runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Tak til ordføreren, og tak for den positive tilkendegivelse, i hvert fald lige til sidst, i forhold til en betænkning, der sørger for at opfordre regeringen til at følge op.
Nu undrer ordføreren sig over, at Alternativet har fremsat et forslag om en samlet enhed, og det er jo, fordi der overhovedet ikke er sket noget, siden betænkningen kom.
Der er sket noget på det kommunale område, og en enkelt region har, så vidt jeg er orienteret, lavet en whistleblowerordning.
Men der er slet ikke sket noget på det statslige område, der er ingen institutioner, der har lavet whistleblowerordninger.
Det er i virkeligheden for at sætte gang i den proces, at vi har fremsat forslaget, så jeg skal da høre ordføreren: Hvis det er en beslutning om, at det skal igangsættes på hver enkelt institution og i hver kommune og region, men at de lokalt tilpasser det, kan ordføreren så bakke op om forslaget?
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Nej, det vil vi ikke.
For vi tror simpelt hen ikke på det her med, at bare vi fra Folketingets side vedtager, at nu skal der være et samarbejde, og at nu skal der indføres whistleblowerordninger fra centralt hold, så begynder samarbejdsklimaet nok at blive godt alle steder. Men vi tror derimod på at styrke de offentlige myndigheder i deres samarbejdsudvalg, så de på den baggrund lokalt kan se meningen med at etablere whistleblowerordninger der, hvor de skønner der er behov for det.
Og vi vil gerne støtte en opfølgning på, hvor mange steder man konkret har etableret de her ordninger, og støtte, at man retter henvendelse til de offentlige organisationer, herunder både centraladministrationen, kommunerne og også de regioner, der ikke har en whistleblowerordning endnu, altså hjælper dem til at se, at det her er et godt redskab.
Men vi tror ikke på det her med bare at komme susende ind fra Folketinget og smække en whistleblowerordning ned over hovedet på virksomhederne, og at så fungerer samarbejdsklimaet godt.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
For med en whistleblowerordning sørger man for, at ulovligheder og grove fejl og forsømmelser bliver bragt til torvs.
Det har sådan set ikke noget med et godt samarbejdsklima at gøre.
Det undrer mig lidt, at ordføreren blander de to ting sammen, for det, jeg tror ordføreren taler om, er jo det, vi kan kalde den offentligt ansattes helt generelle ytringsfrihed, altså det, at den offentligt ansatte kan gå ud og sige: Jeg synes, at der mangler normeringer i den her daginstitution etc.
Jeg kan medgive, at det der kan handle om samarbejdsudvalg.
Men er ordføreren ikke enig i, at det kun kan være i vores alles interesse, at grove fejl og forsømmelser kommer frem i lyset, så man kan rette op på dem i tide?
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Jeg har ikke sagt, at jeg afviser lovændringer i den her sammenhæng.
Jeg har sagt, at når resultatet af det arbejde, som er iværksat for at kortlægge, hvornår politiet bruger det her i praksis, foreligger, vil vi overveje eventuelle ændringer.
Det er sådan set bare det, jeg har sagt.
Så jeg afviser ikke, at man, når arbejdet er færdiggjort, kan foretage ændringer, såfremt det, der hidtil er gjort, ikke er godt nok.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg synes, de voldsomme erfaringer der, hvor man havde mere end 900 mennesker, der blev ulovligt masseanholdt, burde føre til, at der blev draget en konsekvens.
Det er selvfølgelig positivt, hvis justitsministeren vil gøre det senere hen, for jeg synes, det er helt afgørende, at vi lærer af de dårlige erfaringer.
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Overordnet set må man jo altså sige, at vi rent faktisk slap for de der kolossale uroligheder, som man ellers har set i andre sammenhænge.
Jeg tror faktisk også overordnet set, at politiets indsats var medvirkende til det.
Men der er jo fulgt op på det, der skete under klimatopmødet.
Det har politiet selv gjort, og samtidig er der altså kommet den her indberetningsordning.
Men når afklaringen af, i hvilke tilfælde politiet anvender det her, foreligger, så skal jeg selvfølgelig nok oversende den til Retsudvalget, og så må vi tage drøftelsen der.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Med forslaget her pålægges regeringen i indeværende folketingsår at præcisere politilovens § 8 og 9 med henblik på at styrke borgernes grundlæggende frihedsrettigheder og retssikkerhed i forbindelse med administrativ frihedsberøvelse.
Indledningsvis vil jeg sige, at det er urealistisk, at der i indeværende folketingsår laves ændringer i loven på dette område, fordi vi er så tæt på folketingsårets afslutning.
Alene af den grund kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Når det er sagt, blev der for 2 år siden gennemført en evaluering af den lømmelpakke, som jo netop skærpede straffene på det her område, og hermed blev brugen af den administrative frihedsberøvelse gennemgået, og på den baggrund blev der ikke fra politisk hold fundet nogen grund til ændringer.
Efterfølgende er der sat yderligere et arbejde i gang af justitsministeren, som det bliver interessant at følge, bl.a. indberetningerne.
Vi skal som sagt fortsat følge lovens anvendelse, men ændringerne i forslaget her kan vi ikke støtte.
Vi vil dog i stedet foreslå, at vi holder fast i, at den her evaluering på baggrund af viden gennemføres, og såfremt der sker en markant stigning i brugen af bestemmelsen eller på anden vis fremkommer oplysninger, der er i modstrid med lovens formål, så drøfter vi gerne ændringer, men ikke som forslaget ligger her.
Derfor kan vi ikke støtte det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Da lømmelpakken blev vedtaget af Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti, var ordførerens eget parti jo ude med kritik.
Også daværende retsordfører og senere justitsminister fru Karen Hækkerup var ude med en krads kritik af loven.
Det var jo bl.a. det her med ret markant at udvide det antal timer, man kan tilbageholde folk, uden at de har gjort noget ulovligt, der var i centrum.
Så er det jo rigtigt, at under den tidligere socialdemokratiske justitsminister endte evalueringen af lømmelpakken med ingenting.
Men jeg forstod ikke helt, hvad den konkrete grund til ikke at ville kigge på bestemmelsen eller på de her to paragraffer i politiloven var, når man grundlæggende set var dybt uenig i lømmelpakken, da den blev vedtaget.
Men nu har vi haft lømmelpakken i mange år, og bl.a. tænketanken Justitia og Berlingske har afdækket den her nærmest eksplosive stigning i brugen af administrative frihedsberøvelser.
I de her år har vi langt flere, end vi havde under COP15, og man kan sige, at det var den største begivenhed, der har været på dansk jord, og hvor tilhængere af loven i hvert fald kunne sige, at der var ret mange mennesker, der skulle håndteres til sådan en demonstration.
Nu har vi altså en endnu større grad af brug, og vi bliver jo ved med at få domme, som viser, at administrative frihedsberøvelser bliver brugt ulovligt.
Så hvad er det mere, vi skal vide?
Vi kan jo se udviklingen.
Den er markant stigende.
Er det, fordi ordføreren tror, at det danske samfund er blevet meget mere ustabilt, uroligt, kriminelt, eller hvad mangler vi viden om?
Vi har jo tallene.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Mig bekendt er et af de områder, hvor der er sket en stigning, i forhold til udenlandske statsborgere.
Her kan der være udfordringer med anden form for retsforfølgelse.
Det er et af de steder, der er sket en markant stigning.
Det vil sige, at samfundsudfordringerne og ændringerne i kriminalitet er ændret de seneste år.
Det er også derfor, at vi synes, det giver god mening, at man undersøger det her mere til bunds, inden vi begynder at foretage ændringer.
Det er 2 år siden, vi sidst havde en evaluering af den her lov.
Der fandt vi ikke nogen grund til ændring.
Det er korrekt, at der er sket en stigning, men hvad baggrunden er for stigningen mener vi faktisk er relevant, så vi ikke pludselig fjerner et redskab, der viser sig at være nyttigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Forslaget drejer sig om at præcisere politilovens §§ 8 og 9 for at revidere brugen af administrativ frihedsberøvelse.
Jeg skal starte med at sige, at Dansk Folkeparti støttede varmt op om lømmelpakken tilbage i 2009, da den blev vedtaget, hvor man jo øgede muligheden for administrativ frihedsberøvelse fra 6 til 12 timer.
Vi støtter sådan set stadig væk den aftale, som vi i sin tid indgik.
Det er vores indtryk, at det her er et vigtigt middel for politiet til at kunne holde styr på en situation, der potentielt kan udvikle sig farligt.
I tilfælde af f.eks. at en demonstration er ved at løbe af sporet, eller at farlige situationer for det omkringværende samfund kan opstå, så synes jeg, det er helt på sin plads og helt fair, at politiet har de her muligheder for at tage luften ud af sådanne situationer, hvis de er ved at opstå.
Det støtter vi fuldstændig op om.
Det her er et spørgsmål om at passe på vores tryghed, vores lov og vores orden i det offentlige rum.
Det kan vi fuldt tilslutte os.
Så derfor bliver det også et nej til det her beslutningsforslag fra Dansk Folkepartis side.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Tryghed, lov og orden – det er noget, DF's ordfører sætter pris på.
Men hvad med det grundlæggende princip?
Man kan sige, at det, der er spørgsmålet, jo er, at folk bliver administrativt frihedsberøvet, inden de har gjort noget ulovligt, men på baggrund af en mistanke. Overvejer ordføreren som retsordfører ikke, at der også er en problematik der, altså at man kan blive tilbageholdt i op til 12 timer – sidde på frossen asfalt, som det var tilfældet under COP15 – uden at man har gjort noget eller har haft til hensigt at gøre noget?
Måske er man bare på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt.
Hvad med retssikkerheden og retsfølelsen i det?
Har ordføreren ikke nogen overvejelser om det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Jeg er godt klar over, at her på nogle måder kan være et dilemma.
For mig er det bare afgørende, at politiet har de værktøjer, der skal til, for at man kan håndhæve, at der er ro og orden, at der er tryghed, også for alle dem, der gerne vil være med i en fredelig demonstration, og som holder sig helt inden for lovens afgrænsninger – dem, som gerne vil have lov til at møde op og sådan set ikke give anledning til problemer.
Så er det jo ganske udmærket, at politiet har muligheden for at bruge administrativ frihedsberøvelse, hvis situationen er ved at løbe af sporet, eller der er ved at ske noget.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg vil egentlig helt konkret spørge ind til det her med lømmelpakken, der gjorde det muligt administrativt at tilbageholde folk frihedsberøvet i længere tid, ikke bare i 6 timer, men i 12 timer.
Det blev jo brugt under COP15-demonstrationerne, og jeg havde faktisk personligt æren af at være demonstrationsleder på den her fredelige demonstration den 12. december.
Det er ikke hver dag, man leder en demonstration på 110.000 mennesker, og jeg advarede politiet om at gå ind og foretage den her masseanholdelse, dels fordi vi havde styr på demonstrationen på daværende tidspunkt, dels fordi de mennesker, der var på det pågældende sted, ikke udførte noget som helst ulovligt.
Politiet ignorerede fuldstændig vores advarsler og foretog den her ulovlige masseanholdelse.
Det var jo en voldsom oplevelse for de mennesker, der blev udsat for det, men det var faktisk også stærkt problematisk for os, der forsøgte at fastholde en fredelig demonstration, for det her var jo en gave til dem, der gerne ville skabe uroligheder.
Heldigvis lykkedes det os at holde styr på alt og alle, og man havde en fortsat fredelig demonstration.
På baggrund af de her mere end – hvad var det? – 900 mennesker, der blev ulovligt tilbageholdt, kunne det så egentlig ikke give mening at kigge på at få det ændret, og kunne det ikke give mening at nedsætte den tid, man må tilbageholde mennesker, så der ikke er det her politiske pres, som jeg oplevede der var på politiet for at foretage det indgreb, som de gjorde?
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Nej, jeg kan hilse og sige, at det ikke kun er justitsministeren, der er flittig, jeg synes sandelig også, at retsordføreren har været meget, meget flittig i det her folketingsår.
Og lad mig føje til det, at hvis det er principper, vi diskuterer, må det være selve begrebet administrativ frihedsberøvelse og vel ikke, om det er i 12 eller 11 eller 9 eller 7 timer.
Og jeg har sådan set forstået, at det ikke er det, ordføreren for forslagsstillerne lægger op til.
Det er ikke en afskaffelse af administrativ frihedsberøvelse, det er et spørgsmål om længden.
Og det synes jeg måske er lidt meget, at gøre det til sådan et totalt principielt spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Tak for det.
Fru Lisbeth Bech Poulsen bliver jo ved med at sige, at hun gerne vil have debatten om det her, og så er det, at jeg gerne vil opfordre fru Lisbeth Bech Poulsen til, at vi tager den.
Det, der jo er det gode ved Folketinget, er, at vi har lov til at debattere ting som f.eks. ytringsfrihed, om der skal være grænser for ytringsfrihed, hvor de skal gå, og det kan vi jo møde op og tage en fuldstændig åben, fordomsfri debat om, for sådan gør man i det politiske maskinrum.
Det, jeg føler at SF og fru Lisbeth Bech Poulsen ønsker med det her forslag, er at flytte fokus fra den politiske proces, hvor vi kan tage debatten, til et lukket forum i en kommission, hvor der er smagsdommere, eksperter, ordføreren må kalde de her personer, hvad ordføreren vil.
Men hovedpunktet må bare være, at netop den debat, som ordføreren søger, kan vi jo bare tage.
Det kræver sådan set ikke nogen kommission.
Er ordføreren ikke enig i, at det i princippet virker noget overflødigt, netop fordi vi jo har de vide muligheder for at tage den debat, ordføreren så gerne vil have?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Jamen tak for imødekommenheden og også for serviceoplysningen.
Og der må man jo bare konstatere, at imod bureaukratiet kæmper selv socialister forgæves.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Hvis jeg mente, det var overflødigt, ville det nok være lidt dumt at fremsætte et forslag om det. Men jeg forstår godt, hvad ordføreren siger, og hvis der er bred interesse for at tage en forespørgselsdebat – vi har jo debatten lige nu – synes jeg overhovedet ikke, at man kan diskutere ytringsfrihed og frihedsrettigheder nok politisk.
Selv om vi sikkert kunne ønske os, at der sidder millioner af danskere derude og følger med i Folketings-tv, så tror jeg desværre ikke, at det er sådan, og sådan et kommissionsarbejde kunne også være en mulighed for at brede debatten ud.
Det grundlæggende vigtige for mig, i erkendelsen af at der ikke er flertal for det her, er, at vi får en overordnet diskussion – ikke om, hvilken imam der har sagt hvad, eller hvilken tegner der har tegnet hvad, men om nogle grundlæggende principper, som skal gælde alle i retssikkerhedens navn.
Jeg brugte jo så tegningekrisen og den her imamsag som to eksempler på noget, hvor vi i den grad har diskuteret ytringsfrihed.
Der er også mange andre eksempler.
Men jeg fortsætter gerne diskussionen og håber også, at vi måske kan finde hinanden i udvalget i forhold til at skrive en fælles tekst.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
På nogle stræk kan jeg jo erklære mig enig med ordføreren, bl.a. om det her med frihed for Loke såvel som for Thor, men der er bare noget, der undrer mig lidt.
Grunden til, at man overhovedet ønsker at få en kommission, er vel, at man mener, at der er vinkler, der ikke er afdækket, at der er viden, der ikke er tilvejebragt, eller at der måske er en konsensus, som man kunne opnå, og så undrer det mig, at fru Lisbeth Bech Poulsen i virkeligheden i sit oplæg tager så meget stilling.
Man kan jo sige, at jeg og mit parti i virkeligheden er det samme sted, for vi er også meget kritiske over for at kriminalisere ytringer, men jeg tænker: Er det overhovedet realistisk at lave et samlende kommissionsarbejde, når udgangspunktet i virkeligheden handler om at være kritiske over for et forslag, som et flertal i Folketinget – som så ikke involverer ordførerens og mit parti – er i gang med at arbejde på?
Vi vil selvfølgelig i hvert fald deltage i enhver debat.
Vi tror måske bare stadig væk ikke på, at et kommissionsarbejde er vejen frem, fordi vi ikke rigtig tror, at der derved kan afdækkes nye vinkler og nås konsensus.
Men så vil jeg bare lige benytte lejligheden til at spørge, om SF er ude af forhandlingerne om at kriminalisere holdninger.
For vi røg jo ud af forhandlingerne, fordi vi var imod den her del af forslaget, nemlig at kriminalisere ytringer, men vi havde faktisk forstået, at SF var med, fordi I var imødekommende over for det her forslag.
Så det undrer mig i virkeligheden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Men jeg synes også, der skal være grænser for ytringsfriheden.
Det er jo bl.a. derfor, vi har en injurielovgivning osv., og vi kriminaliserer visse ytringer, hvis de bliver grove nok.
Men jeg sidder ikke med ved de forhandlinger.
De pågår stadig væk, der er nogle forskellige hensyn, der skal afvejes, og jeg står her og præsenterer nogle af dem.
Så er der også diskussionen om, om det f.eks. er kriminelt at opfordre til stening, og det er jo også en spændende juridisk diskussion.
For man kan jo sige, at vi har forkyndelsesfrihed, og man kan læse op af Det Gamle Testamente, og det er virkelig nogle gode løjer, der foregår der, hvis man læser tekstnært op.
Så der er jo også nogle forskellige hensyn, der skal varetages.
Så det er i det spænd, som jeg har forstået det, men jeg deltager ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Maner det ikke til eftertanke hos ministeren, at forskellige retsinstanser har erklæret brugen af administrativ frihedsberøvelse for ulovlig ad flere omgange, både i forhold til sagen om Dronning Louises Bro og til COP15 osv.?
Maner det ikke til eftertanke i forhold til brugen af det her, at selv under en kæmpe begivenhed, som COP15 var, hvor dommere også tager hensyn til, at der kan være optøjer osv., siger de alligevel klokkeklart, at brugen af administrativ frihedsberøvelse var ulovlig, da man tilbageholdt 905 mennesker?
Maner det ikke til eftertanke, i forhold til at brugen måske er for omfattende, specielt set i det lys, at der faktisk sker flere administrative frihedsberøvelser i dag end i det år, hvor vi havde en af de største begivenheder på dansk jord?
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Jamen altså, når jeg har bedt om en kortlægning af, i hvilke situationer politiet i praksis anvender administrative frihedsberøvelser, er det jo ikke, fordi jeg ikke er optaget af den her problemstilling.
Så er det jo, fordi jeg faktisk er optaget af den pågældende problemstilling og gerne vil have det kortlagt, så vi eventuelt kan rette til, hvis det bliver nødvendigt.
Så det spørgsmål synes jeg egentlig jeg har svaret på i min tale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Men man må jo også nogle gange sige, at som man råber i skoven, får man svar, og hvis man ønsker en kortlægning, hvor man spørger, om det i de og de tilfælde var rimeligt at bruge administrativ frihedsberøvelse som værktøj, så ved jeg ikke, om man får en rapport, hvor der hele vejen rundt bliver sagt: Nej, vi gik nok for langt – de værktøjer, som I har givet os i Folketinget, er nok for omfattende. Jeg mener, at det her er en politisk diskussion.
Synes man, at det er rimeligt eller ej, at politiet tilbageholder folk i op til 12 timer, inden de har gjort noget ulovligt?
Og nu er justitsministeren jo en meget, meget flittig minister, der har sat undersøgelser i gang på alle områder, så hvis vi aldrig kunne diskutere noget, fordi der var en igangværende undersøgelse, ville det være lidt kedeligt at være retsordfører, og jeg er sikker på, at justitsministeren ikke vil lukke ned for alle debatter på ministerens område.
Men så kan man sige, at nogle af de knap 1.000 mennesker, som netop gerne ville deltage i demonstrationen, fordi de havde nogle holdninger til klimapolitik og klimaforandringer osv., endte med at sidde på den frosne jord i mange, mange timer, tilbageholdt uden at have gjort noget som helst.
Det er jo det, domstolene har slået fast: Der var tale om ulovlig masseanholdelse.
Hvad med de mennesker?
En af dem var en af vores ungdomspolitikere fra Aalborg, og han sagde, at han ikke var sikker på, at han nogen sinde havde lyst til at deltage i en demonstration igen, fordi det havde været så grænseoverskridende at blive tilbageholdt uden at have gjort noget som helst ulovligt eller have noget ulovligt i tankerne.
Ordføreren nævnte jo netop, at de mennesker også skal have lov til at udfolde deres forsamlingsfrihed, eller hvad?
Jeg tog egentlig de to eksempler med tegningekrisen og imamdebatten, fordi det er to tidspunkter inden for et årti, hvor vi virkelig har kunnet se ytringsfriheden være til debat.
Men som jeg også skriver i beslutningsforslaget, er der jo flere ting, der spiller ind.
Vi lever i en digitaliseret tidsalder, hvor folk kommer med rigtig mange ytringer på f.eks. Facebook, og der kan – og det ved ordføreren jo bedre end nogen anden – nogle gange være en meget grov tone, og det kan gå meget hurtigt, når man sidder ved tasterne, og der ser vi jo også, at man får domme for at skrive det ene og det andet, og det er da også en interessant synsvinkel at lægge ind.
Jeg har ikke skrevet kommissoriet på forhånd, men jeg synes jo, at noget af det, man også kunne lægge til grund, var: Hvad gør vi i en digital tidsalder, hvor det er meget hurtigt at skrive et tweet eller en facebookopdatering, og skal man have domme for det, der måske er skrevet lidt hurtigt og uoverlagt, eller skal vi tage debatten enten på nettet eller i andre fora?
Eller er det sådan, at vi måske lidt for hurtigt kriminaliserer ytringer, som måske er meget grove, og som vi ikke kan lide, men som måske mere hører den her tidsalder til end tidligere?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Det er også sket.
Men når alt kommer til alt, når vi gør brættet op på det her område, må jeg bare sige, at der for os klart er mere, der taler for, at man giver politiet den her mulighed, end der taler for, at man tager muligheden fra politiet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Jeg vil gerne spørge ind til, hvad ordføreren mener om stigningen, altså den meget, meget markante stigning, der har været i administrative frihedsberøvelser, også ud fra det princip, som jeg hørte ordføreren holde lidt i hævd, i forhold til at det skal ske så sjældent som muligt og så kortvarigt og nænsomt som muligt, altså at det er noget, man skal bruge i meget, meget sjældne tilfælde.
Hvis man alene kigger på de typer af administrativ frihedsberøvelse, som politiet kategoriserer under opretholdelse af orden og sikkerhed, er der sket en stigning i antallet af administrative frihedsberøvelser på 1.351 pct. fra 2005 til 2014, altså fra det første år, da det trådte i kraft, til det seneste år, hvor vi har fulde data.
Hvad mener ordføreren om det?
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Jeg mener, at det er et problem, hvis politiet anvender administrativ frihedsberøvelse, når det ikke skal anvendes.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Vi var jo ikke et eller andet anarkistisk samfund før 2004.
Der var masser af værktøjer – og det ved ordføreren jo rigtig godt, også som jurist – som politiet havde i forhold til at opløse demonstrationer eller andre ting.
Så i forhold til princippet om at bruge det her værktøj så sjældent som muligt og så nænsomt som muligt og så få timer så muligt, må antallet vel også betyde noget?
Det er jo tusindvis af mennesker, der bliver administrativt frihedsberøvet hvert eneste år, altså før de har gjort noget ulovligt.
Er der ikke lidt for meget tankepoliti over det, i hvert fald når det er så udbredt, som vi ser det nu?
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Jeg ved ikke, om jeg har kvababbelser ved det.
Men som jeg sagde før, er det et problem, i det øjeblik politiet anvender administrativ frihedsberøvelse, hvor det ikke skal anvendes.
Stigningen er ikke et problem, det er anvendelsen af administrativ frihedsberøvelse, der for mig er et problem.
Men når det så er sagt, afventer jeg jo ministerens arbejde på det her område.
Når det er sådan, at jeg ikke bakker op og Venstre ikke bakker op om det her forslag, er det, fordi vi ønsker en tilbundsgående undersøgelse af området, og den er færdig efter sommerferien, så skulle vi ikke lige besinde os og mane til ro og så afvente resultatet af den undersøgelse?