, end at have en fastansat statslig medarbejder.
Det er vel ikke sådan, at spørgsmålet om anvendelse af eksterne konsulenter skal ses sådan i et almindeligt skær, hvor man jo ser, at den nuværende regering har en vis forkærlighed for at betale overpris for eksterne konsulentydelser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Rigsrevisionen konkluderer i sin beretning, at de statslige institutioner i mange af de gennemgåede køb ikke har dokumentation for beslutningen om at anvende private konsulenter.
Rigsrevisionen vurderer i den henseende, at statslige institutioner generelt bør dokumentere de overvejelser, der ligger til grund for beslutningen om at anvende private konsulenter i de enkelte køb.
Den vurdering er jeg enig i.
Rigsrevisionen konkluderer derudover, at i de tilfælde, hvor institutionerne har haft behov for at få tilført ekstra ressourcer, har de kunnet redegøre for de overvejelser, der lå til grund for at anvende private konsulenter til at løse den enkelte opgave.
Den vurdering er jeg også enig i, hvilket også fremgår af beretningen.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Er ministeren enig i Rigsrevisionens konklusion om, at statslige institutioner for sjældent har dokumentation for, at anvendelsen af private konsulenter sker på baggrund af en økonomisk vurdering af fordelene ved at anvende private konsulenter frem for egne medarbejdere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg erkender, at der er et kæmpe arbejde med at tilpasse den kommunale økonomi, ligesom der er for den statslige økonomi, og ligesom der er for den regionale økonomi til, at vi er gået fra tider, hvor der var store og buldrende overskud og gang i økonomien, til at vi opererer i kølvandet på den økonomiske krise.
Det, jeg opponerer imod, er den socialdemokratiske propaganda, der går ud på, at kommunerne – og det er i kraft af genopretningspakken – skulle få færre penge til næste år.
Jeg har nu brugt i hvert fald næsten en time på at dokumentere, at kommunerne til næste år får flere penge, end de får i år.
For kommunerne, Silkeborg og Aalborg, og jeg ved ikke, hvilke kommuner, der har været herinde, gælder, at de får flere penge til næste år.
Det er altså det modsatte af en besparelse.
Når vi så ser på Silkeborg Kommune, tror jeg, at sandheden skal findes i, at Silkeborg overskred budgettet i 2009 med 3,9 pct.
Det er selvfølgelig klart, at når man har rod i økonomien, skal der finde en tilpasning sted.
Det er så den, Silkeborg Kommune ansvarligt har taget fat på nu, men det skyldes altså ikke genopretningsaftalen, for kommunen får flere penge til næste år, end den får i år.
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Men når borgerne i Silkeborg Kommune kan se frem til nedskæringer på 250 mio. kr., og der er 656 offentligt ansatte, der bliver fyret, så tror jeg nu nok, at borgerne og de ansatte føler det som nedskæringer.
Nu taler vi om genopretningspakken, hvor ministeren ikke vil anerkende, at den også fører til nedskæringer, men det siger KL's bestyrelse jo at den gør.
Det tror jeg egentlig mest at KL's bestyrelse har ret i.
Vi taler også om Finansieringsudvalget og udligningsreformen og det arbejde, der pågår der.
Ministeren vil jo ikke anerkende, at det er genopretningspakken, der er årsag til, at de her kommuner er kommet i økonomisk uføre.
Men så må det jo ligge for, at ministeren anerkender, at det er i udligningssystemet, der er nogle parametre, der ikke hænger ordentligt sammen, og så må det da også ligge lige for, at finansministeren arbejder aktivt sammen med de øvrige ministre, der har fat i de økonomiske nøgletal i Danmark, og sørger for, at man får rettet op på de skavanker, der er i udligningssystemet, sådan at de kommuner, der oplever et stigende antal unge, samtidig med at de oplever et stigende antal ældre, også bliver kompenseret over det her system.
Ville det ikke være på sin plads, at landets finansminister gik ind og tog hånd om det og sørgede for at løse det problem?
Det synes jeg godt at vi kunne få en tilkendegivelse af her i dag om ministeren vil arbejde for.