runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Min kollega, hr. Per Clausen, var tidligere inde på, at der, når man går til gruppeeksamen, jo netop er en tendens til, at man finder sammen i nogle grupper, hvor man på niveau matcher hinanden, og det er nok også en af forklaringerne her.
Det undrer mig lidt, at det slet ikke gør indtryk på ministeren, når der har været så kraftige protester, som der har været.
Ved de senere lejligheder, hvor vi har diskuteret det her, har det været censorkorps, det har været de studerende, det har været underviserne, og det har været store grupper af erhvervslivet, der protesterede.
Det har så ikke gjort noget indtryk.
Siden sidste gang, vi behandlede det her, er det så kommet frem, at Dansk Erhverv gerne ser gruppeeksamen tilbage.
Senest i dag har Charlotte Rønhoff fra Dansk Industri været ude og sige: Lad os få gruppeeksamen tilbage.
Og i mellemtiden har der også været en undersøgelse fra Foreningen af Rådgivende Ingeniører, der siger, at alle virksomheder under Foreningen af Rådgivende Ingeniører også ønsker gruppeeksamen tilbage.
Og så har der været et forskningsprojekt ved Anette Kolmos fra Aalborg Universitet, som jo har en meget interessant pointe, netop at når man går til eksamen i grupper, så får man ikke alene en bedre evaluering og bedømmelse af de studerendes evne til samarbejde, man får faktisk også ifølge de personer, der er med i undersøgelsen, som er censorer og andre, en langt bedre bedømmelse af de individuelle præstationer.
Gør den slags slet ikke indtryk på ministeren?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Det er jo et meget interessant spørgsmål, og en matematiker ville kunne få meget ud af at besvare det.
Der vil naturligvis utvivlsomt være 4 af de 20, som får den samme karakter, men det skulle da være mærkeligt, om de lige præcis var i den samme gruppe.
Men det kan en statistiker regne ud.
Mit gæt er, at sandsynligheden for det vil være 3-4 pct.
Hvis den fælles skriftlige opgave skal indgå i vurderingen, i karakteren, skal man vide, hvem der har skrevet hvad, for ellers er det jo ikke en individuel vurdering.
Hvis man derimod blot har gruppeprojektet som et pensum, som man går op til en mundtlig prøve i, skal der ikke angives, hvem der har lavet hvad.
Så må man ikke angive, hvem der har lavet hvad, for den mundtlige prøve skal netop gå ud på at vise, om man har fået noget ud af samarbejdet.
Så må jeg igen sige til det første, som fru Christine Antorini sagde, at det simpelt hen er forkert.
Der er massevis af eksempler på, at grupper er gået til eksamen og har fået nøjagtig den samme karakter.
Det er ikke efter en individuel vurdering, det kan jeg forsikre om.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Det, som jeg egentlig bare spurgte ministeren om, var, om ministeren kunne bekræfte, at reglerne er sådan, at selv om man går til en gruppeeksamen, får man en individuel karakter.
Det kan så være, at der nås frem til, at den individuelle karakter skal være den samme for alle, men det er stadig væk en individuel karakter.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at reglerne er sådan.
Hvis det bliver misbrugt, går jeg ud fra, at ministeren påtager sig den opgave at præcisere, at reglerne er, at det er en individuel karakter.
Jeg har et andet spørgsmål.
Der er kommet en vejledning ud om, hvordan man skal forstå det med en gruppeopgave.
En af de ting, som jeg faktisk troede regeringen havde renonceret på, da vi sidst havde sagen til debat, var, at når man gik til en mundtlig prøve, skulle man skrive sit eget navn på de afsnit i en gruppeopgave, som man havde lavet.
Ved en mundtlig prøve skal det fremgå, hvilke dele eksaminanden selv har udarbejdet.«
Jeg troede faktisk, at det var det, regeringen havde fjernet.
Det er jo grotesk at lave en gruppeopgave, når der skal skrives navn på hvert afsnit.
Så er det ikke en gruppeopgave.
Er det korrekt forstået, at det skal man stadig væk gøre, hvis man skal til eksamen i en gruppeopgave?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Når partier genfremsætter et forslag, risikerer de jo, at de får det samme svar, som de fik første gang, de fremsatte forslaget.
Det er det, der er sket her.
Jeg synes egentlig, at det ville være mere ejendommeligt, hvis jeg denne gang gav et andet svar, end jeg gav sidst.
Så kan jeg oplyse, at det absolut ikke er sådan, at man ved de gruppeeksaminer, der blev afholdt, indtil ændringen indtrådte, altid gav individuelle karakterer.
Jeg har tilfældigvis været lidt rundt i landskabet og har spurgt censorer og nyuddannede: Hvordan var det egentlig, da I var til gruppeprøve, og da I var censorer ved en gruppeprøve?
Det kan godt være, at jeg har truffet nogle meget specielle personer, men jeg har endnu ikke truffet en, som har været til en gruppeprøve, hvor der blev givet individuelle karakterer.
Alle har været ude for, at der blev givet den samme karakter.
Jeg ved godt, at det ikke altid er sådan, og jeg siger det kun, fordi fru Christine Antorini spurgte, om jeg ikke vidste, at der ved gruppeprøver bliver givet individuel karakter.
Det er blot det, jeg siger.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Hvis undervisningsministeren nu havde været en del af et gruppearbejde, kunne det være, at der havde været bare en anelse fornyelse i den tale, som undervisningsministeren holdt.
Jeg sad og noterede punkterne, og det lød fuldstændig, som om undervisningsministeren bare havde hevet sin gamle opgave frem fra sidst, vi havde den her sag på dagsordenen.
Måske kunne undervisningsministeren i det mindste løfte sløret for, om der overhovedet er sket noget som helst med de arbejdsgrupper, herunder om it-kompetencer, moderne prøveformer osv., som ministeren også orienterede om for ½ år siden at man havde nedsat, for så ville der da i det mindste have været en anelse fornyelse i den tale, som undervisningsministeren holdt.
Ud over at høre om der overhovedet er sket noget med de her sager, vil jeg spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at man, selv om man går til gruppeeksamen, får en individuel karakter.
Sådan har det altid været, og sådan er det også i det forslag, som gruppen her fremsætter.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Jeg er for så vidt enig med spørgeren, og jeg kan forsikre, at der er enighed i regeringen, og om et øjeblik vil fru Sophie Løhde fortælle om Venstres folketingsgruppes holdning.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Det er måske et bekymrende svar fra ministeren, vil jeg sige, men sådan er det jo.
Så vil jeg spørge ministeren på en anden måde: Hvis nu Venstres ordfører ikke kan svare ja til mit spørgsmål, mener ministeren så, det er en rimelig situation, når man tager i betragtning, at det trods alt er sådan, at VOK har flertal i Folketinget, og det trods alt må være sådan, at Venstres folketingsmedlemmer er så nogenlunde på linje med den regering, som man må gå ud fra at de støtter?
I Dansk Folkeparti er vi vant til, at man ikke altid er enig med Dansk Folkeparti i de andre folketingsgrupper, men vi tager det som en selvfølge, at man bakker op om den politik, regeringen selv har lagt frem, så hvis Venstres ordfører ikke kan svare ja på det spørgsmål, er ministeren så ikke enig i, at det er fuldstændig urimeligt og ude i hampen?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Det spørgsmål vil Venstres gruppeeksamensordfører, fru Sophie Løhde, svare klokkeklart på om et lille øjeblik.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Ja tak.
Det var en udmærket tale, ministeren holdt, og jeg kan sådan set tilslutte mig langt det meste at det, ministeren sagde.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Regeringen lægger vægt på, at eksamination og besvarelse af opgaver skal foregå individuelt, så det tydeligt fremgår, hvad den enkelte kan, og derfor vil vi ikke tilbage til ordningen fra før 2005.
Men jeg vil godt slå fast med syvtommersøm, at vi ikke ønsker at gribe ind over for eller begrænse gruppearbejde på nogen som helst måde.
Tværtimod vil vi gerne give gode muligheder for varierede arbejdsformer og også for nye prøveformer, og derfor bunder meget af den kritik, der er fremført i forbindelse med afskaffelse af gruppeprøver, i misforståelser.
Der er overhovedet ingen begrænsninger for, hvor meget gruppearbejde man kan bruge i undervisningen.
Projekt- og gruppearbejde er altså på ingen måde afskaffet.
Elever og studerende kan stadig forberede sig til eksamen i grupper.
De kan skrive en eksamensrapport sammen i grupper, og den eksamensrapport kan så enten være opdelt i afsnit, som hver enkelt er ansvarlig for bliver afleveret skriftligt og bliver vurderet som rapport, eller den kan være et fælles projekt, som følges op af en mundtlig, individuel prøve.
I så tilfælde skal man ikke angive, hvem der har skrevet hvad.
Der kan altså stadig eksamineres i en grupperapport, og hvis det er nødvendigt for at kunne dokumentere opfyldelsen af fagets mål, kan man i øvrigt stadig anvende gruppeprøver, hvor gruppen kommer til prøve sammen.
Vi afviser derfor forslaget.
Vi mener, der er langt større frihed til alternative prøveformer, end det fremgår af debatten og af forslaget.
Regeringen er enig i, at der er grund til løbende at overveje prøve- og eksamensformerne, og vi har afstukket de overordnede rammer for, hvordan prøve- og eksamenssystemet skal udvikles.
Arbejdsgruppen vil også undersøge censorinstitutionen og se på, hvordan it kan inddrages i prøverne, og derudover har jeg nedsat en arbejdsgruppe, som vil komme med forslag vedrørende nye prøveformer ved afgangsprøverne i folkeskolen og de frie skoler.
Jeg er sikker på, at de forslag, der kommer fra disse to arbejdsgrupper, fuldt ud vil opfylde forslagsstillernes intentioner om et udviklingsprogram for prøver og eksamener. Som jeg gjorde, da vi sidste gang behandlede denne sag, vil jeg sige som Yvonne i Olsen Banden: Der kommer et tidspunkt i ethvert menneskes liv, hvor man må svare for sig selv.
Så bliver man ikke ansat som del af en gruppe, heller ikke selv om man skal ansættes til at indgå i et team.
Sådan er det ude i livet, og sådan må det selvfølgelig også være i undervisningssystemet på et eller andet tidspunkt, bl.a. ved de afsluttende prøver.
Derfor står regeringen fast på kravet om individuel afprøvning af den enkeltes kompetencer, og derfor vil vi ikke tilbage til tilstanden fra før regeringsgrundlaget af 2005.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-01-18:
Jeg røber nok ikke meget, hvis jeg siger, at det ikke er det største forslag, der kommer fra økonomi- og erhvervsministeren i denne samling.
Men det er et rigtig godt forslag, Det er jo sådan, at lovforslaget om Ledningsejeregistret blev vedtaget enstemmigt af Folketinget og trådte i kraft i 2004, og som en række ordførere har gjort opmærksom på, har det været en kæmpesucces.
Man får ikke længere gravet så mange kabler og ledninger over, som man gjorde tidligere, og det er der masser af besparelser i.
Hr. Ole Vagn Christensen er lidt bekymret med hensyn til gebyrstrukturen.
Til det er der blot at sige, at det jo er normalt, at vi evaluerer et lovforslag, som har været en kæmpesucces.
Nu skal der rettes lidt i loven, og det er jo, fordi man nu kommer til at betale, alt efter hvor meget man bruger registeret.
Der er jo mange af de helt store graveaktører, der ret tidligt nåede 30.000 kr.s-grænsen, og det er bl.a. derfor, det nu mere bliver sådan, at de store kommer til at betale lidt mindre og de mindre lidt mere.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg skal ganske kort sige, at sådan som vi har læst forslaget her i Enhedslisten, er der tale om, at man kommer med nogle forslag til nogle forbedringer af en lov, som faktisk er meget fornuftig, og som Enhedslisten også stemte for, og det medvirker vi gerne til.
Det er naturligvis klart, at hvis det skulle vise sig i udvalgsarbejdet, at vi har overset noget, vil vi selvfølgelig forbeholde os ret til at genvurdere vores synspunkter, men vi mener nu, at vi har forstået det helt rigtigt, og vi kan støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-01-18:
Jeg skal sige i al korthed, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Men som det ligger her, virker det som et rigtig fornuftigt forslag, så vi kan støtte det.
Mike Legarth (KF), 2008-01-18:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Ledningsejernes register blev vedtaget ved lov i 2004.
Nu har vi altså et internetbaserede register til fordel for graveaktører og ledningsejere, og det har jo medført en automatisering og har lettet de administrative byrder for erhvervslivet.
Tidligere skulle man også igennem en undersøgelse af, hvem der ejede ledninger i det respektive område - nemlig de offentlige veje og fælles privatveje - nu sker det via en digitalisering på internettet.
Der er ingen tvivl om, at erhvervslivet jubler over det her.
Det er en administrativ lettelse, og den er provenuneutral for staten, det vil sige, at staten ikke tjener penge på det her; den er hundrede procent brugerfinansieret.
Der indføres nu et loft med ændring af gebyrstrukturen fra 30.000 til 60.000 kr. om året, og det vil sige, at når de aktører, der graver meget, har betalt 60.000 kr. i forespørgsler, er det gratis resten af året.
Man er altså blevet enige om den forhøjelse efter en positiv dialog mellem parterne.
Som vi har hørt tidligere fra andre ordførere, kommer gebyrstrukturen nu i bekendtgørelsen og kan justeres løbende, uden at vi behøver at behandle den her.
Det er positivt, at 730 graveaktører nu får nedsættelse i betalingen, mens kun 100 vil opleve en stigning.
De 5 hverdage er rimelige og også aftalt med parterne - selvfølgelig er der nogle, der vil have ændret lidt på det, men i store træk er der enighed om det.
Man skal også tænke på, det har lidt med forsyningssikkerhed at gøre.
Det er nogle gange meget nødvendigt, at vi får udført det her gravearbejde.
Loven træder i kraft den 1. marts 2008.
En brugerkontrol har vist, at 92 pct. er tilfredse, og vi har hørt fra andre, at graveskaderne er nedsat med 75 pct., og der er en besparelse på 40 mio. kr.
Til sidst kommer der så en henvisning med hensyn til betalingen, altså opkrævnings- og inddrivelsesdelen, og det er nødvendigt, hvis der en dag skulle blive udstedt en bøde.
Der kan jo udstedes en bøde til ledningsejeren, hvis denne ikke leverer inden for fristen.
Man kan ikke inddrive pengene efter det nuværende regulativ, så nu kommer der en passende henvisning, således at det er muligt at inddrive en bøde, hvis der bliver udstedt en.
Det er aldrig sket, men man kan jo aldrig vide.
Det Konservative Folkeparti bakker
Torben Lund (SF), 2008-01-18:
SF går jo normalt ikke ind for undergravende virksomhed, men vi vil gøre en undtagelse i den her sag, som jo går ud på at forhindre eller i hvert fald besværliggøre skader på ledningsarbejde.
Når man nu graver rundt i jorden, sker det jo ofte, at man kommer til at grave ned i ledninger, som andre har lagt, og som man ikke vidste var der.
Og det har jo mange gange givet besværligheder og nogle problemer.
Vi ser de her ændringer af loven som ganske fornuftige.
Det er fornuftigt, at anmeldelsespligten sættes ned fra 14 til 5 dage, at loftet for gebyrer er blevet sat til 60.000 kr., og at man faktisk får informationerne, inden man begynder at grave.
Vi synes, at det alt sammen lyder fornuftigt, og vi kan støtte det.
Ledningsejerregistret er en succes, og nu har man ingen undskyldninger fremover, når man laver ulykker - så er der næsten kun dumhed tilbage.
Pia Adelsteen (DF), 2008-01-18:
Dansk Folkeparti stod bag indførelsen af det internetbaserede ledningsregister, i daglig tale kaldet LER.
Registeret har været en succes, siden det trådte i kraft i 2004, hvilket kan ses på, at antallet af graveskader er faldet med 75 pct.
Dansk Folkeparti ønsker, at der konsekvent sættes fokus på virkningerne af de mange registre, som virksomhederne skal indberette oplysninger til.
Særlig vigtigt er det, at systemernes rimelighed vurderes.
Vi finder det derfor også positivt, at gebyrstrukturen i LER ud fra erfaringerne nu ændres.
Det er således særdeles positivt, at prisen pr. kvadratmeter nu bliver ens, ved at det eksisterende loft for betaling forsvinder.
Forslaget ændrer også tidsfristen for fremsendelse af oplysninger fra 14 til 5 dage.
Også dette tiltag er særdeles positivt, et tiltag, der vil forbedre effektiviteten, og som er et klart ønske fra branchen.
Dansk Folkeparti er derfor positiv over for forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-01-18:
Jeg vil gerne tilslutte mig, at det er en fantastisk succes.
Men jeg vil også gerne sige, at når man skriver, at det er hundrede procent brugerfinansieret, så er et af de spørgsmål, der er blevet rejst i det materiale, vi har modtaget i form af høringssvarene, en let forundring over det med fordobling af gebyrloftet. Men det er selvfølgelig noget, som vi kan dyrke i udvalget, for der må jo være gode argumenter derfor. En anden af de ting, der ligger, er, at man taler om, at man vil nedsætte antallet af dage for frist for udlevering af ledningsoplysninger, så man kan undgå unødige forsinkelser i gravearbejdet.
Det lyder jo meget fornuftigt, men også her fremgår det af høringssvarene, at man ligesom har lagt op til, at man skulle have haft en dialog med branchen om, hvad der skulle ske på dette område.
Men alligevel kan vi i høringssvarene læse, at der sådan set er nogle, der mener, at man er gået for langt, og at andre mener, at man ikke er gået langt nok.
Det er lidt svært at se den dialog, der skulle have været til stede på området.
Endnu en ting, man taler om, er, at de her graveaktører ikke må gå i gang, før de har fået oplysninger fra ledningsejere.
Det er meget fornuftigt, så man er sikker på, at dialogen er i orden.
Det sidste område, man kommer ind på, er restanceinddrivelsen.
Er der store problemer her, siden man er nødt til ligesom at sige, at det indsætter vi nu i loven, altså det om opkrævning og inddrivelse, eller er det noget mere teknisk, vi er inde på på det her område?
Hans Christian Thoning (V), 2008-01-18:
Det internetbaserede ledningsejeregister, i daglig tale kaldet LER, har i høj grad opfyldt sine formål, nemlig at nedbringe antallet af skader på nedgravede ledninger som følge af gravearbejde og at lette den administrative byrde for erhvervslivet.
Graveskader på grund af manglende kendskab til ledningernes placering er siden LER’s etablering reduceret med cirka 75 pct.
Ledningsejere og graveaktører har som følge deraf opnået en besparelse på over 40 mio. kr. på direkte omkostninger ved graveskader.
Der er ingen tvivl om, at LER er en succes.
Lov om ændring af lov om registrering af ledningsejere, som behandles i dag, indebærer fire ændringer, der skal medvirke til at gøre LER yderligere effektivt og fleksibelt.
Erfaringen blandt graveaktører viser, at den nuværende 14-dags-frist reelt er for lang tid, da den kan medføre unødige forsinkelser af gravearbejdet.
Af hensyn til den praktiske planlægning og udførelse af gravearbejdet foreslår regeringen derfor, at fristen nedsættes til 5 dage.
I den nugældende lov er det maksimale årlige brugergebyr fastsat ved lov.
Dermed kan brugergebyret løbende reguleres og tilpasses virksomhedernes aktuelle forbrug.
Regeringen foreslår tillige at ændre gebyrstrukturen, således at brugerne fremover betaler en fast enhedspris.
Og endelig så foreslår regeringen, at der indsættes en henvisning til opkrævnings- og inddrivelsesloven for dermed at sikre restanceinddrivelsesmyndighederne effektive inddrivelsesværktøjer.
Venstre kan støtte de fremsatte ændringer i lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Som opfølgning på den debat, der lige har været mellem ministeren og fru Christine Antorini, vil jeg sige, at jeg simpelt hen får sådan en trang til at spørge ministeren: Hvad er det vigtigste?
Er det et relativt intetsigende tal, en karakter, eller er det det faglige udbytte, en studerende har af det projektarbejde og den efterfølgende prøve eller eksamen, den studerende har været til?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Ved en eksamen er der naturligvis et dobbelt formål.
Selvfølgelig er det et formål, at man får noget ud af selve samarbejdet, af selve det projekt, man har lavet.
Men derudover skal der jo altså skrives et eksamensbevis, som ikke gerne skulle være helt intetsigende, og derfor er det altså også et formål i sig selv at finde ud af, hvad den enkelte kan bidrage med, for det er det eksamensbevis, man går ud i livet med.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Desværre er der ikke sket den store udvikling, siden vi sidste gang havde lejlighed til at diskutere det her.
Det forekommer stadig væk, som om regeringen bygger sin argumentation på mistænkeliggørelse og fordomme.
Ministeren bliver ved med at holde fast i det her med, at det forhold, at der er tilfælde, hvor flere i en gruppe har fået den samme karakter, selvfølgelig beviser, at der ikke har været tale om en individuel bedømmelse.
Men har ministeren gjort sig nogle overvejelser om, hvor tit det forekommer ved individuelle eksamener, at der er flere i en klasse, der har fået den samme karakter?
Det forekommer vel også ret så ofte.
Er der i virkeligheden her ikke tale om sådan en Erasmus Montanus-argumentation, hvor mor er en sten, for en sten kan ikke flyve, og mor kan ikke flyve?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Mange regler, der indføres i samfundet, skyldes jo, at nogle har skejet ud, og regeringsbeslutningen var ikke blevet gennemført, hvis ikke der var nogen, der havde skejet ud på det her felt og givet gruppe efter gruppe samme karakter.
Det er derfor, vi har lavet en regel.
Der må arbejdes ubegrænset i de grupper, man må forberede sig til eksamen i grupper, man kan også gå op i et gruppeprojekt, og inden for regeringsbeslutningens ord om individuel vurdering er der jo plads til alle mulige nye prøveformer.
Og jeg vil godt understrege, hvor vigtigt det er at arbejde med prøveformerne, for jeg tror, vi i Danmark har verdens dyreste prøve- og eksamenssystem, og jeg tror ikke altid, vi får nok for de penge, og det kan også være, at det er for stift.
Det er jo derfor, jeg har nedsat hele to udvalg om prøve- og eksamenssystemet.
Marianne Jelved (RV), 2008-01-18:
Det vil sige, at ministeren ikke ønsker at udvise en tillid til, at kompetente mennesker, som er udpeget af ministeren, og som formentlig går i samarbejde med kompetente undervisere på forskellige uddannelsesinstitutioner i Danmark, sammen kan finde en form, som også indeholder gruppeprøver; det kan ikke lade sig gøre?
Er det ikke udtryk for en mangel på tillid?
For ministeren har jo mulighed for at sige, at uanset hvilken prøveform - og det vil jeg da håbe ministeren vil gøre under alle omstændigheder, hvis der kommer nye prøveformer - så handler det om at give en individuel vurdering.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, og det kan man jo indskærpe eller præcisere eller skrive først og sidst og midt i, men så i øvrigt vise tillid til de fagligt kompetente mennesker, der i øvrigt er i dette land.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Naturligvis gælder grundlovens regler; dem skal vi overholde, og det gør vi.
De udvalg, der er nedsat, er selvfølgelig nedsat med et kommissorium, som respekterer de beslutninger, der er truffet af dem, der har nedsat udvalget.
Sådan tror jeg det plejer at være.
Marianne Jelved (RV), 2008-01-18:
Kan ministeren bekræfte, at grundloven meget klart siger, at folketingsmedlemmer ene er bundet af deres egen overbevisning og ikke kan pålægges at stemme på en bestemt måde af en minister eller af andre?
Det var det første spørgsmål - det kan man nemt svare på.
Det andet spørgsmål er: Når ministeren nu har nedsat et udvalg, der skal undersøge mulighederne for at udvikle prøveformer og eksamensformer, har ministeren så, som regeringen har for vane, begrænset dette udvalgs handlemuligheder og idémuligheder på nogen måde?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Jeg synes, jeg svarede ret afbalanceret og helt afslappet, da fru Pernille Vigsø Bagge stillede det samme spørgsmål.
Man kan ikke lave et eksamenssystem uden at have visse fælles spilleregler, som sikrer, at man kan vurdere den enkelte efter den eksamen, og det forudsætter en individuel vurdering.
Så enkelt er det.
Det kan man så godt sige er et indgreb i institutionernes frihed.
Så er enhver studieordning jo også et indgreb i institutionernes frihed, den koordinerede tilmelding er et indgreb i institutionernes frihed.
Der er jo masser af indgreb i institutionernes frihed.
Vi har landegrænserne, som er et indgreb efter nogles mening, vi har en ægteskabslovgivning, som er et indgreb.
Der er jo så mange ting i tilværelsen, som ikke er ren frihed.