runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Vi er positivt indstillet over for mere forskning på feltet.
Det, som vi er uenige i, er den der tankegang, at man skal sidde og målrette til helt bestemte forskere.
Man kan jo sige, at der er en forhistorie inden for det her.
Dansk Folkeparti har jo i flere omgange ved forskellige lejligheder lykkedes med at målrette helt bestemte forskningsprojekter til helt bestemte forskere lige fra, at vi nu ser, at hr. Bjørn Lomborg specifikt får penge i hånden i forbindelse med noget miljøforskning, til koldkrigscenteret, til, at det nu så er under forsvarsministeren, at der skal forskes i terror og islamisme.
Alt det her for at sige, at hvis fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti er interesseret i mere viden om terror og belysningen af det, så er vi absolut til at snakke med.
Og vi synes faktisk, at vi burde tage skridtet fuldt ud og lave en egentlig terrorkommission, der uvildigt og uafhængigt kan belyse hele spektret af de trusler, som vi står over for.
Det tror jeg der kunne komme noget konstruktivt ud af.
Der er også noget mere konstruktivt i det, end at man sidder fra centralt hold og beslutter, præcis hvem der skal forske hvad.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-12-13:
Hr. Morten Helveg Petersen havde selvfølgelig ret i, at det var ved tredjebehandlingen.
Men jeg synes bare, det måske sådan lidt på en eller anden måde er at finde hår i suppen, og det kan jeg slet, slet ikke forstå på det her punkt.
Jeg mener faktisk, at placeringen bør være uproblematisk, hvis der er en form for frihed, og det synes jeg klart der skal være.
Jeg bemærkede, at hr. Morten Helveg Petersen også har været ude at sige, at Dansk Folkeparti skulle have sagt, at der var visse forskere, som i hvert fald ikke skulle tilgodeses.
Det er nu ikke sagt så hårdt, som det er tegnet op i pressen, men så må jeg citere hr. Naser Khader, som til Berlingske Tidende den 9. november 2006 siger, at han faktisk »giver hr. Jesper Langballe ret i, at vi i Tim Jensen og Jørgen Bæk Simonsen har et par forskere på området, der er utroligt politiserende.«
Så der bliver også klart nævnt navne, hvor vi igen kan være meget enige med Det Radikale Venstre.
Nu bliver pengene bevilget, og det bliver til noget, men jeg synes, det ville være en rigtig, rigtig god idé, hvis også Det Radikale Venstre kunne bakke fuldt og helt op om ideen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Det var så ved tredjebehandlingen, men det, jeg sagde der, var, at vi gerne stemmer for den del af bevillingen til forskning i islamisme, som fordeles over Dansk Institut for Internationale Studier, men at vi er kritiske over for netop den måde at gøre tingene på, hvor Dansk Folkeparti sammen med regeringen sidder og dikterer, at forsvarsministeren nu pludselig skal til at forske i islamisme.
Det har vi meget svært ved at se fornuften i.
Vi vil meget gerne have flere penge til forskning i islamisme og terror.
Vi går endda så langt, at vi gerne vil have en egentlig terrorkommission, der netop kan gøre os alle sammen kloge på, hvad det er for typer af udfordringer og trusler, vi står over for.
Men vi synes, det er principielt forkert, at Dansk Folkeparti sidder og bestemmer, lige præcis hvem det er, der skal forske i hvad.
Vi synes, det er forkert, at man målretter eller øremærker den type forskning til helt bestemte personer eller institutter.
Det synes vi simpelt hen er forkert forskningspolitik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-12-13:
Det forstod jeg simpelt hen ikke, for faktisk føler jeg, at vi er kommet Det Radikale Venstre i møde.
Her sent på sommeren havde jeg en klar fornemmelse af, at vi havde samme interesser, at det ville være fornuftigt at få gjort noget ved islamisme, altså forske i islamisme, for at finde ud af mange ting omkring det.
Der er mange facetter i det, som jeg ikke skal komme nærmere ind på.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Kan hr. Morten Helveg Petersen begrunde det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Altså, det spørgsmål har jeg nu besvaret et antal gange, og jeg er helt uenig i det udsagn, og det er klart, at det er grundlaget for de svar, jeg giver.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-12-13:
Gid det var så vel, at det kun drejede sig om 15 mia. kr.
Det drejer sig altså om 30 mia. kr., så det er endnu værre.
Men det var en utrolig smuk måde at fortælle om så asocial en ordning, som skattestoppet er, på.
Jeg kan sige, at der i Det Økonomiske Råds rapport også står, at en fortsættelse af skattestoppet kan ophæve virkningerne af velfærdsforliget.
Det skriver man sådan set, allerede inden velfærdsforliget egentlig er kommet i gang med at virke.
Det synes jeg er lidt tankevækkende og måske også lidt farligt.
Kunne det få hr. Christian Wedell-Neergaard til at skyde ikke en hvid pind, men måske en hel træstamme efter sit ønske om en skattelettelse?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Jeg kan bekræfte, at skattestoppets effekt er, at betalingen af ejendomsskatter er sat på standby, om jeg så må sige, forstået på den måde, at der er et fast niveau; de stiger ikke, samtidig med at grønne afgifter og andre ting heller ikke stiger.
Det skaber sikkerhed for, at man kan disponere på lang sigt, og det skaber sikkerhed for boligkøberne for, at de ikke bliver ramt af skatter og afgifter på en måde, som bringer deres økonomi i fare.
Derfor er skattestoppet en god opfindelse.
Jeg kan ikke bekræfte, om der fordeles 15 mia. kr., eller hvad der fordeles, jeg kan bare sige, at skattestoppet er en god opfindelse, som skaber tryghed udeomkring.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-12-13:
Jeg vil gerne fortsætte lidt vedrørende spørgsmålet om skattestop.
Det er jo således, at det er gået op for langt den største del af befolkningen, at skattestoppet giver et råderum til fordeling, som den konservative ordfører taler så meget om – det sker ikke i forhold til, hvor meget man arbejder, men i forhold til, hvor stort og velbeliggende et hus man har.
Kan hr. Christian WedellNeergaard bekræfte, at regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti i 2015 ifølge fortegnelser fra Skatteministeriet på denne måde fordeler op mod 15 mia. kr. årligt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Vi har altså skattestoppet.
Vi skaber tryghed hos borgerne.
Det Radikale Venstre skaber utryghed.
Vi har et skattestop, som betyder, at folk ved, hvad de har at rette sig efter, hvad de har tilbage.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-12-13:
Jeg kan måske godt forstå, hvis SF har en vis optimisme med hensyn til at komme igennem med nogle skattemæssige mærkesager i et eventuelt regeringssamarbejde med Socialdemokratiet, men hvad er det for nogle mærkesager, som SF vil kæmpe indædt for at få ind i et eventuelt regeringsgrundlag med Socialdemokratiet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Man kan have en lang diskussion omkring vismændene og de forskellige beregninger, og hvorvidt en længere levetid fører til flere sygdomsforløb, og hvad ved jeg.
Det går jeg også ud fra at finansministeren vil medgive.
Så den første del af det kan vi diskutere; den anden er vel historisk bevist.
Men det, der egentlig er mit spørgsmål, vedrører skattestoppet og den lange bane i den diskussion, og det er ikke, fordi jeg nødvendigvis har en forventning om, at finansministeren vil åbne for en diskussion om skattestoppet, men finansministeren må da medgive som beskrevet i vismandsrapporten, at skattestoppet gradvis udhuler de forbedringer af råderum og af holdbarhed, som vi blev enige om før sommeren.
Er det ikke en korrekt gengivelse eller beskrivelse, vismændene har foretaget, altså at skattestoppet helt oplagt udhuler de forbedringer, vi i øvrigt har været fælles om?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-12-13:
Men vil SF i et eventuelt regeringssamarbejde med Socialdemokratiet også kæmpe indædt for at afskaffe skattestoppet og øge beskatningen for boligejerne?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
SF har altid sagt, at det drejer sig om at beskatte borgerne hårdere.
Det er rigtigt, og det er jo så en forskel i livsopfattelse, hvor jeg mener, at mest rigdom får man ved, at borgerne råder over mest muligt selv, altså at de af arbejdsindkomsten har mest muligt tilbage til at bruge efter eget valg.
Og der, hvor de ikke selv er i stand til at betale, har de en frit valg-ret til selv at vælge det sted, hvor man modtager den offentlige ydelse under den forudsætning, at det ikke er dyrere end det, det offentlige i forvejen har besluttet at ville yde.
Så det er altså principielt.
Jeg mener, at man skal sikre frie borgere ved, at de bestemmer mest muligt over deres egen indkomst, og at man samtidig sikrer friheden for alle ved, at der er en ret til at stemme med fødderne og vælge et andet tilbud end det, det politiske system har givet en, under den forudsætning, at det ikke er dyrere, men at man er mere tilfreds med at vælge noget selv.
Så det er jo der, hvor vi har en forskel i vores ideelle livsopfattelse, og den forskel skal vi have plads til.
Den vil jeg slet ikke nedbryde.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Det er der ingen der betvivler.
Jeg har for mit vedkommende ikke sagt, at der er sket et fald, jeg siger, at væksten i den offentlige sektor al drig har været lavere i nyere tid end under denne regering.
Det er en kendsgerning, det er en del af regeringens officielle politik, og jeg forstår ikke, hvorfor finansministeren ikke bare roser det og er stolt over, at man har nedbragt den offentlige vækst.
Det, man så kan se i Økonomisk Redegørelse, er, at det private forbrug stiger 2,2 pct. næste år og det offentlige forbrug
1,3 pct.
Og det, vismændene og Nationalbanken siger, er jo ikke, at væksten i den offentlige sektor er for høj, det er, at den samlede vækst er for høj.
Det er en politisk uenighed, det er jo ikke en uenighed om tallene.
Derfor er vi imod skattestoppet.
Så jeg synes, det er lidt vigtigt, at vi tager den politiske diskussion og ikke tager en snak om tallene, for jeg mener, at de tal, der står i den økonomiske redegørelse, og de tal, vismændene kommer med, som udgangspunkt er korrekte, og dem tager jeg altid udgangspunkt i.
Men derfor kan man godt have en politisk diskussion.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jamen det er sådan, at hvis hr. Ole Sohn ikke betvivler tallene, burde vi være enige, for det, vi er blevet kritiseret for, er jo, at den vækst i borgernær service, der er i det offentlige forbrug, som finder sted i kommuner og amter, er for stor.
Hvis man citerer vismændene, Nationalbanken eller andre, kan man se, at væksten i borgernær service i virkeligheden er for stor.
Men det er altså vækst, vi taler om.
Lad os gå ned i tallene, og dem skal jeg gerne gentage, jeg har gjort det tidligere: Tager vi det kommunale forbrug i procent af det private forbrug, kan vi se, at det i 2001 var 38,2 pct. og i 2005 38,7 pct.
Det vil sige, at det kommunale forbrug er steget i forhold til det private forbrug.
Tager man det i forhold til BNP, altså produktionen, ser vi, at det kommunale forbrug i 2001 var 18,1 pct. af BNP, og i 2005 var det 18,7 pct. af BNP.
Det er altså vokset, det er ikke faldet.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg vil godt lige kommentere finansministerens forsøg på at referere, hvad jeg har sagt.
Enten har finansministeren ikke hørt ordentlig efter, eller også har jeg udtrykt mig uklart.
Det, jeg påpegede, var, at vi i nyere tid aldrig haft så lav en vækst i den offentlige sektor som under denne regering, og det er derfor, man ser et pres i kommunerne, som gør, at de ikke kan efterleve den efterspørgsel, der er, og derfor er der nedskæringer og nedskæringer og nedskæringer.
Det er en politisk uenighed.
Regeringen ønsker en lav vækst i den offentlige sektor, de ønsker, at det offentlige forbrug mindskes, og at det private forbrug øges, og det er en politisk uenighed.
Men tallene vil jeg ikke betvivle.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
I forhold til hvad?
Det er klart, at i Spanien, hvor man har indvandrere, der i virkeligheden går ned på nul, hvis ikke de har noget job, der søger de jobbet.
Den amerikanske model, hvor du stort set ingenting får, hvis ikke du har et job, der søger de jobbet, hvad enten de kommer fra Mexico eller ej.
Og så er der den danske model, og jeg spørger bare: Hvilke andre lande har fået den tilgang til arbejdsstyrken, som vi har oplevet her i Danmark i de senere år?
Hvor er ledigheden lavere?
Hvor er beskæftigelsen højere?
Hvis man tager og læser på forsiden af Berlingske Tidende fra i dag, vil man se historien om, at danskerne arbejder længere; arbejdstiden er for mange 40 timer.
Lidt overraskende for mange, men det svarer i øvrigt meget godt til det, jeg selv svarede i torsdags om, hvordan det er gået i Danmark.
Man har altså øget arbejdstiden; folk arbejder.
Og det er ikke sikkert, at det er sådan, at folk, der i forvejen har overtid, nødvendigvis ønsker at arbejde længere pr. uge.
Så man er nødt til at se på, hvordan det er, hvis der er stor ledighed, og hvordan det er, hvis der i forvejen er overefterspørgsel efter arbejdskraft, om folk i forvejen knokler.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Men vil finansministeren ikke forholde sig til de talrige beregninger, som Finansministeriet selv har forestået, og som viser, at skattestoppet er den mindst effektive måde at få folk ud på arbejdsmarkedet på?
Der er jo ikke grænser for de tal, som Finansministeriet slynger ud, og hvor mange gange det er dokumenteret.
Det er den mindst effektive måde at få folk ud på arbejdsmarkedet på.
Altså, hvis vi har en fælles udfordring i at skaffe flere hænder ud på arbejdsmarkedet, så virksomhederne kan indfri alle de ordrer, som nærmest står i kø derude, har vi så ikke en fælles udfordring i at få endnu flere folk ud på arbejdsmarkedet?
Og er skattestoppet så ikke også den mindst effektive måde at bruge pengene på?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Nu vil jeg lige dele det op i to forskellige kasser, for al dårligdommen ved skattestoppet har jeg hørt om, lige siden vi indførte det.
Det skulle man aldrig nogen sinde gennemføre Forårspakken skulle man heller ikke have gennemført.
Men på trods af skattestop og forårspakke har vi altså fået nogle resultater, som er unikke med den højeste beskæftigelse nogen sinde, den reelt laveste ledighed nogen sinde i den tid, vi har opgjort statistikken på samme måde, og vi har den største gældsnedbringelse nogen sinde.
Det på trods af alt det, som kloge folk egentlig sagde var muligt.
Så på den korte bane vil jeg bare sige, at det er gået lige modsat det, som mange har gået og sagt – lige med undtagelse af os selv.
Så er der holdbarheden i det, vi har aftalt, og der vil jeg sige, at det er logikken i senere tilbagetrækning, der giver det solide.
Det har for så vidt ikke noget at gøre med finanspolitikken, det har noget at gøre med, hvordan man rent fysisk sikrer, at folk er til rådighed for arbejdsmarkedet, altså på den ene måde at komme tidligt ind på arbejdsmarkedet og at blive længere.
Så man kan sige, at det er en rent matematisk øvelse i den model: Hvordan sikrer man, at arbejdsstyrken er til rådighed, og at den er stor nok?
Og det er præcis det, vi sikrer med den senere tilbagetrækning.
Det, vi har reserveret, er tiden til efterløn og alderdomspension i forhold til levetidens længde.
Så det er en balance, der uanset hvordan vi i øvrigt laver vores finanspolitik, numerisk er dækket ind, og det var hele øvelsens formål.
Finanspolitikken er jo ikke lagt fast med den velfærdsaftale.
Jeg vil bare sige, at hvis man på grund af vedvarende sygdom, fysisk eller psykisk, vurderes til aldrig at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet, ja, så er det i virkeligheden, at vi har førtidspensionssystemet til at samle op.
Der er det jo, vi har sagt, at hvis man vurderer: Du kommer aldrig tilbage på arbejdsmarkedet, det tror vi desværre ikke kan lade sig gøre, så har man et førtidspensionssystem, som vi har vedtaget i fællesskab.
Arne Toft (S), 2006-12-13:
Ministeren står og siger fra talerstolen, at der er meget lav ledighed, og at den aldrig har været lavere.
Der er meget stor afbetaling på gælden.
Vi ved også godt, at der bliver flere ældre.
Er det ikke et problem for regeringen og for ministeren, at der er en del kommuner, som har været nødt til at skære både i børnepasningen, på skolerne og inden for ældreområdet?
Jeg ved godt, at ministeren nu vil sige: Jamen der er 31 mia. kr. mere.
Lad os så sige, at kommunerne har fået, og at det er rigtigt, hvad ministeren siger.
Er det så ikke et problem, at der stadig væk er nogle kommuner, som har fået en dårlig behandling af regeringen, fordi man har fået fordelt goderne ulige.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Man har løst problemet, og det har vi da også stemt for – et lille skridt er jo bedre end det rigtige skridt – for 400-600 mennesker, der falder ud af sygedagpengesystemet i dag, men gruppen, der falder ud, er jo langt større, den er på 5.000.
Og det er ikke kontanthjælp, for kontanthjælp er en midlertidig ydelse, og kontanthjælpen har et kontanthjælpsloft, som har sine ganske betragtelige urimeligheder i sig.
Det er det, der er min pointe.
Hvorfor vil finansministeren ikke lovgive om det, som han selv siger bør være løsningen, nemlig at hvis ikke folk kan gå på arbejde, hvis folk er syge, skal de have førtidspension, og jeg kunne føje til fleksjob eller revalidering?
Finansministeren tror, han har løst sit problem for 5.000, men det er sådan set kun 400-600, det er løst for.
Hvornår skal vi have næste omgang, så vi her kan se, at man gør lidt ved fattigdommen?
For det er sådan set ikke det, man har gjort endnu.
Finansministeren havde fundet en nyhed i dag, nemlig at nu skulle jeg have erkendt, at dansk økonomi er god.
Det er ikke nogen nyhed, det har jeg sådan set haft kendskab til at den er i 10 år, og så er vi nu altså også blevet i hvert fald EU-mestre.
At vi så ikke er de førende, de bedste i Europa, må jo skyldes, at der er mere olie i Norge, og at de har en bedre regering.
Jeg vil godt følge op på det spørgsmål, som lige har været rejst om fattigdom, for finansministeren siger jo, at hvis mennesker ikke kan arbejde, skal de have førtidspension –
jeg kan formentlig også tilføje fleksjob og revalidering.
Hvordan kan det så være, at finansministeren ikke har benyttet lejligheden til at sikre, at den her finanslov ændrer sygedagpengereglerne sådan, at der ikke er nogen, der kommer på kontanthjælp, og at man ikke mister sine sygedagpenge, før man er sikret et fleksjob, en førtidspension eller en revalidering?
For sandheden er jo, at der er mennesker, der kommer på kontanthjælp uden at være raske og til rådighed og må leve af det.
Og en del af dem er endda omfattet af ægtefælleafhængighed, der betyder, at de sådan set ikke får kontanthjælp.
Det kunne være interessant at vide, hvorfor finansministeren ikke har gjort noget ved det problem, som han selv siger er løst.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jeg står også i den gruppe, der siger, at de skal i job.
Der er ikke noget ønske om at fastholde nogen i nogen som helst passiv forsørgelse, medmindre det er en førtidspension, fordi man ikke er arbejdsfør og ikke kan påtage sig et arbejde.
Ellers er ønsket, at man er i job.
Det gælder også dem, der er på kontanthjælp, og som i virkeligheden står til rådighed for arbejdsmarkedet, at de skal i job.
Og hvis ikke man kan tage et job af helbredsmæssige årsager, psykiske eller fysiske, ja, så har vi en førtidspensionsordning, og den skal vi bare gøre brug af.
Altså, opgaven er ikke at placere folk i passiv forsørgelse, den er at sikre, at alt for mange, der i dag bliver passivt forsørget, kommer i job, at vi benytter den unikke mulighed, som vi står med, fordi man efterspørger arbejdskraft.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Jeg er glad for, at finansministeren nu i hvert fald sådan lige mander sig op til at sige: Puha, det er godt, at der er nogle steder, hvor de har det endnu værre, end man har det i Danmark.
Men der svares bare ikke på spørgsmålet.
Den virker ikke.
Det siger alle jo.
Det er ikke alle, der kommer i arbejde.
De, der så ikke kommer i arbejde, hvorfor skal så lige præcis de blive fattigere, når det er så enkelt, at den gruppe mennesker ville få det bedre, blot ved at man fjerner starthjælpen?
Der findes ikke noget argument imod, andet end hvis man virkelig mener, at den gruppe skal fastholdes i fattigdom, og den holdning troede jeg kun det var Dansk Folkeparti der havde.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jeg vil bare sige, at det, vi skal bruge kræfter på, er at få folk i arbejde.
Det er hovedopgaven.
Vi skal i virkeligheden bruge den unikke situation, vi er i og forhåbentlig vedvarende kan blive i, nemlig at der er brug for alle hænder, og der er opgaven, at alle dem, der overhovedet er i stand til at påtage sig et arbejde helt eller delvis, også gør det.
Så øvelsen er ikke, at folk, der er raske, skal være på kontanthjælp eller starthjælp, de skal i virkeligheden være i job.
Det er, om man så må sige, det ideale grundlag for den lovgivning, der er indrettet.
Der mener jeg, at de niveauer, vi har i Danmark, er rimelige, også når vi sammenligner os med andre lande.
Også når det gælder ulighed, er vi stadig et af de mest lige lande i hele verden, og vi er nok et af de lande, der mest fokuserer på at reducere uligheden og sikre, at når mange får det bedre, er der også plads til at løfte dem op, som ikke har det godt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Jeg synes, det er fint, at finansministeren i hvert fald erkender, at det er en skændsel for et af verdens rigeste samfund, at vi har grupper i det her land, som er fattige, og som er endog meget fattige.
Lad mig bare tage en enkelt af grupperne, for det kan være, at finansministeren så måske kan give et konkret svar i forhold til den gruppe, nemlig gruppen af mennesker, der er på starthjælp, hvor jo senest Det Økonomiske Råd har sagt det samme, som vi andre har sagt i lang tid: Starthjælpen har én effekt, og det er, at folk, der i forvejen ikke har meget, bliver fattigere og ligger langt under fattigdomsgrænsen.
Den eneste konklusion, der kommer fra Det Økonomiske Råd, er, at starthjælpen bør fjernes.
Det siger jeg også.
Hvad siger finansministeren?
Her kunne man tage helt konkret og hjælpe en gruppe mennesker til at få et liv, som er mindre præget af fattigdom, blot ved den enkle ting: Fjern starthjælpen.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Nu ved jeg ikke – er det mig, fru Line Barfod taler til?
Var det mig?
Jeg har lige stået og sagt, at det er en fælles udfordring at gøre noget for dem, der har det svært.
Hvordan kan det lige pludselig være blevet til, at det er fint, at nogle har det svært?
Hvordan kan det være, at det er fint, at der nogle, der er kroniske alkoholikere?
Hvordan kan det være fint, at der er nogle, der er stofmisbrugere?
Hvordan kan det være fint, at der er nogle, der er hjemløse?
Jeg siger lige det modsatte.
Jeg siger, at der ikke på noget tidspunkt har været gjort mere for de grupper end under denne regering, både i kroner og øre og i indsatsområder.
Så jeg har sagt lige præcis det modsatte.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Det er fint for dem, der kommer i arbejde.
Problemet er for dem, der er syge eller på barsel eller af andre grunde ikke er i stand til at påtage sig et arbejde, og som regeringen skærer ned på.
Det er fint nok, at man deler nogle almisser ud til folk, når de er blevet hjemløse, alkoholikere osv.
Jeg synes, det ville være bedre, hvis man forhindrede, at det kom dertil.
Lige i øjeblikket er der flere tusinde mennesker, der står i risiko for også at blive sendt ud i fattigdom og en del af dem i hjemløshed på grund af regeringens politik.
Og vi kan nu læse om nogle af dem, der ikke har råd til at holde jul, og som ikke engang har råd til at købe en julekalender, så deres børn kan åbne de samme kalenderlåger hver morgen, som alle deres skolekammerater gør, for en julekalender koster altså det samme som tre rugbrød og to pakker hamburgerryg.
Det synes finansministeren altså er fint nok, kan jeg forstå, i et land, som ellers er et verdens rigeste, og hvor finansministeren er ude og bryste sig af, at vi nu er udråbt til at have den bedste økonomi.
Der synes finansministeren, det er i orden, at vi så samtidig har familier, der ikke har råd til at holde jul.