runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Nej, jeg mener bestemt ikke, at det skal være sådan, at man får tæsk i fængsler.
Jeg har fuld tillid til, at Kriminalforsorgens ledelse og fængslernes ledelse gør alt, hvad der er muligt for at forhindre det.
Er der noget, som jeg som minister eller som vi politisk skal gøre for at understøtte deres indsats for at bekæmpe vold i fængslerne, er jeg med på det.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at det jo ikke er mig, der har formuleret spørgsmålet.
Det er fru Karina Lorentzen Dehnhardt, der har formuleret det her spørgsmål, hvor man spørger, hvorfor regeringen ikke har iværksat en national strategi for at trække folk ud, i betragtning af at politiet melder om en øget træthed i banderne.
Der må man jo forstå, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt baserer sig på den forudsætning, at tilfældet er, at der er den øgede træthed.
Så det er altså ikke mig, der har fundet på spørgsmålet. Så synes jeg i øvrigt, at vi i Folketinget hellere skulle koncentrere os om at samarbejde om at bekæmpe kriminaliteten i stedet for her i Folketingssalen at underholde os med at stille os op og beskylde den ene og den anden for ikke at gøre nok – hvorfor har du ikke gjort det ene, og hvorfor har du ikke gjort det andet?
Det drejer sig vel om, at vi konstruktivt skal tale os frem til, hvad de mest effektive midler er for at få de unge væk fra kriminalitet.
Der er ingen enkle midler, der er mange ting, der skal gøres, og vi har slet ikke gjort nok endnu, og det har vi heller ikke gjort om 5 år, for det er en indsats, vi skal blive ved med at gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
I betragtning af at politiet melder om en øget »træthed« i bandemiljøet, hvor flere i princippet har et ønske om at forlade miljøet, og der kun bliver flere bandemedlemmer i Danmark, hvorfor har regeringen så endnu ikke iværksat en national strategi for at trække folk ud?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Tak for spørgsmålet, som jo giver mig anledning til at fortælle om alt det gode, regeringen netop gør i forhold til banderne, for der kan vel ikke være nogen overhovedet, der er i tvivl om, at hvis der er noget, regeringen prioriterer på det retspolitiske område, er det at bekæmpe bande- og rockerkriminaliteten i Danmark.
Det er en topprioritet.
Vi så en bandekonflikt, der vel toppede i sensommeren 2008, og siden da har regeringen taget en række initiativer, som har haft til formål at stoppe bandernes og rockernes kriminalitet.
Man har sat hårdt ind imod det, man har stresset banderne, og det er jo også derfor, at vi nu ser den træthed brede sig, som politiet taler om, og det synes jeg er glædeligt.
Og det håber jeg bestemt også at fru Karina Lorentzen Dehnhardt glæder sig over sammen med mig, for det er jo en rigtig god ting.
Specifikt med hensyn til en national strategi vil jeg godt lige nævne, at nu har vi jo en første behandling af beslutningsforslag B 162 her i Folketinget på næste tirsdag, som netop handler om et nationalt exitprogram rettet mod medlemmer af bander.
Der får vi jo lejlighed til at drøfte det noget mere indgående, end der er plads til inden for rammerne af sådan et § 20-spørgsmål.
Men min forgænger har jo også tidligere sagt – og det er jeg enig i – at den hårde indsats ikke kan stå alene.
Den skal suppleres af andre tiltag.
Grundlæggende handler det om, at vi skal få brudt fødekæden til banderne, så de unge simpelt hen ikke kommer ind i banderne.
Vi skal vise de utilpassede unge, at der er en anden vej, en vej, som ikke fører dem ind i bandekriminalitet, men fører frem til en god tilværelse som lovlydig borger, hvor de tjener penge på god og fornuftig vis.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Jeg er jo glad for, at ministeren anerkender, at der skal en forebyggende indsats til.
Jeg synes jo, at det netop er interessant, set i lyset af at ministeren lige har været ude at sige, at de fremtidige gevinster i det her arbejde ligger i det forebyggende og det resocialiserende.
Når jeg nu spørger, er det, fordi jeg her forleden dag blev ringet op af en mor, som jeg havde en halv times samtale med.
Det var en mor, som havde en dreng, som helt sikkert har lavet noget dumt og ulovligt, og som var blevet sat ind.
Siden er det jo gået slag i slag, ind og ud af fængslerne.
Nu står han så for at skulle løslades igen, og så spørger hun: Jamen hvilke muligheder er der for min søn; jeg kan ikke tage ham hjem til mig at bo, fordi jeg bor et sted, der er Bandidosområde, og der vil han være jaget vildt.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Der er faktisk sat rigtig mange initiativer i gang.
Det er, som jeg sagde, først og fremmest et spørgsmål om at stresse banderne, så vi på den måde sikrer, at der er flere og flere, der finder ud af, at det er en dårlig idé at være med i de bander, og så skal vi selvfølgelig tage godt imod dem, jeg havde nær sagt på den anden side, og der er det sådan, at Rigspolitiet i december sidste år oprettede en projektgruppe, hvor der sidder folk fra politiet, anklagemyndigheden, fængselsvæsenet, kommunerne og SKAT, og de arbejder i øjeblikket på, hvad man kan gøre for at etablere et egentligt exitprogram for personer, som har tilknytning til rockergrupper, bander og andre sådan kriminelle grupperinger.
Så der er altså taget initiativ til, at man samlet fra en række myndigheders side ser på det her.
Så skal man jo samtidig huske, at vi har iværksat en storstilet aktion imod ungdomskriminalitet.
Det gjorde vi sidste efterår, hvor der ikke mindst på det sociale område er taget en række initiativer.
Men det er fuldstændig rigtigt, at min opfattelse er, at det er på de områder, vi nok kan gøre mest i den kommende tid for at nedbringe kriminaliteten i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Det er da dejligt, at man er gået i gang med at tænke nogle tanker på det her område.
Jeg synes bare ikke, at ministeren har været ude at fremlægge det her i pressen.
Så må jeg også bare konstatere, at det kommer for sent.
Vi sagde, allerede da bandepakken blev vedtaget, at der mangler de her ting, der mangler nogle forebyggende ting.
Man havde dengang slet ikke tænkt en tanke om, hvad vi gør med de her bandemedlemmer, som ender i fængslerne.
Det er netop det næste, jeg vil tage fat i.
Fængselspersonalet deler i hvert fald ikke Rigspolitiets opfattelse af, at banderne er ved at køre trætte.
Jeg synes, det er et kæmpe problem, at der bare bliver flere og flere bandemedlemmer, det kan vi jo se ud af banderapporten.
Hvad vil ministeren konkret gøre for at sikre, at der ikke bliver rekrutteret til banderne i vores fængsler?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Jeg synes, det er lidt interessant, at vi jo altså først her hører et spørgsmål fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som er baseret på, at der breder sig en træthed i banderne, og hvorfor vi ikke udnytter det.
Efter vi så har drøftet det spørgsmål lidt, siger fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at den præmis, hendes spørgsmål er baseret på, for resten slet ikke er rigtig, nemlig at der er den træthed, for den er der slet ikke alligevel.
Så skal vi nu diskutere sagen ud fra en helt anden præmis.
Jeg mener sådan set, at vi roligt kan læne os op ad den vurdering, politiet har, nemlig at der breder sig en træthed i banderne, fordi vi fører den benhårde politik, vi gør, over for banderne.
Jeg håber, at Socialistisk Folkeparti er enig i den hårde, stramme kurs, som vi fører over for banderne.
Den kurs agter regeringen at blive ved med, for det er den, der trætter banderne i det lange løb.
Det skal så forenes med den bløde side, nemlig at vi samler op på de unge, der vil forlade banderne, og at vi gør en målrettet indsats for at hindre, at de kommer ind i banderne, det vil sige, at vi tilbyder dem noget bedre.
Og der har vi jo fremlagt hele ungdomspakken i efteråret, der netop skal sikre, at de så vidt muligt ikke kommer ind i kriminalitet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Nu er det jo ikke mig, der siger, at banderne er ved at blive trætte, det er faktisk politiets udsagn.
Og det bliver modsagt af de folk, som rent faktisk arbejder i fængslerne, for de siger, banderne ikke er spor trætte og bare rekrutterer endnu flere medlemmer.
Det, vi har set med den sidste banderapport, er, at der igen er sket en massiv vækst i antallet af bandemedlemmer, og der er stadig flere grupper, som man overvåger.
Jeg må bare konstatere, at regeringen jo ikke har gjort det, de skulle fra starten af.
Og nu er der så igen en ung AK81'er, der skal løslades til ingenting, og det ved vi godt hvor ender henne.
Mit næste spørgsmål går på alle de her situationer, som vi har hørt om, i Kriminalforsorgen.
I Vridsløselille får man også tæsk, hvis man taler med en fængselsfunktionær i enrum, for så er man måske i gang med at sladre.
Mener ministeren, at det er en del af straffen, at man skal tåle et lag tæsk, når man kommer i fængsel, og hvad vil ministeren konkret gøre for, at vi ikke ser de her episoder fremover?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Det, vi også har været enige om i forligskredsen, er jo, at vi skal konsolidere, og det betyder også, at vi skal konsolidere økonomien.
Det vil sige, at vi simpelt hen ikke skal spænde mere, end buen rent faktisk kan holde til.
Der står også meget klart i forligsteksten det her med, at der skal ske en reduktion i personaleforbruget.
Der står også, der skal ske en reduktion i driftsudgifterne.
Det har været meget klart fra starten, og det vil sige, at det godt kan være, at det kommer til at gøre ondt nogle steder.
Jeg var jo meget, meget ærgerlig over den historie, der kørte om kasernelukninger i går, specielt i Danmarks Radio, men stort set i alle medier, på grund af den uro og den ængstelse, det giver ude på de enkelte tjenestesteder.
Hr. John Dyrby Paulsen refererer også til tidligere sager, som vi har diskuteret hernede, om en chef, der har rejst rundt og sagt, at vi skal udlicitere for enhver pris, hvilket jeg jo har taget meget, meget klart afstand fra.
Det er ærgerligt, at man skaber en ængstelse ude hos vores soldater.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Hvad mener ministeren vil være konsekvenserne af nulvækst i den offentlige sektor i årene 2011-2013 på socialområdet, herunder ældrepleje og børnepasning?
Tak for det.
Hvad mener ministeren vil være konsekvenserne af nulvækst i den offentlige sektor i årene 2011-2013 på socialområdet, herunder ældrepleje og børnepasning?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-28:
Og tak igen for svaret til min kollega, hr. Helge Adam Møller.
Jeg tror, at han fuldstændig har misforstået, hvad der lå bag ved det.
Det er rigtigt, at det jo er lang tid siden, at hver købstad har haft sin egen hær, men pointen var jo netop, at Venstres forsvarsordfører er gået ud og har åbnet op for, at vi nu skal nedlægge tjenestesteder.
Det har vi ikke aftalt i forsvarsforliget, så derfor er jeg glad for svaret.
Jeg er også glad for den der pointe med, at der sådan set er lige langt fra et hvilket som helst tjenestested i Danmark til både Kosova, Libanon og Afghanistan.
Det synes jeg at vi skal lægge os på sinde, når vi nu igen drøfter det her – og også lægge os på sinde, at det, der er vigtigt, er, at vi har lavet et forlig.
Det er forligene, der er afgørende.
I de andre forlig har man vedtaget at nedlægge nogle tjenestesteder, men det har vi lige nøjagtig ikke i det her forlig, fordi vi har sagt, at det skal være et konsolideringsforlig, og det skal folk kunne regne med.
Det er nogle mennesker, der har givet 30, 25 eller måske 40 år af deres liv til forsvaret, og nu bliver de sat i den situation, at de ikke ved, om de har en fyreseddel i næste måned.
Det synes jeg er for ringe.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Jeg får lyst til at gentage spørgsmålet, for jeg spurgte jo ind til, hvad konsekvenserne af nulvækst i den offentlige sektor vil være på socialområdet, og det fik jeg ikke svar på.
Så derfor gentager jeg gerne: Hvad er konsekvenserne?
Derudover vil jeg gerne lige sige noget om det her med nulvækst.
Ministeren siger, at vi skal se samlet på det hele den offentlige sektor.
Det er jo nemt at forklare med kuglepennen, som flere har gjort før, for når man siger, at væksten skal være nul i hele den offentlige sektor, men at sundhedsområdet skal have mere og udgifterne dér kommer til at stige, kommer det til at betyde, at væksten i ældreplejen og børnepasningen kommer til at falde.
Vi taler jo ikke om, at der skal være en vækst i udgifterne på 0,9 pct., vi taler jo om nulvækst.
Kan ministeren bekræfte det?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Med hensyn til hvad Finansministeriet har skrevet, har Finansministeriet også lagt en pressemeddelelse på deres hjemmeside, som forklarer forudsætningerne for de 0,9 pct., så jeg synes, at fru Julie Skovsby skal læse den bemærkning, som netop afviser det, som spørgeren udtaler omkring de 0,9 pct. I forhold til at spørgeren efterlyser nogle mere konkrete svar, er det jo meget svært for mig at fortælle, hvordan og hvorledes man gør det ude i de enkelte kommuner, hvor man kender de lokale behov, for der er jo forskellige behov ude i landets kommuner, og der sker jo også forskellige ting i forhold til, hvordan det ændrer sig med demografien.
F.eks. vil vi kunne opleve, at der er færre børn i daginstitutioner, skoler osv.
Så det at gå ind at sige specifikt, hvad der sker i de enkelte kommuner, er helt umuligt, for vi har det kommunale selvstyre.
Man skal holde sig inden for serviceloven, men hvis serviceniveauet er inden for servicelovens rammer, er det op til den enkelte kommunalbestyrelse at fastlægge et serviceniveau.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Jeg fik igen ingen klare svar på, om det her betyder flere lukkedage, flere børn pr. pædagog, ringere mad til børnene – apropos den nye madpakkeordning – og at der skal skæres ned på sundhedsplejerskernes besøg hos nybagte familier, om det her betyder mindre tid hos de ældre, og at der går længere tid imellem, at den ældre kan få hjælp til personlig pleje, få hjælp til rengøring osv.
Det vil jeg utrolig gerne have svar på, og det må jo være sådan, at socialministeren, som nu har været minister i en periode, har et overblik over, hvorhenne man kan finde de her penge.
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren siger, at der er forskellige behov i kommunerne.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Angående den bebudede nulvækst
så gælder den for det offentlige under et.
Regeringens seneste udmeldinger indebærer, at der i 2011 vil være tale om uændrede rammer for kommunerne.
Derefter vil der over de efterfølgende 2 år skulle ske en reduktion af de kommunale udgifter på 4 mia. kr.
Dette skal vel og mærke ses på baggrund af niveauet for de kommunale serviceudgifter, som ligger historisk højt.
Kommunerne har i år budgetteret med mere end 230 mia. kr. til service.
Den 3-årige tidshorisont giver kommunerne mulighed for at planlægge indsatsen bedst muligt.
På den måde får den enkelte kommunalbestyrelse mulighed for at indhøste de mest fornuftige effektiviseringer og foretage de mest hensigtsmæssige tilpasninger i overensstemmelse med lokale muligheder, ønsker og behov.
For at løse denne del af deres opgave må kommunerne lære af hinandens gode eksempler på effektiv drift, så de kan udnytte deres ressourcer
bedst muligt.
I sidste ende er det dog op til den enkelte kommunalbestyrelse at prioritere ressourcerne og fastlægge serviceniveauet for de forskellige velfærdsydelser.
Det er jo en del af det kommunale selvstyre.
Hvordan de fremtidige prioriteringer vil påvirke socialområdet, kan jeg derfor naturligvis ikke sige noget om på forhånd.
Det afgørende for mig er, at så længe kommunerne overholder loven og giver borgerne den hjælp, de har behov for, har de frie hænder til at foretage omprioriteringer også på socialområdet.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-28:
Tak for svaret, som jeg et langt stykke hen ad vejen er meget enig i.
Jeg skal sende linket til det sted, hvor hr. Karsten Nonbo har udtalt det, nemlig TV 2, til både ministeren og til hr. Karsten Nonbo, og det er blevet sagt lige nøjagtig på den måde, som jeg har refereret det på.
Det gør jo, at jeg, for at sige det ligeud, bliver meget bekymret.
Nu havde vi før en ny udenrigsordfører fra Venstre, der kom til at sige noget, som ikke lå i det forsvarsforlig, vi havde indgået, og som heller ikke var i overensstemmelse med Venstres holdning, så vidt jeg kunne forstå.
Nu har vi imidlertid en mangeårig forsvarsordfører, der har sagt noget, der efter min opfattelse er i direkte strid med det forsvarsforlig, han i virkeligheden selv har været med til at indgå, nemlig at der skal nedlægges kaserner, dvs. tjenestesteder.
En af de ting, vi blev enige om, da vi gik ind til det sidste forlig, var jo, at det skulle være et konsolideringsforlig, altså at det, vi så for 5 år siden, hvor forsvaret, om jeg så må sige, blev vendt på hovedet, og mange skulle flytte rundt fra den ene landsdel til den anden, og nogle skulle skifte job og lignende, hvilket gav utrolige besværligheder i forsvaret, ville vi undgå denne gang.
Det er derfor, at der ikke i forliget står noget om, at vi skal nedlægge tjenestesteder, men at vi i stedet for gradvis skal effektivisere og rationalisere.
Må jeg ikke på baggrund af ministerens svar her konkludere, at det ikke er sådan, at Venstre, på trods af Venstres forsvarsordførers udtalelser, skjult for offentligheden har en plan om, at vi nu skal nedlægge kaserner, tjenestesteder, flådestationer, eller hvad det kunne være, rundtomkring i landet, som man bare ikke siger noget om, men som man i virkeligheden har og ryster ud af ærmet, når vi sidder bag lukkede døre og skal forhandle det her på plads i løbet af næste måned?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Jeg kan sige, at der ikke i mine skuffer ligger nogen hemmelige planer, som bliver hevet op i forbindelse med de forligsforhandlinger, vi skal have her de kommende måneder.
Forsvarschefen er blevet bedt om til mig i næste uge at levere sit bud på, hvad det er for nogle byggeklodser, der skal til, for at forsvarets økonomi kan hænge sammen.
Hr. Dyrby Paulsen ved jo også godt, at der i forligsteksten står, at man bl.a. skulle se på mulig konkurrenceudsættelse af visse dele af etablissementsområdet.
Hr. Dyrby Paulsen er også fuldstændig klar over, at vi i forligskredsen netop ønsker, at forsvarschefen vender hver en sten – jeg ved godt, at hr. Dyrby Paulsen ikke kan lide at sige, at vi vender hver en sten, hr. Dyrby Paulsen vil hævde, at det er forsvarschefen, der har bedt om at få lov til at vende hver en sten, men under alle omstændigheder vender han hver en sten – fordi vi skal se på alle de hjørner, vi kan komme ud i, for at få økonomien til at hænge sammen.
Med hensyn til hvad der foregår inde i hr. Karsten Nonbos hoved, så kunne jeg ønske, at jeg kunne være med i alle forsvarsordførernes hoveder, for så ville jeg godt kunne strikke et forlig sammen, tror jeg.
Derfor bliver det jo noget, vi kan komme til at diskutere i forbindelse med forligsforhandlingerne.
Det, man bare skal huske, er, at et forsvarsforlig med så mange partier, som vi er, jo er et kompromis.
Det kan det godt være, at man har forskellige holdninger i de forskellige partier, men det er jo et kompromis i sidste ende, og det kompromis står Venstre selvfølgelig også ved.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-28:
Jeg synes, ministeren sagde to ting, som er væsentlige, og som er kernen i det her.
Det er forsvarschefen, der har bedt om at få lov til at vende hver en sten.
Det har vi sagt ja til, og det indrømmer jeg gerne at jeg faktisk synes er sympatisk på mange måder, for han er jo ny; han er tiltrådt i november.
Men skal vi så ikke være enige om, at det er forsvarschefen, der skal vende de sten, og at man ikke sender alle mulige andre i byen for at fyre folk ude på de forskellige tjenestesteder og nærmest sige til dem: Jer ovre i hjørnet der, I skal nok regne med, at I bliver fyret; ja, det er ikke lige besluttet endnu, for politikerne har ikke sagt ja til det, vi foreslår, men det kan I godt regne med at I bliver?
Skulle vi så ikke også som forsvarsordførere afholde os fra at gå ud og kommentere, hvad det er, forsvarschefen kommer med på et eller andet tidspunkt, og tro på det der med, at der er flere kaserner, der skal nedlægges, som Venstres forsvarsordfører kom til at sige uforvarende?
Lad os lade være med det og lade forsvarschefen gøre sit arbejde.
Må jeg så ikke sige – og det vil jeg gerne have at ministeren slår meget fast – at vi jo har et forlig; vi skal ikke til at strikke et forlig sammen, vi har et forlig.
Og det er det, der er bærende, så det er ikke noget med, at nu åbner vi forliget og laver noget andet.
Næh, det, forsvarschefen gør, er måske at komme med nogle tilføjelser, og så kan vi som politikere sige, om vi vil have det eller ikke vil have det.
Men vi har et forlig, og det er det, vi holder os til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Jeg ville være uendelig glad, hvis jeg kunne aftale med alle forsvarsordførerne, at de bestemt ikke udtalte sig om nogen som helst former for forligsimplementering, før vi sådan er færdige med at forhandle økonomien på plads.
Jeg har jo så noteret mig, at hr. John Dyrby Paulsen i Sjællandske Tidende, tror jeg, det hedder, i Næstvedsektionen, siger i forhold til den historie, der kørte i går i pressen
: Min umiddelbare reaktion er, at det her er skudt fuldstændig ved siden af skiven i forhold til det forsvarsforlig, der trådte i kraft ved årsskiftet.
Det vil være en katastrofe for Korsør, og det er der ingen grund til at lægge skjul på.
Derfor må jeg jo også bare lige sige til hr. John Dyrby Paulsen, at han måske også selv har været ude at kommentere en historie, som var i pressen i går, og forsvaret har i øvrigt afvist, at de overhovedet har indstillet nedlæggelse af tjenestesteder.
Så til det her med, hvem der kommenterer hvad, vil jeg sige, at jeg ikke kan styre forsvarsordførerne, og det har jeg sådan set heller ikke noget ønske om.
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Nå, men lad det nu være.
Men når spørgsmålet går på, om tiden ikke er forbi, hvor hver borgmester har sin egen hær, og når jeg kan forstå, at hr. John Dyrby Paulsen er uenig i det, Venstres ordfører har sagt, så kunne man jo opfatte det, som om Socialdemokraterne mener, at hver by skal have sin egen hær.
Og så skal vi jo altså åbne omkring 25 kaserner, som vi har nedlagt de sidste 25 år. Så jeg vil godt spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at vi i forligskredsen, inklusive hr. John Dyrby Paulsen, har bedt forsvaret vende hver en sten og kulegrave, hvad der eventuelt kan spares på administration, våbensystemer, kaserner, arbejdsgange osv., altså at det er noget, vi har bedt forsvaret om at gøre?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Jeg synes sådan set, vi skylder forsvaret, at det her ikke ender med at blive en debat om, hvorvidt det er forsvarschefen, der har bedt os om lov til, at han går økonomien efter i sømmene, eller om det er os, der har sagt til forsvarschefen, at han skal gå økonomien efter i sømmene.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi får forsvarets økonomi til at hænge sammen, så vi kan opretholde vores internationale profil, det meget, meget professionelle og engagerede forsvar, som vi har, og at vi samtidig også sikrer en folkelig forankring i det danske samfund.
Og det er jo inden for de to linjer, kan man sige, at vi skal have økonomien til at hænge sammen.
Hvis jeg i øvrigt skal komme med en lille kommentar, som handler om den her diskussion om, at hver borgmester skal have sin egen hær og sådan noget, vil jeg sige, at jeg ikke håber, at det er det, Socialdemokraterne kommer og siger, når vi skal have forligsforhandlingerne.
Det tror jeg ikke det er, for tiden er jo løbet fra det.
Og man kunne måske sige, at i forhold til de soldater, vi har udsendt til Libanon, Afghanistan og Kosovo, er der næsten lige langt fra, uanset hvilken kaserne man kommer fra i Danmark, og så til Afghanistan, til Helmandprovinsen eller til Gereshk by.