runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-04:
Jeg mener, at det vist normalt er sådan, at spørgeren skal læse spørgsmålet op og derefter vente til sin runde med at komme med sine kommentarer.
Men det er dejligt, at formanden giver så vide rammer for onsdagsspørgsmålene.
Det er klart, at regeringen lægger vægt på at svare fyldestgørende på spørgsmål fra Folketinget inden for den normale frist, og det er bestemt også det, vi bestræber os på i Skatteministeriet.
I den sidste folketingssamling modtog vi knap 1.000 almindelig del-spørgsmål, og det kræver naturligvis mange ressourcer, men opgaven bliver også prioriteret højt.
Det kan dog i nogle tilfælde være nødvendigt at udskyde besvarelsen.
Det kan f.eks. være, hvis der er behov for at undersøge et emne nærmere.
I forhold til den konkrete sag, som spørgeren spørger ind til, er det sådan, at i 2012 blev momsen på restaurationsbesøg sænket i Sverige.
I spørgsmål 792 til Skatteudvalget, almindelig del, spørges der så om, hvilke gavnlige effekter det ville have, hvis Danmark også sænkede momsen på restaurantbesøg, som det er sket i Sverige.
Besvarelsen af spørgsmålet blev udskudt, fordi ministeriet ville gennemgå en række svenske rapporter om effekterne af at sænke momsen på restaurationsbesøg, og en gennemgang af disse rapporter har bidraget til en forståelse af, i hvilken grad de svenske erfaringer kan overføres til de danske forhold.
I besvarelsen af spørgsmål 792 er der forsøgt at svare på det stillede spørgsmål om fordelene ved en nedsættelse af momsen på restaurationsbesøg.
Men i svaret er der også nævnt andre relevante forhold, som bør tages med i betragtning, for det er jo ikke uden grund, at skiftende regeringer igennem mange år har modsat sig nedsat moms på enkeltområder.
Den danske enhedsmoms er en af styrkerne ved det danske skattesystem, og som sagt synes jeg, det er meget naturligt, at man netop sikrer sig, at man indhenter de relevante oplysninger, herunder også fra andre lande, når man besvarer spørgsmål fra Folketinget, og det kan desværre nogle gange tage lidt tid.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-04:
Jeg skal allerførst sige til ministeren, at hvis ministeren har problemer med min begrundelse for spørgsmålet, så kan vi sagtens indkalde til et samråd om emnet også.
Altså, der er indholdsmæssigt så meget i det, at vi selvfølgelig kan vælge at gøre det, hvis ministeren foretrækker det.
Jeg kan forstå, at ministeriet har brugt en del af tiden på at indhente oplysninger fra Sverige, og jo bl.a. i et af svarene til mig refererer, at det har givet ca. 4.000 fuldtidsbekæftigede i Sverige, at man har gjort den øvelse.
Det er jo det, jeg spørger om.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-04:
Jeg synes netop, det er meget naturligt at tage udgangspunkt i de svenske erfaringer – det er jeg bestemt ikke uenig med spørgeren i.
Derfor er det også relevant at vide, at der jo har været nævnt en række tal i den svenske debat, herunder tallet på 10.000, som har været nævnt i medierne af forskellige organisationer, men også at der i de officielle svenske rapporter har været arbejdet med et tal på 4.000.
Det skal dog siges, at den rapport også siger, at der er stor usikkerhed om, hvorvidt det så skyldes, at der rent faktisk er kommet flere job i restaurationsbranchen, eller om dem, der allerede arbejder der i forvejen, blot har fået flere timer.
Og da vi nu ved, at den svenske regering er i gang med et mere omfattende analysearbejde, som vil være færdigt her i 2015, så er det jo klart, at det vil være langt lettere at kunne give nogle præcise svar på det, når vi ved, hvad effekterne har været i Sverige.
Vi er altså desværre nødt til nu at konkludere, at man i Sverige ikke kan drage nogle endelige konklusioner om, hvad effekten har været af tiltaget derovre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Jeg vil lige aflive en myte: Jeg ved simpelt hen ikke, om vi skal tilbage til tiden før Jellingstenene, før man som socialist ikke var optaget af, at der var en bæredygtig vækst i samfundet, at der var jobs, at der var muligheder for at leve.
Det er simpelt hen en meget gammeldags tænkning, må jeg sige, og vi har om nogen været optaget af, at der er fremdrift herhjemme, og at der er et internationalt udsyn.
Jeg synes, det er en lidt underlig drejning, som hr. Alex Ahrendtsen kommer med her.
For havde Dansk Folkeparti reelt ønsket det ud fra en god borgerlig tankegang, som jeg forventer at Dansk Folkeparti repræsenterer, så havde man jo gjort det muligt i folkeskoleregi at sidestille folkeskolen, som vi kender den i dag, og implicit at kunne give kommunerne mulighed for i regi af folkeskoleloven også at kunne lave internationale skoler, sådan at vi havde bevaret en folkeskole og en fri- og en privatskole.
De to skoleformer er begge meget vigtige for, at man egentlig kan sige, at vi lever op til grundlovens § 76.
Der er jo frit skolevalg, vi har ikke skolepligt, vi har undervisningspligt.
Men det har Dansk Folkeparti ikke ønsket.
Det skal jeg stort beklage, men så er intentionen i forhold til de børn, der kommer hertil, at de også har mulighed for at kunne klare sig, hvis de rejser med forældrene videre.
Det synes jeg at vi har en forpligtelse til.
Nej, det er jeg ikke enig i.
Så har Dansk Folkeparti en ideologisk kamp mod andre sprog, og der må jeg altså sige, at uanset hvad, så er dansk et meget lille sprog, og skal det være muligt for børn at vokse op i Danmark – børn, der kommer hertil og skal være her 1, 2 eller 3 år og så skal videre – så er det sådan set afgørende vigtigt, at de får mulighed for at kvalificere sig på deres modersmål også i en skolemæssig sammenhæng.
Vi er meget åbne over for mangfoldighed, men vi er også meget optaget af, at børn – alle børn – skal have lov til at udvikle sig på deres modersmål og blive så dygtige som overhovedet muligt.
Og så er jeg for øvrigt meget glad for, at nogle af de forskere, vidensarbejdere og kunstnere – på alle mulige niveauer – som kommer hertil, også bidrager til statskassen og betaler skat.
Det må vi da trods alt også hilse velkommen, når det sker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
I Dansk Folkeparti tror vi jo på, at danske skatteyderpenge skal gå til en folkeskole, hvor der bliver undervist på dansk og ikke på alle mulige andre sprog.
Det er jo den afgørende forskel mellem os og resten her i salen.
Så nævner ordføreren, at selve lovforslaget er en glidebane.
Det er rigtigt, og det er jo en glidebane ved en kløft, for når man ender på den, ryger man hele vejen ned.
Og det er det, der er ved at ske.
Giver ordføreren ikke Dansk Folkeparti ret i, at det her egentlig er forligsstof, og at man slet ikke kan fremsætte sådan et lovforslag, hvis man er oprigtig og husker de forhandlinger, der foregik?
Jeg ved godt, at ordføreren ikke var med det meste af vejen – men alligevel.
Det er jo altid rart, når en socialist vil gavne dansk erhvervsliv, det skal ordføreren da have tak for.
Hun vil samtidig sikre rammer for de her udenlandske medarbejderes børn, og derfor støtter hun lovforslaget.
Men det kan man jo allerede gøre i dag.
Frie og private skoler kan oprette internationale linjer og skoler, hvilket Dansk Folkeparti også støtter.
Jeg ved, at ordføreren kommer fra Fyn, hvor der er mange friskoler, og at ordføreren også er en fortaler for friskolerne og går ind for friskolerne og derfor har sagt det mange gange.
Gør det så ikke noget ved ordføreren, når hun læser høringssvarene fra friskoleforeningerne og privatskoleforeningerne, som virkelig kritiserer det her forslag skarpt, fordi det udsætter dem for ulige konkurrence?
Hvad er ordførerens holdning til den skepsis?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Efter valget kan vi jo tage hvad som helst op.
Alle parter står jo frit, når en regering har opsagt et forlig.
Jeg kan godt komme i tanker om en hel masse ting, og jeg tror også, at fru Merete Riisager kan komme i tanker om nogle ting, selv om hun ikke er med i forliget.
Jeg tror også, De Konservative har nogle ønsker på det område.
Jeg er egentlig lidt ked af, og jeg tror også, det er skidt for regeringen, at vi nu kommer til at stå så frit.
For det vil jo betyde, at nogle af de ting, som regeringen har kæmpet hårdt for, kan vi begynde at kigge på, altså ting, som de borgerlige ikke har været så glade for.
Og regeringen ved godt, hvilke ting det er.
Jeg skal bare endnu en gang opfordre regeringen til at tage det her lovforslag af bordet af hensyn til folkeskoleaftalen og af hensyn til børnene og den ro, som folkeskolen egentlig skal have.
Vi betragter os som en del af forliget.
Det er regeringen, der nu med dette lovforslag har opsagt det.
Det er normal praksis i Folketinget, at når man fremsætter beslutningsforslag eller lovforslag på et område, hvor der er indgået forlig og aftale, anses det for at være opsagt.
Det er bare det, vi stilfærdigt påpeger.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-05:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, det er fremgået flere gange af debatten her i salen om det her punkt, som om udenlandsk arbejdskraft, der arbejder i Danmark, ikke betaler skat i Danmark.
Selvfølgelig betaler man skat i Danmark, når man arbejder i Danmark.
Det var lige en misforståelse.
Så det er altså ikke hr. og fru Jensen, der kommer til at finansiere det her alene. Derudover kan jeg forstå på ordføreren, at ordføreren måske var – jeg vil ikke sige kritisk – jeg vil sige sådan lidt betænkelig ved dele af det her lovforslag og ligesom Venstre var meget opsat på, at det her kom til at virke efter hensigten.
Merete Riisager (LA), 2015-02-05:
Det er jo altid rigtig rart med gode råd fra hr. Alex Ahrendtsen.
Men i forhold til at bedrive liberal politik er det klart, at der lytter jeg mere til de egentlig liberale politikere i mit eget parti.
Som sagt ser vi gerne flere frihedsgrader til kommuneskolerne – meget gerne.
Vi er også optaget af, at der er en fair konkurrence mellem de forskellige.
Og det er et dilemma.
Vi er ærgerlige over, at en god intention er blevet udformet på den her lidt klodsede måde.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-05:
I forhold til den første del om forliget vil jeg sige, at jeg ved, at ministeren skal på talerstolen om et øjeblik, så det vil jeg lade hende svare på.
Flere har allerede nævnt det, altså at der måske er ting i det her, der kunne forbedres, og derfor lagde jeg også i afslutningen af min tale vægt på, at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi følger det her tæt og evaluerer det.
For det kan sagtens være, at der er elementer, som kan gøre det her til et endnu bedre initiativ.
Jeg er ikke sikker på, at det var det, spørgeren mente, men jeg tror i hvert fald, at der, som spørgeren nævner, er nogle ting, som vi skal følge, og måske kommer vi til den konklusion, at det kunne være en overvejelse værd at ændre på nogle af de ting – f.eks. i forhold til relationen til andre IB-skoler.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Ordføreren var jo ikke ordfører under forhandlingerne.
Faktisk er jeg efterhånden den eneste ud over Lotte Rod og ministeren, der møder op til forligskredsmøderne – der er blevet skiftet gevaldigt ud.
Ordføreren kan så heller ikke bevidne, at det her var en del af forhandlingerne, og at det blev taget ud.
Derfor er det forligsbrud, at det er blevet fremlagt af regeringen hernede, og forliget er dermed så blevet opsagt, og vi står alle sammen frit efter valget.
Men jeg bliver altså nødt til at stille ordføreren et spørgsmål alligevel.
Det, jeg vil spørge om, er i forbindelse med, at de her kommunale internationale skoler ikke bliver efter IB-standard.
Hvordan har ordføreren det med det?
Det betyder jo, at udenlandske medarbejderes børn ikke bare kan rejse til et andet land og gå i en IB-skole.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-05:
Tak for det.
At kommunerne nu med det her lovforslag får mulighed for at oprette internationale grundskoletilbud synes vi er et godt initiativ – endda et nødvendigt initiativ i en globaliseret verden.
Vi har allerede internationale skoler i privat regi, og mange af dem fungerer rigtig godt.
Nu kommer kommunerne så med dér, hvor der er potentiale for det.
Der er områder i landet, hvor der er en meget høj koncentration af internationale virksomheder eller danske virksomheder med mange internationale medarbejdere.
I de områder vil det her lovforslag styrke mulighederne for både at bevare, men også tiltrække både virksomheder og arbejdskraft.
Hvis der er ledig kapacitet, vil kommunerne også kunne optage danske børn på skolerne, og det vil i nogle tilfælde uden tvivl være en god mulighed for nogle forældre, som måske har fravalgt den kommunale skole til fordel for f.eks. en international privatskole.
Jeg er ikke i tvivl om, at der for nogle kommuner vil være mulighed for at trække ressourcestærke familier tilbage til det kommunale skoletilbud igennem nogle af de her internationale grundskoler.
I min vennekreds har jeg flere par, der har boet og arbejdet i udlandet, f.eks. i USA, Frankrig, Dubai eller Kina.
De har haft deres børn i internationale skoler.
Nogle af dem er så vendt hjem til Danmark i perioder, måske i et par år, og der var det helt naturlige valg for dem, at børnene i de perioder skulle fortsætte i en international skole.
Der var bare ingen kommunale tilbud, og derfor måtte de i flere tilfælde fragte børnene rigtig langt, for at de kunne komme i et privat tilbud.
Det gælder også for familier, der har boet i udlandet, og som måske mere permanent er vendt hjem til Danmark.
Det forbedrer vores muligheder for at tiltrække udenlandske virksomheder og rekruttere international arbejdskraft, og det er rigtig, rigtig vigtigt for samfundet.
Derfor støtter vi forslaget.
Men som flere allerede har nævnt, mener vi også, det er rigtig vigtigt, at vi følger det her tæt, og at vi evaluerer oprettelsen af de første internationale grundskoler ude i kommunerne.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Det tror jeg ville være ganske fornuftigt, og vi bliver forhåbentlig også klogere på det her.
Så vil jeg bare lige sige: Det var ikke mig, der udtalte, at der ikke blev betalt skat, altså at det skulle være hr. og fru Jensen, der betalte skat til andre folks børn.
Det er ikke korrekt – tværtimod – og det er ikke mig, der har sagt det.
Merete Riisager (LA), 2015-02-05:
Spørgsmålet for et liberalt parti er jo, om man her skal stemme nej og glæde sig over intentionen, eller stemme ja og så prøve at få rettet op på det.
Men vi er også optaget af, at der bliver givet nogle frihedsgrader til de kommunale skoler.
Det er jo en liberal kernesag, og det er da også det, der ligger i det her forslag.
Vi er meget kede af den måde, det er blevet udformet på, og vi synes, det er lidt klodset, at man ikke har taget de private grundskoler mere i ed og lyttet til dem, sådan at man kunne have fået lavet en bedre rammesætning af lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Burde Liberal Alliance ikke stemme nej til dette forslag?
For som det fremgår af høringssvarene fra privatskolerne, er de jo grumme kede af det.
Forslaget er jo konkurrenceforvridende, i og med at eleverne i kommunale internationale skoler kommer til at gå gratis i skole.
Vi ved jo, at Liberal Alliance er et liberalt parti – det hævder de i hvert fald selv – og dermed også støtter det private initiativ.
Det her er jo snarere Socialistisk Internationale, så burde Liberal Alliance ikke stemme nej til forslaget?
Merete Riisager (LA), 2015-02-05:
Jeg nøjes med at tale for mig selv i dag.
Vi behandler nu L 130 om internationale kommunale grundskoler.
I Liberal Alliance er vi meget optaget af internationalisering i hele uddannelsessektoren, og vi mener, at der er mange muligheder for at skabe et bedre udsyn i forskellige dele af uddannelsessektoren.
Således også i grundskolerne, og vi ser gerne, at man åbner nye muligheder som den, der ligger på bordet i dag.
Det, som vi ikke er så positive over for ved det forslag, der ligger her, er, at man har lavet det på en sådan måde, at de fælles rammevilkår for den samlede grundskole er noget skæve.
Det vil sige: I dag har vi jo altså internationale grundskoler, som er private, og de stilles ringere med det her forslag, sådan at der altså kommer en unfair konkurrence.
Det udmønter sig bl.a. ved, at kommunale skoler kan oprettes på alle tidspunkter af året, hvorimod de private skal indrapporteres den 15. august året før.
Der er endda en lang række vilkår, hvor de private skoler stilles ringere.
Der er mindre fleksibilitet i forhold til elevsammensætning, og det er også sådan, at kommunerne kan tilføre midler til kommunale internationale skoler uden om den eksisterende ramme, hvilket igen stiller de private skoler ringere.
Så vi mener altså, at det forslag, der ligger på bordet, burde have været gennemgået ud fra sådan en overordnet betragtning af, hvordan det står til med grundskolen som sådan i Danmark, og hvordan vi sikrer, at der bliver en sund balance, og at man ikke bare flytter de elever, der i dag er på velfungerende private internationale grundskoler, over i den kommunale ramme.
Det, vi må være optaget af, er, at der er de bedst mulige tilbud, at der er en sund konkurrence imellem de forskellige skoleformer, og at rammesætningen altså er mere ligeligt fordelt end det, der ligger i det her forslag.
Så vi stiller os en lille smule undrende over for den måde, forslaget er udformet på.
Vi er jo positive over for hensigten, men vi kommer altså ikke til at ramme den grønne knap og nok heller ikke den røde.
Vi ser en mulighed for at diskutere det her, og vi ser meget gerne, at man laver nogle justeringer, så der kommer et bedre lovforslag på bordet.
Så vil jeg tillade mig at sige, nu jeg står her, at vi selvfølgelig synes, at det er meget, meget interessant, at Dansk Folkeparti med det her lovforslag betragter hele folkeskoleforliget som værende opsagt.
Det er en helt ny situation, som vi ser frem til at de andre partier også forholder sig til.
Det er jo sådan, at folkeskolen generelt er ekstremt presset i øjeblikket af de mange, mange forandringer, der ligger i den samlede folkeskolereform.
Der er så meget støj med den her reform, så det simpelt hen bliver for svært at holde skole.
Derfor ser vi med glæde på den udvikling, som Dansk Folkeparti her skitserer, og vi glæder os til at høre, hvad de andre partiers holdninger er til det, og til at vi sammen kan prøve at kigge på, hvordan folkeskolen kan få noget mere luft til at bedrive skole.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-05:
Bortfalder.
Annette Lind (S), 2015-02-05:
Det her bliver selvstændige skoler med en selvstændig ledelse.
Det ligger uden for folkeskoleloven; det ligger uden for, hvad der ellers er af love for folkeskolen.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
I min ordførertale nævnte jeg kort den nye rapport, der udkom i går.
Det er en rapport udarbejdet af regeringen og naalakkersuisut om fremme af kommercielt erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Der er en række anbefalinger – jeg tror, der er 12 – om det her erhvervssamarbejde mellem Danmark og Grønland.
Man er bl.a. inde på oprettelse af en arktisk låneramme i den nordiske investeringsbank som adgang til kapital fra den europæiske investeringsbank.
Der er en masse kreative unge i Grønland, som gerne vil igangsætte nogle mineralprojekter, eksempelvis småskalamineralefterforskning og udnyttelse af Grønlands ikkelevende ressourcer i lille skala.
Men de mangler kapital.
Så jeg vil gerne spørge finansministeren: Hvilke af de her anbefalinger vil regeringen særlig fremme, således at der kommer lidt mere dynamik i den grønlandske økonomi og bliver tilført mere risikovillig kapital til gavn for Grønland og til gavn for arbejdspladser i Grønland?
Bjarne Corydon (S), 2015-02-05:
Jeg tror jo, man skal den anden vej rundt, og det er også det, jeg som minister med fru Annette Vilhelmsen som kollega har erfaret: Har man ikke styr på den hårde del af ligningen, altså at man har styr på økonomien, gennemfører tilstrækkelig med reformer og styrer de offentlige udgifter, ja, så går det først og fremmest ud over det bløde.
I forhold til det her med erhvervsmæssige investeringer tror jeg, at mit bedste råd er at sigte knivskarpt på, at det skal ske på kommercielle vilkår, hvis det skal kunne have en lukrativ fremtid.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Ja, og det giver jeg ministeren fuldstændig ret i.
Jeg synes, at noget af det, der har været meget positivt, er, at der faktisk er kommet resultater ud af det.
Men hvor ser finansministerens så mulighederne?
Vi ved jo, at hvis man skal have et stærkt erhvervsliv og også have stor tryghed i samfundet, så er det vigtigt med investeringer – ikke kun i private arbejdspladser, men i hele det sociale område, velfærdsområdet.
Så hvor ser finansministeren muligheden for, at vi fra dansk side kan være med til at understøtte og eventuelt investere, så man også på uddannelsesområdet, sundhedsområdet, infrastrukturområdet, it-området osv. kan nå et niveau, som vil gøre reformer mulige?
Bjarne Corydon (S), 2015-02-05:
Jeg er jo hverken ekspert på forskningsfeltet eller det erhvervspolitiske felt eller ressort.
Jeg ved, at der er et ganske levende, aktivt samarbejde imellem mine kolleger og de grønlandske myndigheder på de to felter, og som jeg sagde i mit indledende indlæg, og som det også er blevet nævnt i løbet af debatten, er der i de senere år åbnet en række muligheder for Grønland i forhold til f.eks. Vækstfonden og Eksport Kredit Fonden.
Det synes jeg er positivt.
For mit eget vedkommende – altså der, hvor jeg har noget at byde på, og hvor mit ministerium, Finansministeriet, har noget at byde på – handler det jo om at bidrage til at vejlede og hjælpe i forhold til de ting, vi har haft held med i Danmark i de senere år i forhold til at styre de offentlige finanser og gennemføre reformer.
Og der er vi jo i den heldige situation, at jeg og fru Annette Vilhelmsen har stået ulasteligt sammen om en stærk, stram styring af de offentlige finanser, indførelsen af en budgetlov og omfattende strukturreformer, der sikrer, at vi har styr på dansk økonomi.
Og de erfaringer kan vi selvfølgelig fra Finansministeriets side øse af til vores grønlandske kolleger.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Jeg vil spørge finansministeren om den ret store udfordring, der er, med at få skabt balance mellem indtægter og udgifter.
Regeringen har – og det ved jeg om nogen – jo selv arbejdet med reformer og forsøgt at få skabt balance mellem indtægter og udgifter.
Hvor ser finansministeren mulighed for, at Danmark kan stille viden til rådighed, så der kan blive investeret og komme flere og mere varige indtægter ud af f.eks. de levende ressourcer, som der er i Grønland?
Og hvor ser finansministeren muligheden for et tættere samarbejde på videnskabs- og forskningsområdet, som jo er noget af det arbejde, der er afsluttet, herunder det arbejde, Minik Rosing var i spidsen for?
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Jeg har ikke noget ønske om, at finansministeren skal forsvare andre politiske partier.
Finansministeren inviterede jo selv til det spørgsmål, jeg stillede, fordi finansministeren så klart sagde, at der ikke var en eneste ordfører i dag, der havde lagt op til at afvige fra den arbejdsdeling, vi har aftalt.
Det mener jeg hr. Søren Espersen klart gjorde.
Det hjælper jo ikke, at han så stemmer for et forslag til vedtagelse, hvor der står noget andet, hvis han i sin egen gøren og laden handler stik modsat.
Det var bare det, jeg gerne ville have at finansministeren skulle forholde sig til.
Bjarne Corydon (S), 2015-02-05:
Altså, det er jo på en måde blevet en del af min politiske skæbne at skulle forsvare andre politikere og andre partiers synspunkter i ny og næ.
Og det er ikke noget, jeg hilser velkommen.
Jeg tror, hr. Søren Espersen udmærket kan tale for sig selv og for Dansk Folkeparti, i forhold til hvad der skulle være Dansk Folkepartis opfattelse her.
Jeg hæfter mig ved, at alle ordførere har noteret, at selvstyreordningen meget klart præciserer, hvem der har ansvaret for hvad.
Og så vidt jeg har forstået det, står Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen også bag det forslag til vedtagelse, vi sammen har foreslået, og som jo helt klart statuerer, hvordan vi ser på den sag.