runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Enhedslisten mener ikke, at Danmark bør støtte den franske intervention i Mali.
Vi frygter, at det vil eskalere konflikten og i værste fald sprede sig til nabolandene og have katastrofale følger for civilbefolkningen.
Grundlæggende finder vi det forkert, at Danmark de seneste 12 år altid har valgt krig som løsning på internationale problemer.
I stedet for at være kendt for en hjælpende hånd er Danmark i dag kendt for et ladt gevær.
Den kritik plejede vi at have tilfælles med vores venner i Socialdemokraterne, i SF og i De Radikale.
I dag ser det ud til, at vi er det eneste parti, der afviser en aggressiv udenrigspolitik.
Jeg synes, det er underligt.
Det er underligt, fordi sporene fra tidligere krigseventyr burde skræmme.
Vi har stadig en forfejlet og mislykket krig i Afghanistan efter mere end 10 år.
Krigen i Afghanistan har styrket Taleban.
Ligeledes styrkede krigen i Irak de islamiske kræfter.
I stedet for at flyve rundt med franske soldater, ammunition og panserkøretøjer bør Danmark hjælpe humanitært i Mali.
Der er brug for en indsats for de hundrede af tusinder af flygtninge, som lige nu befinder sig i Mali og nabolandene.
Danmarks og NATO's valg om udelukkende at satse på en militær løsning i Libyen har drevet sorte libyere og lejesoldater fra Vestafrika på flugt fra Libyen.
Det har fået bægeret til at flyde over, og det har styrket islamisterne i regionen.
Konflikten i Mali kan kun løses på langt sigt og løses konkret nu gennem en politisk forhandling.
Det kræver en våbenhvile.
Derfor undrer det mig også, at Frankrig og Danmark ikke tidligere arbejdede på at understøtte den fredsbevarende indsats for de afrikanske nabolande, som har været på vej.
De afrikanske lande har tidligere vist, at de kan løse konflikter bedre end vestlige interventionsstyrker og særlig Frankrig, som har en plettet historie og store økonomiske interesser i Mali.
Lige præcis derfor kan den franske intervention også medvirke til at optrappe konflikten i landet yderligere, og det bør Danmark ikke bidrage til.
Vi er meget bekymrede for situationen i Mali.
Vi anerkender fuldt ud behovet for, at det internationale samfund bidrager til en holdbar løsning, men Danmark bør ikke bevæge sig ud i endnu et krigseventyr.
I stedet bør vi række en hjælpende hånd humanitært.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Det er fortsat min opfattelse, at vi vil være godt tjent med at deltage i det europæiske militære samarbejde.
Og der er en stribe aktioner, f.eks. EU's indsats mod pirateri ud for Somalia, som det ville være oplagt og naturligt at Danmark deltog i.
Jeg tror ikke, at der i vores ønske om at have en militær dimension i EU eller at deltage i EU's militære samarbejde ligger et ønske om at fravælge alle andre former for militært samarbejde, der måtte være.
Jeg beklager, hvis vi har bibragt nogen den opfattelse.
Det har hele tiden været radikal forsvarspolitik, at NATO-alliancen var hovedhjørnestenen i vores forsvarssamarbejde med andre lande.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Men hvad mener ordføreren med, at det ville være ønskeligt, at vi deltog i piratbekæmpelse ud for Somalia?
For det gør vi da i høj grad.
Mig bekendt har både fregatterne »Absalon« og »Esbern Snare« og nu også »Iver Huitfeldt« været i gang.
Vi har et overvågningsfly, en Challenger, flyvende rundt dernede.
Og vi er i høj grad aktive og har ligefrem haft en førende rolle i piratjagten, hvor vi har stået i spidsen for andre lande i koalitionen dernede. Med hensyn til det her vil jeg sige, at jeg stadig væk savner en bekræftelse på, at Danmark sagtens kan stå uden for det forsvarspolitiske samarbejde, og at vi kan deltage i præcis de internationale operationer, vi ønsker at deltage i, og at vi kan holde os væk fra dem, som vi ikke vil være med i.
Er det ikke fuldstændig korrekt, at Danmark har mulighed for at deltage i præcis de militære operationer, vi vil deltage i?
Er det ikke det, der er korrekt?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-01-15:
Den ene ukorrekthed, jeg kan se, er, at det ikke vil være i overensstemmelse med EU-forbeholdet, hvis vi deltager i aktioner under EU-fanen.
Så hvis vi skulle vælge det at melde os under en EU-aktion, mener jeg ikke, at vi kan gøre det på præcis de vilkår.
Jeg synes nu under alle omstændigheder, må jeg sige, at det er en afstikker fra det egentlige emne, der drejer sig om den konkrete intervention dernede.
Jeg har ikke set, at der har været mulighed for at gøre noget koordineret gennem EU.
Og den henvendelse, vi har fået fra Frankrig om at deltage i en franskledet intervention, har jo ikke meget med det europæiske forsvarssamarbejde at gøre.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Det Radikale Venstre har jo ofte påpeget det ulykkelige i, at Danmark ikke er medlem af EU's forsvarssamarbejde.
Man har sagt – jeg har også hørt ordføreren sige det ved offentlige møder – at det gjorde det fuldstændig umuligt for Danmark at deltage i nogen som helst militære aktioner sammen med andre lande.
Nu ser vi så et nyt eksempel, altså en bilateral henvendelse fra Frankrig, som er et af EU's kernelande.
Synes den radikale ordfører egentlig ikke, at det går ganske godt uden forsvarssamarbejdet i EU?
Christian Juhl (EL), 2013-01-15:
Jeg anerkender Radikale Venstres positive tilgang til konfliktløsningsredskabet og også viljen til at bruge det som en meget væsentlig del af vores udenrigspolitik.
Men jeg er i den her situation nødt til at spørge, om Radikale Venstres ordfører er overbevist om, at en militær indsats løser problemerne i Mali og ikke eskalerer problemerne og måske endda skaber nye problemer.
Synes ordføreren, at vi har haft stor succes med vores krigseventyr og vores indsats imod al-Qaeda med militær, f.eks. i Afghanistan?
Er det en succeshistorie, nu hvor al-Qaeda er blevet stærkere i Afghanistan?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-15:
Tak for det.
Det er et spørgsmål til hr. Nikolaj Villumsen, som siger, at Danmark ikke yder det bedste bidrag.
Nu har hr. Nikolaj Villumsen jo udfoldet sin store udenrigspolitiske viden om, hvad det bedste bidrag så vil være.
Men kunne hr. Nikolaj Villumsen ikke prøve at konkretisere, hvorfra han har de råd, som får ham til at nå frem til, at det bedste bidrag ikke er at lytte til FN, men at gå Enhedslistens vej?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Hvis vi skal finde en løsning i Mali, bliver vi nødt til at have en forhandlet løsning.
Problemet er, at det FN-mandat, der ligger, er et FN-mandat, der betyder, at man vil rykke op, at der skal være en kamp, og at man vil indtage hele Nordmali.
Vi kan få en langvarig konflikt, og det bekymrer mig dybt, og det er også derfor, vi i Enhedslisten mener, at det er forkert.
Vi mener i stedet for, at Danmark burde bidrage humanitært og presse på for, at der kan komme en forhandlingsløsning efter en våbenhvile, så man kan få en løsning, der er langvarig, og så man kan få sikret en udvikling i Nordmali, hvor der ingen grobund er for islamisterne.
Derfor bør vi lære af vores tidligere fejl og vælge en ny strategi.
Det er det, vi opfordrer til fra Enhedslistens side, og som vi håber vi – hvis ikke i dag, så i fremtiden – kan få Folketinget med på.
Steen Gade (SF), 2013-01-15:
For det første er der ingen modsætning mellem de to ting.
Vi hjælper selvfølgelig også humanitært, vi hjælper med ulandsbistand, og vi hjælper i øvrigt massivt.
Det var det ene.
Det er jo sådan, og det er også det, FN's generalsekretær understreger, at man har måttet stoppe en fremrykkende styrke, og den styrke ville overtræde decemberresolutionen i FN's Sikkerhedsråd.
Så siger hr. Nikolaj Villumsen, at vi ikke har gjort noget.
Jamen landene omkring har jo prøvet at opbygge den her styrke i et halvt år, og så endte det med, at de, da de blev klar over, at der nok bliver passet på, så fik mandatet i december.
Så er det, terroristerne vælger, inden styrken bliver bygget op, at sige: Nu rykker vi frem, nu tager vi søreme hele landet, hvis vi kan komme af sted med det.
Det er den virkelighed, jeg ser, men jeg konstaterer, at Enhedslisten ser en helt, helt anden, og jeg er bange for, at deres opfattelse er fuldstændig ude af trit med virkeligheden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Der har jo været en konflikt i Mali længe, og jeg synes, det er problematisk, at man ikke tidligere har hjulpet med at gøre en fredsbevarende indsats i området.
Nu er situationen, som den er,
og jeg tror ikke, at Danmark yder det bedste bidrag ved at transportere franske tropper.
Jeg synes, vi skulle prioritere en humanitær indsats.
Jeg er bange for, at konflikten i Mali kan sprede sig til nabolandene, at konflikten kan blive langvarig, og jeg må også sige, at jeg betvivler Frankrigs humanitære interesser.
Frankrig er gang på gang gået i krig i Afrika for at hævde sine økonomiske interesser, som vi også ved er der med uranminen i Nordmali.
Det er problematisk, og jeg forstår ikke, hvorfor Danmark melder sig under den franske fane i stedet for at hjælpe humanitært.
Steen Gade (SF), 2013-01-15:
Jeg studser lidt over, at hr. Nikolaj Villumsen siger, at aggressiviteten er på fransk side.
Nu vil jeg gerne bede hr. Nikolaj Villumsen kommentere det, men mig bekendt var det terroristgrupperne, der var på vej sydpå fra det store område, de allerede havde kontrol over, og rykke ind og prøve at tage Mopti, som ligger et stykke nede i landet.
Er det ikke det, der er realiteten?
Så bad Malis regering om at få hjælp, fordi de var bange for, at de blev løbet over ende af nogen, der var aggressive.
Er det ikke virkeligheden, eller ser vi virkelig helt forskelligt på virkeligheden?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jeg tror, at ordføreren misforstod mig, hvis han mente, at jeg sagde, at det ikke var sådan, at Malis regering har bedt Frankrig om at komme med en militær indsats.
Det sagde jeg også før.
Det er vi bare uenige i at Frankrig skal gøre, og vi er uenige i, at Danmark skal bidrage militært til det. Vi mener, at der kan findes en bedre løsning.
Vi mener, at Danmark bør bidrage humanitært og hjælpe.
Der vil vi kunne gøre en forskel – i stedet for at fragte franske tropper rundt i Mali.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Malis regering ved altså ikke rigtig, hvad den gerne vil have, eller hvad der egentlig tjener Mali bedst; det ved Enhedslisten.
Altså, Enhedslisten er fuldstændig klar over, hvilken hjælp Malis regering anmoder om, selv om alle andre i hele verden kan se, at det ikke præcis er det, man ønsker.
Man beder ikke om fødevarer eller medicin eller humanitær hjælp, man beder om nogle stærke militære institutioner, som kan fjerne al-Qaeda fra Mali, så man kan komme videre.
Hvordan kan det være, at Enhedslisten af alle ved, hvad den maliske regering vil?
Det kan jeg simpelt hen ikke få ind hovedet.
Hvordan har man opnået den der store, åndelige indsigt i hele verdens problemer, som alle andre ikke fatter?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Som jeg har sagt tidligere, tager Enhedslisten på det skarpeste afstand fra islamisterne i Nordafrika og i Mali; det er klart, vi vil på ingen måde støtte dem.
Vi mener, at Danmark kan gøre den bedste forskel ved at hjælpe humanitært.
Regeringen i Mali har bedt om, at franskmændene skal komme ind.
Vi tror ikke, at det er godt, at franskmændene kommer ind.
Der er en overgangsregering i Mali, der ikke er demokratisk valgt.
Vi tror i stedet for, at Danmark bør bidrage humanitært og hjælpe på den måde.
Det er flygtningene og civilbefolkningen i Mali, men også flygtningene i nabolandene, som vi ser som det helt afgørende at Danmark yder en bidragende indsats for at hjælpe.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Enhedslistens ordfører taler om, at man i stedet skal yde en hjælpende hånd til Mali.
Jeg vil godt høre, om den hjælpende hånd skal være til Malis regering eller til oprørsstyrkerne oppe nordpå.
Hvem er det, der skal have den hjælpende hånd?
Når jeg spørger om det, er det, fordi jeg tror, at Malis regering allerede har bedt om at få en hjælpende hånd, nemlig i form af militær støtte.
Man har faktisk bedt om militær støtte, så man kan genvinde kontrollen med områder i det nordlige Mali.
Er der tale om en rigtig hjælpende hånd til den maliske regering, eller skal støtten sendes et andet sted hen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Der er meget stor forskel på det FN-mandat, der ligger her, og den situation, der er i Mali nu, og så den situation, der var i Libyen.
I Libyen handlede mandatet fra FN om at skabe en våbenhvile.
Det støttede vi i Enhedslisten, men vi bakkede ikke op om den forandring af det mandat, som NATO og Danmark med den daværende borgerlige regering valgte at give, og hvor man bombede byer, der aldrig havde været i oprørernes hænder og dermed lavede en regimeskifteoperation, som jo lige præcis har ført til den situation, at konflikten i dag har bredt sig fra Libyen og ned i Mali.
Jeg synes, at Mali er et godt eksempel på, at det var rigtigt at følge FN-mandatet i stedet for at bryde det – det var dybt problematisk, at et flertal i Folketinget valgte at bryde det dengang.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-15:
Jeg tror, at ordføreren sagde forkert, da han sagde, at det var vigtigt, at vi fulgte Maliindstillingen og Mali-FN-mandatet, for det er sådan set det, vi gør, og jeg har forstået, at Enhedslisten stemmer imod.
Så jeg tror, at det var en fortalelse.
Der skulle nok have været sagt Libyen-FN-mandatet.
Jeg vil bare gøre hr. Villumsen fuldstændig klart, at der sådan set ikke skete nogen ændring fra det FN-mandat, der blev givet, og så til den operation, hvor vi satte kampfly ind i Libyen.
Der skete ingen ændringer undtagen hos Enhedslisten, fordi Enhedslisten fik kolde fødder.
Jeg tror sådan set, at det er de kolde fødder, som man så også oplever i dag.
Når der ligger et meget, meget klart FN-mandat bakket op af Sikkerhedsrådet og en udtalelse af formanden for Sikkerhedsrådet så sent som i nat med hensyn til at understøtte den franske indsats i Mali, hvordan kan det så være, at Enhedslisten ikke vil være med?
Det kan jeg undre mig meget over.
Men jeg kan jo høre på ordførertalen, at det er et spørgsmål om, at hvis vi giver mere mad, hvis vi giver mere hjælp og bistand, så skal det nok få oprørerne til at lade være at lave oprør, og så skal vi nok få oprørerne til at lade være at lave sharialovgivning.
Det er bestemt ikke Venstres, men jeg kan stadig væk undre mig over, at man ikke kan støtte det fra Enhedslistens side med så klart et mandat fra FN og fra AU, og når Malis regering har bedt om hjælp og Sikkerhedsrådet så sent som i nat har godkendt og anerkendt den franske indsats i Mali.
Men jeg må bare konstatere, at Enhedslisten nok ikke tør.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jeg tror, at der er meget bred enighed rundtomkring i verden om, at FN-mandatet i Libyen blev brudt, og at det var dybt problematisk, at man gjorde det.
Det har betydet, at konflikten har spredt sig.
Jeg frygter nu, at man også kommer til at have en langvarig konflikt, hvor den konflikt, der er i Mali, kan brede sig ind i det nordlige Niger.
Vi vil kunne gøre en forskel ved at prøve at hjælpe humanitært.
Der er brug for os, der er brug for at få mad og medicin frem, der er brug for at få en politisk løsning på den her konflikt frem for at bidrage til at transportere franske soldater rundt til nye kamphandlinger.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Nikolaj Villumsen, hvordan det kan være, at Enhedslisten ikke kan støtte det beslutningsforslag, der ligger her, når Enhedslisten for knap 2 år siden i Folketingssalen ved andenbehandlingen støttede det og stemte for, da man skulle vælge at sende kampfly til Libyen.
Lene Espersen (KF), 2013-01-15:
Det er meget underholdende at høre Enhedslisten i dag.
Hver gang det internationale samfund er nået frem til en fornuftig og god løsning, ikke mindst for at beskytte civilbefolkningen, virker det, som om det altid ender med, at Enhedslisten har et lidt klogere svar end det, det internationale samfund kunne blive enig om.
Jeg synes faktisk ikke, at vi har fået noget klart svar i dag fra Enhedslisten på, hvad Enhedslisten rent faktisk mener om FN's resolution 2085.
Mener Enhedslisten, at det er en fornuftig resolution, at det, Sikkerhedsrådet er nået frem til, er fornuftigt?
For jeg hører jo hr. Nikolaj Villumsen sige på vegne af Enhedslisten, at man sådan set synes, at det er ganske fornuftigt, at AFISMA bliver indsat, at vi indsætter en afrikansk styrke i Mali, der kan være med til at stabilisere tingene.
Derfor vil jeg gerne høre, om Enhedslisten bakker op om FN's resolution og de henstillinger og ønsker, de har til AFISMA.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jeg tror, at de afrikanske nabolande kan komme til at spille en rigtig god rolle.
Men jeg er uenig i, at Frankrig skal ind og være med i en intervention lige nu.
Det er også derfor, vi er uenige i den FN-resolution, som foreligger.
Det er også derfor, vi ikke støtter, at Danmark bidrager militært i forlængelse af den FN-resolution.
Vi støtter, at man laver en indsats, der kan løse problemerne.
Det er også derfor, at det er ærgerligt, synes jeg, at Danmark ikke tidligere har hjulpet de afrikanske lande med at komme på plads.
Det har taget meget lang tid.
Hvis vi kunne få en fredsbevarende FN-mission i Mali, ville det være godt, og det ville give mulighed for at skabe en holdbar, stabil løsning i landet.
Lene Espersen (KF), 2013-01-15:
Jamen hr. Nikolaj Villumsen svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg spørger til, om hr. Nikolaj Villumsen mener, at Danmark skal støtte AFISMA.
For hvis tilfældet er, at han siger ja til, at vi skal støtte en amerikansk ledet styrke i Mali, vil jeg gerne høre hr. Nikolaj Villumsen, om hr. Nikolaj Villumsen kan pege på, hvor der i det her beslutningsforslag står, at Danmark ikke med det her beslutningsforslag kan give logistisk støtte til AFISMA, hvis der bliver behov herfor.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Nu er det jo sådan, at beslutningsforslaget først er kommet meget sent, efter debatten var i gang, og det er jo et problem i sig selv at hastebehandle spørgsmål som det her.
Der har også vist sig andre problemer undervejs.
Man aner ikke, om der overhovedet er behov for, at Danmark yder en flykapacitet til Frankrig.
Jeg synes, at der er et problem med det FN-mandat, og det sagde jeg også tidligere.
Der er et problem med det FN-mandat, der foreligger.
Det kan vi i Enhedslisten ikke støtte.
Vi kan godt støtte en fredsbevarende mission, men ikke en offensiv angrebskrig og bombardementer ind i Nordmali.
Jamen det er jo lidt tankevækkende, at den radikale ordfører ikke kender den transportkapacitet, der er behov for.
De Radikale har sammen med de andre folketingspartier undtagen Enhedslisten i dag valgt at hastebehandle et forslag om at sende et militært bidrag til en intervention i Mali ledet af Frankrig, og vi aner ikke, om Frankrig har brug for de her fly eller ej.
Det synes jeg da med al tydelighed skærer ud i pap, at Danmark endnu en gang vælger at bidrage militært i stedet for at hjælpe humanitært ved at give en hjælpende hånd.
Ville det ikke lige præcis være en traditionel radikal politik at placere sig anderledes, altså vælge at sige, at Danmark skal være kendt for at give en hjælpende hånd frem for det ladte gevær?
Tak for ordet, formand.
Det, der undrer mig meget, er, hvorfor Danmark altid skal komme med militære løsninger på de konflikter, der er ude i verden.
Engang delte Enhedslisten og Socialdemokraterne det ønske, at Danmark skulle være kendt for en hjælpende hånd i stedet for et våben, når vi kommer ud med hjælp.
Hvorfor er det, vi altid skal bidrage militært?
Jeg synes, spørgsmålet særlig trænger sig på i den her situation, hvor Danmark ikke har bidraget til at hjælpe de vestafrikanske lande med den mission, de havde.
Hvorfor ikke bidrage humanitært?
Hvorfor insistere på at transportere franske fremmedlegionærer rundt i Mali?
Bjarne Laustsen (S), 2013-01-15:
Når vi skal tage stilling til et forslag som dette, et B-forslag om at yde et militært bidrag, så skal grundlaget være i orden, og det synes jeg bestemt at det er i denne sag.
Der ligger en FN-resolution, der er kommet en henvendelse fra præsidenten for Mali, og med hensyn til vores nye regeringsgrundlag, hvor det slås fast, at der skal være to tredjedeles flertal bag udsendelse af danske styrker, så når vi også det med den opbakning, der tilsyneladende er til det her forslag.
Derfor handler det jo om, at vi skal støtte de initiativer, der trods alt er gode – der er jo ikke noget, der altid er perfekt, heller ikke i Afrika.
Vi skal forhindre, at hele Mali bliver overtaget af folk og systemer, som vi ikke bryder os om, dvs. Al-Qaeda, sharialovgivning, terrorisme osv.
Det drejer sig om at sørge for, at det ikke kommer til at ske, og sørge for, at den situation, vi står med, ikke giver anledning til yderligere uro i regionen.
Mali er jo partnerskabsland, og derfor har vi også haft forskellige interesser, og det er jo den anden del af at gå ind i en konflikt, nemlig at være med til at opbygge, og der er bestemt også et stykke arbejde at gøre med hensyn til situationen i Mali og til den udvikling, der har været dernede igennem det sidste års tid.
Men det, der er vigtigt her, er, at vi nu har fået en forespørgsel, og jeg synes, det ligger godt i tråd både med Danmarks sikkerheds- og udenrigspolitik, at vi kan være med til at bidrage til at skabe den stabilitet.
Og det, det drejer sig om her, er, at vi bliver bedt om, ikke at indgå i direkte krigshandlinger, men om vi kan stille et fly til rådighed, der kan transportere tropper, materiel og sågar ammunition osv. fra Frankrig til Mali – det kan også være fra andre destinationer.
Men vigtigst af alt er, at vi sammen med både USA og England understøtter den franskledede aktion, der er i gang.
Noget af det, vi plejer at lægge meget vægt på, når vi sender folk ud, er jo soldaternes sikkerhed.
Man kan spørge, om det her er farligt, og ja, det kan det godt være, for det er jo sådan, at når man skal lande i et land, hvor der er krig, så kan man blive beskudt.
Så det er altså ikke en direkte kampindsats, men det er et spørgsmål at bidrage med hensyn til noget materiel, og det synes jeg ligger rigtig godt i tråd med det, som vi fra dansk side har som opgave.
Det passer også godt sammen med det, som et bredt flertal i Folketinget har aftalt i forbindelse med vores forsvarsforlig, og vi kan afholde udgiften på 14 mio. kr. inden for budgettet.
På den baggrund skal jeg sige, at også Socialdemokratiet helhjertet støtter, at vi kan udføre den her operation, og giver opbakning til, at vi kan sende et transportfly af sted.
Der er også god tradition for, at alle de spørgsmål, der måtte være, når vi har sådan en hastebehandling, vil vores minister og regeringen svare på, inden vi afgiver vores betænkning, således at der ikke er nogen spørgsmål, der ligger hen, så alle er godt klar over, hvad det er, vi tager stilling til.
Med de ord skal jeg anbefale forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-15:
Jeg synes, at spørgsmålet – desværre – fortjener en henvisning til, at man læser regeringens beslutningsforslag, hvor der jo er opregnet en lang række bemærkninger om, hvorfor vi fra dansk side vælger nu at – om man så må sige – gå det skridt, at vi sender militært personel.
Jeg nævnte tre grunde til det, da jeg havde ordet – og det har jeg stadig væk – hvor jeg sagde, at vi synes, det er vigtigt, at Mali ikke udvikler sig til et sted for terrorister.
Jeg nævnte også, at destabiliseringen vil sprede sig ikke kun til Mali, men potentielt til andre dele af Afrika, og det er også en destabilisering, der vil kunne påvirke os i Europa.
Endelig har vi også en historie i forhold til Mali, for det har været et programsamarbejdsland, og derfor har vi selvfølgelig også en interesse i, at vi fremmer, at der forhåbentlig kan udvikles – på sigt – et demokrati, hvilket der jo så desværre ikke er endnu.