runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg tror ikke, at der er nogen uenighed mellem os, hverken med hensyn til brugen af børn som tolke eller med hensyn til tolkens nøglestilling i det møde mellem to parter, der ikke forstår hinandens sprog.
Det er jo klart, at tolken dér sidder med en fuldstændig ukontrollerbar indflydelse.
Det er jo udtryk for, at det kan gå til hvilken side det skal være.
Det kan være til gavn for den, der sidder og skal opnå asyl, og det kan være til skade.
Men vi er jo enige om, at det under alle omstændigheder er fuldstændig uantageligt.
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Jeg skal bare lige forstå hr. Jesper Langballe ret.
Altså, hr. Jesper Langballe afviser den del af forslaget, der handler om at åbne for muligheden for at gøre uddannelsen til certificeret tolk til en SU-berettiget uddannelse, under henvisning til at der er tale om en 1-årig uddannelse.
Det skal jeg bare lige forstå rigtigt.
Og så vil jeg spørge hr. Jesper Langballe, om han ikke tror, at det manglende incitament til at tage en kompetencegivende uddannelse kan hænge sammen med, at der rigtig mange steder ikke kræves dokumentation for tolkekvalifikationer.
Når man kan få løn og få arbejde inden for området uden nogen videre krav om dokumentation, kunne det så ikke være med til at sænke incitamentniveauet for at tage en uddannelse.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jamen det kunne man sådan set godt forestille sig.
Man kunne lige så godt forestille sig, at i det øjeblik man har et certifikat, følges det jo med nogle ganske bestemte krav, og de krav er påkrævet, men man kunne jo lige så godt forestille sig, at det betyder, at der vil blive færre tolke, der vil medvirke.
Jeg indrømmer - ikke bare indrømmer, jeg understreger - at situationen bestemt ikke er ideel.
Der er stor mangel på kvalificerede tolke, men jeg kan altså ikke se, at det her forslag bidrager til, at der bliver flere tolke.
Derimod synes jeg, at vi af al magt fra Folketingets og regeringens side skal støtte den del, der handler om uddannelse, men altså mig bekendt er der allerede sådan nogle initiativer i gang.
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Jeg synes, at det er rigtig positivt at høre de tilkendegivelser både fra Dansk Folkeparti og tidligere fra ministeren vedrørende viljen til at kigge på det her og finde en løsning.
Så jeg har bare to afsluttende spørgsmål.
Der er jo flere kommuner og arbejdsformidlinger, som betaler penge for, at folk kan komme på forskellige uddannelser og kurser i tolkning.
Ville det ikke være bedre, om man brugte de offentlige kroner på en autoriseret uddannelse?
Til sidst ville jeg bare spørge i forlængelse af det, som hr. Naser Khader spurgte ind til.
Det er jo selvfølgelig spekulationer - det har ordføreren også selv været inde på - at en certificering ville øge incitamentniveauet for folk til at tage uddannelsen eller ej.
Men kan hr. Jesper Langballe komme lidt nærmere ind på, hvad det er, der får ham til at tro, at det ville få færre til at søge uddannelsen?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Det sidste kan jeg meget nemt svare på.
Det første synes jeg måske nok allerede jeg har svaret på.
Men det er da klart, at i det øjeblik, man begynder at stille nogle bestemte krav til udøvelsen af en eller anden virksomhed, som en mand kan tjene sin løn ved, skaber det jo ikke flere hænder.
Det skaber snarere færre.
Man kan sige, at det er en barriere, og principielt er det en god barriere.
Tolkene bør være gode, men der bliver ikke flere tolke af det, og hovedproblemet er jo manglen på tolke.
Og der kan vi altså ikke trylle, heller ikke ved hjælp af et certifikat.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-20:
Ligesom forslagsstillerne er vi også i Det Konservative Folkeparti af den opfattelse, at det er vigtigt, at tolkene har de nødvendige kvalifikationer til det arbejde, som de skal udføre, og vi er naturligvis også åbne over for gode forslag til forbedringer af tolkenes kvalifikationer.
Vi mener dog ikke, at netop det her forslag i praksis afhjælper de problemer, der kan være med hensyn til tolkenes kvalifikationer.
Så ligesom de andre gange, vi har behandlet det her forslag, støtter vi det heller ikke i dag.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Det Radikale Venstre synes godt om Socialdemokraternes forslag.
Vi kender alle sammen til problemerne på tolkeområdet, og jeg fornemmer også, at ministeren i dag har erkendt, at der er en væsentlig udfordring på området.
Jeg må sige, at man ikke bare kan henvise til folks egen forpligtelse til at lære dansk.
I den konkrete situation er det vores pligt, samfundets pligt at sikre, at der er en tilstrækkelig kvalificeret tolkning til rådighed.
Og der må man sige, at det ikke er godt nok, når ukvalificerede tolke i alt for stor udstrækning bliver anvendt, eller når børn bliver anvendt som tolke for deres forældre.
Det er simpelt hen ikke tilstrækkeligt.
Jeg mener, at vi nu igennem så mange år har hørt om gode intentioner og store problemer, at det nu på en eller anden måde er på tide at tage skeen i den anden hånd.
Derfor er vi i Det Radikale Venstre positivt indstillet over for at indføre en autorisationsordning.
Vi er glade for, at der i forslaget lægges op til, at man relativt - hvad skal jeg sige problemfrit skal kunne henvende sig og få taget en prøve i eller certificere sig til at blive autoriseret tolk.
Det betyder, at de mange, som i dag virker som tolke, og hvoraf mange sikkert har et ganske udmærket niveau, vil kunne få certificeringen og komme videre.
Jeg synes også, det er meget fornuftigt, at man i forslaget lægger op til, at der, inden man indfører autorisationsordningen, skal laves en grundig undersøgelse af, hvilke flaskehalsproblemer der eventuelt kunne opstå.
Der synes jeg faktisk, at når man fra ministerens side har en problemanerkendelse, burde man også være villig til så i det mindste at være imødekommende i forhold til at få lavet en undersøgelse af problemernes omfang; i hvor høj grad børn stadig væk i dag bliver anvendt som tolke, i hvor høj grad der er tale om problemer med tolkenes kvalitet.
For ellers kommer det til at virke, som om man nok er med på at snakke om problemerne, men ikke rigtig er klar til at gøre noget ved dem.
Der synes vi altså, at det er helt fornuftigt og meget afbalanceret at tage diskussionen og få en analyse, som kan give afsæt for, at man vælger den rigtige måde at implementere en autorisationsordning på.
Jeg skal sige, at vi dog ikke i forslaget har kunnet læse, hvad man forestiller sig omkostningerne ved at gennemføre forslaget vil være, og derfor må vi tage det forbehold, at vi selvfølgelig er nødt til at få en endelig belysning af, i hvilket omfang vi har brug for at finde finansiering til forslaget.
Det er ikke, fordi vi ikke er villige til at finansiere det, men fordi vi naturligvis er nødt til at kende regningens størrelse.
Men samlet set
vil jeg sige, at Det Radikale Venstre i lyset af de store problemer, der er på tolkeområdet, tager meget positivt imod forslaget om en autorisationsordning.
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at Enhedslisten kan støtte beslutningsforslaget.
Man kan jo også sige, at det, at forslaget bliver genfremsat, er et udtryk for, at der ikke er fundet en løsning på problemet og situationen omkring indvandrertolke.
Vi har svært ved at forstå, at regeringen mener, at det er vigtigt at have autorisation for elektrikere og kloakmestre og for en lang række andre erhverv for at sikre mod ulykker, misforståelser og fejlkonstruktioner, men at den så ikke vil støtte, at vi skal have en autorisation for indvandrertolke, hvilket jo også skal sikre imod, at der sker menneskelige ulykker og misforståelser.
Det kan både være i kontakt med sundhedsvæsenet, Udlændingeservice, domstolene, de offentlige myndigheder osv., hvor det er rigtig vigtigt at sikre, at der ikke sker misforståelser, fordi det kan føre til mange ulykkelige situationer.
Især når vi snakker om sundhedsvæsenet, kan man virkelig forestille sig, hvor galt det kan gå, hvis ikke der er en ordentlig tolkning.
I forhold til autorisationer har man jo, hvis der skal bruges juridiske dokumenter, ordninger, hvor man sikrer, at der er en autoriseret oversættelse, og man skal være sikker på, at det er en tolk, der er dygtig nok til at kunne lave den autoriserede oversættelse.
Vi mener, det må være nødvendigt og muligt også at sikre, at man laver en mundtlig tolkning, som lever op til autorisationskravene, og vi synes, det er et rigtig godt forslag, der ligger.
Vi støtter også at gøre uddannelsen til certificeret tolk til en SU-berettiget uddannelse, og vi tror, at forslaget her vil øge tilliden - også den tillid, der er behov for at være mellem myndigheder, sundhedspersoner og andre og så folk, der ikke er fuldbefarne i det danske sprog.
Jo ældre man bliver, jo sværere kan det jo også blive at lære sprog, og der kan være en række nuancer, som man simpelt hen aldrig teknisk bliver i stand til at lære, ligegyldigt hvor længe man går på sprogkursus.
Derfor synes vi, det er en rigtig god idé med autorisationsordninger for tolke.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Jeg er enig med Socialdemokraterne i, at den situation, vi i dag har på tolkeområdet, er problematisk.
Tolkefunktionen er en meget vigtig funktion.
Når f.eks. flygtninge kommer til landet, er deres fremtid helt afhængig af, ja, deres liv helt afhængigt af, at de kan forklare deres situation præcist til de danske myndigheder.
Denne forklaring formidles via tolken, og det er derfor afgørende, at tolken har det sproglige niveau, der kræves i denne situation, og at han eller hun kender til tolkeetik, tolketeknik og det danske retssystem.
Hvis dette ikke er tilfældet, vakler retssikkerheden, og menneskers liv bringes i fare.
Den danske stat og hele ideen om et embedsværk og en offentlig forvaltning bygger på, at der er mennesker med en uddannelse, der opererer i systemets vigtige funktioner.
Det er det, der giver systemet legitimitet.
Derfor er det også vigtigt, at tolke har en autoriseret uddannelse.
Desuden kan vi ikke byde børn, at de skal fungere som tolke for deres forældre, sådan som det er i dag i flere tilfælde i den offentlige forvaltning.
For det første er børn kun børn, og børn besidder ofte ikke det sproglige niveau, der gør, at de kan formidle præcist.
For det andet bliver børn, såfremt de skal tolke for deres forældre, indblandet i voksenspørgsmål, som de er alt for små til at skulle bekymre sig om.
Når børn skal tolke for deres forældre, sættes de altså i en voksensituation, som de oftest hverken er fagligt eller personligt kompetente til at varetage.
Det skal simpelt hen være forbudt for børn at tolke.
Vi støtter også ideen om at gøre uddannelsen SU-berettiget.
Vi så gerne, at man fik en uddannelse, der mindede om døvetolkeuddannelsen.
Vi mener desuden, at der, såfremt forslaget bliver vedtaget, skal findes en form for overgangsordning, så vi undgår, at der opstår flaskehalsproblemer inden for branchen.
Ny Alliance støtter derfor beslutningsforslaget.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at det er en uheldig for ikke at sige usmagelig løsning på tolkeproblemerne at lade børn tolke.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt at bringe børnene i den situation over for deres forældre.
Men jeg vil godt stille hr. Naser Khader et spørgsmål.
Måske erindrer han de sorte dage før systemskiftet i 2001, da udlændingepolitikken var fuldstændig uansvarlig.
Der hørte man meget ofte fra folk, der havde noget med systemet at gøre, altså det system, der modtog og talte med flygtninge for at finde ud af, om de var asylberettiget, at det for de pågældende bare gjaldt om at gøre sig gode venner med tolken.
Hvis man havde gjort sig gode venner med tolken, så var man nogenlunde sikker på at få asyl.
Men jeg vil gerne høre hr. Naser Khader, om han har hørt det samme.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Jeg startede selv med at tolke for mine forældre, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at jeg fik lov til det dengang.
Derfor er jeg tilhænger af et totalforbud.
Men det er klart, at hvis det er i børnehaven og handler om, at man skal huske regnfrakke i morgen, så kan det godt gå.
Men at skulle sidde i en professionel tolkesituation som barn og tolke, det synes jeg er dybt problematisk.
Så er der det med at gøre sig gode venner med tolke.
Jeg ved ikke, om jeg lige har hørt det, der bliver sagt, men der er og har været en del totalt inkompetente tolke og amatørtolke, der ikke har forstået deres rolle som tolke.
Jeg har tidligere selv tolket en del.
I pressen var der for nogle år siden et eksempel på en tolk, der klarede spørgsmålene for dem, der var oppe til køreprøve.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at det her ikke drejer sig om alverden og alt muligt andet, men at det drejer sig om folkeskolerne.
Det er jo det, jeg skal forholde mig til.
Nu er jeg godt nok blevet folketingspolitiker, ja, men jeg synes stadig væk, at vi folketingspolitikere er nødt til se på, hvad det er, der sker derude.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Men når jeg så egentlig er enig med Dansk Folkeparti - jeg har lidt svært ved at se det, men det håber jeg at jeg er - i, at vi skal være bedre til at integrere, skal vi være bedre til at gøre det.
Det er lige netop de problemstillinger, jeg talte om før.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Nu tror jeg nærmest, at man kan tale om, at hr. Leif Lahn Jensen rykkede et trin op ad erkendelsesstigen.
Nu har han indrømmet, at hvis der er tale om undertrykkelse, har vi et problem.
Jeg fornam også, at man deri har en erkendelse af, at der nok ikke er samme undertrykkelsefænomen i forbindelse med bukser og mærketøj som med shariatørklædet.
Det synes jeg er godt.
Nu kan jeg ikke henvise til chatsider som belæg for det, jeg vil sige, men måske bruge en række andre litterære henvisninger.
Jeg tror faktisk, at hr. Leif Lahn Jensen, hvis nu han beskæftigede sig med andet end byrådspolitik og måske beskæftigede sig lidt med, hvordan man i den muslimske verden ser på tørklædet, ville finde ud af, at der faktisk er ganske stor pression forbundet med netop tørklædet, at der faktisk i en række lande er helt groteske voldsovergreb forbundet med, at man ikke går med tørklæde.
Kunne hr. Leif Lahn Jensen ikke godt forestille sig, at den samme tankegang, som retfærdiggør, at man i Riyadh stener kvinder for ikke at gå med tørklæde, muligvis ligger til grund for, at man i Danmark tvinger piger til det?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Det er det, ja, og jeg kan forsikre formanden om, at det var det forrige spørgsmål også, som det jo fremgik ganske tydeligt af min indledning.
Det er bare lige sådan for at rekapitulere, for ordføreren og jeg er selvfølgelig enige om, at man kan erklære et undertrykkende tankesystem - især når det er handlingsnormativt - for dæmonisk, og at man ikke dermed har dæmoniseret de mennesker, som tilslutter sig den religion.
De kan være flinke og rare, og det er hr. Martin Henriksen selvfølgelig fuldstændig enig med mig i; det ved jeg.
Jeg vil så endnu en gang spørge: Synes hr. Martin Henriksen ikke, at det er synd for hr. Morten Østergaard, at han ikke kan forstå det?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jeg vil endnu en gang erklære mig enig med hr. Jesper Langballe.
Jeg vil så benytte lejligheden til også at sige, at det her forslag og andre forslag, som Dansk Folkeparti kommer med, jo ikke retter sig imod muslimer som sådan.
Jeg synes, at der er rigtig mange muslimske kvinder og andre, som faktisk gør en rigtig fornuftig indsats på det danske arbejdsmarked og bidrager positivt til det danske samfund.
Det synes vi selvfølgelig også der er grund til at understrege.
Dansk Folkeparti er vel så det eneste parti, der har leveret et nuanceret synspunkt til problemstillingen i dag.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Jeg vil gerne starte med at takke formanden for at sikre sig, at debatten nu bliver på debattens spor, og at man stiller spørgsmål til ordføreren.
Det synes jeg er meget passende.
Da jeg gik i gymnasiet, lærte jeg, at islam var en verdensreligion.
Det går jeg ud fra at hr. Martin Henriksen også har lært.
Jeg vil også gerne komme med ros til Dansk Folkeparti i forbindelse med den debat, vi har haft tidligere i dag, hvor vi naturligvis er rørende enige om, at integrationen har det godt i Danmark.
Der er stadig udfordringer, og vi har lang vej endnu, men vi er på det rette spor.
Så langt er vi enige.
Jeg har også behov for at minde ordføreren om, at landets statsminister afviser, at kommuner og stat officielt skal frabede sig muslimske skolepigers brug af tørklæder.
Jeg kunne nogle gange godt tænke mig at finde ud af, hvad alle de timer, vi bruger i Folketinget på at debattere et emne, som forslagsstillerne fra starten af selv vedkender sig i forslaget at de står ene om, rent faktisk koster.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jeg vil endnu en gang erklære mig enig med hr. Jesper Langballe og takke, fordi jeg får muligheden for at få ordet endnu en gang.
Jeg vil så sige, at det jo er bemærkelsesværdigt, at de ordførere og spørgere fra andre partier, der har stillet spørgsmål, ikke har forholdt sig til det, der rent faktisk er kernen i det her beslutningsforslag, nemlig at 7-8-årige piger bliver pålagt af deres forældre og deres familier at bære tørklæde.
Med hensyn til de partier, der siger, at de går ind for frihed og de værdier, der er beskrevet i grundloven, vil jeg sige, at mig bekendt er tvang ikke beskrevet i grundloven, men det kan være, at Det Radikale Venstre og andre mener, at det skal skrives ind, i og med at man har en holdning til tingene, men ikke ønsker at gøre noget ved det.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Men det er ikke desto mindre meget interessant.
Hr. Martin Henriksens partifælle hr. Jesper Langballe anerkendte her tidligere i et af sine spørgsmål, at der findes mellemtoner eller varianter, om man vil, i forhold til tvang over for frivillighed.
Hvordan forholder ordføreren sig her til spørgsmålet om, at det kunne tænkes, at der rent faktisk også findes muslimske piger, som vælger at bære tørklædet frivilligt?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Vi har jo hørt, at nogle i debatten har gjort gældende, at de bærer tørklæde ad frivillighedens vej.
Det er jo så et synspunkt og et standpunkt, som man kan vælge at tro på eller vælge at lade være med tro på.
Fra at man tror på det, kan man jo begynde at diskutere, hvad der har foranlediget, at de har valgt at bære tørklædet, såfremt de har valgt det frivilligt.
Det er jo igen nogle religiøse dogmer, der her gør sig gældende.
De religiøse dogmer er jeg grundlæggende uenig i, og jeg mener, at de grundlæggende strider imod det danske samfunds interesser og også imod noget, som er helt grundlæggende og burde være grundlæggende i det danske samfund, nemlig eksempelvis at mænd og kvinder er lige meget værd.
Der er så også den diskussion, hvor der slet ikke er nogen tvivl om, at der rent faktisk er nogle, der er blevet pålagt at bære det her tørklæde.
Der synes jeg at de partier, som siger, at vi skal lade tørklædet være i frihedens navn, jo rent faktisk behandler de kvinder, der er blevet pålagt det, ret ringe.
Det gælder specielt, hvis man kigger ud i den store verden - der er jo mange partier her i Folketinget, der har synspunkter om, at man skal sørge for at fremme ligestillingen i den store verden - på, hvordan muslimske kvinders retsstilling rent faktisk er i mange muslimske lande.
Derfor er det i realiteten ikke bare en national diskussion.
Det burde faktisk være en europæisk diskussion, en vestlig diskussion og en diskussion, der omfatter den her problemstilling på verdensplan.
Hvis man udbreder diskussionen til det, men også tager udgangspunkt i de lokale og nationale forhold, synes jeg, at man må nå frem til den konklusion, at der ligger noget bag, som det danske demokrati ikke bør kunne tilslutte sig.
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
På den ene side siger hr. Martin Henriksen, at der er mange muslimske kvinder, der er søde og rare og bidrager til samfundet.
På den anden side siger han så, at de er tilhængere af en dæmonisk religion, og at de er ude på at undergrave samfundet og til fare for den offentlige orden.
Men det må Dansk Folkeparti jo om - hvordan man får det til hænge sammen.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Martin Henriksen om, er, om Dansk Folkeparti går ind for, at vi skal have et demokrati, der bygger på frihed - ikke kun frihed for dem, der er enige med Dansk Folkeparti, men frihed også for dem, der er uenige med Dansk Folkeparti.
Er det den type demokrati, som Dansk Folkeparti ønsker?
Eller er det den type demokrati, hvor det er Dansk Folkeparti, der skal bestemme, hvad der er frihed til, og hvad der er forbudt?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det synes jeg næsten er en meget fantastisk måde at anskue tingene på, en interessant indgangsvinkel.
Jeg kan hermed forstå, at Venstre vil fremsætte forslag om, at oppositionen hermed ikke længere må fremsætte forslag her i Folketingssalen, for der bruger vi også masser af tid på at diskutere ting, som ikke nødvendigvis ligger sådan lige for at kunne blive vedtaget.
Jeg synes, at det er rigtig godt, at Folketinget bruger tid og penge på at diskutere en problemstilling, som er så principiel, når det handler om, hvorvidt vi skal tillade et symbol på offentlige instanser, som deler befolkningen op i dem og os; hvorvidt vi skal tillade et symbol, som der ligger nogle religiøse og ideologiske dogmer bag, som jeg kan forstå at alle i Folketinget dybest set tager afstand fra; altså om vi skal forbyde et symbol, som rent faktisk sætter spørgsmålstegn ved, om kvinder overhovedet er det samme værd som mænd.
Jeg mener i høj grad, at Folketinget skal bruge tid og penge på det.
Jeg vil også godt garantere, at Dansk Folkeparti højst sandsynligt vil være grund til, at Folketinget også fremover kommer til at bruge tid og penge på at diskutere de her emner.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg rejser mig egentlig kun op af nysgerrighed, for jeg er så forfærdelig nysgerrig efter at høre, om hr. Martin Henriksen har det ligesom jeg.
Jeg har nemlig forfærdelig ondt af hr. Morten Østergaard.
Jeg synes, det er synd for hr. Morten Østergaard, at han bliver så forvirret - det er hans eget udtryk - over de udmeldinger, der er kommet fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg er synd, dels fordi det er en træls tilstand at være forvirret, dels fordi den forvirring vidner om, at hr. Morten Østergaard måske er fundamentalt forvirret.
Jeg mener: Er det så svært at finde ud af, at der er forskel på det at sige, at en religion eller et totalitært tankesystem - det kan være kommunismen, det kan være nazismen, det kan være islam - er dæmonisk, at det vil man bekæmpe, fordi det er dæmonisk undertrykkende, og det at sige, at det sandelig ikke betyder, at man vil dæmonisere de mennesker, der tror på det, altså de fredelige og flinke muslimer, der findes rundtomkring.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Hvordan vil hr. Martin Henriksen forbyde koranskoler?
Der er noget, der hedder nationalskoler, og det er friskoler.
Koranskoler er altså det, der foregår i moskeerne om eftermiddagen, ligesom der tidligere var søndagsskoler.
Vil ordføreren lukke moskeerne, for koranskoler foregår i moskeerne, og friskoler er altså nationalskoler?
Hvordan vil ordføreren lukke koranskolerne?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det er vel forholdsvis enkelt.
Det sker jo også i dag, at man lukker andre institutionstyper, som ikke lever op til gældende regler osv.
Det, vi har sagt, er, at man i første omgang kunne gøre det, at man indførte et tilsyn med koranskolerne, for det er der jo ikke i dag.
Der er ikke nogen, der fører tilsyn med, hvad det er, der foregår på de her koranskoler,
og vi synes, at det kunne være et fint første skridt, at man rent faktisk fik klarhed over, hvad det er, der foregår på de her koranskoler.
Og hvis der foregår noget, som ikke er hensigtsmæssigt i forhold til integrationen, kan man jo opstille nogle kriterier for det, ligesom man har opstillet kriterier for en lang række andre områder.
Så skal der jo også være mulighed for, at der kan sanktioneres, såfremt en koranskole gør noget, der ikke er hensigtsmæssigt i forhold til integrationen.
Men det er jo ikke en nyskabelse, det gør vi også i forhold til friskoler, hvor der er nogle ting, som de skal leve op til.