Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-05:
Jeg vil gerne sige tak for debatten, både til de, der måske uden den store tvivl er for forslaget, og til de, der med større tvivl er for forslaget, og de, der vil undlade at stemme eller vil stemme imod.
Jeg synes, det har været meget fair.
Jeg ved, at der er partier, som på den ene side har vanskeligt ved at sige nej, fordi der er nogle ting, der er klare forbedringer, men hvor der så også nogle ting, som man måske bryder sig mindre om.
Fru Meta Fuglsang var inde på, at hun var glad for, at praksis fra de internationale domstole var nævnt, og at vi selvfølgelig overholder konventionerne.
Det har jo hele tiden været en del af vores regeringsgrundlag.
Proportionalitetsbestemmelsen er jo også den, som vi til daglig skal lade indgå i alle vurderinger inden for udlændingeområdet.
Men det skal da så også siges, at vi selvfølgelig og derfor har vi også gjort rede for retspraksis - meget nøje følger den udvikling, der er ved Menneskerettighedsdomstolen.
Det er jo en mulighed, der hele tiden har været.
Jeg går ud fra, at ingen vil bestride, at det er en mulighed, som heller ikke Menneskerettighedsdomstolen har villet udelukke.
Det har jo været sådan, at Flygtningenævnet har måttet tage stilling til disse.
Det er noget, der hele tiden indgår i baghovedet på de ansatte hos myndigheden, men vi har selvfølgelig godt kendt de betingelser, der er, og ved, at sådanne aftaler skulle prøves.
Og vi finder så ikke, at der har været nogle konkrete omstændigheder.
Med det, at vi, som nogle har sagt, indhegner betingelserne,
gør vi så rede for, hvordan vi opfatter praksis efter dommene.
Samtidig gør vi også med dette opmærksom på, at det altså er en mulighed, og skulle det vise sig, at muligheden er til stede, så vil vi selvfølgelig benytte den.
Og det mener jeg ikke er en godkendelse af tortur.
Som Venstres ordfører så glimrende sagde det: Uanset hvad, så fortsætter vi selvfølgelig kampen mod tortur.
Vi har skrevet under på torturkonventionen, så der er altså ikke tale om nogen accept, og det vil være efter en meget konkret vurdering, hvis vi overhovedet går ind i forhandlinger om diplomatiske forsikringer.
Så har spørgsmålet om overgangsbestemmelserne været nævnt af flere ordførere.
Det er klart, at det er noget, som vi, som det også fremgår af lovforslaget, meget omhyggeligt har diskuteret.
Jeg har selv været meget i tvivl, fordi man altså kan veje for og imod, hvad der er det mest positive.
Jeg forstår ikke helt de der betragtninger om lov med tilbagevirkende kraft, fordi det jo er en kendt sag, at der er sådan rimelig faste principper i forbindelse med, hvordan man tackler den slags, og når det drejer sig om det processuelle, så har man en skæringsdato, og så gælder det også for alle verserende sager, at de kommer ind under de nye regler.
Jeg har dog stadig væk været i tvivl, men jeg må nok indrømme, at den dom, som er nævnt i bemærkningerne, som vedrører, at der var tale om, at der er kommet ny appelbegrænsningsregler, og hvor Menneskerettighedsdomstolen alligevel sagde, at det altså godt kunne følge de almindelige principper, sådan at det også medførte, at den pågældende blev afskåret i sin appeladgang, synes jeg er et meget vigtigt moment.
Vi følger altså det, der er hovedreglen, og fraviger ikke det, at skæringsdatoen så gælder for alle sager.
Jeg modtager selvfølgelig gerne spørgsmål, og vi kan uddybe det nærmere, men jeg synes egentlig, at det er beskrevet ret grundigt i bemærkningerne.
Så bliver der også sat spørgsmålstegn ved de særlige hemmelige advokater.
Jeg synes egentlig, at den løsning, vi har fået, er den bedste løsning, som kan findes, hvis vi - og det ønsker vi jo - vil have et effektivt system, hvor domstolene ikke underkender myndigheden, men hvor PET også kan fremlægge noget mere materiale.
Det må være i alles interesse uanset udfaldet, at sager bliver afgjort på et så fuldstændigt grundlag som muligt.
Der kender vi jo allerede for rockersager det, at advokaterne ikke bliver nævnt ved navn - det er dem, vi kalder de hemmelige - og det har jeg heller ingen intentioner om skal ske her.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, at de advokater ikke har et sædvanligt klientforhold, men det er jo netop også derfor, man sørger for, at de pågældende har en advokat, som alene skal varetage deres interesser, og så har vi altså denne hemmelige advokat, som skal påse og vurdere materialet, skal vi sige til gavn for den samlede retssikkerhed.
Så jeg synes egentlig, som jeg også tidligere har udtalt, at udvalget har gjort et meget stort arbejde med denne betænkning, som vi jo bygger på, at man så at sige har skåret den gordiske knude over, så vi kan opnå både at forbedre retssikkerheden og få en mere effektiv sagsbehandling.
Det er lige præcis det, som vi har ønsket.
Ingen kan jo være interesserede i, at terrorister går fri.
Derfor må jeg også sige, at de synspunkter, der er fra Enhedslistens side om, at man sådan set ikke skal have lov at skjule noget som helst, altså er fuldstændig håbløse.
Det er jo også noget, en organisation af udenlandske advokater har fremført.
Skal man have en efterretningstjeneste, der har nogen som helst værdi,
Ellers er der slet ikke nogen værdi i at have et efterretningssamarbejde med andre lande.
Men tak for den brede tilslutning.
Vi står selvfølgelig til rådighed med teknisk gennemgang, hvis nogen skulle ønske det, og svarer naturligvis på spørgsmål og kommer i samråd, og hvad man ellers ønsker.