runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-03:
Jeg havde egentlig håbet på, at ministeren ville lægge sværdet fra sig og række hånden ud til de partier, der gang på gang selv har rakt den frem.
I stedet har vi så oplevet en kamplysten minister, der bliver ved med at fremture.
Vi har oplevet en minister, som dvæler ved fortiden, som taler om 8. september og 11. november i stedet for at lægge mærke til og tage til efterretning, at der er syv ud af otte partier i denne sal, som har sagt hernede, at de vil bevare Underholdningsorkestret.
Så vil jeg også bare sige til ministeren: Man har jo lov til at blive klogere.
Jeg var i salen i går, L 79.
Der fremgik gik det jo meget klart, at der var partier, der havde ændret holdning fra for et år siden og til i går.
Det sker.
Man har lov til at blive klogere, og det er der nogle partier der er blevet.
Derfor synes jeg, at ministeren skulle droppe den snak om fortiden og så tage stilling til, at der nu er et flertal, der klart vil bevare orkestret, at der er syv ud af otte partier, som vil bevare det.
Engang var De Radikale kulturradikale.
Kulturen betød noget for dem.
Og Danmarks Radios Underholdningsorkester er altså en væsentlig del af dansk kultur.
Det bygger bro mellem det underholdende og det klassiske, mellem det populære og det mere finkulturelle.
De får folk ind, som normalt ikke ville gå til orkestermusik.
De underholder sammen med vore populære kunstnere, de gør alt det, som vi gerne vil have.
Det skal vi da ikke nedlægge.
Vi har brug for dette orkester.
Derfor får de alle disse milliarder.
Og derfor kan vi ikke bare sige, at det har noget med armslængde at gøre, at det må DR selv finde ud af.
Nej, jeg er blevet valgt, fordi jeg har en holdning til kulturen, og det forventer jeg da at ministeren respekterer.
Det samme gælder for mine kollegaer.
Så derfor, kære minister, Dansk Folkeparti har været klar fra starten, fra dag et.
Vi har givet vores holdning til kende fra dag et: Vi vil bevare dette orkester.
Min opfordring til ministeren skal nu være: Se at komme ud af busken, læg sværdet, tag en snak med Danmarks Radio, kom med et konstruktivt forslag til en løsning.
Lad være med at forsøge at drive en kile ind, lad være med at forsøge at fortolke den her vedtagelsestekst, for den er egentlig ganske klar: Vi vil bevare orkestret!
Det ville tjene ministeren til ære.
Hun har forsøgt sig nu i flere måneder, hun har brugt sit arsenal af erfaring på at drive den her kile ind mellem partierne, og det har været dygtigt gjort.
Jeg anerkender ministerens dygtighed på dette område, men nu er tiden altså kommet til forhandling og til, at vi finder en løsning sammen.
Det har denne debat jo helt klart vist, og det vil afstemningen om forslaget til vedtagelse i morgen også vise.
Til de øvrige folketingsmedlemmer og ordførere vil jeg bare sige tak for alle tiders debat.
Marianne Jelved (RV), 2014-12-03:
Jeg tager i princippet altid imod forslag, der kommer, uanset hvor de kommer fra.
De er velkomne.
Mette Bock (LA), 2014-12-03:
Tak for det.
Jeg vil meget gerne kraftigt advare imod, at vi som partier direkte begynder at tale med DR.
Det synes jeg er en rigtig dårlig idé.
Men det er jo heller ikke sikkert, at ministeren mente det så hårdt, som det blev sagt, jeg synes i hvert fald, at det er en utrolig dårlig idé.
Til gengæld vil jeg gerne sige, at jeg glæder mig rigtig meget til mødet i næste uge – eller møderne, hvis der er tale om flere.
Og så vil jeg bare sige til ministeren, at jeg jo ikke synes, at der er noget som helst galt i, at man finder ud af, at situationen har ændret sig, og at vi derfor må gøre noget andet.
Vi kan jo ikke rulle tiden tilbage.
Ministeren valgte at lade sig orientere om, at den her besparelse var undervejs, og det var det.
Men situationen er bare anderledes i dag, og derfor håber jeg, at DR nu vil være så elskværdig at hjælpe ministeren, så ministeren kan komme til møderne i næste uge, og vi kan blive i stand til at få den her sag lukket, så den ikke yderligere udvikler sig på den utrolig uheldige måde, som den har udviklet sig på.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren vil være villig til at tage imod eventuelle forslag, der måtte komme fra DR i løbet af den kommende uge.
Lars Barfoed (KF), 2014-12-03:
Jeg kan tilslutte mig den undren.
Vi er da flere, som synes, at vi i vores indlæg her appellerede til, at vi skal se fremad og finde løsninger, forhandle og finde noget, som alle kan se sig selv i.
Hvad svarer ministeren så?
Hun står heroppe og giver os alle sammen en ordentlig omgang og skælder os ud.
Men okay, det er så i orden.
Den mærkeligste udtalelse, der er faldet her i dag, var, da ministeren for et øjeblik siden proklamerede, at det her ikke handler om Underholdningsorkestret.
Altså, undskyld, så er der noget, jeg helt har misforstået.
Jeg troede, at det var det, den her debat handlede om.
Det gør den i hvert fald for mig.
Det handler om, at vi vil bevare Underholdningsorkestret.
Det er den kulturpolitiske substans.
Så kan det godt være, at Det Radikale Venstre har en blodfattig kulturradikal tilgang til det, at det hele kan være lige meget, og vi skal ikke blande os i noget som helst kulturpolitisk; det skal alle mulige andre bare selv bestemme.
Jeg synes, at en kulturminister godt må have kulturpolitiske holdninger.
Det er vi så uenige om.
Så er det også en mærkværdig opfordring til, at vi, hvis vi har nogle problemer, bare kan forhandle direkte med Danmarks Radios ledelse og diskutere med dem.
Ministeren vil åbenbart ikke blandes ind i det, siden vi skal diskutere med Danmarks Radios ledelse.
Det synes jeg er underligt.
Men når det nu er, at vi bliver skældt ud over, at vi ikke siger noget til Danmarks Radios direktør, når hun sender en mail til os, vil jeg bare sige, at jeg fik den mail – jeg har lige set efter –
kl. 15.39, 1½ time plus 3 minutter senere havde jeg sendt et svar til Maria Rønn, hvor jeg meget omhyggeligt gjorde rede for min holdning til den sag.
Jeg synes, vil jeg så bare sige til sidst, at ministeren skulle bede Danmarks Radio om at deltage aktivt i at finde en løsning.
Det vil sige komme med en oversigt over de finansieringsmuligheder, der er inden for rammerne af public service-kontrakten, som den er i dag, og den medieaftale, som vi har indgået, for selvfølgelig er der masser af finansieringsmuligheder, der kan opfylde det forslag til vedtagelse, som vi nu er et flertal, der støtter.
Marianne Jelved (RV), 2014-12-03:
Jeg henviser stadig væk til den mail, som jeg har citeret fra, om, at man kunne have taget spørgsmålene op med Maria Rørbye Rønn for at få uddybet, hvad meningen var.
Det står der her.
Jeg gentager gerne, at vi indkalder til forhandlinger i næste uge.
Det er aftalt både i formiddags og nu.
Jeg kunne godt have ønsket mig, at der havde været nogle klarere meldinger til mig i løbet af efteråret, som jeg lige har sagt.
Det var der ikke, og det ærgrer mig i dag.
Morten Marinus (DF), 2014-12-03:
Jeg udtalte i sidste uge, at jeg mente, at kulturministeren var fej i den her sag, og det synes jeg faktisk også hun har vist her at hun stadig væk er.
Ministeren mener, at vi skulle have henvendt os direkte til Danmarks Radio og orienteret om vores holdning eller spurgt ind.
I Dansk Folkeparti gjorde vi faktisk det, vi mente var det rigtige, nemlig rettede henvendelse til ministeren og ytrede vores holdning og opfordrede ministeren til at rette henvendelse til Danmarks Radio for at få bremset den her lukning og fyring af Underholdningsorkestret.
Det har vi gjort, fordi vi mener, at vi er startet forhandlingerne med en orientering på første forhandlingsmøde i ministeriet fra ministeriets embedsfolk om, at eksisterende forpligtelser var det ikke nødvendigt at vi tog op, for de ville blive videreført i den nye kontrakt.
Så er det lige meget, om der er et flertal i pressen eller ej, der bakker op om DR's beslutning i september.
Så har vi forhandlet på en løgn.
Vi fik at vide, at de eksisterende forpligtelser ville blive videreført, og derfor er der ikke nogen, der har nævnt dem i forhandlingsperioden, så det er bygget på en løgn, hvis ikke ministeren vil tage affære nu.
Marianne Jelved (RV), 2014-12-03:
Jeg kunne virkelig ønske mig rigtig meget, at hr. Michael Aastrup Jensen for lang tid siden havde været så åbenhjertig over for mig, som han er lige nu.
Det ville have været kolossalt hjælpsomt, at jeg på et tidligere tidspunkt end den 11. november havde vidst, hvad Venstres opfattelse var i den her sag.
Jeg er ikke før den 11. november blevet stillet over for det krav af hr. Michael Aastrup Jensen, som jeg bliver stillet over for nu, og jeg kunne have ønsket mig, at det var sket tidligere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-12-03:
Det er jeg jo glad for, men så forstår jeg bare ikke, hvorfor vi skal have den her spand et eller andet kastet i hovedet her under den afsluttende debat.
For vi har jo i flertalsgruppen faktisk prøvet at række hånden ud til ministeren og sige: Vi har det her ønske, og det er, at Underholdningsorkestret fortsat skal være i public service-kontrakten, så lad os finde en løsning.
Det er jo ministeren, der står og siger, at der ikke er nogen løsning, at det er helt umuligt osv. Er vi ikke enige om, at det er kulturministeren, der er kulturminister?
Er vi ikke enige om, at det så er kulturministeren, som har regeringsansvaret i forhold til at gå i forhandlinger med det her flertal, der nu er?
Undskyld, nu sætter jeg det lidt på spidsen, men det har kulturministeren også selv gjort.
Hvis kulturministeren ikke føler, at hun er sin opgave voksen i forhold til at få det her flertal, så er der jo et alternativ.
Marianne Jelved (RV), 2014-12-03:
Jeg gentager gerne, at der indkaldes til forhandlingerne i næste uge, og at der allerede er indkaldt til et møde.
Det ved hr. Michael Aastrup Jensen udmærket.
Og der bliver flere møder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-12-03:
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt i dårligt humør.
Jeg startede ellers med at rose ministeren i min ordførertale.
Det skulle jeg måske ikke have gjort, for nu lægger ministeren sådan en angrebslinje mod flertallet her i Folketinget.
Jeg bliver bare nødt til at sige – og det kræver bare en simpel søgning på Google at se det, jeg har selv lige gjort det – at jeg den 8. december på vegne af Venstre er ude og sige, at jeg synes, det er en rigtig forkert beslutning at lukke Underholdningsorkestret, og at jeg synes, at man skulle have gjort en lang række andre ting i forhold til det.
Det er samme dag, som det kommer ud.
Men at ministeren i ramme alvor mener, at det er helt i orden inden for den her fortolkning af armslængdeprincippet, som ministeren har, at vi skulle have taget direkte kontakt og så lavet nogle interne forhandlinger om DR's bestyrelse, er helt ude i hampen for mig.
Undskyld, men det er det altså.
Det er lige præcis sådan, det burde være, og det er også sådan, vi har gjort det.
At ministeren så stædigt holder fast i, at nu må vi gøre, hvad vi kan, og stadig væk prøver at kaste grus i maskineriet, må jeg sige at jeg er skuffet over.
Og derfor skal min opfordring til ministeren bare være: Lad os nu komme i gang med at forhandle realistisk om en løsning, som sikrer, at Underholdningsorkestret kan bevares.
Det er der jo altså et flertal der ønsker, og der er endda også en lang række partier, der er villige til at kigge på løsningsforslag.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Ja, altså, i 2030 tror jeg nu nok at jeg er kørt træt som finansminister.
Der må andre kræfter tager over, men det må da meget gerne for min skyld være en socialdemokrat.
Det er helt igennem fuldt ansvarligt finansieret, der er plads til det.
Det er ikke penge, man skal ud at finde, det er penge, der er finansieret inden for rammerne af den økonomiske politik, der føres for øjeblikket.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til den vejfond, jo ikke på 300 mio. kr., men på 20 mia. kr., der altså er lanceret fra Venstres side, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, LA og Konservative Folkeparti: Hvorved adskiller finansieringen af det forslag sig fra det, vi diskuterer her i dag?
Morten Marinus (DF), 2014-12-03:
Vi ser frem til de forhandlinger og håber også, at der kommer noget ud af dem.
Gør der ikke det, vil vi tage ministerens ord til efterretning, og så vil vi fremadrettet tage direkte kontakt til Danmarks Radio.
For så kan det jo ikke betale sig at rette henvendelse til ministeren først.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-12-03:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte helt konkret om de to formuleringer, for man bliver ved med at fremstille det, som om der er fuld enighed.
Der er jo ikke fuld enighed.
Der er jo nogle, der gerne vil have, at man gratis kan få Underholdningsorkestret til at overleve, og så er der nogle af os, der mener, at det jo koster noget.
Derfor vil jeg spørge en gang til.
Lyder disse to sætninger på dansk ens: »De må finde besparelserne et andet sted«, og »Nej, der skal ikke være besparelser andre steder«?
Er det to ens sætninger?
Er det to ens løsningsforslag?
Er der noget, der peger på, at man kan danne et flertal ud fra de her to sætninger?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-03:
Ordføreren forsøger at lave en Marianne Jelved, men det lykkes ikke særlig godt.
Ministeren gør det langt mere elegant, når hun forsøger at drive en kile ind.
Jeg synes, ordføreren skulle møde op til forhandlingerne i stedet.
Det er ministeren, der skal sørge for en løsning, og jeg vil slet ikke gå ind på dette lidt plumpe forsøg på at dryppe malurt i bægeret.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-03:
Grunden til, at det med reklameafgiften er særlig interessant, er, at den jo udspringer af den finanslovsaftale, som regeringen lavede for 2012 med Enhedslisten.
Der var det bare sådan, at der var forventningerne fra regeringen, at reklameafgiften ville indbringe et provenu på 400 mio. kr.
Derfor er der jo sket noget, og det lader til, at det ikke rigtig påvirker finansministeren.
På grund af den foreløbige afgørelse hos EU er provenuet mere end halveret, og hvis man indregner, hvad det betyder for Post Danmark, er beløbet endnu mindre.
Jeg skal bare høre finansministerens svar på den oplysning, der kom i mandags, om, at det her påvirker Post Danmark med 70 mio. kr., og om det så giver anledning til, at finansministeren vil revurdere, hvad nettoprovenuet reelt er på reklameafgiften.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Næh, det understreger ikke den pointe; det understreger den pointe, at Venstres folketingsgruppe arbejder meget for at skabe det indtryk, men det er et forkert indtryk.
For sandheden er jo, at vi har styr på at overholde de her underskudsgrænser.
Den eneste pointe, der er værd at hæfte sig ved, er jo, at det står i en skærende kontrast til det, vi overtog, hvor man jo indbudgetterede alt muligt og ikke rigtig skelede til, om det var noget, der ville bringe os i karambolage med EU-reglerne, hvilket jo medførte, at vi overskred de grænser, vi havde bundet os til, og fik en henstilling om at rette op, hvilket så har været overladt til os andre.
Det er jo det, der er realiteten.
Realiteten er jo også, at Venstre meget gerne indbudgetterer den her type indtægter i forbindelse med aftaler, Venstre selv indgår, hvor man så har en helt pragmatisk holdning til at håndtere de eventuelle problemer, der måtte være, med at få dem sat i værk i praksis.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Og som det også har været gældende for tidligere lovforslag, regeringen har fremsat, så har man pålagt statslige virksomheder, altså noget, hvor staten er direkte ejer, nogle store omkostninger.
Og vi ved jo fra Post Danmark, at det her lovforslag alene vil betyde, at de mister 70-80 mio. kr. i omsætning.
Det har man ikke valgt at regne med, og det er jo penge, vi altså står og mangler allerede nu.
Det har man jo ikke valgt at budgettere med, og det er jo en oplysning, der er kommet efterfølgende.
Altså, vil finansministeren ikke kigge på det igen?
Provenuerne svinger, og det understreger altså pointen med, at regeringen er lige lovlig optimistisk i forhold til at indbudgettere det, som ikke er vedtaget endnu, og som der er stor tvivl om overhovedet bliver vedtaget.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Nej, det, vi gør, er helt i overensstemmelse med det forsigtighedsprincip, vi har indført, og som jo ikke fandtes, før regeringen tiltrådte – der var jo ikke noget forsigtighedsprincip.
Derfor skred vi jo jævnligt over de grænser, vi havde bundet os til, og fik EU-henstillinger og alt muligt.
Det er et meget enkelt princip: Vi skal have et flertal for finansieringen, før vi kan regne med den.
Og det har vi jo på det her punkt.
Hvis spørgeren måske ville tænke tilbage på den skattereformsaftale, der blev lavet mellem Venstre og regeringen, så budgetterede vi jo også der med indtægterne fra en række finansieringskilder, der på ingen måde havde været sendt i høring eller noget som helst andet, men som vi havde en politisk aftale om.
Det anså vi for – og det gjaldt alle parter, også Venstre – at være en rigtig fin respekt for forsigtighedsprincippet.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Nu vil jeg håbe, at der indløber et ritzautelegram i løbet af debatten her om, at regeringen tager afgiften af bordet; det kan jo være, at finansministeren også på det her punkt har timet det til lejligheden.
Man har jo lov at håbe.
Men at vi synes, det er relevant, er jo, fordi reklameafgiften har levet en lidt omtumlet tilværelse, og fordi den jo slet ikke er blevet til noget endnu, fordi Kommissionen underkendte den; den er jo ikke engang sendt i høring endnu.
Og hvis man skal have en ordentlig høringsfrist, plus at Folketinget også gerne skulle have 30 dage til at behandle den, så kommer det jo til at knibe med at få halv virkning fra 2015.
Skatteministeren har jo lovet, at branchen får minimum ½ år til at tilpasse sig, inden afgiften skal træde i kraft.
Det understreger jo bare pointen med, at vi synes, at det er lidt for optimistisk at indregne de her effekter, når de ikke engang er vedtaget i Folketinget endnu, specielt når der har været den tvivl, som der er – og tvivlen er jo ikke slut endnu.
Det er jo sådan, at kulturministeren nu måske bliver nødt til at notificere mediestøtteloven, fordi den de facto bliver ændret som følge af reklameafgiftsloven, som kommer på bordet her.
Så det kan være, at den bliver yderligere udskudt.
Men synes ministeren ikke, at det er på sin plads, at man venter med at indregne en afgift som reklameafgiften, når den ikke er vedtaget i Folketinget endnu, og når der har været den her specielle sag med Kommissionen, som jo ikke ser ud til at være slut endnu, fordi der måske er et nyt lovforslag, der skal notificeres?
Det kan jo tage tid, inden man får en afklaring på det.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Helt indledningsvis vil jeg bare gerne sige, at regeringen jo selvfølgelig helt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet har anvist krone til krone-finansiering af det tillæg til grøn check, der blev indført tilbage i 2013, også selv om reklameafgiften er blevet forsinket.
Det lovforslag, der fremsættes om reklameafgiften, blev vedtaget i december 2012, og ikrafttrædelse af afgiften har derefter afventet godkendelse fra Europa-Kommissionen, som det ofte er tilfældet med den slags forslag.
Det, vi hele tiden har sagt, er, at reklameafgiften først skulle træde i kraft, når den var statsstøttegodkendt i EU, og det er den nu blevet.
Europa-Kommissionen godkendte den her reklameafgift den 9. juni 2014.
Derfor kan den sættes i kraft, når der er foretaget nogle få tekniske justeringer af afgiften.
Den overordnede struktur i afgiften har ligget fast siden december 2012.
Derfor har vi et lovforslag med de tekniske ændringer på det lovprogram, Folketinget nu arbejder med.
Det er min forventning, at afgiften kan træde i kraft medio 2015, og derfor er der også indregnet provenu på finansloven for 2015.
Hvis det viser sig, at et finansieringselement ikke kan træde i kraft som forudsat – og det gælder alle finansieringselementer, ikke bare det her – så håndterer regeringen jo det i forbindelse med den løbende prioritering inden for de finanspolitiske mål og rammer, som vi jo fuldstændig holder os til.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er realistisk og i tråd med regeringens såkaldte forsigtighedsprincip at indregne provenu i finansloven for 2015 for reklameafgiften, når lovforslaget end ikke er sendt i høring endnu?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Ja, jeg tror, at oplysningen jo går ud på det, der mest nylig er sket i sagen, nemlig det positive, at vi har fået tilsendt lige i underkanten af 1 mia. kr., og så jo også, hvordan den slags sædvanligvis foregår.
Det gjorde det nu i øvrigt også under den borgerlige regering, men Folketingssalen kan jo være et glimrende sted sådan at lave wrapups på den slags procedurer.
Det, der er regeringens pligt, Finansministeriets pligt, er jo at give det mest muligt retvisende skøn over en lang række parallelle budgetforhandlingsprocesser i EU.
Der skal vi vurdere hvad nettoresultatet bliver.
Det kan man så forhandle finanslov på baggrund af, og det tror jeg ikke på nogen måde er nyt.
Og hvis vi har fået det genopfrisket i dag, er jeg jo kun glad.
Jacob Jensen (V), 2014-12-03:
Men det, der jo sådan set bare har været vores ærinde og fortsat er vores ærinde – og derfor er det jo rigtig godt, hvis vi nu kan sætte et flueben ved det her punkt – er jo netop at få elimineret nogle af de usikkerheder, som vi kan eliminere, og i hvert fald spørge ind til de her finansieringskilder, som man opererer med i den finanslovsaftale, som vi så desværre ikke er en del af.
For vi ville gerne have indgået en finanslovsaftale med regeringen, og det ved finansministeren også godt, og så havde finansloven givetvis også set anderledes ud – men det er jo så en politisk vurdering.
Men hvad angår den indholdsmæssige del, skal vi bare være så sikre, som vi nu kan blive, på, at de finansieringskilder, der så ligger, er tilstrækkelige, og så kan vi slås politisk om, hvordan man så skal fordele blandt de muligheder, der ligger inden for den ramme.
Derfor har vi bl.a. påpeget vækstskøn og oliepriser, og der vil også senere her i debatten komme andre elementer, men jeg er da rigtig glad for det, hvis finansministeren nu her kan oplyse, at vi kan sætte flueben ved det punkt, der hedder EU-bidrag.
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jamen det er helt udmærket, og tak for det.
Altså, praksis er jo, at vi forhandler, jeg mener, det er syv ændringsbudgetter på en gang plus selve budgettet for 2015 plus en bagudrettet statistisk genereret BNP-revision.
Alt det her bliver jo til ét nettoresultat for Danmark statsfinansielt.
Det er Finansministeriets opgave – både med mig, og det var det vist også med min forgænger og bliver det også med den, der måtte komme efter mig en dag, i spidsen – i forbindelse med at man laver finansloven, og det gør man som regel, før alt det her er faldet på plads, og det sker i hvert fald ganske ofte, at lave et så vidt muligt retvisende skøn over, hvor nettoresultatet ligger henne.
Det har jeg med stor grundighed med mine fattige åndsevner gennemgået for Europaudvalget, hvor det heldigvis lykkedes at få et meget bredt mandat til på baggrund af det her skøn at gå efter at varetage Danmarks interesser så godt som muligt.
Så jeg tror, man må sige, at det er håndteret, helt som sædvanen er på det her felt.
Jacob Jensen (V), 2014-12-03:
Jamen det er jo nye oplysninger i sagen.
Det er vi da glade for at høre.
Grunden til, at vi stiller spørgsmålet, og derfor er jeg da glad for, at ministeren kan oplyse os om den løbende udvikling i de storpolitiske forhandlinger syd for her, er jo selvfølgelig, at vi fra Venstres side er interesserede i at sikre – og det ved jeg også at regeringen trods alt er, det må vi jo give regeringen, men vi ser måske lidt forskelligt på, hvor sikre de her finansieringskilder så er – at netop det finansieringsgrundlag, der ligger til grund for en til enhver tid siddende regerings finanslov, er på så sikker en grund, som det nu kan være.
Vi havde også en anden diskussion om lidt det samme tema i sidste uge om nogle af de vækstskøn, man opererer med, om nogle af de oliepriser, man opererer med.
Nu prøver vi så ligesom at kigge ind på nogle af de andre elementer, som der så er.
Men hvis det er sådan, at det her ritzautelegram står til troende, har jeg ikke yderligere spørgsmål i den sag.