runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
De tal viser jo netop, at der er noget, der tyder på, at vi ikke er dygtige nok til at resocialisere efter min klare overbevisning.
Recidivet er alt for højt.
Det er bl.a. et resultat af, at man har hældt mennesker ind i fængslerne, strafmassen er steget med 61 pct. i løbet af de sidste 10 år.
Så jeg tror sådan set, at det, vi kan se ud fra de tal, er, at hr. Karsten Lauritzens og den tidligere regerings politik har spillet fallit på det område.
Men jeg vil også bare sige, at selvfølgelig skal man straffes, når man begår noget kriminelt.
Vi vil bare gerne have, at man udnytter den tid bedst muligt og sørger for at have så mange alternative strafformer, som vi ved virker langt bedre end fængslerne, så vi kan sørge for, at vi har den største chance for, at der ikke bliver begået kriminalitet igen og der ikke kommer flere ofre.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
I de lukkede fængsler, som jeg tror er fyldt op, halvdelen af dem, med folk fra rocker- og bandemiljøet, er der 60 pct., der er gengangere, så noget tyder helt ærligt på, at de her mennesker ikke bliver resocialiseret.
Derfor kan det bare undre, at Enhedslisten så ikke anerkender, at ja, i nogle tilfælde er det eneste, der hjælper, at spærre de her mennesker inde i ganske, ganske lang tid.
Når vi nu ser rockergrupperinger komme fra Holland, som har en helt anden tilgangsvinkel til det, end vi har i Danmark, så må jeg sige, at så forstår jeg ikke, at Enhedslisten ikke anerkender, at det kan være en løsning at sætte nogle af de her folk i fængsel i væsentlig længere tid end det, vi gør i dag, for så er de i det mindste væk fra gaden.
De kan ikke skabe utryghed, mens de er i fængslerne.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Det er jeg simpelt hen så glad for at hr. Karsten Lauritzen spørger mig om, fordi det var netop det, at jeg ikke nåede i min ordførertale, fordi jeg brugte alt for lang tid på alle mulige andre ting.
For det første kan alle resocialiseres.
Det er der jo ikke noget faktuelt, der tilsiger.
Tværtimod, er der jo nok noget, der siger, at det kan alle ikke, men samtidig kan vi også se eksempler på nogle af de mest hærdede kriminelle, som faktisk kommer ud af det igen med vilje og støtte og en reel mulighed.
Jeg vil sige det sådan, at det skal forsøges med alle.
I Enhedslisten er vi ikke indstillet på, at man spærrer folk inde på reel livstid eller sender dem ud på en øde ø.
Sådan er det i et retssamfund; vi skal forsøge os med resocialisering.
Alle skal have en chance til, og vi skal som samfund levere de bedste muligheder for, at resocialisering bliver virkelighed, så vi undgår nye ofre.
Og nu nåede jeg det ikke igen!
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Fru Pernille Skipper ville hurtigt ned fra talerstolen i dag.
Det ligner ellers ikke Enhedslisten.
Tak for ordførertalen.
Jeg må sige, at jeg forstår på fru Pernille Skipper, at Enhedslisten tror, at alle, også hardcore bandemedlemmer, kan resocialiseres.
Der er jo i hvert fald nok en uenighed.
De skal vel sidde i fængsel i meget, meget lang tid.
Har man tænkt sig at stemme ja eller nej til det?
Det er det ene.
Det andet er: Hvad vil Enhedslisten så?
Hvad vil Enhedslisten så?
Skal man bare lukke folk ud af fængslerne og lade være med at straffe dem?
Er det sådan, man løser bandekonflikten?
Hvad er Enhedslistens svar?
Det savner jeg lidt i den her debat.
Tak til ministeren.
Jeg må sige, at jeg jo undrer mig noget, når ministeren siger, at holdningen til rocker- og bandekriminelle skal være sådan, at de skal holde sig fra kriminalitet, for ellers skal de i fængsel.
Og det er vi helt enige med ministeren i.
Så kommer man med jura og tekniske forklaringer og henviser til et eller andet, der lige præcis er beskrevet for firkantet.
Jeg må sige til justitsministeren, at det jo helt tydeligt afslører, at justitsministeren ligesom den foregående justitsminister er hård i retorikken, men når det kommer til konkrete, reelle forslag, som vil betyde, at rocker- og bandemedlemmer bures inde eller sendes ud af landet, vil man ikke være med til noget som helst.
Jeg vil bare sige – og det er måske ikke så meget et spørgsmål – at jeg synes, det er ganske ærgerligt.
Så vil jeg godt spørge om noget, nemlig det, der handler om den her arbejdsgruppe i forhold til planloven og rockerloven: Hvorfor ønsker regeringen ikke at være med til at belyse det i større omfang?
Jo, men så må jeg også sige, at jeg tror, at ministeren skal indstille sig på, at man skal skærpe nogle af de ting, der ligger heri.
For det her er jo efter Venstres opfattelse ikke løsningen, og det kan jeg forstå at der også er nogle andre partier der mener.
Og så er det jo mærkeligt, at et flertal i Folketinget vedtager noget, som vi ikke mener løser problemet.
Så igen vil jeg komme med en opfordring til, at ministeren laver en reel forhandling.
Jeg ved da godt, at en af grundene til, at man har lagt det frem på den her måde, har været, at SF har siddet i regeringen og blokeret.
Så der er en klar opfordring til det.
Vi melder os gerne i Venstre – til enhver tid – til kaffe og også det sunde ovre hos justitsministeren.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Jamen stor ros for fokusset på forebyggelse, det tror jeg der er meget brug for.
Vi kan jo se, hvordan det stadig væk vælter ind med unge mennesker i rocker- og bandegrupperinger, så der må være noget galt med forebyggelsen også.
Så det er fint nok.
Altså, nu skal det ikke bare blive sådan en polemisk diskussion, men jeg synes faktisk ikke, det er rigtigt, at man gør alt, hvad man kan, hvis jeg nu skal være fair.
Det gør man jo ikke, for så ville man kunne få flere af de her mennesker bag lås og slå.
Og det er sådan set vores hovedønske i de forhandlinger, som jeg forstår justitsministeren så inviterer til med gulerodsstænger og agurker, eller hvad det var, jeg fik at vide før der måtte komme.
Det er jeg glad for, for jeg startede på kur i mandags, så jeg kvitterer også for det.
Men er man indstillet på realitetsforhandlinger om at kunne se på flere initiativer end dem, regeringen selv har fundet på, i forhold til at holde rockere og bandemedlemmer væk fra gaderne?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Derfor går vi jo bl.a. ind og kigger på, hvad vi har af muligheder for at nægte udgang og prøveløsladelse.
Der har vi så valgt at sige, at hvis man står i den situation, at man kan sige, at der er tale om en igangværende konflikt, at der foregår en voldelig konflikt, så har vi sådan set ikke nogen grund til at sende flere soldater på gaden, og så kan vi sige til folk: Festen slutter her, nu må I blive bag lås og slå, så lang tid vi kan holde på jer.
Omvendt er der jo altså også det hensyn, som også bliver nævnt – og nu bliver det selvfølgelig lidt kedeligt, fordi det handler om retssikkerhed – og som handler om, om man skal stilles ringere, fordi man er bandemedlem, end fordi man er voldtægtsforbryder.
Skal man have anderledes muligheder, fordi man er bandemedlem, end fordi man har myrdet en familie?
Derfor er der nogle balancer, men det ændrer ikke ved, at vi gør, hvad vi kan for at holde de her folk væk fra gaden, for at få dem idømt en straf, hvis vi kan, for at forebygge, at unge mennesker overhovedet havner i de her problemer, og for at tage fat i kraven på dem, hvis de er havnet der, for at fortælle dem, at der er en vej ud – en vej, som handler om exit, som vi også meget gerne hjælper dem med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Jeg synes sådan set, at justitsministeren skal have ros for at lægge forslaget frem til det, jeg tror Anders Fogh Rasmussen kaldte fri forhandling, og så må vi jo se, om ministeren kan finde et flertal.
Vi medvirker meget gerne.
Vi har et par bekymringer i forhold til det konkrete lovforslag, så har vi nogle ændringsforslag, og så går jeg ud fra, vi finder et kompromis.
For hvis det skal være enten-eller, kan vi ikke medvirke i den form, det ligger i nu.
Jeg kunne godt tænke mig at se på de her rocker- og bandegrupperinger i forhold til vores ønske om strengere straffe og den slags.
Jeg kan se, at man i den seneste rapport, der er kommet fra Rigspolitiet, siger, at der er 1.040 personer i det, der hedder niveau 1.
De har modtaget 2.429 domme i alt for 21.641 relevante forhold, og så kan man da undre sig over, at de mennesker pludselig i løbet af få år er der igen.
Altså, hvis man havde et ønske om at gå ind og kigge på strafrabatterne, kunne man også sørge for at fjerne nogle af de her mennesker fra gaden, til glæde for de fleste.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Når man taler med de mennesker, er der også en bekymring, hvis man går for langt ud af det der nu strammer vi-spor, for hvad er det for nogle fængsler, vi får?
Hvad er det for nogle fanger, vi får?
Hvad er det for en mentalitet, vi får blandt de indsatte?
Derfor er det rigtig, rigtig vigtigt, at balancen er i orden, og at de hensyn, der også handler om, at folk jo skal ud igen på et eller andet tidspunkt, også er med.
Der kan være en meget, meget hierarkisk struktur inden for en rockergruppering, hvor den kan være meget mere løs inden for bandestrukturen, og hvor man også kan skifte rundt, og nogle gange kan forandre sig.
Det sker ikke lige så meget inden for rockermiljøet.
Det, jeg synes må være det rigtige, er at sige, at det er domstolene, der skal træffe den her slags vurderinger.
Det kan vi ikke stå og gøre fra Folketingets talerstol, og derfor skal det altid være en konkret vurdering lagt over til en dommer.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Men det, man skal se på, er jo effekten af de lovgivningsmæssige tiltag, man tager.
Hvilken effekt vil de have?
Der er altså en kæmpe forskel på, at man går ind og eventuelt benytter muligheden for, at man kan stille vilkår ved prøveløsladelse.
Jeg er enig i prøveløsladelsesinstrumentet, altså det, at man prøveløslader, for at folk kan prøve at leve en tilværelse fri for kriminalitet.
Men det giver bare ikke nogen mening, hvis man er bandemedlem.
Det giver ingen mening, fordi det at være bandemedlem jo er det, at man begår kriminalitet.
Det er fællesnævneren for de her mennesker.
Men det, jeg så ville høre, var: Kunne man ikke også forestille sig, at man havde skærpet yderligere, f.eks. mit forslag om, at man sagde, at de løsladte ikke bare under prøveløsladelse, men simpelt hen 2 år efter udstået straf ikke må ses sammen med de gamle bandemedlemmer?
Hvis man gjorde det med sådan et tilhold i 2 år, ville man jo flå de her bander fra hinanden.
Det ville være noget, der havde effekt.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jeg tror, at hr. Tom Behnke kommer til at inddrage lidt af det beslutningsforslag, vi skal behandle lige om et øjeblik.
Men i forhold til debatten om prøveløsladelse vil jeg gerne sige, at jeg godt så, at der er blevet lavet en meningsmåling, hvor man spørger danskerne: Hvad synes du, hvad synes I?
Er det ikke en god idé, at vi siger, at de kriminelle bare skal blive siddende bag lås og slå tiden ud?
Det er der rigtig mange danskere der synes er en god idé.
Hvis jeg selv skal svare på, hvordan jeg ser på det, vil jeg sige, at hvis jeg bare skulle svare med hjertet, ville jeg sige ja, det må da også være det, der er rimeligt.
Men når man så også skal bruge sin hjerne og tænke over, hvad man egentlig får ud af sådan et samfund, hvor vi bare siger til folk, at nu holder vi dem bag lås og slå og måske endda under så kummerlige forhold som overhovedet muligt,
hvad er det så, man får ud af det?
Man mister i hvert fald det greb, der er, at man kan prøveløslade folk, at man kan have det incitament til, at folk opfører sig ordentligt under deres afsoning, at de kan komme ud lidt før tid, og at vi kan stille vilkår i eksempelvis 2 år efter prøveløsladelsen.
Det vil sige, at man sådan set godt kan vælge at sige til folk: Du kan få 3 måneder mere i brummen, til gengæld slipper vi dig fuldstændig, når du først får lov at komme ud.
Eller også kan man sige til folk: Du kan få lov at komme ud lidt før, men så stiller vi til gengæld vilkår og holder øje med dig i længere tid.
Jeg tror, at vi får færre ofre ved den sidste model, og derfor er jeg selv personligt fortaler for prøveløsladelse som instrument.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Tak for det.
Ministeren prøver sådan ligesom at affærdige vores kritik med, at oppositionen jo ved sådan nogle forslag her skal sige, at det er for lidt og det er for tyndt.
Man skriver her: skærpelse af straffen for ulovlig besiddelse af knive på offentligt tilgængelige steder.
Der skærper man straffen.
Det var der, hvor regeringen ellers havde rullet det, vi indførte, tilbage, og nu er man så tilbage ved, at man gerne vil skærpe en gang til, og det er jo fint nok.
Det kritiserer vi slet ikke.
Der, hvor det er fint, er det o.k.
Men når ministeren f.eks. fremsætter et lovforslag, hvor det i fremtiden bliver sådan, med ministerens egne ord, at man eventuelt kan benytte sig af muligheden for at stille vilkår om, at vedkommende ikke må ses med sine gamle venner i banden, så er det jo simpelt hen den tyndeste formulering, man overhovedet kan bruge.
I stedet for kunne man have sagt: Man skal stille det vilkår.
Det kunne man have gjort.
Det ville f.eks. have været mere markant.
Det ville ikke have været kun lidt eller for tyndt.
Man kunne også gøre det, at man helt havde undladt overhovedet at prøveløslade.
Er ministeren ikke enig i, at det da ville være skrappere, og at dermed er regeringens forslag noget tyndt på det område?
Det er meget lidt, man kommer med.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Først og fremmest vil jeg gerne igen sige, at jeg selvfølgelig synes, at det er et højt tal, men der er en ting, vi skal huske på, og det er, at man ikke er dømt for noget, fordi man er sat på en liste over personer, som politiet holder ekstra øje med.
At man er sat på en liste over personer, som politiet holder ekstra øje med, betyder jo lige præcis, at vi får bedre chancer for at finde ud af, om folk render rundt og laver noget, de ikke må.
Men det er altså ikke nogen kriminalitet i sig selv at være et menneske, som politiet synes de skal holde ekstra øje med.
Man kan ikke blive dømt for være sat på en liste over personer, som politiet synes skal overvåges.
Man kan blive udvist, hvis man har begået en lovovertrædelse, og hvis man bliver dømt ved en af landets domstole.
Sker der det, at man bliver dømt ved en af landets domstole, så vil man også dér tage stilling til, om en udvisning kan finde sted, og den vil finde sted, medmindre det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Sådan er det.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Skulle regeringen så ikke se at gøre noget ved det?
Som sagt handler det om 261 mennesker, der ikke er danske statsborgere, men som altså alligevel deltager i så negative aktiviteter, at Rigspolitiet er nødt til at overvåge de pågældende.
Og det tal er jo ikke faldet.
Det er faktisk et højere tal, end det var tidligere i 2013, hvor det var 235.
Nu er det altså 261.
Så hvad gør regeringen?
Hvad sker der?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Vi skal ikke finde os i, at udenlandske kriminelle bruger Danmark som legeplads for deres kriminalitet.
Derfor har regeringen også en stram og konsekvent linje, når det drejer sig om udvisning, og den linje er, at de mennesker, som kan udvises, fordi de har begået kriminalitet i Danmark, skal udvises.
Og derfor er det sådan, at domstolene skal tage stilling til, når der er en, der bliver idømt en straf, om vedkommende kan udvises.
Og hvis vedkommende kan det, uden at det er i strid med vores internationale forpligtelser, så er det også det, der finder sted.
Så sådan er det.
I forhold til antallet af mennesker, som bliver overvåget, og som ikke har dansk statsborgerskab – det tal siger hr. Peter Skaarup er 261, og det tror jeg sådan set er rigtigt nok – så vil jeg sige, at jeg tror, det tal, når man sammenligner det med nogle af de andre tal, der er, meget godt tegner det gammelkendte billede, der har været af, hvordan inddelingen er i nogle af de her grupperinger.
Det, vi kan gøre, er jo at holde øje med, om folk begår kriminalitet, sørge for at komme efter dem, hvis de gør det, og prøve på at forebygge og forhindre, at folk kommer ind i kriminalitet.
Selvfølgelig er det da et højt tal, men når man sammenligner med, hvor mange mennesker der har dansk statsborgerskab, som vi holder øje med, så tror jeg, at den balance, der ligger i det, er velkendt.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Jeg skal spørge ministeren om nogle af de tal, vi har fået, for, hvor mange bandetilknyttede der er.
Vi har jo fået, heldigvis, nogle gode tal, som vi kan støtte os til, for, hvor mange der er involveret i de her kriminelle aktiviteter og organiseret kriminalitet.
De seneste tal for, hvor mange der er involveret, og hvor mange Rigspolitiet moniterer, fik vi pr. 1. december 2013, og på det tidspunkt var det sådan, at 261 af dem, man moniterede, ikke havde dansk statsborgerskab.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om ikke det er tankevækkende, at vi altså har 261 mennesker gående rundt her i Danmark, der ikke er danske statsborgere, men som alligevel deltager i aktiviteter, der gør, at Rigspolitiet i den grad er nødt til at være opmærksom på dem?
Og hvad vil regeringen i øvrigt gøre, for at den gruppe bliver udvist af landet, for vi skal vel ikke finde os i, at udenlandske kriminelle bruger Danmark som legeplads for deres kriminalitet?
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Jeg synes, at det er alle tiders, at vi samarbejder med et land, der bygger på de samme værdier – plus/minus – som vi gør i Danmark, og som netop også er meget, meget stor tilhænger af ytringsfrihed, åbenhed, af, at ting skal kunne diskuteres.
Det synes jeg er alle tiders, og det er jeg glad for at vi gør.
Jeg kan godt forstå, at der er den debat i USA.
Den skal da være der.
Jeg kan godt forstå, at debatten er her i Folketinget i Danmark.
Den skal også være der.
Men vi bliver da også nødt til på et eller andet tidspunkt at drage en konklusion, og konklusionen i den her debat er, at der ikke er nogen grund til at antage, at USA har foretaget ulovlige aflytninger i Danmark.
Det er der ikke noget der tyder på.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Hr. Tom Behnke har lyst til at sige tak til USA, og det har jeg også.
Vi har fået rigtig, rigtig meget godt fra USA: musik, mode, demokratidiskussioner, og hvad ved jeg.
Der er rigtig meget, vi skal sige dem tak for, og noget af det, jeg har allermest lyst til at sige tak for, er, at de har en kritisk presse, og at de har politikere, som tager friheden ganske alvorligt.
Der har været op til flere høringer i den amerikanske kongres om NSA.
Jeg har da lyst til at spørge hr. Tom Behnke, når hr. Tom Behnke nu har så stor respekt for USA – og det synes jeg også at landet og ikke mindst dens befolkning fortjener – om hr. Tom Behnke også roser sine amerikanske kollegaer, når de er så kritiske over for NSA, som de rent faktisk er, fordi man jo på mange måder er blevet overrasket over, hvad omfanget er af den aflytning, NSA gennemfører både i USA og i Europa.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg vil starte med at sige, at der sker meget i dansk politik i disse timer, og en af de ting er, at det i morges er kommet frem, at den amerikanske efterretningstjeneste, NSA, også har foretaget overvågning af danske interesser, altså at der i forbindelse med COP15-mødet i 2009, som hr. Lars Løkke Rasmussen som bekendt sad i formandsstolen for, blev overvåget forud for forhandlingerne.
Det gjaldt de såkaldte forhåndsdetaljer, som blev brugt af de amerikanske forhandlere for groft sagt at undgå at gøre særlig meget for klimaet.
De skal så lægges oven i en lang række afsløringer, som whistlebloweren Edward Snowden har lagt frem.
I foråret 2013 kom de første afsløringer fra ham som tidligere NSA-ansat, og han har siden da gennem tusindvis af dokumenter vist, hvordan den amerikanske efterretningstjeneste overvåger ganske almindelige borgere i USA og topledere verden over, herunder den tyske kansler.
Han har afsløret, hvordan NSA har overvåget centrale EU-institutioner, og ikke mindst afsløret, hvordan der fra amerikansk baserede virksomheder indsamles data fra ganske almindelige borgere rundtomkring i hele verden, når de bruger noget så ganske hverdagsagtigt som Facebook, hotmail, gmail eller noget lignende.
Og så nævner jeg slet ikke de mange millioner telefonopkald, som øjensynlig er registreret.
Jeg kan høre, at den tidligere justitsminister lige giver gode råd til den nye – det er godt at høre.
Det her kunne alt sammen lyde som noget fra en Hollywoodfilm, men det, vi kan se, er jo, at der også foretages overvågning og registreringer af ganske almindelige borgere og af ledere blandt de nære allierede.
Og i dag har vi så kunnet se, at det ikke holder længere, når regeringen påstår, at der ikke er nogen grund til at tro, at der foregår ulovlig overvågning i Danmark.
Ellers har man godt nok i et forklaringsproblem.
Det er den debat, vi forhåbentlig kan få i dag.
Forhåbentlig kan vi komme frem til, at vi har en regering i Danmark, som ikke bare sidder med hænderne i skødet, når noget tyder på, at danske borgeres frihedsrettigheder bliver krænket.
Frank Aaen (EL), 2014-01-30:
Men vi fik altså sagen ned til debat her i Folketingssalen, og det gjorde vi tilbage i december.
Siden den behandling, hvor der var en omfattende diskussion mellem partierne, er der jo kommet ganske meget frem, f.eks. placeringen af Goldman Sachs' aktiver i skattelylande, så man undgår at betale skat i Danmark.
Det er også kommet frem, at der var alternative tilbud fra forskellige pensionskasser, som i hvert fald burde have været vurderet for at se, om de ville være bedre end Goldman Sachs' tilbud.
Vi har i dag flere gange spurgt finansministeren, og vi har spurgt de forskellige partier, der står bag aftalen om salg af aktier i DONG til Goldman Sachs, om man ikke vil deltage i diskussionen, herunder i fuld offentlighed tage stilling til spørgsmål vedrørende indholdet af aftalen og vedrørende de problemer, der er blevet påpeget i både medierne og her i Folketingssalen.
Jeg må sige, at jeg synes simpelt hen, det er for meget.
Det er simpelt hen for meget, at man står ovre i grebningen og diskuterer med sig selv, i stedet for at deltage i debatten her fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er for meget, at man ikke svarer på de ting, der bliver spurgt til.
Jeg synes, det er for meget, at finansministeren ikke tager ordet i sådan en diskussion, og på den måde også giver mulighed for, at vi kan stille korte spørgsmål.
Det er jo det, vi har Folketingets talerstol til.
Og så kan man diskutere de synspunkter med de pågældende og få svar på de spørgsmål, man har, kritisere det, man synes der er at kritisere, og få et svar fra dem, der er under kritik.
Hvorfor bruger man ikke muligheden her i dag til over for befolkningen, over for Folketinget at svare på de spørgsmål, der er stillet, svare på den kritik, der er rejst?
Det kan da ikke passe, at det bare er, fordi man ikke tør tage debatten – kan det?
Kan det være, fordi man ikke tør tage diskussionen?
Det håber jeg da ikke, men jeg venter stadig, og jeg hører gerne, om der er nogen, der tør stille sig til rådighed for en debat med Folketinget om et salg af en afgørende aktiepost i DONG, landets største energivirksomhed, der er så vigtig.
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Hvis de rygter, der svirrer i medierne, er rigtige, så ender jeg med at stå heroppe så længe, at jeg forlænger SF's levetid i regeringen, og jeg havde jo alligevel ikke forestillet mig, at det var mig, der skulle gøre det, men det er jo så i samarbejde med Folketinget.
Jeg kan kun gentage, at hvis den her situation var opstået om cirka halvandet år, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl muligvis er finansminister, måske med støtte fra bl.a. Liberal Alliances stemmer, så ville hr. René Christensen være tvunget til at stemme efter den indstilling, som hr. Kristian Thulesen Dahl ville være kommet med, nemlig at man skulle stemme ja.
I Liberal Alliance stemmer vi ikke forskelligt afhængigt af, om vi sidder i regering eller ej.
Vi følger samme principper.