runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2014-03-11:
Jeg vil godt lige lave en forventningsafstemning, for vi er indstillet på at lave en hurtig behandling af det her lovforslag, men jeg vil også sige, at det jo kræver, at alle er indstillet på det, og også at vi får svar på alle spørgsmål, og at der er tid til forhandlingerne, for det er stadig væk førsteprioritet for os, at det bliver grundigt og seriøst.
Vi håber så, at vi kan gøre det hurtigt.
Jeg må bare sige til ministeren, at hvis der foreligger nogle papirer, noget dokumentation og nogle beregninger på de udtalelser, ministeren kommer med her, nemlig hvor meget dyrere det vil blive, så vil jeg bede om, at ministeren oversender dem med det samme, for jo før vi får dem i udvalget, jo hurtigere kan vi begynde at behandle dem, og så ved vi jo også, hvad det er, vi skal stille spørgsmål til.
Jeg kan forstå, at ministeren ved, at hvis man gør så og så meget, betyder det så og så mange penge, og jeg vil bare bede ministeren om at sende det over, fordi jeg kender ikke tallene for, hvor dyrt det ville blive, hvis f.eks. man brugte nedskrivningslister på en anden måde, end man gør i Stormrådet, når det gælder løsøre.
Jeg synes, at ministeren har ret i, at vi da skal kende udgifterne, men jeg håber så, at man vil sende de tal over, når nu man har dem, fordi det kræver jo, for at vi kan komme videre i debatten, at vi har de tal.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvorfor var det, ministeren foreslog, at den første måned skal borgerne selv betale?
Hvad var argumentet for det?
Lars Barfoed (KF), 2014-03-11:
Jeg synes jo, det ville være godt, hvis et bredt flertal i Folketinget kunne aftale nogle fælles europapolitiske positioner, derunder at vi ikke mener, at EU skal være en social union, og at vi derfor også vil arbejde for, at der er grænser for, hvor meget EU skal regulere, når det gælder velfærdsydelser i EU.
Hvis statsministeren også deler den opfattelse, undrer det mig jo, at statsministeren tilbage for trekvart år siden lancerede forhandlinger om en europapolitisk aftale med partierne, og at vi nu intet hører til den aftale længere.
Men regeringen har jo tilsyneladende afbrudt de forhandlinger og har tilsyneladende ikke længere nogen ambition om sådan en europapolitisk aftale.
Men det var da interessant, hvis statsministeren kunne sige, at de forhandlinger vil fortsætte, og at regeringen har den hensigt at få en europapolitisk aftale også omkring værnsregler, der sikrer, at vi kan bevare vores velfærdsydelser, som vi selv vil have dem her i Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg tager med fra debatten, at Det Konservative Folkeparti mener, at vi skal overholde lovgivningen.
Og det skulle undre mig meget, hvis Det Konservative Folkeparti pludselig havde den holdning, som jeg hører at andre partier har, f.eks. Dansk Folkeparti, at i de tilfælde, hvor man ikke er helt enig i lovgivningen, skal man bare lade være med at overholde lovgivningen.
Jeg mener faktisk, det ville være rigtig skidt for Danmark som retssamfund, hvis det var en måde at tænke på, som bredte sig.
Så jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti mener, at man skal overholde loven.
Men vi skal også, samtidig med at vi er en del af det indre marked og overholder lovgivningen, selvfølgelig passe på det velfærdssamfund, som vi gerne vil have.
Og derfor ville det også være spændende, hvis vi kunne sende et klart og tydeligt signal fra debatten i dag, eller i det hele taget fra dansk side, om, at vi ikke mener, at man skal have én stor velfærdsunion i Europa.
Vi mener, det aldrig har været meningen, at man skulle udligne på tværs, eller at man skulle have en velfærdsunion.
Borgere, der rejser i EU, skal rejse for at arbejde, ikke for at få en velfærdsydelse.
Det mener jeg er et stærkt fundament, som det ville være stærkt at vi her fra det danske Folketings side kunne melde ud.
Vi går ind for EU, vi går ind for den fri bevægelighed, vi går ind for, at man skal overholde lovgivningen, og vi går ind for, at vi gør, hvad vi kan, for at bevare det danske velfærdssamfund.
Og EU er ikke nogen stor velfærdsunion.
Det budskab med de punkter ville det være stærkt hvis vi kunne sende fra det danske Folketings side i dag, og jeg håber jo stadig på, at Det Konservative Folkeparti vil være med.
Jeg tvivler på, at man i længden kan opretholde et billede af, at der er en hel masse andre alternative muligheder end dem, som regeringen har lagt frem, hvis man samtidig også skal overholde lovgivningen.
Lars Barfoed (KF), 2014-03-11:
Det er godt.
Så vil jeg sige til statsministeren, at jeg synes, det er rigtig godt, at statsministeren kaster sig ind i kampen på finsk side, når det gælder dagpengene.
Jeg er egentlig også glad for, at statsministeren har tilkendegivet i dag, at man vil tage en debat i EU om velfærdsydelser, hvis det er sådan, at velfærdsydelserne kommer til at koste rigtig mange penge.
Men når vi nu er enige om, at det må være rimeligt, at vi har et optjeningsprincip, burde det så ikke også, når det gælder uddannelsesstøtte, når det gælder børnecheck – ydelser, der ikke er direkte knyttet til det at have et arbejde – være medlemslandene selv, der i langt højere grad bestemte, hvilke regler der skulle være gældende, sådan at man også kunne forbeholde ydelserne til landets egne statsborgere, eller i hvert fald mennesker, som har boet længe i landet og bidraget til samfundets udvikling?
Vil statsministeren ikke være med til i EU at tage et opgør med den centralisme, der tilsyneladende har bredt sig, og den holdning, der tilsyneladende er i Kommissionen på det her område?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg synes, at det er fint at have et optjeningsprincip, og det vil vi også have med den lovgivning, som regeringen har lagt frem.
Jeg respekterer bare, at det optjeningsprincip også skal gælde andre EU-borgere end danskere, for vi har jo stadig et optjeningsprincip.
Der har været mange misforståelser i den debat, men vi fortsætter jo med at have et optjeningsprincip, så det synes jeg er rigtig godt.
Lars Barfoed (KF), 2014-03-11:
Forudsætningen for at diskutere politik er jo, at begge de to parter, der diskuterer, har en holdning og vil fortælle, hvad deres holdning er.
Nu vil jeg gerne fortælle, hvad Det Konservative Folkepartis og min holdning er til det med velfærdsydelser og børnecheck.
Nu ser jeg helt bort fra det med gældende ret.
Det er vi uenige om.
Jeg mener ikke, at det er godtgjort, at vores optjeningsprincip er i strid med gældende ret, men lad nu det ligge.
I Det Konservative Folkeparti har vi den holdning, at vi er stærke tilhængere af EU, vi er stærke tilhængere af det indre marked, vi er stærke tilhængere af fri bevægelighed for arbejdskraften, men vi har også den opfattelse, at der må være grænser for, hvor meget EU skal regulere, hvor centralistisk EU skal være.
Der må være plads til, at medlemslandene har deres egne regler om velfærdsydelser.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Helt bortset fra hvad vi kan være uenige om er gældende ret, mener statsministeren så, at det ville være rimeligt, hvis vi kunne have et optjeningsprincip, når det gælder børnechecken, eller mener statsministeren egentlig, at det er rigtigt, at vi afskaffer optjeningsprincippet, sådan rent politisk principielt?
Den holdning ville jeg gerne have statsministeren til at afsløre for os alle sammen her i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg synes, der er masser af holdningstilkendegivelser i det, jeg siger.
Synes jeg, det er en katastrofe, at man kan sende sin børnecheck ud?
Synes jeg, det er fantastisk?
Nej, jeg lever med det.
Altså, jeg lever med det.
Det er også en holdningstilkendegivelse.
Og jeg vil sige, at det ville være meget svært at leve med det, hvis vores jurister ikke gav Kommissionen ret og sagde: Vi har ikke en god sag her.
Juristerne siger meget, meget tydeligt, at vi ikke har en god juridisk sag i forbindelse med børnepengene.
Med dagpengene forholder det sig helt anderledes.
Så der har vi gode juridiske argumenter, og jeg synes også, vi har gode politiske argumenter.
Og økonomisk set er det en langt alvorligere sag, end det med børnepengene er.
Hvis det ikke er en holdningstilkendegivelse, ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg synes egentlig, det er stærke holdninger, som dybest set handler om tre ting, nemlig at overholde loven, være en del af det indre marked og bevare et solidarisk velfærdssamfund.
De ting skal kombineres, og det, vi har lagt frem i dag, kombinerer lige præcis de ting.
Anders Samuelsen (LA), 2014-03-11:
Nu har jeg to gange spurgt til statsministerens holdning til det her, og så får jeg at vide, at statsministeren »lever med det«.
Grunden til, at det er interessant, hvad statsministerens egen holdning er, er, at ud af det kan man ligesom fornemme, hvad hun kæmper for.
Altså, vi har fået at vide i dag, at det er statsministerens holdning, at vi skal tage kampen i forhold til dagpengesystemet, jævnfør det, der foregår i Finland.
Det er en holdningstilkendegivelse: Her vil man gå ind og kæmpe.
Men vi kan ikke få at vide, hvordan det forholder sig med børnechecken.
Jeg tror da, at mange danskere synes, det er meget underligt, at vi har en politiker, der taler som en embedsmand i stedet for som en politiker.
Kan statsministeren ikke godt forstå det?
Det tror jeg sådan set godt statsministeren kan.
Men er det det samme, som at man synes, det er en god idé – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jamen jeg lever med, at det er sådan, det er, ligesom den tidligere regering levede med, at det var sådan, det var.
For på trods af at den tidligere regering ændrede optjeningsprincippet, ændrede de jo aldrig det faktum, at man kunne sende sin børnecheck ud af landet.
Nu får vi jo sjældent svar af hr. Lars Løkke Rasmussen på, hvorfor man egentlig gjorde det, men jeg går ud fra, at det var, fordi de havde det på præcis samme måde – at de levede med det, fordi det ikke havde været lovligt at gøre noget andet.
Så jeg kan sagtens forstå folk, der tænker: Hvorfor skal børnene ikke bo i Danmark?
Jeg kan sagtens forstå synspunktet, men jeg lever med det, også fordi det er sådan, lovgivningen er, og jeg synes egentlig, det må være tilstrækkeligt svar.
Den tidligere regering ændrede lovgivningen på baggrund af den såkaldte Metockdom – den var de vist ikke helt enige i, så vidt man må forstå dem – men de indrettede stadig lovgivningen, så den fulgte de domme, der kom fra EU-Domstolen.
Anders Samuelsen (LA), 2014-03-11:
Det må jeg tage som en bekræftelse af, at statsministeren synes, det er en god idé, at man kan trække børnechecken ud af Danmark.
Er det rigtigt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
For det første tror jeg, man skal skelne lidt mellem, hvad den tyske kansler og den britiske premierminister har sagt om de her spørgsmål.
Som jeg følger debatten, er der temmelig stor forskel.
Jeg har hørt kansler Merkel sige meget tydeligt, at hun ikke ønsker, at vi skal have social union.
Det er jeg meget enig i.
Det startede jeg også med at sige.
Jeg udtrykte mig måske lidt anderledes, men det er det samme: Jeg mener ikke, vi skal være én stor velfærdsstat, hvor vi udligner på tværs af grænserne.
Det mener jeg aldrig vi har besluttet at vi skal være, og det mener jeg heller ikke at vi skal være.
Hvert enkelt medlemsland har sin egen velfærdsordning, og det skal vi også fortsat have, og det skal vi kæmpe for at vi fortsat har.
Det mener jeg er den balance, vi skal finde.
Så er der noget lovgivning – der er en forordning i det her tilfælde – som regulerer spørgsmålet om børnefamilieydelsen, og der mener jeg at der er én ting, der er det vigtigste, og som står over alt andet: Det er, at vi skal følge lovgivningen.
Vi skal følge lovgivningen, og det vil sige, at borgerne skal have de rettigheder, de skal have.
Som jeg også har sagt tidligere, har vi jo givet det svar, at vi ikke bare skal følge loven administrativt, vi skal også følge den, sådan at vi har lovgivning i Folketinget.
Og vores svar på det, den løsning, der efterspørges her, er den lovgivning, vi har lagt frem i Folketinget.
Der er mange, der har sagt: Hvorfor viser I ikke lederskab og fortæller, hvad I gerne vil?
Jamen det har vi gjort, for vi har lagt et stykke lovgivning frem, som vi mener er rigtigt, som bestemt ikke slår bunden ud af statskassen – og det skal det selvfølgelig heller ikke – og som sikrer, at vi gør tingene i overensstemmelse med den lovgivning, vi selv har tilsluttet os.
Så vi har givet et signal om, hvad vi synes er det rigtige, og det er, at man tilslutter sig den lovgivning, som regeringen har foreslået.
Anders Samuelsen (LA), 2014-03-11:
Både den tyske kansler, Merkel, og den engelske premierminister, Cameron, har peget på, at EU ikke skal være en social union, hvor vi sender checks på tværs af landegrænser.
Som jeg hører de ting, som statsministeren har sagt på sit pressemøde, er det lidt det spor, statsministeren forsøger at lægge sig i.
Der blev tidligere i den her spørgetime spurgt ind til, hvad statsministerens egen holdning er til spørgsmålet om børnechecken, altså ikke det her med, om der er en økonomisk ubalance i det eller ej, eller om det er et stort problem eller ej, men om statsministeren sådan principielt selv synes, at det er en god idé med de regler, som EU nu vil pålægge os at vi skal følge.
Kan vi ikke bare få at vide fra statsministerens side – høre den politiske holdning, som også blev efterspurgt af hr. Lars Løkke Rasmussen – om det er en god løsning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg tror også, vi skal acceptere en vis uenighed på det her område.
Som jeg har forstået Enhedslisten, ønsker man egentlig meget lange dagpengeperioder, og hverken 4 år eller 7 år er godt nok til Enhedslisten.
Det er jo fair nok, at man har det synspunkt.
Jeg mener, at med den beslutning, der blev truffet i 2010, havde man en for voldsom indfasning af den 2-årige dagpengeperiode.
Det har vi forsøgt at løse fra dag et, og vi har fundet en rigtig god løsning, som holder et forsørgelsesgrundlag under de mennesker, som falder ud af dagpengesystemet.
Og det er godt, at vi har fundet det.
Kombinationen af, at regeringen har ført en aktiv politik, som skaber arbejdspladser i Danmark, samtidig med at vi nu er ved at kigge på hele vores beskæftigelsessystem, sådan at man holder op med meningsløs aktivering, holder op med uddannelse, som egentlig ikke fungerer, men målretter uddannelse til dem, der har allermest brug for det, kigger mere på mennesket, individet i beskæftigelsesindsatsen, og skaber et tættere bånd mellem jobcentrene arbejdsmarkedet – nogle konkrete initiativer, som skal sikre, at de arbejdsløse ikke skal gå arbejdsløse, hverken 1, 2, 3 eller 4 år – mener jeg betyder, at vi får bedre mulighed for at have en kortere dagpengeperiode på de 2 år, og at vi på den måde har et fornuftigt system, hvis man kombinerer det med de andre ting.
Det er jo bare en holdningsforskel.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-03-11:
Vi er tæt på at have et fornuftigt dagpengesystem, bliver der sagt.
Mener statsministeren virkelig det?
Altså, der var mere end 30.000, der faldt ud af systemet sidste år, og yderligere tusinder står til at falde ud af dagpengesystemet i det år, vi er i nu.
»... tæt på at have et fornuftigt dagpengesystem«?
Undskyld mig, ved statsministeren ikke, at den midlertidige ordning, vi ganske rigtigt har lavet sammen, netop er midlertidig, og at mennesker kommer markant ned i ydelse, i forhold til hvad det vil sige at være på dagpenge?
»... tæt på at have et fornuftigt dagpengesystem«?
Mere end 30.000 er faldet ud i år, vil jeg sige til statsministeren.
Jeg synes, det er meget tydeligt, at vi ikke bare har et indfasningsproblem, men at vi har et permanent problem.
Og så må jeg bare spørge statsministeren: Hvorfor vente på en eller anden kommission, som ikke engang er nedsat endnu?
Og hvorfor er den i øvrigt ikke det?
Altså, er det ikke åbenlyst, at vi har et problem?
Hvorfor ikke starte forhandlinger om et nyt, robust dagpengesystem nu? vil jeg spørge statsministeren.
Kan statsministeren derudover garantere, at statsministeren har den plan sammen med regeringen at gennemføre permanente forbedringer af dagpengesystemet inden et valg?
Jeg frygter naturligvis, at den her kommission bare er sådan en slags syltekrukke og aldrig rigtig bliver til noget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg fik desværre ikke helt klart bekræftet af hr. Lars Barfoed, om man er indstillet på at overholde EU-lovgivningen.
Og det ærgrer mig rigtig meget, for i den debat, der har været, har det ikke stået fuldstændig klart, om man ønskede at overholde lovgivningen.
Hr. Lars Barfoeds parti har foreslået en fradragsordning i stedet for børnechecken.
Problemet med den fradragsordning er, at den er skæv, og at man så har til opgave at forklare 10.000 danske familier, hvorfor de ikke længere skal have en børnecheck.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har foreslået det med fradraget – måske, måske ikke; jeg er ikke helt sikker på, hvad Venstre mener.
Men han har i hvert fald foreslået, at man indekserer børnechecken, alt efter hvor borgeren kommer fra.
Det er ikke lovligt, og derfor venter jeg stadig på, at både Det Konservative Folkeparti og Venstre kommer op med nogle alternative løsninger på, hvordan vi kan indrette lovgivningen, så vi overholder den lovgivning, vi én gang har sagt ja til.
Og jeg vil igen gerne invitere Folketingets partier til at komme over i Skatteministeriet og indgå i forhandlingerne og komme med de gode ideer.
Vi har lagt vores bud frem på, hvordan man kan sikre, at Danmark overholder lovgivningen, og vi har også i dag lagt vores bud frem på, hvordan man sikrer, at man, samtidig med at man overholder lovgivningen, kæmper for den danske velfærdsmodel.
Det mener jeg der burde kunne sikres opbakning til her i Folketinget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-11:
Men jeg synes ikke, ordføreren svarede på spørgsmålet.
Altså, rent principielt er det jo sådan, at kommunerne har ansvaret for vandløbssikring, kystsikring osv.
Det er faktisk ikke så mange år siden, man fik en oversigt tilsendt over de steder, hvor kommunerne vurderede der var den største risiko for forhøjet vandstand osv.
Nogle af de eksempler, der er på, at folk er kommet meget galt af sted i forbindelse med den her konkrete stormflod, er, hvor folk har købt en kommunal byggegrund inden for de sidste 6 til 8 år.
De har købt en grund af kommunen, de har fået en byggetilladelse, de har tegnet alle forsikringer.
Nu får de så at vide, at det er fint nok med den selvrisiko, og pyt så med, at det måske koster dem 100.000 kr. tilsammen i selvrisiko, fordi de både skal betale for en del af deres indbo og løsøre og så for genopbygningen af deres bolig.
Der er det, jeg siger, at vi altså er nødt til at tage den diskussion her i Folketinget, for det er, som det ligger med lovforslaget her, altså ikke godt nok.
Vi er nødt til at skulle have de her ting tænkt ind, for det er jo altså ikke den enkelte grundejer, som har gjort noget forkert, det er vi nødt til at konstatere.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-11:
Jeg kan sagtens forstå de familier, som kan stå i den situation.
Det siger jeg, fordi jeg selv har haft en ekstrem naturoplevelse i 2007 på en nyanlagt byggegrund.
Heldigvis havde jeg en privat forsikring, som kunne dække en del af det, men det kostede også mig og min familie på den anden side af 50.000 kr. i private omkostninger.
Det er desværre nogle gange sådan, at man bliver udsat for naturens hærgen, det kommer man jo ikke uden om.
Men dermed også bare sagt, at der også findes konkrete eksempler på noget, som ligger ud over, hvad der ligger i den her stormflodsordning.
Når det er sagt, er det jo vigtigt – og der deler jeg fuldstændig Venstres ordførers, hr. Hans Christian Schmidts, synspunkt i sin tale – nemlig at der selvfølgelig er en række elementer, som vi også skal se på, og som vi skal lære af, herunder hvad man kan gøre for at forebygge.
Det er ikke noget, som vi kan håndtere i forbindelse med det her lovforslag, men jeg er fuldstændig enig i og deler det synspunkt, som jeg også antager at hr. Hans Kristian Skibby giver udtryk for, nemlig at der bestemt også er andre ting, vi kan lære af den her konkrete stormflodssag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-11:
Jeg vil da gerne give ordføreren ret i, at vi ikke skal sagsbehandle den enkelte sag her i Folketingssalen.
Men omvendt er vi nødt til at tage udgangspunkt i, hvad det her lovforslag vil betyde for den enkelte.
Så kan det godt være, at vi kan sige, at der er over 2.900 sager, der kører.
Jeg tror faktisk, at det nyeste tal er, at der er over 3.000.
Så siger ordføreren, at der kun er 23, som ligger helt i den høje ende.
Men det er jo med til at skabe en forvikling, kan man sige.
Ordføreren siger, at det med selvrisiko giver god mening.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad med kommunens ansvar i forhold til kystsikring?
Hvad med kommunens ansvar i forhold til vandløbssager og vandløbshåndtering?
Vi ved jo, at mange af de her steder er der tale om oversvømmelser, der har fundet sted op til 1,5 km inde i landet.
Som hr. Flemming Damgaard Larsen siger, har det ikke ramt folk, som bor med havudsigt og lige ved vandkanten osv.
Det har ramt folk, der f.eks. har købt en kommunal byggegrund for 6-8 år siden.
De har købt en kommunal byggegrund, de har bygget et hus på en kommunal byggegrund, de har fået en byggetilladelse, de har tegnet forsikringer, og nu står de med skægget i postkassen for at sige det ligeud.
Så synes jeg jo ikke, det giver særlig god mening.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-11:
Der kan være nogle elementer i forhold til det, vi lige skal kigge på under lovbehandlingen.
Mit indtryk er, at man kigger på den gennemsnitlige omkostning, men det skal vi selvfølgelig se på.
Og bare for at vende tilbage til det andet element, som hr. Flemming Damgaard Larsen er inde på, så må jeg lige understrege noget, som gælder langt størstedelen af de skader, der er sket.
Det er selvfølgelig væsentligt, at vi så også kigger på de 23 tilfælde og ser på, om der er nogle enkeltelementer i dem, som vi skal tage højde for.
Men jeg vil meget nødig sagsbehandle her i Folketingssalen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Jeg kan slet ikke forstå ordførerens argumentation.
Den er efter min mening helt ude på overdrevet.
Men lad nu det være.
Den håber jeg så andre kan forstå, jeg kan bare ikke forstå den.
Der er det interessante ved det, at den første måned er den dyreste.
Det er langt den dyreste.
Det gælder f.eks. for de mange, mange familier, der har arrangeret sig med containere.
Der skal tilsluttes vand, kloak, el, internet osv. osv.
Hvordan kan det være, at man lige præcis har taget den første måned og ikke f.eks. den sidste måned eller den midterste måned?
Lone Loklindt (RV), 2014-03-11:
Jamen det fremgår stadig væk ikke klart, hvad det er for et sanktionsapparat, som Venstre vil bruge i forhold til Norge.
Altså, skal vi melde os ud af de europæiske fiskeriaftaler og ensidigt lave en sanktion mod Norge?
Er det Venstres nye politik, at når der er handelsproblemer i en branche, så begynder vi at arbejde for sanktioner mod et enkelt land?
Det er jo interessant, hvis det er Venstres nye EU-politik.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Ordføreren for Socialdemokratiet var meget inde på, at det giver god mening at have en selvrisiko.
Og det gør det også i almindelighed.
I almindelige forsikringer har man jo en selvrisiko på et bestemt beløb.
Men her taler vi om procenter, og det giver så nogle helt andre store beløb på selvrisikoen.
Jeg sidder her med rigtig mange opgørelser, hvor det drejer sig om 92.000 kr., 69.000 kr. osv.
Der er også nogle beløb, der er meget højere med over hundredetusind i selvrisiko.
Kan ordføreren ikke se, at det er helt urimeligt med disse meget, meget store beløb, som en enlig mor eller en SOSU-assistent på ingen måde har råd til at betale?
Kan ordføreren ikke se, at det er en helt urimelig måde at lave selvrisiko på?
Ordføreren argumenterede med, at det gav god mening, for så var der et incitament til, at man selv kunne forhindre, at skaden blev så stor.
Hvordan skulle f. eks. den dame, der bor inde midt i Frederikssund, kunne have bygget et dige der?
Hun kan ikke engang se vandet derfra, hvor hun bor, og alligevel blev hendes hus totalt ødelagt.
Det vil jeg godt have en forklaring fra ordføreren på.