runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Det er rigtigt, at inden for Schengenreglerne kan et land godt genindføre de nationale grænsekontrolforanstaltninger ved de indre grænser, hvis der altså foreligger en alvorlig trussel imod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
Det er vigtigt at understrege, at det kun kan gøres i en meget afgrænset periode og kun undtagelsesvis, og at de foranstaltninger, der iværksættes ikke må være mere omfattende og heller ikke vare længere, end hvad der er strengt nødvendigt for at imødegå denne strenge og alvorlige trussel.
Jeg tror personligt ikke på, at det vil forhindre tilførsel af våben og narko til det danske samfund, men jeg tror, at en altomfattende, større indsats og koordinering mellem politiet og SKAT, hvor man målbevidst går efter de folk, som fragter våben og narko til Danmark, og en ihærdig indsats over for banderne vil betyde, at vi får konfiskeret flere våben og mere narko.
Men jeg tror altså ikke på, at hvis man genindfører grænsekontrollen, at man så ikke kan opleve, at der kommer våben ind i det danske samfund.
Det var der før, og det vil der stadig væk også være, for der findes fuldstændig skruppelløse kriminelle mennesker, som sørger for at importere de her våben til Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-18:
Selvfølgelig sker der noget, der sker bare ikke nok.
Det er jo sådan set det, der er essensen i spørgsmålet.
SKAT har jo før oprettet f.eks. en smuglerigruppe, fordi man kunne se, at der kom mere narkotika ind over grænserne.
Men det er ikke nok.
Det er jo ikke nok.
Vi har behov for i hvert fald midlertidigt at genoprette grænsekontrollen for at sende et klart signal, men også for at fange dem, som benytter sig af de åbne grænser.
Dansk Folkeparti så gerne, at man permanent genoprettede grænsekontrollen, men det er jo muligt inden for de eksisterende Schengenregler at have en midlertidig grænsekontrol.
Det har man i Frankrig op til Benelux-landene med den begrundelse, at der indsmugles narkotika eksempelvis fra Nederlandene.
Så der er mulighed for det inden for det eksisterende regelsæt.
Vil ministeren ikke inden for det eksisterende regelsæt tage initiativer, der i hvert fald midlertidigt genetablerer grænsekontrollen?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jeg tror også, hr. Martin Henriksen ved, at der sker noget - for øvrigt også ofte i samarbejde med Dansk Folkeparti - på det her område.
Jeg er dog ikke af den overbevisning, at vi, hvis man posterer en grænsevagt for hver 25. centimeter nede ved grænsen til Tyskland, så vil stoppe tilførslen af våben og narko til det danske samfund.
Altså, da man havde grænsekontrollen - den kan jeg jo huske at man havde - ved Kruså og andre steder i Sønderjylland og også ved færgen nede ved Gedserområdet, var der jo alligevel narko i det danske samfund, og der var alligevel våben.
Vi lever i en international verden, hvor transaktioner foregår på kryds og tværs af grænser, og vi er med i Schengensamarbejdet med alle de gode fordele, det giver med handel, udveksling af varer, mennesker osv. Men vi kan i hvert fald se i forbindelse med bandekriminaliteten her, at der er kommet for mange våben til Danmark.
Det har noget at gøre med de konflikter, der har været på Balkan, og det har noget at gøre med østeuropæiske våben, som også kommer til Danmark.
De kommer nu oftest også ad søvejen og nogle steder, som ville være vanskelige at kontrollere, hvis det sådan bare skete ved grænsekontrol.
Men da vi kan konstatere, at der er en større udfordring nu, specielt med våbnene, har skatteministeren jo - og det har også været omtalt i pressen - besluttet at etablere et indsatsprojekt med henblik på at dæmme op for det her ukendte omfang af våbensmuglere, vi ved der er, og SKAT omdisponerer derfor i en periode 50 mand til en forøget indsats, herunder altså ved grænserne, for ligesom at gå det igennem med tættekam og få stoppet flest mulige våben i at komme til Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-18:
Tak for det.
Jeg vil forsøge at rejse et lidt mere aktuelt spørgsmål end Blekingegadesagen - om end det selvfølgelig også er et væsentligt spørgsmål.
Jeg vil godt høre justitsministeren om noget af det, som går lidt dårligt i det danske samfund, og det er jo den her bandekriminalitet, som vi ser, og som jo også har forbindelser til narkotika og mange andre ting, og om, hvad der egentlig ligger bag ved det.
Noget af det, der ligger bag ved de problemer, som vi ser i vores samfund, er jo EU's åbne grænser.
Nu er det jo meget passende, at der er nogle politielever til stede i dag.
Det vil vi se frem til.
Så hvad vil regeringen gøre?
Overvejer regeringen løbende, hvordan man kan forhindre, at narkotika flyder ind over grænserne, at der kommer våben ind, og at kriminelle udlændinge, som rent faktisk er udvist af Danmark, vender tilbage, fordi der er åbne grænser i EU?
Det er dybt problematisk.
Når regeringen og Folketinget det er jo både regeringen og oppositionen - ikke foretager sig noget, er man jo sådan set med til at skabe en unødvendig usikkerhed for borgerne.
Nogle gange udvikler det sig og resulterer i meget tragiske hændelser.
Så jeg vil høre, om ikke ministeren vil være en handlingens minister og sige, at vi genopretter grænsekontrollen i hvert fald midlertidigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jamen jeg er sådan set hundrede procent enig med fru Karen Hækkerup.
Jo hurtigere den kommission er færdig, jo bedre.
Og de gode råd, som fru Karen Hækkerup er kommet med, skal vi da tage til os, så man kan gøre det bedre en anden gang, når man laver sådan en kommission.
Men det viser jo, at konstruktionen måske ikke var så genial, i hvert fald da man satte den i gang.
10 år er for lang tid!
Tak for spørgsmålene og tak for de gode råd, som vi selvfølgelig vil tage til os.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Det kan jo godt være, ministeren mener, at det bare er nogle penge, bankerne låner, og som de skal betale tilbage, og at det bliver en god forretning, som vi også har hørt.
Vi er jo enige i, at der skal gøres noget ved krisen, vi er enige i, at der skal hjælpes, og vi har sagt, at i stedet for at hjælpe bankdirektører vil vi meget hellere hjælpe dem, der bliver arbejdsløse, og dem, hvis huse går på tvangsauktion.
Samtidig med at vi skaber arbejdspladser, vil vi også meget hellere gøre en indsats for miljøet og for velfærden, altså direkte skabe beskæftigelse i stedet for at hælde pengene ned i bankernes åbenlyst uendelig dybe kasser med hul i bunden.
Når ministeren i sit forrige svar antyder, at der godt kan komme en bankpakke mere, er det jo yderst relevant at spørge: Jamen har pakkerne virket indtil videre?
Det kan godt være, at bankdirektørerne er blevet glade, men der bliver fyret 170 personer om dagen i øjeblikket, og fyringerne er ikke engang komme op i fuldt tempo endnu.
Er det et udtryk for, at det, man har gjort, virker, når arbejdsløsheden, antallet af konkurser og antallet af tvangsauktioner bare buldrer op?
Er det et udtryk for, at de pakker har virket?
Er det ikke nærmest udtryk for det modsatte?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Skal de 50 pct. regnes på samme måde, som man i Politiken fredag den 13. marts kunne læse, at man for 25 mia. kr. kunne få gjort 40 pct. af sygehusene helt nye, altså at hvis man bare bygger en lille havestue på et sygehus, så er hele sygehuset nyt?
Skriftlig begrundelse
Statsministeren lovede under valgkampen, at 50 pct. af alle sygehuse ville være nye i 2018.
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
Sidste efterår frøs de internationale pengemarkeder gradvis til.
De danske pengeinstitutter havde meget vanskeligt ved at finde likviditet til de daglige forretninger, og situationen var faktisk den samme for bankerne i andre lande.
Den aftale, der blev lavet om finansiel stabilitet, indebærer, at staten sammen med den finansielle sektor har spændt et midlertidigt sikkerhedsnet ud, så alle indskydere og alle simple kreditorer får fuld sikkerhed for deres tilgodehavender i pengeinstitutterne.
På kort sigt skabte garantiordningen en tryghed, der betød, at pengeinstitutterne igen lånte hinanden likviditet, men forholdene på de finansielle markeder skabte dog fortsat usikkerhed om pengeinstitutternes vilkår og deres muligheder for at skaffe likviditet, når statsgarantien udløb.
Det er grunden til, at vi i forbindelse med kreditpakken lavede en 3-årig overgangsordning, der sikrer en gradvis udfasning af garantiordningen.
Regeringen indgik også en aftale om en kreditpakke for at undgå at ende i det, man kalder en kreditklemme.
Kreditpakken omfatter statslige kapitalindskud i kreditinstitutterne og altså også en overgangsordning for den statslige garantiordning og endelig en eksportlåneordning under Eksportkreditfonden.
Det statslige kapitalindskud vil sikre bankerne så meget polstring, at der er luft til at føre en hensigtsmæssig udlånspolitik, og hvis alle kreditinstitutter fuldt ud benytter tilbuddet, vil det tilføre ca. 100 mia. kr. i ny kernekapital til sektoren.
Det vil selv med en meget forsigtig konservativ gearing give rum for en markant forøgelse af udlånene.
Men det er væsentligt at understrege, at der altså er tale om lån, der skal forrentes og tilbagebetales, og regeringen har lagt vægt på, at staten opnår et afkast, der svarer til den risiko, der er ved at stille kapital til rådighed.
Kreditpakken har altså endnu ikke haft mulighed for at vise sine virkninger, da årsregnskaberne først skulle være afsluttet og bankerne typisk også skulle have et mandat af deres generalforsamlinger.
Men jeg mener, at vi med de aftaler, der er lavet, også med Folketingets partier, har taget nogle meget væsentlige skridt for at sikre den stabilitet, som er forudsætningen for, at vores samfund kan fungere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Jeg kan kun henvise til det, regeringen har sagt, og nu ikke bekræfter, og sige, at vi slet ikke når op på den nye sygehusmasse, som regeringen har lovet.
Nej, det, der er problemet, er, at regeringen har puttet alt for få penge ind i det her.
Op til valget blev der sagt, at regeringen ville putte mellem 80 og 90 mia. kr. i nybyggeri i sundhedsvæsenet i perioden frem til 2018.
Derfor kan vi jo godt forstå, at man ikke kan få renoveret halvdelen af sygehusbygningerne derude, når beløbet er skåret ned til det halve.
Ministerens lange snak om, at vi fra socialdemokratisk side ikke har investeret i og slet ikke går ind for den her plan, er jo fuldstændigt vås, og det er jo blevet debatteret og præciseret rigtig mange gange.
Det, vi siger, og det, vi præciserer, er, at der er for få penge til de projekter, der er lagt frem, og vi kan risikere at komme til at stå med noget, som er af ringe kvalitet, og det er derfor, at der skal opponeres mod regeringens politik på det her område.
Det er fuldt rimeligt, og regionerne siger jo nøjagtig det samme, som jeg står og siger fra talerstolen her i dag: Vi skal have et førsteklasses sundhedsvæsen, som regeringen vil have, det får vi ikke, som regeringen lovede op til valget, med den knap så ambitiøse plan, der er lagt frem her.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Vi foregøgler ikke befolkningen noget som helst.
Vi har sagt, at det eneste problem, vi har i den her sag, er, at hr. Flemming Møller Mortensen kun kigger på år 2009 og ikke vil acceptere, at vi faktisk har søsat et historisk stort projekt, der går frem til år 2018.
Hr. Flemming Møller Mortensen bliver ved med at bedømme tingene efter, hvordan de ser ud i dag.
Jeg tror egentlig, at hr. Flemming Møller Mortensen er klogere, og at det er i hans iver efter at være i opposition til et i øvrigt rigtig godt projekt, hvor der sker noget enestående for det danske sygehusvæsen.
Så er det altså nemmere at sige, at regeringen ikke er troværdig, at den har lovet 25 mia. kr., og så kommer den med 25 mia. kr., åh, hvor var det ærgerligt.
Vi kommer med 25 mia. kr. plus 15 mia. kr., vi bygger en masse nyt, og den sidste mursten i det projekt, vi har i gang nu, er først lagt i år 2018.
2018 - det skal vi nok nå.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Ja, men det får stadig væk ikke regeringens udmeldinger og valgløfter til befolkningen, hvor man har sagt, at det vil være 50 pct., omkring halvdelen, der vil være nybyggede, til at gå op.
Det bliver de gamle kvadratmeter på Rigshospitalet eller et hvilket som helst andet sygehus altså ikke nyere af, og det er dér, udmeldingen er forkert, det er dér, regeringen løber fra sine valgløfter.
Det ville jo være fantastisk, hvis ministeren ville vedkende sig det.
Sundhedsøkonomerne bakker det altså op og kan se, at det her ikke er den rigtige måde at melde det ud på, at det ikke er den rigtige måde at modregne det på, og det er her, ministeren har problemet, fordi ministeren og regeringen i regeringsgrundlaget fra 2007 har skrevet sort på hvidt, at det er det, man vil.
Det er jo et spørgsmål, om det ikke er at prøve at føre nogen bag lyset at fremlægge en sådan udregning, og jeg kan godt forstå, at regionerne har stor frustration i forhold til det her.
Værst af alt er det jo et spørgsmål, om det ikke er at foregøgle den danske befolkning, at i 2018 vil 40 pct. af alt sygehusbyggeri være nyt.
Det hænger jo slet ikke sammen i forhold til den økonomiske ramme, der er lagt ud, og det er problemet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Hr. Flemming Møller Mortensen taler mod bedre vidende.
Hr. Flemming Møller Mortensen var til stede under et åbent samråd, hvor jeg skulle redegøre for tallet 40 mia. kr. over for 90 mia. kr.
Regeringen har aldrig på noget som helst tidspunkt sagt, at der nyinvesteres fra 80 til 90 mia. kr. Regeringen har sagt, at der kommer 25 mia. kr. fra Kvalitetsfonden, 15 mia. kr. fra regionerne, og så har man kapitaliseret værdien af, at der er højere produktivitet ifølge det eksempel fra Medicinerhuset i Aalborg, hvor vi kan se, at der er en lavere frekvens af sygdom hos hårdt belastede medarbejdere, højere produktivitet, kortere indlæggelsestid og et lavere antal af infektionsbårne sygdomme.
Det kan man godt sætte penge på.
Det er derved, at Venstre i sit valgoplæg på en højre side - side 7 tror jeg, det er - kommer til tallet 90 mia. kr.
Det kan man godt gøre.
Men det, regeringen har lovet og sagt, er 40 mia. kr. til nybyggeri.
Derfor taler hr. Flemming Møller Mortensen mod bedre vidende i sin oppositionsrolle, hvor man beklikker sandheden.
Vi løfter.
Som de eneste giver regeringen sammen med Dansk Folkeparti et historisk løft, som Socialdemokraterne aldrig har kunnet tage sig sammen til at gøre.
Det hænger fuldstændig sammen.
For det, vi har sagt, som den eneste regering nogen sinde, er, at vi har taget et initiativ, som ingen socialdemokratisk regering nogen sinde har kunnet tage sig sammen til: at komme med massive nybygninger - massive nybygninger.
Der er ikke bygget nye sygehuse i Danmark i mange, mange år; hvis vi lige ser bort fra medicinerfløjen oppe i Aalborg, er der ikke blevet bygget nye sygehuse i mange, mange år, og nu kommer vi og investerer massivt over hele landet.
Hvis vi skal se det lidt i forlængelse af debatten, vi havde før om intensive sygepladser og kapaciteten og pladsen, må hr. Flemming Møller Mortensen da give mig ret i, at hvis en hospitalsledelse råder over eksempelvis 200.000 m² og der så kommer yderligere 100.000 m², så kommer hospitalsledelsen til at råde over i alt 300.000 m², som de kan disponere over.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Jamen det, vi stiller spørgsmål til, er jo troværdigheden i den udmelding, som regeringen er kommet med, og der er det, jeg siger: Tingene hænger ikke sammen, i forhold til hvad der er lovet og hvad der nu bliver realitet.
Og jeg må altså sige, at det regnestykke, som ministeren også er citeret for i Politiken den 13. marts, jo ikke går op.
Vi har jo sundhedsøkonomer, som siger, at det her slet ikke giver mening.
Det giver slet ikke mening, at ministeren tæller ikkerenoverede arealer med i forhold til at få den procentvise sats af nyrenoverede kvadratmeter op på det, ministeren gør.
Det er jo det, ministeren bliver anholdt på i dag, det er det, der er alvoren i sagen, og det er det, der er alvoren og frustrationen ude i de danske regioner, som jo allerede med lanceringen af regeringens Erik Juhl-udvalgs rapport undrede sig rigtig meget over, at sundhedsministeren sammen med finansministeren står og siger, at de her penge giver 40 pct. nye kvadratmeter ude på sygehusene.
For det er slet ikke det, regionerne får beløbene til at udmønte sig i.
Det er det, der er problemet.
Og ministeren siger jo direkte i Politiken, at det er et spørgsmål om at tælle det totale antal kvadratmeter på sygehusene med, også på Rigshospitalet, for overhovedet at få regnestykket til at gå op i forhold til de udmeldte 40 pct.
Det holder ikke, og det er ikke troværdigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jeg må konstatere, at hr. Flemming Møller Mortensen åbenbart kun læser overskrifter.
Det, jeg sagde i Politiken, var, at man med en tilbygning på eksisterende sygehuse ændrer - og i nogle tilfælde ændrer væsentligt - på forudsætningerne for at anvende arealerne på det eksisterende areal.
Og hvis hr. Flemming Møller Mortensen mener, at mit eksempel med en ny nordfløj på Rigshospitalet til en samlet pris af 1,85 mia. kr. og et areal på 33.400 m2 er en lille havestue, ja, så må det stå for hr. Flemming Møller Mortensens egen regning.
Jamen hr. Flemming Møller Mortensen har misforstået det, for vi har aldrig nogen sinde sagt, at de 15 mia. + 25 mia. kr. skulle blive til 50 pct. nye arealer.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål.
Det giver mig så også anledning til at fortælle, at vi laver et væld af aktiviteter i øjeblikket i forbindelse med bandeurolighederne og kampen mellem rockerne og indvandrerbanderne om narkomarkedet og våbenmarkedet i København.
Jeg lancerede selv en bandepakke i sidste uge.
Vi forsøger at lave en tobenspolitik, hvor vi på den ene side laver strafskærpelser og giver politiet nogle bedre efterforskningsmetoder, men på den anden side handler det jo også om at sørge for, at vi ikke oplever, at der bliver rekrutteret flere medlemmer til indvandrerbanderne og rockerne.
Derfor er det en både-og-situation og ikke en enten-eller-situation.
Derfor er der også et væld af initiativer på det rent kriminalpræventive område.
Med hensyn til synlighed har der aldrig nogen sinde i danmarkshistorien været så mange betjente på Nørrebro, som der er i dag - aldrig.
Det har vi sørget for fra regeringens side, og vi har sagt til politiet, at det er, fordi vi vil have skabt synlighed og tryghed for borgerne.
Jeg har også noteret mig, at Københavns Politi har besluttet sig for, at der er synligt patruljerende betjente i løbet af dagtimerne.
Hvordan man så disponerer, må jo være op til politiet.
Jeg synes ikke, at vi skal lege politifolk her i Folketingssalen, for de kan jo have strategiske eller taktiske grunde til at gøre, hvad de gør.
Der synes jeg, at det er forkert, at vi - også jeg som justitsminister - pålægger dem, præcis hvor mange folk der skal være med et enkelt sted.
Det, jeg har sagt til politiet, og som de efterlever, er, at der skal være mere synligt politi på Nørrebro.
Og det er jo sket.
Hvordan de så disponerer og prioriterer den indsats synes jeg skal være op til Københavns Politis ledelse.
De mobile homes, som spørgeren nævner, kan jo også være en idé, som Københavns Politi kunne overveje.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Påtænker regeringen at tage nye initiativer til at støtte bankerne?
Hvordan vurderer ministeren virkningerne af de hidtidige indsatser for at redde banker?
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
Jeg vil sige, at jeg simpelt hen ikke deler hr. Frank Aaens analyse af, hvad der er status quo i dag.
Realiteten er den, at et flertal i Folketinget, et bredt flertal endda, har lavet en aftale om en bankpakke.
Mig bekendt er der ikke nogen danske skatteydere, der har tabt en krone på den ordning endnu.
Når det gælder kreditpakken, er den jo slet ikke kommet i gang endnu.
Vi er i gang med at få ansøgninger ind, så den kan fungere.
Men også der har vi valgt at sige, at skatteyderne skal have en forrentning for at stille hybrid kernekapital til rådighed for den finansielle sektor og realkreditsektoren.
Derfor må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke deler hr. Frank Aaens opfattelse af, hvem der har betalt, og hvem der betaler det her.
Der, hvor jeg er enig med hr. Frank Aaen, er, at det har været nødvendigt at gøre det her, fordi samfundet ville tabe mange penge, hvis ikke vi havde sørget for at få en stabilitet på markedet.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Derfor spørger jeg igen: Er det rimeligt, at skatteyderne skal betale for, at danske banker har spekuleret vildt i udlandet, i Lehmann Brothers i USA for at tage et eksempel, i subprimelån i USA for at tage et andet eksempel, i eventyr i Irland for at tage et tredje eksempel?
Er det meningen, at danske skatteydere - for det er jo der, tabene er kommet, og ministeren brugte selv udtrykket, at pengene flyder, og det er jo der, pengene er flydt hen - skal betale for det?
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
Der er noget, hr. Frank Aaen fuldstændig har misforstået.
Det har bankerne faktisk fået lov at betale en ret anselig pris for.
Med kreditpakken er der jo tale om, at vi giver lån i form af hybrid kernekapital, men det skal jo forrentes.
Så jeg synes, at det med, at vi først laver nogle aftaler med den finansielle sektor og så laver politiske aftaler, hvor vi faktisk har en forrentning med, bliver udlagt, som om vi nu går ind og tager nogle tab.
Jeg må sige, at det er aktionærerne i bankerne, der først og fremmest har tabt penge.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Nu var der jo først 35 mia. kr. til Roskilde Bank, og så var der garantier til alle danske banker på 3.000 mia. kr. - sådan næsten det dobbelte af, hvad samtlige danskere tjener på 1 år.
Så var der 100 mia. kr. til bankerne, og så var der 65 mia. kr. i kredit, som også gives til bl.a. bankerne.
Det er altså enorme milliardbeløb.
Vi ved samtidig, at langt de største tab blandt dem er lidt af danske virksomheder, bankvirksomheder; herunder er der de store tab, Danske Bank har lidt i USA, Irland, Finland og de baltiske lande.
Er det rimeligt, at danske skatteydere skal finansiere tab, danske banker har lidt og i stigende omfang vil komme til at lide på international spekulation og international overførsel af penge?
Lene Espersen (KF), 2009-03-18:
I første omgang har vi jo lavet to rigtig gode og rigtig brede aftaler med en stor kreds af partier i Folketinget.
Det har jo betydet, at vi, både når det gjaldt om at sikre, at der var tilstrækkelig med likviditet i markedet, og efterfølgende her, hvor vi har taget initiativ til med kreditpakken også at sørge for, at der er tilstrækkelig med kreditgivning i pengeinstitutterne, i hvert fald har været med til med rettidig omhu at sørge for at undgå, at vi kommer ud i de problemer, som vi ser i mange andre lande.
Med det er naturligvis sådan, at når der er en verdensomspændende, ikke kun finansiel krise, men også økonomisk krise, så påvirker det jo også alle i Danmark.
Det påvirker også den finansielle sektor i Danmark, der måtte have investeret i at skabe nye arbejdspladser i Østeuropa og andre steder.
Det rammer selvfølgelig også dem, der har investeret i det, når det går den anden vej.
Jeg mener stadig væk, at vores opgave er at sikre, at vi får markederne til at fungere så godt som overhovedet muligt, men at vi naturligvis lærer noget af den finansielle krise, herunder også strammer reguleringen op de steder, hvor der er behov for det, for at vi kan søge at undgå at komme i den her situation igen.
Frank Aaen (EL), 2009-03-18:
Det var netop det sidste, jeg gerne ville have uddybet lidt, for det, vi kan læse i aviserne dagligt, er, at der er milliardtab i bankerne; ting, der ikke er bogført; afskrivninger, der er gemt væk i regnskaberne, så de store banker havde meget større underskud og slet ikke overskud sidste år.
Vi kan læse, at krisen fortsætter med arbejdsløsheden, der vokser, konkurser og tvangsauktioner, og at der kommer tab fra Østeuropa, der ruller ind og også kommer til at ramme den danske finansielle sektor.
Der kommer tab fra landbruget, som også kommer til at ramme den danske finansielle sektor.
Derfor: Var det, ministeren sagde nu, om, at man var parat til at tage nye initiativer, et tilsagn om, at danske skatteydere skal op med pungen en gang mere?