runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg havde ikke mulighed for at komme tilbage efter statsministerens besvarelse af mit sidste spørgsmål, og derfor vil jeg godt sige til statsministeren, at jeg egentlig ikke synes, at det svar, som statsministeren gav, var et signal om respekt for lokalpolitikerne.
Jeg synes, det er udtryk for disrespekt, for manglende respekt, når statsministeren siger, at når kommunalpolitikere og borgmestre sidder under svære vilkår og prøver at få enderne til at hænge sammen, men er nødt til at skære på områder, som de bestemt ikke bryder sig om at skære på, og er nødt til at fyre lærere, som man er nødt til i den kommune, hvor jeg bor, og som har en Venstreborgmester, skyldes det, at de bygger kulturhuse.
Det synes jeg ikke er en ordentlig og regulær måde at tage debatten på, og det er det i endnu mindre grad, når vi ved, at en række af de løfter, der blev givet kommunerne med de lovforslag, som indenrigsministeren fik vedtaget sidste år, er der ikke levet op til.
En anden del af sandheden er, at i den kommune, hvor jeg bor, er man blevet tvunget til at nedsætte skatten med 0,76 pct., men man har bare manglet at få penge fra staten, så man også kan gøre det.
Jeg synes ikke, det er en ordentlig måde at behandle vore lokalpolitikere på.
Jeg synes, det er ansvarsforflygtigelse fra statsministerens side, og det kommer jo til udtryk, når man ikke ønsker at stemme for et forslag til vedtagelse, hvor det, vi lægger op til, er, at regeringen selv bør bære ansvaret for, at de løfter, den giver, også kan finansieres.
Men det ønsker man ikke.
Måtte jeg så gøre den bemærkning til statsministerens bemærkninger om skattestoppet og om, hvad der vil ske efter et valg, at jeg synes, at problemet for både statsministeren og i øvrigt hele højre side af Folketingssalen er, at man efterhånden er så fastlåst i blokpolitikken, at man mener, at man kun kan stemme ting igennem med de partier, der peger på den pågældende statsminister og regering.
Traditionen har været, at vi har kunnet samarbejde på tværs.
Forudsætningen for alle de konklusioner, statsministeren drager, er, at nu skal vi operere, som om vi har et topartisystem, og vi skal have en blokpolitik, hvor vi ikke samarbejder ordentligt med hinanden over midten.
Jeg vil godt sige, at Socialdemokratiets forudsætning er, at vi skal have et samarbejdende folkestyre, når vi får en ny regering, og derfor vil vi ikke acceptere den præmis, at der kun kan gennemføres det, som den kreds af partier, der har peget på den regerende statsminister, står bag, her i Folketinget.
Vi vil slås for et arbejdende folkestyre.
Kim Andersen (V), 2007-01-25:
Nu nævnte hr. Stavad jo selv skattestoppet, og i dag har vi hørt den radikale ordfører omtale sit partis forhold til skattestoppet.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om det vil være ultimativt for socialdemokratisk deltagelse – ikke bare ledelse, men deltagelse – i en eventuelt kommende regering, at Socialdemokraterne gennemfører og fortsætter skattestoppet, som man har givet tilsagn om.
Vil det være ultimativt?
Kan jeg få et klart svar på det?
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Men vores oprindelige ordfører blev nødt til at forlade Tinget, da han har fødselsdag og har fået gæster, som han skal hjem til, og derfor er jeg trådt til.
Som han har sagt tidligere: Der er ingen tvivl om, at skattestoppet i den valgperiode, der kommer efter næste valg, vil stå fast.
Men det er lige så klart – og det mener jeg faktisk meget, meget langt også flugter med det, fru Marianne Jelved sagde – at vi har behov for at kunne lave reformer i det her land, og når det er lykkedes at få det her samfund til at hænge langt bedre sammen end tidligere, så skyldes det bl.a., at vi har lavet tre skattereformer, en i 1980'erne med Isi Foighel og Palle Simonsen og to i 1990'erne.
Det gjorde vi i øvrigt udgiftsneutralt, men vi lavede kloge omlægninger, som betyder, at skatteprocenterne i dag er langt lavere, end de var tidligere.
Det arbejde går vi i gang med, og vi forventer, vil jeg godt sige, at Venstre ikke melder sig fuldstændig ud af dansk politik og derfor så også har en interesse i det, for vi har sagt, at det kun kan gælde før et valg, hvis det er et bredt flertal, som også rummer et af de borgerlige partier.
Kim Andersen (V), 2007-01-25:
Det var jo nærmest som at høre et radikalt svar.
Kan hr. Stavad ikke gøre det lidt tydeligere?
Vil det være ultimativt for Socialdemokraterne at fastholde skattestoppet, som det er defineret af VK-regeringen, eller vil det ikke?
Det første svar, jeg fik her, tydede på, at svaret er, at man ikke vil.
Kan jeg få et mere tydeligt svar?
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg kan forstå på hr. Erling Bonnesen, at han mener, at det vil være en katastrofe for nationen, hvis det er sådan, at en kommende regering ikke kan blive enig om at ændre skattestoppet.
Det er egentlig en reaktion, der undrer mig lidt, da hr. Erling Bonnesen og hans parti sammen med statsministeren siger, at hvis de får lov til at fortsætte i en ny 4-års-periode efter næste valg, så vil der ikke komme ændringer i skattestoppet.
Vi har tværtimod sagt, at vi ikke bare vil sidde og vente og gøre ingenting.
Næh, vi vil forberede.
Så jeg synes ikke, at hr. Erling Bonnesen har meget sagligt belæg for sin frygt.
Jeg er i hvert fald ret overbevist om, at befolkningen hellere vil have velfærd end skattelettelser.
Der er to muligheder.
Den ene er, at jeg er en meget dårlig pædagog.
Den anden er, at hr. Kim Andersen er en meget dårlig lytter.
Jeg startede med at sige, at jeg gerne vil bekræfte det, hr. Jan Petersen sagde tidligere på dagen om, at der ikke vil ske ændringer i forhold til skattestoppet frem til og med den valgperiode, der kommer efter næste valg, men at vi, som vi har sagt hele tiden, vil gå i gang med at forhandle skatteomlægninger, en skattereform, som kan sikre lavere skat på arbejdsindkomst, at vi vil appellere til borgerlige partier om også at deltage i et sådant arbejde, at vi har en forventning om, at Venstre i opposition ikke melder sig fuldstændig ud af dansk politik.
Men forudsætningen for, at det kan træde i kraft inden udløbet af den kommende valgperiode, er, at der står et bredt flertal bag, som også rummer borgerlige partier i det nuværende flertal.
Jeg vil da meget gerne glæde mig over, hvis det, fru Pia Christmas-Møller siger, er, at Det Konservative Folkeparti rent faktisk gerne vil praktisere det samarbejdende folkestyre.
Hvis det er sådan, at Det Konservative Folkeparti skulle have ønske om at få den rolle efter næste valg, hvis vi skulle komme i den ulykkelige situation, at flertallet stadig holder, så kunne det da være interessant.
Så kunne vi måske igen få det samarbejdende folkestyre til at fungere.
Jeg synes også, at man på de områder, Det Konservative Folkeparti har ansvaret for, har vist, at der er der en større vilje hos de ministre til at samarbejde bredt, end vi desværre har set hos de fleste Venstreministre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Det er også en kendsgerning, at der er lavet en stribe brede aftaler inkluderende Socialdemokratiet i denne regerings periode på konservative ministerområder, men også på Venstreministerområder.
Sådan er det.
Må jeg så ikke sige, at jeg er lidt træt af, at politik efterhånden er ved at blive et spørgsmål om, hvem der kan spinne mest, hvem kan sætte den mest falske dagsorden op på den mest overbevisende måde, få flest journalister til at rende med den.
Det Konservative Folkeparti har sat en stribe sager på dagsordenen.
Lad mig nævne: velfærdsreform, det var vores krav; skattelettelser på arbejdsindkomst, det var vores krav; krav om en strukturreform, amternes afskaffelse, det var Det Konservative Folkepartis krav; krav om faglighed i folkeskolen og test og lignende har vi kæmpet for i mere end 20 år.
Vi har kæmpet for disse meget, meget store, omfattende initiativer igennem en lang årrække fra en position, hvor vi stod helt alene med kravene.
Vi har ikke bare sat det på dagsordenen, vi har nu gennemført det til resultater.
Jeg er nødt til at sige, at den der falske melodi, som desværre mange yngre politikere falder for, gider jeg ikke at høre på mere.
Forhold jer til kendsgerningerne.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Så kan jeg i øvrigt fuldt og helt tilslutte mig ærgrelsen over, hvordan spin fylder voldsomt meget i forhold til realiteter.
Så jeg tror, vi har en fælles alliance på flere områder.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-25:
Vi får jo nu en anskuelighedsundervisning i, hvordan Socialdemokraterne havde forestillet sig at føre regeringsforhandlingerne, hvis der skulle vise sig et flertal for, at man kan sætte sig for bordenden til nogle forhandlinger.
De går så ud på, at Socialdemokratiet vil starte med at fastslå over for sine nuværende oppositionssamarbejdspartnere, at skattestoppet står fast.
Det kan man så 2 minutter efter konstatere at det ikke gør, fordi resten af oppositionen jo hader skattestoppet af et godt hjerte.
Så prøver ordføreren at klare sig igennem ved at sige, at o.k., det håber vi så på at Venstre og De Konservative fortsat vil stå ved.
Hvad er det så, projektet går ud på?
Det er jo at starte med at foreslå det, som man selv lige har brugt det halve af dagen på at kritisere sønder og sammen, nemlig at sænke skatterne, godt nok på arbejdsindkomst, men man glemmer at sige, hvor de så skal hæves.
Det kan jo kun i det format, det skal stilles op i, være hos boligejerne, bilejerne, det kan være grønne afgifter og mere af samme skuffe med pinsepakker, og hvad ved jeg.
Inden dagen er gået, er projektet jo faldet sammen, og hvordan vil man så forholde sig til det, når man ikke har flertallet for det?
Er det det, der er billedet til borgerne i dag?
Det ligner rent studiekredssamarbejde, som ikke hænger sammen.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg ved ikke, om jeg skulle give den serviceoplysning, at jeg tror, kameraerne er slukket, og sige til hr. Erling Bonnesen, at jeg synes, han skulle have lyttet lidt til fru Pia Christmas-Møller, for det der forsøg på spin og at tage en dagsorden, som er falsk, klæder ham ikke.
Så til spørgsmålet om regeringsgrundlaget: Jeg har haft glæden af at være konkret involveret i at lave sådan noget, og den måde, sådan noget foregår på, er jo normalt, at man skriver de ting ind, der skal ændres.
Derfor vil retstilstanden jo normalt fortsætte, hvis det er sådan, at der ikke er enighed.
Det er jo i hvert fald den måde, vi arbejdede på.
Jeg ved ikke, om der er sket ændringer – ikke sådan, som jeg synes jeg har kunnet observere.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Hr. Stavad prøver at spille en falsk melodi over temaet, at det samarbejdende folkestyre er sat ud af spil og afløst af et rigidt topartisystem, som overhovedet ikke vil lege med alle, og Socialdemokraterne påtager sig helt frivilligt rollen som dem, de andre ikke vil lege med, og så satser man åbenbart på nogle medlidenhedsstemmer.
Jeg ved ikke, hvad der er den strategiske overvejelse, men kendsgerninger bygger det jo ikke på.
For det første: Hvordan var det lige, at SR-regeringen startede rødkløverperioden i 1993?
Man gennemførte over hals og hoved på tværs og i trods med et mandats flertal en omfattende skattereform, som havde den tunge ende nedad, hvor man overhovedet ikke søgte dialog eller samarbejde ud over det absolut nødvendige flertal.
Hvordan er det i dag?
Ja, det er klart, at den borgerlige regering selvfølgelig benytter sig af de flertalsmuligheder, der er for at komme igennem med sin politik, men det indebærer jo også, at vi har gennemført en stribe aftaler omfattende bl.a. Socialdemokratiet og også omfattende Det Radikale Venstre.
Lad mig nævne velfærdsreformen, lad mig nævne en stribe aftaler på økonomi- og erhvervsministerens område, en stribe aftaler på energiområdet, en stribe aftaler på transportområdet, og ja, også beskæftigelsesministeren kan jeg fremhæve.
Der er en lang, lang række områder, hvor, ja, jeg er ked af at sige det, Socialdemokraterne ikke er dem, der ikke må leges med.
Tværtimod.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Skulle det være sket i løbet af dagens debat, at en ordfører fra de nuværende regeringspartier eller Dansk Folkeparti havde sagt noget, som var rosværdigt, havde jeg været mand nok for at rose det.
Men når det nu var fru Marianne Jelved, jeg roste, var det
, fordi jeg synes, at den reflekterende tilgang til fremtidens offentlige sektor er rosværdig, for den giver mulighed for at få en politisk debat.
Det, der ikke giver mulighed for at få en politisk debat, er at stille stereotype krav om ultimative krav som forudsætning for et samarbejde med dette og hint parti.
Det er der jo ingen der gør i virkelighedens verden.
Jeg vil meget advare de partier, der gør det, for ultimative krav er en kortslutning af folkestyret.
Jo større styrke man har mandatmæssigt i Folketinget, desto mere indflydelse får man på det resultat, der kommer.
Men jeg kan trøste hr. Jens Hald Madsen med, at SF går efter at få en anden regering.
Vi har konstateret som det enkleste i verden, at der er langt mere, der samler oppositionens partier, end der skiller.
Jeg er hundrede procent overbevist om, at vi også finder en fælles politisk linje og et fælles grundlag for at finansiere de initiativer, der bliver igangsat.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Nej, vi vil ikke brandskatte boligejerne.
Vi vil lade ejendomsværdibeskatningen følge med reguleringen af folkepensionen og kontanthjælpen.
Det er meget, meget enkelt, det har vi villet i mange år, og det er der ikke nogen, der kommer til at gå fra hus og hjem af.
De skal brandskattes.
Hvordan harmonerer det med alle de smukke ord om, at jo mere vi får samfundskagen til at vokse, jo mere velfærd kan vi få?
Samfundskagen kommer jo ikke til at vokse, fordi Det Konservative Folkeparti brandskatter alle mulige almindelige lønindkomster, og Dansk Industri har 30.000 ledige job stående, som kunne øge produktionen med 24 mia. kr., hvilket kunne give nogle flere penge til velfærd.
Men nej, det kan ikke lade sig gøre med Det Konservative Folkeparti.
Det beklager jeg.
Morten Bødskov (S), 2007-01-25:
Altså, jeg synes, det er noget uldent.
Det kan da ikke passe, at fru Pia Christmas-Møller ikke har observeret, at to helt centrale ordførere, når det handler om skattepolitik, nemlig en tidligere skatteordfører og en finansordfører, har sagt det så bastant, som de har sagt det, at de vil have de der skattelettelser nu.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Igen og igen og igen: Vi vil begge dele.
Det er en både-og-politik, og det har vi vist.
Vi er med til at finansiere væksten i den offentlige sektor, det er vi, når det gælder væksten i kommuner, daginstitutioner og plejehjem og sundhedssektoren og lignende.
Det ved hr. Bødskov godt, men hr. Bødskov har en taktisk interesse i igen og igen at sige det her socialdemokratiske mantra, at velfærd står som modsætning til skattelettelser og vise versa.
Det er noget vrøvl, og det ved hr. Bødskov også godt.
Punkt 1.
Punkt 2.
Man skal altså ikke tviste en ordførers udtalelser derhen, at vi har hævdet, at hvis man ikke gør det her på den og den måde her og nu, så vil det være komplet uansvarligt.
Det har jeg ikke noget kendskab til at nogen konservativ ordfører har udtrykt på den måde, så derfor er det ikke korrekt at fremstille tingene sådan.
Vi ønsker at lette skatten på den sidst tjente krone.
Kim Andersen (V), 2007-01-25:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bruger den her slags debatter til at få klarhed over, hvor de politiske partier står i centrale samfundsspørgsmål.
Det tror jeg i øvrigt er en indstilling til debatterne, som også De Radikales ordfører deler.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge, om Det Radikale Venstre har en aftale med Socialdemokraterne om, at man i en eventuel S-ledet regering fortsætter med et skattestop.
Og jeg vil gerne i forlængelse heraf spørge, om De Radikale kan støtte en S-ledet regering med skattestop.
Dernæst vil jeg gerne have fru Jelveds vurdering af, om den vækstrate, vi har hørt om i den offentlige økonomi her i dag – fra den socialdemokratiske ordfører på 1,7 pct., fra den tidligere finansminister Lykketoft i Information på 2,3 pct. – er en fornuftig og ansvarlig økonomisk politik, der er i overensstemmelse med det, Det Radikale Venstre tidligere har gjort sig til talsmand for.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Det Radikale Venstre har ikke nogen aftaler om en politik, der skal føres efter et valg.
Det har vi ikke med nogen partier, og det vil jeg heller ikke anbefale at vi får.
Jeg mener, at vi skal holde fast i, at vi i Danmark har et flerpartisystem – ikke et topartisystem, men et flerpartisystem – hvor man går til valg på den politik, ens parti har, på de holdninger, man har.
Vælgerne tager stilling og sætter krydset der, hvor de er mest enige, og så forhandler vi efter valget for at finde ud af, hvordan vi kan samarbejde.
Sådan har vi gjort rigtig mange år indtil 2001.
Jeg advarer stærkt imod den tendens, der er til at gøre det danske Folketing til noget, der ligner et topartisystem.
Så vi indgår ikke nogen aftaler med nogen blok i Folketinget inden et valg.
Og vi hører ikke til i en eller anden blok.
Vi har vores politik, og den vil vi gerne dømmes på af vælgerne, og så beder vi vælgerne om at have tillid til, at vi gør os gældende og får indflydelse efter et valg, alt efter hvordan mandaterne falder, og hvordan det kan lade sig gøre.
Kim Andersen (V), 2007-01-25:
Jeg tolker svaret sådan, at fru Jelved ikke heller støtter en regering ledet af S, som baserer sig på at ville videreføre et skattestop, eller er det for vid en fortolkning?
Hr. Lykketoft har talt om et løft til omkring 2,3, hvilket vil medføre f.eks. en stigning i kommuneskatterne på 3,5 pct., og her i dag har vi hørt den socialdemokratiske ordfører tale om en vækst på 1,7.
Anser fru Jelved det for en realistisk og ansvarlig budgetudvidelse i den offentlige sektor, i forhold til hvad Det Radikale Venstre tidligere har ment og sagt om den offentlige sektors økonomi?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
For det første synes jeg, at det er meget lidt klædeligt for enhver, der prøver at tviste andre ordføreres udtalelser til medierne.
Det synes jeg ikke er særlig klædeligt.
Men lad det nu være.
Jeg har redegjort meget præcist, synes jeg, for Det Konservative Folkepartis skatteposition.
Og den har hele tiden været, at lettelser af skatten på den sidst tjente krone er et instrument, som vi mener, vi ikke har råd til at lade ligge ubrugt i skuffen.
Men det er klart, at det jo skal tages op og bruges på rette tid og i rette dosering ud fra den samfundsøkonomiske situation, man aktuelt står i.
Det er klart.
Det har hele tiden været vores meldinger og er det fortsat.
Det står tydeligt i regeringsgrundlaget, at skattelettelser er et tema, og det vil blive gennemført i det øjeblik, der er et tilstrækkeligt økonomisk råderum hertil.
Og vi har bevist, at vi før ikke bare har været fulde af ord på det her område, men også fulde af resultater.
Det vil ske igen.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Jeg vil gerne understrege endnu en gang, at Det Radikale Venstre er meget, meget, meget inderligt grundlæggende uenig i skattestoppet af mange forskellige grunde, som jeg har tilkendegivet i løbet af dagen.
Og det gør skattestop ikke, det blokerer for løsninger.
Men virkeligheden dukker op af sig selv på et eller andet tidspunkt, det vil Venstre også opdage.
Med hensyn til rammerne for den økonomiske udvikling ser jeg meget stærkt frem til det, regeringen har lovet at komme med, nemlig en ny, om jeg så må sige, Danmark 2015-plan, eller hvilket årstal der nu bliver valgt.
Jeg mener, det er helt afgørende vigtigt, at vi har en plan af den karakter, som kan skabe et grundlag for, at vi kan se, hvad der er råderum til og på hvilke betingelser.
Derfor kan jeg ikke lægge mig fast på et bestemt tal.
Jeg er meget overrasket over, at vi i dag har en regering, som har ladet det offentlige have en vækst på 1,3 pct. til næste år, plus at vi noterer os, at regionerne har overskredet deres budgetter for 2006 med 1 mia. kr.
Det er bare et niveauløft, som fortsættes i 2007.
Det synes jeg ikke er en særlig ansvarlig politik, hvis jeg skal se på det grundlag, vi har.
Det er ganske interessant, det her.
Hvorfor har Det Radikale Venstre såkaldte ultimative krav?
Det er, fordi fru Charlotte Antonsen har ultimative krav.
Det er, fordi der er en række partier rundt omkring Det Radikale Venstre, som har sagt, at disse temaer, politikområder ikke er til diskussion.
Det er jo ganske interessant, at det samarbejdende folkestyre er endt i, at vi herinde får at vide af de største partier, hvilke politiske emner, temaer, politikområder der overhovedet kan diskuteres nu og efter et valg.
Det minder mig om Bushs måde at være præsident på og lede verden på.
Enten er du med mig, eller også er du imod mig.
Hvor er det samarbejdende folkestyre blevet af?
Charlotte Antonsen (V), 2007-01-25:
Nu har vi jo tidligere på dagen kunnet høre, hvordan Socialdemokraterne begejstret støtter skattestoppet, så jeg ved ikke, hvor relevante de der forskellige sammenligninger, fru Jelved kommer ind på, er, for det, man kan se er realiteten, er jo, at Det Radikale Venstre stort set er fuldstændig isoleret i ønsket om at gå væk fra skattestoppet.
Vi har jo endda indtryk af, at der er indgået en aftale med SF – det var måske derfor, hr. Søvndal sprang ud som potentiel minister – om, at det er acceptabelt, at en eventuel socialdemokratisk regering vil kunne videreføre et skattestop.
Så fru Jelved er jo også nødt til at forholde sig til virkeligheden, om ikke nu, så i hvert fald i en valgkamp, og det er lidt ejendommeligt, hvis man ønsker at blive taget alvorligt i den økonomiske politik, at det så er fuldstændig umuligt for andre at få at vide, på hvilket grundlag den skal finansieres.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Jeg forstår slet ikke den sidste afrunding på fru Antonsens spørgsmål.
Det Radikale Venstre forbeholder sig retten til at gå i valgkamp på vores politik, og vi forbeholder os retten til at forhandle politik bagefter – et valg, så enkelt er det.
Det er lodret imod al sund fornuft, en social holdning i et globaliseret Danmark, der skal konkurrere i en globaliseret verden.
Så det er selvfølgelig meget alvorligt, det her.
Men det er mindst lige så alvorligt, at det danske folkestyre er blevet indrettet på en måde, der gør, at der er visse temaer, der simpelt hen på forhånd er sat hen i et hjørne, og som ikke kan diskuteres.
Der er rigtig mange vælgere, også blandt Venstres vælgere, som egentlig gerne så nogle andre politikker på de her områder.
Jamen altså, jeg får jo henvendelser fra nogle af dem, det må jeg sige.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-25:
Vi har danmarkshistoriens største kommunebudgetter, og det har vi jo bl.a. i kraft af, at staten betaler for skattestoppet.
Og kigger vi så lidt på forslaget til vedtagelse, som De Radikale også står bag ved, så står der i den første pind, at man vil sikre kommunerne og regionerne tilstrækkelige midler, underforstået forøgede midler ud over de budgetter, der allerede ligger nu, og så er spørgsmålet: Hvis De Radikale i dag var med i en regering, hvor mange flere penge ville De Radikale så sætte af til kommunerne i dag, for de beløb, der har været meldt ud, er omkring 3-4 mia. kr., og en vækstprocent på omkring 2-3?
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Jeg ved ikke, om jeg egentlig ville arte mig så meget anderledes, end den nuværende regering gør.
Den nuværende regering er jo på sin vis meget large indimellem, ser gennem fingre med, at budgetterne overskrides i kommunerne og regionerne, bevilger ekstra penge sådan hen igennem året og fraviger sine egne målsætninger for, hvor meget væksten kan stige.
Så jeg anerkender, at det er svært at styre det her.
Jeg synes, at vi gjorde os mange bestræbelser i 1990'erne, og jeg synes, at der sådan set også gøres hæderlige bestræbelser her på den side af 1990'erne – efter år 2000.
Og jeg synes, at regeringen er hyklerisk, når den skoser de forslag, der er kommet fra bl.a. Socialdemokraterne, for regeringen holder ikke sine egne måltal.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-25:
Den del af svaret, som også gik på, at De Radikale ikke sådan umiddelbart ville handle ret meget anderledes end den nuværende regering, er jo lidt interessant.
Så undrer jeg mig endnu en gang over den allerførste pind i forslaget, at man lægger op til at forøge midlerne.
Det hænger ikke rigtig sammen.
Hvordan falder det så i øvrigt sammen med udmeldingen fra Det Radikale Venstre om, at man vil den anden vej?