runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
For et par uger siden stod hr. René Christensen for rullende kameraer og gav en meget, meget håndfast garanti for, at der ikke var en eneste dansker, der ville komme til at betale mere for sit drikkevand.
Så fik vi høringssvaret fra ministeriet.
3 dage inden tredjebehandlingen fik vi altså høringsnotatet fra ministeriet – det i sig selv er helt uhørt – og der står altså, at regningen skal betales af vandforbrugerne, når kommunerne skal til at gøre det her.
Så kunne vi så læse, at hr. René Christensen forsvarede sig med den målrettede regulering.
Den kommer altså først om 4 år, så mit spørgsmål til hr. René Christensen er: I de her 4 år skal kommunerne så risikere, at grundvandet bliver forurenet, eller skal de udskrive en regning til deres borgere?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om finansministerens svar på Finansudvalgets spørgsmål 81 af den 18. november 2015 ikke er korrekt – og jeg gætter på, at Socialdemokraterne deler det – hvor der med finansministerens egne ord står, at på det foreliggende grundlag vurderes der for økonomien som helhed ikke at være mærkbare varige effekter på beskæftigelsen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Folketinget er ved at behandle et lovforslag, som skal give ministeren beføjelse til at fastlægge afgrødernes kvælstofnormer.
Der er så tale om en minister, som et flertal i Folketinget har mistillid til – det er jo en temmelig grotesk sag.
Jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører den anden dag i en anden sag, at man i Dansk Folkeparti generelt var imod at give store bemyndigelser til ministeren, og det var i en sag, hvor det sådan set ikke havde nogen konsekvens.
Nu står vi så med en sag her, hvor det har en megastor konsekvens for miljøet.
Jeg kan forstå, at ordføreren er kommet til en erkendelse af, at det måske ikke har været de korrekte tal.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er enig i, at der i de første 4 år vil ske en øget kvælstofforurening på ca. 2.000 t pr. år.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det er fuldstændig rigtigt, og jeg indledte også med at sige, at jeg synes, det er en meget stor glæde.
Og jeg synes, at vi i fællesskab skal glæde os over, at vi faktisk foretager det her paradigmeskifte, som alle er enige om er godt.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Det er jo fint, for så behøver vi ikke at drøfte det mere.
Det er nemlig blevet fremført flere gange her i salen i dag.
Så vil jeg spørge til noget andet.
Han sagde, at det vil have en enorm betydning.
Det er meget usikkert og afhængigt af de virkemidler, man vælger at bruge, hvor stor betydning kvælstofbelastningen har.
Kan ordføreren bekræfte det?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det er indlysende, at uanset hvilke virkemidler man tager i brug, vil det jo være sådan, at det har en betydning.
Når man laver grødeskæring, er det jo bl.a. for at få ført vand væk.
Det er simpelt hen for at sikre, at Danmark ikke i stadig stigende grad kommer til at forsumpe.
Hvordan kommer det samlede resultat til at se ud?
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
Det undrer mig egentlig, at en tidligere prorektor på Aarhus Universitet har så lidt respekt for faglig viden og dens betydning ude i virkelighedens verden, at man kan sidde fuldstændig overhørig, at professor efter professor, dem, der har leveret tallene, siger, at de virker vildledende; at der er pyntet på virkeligheden; at miljøeffekten bliver pustet op; at det er misinformation og kreativ bogføring.
Jeg vil bare høre, om ikke ordføreren blev bare en lille smule bekymret, da hun læste sin avis den dag.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg lytter altid til forskere, og som jeg sagde tidligere, er det forskningens natur, at den skal være kritisk, den skal udfordre, den skal bryde nye veje.
Så der er intet underligt i, at forskerne går kritisk til værks i det her.
Der er bare den forskel på akademia og et parlament, at i et parlament bliver vi nødt til at træffe beslutninger, også selv om vi ikke med hundrede procents sikkerhed kan regne ud, hvordan det her vil komme til at påvirke tingene.
Det er det, vi har gjort før og samtidig sagt, at hvis der sker noget, som vi ikke har kunnet forudse, må vi selvfølgelig gribe ind med det samme.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt, at alle partier har udtrykt, at en målrettet regulering er den rigtige vej at gå.
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
Fru Mette Bock var prorektor for videnspredning, og det kan man ikke ligefrem sige at vi er vidne til i øjeblikket, for det er nærmeste det modsatte, vi oplever.
For det var simpelt hen overhovedet ikke det, der skete under høringen.
Under høringen var der en klokkeklar enighed om, at regeringens måde at bruge deres tal på ikke holdt – en fuldstændig enighed om, at den måde, regeringen havde brugt tallene på, var forkert.
Det var ikke en metodisk diskussion.
Der var ikke uenighed.
Der var enighed.
Har fru Mette Bock med sin fortid ikke haft den mindste trang til at få ryddet op, sådan at der er bare den mindste smule respekt for fagligheden i det arbejde, Folketinget laver?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det vil være sådan, at man i et parlament bliver nødt til også at sige: Vi skal prøve at kigge ud i virkeligheden.
Forskerne kan sidde med deres regnemetoder.
Og når det drejer sig om miljø, er det klart, at mange andre faktorer end de virkemidler, som nu bliver rullet ud, vil have en indflydelse.
Det er der intet usædvanligt i.
Men sagen er, at det er virkeligheden, vi nu begynder at kigge på.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Ordføreren understreger jo den helt åbenlyse pointe, at forsamlingen her ikke er forskere, men er et parlament.
Det er et parlament, der føler sig vildledt; det er et parlament, hvor der er et flertal af medlemmerne, som har sagt, at de har mistillid til ministeren – og nu bliver der rejst et mistillidsvotum.
Jeg er bare nødt til at spørge ordføreren for Liberal Alliance: Hvordan ville Liberal Alliance stille sig – vi tager bare et tænkt eksempel – hvis Liberal Alliance stillede et mistillidsvotum til en minister, og der var flertal for det i Folketinget, men ministeren blev siddende?
Ville man acceptere det i Liberal Alliance?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg må konstatere, at der er et flertal inklusive et borgerligt parti, som ønsker at rejse et mistillidsvotum til ministeren.
Gode gamle Platon, som var filosof i antikken, sagde, at ikke før filosofferne bliver konger, og kongerne bliver filosoffer, får vi en god verden at leve i.
Det vil altså sige, at han sagde, at vi skal have dem, der har indsigten, til at lede, ellers går det helt galt.
Sådan er det ikke her.
Vi støtter ikke det mistillidsvotum.
Vi har fuld tillid til ministeren, men vi kan jo ikke gøre andet end at konstatere, at det er det, I vil, og I mener åbenbart, at den her sag er så stor, at den skal føre til, at en minister, der undtagelsesvis har indsigt i sit ressortområde, skal væltes.
Det synes jeg faktisk er langt ude.
Men det er jo jeres valg, og jeg kan ikke gøre andet end at sige: Så er det sådan, det må være.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Det fik jeg jo ikke meget svar ud af, så jeg prøver bare med den korte version: Hvis Liberal Alliance på et tidspunkt måtte rejse et mistillidsvotum til en minister og der var et flertal af Folketingets partier, som ville bakke Liberal Alliance op i det, hvordan ville man så stille sig i Liberal Alliance, hvis vedkommende minister blev siddende?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Vi måtte jo konstatere, at det som en del af spillereglerne her er en statsministers privilegium at udnævne en regering, herunder udnævne og afskedige de enkelte ministre.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Vi synes jo også grundlæggende, der er rigtig mange gode ting i den her landbrugspakke, og vi glæder os også til at stemme den igennem.
Men vi har jo haft en masse debat om tallene bag ved.
Det siger alle fagfolk.
Det gør ikke noget indtryk.
Men jeg har også forstået på fru Mette Bock, at hun hævder at have en væsentlig større indsigt i de her tal end os andre mere dødelige mennesker, der har deltaget i forhandlingerne.
Derfor vil jeg gerne bede fru Mette Bock forklare, hvorfor det så er i orden at lægge 4 år sammen til 1 år
– ikke noget om den generelle usikkerhed i tallene, men lige præcis det med at pulje tallene kunne jeg godt tænke mig at høre en forklaring på.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Men på et tidspunkt må man jo gøre regnebrættet op og sige: Hvis vi vil noget, hvis vi vil have både natur og landbrug i Danmark,
bliver vi nødt til at gennemføre nogle reformer, som skaber en bedre balance end den, som har været hidtil.
Det er det, som er sket i det her tilfælde.
Det går vi ind i med åbne øjne, og jeg er helt sikker på, at alle forskere, som jo var enige om, at med den viden, vi har nu, og den usikkerhed, som knytter sig til det, vil det her være et plus for miljøet, når vi når hen til 2021.
Det synes jeg faktisk vi alle sammen skulle glæde os over.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Som jeg har svaret en gang, har vi alle sammen skrevet under på grundloven.
Og jeg er fuldstændig sikker på, at vi overholder grundloven, også i de her situationer, og det er jeg helt tryg og rolig ved.
Jeg håber, at ministeren kan fortsætte meget, meget længe, og jeg synes, ministeren gør det godt.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Der er nogle gange blevet spurgt ind til, om Venstre vil give den samme garanti, som DF giver, for DF har jo garanteret, at drikkevandet ikke bliver dyrere som følge af landbrugspakken.
Jeg er helt med på, at der ligger en kæmpe konflikt i den borgerlige blok om, hvad der er indholdet af den der landbrugspakke, og tal osv., men er det ikke lidt besynderligt, at Dansk Folkeparti godt kan give den garanti på det meget simple spørgsmål, altså om den her landbrugspakke medfører, at det bliver dyrere at være dansker, men at Venstre ikke vil give den garanti?
Kan ordføreren ikke bare give den garanti, at landbrugspakken ikke gør det dyrere at være dansker?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Det, som hr. Jeppe Bruus overser her, er, at der jo ligesom er to blokke af regler.
Der er det, som kommunerne har kompetence til, og så er der selvfølgelig det, som vi her i Folketinget og i regeringen osv. har kompetence til.
Og det fremgår jo klart og tydeligt – og det er så også der, hvor det knækker for hr. Jeppe Bruus – at den her beslutning og den her pakke, når vi får det hele talt sammen, ikke belaster miljøet, og dermed er svaret på det sådan set givet.
Hvis kommunerne så af egen drift vil gøre nogle andre ting inden for deres kompetenceområde, er det jo deres beslutning.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
[Lydudfald].
Så er det ikke mig, der har misforstået svaret, og det der er jo fuldstændig sort snak.
Hvorfor kan Venstre ikke bare give den fuldstændig simple garanti, som Dansk Folkeparti kan give, uden alt muligt andet lirumlarum?
Ja eller nej?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Der ligger ikke i pakken her, at det skulle blive dyrere at være dansker, og der ligger ikke i pakken, at det belaster og skader miljøet.
Tværtimod – og det har vi jo svaret på adskillige gange – er der et plus her, og så har kommunerne nogle andre kompetencer, som de skal forholde sig til.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Tak for det.
Nu har vi hørt en række ordførere tale om, at verden er ved at gå fuldstændig af lave.
Vi hælder kvælstof ud i vores farvande, både de små vandløb, de indre fjorde og det åbne hav.
Hele forståelsen af, at det her vil resultere i en bedre balance imellem natur og erhverv til gavn for både natur og erhverv, er blevet fuldstændig overskygget af en nørdet diskussion om, hvordan man i en akademisk verden beregner nogle mellemregninger.
Forskerne har været enige om i den høring, vi havde forleden dag, at en sådan regnemetode ville man ikke bruge i akademia.
På samme måde er vi i aftalekredsen helt enige om og enige med forskerne i, at det kan være vanskeligt, og at det ville være behæftet med usikkerheder at fremskrive en så stor reforms konsekvenser, og derfor siger vi selvfølgelig, at det formentlig vil blive nødvendigt at kalibrere undervejs.
Opstår der problemer, vi ikke har forudset, vil vi selvfølgelig gå ind og tage fat på de her problemer med det samme.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den reform, som jeg faktisk er ret overbevist om at alle om 10 år vil kigge tilbage på og betegne som en meget visionær reform, nu er endt i et mundhuggeri, hvor der ryger ord frem og tilbage i denne Folketingssal, som jeg synes er fuldstændig ude af proportioner i forhold til, hvad det egentlig er, der er sagens substans.
I Liberal Alliance glæder vi os derfor rigtig meget over, at vi lige om lidt får stemt ja til den her reform.
Vi er faktisk gået ind i de her forhandlinger med et andet afsæt end det, som V, K og O gik til dem med.
Vi ville gerne noget andet og mere i Liberal Alliance, men vi har deltaget i forhandlingerne, vi har stillet spørgsmål, vi har fået svar, og vi er faktisk rigtig godt tilfredse med, at vi er nået dertil, hvor vi er.
Så sådan som situationen er i dag, må vi altså sige, at vi er godt tilfredse.
Vi tror, det her gavner både natur og erhverv.
Vi er helt tilfredse med vores statsminister, vi er helt tilfredse med vores fødevareminister, og vi er helt tilfredse med den her pakke.
Så vi har ikke grund til andet end at være glade, og vi håber, at den her glæde over reformen på et eller andet tidspunkt kan dukke op til overfladen også for alle dem, som er helt utrolig bekymrede og meget vrede lige for øjeblikket.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Mange tak for det.
Jeg synes, det er utrolig arrogant at kalde det, at Folketinget konsekvent har fået forkerte oplysninger, for en lille teknikalitet omkring en regnemetode.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Hvis man vil lave en landbrugspakke, der øger forureningen, er det mindste, man kan gøre, da at stå ved det, i stedet for at begynde at fifle og manipulere for at bilde os alle sammen ind, at det er det modsatte, der er tilfældet.
Vi var begge to til den forskerhøring, og forskerne sagde, det er ekstremt usikkert, hvad det her vil medføre.
Det kommer an på, hvor kvælstofudledningen finder sted henne, det kommer an på vind og vejr, for hvis det regner mere, vil det blive rigtig slemt.
Der var endda en forsker, der brugte ord som en potentiel miljømæssig katastrofe.
Men jeg kan forstå, at det ikke er det, Liberal Alliance anerkender.
Så lad mig bare spørge helt klart: Kan Liberal Alliance garantere, at den her landbrugspakke på intet tidspunkt kan registreres ude i miljøet og på intet tidspunkt vil medføre, at vi får øget iltsvind og alt det, som vi har kæmpet om i 30 år på at undgå?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det siger sig selv, at det kan Liberal Alliance ikke garantere på nogen som helst måde.
Der er utrolig mange faktorer, der spiller ind i det her.
Men jeg synes egentlig også, at høringen viste forskellen mellem akademia og et parlament.
I forskningsmæssig sammenhæng er det forskningens natur at udfordre, at kritisere, at presse på gamle sandheder for at få nye frem.
Det er sådan set det, der skaber ny videnskabelig indsigt, og det viste sig jo også i det her panel, som vi begge deltog i, at en forsker mente, at det her ville få voldsomme konsekvenser, mens en anden forsker mente, at den øgede udledning, der ville komme, ville være så marginal, at den næppe kunne registreres.
Det er i det spænd, vi som politikere i et parlament må have modet til at træffe beslutninger, som er visionære – selvfølgelig med det forbehold, at hvis det viser sig at gå helt anderledes end forudsagt, bliver vi nødt til at ændre.
Men hvis vi altid skulle vente på, at alle forskere bliver enige om alting, kunne vi aldrig træffe politiske beslutninger.
Vi lever i et demokrati, ikke i et meritokrati.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Det, forskerne helt samstemmende sagde, var: Regeringens miljøregnskab holder ikke.
Ingen bakker op om de regnemetoder, ingen overhovedet.
Så kan man konstatere, hvis man går lidt mere grundigt til værks, at den forsker, der sagde, at det her kan blive en miljømæssig katastrofe, var ekspert i havmiljø, mens den forsker, der var i tvivl om, om det kunne registreres, var ekspert i jordbund og klima.
Så jeg synes også, at hvis man er interesseret i konsekvenserne for vores alle sammens miljø og natur, bliver man også nødt til at tage sagkundskaben alvorligt og lytte til dem, der har forstand på vores havmiljø.
Rune Lund (EL), 2016-02-25:
Men så kan ordføreren måske sådan prøve at uddybe lidt, hvad ordføreren mener at formuleringen »Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid« så nærmere betyder, hvis det er, at ordføreren synes, det er godt, at der sidder en minister, når der er udtrykt mistillid til ministeren i Folketinget.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Den måde, de her regnskaber er blevet sat sammen på, har været gennemgået i det forhandlingsforløb, der har været.
Der har på intet tidspunkt været lagt skjul på, at det er vanskelige regnestykker, det er vanskeligt at få tingene til at hænge sammen, og der har heller ikke været lagt skjul på, hvad præmisserne for, at tallene ser ud, som de ser ud, har været.
Det har været helt åbent lagt frem, og derfor har vi set ind i det her med fuldstændig åbne øjne.
Jeg ærgrer mig over, at hr. Rasmus Jarlov stirrer sig blind på en regnemetode og bliver sur over det i stedet for at glæde sig over, at det her fører til et plus for miljøet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Jeg ærgrer mig også over, at vi skal bruge så meget tid på en regnemetode, når den eneste løsning på det, når man laver en fejl, er at gå ud og erkende den og lægge de rigtige tal frem.
Det er derfor, vi står i den her situation: Det er, fordi Folketinget ikke kan få de rigtige oplysninger.
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet.
Jeg spurgte fru Mette Bock, om hun ville forklare, hvorfor det er rimeligt at lægge 4 år sammen til 1 år.
Når man har den her utrolig store indsigt, og når det er blevet forklaret så grundigt, som fru Mette Bock siger at det er, må man være i stand til at forklare det.
Så vil jeg i parentes bemærket
sige, at listen af folk, der mener, at det skulle være forklaret grundigt, bliver kortere og kortere, efter at René Christensen fra Dansk Folkeparti har afvist det i dag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Ordføreren sagde tidligere i sit indlæg fra talerstolen, at vi lever i et demokrati, og det er jeg sådan set enig i.
Jeg vil egentlig spørge ordføreren, om en af grundpræmisserne i et demokrati ikke også er, at det er flertallet, der bestemmer.
Og når flertallet i Folketinget erklærer mistillid til en minister, ville den rigtige reaktion så ikke være, at ministeren enten går, eller at regeringen udskriver valg?
Ellers er den præmis med, at vi lever i et demokrati, vel i virkeligheden ikke til stede.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Vi har i Danmark det, som man kalder for negativ parlamentarisme.
Det betyder, at det er statsministerens privilegium.
Regeringen skal have et flertal bag sig, og i det øjeblik, en regering ikke har et flertal bag sig, så må statsministeren udskrive et valg.
Men det er altså negativ parlamentarisme, vi har i Danmark.
Og hvad statsministeren vælger at gøre, må statsministeren jo vurdere.
Det er muligt, at andre ville have truffet et andet valg, men statsministeren har altså det her privilegium, sådan som vores demokrati er skruet sammen.
Jeg er helt enig i, at man kan vurdere, om det er rigtigt eller forkert, men det er altså sådan, vores system er skruet sammen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Tusind tak for den historielektion.
Jeg er udmærket klar over, hvad negativ parlamentarisme er.
Min pointe er, at der jo her netop er tale om et flertal mod en minister; et flertal i Folketinget, der har udtrykt mistillid til en minister.
Og jeg mener jo at huske, at selv samme ordfører så sent som, jeg tror, det var i går eller forgårs – korreks mig gerne, også her – siger, at der er forskellige grader af mistillid til en regering eller en minister.
Der kan være opfølgende beslutningsforslag.
Der kan vi begynde at diskutere en Irakkommission osv. osv. i forbindelse med fremlæggelse af Irakkommissionspapirerne.
Og jeg vil bare spørge, om det så i det tilfælde ikke vil være gældende, hvis der kommer et flertal, der bakker op om Mette Bock, altså at det også sådan ligesom må være op til statsministeren selv at vurdere.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Altså, jeg kan jo kun konstatere, at vi har en statsminister, som jeg faktisk synes ledelsesmæssigt er trådt i karakter ved at bakke op om en minister, som statsministeren har tillid til.
Vi ved jo ikke, hvad der kommer til at ske i de kommende dage.
Det kan være, at det her ender i salen, og hvis et flertal i Folketinget vælger at trykke på en knap, som gør, at et flertal har mistillid til den siddende fødevareminister, så kan jeg jo ikke vide, hvilken konsekvens statsministeren vil drage af det.
Det kan jeg simpelt hen ikke vide.
Det må vi jo vente og se.
Jeg har et håb, og det er, at Alternativet, som faktisk er stiftet med henblik på at skabe en ny politisk kultur, gør sig den umage, at de vil sikre, at der ikke bliver et flertal for mistilliden.
Det er en enestående historisk chance.
Eva Flyvholm (EL), 2016-02-25:
Det synes jeg er en virkelig mærkelig betragtning, eftersom konsekvenserne af den her lovgivning vil ramme helt almindelige mennesker, som kommer til at betale meget mere for at få rent drikkevand – det er helt almindelige mennesker, som bor ude på landet langs de her åer og vandløb, og brugere af vores fjorde og natur.
Vi har jo før set, hvad konsekvenserne kan være af at hælde alt for meget gylle ud på markerne.
Det kan altså lede til meget store vandmiljøproblemer i vores alle sammens natur.
Det bliver jo konsekvensen af den her pakke.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Altså, det er hr. Søren Egge Rasmussens vurdering, at det er udemokratisk.
Det har faktisk afsæt i den tidligere regerings tid, da man nedsatte Natur- og Landbrugskommissionen.
Nu er vi nået til det her tidspunkt, hvor der træffes beslutninger.
Og som jeg tidligere har sagt: Hvis vi skal vente på, at alle forskere er enige om, at alle usikkerheder er fjernet, så får vi aldrig lavet reformer.
Akademikere skal svare, når de bliver spurgt, og jeg er overhovedet ikke overrasket over, at der er forskere, der kritiserer det, vi laver her og nu.
Sådan er det i forlængelse af alle reformer, der bliver indført.
Det er forskernes opgave, og de er i deres gode ret til det.
Jeg vil næsten sige, at de har en pligt til det.
Nu hører vi så igen, at vi kommer til at hælde kvælstof ud i de danske farvande.
Der bliver jeg simpelt hen bare nødt til at sige, at noget af det, der er det gode i den her reform, er, at vi faktisk går ud og måler det, og der, hvor der så er problemer, sætter vi ind.
Nogle steder vil man kunne gødske mere, andre steder kommer man faktisk til at skulle gødske mindre.
Eva Flyvholm (EL), 2016-02-25:
Jamen vi ved jo, at der vil komme en meget højere vandregning til mange forbrugere rundtomkring, for at de kan få rent drikkevand.
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Er det virkelig rimeligt, at helt almindelige mennesker skal betale mere for at få rent drikkevand?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Og hvis det er præmissen, altså at man ikke tror på, at virkemidlerne kommer til at virke, er det jo svært at tage diskussionen, for så må jeg bare sige, at vi slet ikke kommer i gang med diskussionen.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-25:
Jeg vil tillade mig at fortsætte i det spor, som hr. Simon Kollerup indledte og fru Pia Olsen Dyhr siden fulgte, nemlig spørgsmålet om, hvad der vil ske, i tilfælde af at man anvender grundlovens § 15, stk. 1, og erklærer mistillid til en minister.
For det fremgår jo nærmest, som om ordføreren mener, at man ikke ved, hvad der sker i den sammenhæng.
Jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte – ordføreren og en af næstformændene i Præsidiet i øvrigt – at det faktisk er sådan i den situation, at så skal man handle derefter, og at alt andet vil være grundlovsstridigt: Intet over og intet ved siden af Folketinget – som Hørup som bekendt formulerede det.