runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-27:
Jamen når man kommer her som den tredje mand og skal forklare et lovforslag, som er relativt ukompliceret, giver det ikke nogen anledning til at formulere i detaljen, hvad det egentlig er, det lovforslag går ud på, for det er selvfølgelig, som det tidligere er blevet sagt, noget, som vi bl.a. gør for at få vores lovgivning på plads i forhold til de aftaler, som Danmark jo er en del af.
Vi gør det også for at skabe en balance set i forhold til de lovændringer, vi fik vedtaget her i Folketinget den 2. februar om SKAT, så Dansk Folkeparti kan egentlig støtte det her lovforslag.
Vi vil dog alligevel nævne det, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, nemlig det her med, at det ikke giver nye administrative byrder for virksomhederne.
Det er selvfølgelig også vældig prisværdigt, men man kan godt få den tanke, at det vil give nogle administrative byrder for den enkelte mindre aktionær, måske en meget lille aktionær med meget få aktier, som nu er nødt til at lade sig registrere.
Der er det sådan set bare, jeg i hvert fald gerne vil have ministeren eller ministeriet til at undersøge det her med hensyn til noterede og ikkenoterede aktier.
Det ville måske også betyde, at det ville gå lidt mere gnidningsløst med hensyn til den der it-problematik, som der er.
Når man f.eks. gennemfører en aktiehandel hjemme via sin netbank, bliver man spurgt, om man ønsker at købe navnenoterede aktier, eller om man ikke ønsker at få dem navnenoteret.
Men de skal jo alligevel registreres i forbindelse med den aktieavancebeskatning, som på et tidspunkt vil komme, når man eventuelt sælger sine aktier med et nettoprovenu.
Det er også det, der bliver nævnt i høringsnotatet, bl.a. fra VP Securities, det, der i gamle dage hed Værdipapircentralen, som anfører, at der alligevel ikke vil være fuld indsigt i aktionærkredsen for selskaber med navneaktier, da der ikke er pligt til at lade navneaktier registrere hos selskabet.
Det er sådan set rigtigt, at det også er en del af den her udfordring.
Endelig vil jeg naturligvis også lige nævne, at vi jo bl.a. har fået en kommentar fra Rederiforeningen med hensyn til det med, om det er et problem for de her udenlandske aktieinvestorer i danske børsnoterede selskaber, at de har svært ved at indberette deres ejerandele, hvis ikke de har NemID til det danske offentlige system.
Der har ministeren så svaret, at det anser man ikke som værende et problem, for det vil der blive taget hånd om rent it-mæssigt i forbindelse med de hjemmesider, som de eventuelle investorer skal ind og indberette på.
Mads Rørvig (V), 2012-03-27:
Tak for det.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, har til formål at give offentlige myndigheder adgang til oplysninger om ejere af ihændehaveraktier, hvor ejerandelen udgør mindre end 5 pct. af selskabet.
Lovforslaget sikrer, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser med hensyn til udveksling af sådanne oplysninger i kontroløjemed.
Desuden ændrer L 115 ved den betaling, som ikkefinansielle børsnoterede virksomheder i dag betaler for regnskabskontrol efter årsregnskabsloven og værdipapirhandelsloven.
Det drejer sig om ca. 170 børsnoterede virksomheder i Danmark.
Det foreslås, at der fremover ikke skal opereres med faste afgiftssatser, men at Erhvervsstyrelsen ved bekendtgørelse får hjemmel til at fastsætte omkostningsbestemte gebyrer.
Formålet med den foreslåede ændring af selskabslovens bestemmelser om ihændehaveraktier er at sikre, at Danmark som den part, der bliver anmodet om at levere oplysninger eller yde andre former for bistand på skatteområdet, kan leve op til de forpligtelser, som Danmark har påtaget sig.
Det er et formål, som Venstre fuldt ud kan tilslutte sig, og derfor støtter vi denne del af L 115.
Det er imidlertid afgørende for os, at man er varsom med at påføre erhvervslivet nye administrative byrder.
I dette tilfælde har høringen heldigvis vist, at L 115 ikke påtvinger erhvervslivet nye byrder i nævneværdigt omfang.
Dog vil vi lige i forbindelse med udvalgsbehandlingen spørge ind til de ekstra gebyrer, som bliver påført her, sådan at det gøres på en ordentlig måde og ikke på en for voldsom måde, hvor man bagudrettet, altså med tilbagevirkende kraft, pålægger erhvervslivet for store byrder.
Men alt i alt kan vi støtte lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2012-03-27:
Vi har et behov for at trække forslaget tilbage mellem anden- og tredjebehandlingen for at kigge på et mindre ændringsforslag.
Det skulle ikke være noget alarmerende, men jeg håber, at der er mulighed for det.
Jeg havde forstået, at det var tilgået formanden som en administrativ ting, altså at man bare kunne trække det tilbage.
Vi har brug for lige at få det tilbage på værksted; det håber jeg er i orden.
Eigil Andersen (SF), 2012-03-27:
Undskyld!
Jeg indrømmer, det var i de allersidste sekunder under hr. Joachim B. Olsens indlæg, men jeg skulle lige høre, hvad hans konklusion var.
Man forstår jo, at Liberal Alliance er meget på vagt over for ferielængde og taler meget om arbejdstid og sådan noget, så jeg vil gerne spørge om, hvor langt de liberalistiske principper strækker sig, når der også bliver talt om, at vi skal kunne konkurrere med andre lande.
I Danmark har vi lovbestemt 5 ugers ferie om året, og i USA har de, så vidt jeg husker, 2 ugers ferie om året.
Er det sådan, at Liberal Aliances ønskedrøm i virkeligheden er den, at vi i den hellige konkurrences navn og for at kunne klare os i konkurrencen skal nedsætte længden af den danske ferie fra 5 til 2 uger?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-27:
Det er egentlig et meget sjovt spørgsmål, også set ud fra den betragtning, at hr. Eigil Andersen repræsenterer et parti, som gik til valg på, at danskerne skulle arbejde 12 minutter mere.
Det går jeg ud fra var i en eller anden anerkendelse af, at danskerne ikke arbejder særlig meget, og det kan jeg godt forstå, for danskerne beskattes utrolig hårdt, når de arbejder mere; derimod beskattes fritid ikke.
Og jeg henholder mig sådan set til det, som er beskrevet i utallige rapporter, om, at en del af grunden til, at Danmark har udsigt til en meget lav vækst, er, at vi ikke arbejder særlig meget.
Jeg troede faktisk også, at det var SF's holdning, at danskerne skulle arbejde noget mere, men det blev så droppet, ligesom så mange andre ting i »En Fair Løsning« blev droppet, men jeg troede trods alt, der var en erkendelse af, også i SF, at danskerne skulle arbejde de 12 minutter mere om dagen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Jeg tror simpelt hen ikke, at hr. Jonas Dahl har forstået forslaget.
Jeg læste op fra bemærkningerne til lovforslaget: »Dette giver dog alene et likviditetstab for staten og ikke et provenutab med varig virkning. Leasingreglerne udgør således ikke et problem i sig selv.« Der er ikke forskel på det provenu, der kommer ind, hvis en bil købes eller den leases.
Jeg tror, at der ligger en pressemeddelelse på SKAT's hjemmeside fra, åh, jeg beklager, jeg har ikke datoen med, men jeg tror, at den var fra oktober eller december 2010, hvor der står, at SKAT vil kontrollere bilforhandlere og leasingselskaber for gennem kontrol at sikre, at der ikke er nogen, der snyder på vægtskålen.
Det betyder jo, at man var ude for at kontrollere, at reglerne blev overholdt.
Men hvis hr. Jonas Dahl mener, at der er forskel på, hvad man betaler, hvis man leaser en bil, og hvis man køber en bil, så er hr. Jonas Dahl uenig i det, der står i lovforslaget, og så tror jeg da, at debatten bliver endnu mere interessant i dag.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-27:
Det, der sådan set blev spurgt om, var, om det var rimeligt, at der var den her forskel mellem folk, der leasede en bil, og folk, der købte en bil.
Det synes Venstre så at det er, fordi man har valgt at lægge sig op i hængekøjen og ikke rigtig forholde sig til de problemstillinger, der er.
Vi har bare en anden tilgang til det, nemlig, at nu er der blevet gjort opmærksom på nogle problemstillinger, og det vælger vi at gå ind i en diskussion om, og så vælger vi også at løse problemerne.
Det har man jo så valgt igennem de seneste år ikke at gøre fra Venstres side, og det må vi jo så bare være forundret over.
Jeg vil bare gerne bede om, om ikke Venstres ordfører i det mindste kan bekræfte, at en del af hensigten også med det her lovforslag jo sådan set er, at der nu kommer nogle retvisende priser, således at når man er inden for en koncern, uagtet hvilke parametre der så er der, eller små virksomheder, der er inden for koncernen, skal det være en retvisende pris, så man ikke bare kan justere priserne op og ned.
Nu skal der være en retvisende pris, således at det fremgår, at det er den pris, der bliver handlet til, lige så vel som hvis det var to forskellige uafhængige parter, der købte en bil af hinanden.
Så vil jeg bare stadig væk gerne have et svar på, om Venstres synes, at det er rimeligt, at der skal være den her forskel mellem dem, der leaser, og dem, der ejer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Der står i lovforslaget, og det er jeg sådan set glad for, fordi det har der også været lidt forskellige meldinger om fra regeringspartiernes ordførere, at i 2008 fik danske leasingselskaber ligesom udenlandske leasingselskaber mulighed for at betale forholdsmæssig registreringsafgift for leasingperioden.
Det giver dog alene et likviditetstab for staten og ikke et provenutab med varig virkning.
Leasingreglerne udgør således ikke et problem i sig selv.
Det er jeg da glad for at skatteministeren skriver, for det er også nogle ændringer, som – jeg husker ikke Enhedslistens stillingtagen til forslaget, men i hvert fald hvis jeg så ikke tager Enhedslisten med – et enigt Folketing vedtog i 2008 som opfølgning på en afgørelse ved EF-Domstolen.
Jeg tror, at den blev kaldt Fleggaarddommen.
Samtidig hører man, at der er forskel på, hvad man betaler i afgift, når man leaser, og når man køber.
Forvirringen er total, og jeg må bare sige, at hvis det, der står i lovforslaget, skal stå til troende, så opkræves der 1 mia. kr. ekstra i skatter og afgifter hos danske bilister.
Det synes vi i Venstre er en rigtig, rigtig dårlig idé, og jeg går ud fra, at SF mener, at man opkræver 1 mia. kr. ekstra, for ellers kan man vel ikke bruge dem på den kollektive trafik.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-27:
Det var dog den største søforklaring, jeg har hørt længe, for det er dog pinagtigt at høre Venstre gang på gang komme med den ene søforklaring efter den anden.
Det, der bare er problemstillingen her, er, at ca. 50 pct. af de biler, der bliver solgt i Danmark, bliver solgt som enten demonstrationsbiler eller leasingbiler.
Men det er så Venstres synspunkt.
Er det sådan, at det skal forstås?
For Venstre har jo også gang på gang annonceret en omlægning af registreringsafgiften.
Det står regeringen i øvrigt ved, men Venstre har jo ikke rigtig kunnet levere varen de seneste år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Det er ny tale.
I det nyhedsbrev, som Socialdemokratiet sendte ud, da aftalen blev indgået, talte hr. Thomas Jensen om et skattehul.
Til Newspaq den 27. februar 2012 siger hr. Thomas Jensen: »Det bliver fremsat i morgen.
For vi skal hurtigst muligt have lukket det her skattehul.«
Det vil sige, at da man laver aftalen, mener man, at der er tale om et skattehul.
Jeg har været med til at lave skattepolitik i Folketinget i en del år, og det har altid været sådan, at når man lukker et skattehul, får man ikke flere penge ind, så undgår man et utilsigtet provenutab.
Det var det, hr. Thomas Jensen sagde til Newspaq den 27. februar: Vi lukker det her skattehul.
Og så er jeg bare imponeret over, at man kan lukke et skattehul og så bruge pengene på noget ekstra, for så er der jo ikke tale om et skattehul.
Så er der, som jeg sagde i min ordførertale, tale om, at man øger skatter og afgifter på danske bilister med 1 mia. kr. Ellers har man jo ikke pengene i hånden til at forsøge at indfri bare en sporadisk del af det løfte, som udenrigsministeren gik til valg på.
Så det er mig ubegribeligt med den måde, man argumenterer på fra regeringspartiernes side, for man taler om skattehuller, og så gør man alligevel ikke.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Thomas Jensen (S), 2012-03-27:
Nu synes jeg, vi skal prøve at være lidt saglige her i dag, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen.
Jeg har ikke nævnt ordet skattehul på noget tidspunkt.
Jeg siger, at det, der sker med mindstebeskatningspriserne, er utilsigtet, og derfor synes jeg også, det er på sin plads, at når vi så går ind og sørger for, at den utilsigtethed bliver berigtiget og vi får gjort det sådan, at om man leaser eller køber sin bil, betaler man det samme i afgift, så sikrer vi jo samtidig, at der kommer et provenu, som vi kan bruge til noget, og som også vil sikre noget inden for transportområdet. Efter de her 10 års højreorienteret styre, hvor billetpriserne nogle steder i den offentlige transport er steget med op til 87 pct. – andre undersøgelser viser andre tal, men det er, alt efter hvordan man opgør det – kan vi se, at der er behov for at skabe en bedre og billigere offentlig transport, og vi går så ind og tilgodeser det. Mit spørgsmål til Venstres ordfører
er: Jamen hvad så?
Venstre ville altså ikke være med til at fjerne den her utilsigtethed, og Venstre vil med andre ord heller ikke være med til at skabe bedre og billigere offentlig transport, eller har Venstre andre måder at gøre det på?
Karen Ellemann (V), 2012-03-27:
Tak, formand.
Jeg vil fortsætte, hvor fru Ellen Trane Nørby slap.
Jeg vil fortsætte med hele billedet af et samfund, hvor der er skabt lige muligheder, muligheder, som jo netop ikke er skabt med tvang, ikke er skabt med kvoter.
I den forbindelse står ordføreren rent faktisk nu og taler om ønsket om at skabe lige muligheder, men pilen peger stadig væk politisk set i den røde blok på den øremærkede barsel, på kvoterne til bestyrelserne, på kønskvotering i det hele taget.
Er det at skabe lige muligheder?
Altså, når jeg ser på den barselmulighed, der er i dag, er der lige mulighed for, at moren og faren kan dele barslen imellem sig, faren kan sågar tage mere, og moren kan tage mere, det må den enkelte familie selv beslutte, der er skabt lige mulighed for det.
Er det det, som ordføreren og den røde blok så vil gøre op med?
For det må det jo alt andet lige være, hvis det nu skal til at være øremærket.
Så jeg kan ikke få de to budskaber til at hænge sammen – det, ordføreren siger, og det, der tilsyneladende er rød bloks politik.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-27:
Tak for debatten, også den, der ikke vedrører lovforslaget, men en god ideologisk diskussion er jo altid velkommen her fra talerstolen, synes jeg.
Jeg synes, vi skal holde fast i, at det, vi diskuterer i dag, er, hvorvidt den danske ferielov skal være i overensstemmelse med EU's arbejdstidsdirektiv eller ej, og det skal den selvfølgelig være.
Det er baggrunden for, at lovforslaget fremsættes, og det er også baggrunden for, at vi i Danmark nu diskuterer, på hvilken måde erstatningsferie skal implementeres i dansk lovgivning.
Jeg lytter mig selvfølgelig til de nuancer, der måtte være, om, hvordan man gør det.
Det, der har været regeringens sigte i forberedelsen af det her lovforslag, har på den ene side været at sikre, at de grundlæggende rettigheder, som forankres og nedfældes i arbejdstidsdirektivet, selvfølgelig implementeres i dansk lovgivning, men at vi på den anden side gør det på en måde, som er realiserbar for et dansk erhvervsliv og en offentlig sektor, som er under pres, og det er både vores offentlige og private arbejdsgivere på grund af den aktuelle økonomiske krise.
Jeg synes egentlig, det er sund fornuft, at man, hvis man bliver syg under en ferie og påkalder sig retten til at få den ferie erstattet med en ny, også kan dokumentere, at man rent faktisk er syg, og jeg synes egentlig, det er meget fornuftigt, at den udgift afholdes af lønmodtageren og ikke af arbejdsgiveren.
Jeg har det sådan med arbejdsmarkedspolitikken, at den altid skal kunne balancere vores ønske og i øvrigt vores fælles drøm om at have et arbejdsmarked, der fungerer godt, hvor man ikke bliver syg af at gå på arbejde, og hvor der er ordentlige muligheder for også at kunne rekreere sig, når man har behov for det, med, at vi jo altså skal kunne konkurrere i en global verden og sikre, at der er arbejdspladser nok i vores samfund.
Jeg synes, at den balance også er fundet her.
Så er der rejst nogle spørgsmål om renteafkast.
Som jeg forstår det, er praksissen med, at en del af renteafkastet af feriepengene tilfalder statskassen, altså en praksis, der er etableret for nogle år tilbage, tror jeg, med min sideherre som en af ophavsmændene.
Så har der gennem de senere år også været diskussion om beløbets størrelse, og der vælger vi nu at reducere det, sådan at statens andel af renteafkastet ikke længere skal hedde 200 mio. kr., men 100 mio. kr., og det synes jeg er et fornuftigt niveau.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Det kan vi, fordi vi må erkende, at vi godt vil være med til at implementere EU-Domstolens beslutning.
Jeg tror, at det desværre vil føre til øgede omkostninger for virksomhederne og skade vores konkurrenceevne, men i respekt for EU-Domstolens kendelse kan vi godt støtte regeringens forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-27:
Det der med at kalde Liberal Alliance for et superliberalistisk parti er jo lige så plat som at sige, at SF er et halvkommunistisk marxistisk parti.
Altså, kan vi ikke tale ordentligt til hinanden, for det går jeg ikke ud fra at SF betegner sig selv som?
Det er et faktum, det er beskrevet utallige gange af Velfærdskommissionen og af andre, at Danmark har udsigt til en meget lav vækst, og at en af grundene hertil er, at vi arbejder for lidt, at vi har en lav produktivitet.
Derfor skal danskerne arbejde noget mere.
Vi kan ikke bestemme det herindefra.
Hvordan arbejdstiden er, er noget, der bestemmes ude på arbejdspladserne, men det er enormt naivt at tro, at når vi pålægger danskerne en høj marginalskat, der ikke gør det attraktivt at arbejde noget mere, har det ikke indflydelse på, om folk vælger at arbejde meget, eller vælger at arbejde lidt; det har da selvfølgelig en betydning.
Og i sidste uge stillede jeg finansministeren et spørgsmål som følge af et svar, han selv havde givet, omkring f.eks. afskaffelse af topskatten, og som helt klart viser, at det er mere effektivt i forhold til at sikre beskæftigelse, at man afskaffer den, end regeringens kickstart er.
Det kan godt være, at hr. Eigil Andersen vil lukke øjnene for realiteterne, men faktum er, at vi har udsigt til underskud, så langt øjet rækker, og hvis den udfordring skal imødegås, så kræver det, at arbejdsudbuddet bliver sat op, og det her forslag trækker i den modsatte retning.
Eigil Andersen (SF), 2012-03-27:
Nu kan man jo i stedet for at svare altid lave et angreb.
Og med hensyn til de tanker, som bl.a. SF har haft, kan man sige, at der jo så er sket noget andet, nemlig at efterlønnen næsten blev ødelagt, og derfor er behovet for den blevet mindre, men der kan gøres mange ting i forbindelse med f.eks. at få mindre sygefravær og et bedre arbejdsmiljø, og det bliver der arbejdet videre med.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, så ordføreren får mulighed for at svare på det: I det her superliberalistiske parti, Liberal Alliance, som lægger så stor vægt på den internationale konkurrence, er det så sådan, at man vil påtvinge danskerne 2 ugers ferie i stedet for de 5 uger, de har nu, fordi vi så bliver ligestillet f.eks. med USA?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
At Socialdemokratiet taler om hængekøjer over for Venstre, bliver ikke mere rigtigt af, at man gentager det.
Så sent som i sidste uge indgik vi en aftale om et stort energiforlig, og der, hvor vi ikke bidrager, er til en række af de ulykker, som regeringen har tænkt sig at øse ud over dette land.
Der ligger vi heller ikke i hængekøjen, vi arbejder konstruktivt for at begrænse de ulykker, som regeringen har tænkt sig at hælde ud over danskerne.
I forhold til det andet, som hr. Thomas Jensen spørger om, er det, at jeg bliver enormt forvirret, for jeg forstår det simpelt hen ikke.
Altså, hvis der er tale om et skattehul og man så undgår at tabe provenu – man lukker et skattehul, man undgår at tabe provenu – så får man vel de penge ind, man egentlig havde regnet med.
Hvordan kan man så bruge penge, man regnede med at få ind, til nye udgifter?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Så der sælges altså flere små biler end tidligere.
Det er en del af årsagen.
Den anden del af årsagen – det er det, som spørgeren selvfølgelig gerne vil have, jeg svarer – er, at man har oplevet en eksplosion i leasingaftaler.
Det, som er det grundlæggende forkerte i det, som regeringen har lavet her, er jo, at man tager 1 mia. kr. fra bilejerne, som i forvejen oplever verdens højeste beskatning af bilister.
Der er ingen andre steder i verden, man belaster bilister så meget, som vi gør i Danmark.
Så tager man 1 mia. kr., som de skal betale ekstra oveni den høje beskatning, de har i forvejen, og det giver man så til et område blot for at dække sig af i forhold til nogle regeringspartier, der har givet nogle løfter omkring transportomkostninger og bedre offentlig transport osv.
Så må man jo selv finde finansiering til det.
Hvis man som regeringsparti lover noget, må man jo finde finansiering til det inden for finansloven og den måde, hvorpå man nu engang finder finansiering.
Det gør man jo ikke ved at gå ud og plukke bilisterne for det.
Det skaber ikke mobilitet i det danske samfund, det skaber ikke fleksibilitet.
Den meget berømte leverpostejsdansker kører altså på arbejde om morgenen i sin bil, henter sine børn om eftermiddagen og får livet til at hænge sammen ved hjælp af en bil, og dem straffer man altså.
Thomas Jensen (S), 2012-03-27:
Nu kan jeg jo høre, at Venstre ikke støtter forslaget, og man må sige, at det er lidt overraskende, at Venstre som oppositionsparti fra hængekøjen kun slår sig op med papegøjesnak, indstuderede sætninger uden noget egentligt indhold, og ikke går ind og arbejder aktivt for at lave konkrete resultater i dansk politik.
Det er jo helt åbenlyst, at den utilsigtede virkning, der har været af de her mindstebeskatningsregler, har været, at en bilkøber og en person, der leaser præcis den samme bil, har skullet betale forskelligt for deres biler.
Det har ført til et kæmpe provenutab for staten, og ved at lukke det her utilsigtethed i forbindelse med mindstebeskatningpriserne kom vi jo frem til, at vi kan få et provenu på 1 mia. kr., og at vi kan sørge for, at bilisterne bliver behandlet ensartet.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvis Venstre havde magten i dag, ville den her utilsigtethed i skattepolitikken i forbindelse med mindstebeskatningpriserne så bare være fortsat?
Jeg synes nok, at hr, Brian Mikkelsens retorik går lige lovlig meget over gevind, når han taler om at plukke danskerne, ved at man går ind og fjerner den her utilsigtede virkning af mindsteprisbestemmelsen her.
Jeg synes nu, det ville klæde det her borgerlige parti, der gerne vil være det ordentlige borgerlige parti, lov og orden-partiet, at være så ærlig, at man – da man opdagede, at man havde været med til at vedtage en lov her i Folketingssalen, som kom til medføre nogle ting, som man egentlig ikke havde forventet, nemlig at der opstod den her utilsigtede virkning, at der kom en kæmpestor forskel i afgift mellem at købe en bil og at lease en bil – var gået ind og havde sagt: O.k., vi har været med til at lave noget, som er kommet til at betyde nogle ting, som egentlig ikke var tilsigtet, og derfor er vi også friske på at gå ind og få rettet op på skaden, så der kan være en god balance, ved at man betaler det samme til staten, uanset om man køber eller leaser en bil.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren står ved sin udtalelse: » ... jeg tror ikke, vi kommer uden om lovgivning på området.
Kvoter er hverken populære eller kønne – men de virker, og det er det vigtigste« .