runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at begrebet motivering er centralt for os i forhold til at holde flere mennesker på arbejdsmarkedet længere, så de kan bidrage til indtjeningen i det her samfund.
Jeg har lidt brug for, at vi forholder os til begrebet motivering.
Når vi snakker motivering i den her sammenhæng, er det jo at fjerne efterlønnen.
Det skulle motivere folk til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Når vi i øvrigt snakker motivering, drejer det sig om en forkortelse af dagpengeretten.
Pudsigt nok er det sådan, at hver gang vi taler motivering i forhold til højtlønnede og højtuddannede, snakker vi om nedsættelse af topskatten og sænkelse af skatten generelt.
Kunne den konservative ordfører være så venlig at prøve at give mig et bud på, hvorfor motiveringsredskaberne er så forskellige, når det drejer sig om enten den ene eller anden gruppe, eller sagt sådan mere banalt: Hvorfor skal mennesker, der har en kort uddannelse og lav lønning, altid piskes?
Og det næste spørgsmål er: Hvorfor skal højtuddannede og folk med høje lønninger altid have gulerødder?
Kunne De Konservative ikke overveje, om vi skulle bruge de samme redskaber til begge grupper?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg synes slet, slet ikke, man kan stille det sådan op.
Det her handler om, at vi her i Danmark fra politisk side sørger for, at vi også fremover har råd til den velfærd, som vi gerne vil have, og som jeg forventer at man også fra venstrefløjens side meget, meget gerne vil have der også er råd til fremover.
Der må vi bare sige, at jeg stadig væk mangler nogle svar fra venstrefløjens side.
Nej, men hvad er det så, vi kan gøre?
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Jeg er jo i den lidt ulykkelige situation, at hvis jeg prøvede på at give et svar, ville formanden gribe ind, for det må jeg jo ikke i den her sammenhæng, men jeg må stille spørgsmål.
Det er så min lod i den her debat.
Mit spørgsmål er stadig væk: Kunne De Konservative ikke overveje at bruge det samme motiveringsredskab over for både kortuddannede og højtuddannede, sådan at vi faktisk gjorde det på en positiv måde og gav nogle redskaber, der sikrede, at der også var et større incitament til at blive på arbejdsmarkedet?
Er det så fuldstændig fremmed, at det også skulle kunne gå ud over – i gåseøjne – kortuddannede?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg synes jo netop, at vi ser på incitamenterne, bl.a. i den her tilbagetrækningsreform.
Vi sørger netop for, at folk får et incitament til i højere grad at blive på arbejdsmarkedet, end de har været tidligere.
Vi er også bare nødt til at sørge for, at der er nogle incitamenter f.eks. for virksomhederne til at være her i landet, fordi hvis virksomhederne flytter ud, er der heller ikke nogen arbejdspladser.
Så der er masser af forskellige måder at se på incitamenter på, og man er efter min opfattelse nødt til at have en bred vifte.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Ordføreren bruger udtryk, som at vi skal have råd til velfærd, og at vi skal have en sund, holdbar økonomi.
Der står ikke på pengesedler i en pengekasse, hvor de kommer fra, og hvad angår statens pengekasse, kan man ikke se på de sedler, der bliver lagt ned i den, om de stammer fra, at efterlønnen er blevet afskaffet, eller om de stammer fra en skattebetaling.
Men et står fast, og det er, at hvis De Konservative får gennemført deres kongstanke om fortsatte skattelettelser, så skal pengene hives op af den kasse.
Der står jo netop ikke navn på pengesedlerne, og det betyder, at den ældre lønmodtager, som mister sin ret til efterløn og til at have nogle gode år sammen med sin ægtefælle og i stedet får en blodprop og bliver invalid af det eller dør før tiden, så er med til at betale til de skattelettelser, som De Konservative vil give til de velstillede.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg kan godt forstå, at hr. Torben Hansen bekymrer sig om de mennesker her i landet, der er nedslidte.
Men hvis man virkelig bekymrer sig om dem, der er nedslidte, og dem, der har det dårligt, her i landet, så bliver vi altså også nødt til at sørge for, at der er råd til at tage hånd om dem fremover.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at vi kommer med nogle svar.
Jeg har stadig væk ikke se nogen svar fra Socialdemokratiet og kompagni fra venstrefløjen her i Folketinget.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Jeg fik ikke noget svar på, hvorfor hr. Bent Bøgsted ikke mener, at det gavner noget.
Men for at tage fat i det med den almindelige borger vil jeg sige, at den almindelige borger, der er håndværksmester, jo bliver generet enormt af at blive udkonkurreret af fupfirmaer, der kan byde langt, langt under, hvad det f.eks. koster at få lavet køkken og bad, fordi de ikke betaler skat og moms, og fordi de betaler en langt lavere løn.
Den almindelige borger, der er håndværker, bliver enormt generet af at blive udkonkurreret af, at der er nogle firmaer, der underbetaler så groft, som det sker.
Så den almindelige borger bliver i den grad generet af den sociale dumping, som den er i dag, og det er det, vi foreslår at der rettes op på, så man som almindelig borger kan gå ind og sikre sig ved at få lavet en kontrakt og sikre, at der er en garantiordning, ligesom man kan sikre sig mod, at der bliver lavet et enormt byggesjusk, ved at sikre sig, at der er en garantiordning.
Men det kan være, det bliver klart på et tidspunkt.
Så skal jeg bare høre om noget andet.
Både de økonomiske vismænd og Dansk Arbejdsgiverforening har jo meget klart sagt, at den måde, deres regnestykke egentlig hænger sammen på, er, ved at arbejdsløsheden ikke må blive for lav, og derfor er man nødt til at afskaffe efterlønnen, for ellers er der en risiko for, at arbejdsløsheden bliver for lav.
De mennesker, der ikke kan komme på efterløn, kommer ikke i arbejde, de bliver arbejdsløse med den arbejdsløshed, vi har, og hvis arbejdsløsheden ikke er tilstrækkelig høj, stiger lønningerne jo, så er der ikke tilstrækkeligt pres på lønningerne.
Derfor skal jeg bare høre, om De Konservative bruger den samme regnemodel som de økonomiske vismænd og Dansk Arbejdsgiverforening, nemlig at den måde, økonomien i det her kommer til at hænge sammen på, er, ved at arbejdsløsheden bliver højere, så man kan presse lønningerne.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Det, der har været udgangspunktet for os, vil jeg sige til fru Line Barfod
, er, at vi fremover skal sikre, at vi har en god, sund, holdbar økonomi.
Vi må bare sige, at hvis vi fremover skal sikre, at der er tilstrækkelig med arbejdskraft her i landet, så vi også har råd til at producere den velfærd, der sørger for, at der også er nogle midler, der kan tage hånd om dem, der er allersvagest i vores samfund, er vi nødt til at sørge for, at der er et vist arbejdsudbud her i landet.
Det er kun ret og rimeligt, at man gør det.
Men jeg kan forstå, at vi fra venstrefløjen stadig ikke får nogen svar på, hvad man synes på det her område.
Svarene svæver stadig væk i vinden.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det er noget, som kan komme ind udefra, og der har vi jo hele RUT-registeret osv., som ministeren redegjorde for, og vi har faktisk ikke set konsekvenserne af de nyeste tiltag, der er blevet sat i værk her pr. 1. januar.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Hvordan i alverden kan ordføreren påstå, at det ikke finder sted i Danmark?
Har ordføreren overhovedet ikke fulgt med i de mængder af sager, der har været, den enorme mængde af sager, der ligger hos Arbejdsretten og andre steder.
I de sager, som fagbevægelsen har vundet mod diverse firmaer, om, at der skulle betales, får de ingen penge ud, for firmaerne er væk.
De eksisterer ikke længere.
Der er masser af sager med fupfirmaer, så jeg mangler stadig væk et svar fra ordføreren på, hvordan arbejdsmarkedets parter skal komme efter den, der bestiller opgaven.
Det har RUT-registeret jo ikke noget med at gøre.
Hvordan skal man komme efter den, der bestiller opgaven?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Så vil jeg gerne oplyse ordføreren for Enhedslisten om, at jeg ellers synes, at jeg følger meget godt med.
Jeg kender ikke den mængde af sager, som skulle ligge.
Jeg ved, at der har været nogle problemer, når det drejer sig om udenlandske virksomheder, der kommer til Danmark for at løse en opgave, med at sørge for, at enhver får sit.
Der har vi jo netop i en enig forligskreds strammet op om RUT-registeret og den information, som RUT-registeret skal have, således at man kan komme efter dem, som ikke svarer enhver sit.
De seneste ændringer er indført pr. 1. januar, og vi har endnu ikke set virkningerne af dem.
Dem har jeg faktisk store forhåbninger til.
Men jeg synes faktisk også, at det kan være meget, meget vanskeligt at komme efter en privat bestiller af en opgave.
F.eks. kan jeg med hensyn til den lille husstandsvindmølle ikke vide, om den entreprenør, der sætter den op, nu har alle sine ting i orden med de underleverandører, han nu har. Hvordan skal jeg som privat bestiller af sådan en opgave kunne kontrollere det?
Hvad er det for et administrativt apparat, Enhedslisten vil opbygge, og hvad koster det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Det at flytte rundt efter arbejde er ikke noget nyt fænomen, og det er heller ikke noget, som EU kan tilskrives æren for.
Det gælder hverken i forhold til danskere, der er rejst ud, eller i forhold til udlændinge, der kommer til Danmark.
Det er ikke nogen acceptabel situation, og derfor er Enhedslistens beskrivelse af situationen, som den ser ud i dag, og listen over nødvendige tiltag langt hen ad vejen meget rigtig.
Det gælder ressourcetildelingen til SKAT, til politiet og til Arbejdstilsynet.
Det gælder reglerne for oprettelse af firmaer, registrering af firmaer og straf for snyd, og det gælder kædeansvar, for så vidt angår de offentlige krav, dvs. moms, skat og ATP.
Men vi i Socialdemokratiet er uenige i, at der skal laves lovgivning om bestilleransvar på de områder, der kan reguleres ved indgåelse og håndhævelse af overenskomster mellem arbejdsmarkedets parter.
Når man ser på 48-timers-aftalen mellem BAT og Byggeriets Arbejdsgivere, kan man se, at de har løst alle de sager, der har været.
Senest har BAT og Dansk Håndværk indgået aftale om kædeansvar for de firmaer, der bestiller, så de firmaer, der bestiller, hæfter i alle led, og vi har endnu ikke set de sidste tiltag.
Det er vores opfattelse, at vi som politikere og Folketing skal være endog meget forsigtige med at begynde at blande os, så længe parterne på arbejdsmarkedet kan finde ud af at tage de nødvendige tiltag.
Det forudsætter naturligvis, at vi giver myndighederne de nødvendige ressourcer og redskaber, så det er muligt at stoppe snyd, udnyttelse og social dumping.
Det står endnu tilbage at se den fulde effekt af de tiltag, som der allerede er taget i forligskredsen, vedrørende RUT, men det er en vigtig debat, og der skal holdes øje med det.
Som jeg sagde, er der en række forslag fra Enhedslisten, som vi bakker fuldstændig op om,
men det er ikke tiden til at lovgive om de områder, som i dag klares af arbejdsmarkedets parter.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Jeg er med på, at der er rigtig meget her, som klares af arbejdsmarkedets parter.
Fagbevægelsen har løftet et kæmpe ansvar her.
Jeg takker også meget for opbakningen til en række af de andre forslag, vi har.
Men jeg vil bare gerne høre ordføreren: Når det gælder bestillere, hvordan forestiller Socialdemokraterne sig så at arbejdsmarkedets parter skulle løse det problem?
Hvordan skal arbejdsmarkedets parter gå ind og sikre, at bestilleren løfter sit ansvar og sørger for, at det er nogle ordentlige firmaer, der bliver hyret, og ikke bare fupfirmaer?
Når det gælder byggesjusk, har vi jo i dag en garantiordning, der gør, at bestilleren kan vide, at pengene er i banken, hvis det viser sig, at der er byggesjusk.
Hvad er problemet med at indføre det samme i forhold til at sikre nogle ordentlige vilkår, så vi ikke får social dumping?
Jeg er bare nysgerrig, for nu har jeg flere gange hørt det her med, at det skal arbejdsmarkedets parter stå for og det skal de løse.
Hvordan er det, at arbejdsmarkedets parter kan gøre den, der bestiller opgaven, ansvarlig?
Jeg er med på, at man kan lave aftaler om kædeansvar, som man nu også får i nogle overenskomster, sådan at en hovedentreprenør hæfter for underentreprenørerne, men hvordan gør man den, der bestiller opgaven, ansvarlig?
Hvis den, der bestiller opgaven, hyrer en række fupfirmaer, som så groft underbetaler arbejderne, og som ikke betaler skat og moms osv., hvordan i alverden skulle arbejdsmarkedets parter kunne komme efter ham eller hende?
Vores forslag går jo heller ikke ud på, at vi skal fastsætte lønnen.
Vi siger bare, at den løn, der så er aftalt, skal man betale.
Det er derfor, jeg bare vil høre, hvor Socialdemokraterne står, i forhold til hvad man gør med hensyn til bestilleren, for ordføreren siger jo, at arbejdsmarkedets parter ikke kan komme efter bestilleren.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke er enig i, at det kræver lovgivning, hvis vi skal efter bestilleren.
Arbejdsmarkedets parter har ingen mulighed for at komme efter bestilleren.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Her forestiller vi os, at bestilleren hyrer et firma, så det er firmaet, som skal udbetale lønnen.
Det er jo ikke bestilleren.
Så man kan ikke gå efter bestilleren, men efter firmaet, og det, jeg siger, er, at der kan arbejdsmarkedets parter gå ind.
Dels kan man få organiseret virksomheden, det kan arbejdsgiverne måske få gjort; dels skal de medarbejdere, som arbejder der, selvfølgelig organiseres af fagbevægelsen, og så skal det derigennem sikres, at den løn, der skal udbetales, også bliver udbetalt.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det her forslag om bestilleransvar er ikke et forslag, vi i Dansk Folkeparti kan støtte.
Vi kan se, at det vil give en hel del problemer.
Det vil også give problemer for den almindelige borger, der har et hus og skal foretage ombygninger, eller som vil stå som bygherre for sit eget hus.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke indstillet på at indføre bestilleransvar.
Vi kan derimod godt se, at der er nogle problemer, og et flertal i Folketinget har sagt, at de problemer, der opstår ved brug af især udenlandske virksomheder, hvor der sker en del svindel – og det er jo især i virksomheder fra Østeuropa, vi har set det – skulle rettes op ved RUT-registeret.
Så vil det løse alle problemer.
Der er så blevet strammet op her den 1. januar, og der har vi selvfølgelig ikke set nogen virkninger af de opstramninger endnu.
Jeg håber da selvfølgelig, at det vil have den virkning, at der ikke kan ske det misbrug fra andre virksomheders side fra resten af Europa.
Men det store problem er jo, at vi ikke sådan lige umiddelbart på grund af EU-regler kan lukke af for de virksomheder fra Østeuropa, der bevidst går efter at svindle.
I Dansk Folkeparti så vi egentlig gerne, at der var nogle skrappere regler om, at man kunne sige, at der ikke var nogen, der kom ind i Danmark for at arbejde, medmindre de på forhånd havde indgået en overenskomst for deres medarbejdere.
Jeg har min stærke tvivl om, at RUT-registeret er det rigtige, og at det kan hindre et tryk af arbejdsmarkedet fra Østeuropa.
Om det er bevidst, at man gerne vil have det?
Det tror jeg egentlig, at det er i EU, altså at man skal have arbejdskraftens frie bevægelighed, og at det er en del af det projekt i EU, hvor man vil have, at man skal bringe lønningerne ned i de mest løntunge lande, så de nærmer sig Østeuropa og Sydeuropa.
Jeg tror egentlig, at det sådan er en bevidst strategi i EU.
Jeg håber da ikke, at det er det, den danske regering også synes.
Man kan få fornemmelsen af, at dem, der sidder nede i EU, har så travlt med at se på, hvordan forholdene er i Sydeuropa, og hvordan vi kan få løftet Østeuropa op på en standard, der ligner det, de har i Sydeuropa og midt i Europa, og så tænker man ikke over, at der er nogle lande, der er lidt mere udviklede, som Danmark, hvor vi har et helt andet system.
Virkningen af det er så, at de håber på, at med de tiltag, de laver i EU, bliver det danske system trykket og udhulet, så vi kommer ned i nærheden af det.
Jeg håber ikke, at det er den vej, det kommer til at gå.
Man kan have sin frygt for det, men vi kan godt se i Dansk Folkeparti, at der er nogle problemer med virksomheder fra Østeuropa.
Vi tror ikke helt rigtig på, at RUT-registeret kan løse det, men vi håber da, at det bliver sådan, at vi har taget fejl, og at RUT-registeret kan løse de problemer, men bestilleransvar er ikke noget, vi bryder os om.
Vi tror, at det vil være mere til gene end til gavn, så vi kan ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Hvis den, der bestiller en opgave, faktisk bliver gjort ansvarlig for, at der bliver betalt skat og moms, og at der bliver betalt den løn, der er aftalt, hvorfor vil det så ikke gavne?
Så har man en, man kan holde fast i, en, der bliver her, i modsætning til fupfirmaerne, der bare forsvinder.
Så jeg forstår ikke, hvordan hr. Bent Bøgsted kan sige, at det ikke vil gavne.
Det var det ene spørgsmål.
Så er der et andet spørgsmål.
Hr. Bent Bøgsted siger, at det vil gå ud over almindelige borgere.
Men vi har jo allerede på byggeområdet, som er det område, som de fleste almindelige borgere er i kontakt med, hvad angår det her, en ordning i forhold til byggesjusk, hvor der er garantiordninger osv.
Hvorfor ville det, hvis man skal have lavet en stor ombygning til over 100.000 kr., så være specielt svært at kræve, at der bliver stillet en garanti fra det firma, ligesom man jo, hvis man får det lavet hvidt, vil kræve, at der bliver stillet en garanti for, at der ikke er byggesjusk?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jamen hvis det skulle være sådan, som fru Line Barfod siger her, altså at det ikke skulle have nogen betydning for den almindelige borger at få indført et bestilleransvar, er det jo ikke nødvendigt at lave en bagatelgrænse på 100.000 kr. Så skulle man gå ind og sige, at en almindelig borger, der skal have lavet noget på sit hus eller selv står som bygherre på sit hus, skulle være helt undtaget fra de regler.
Men hvis man skal have lavet nyt køkken og nyt badeværelse, kommer man altså mange gange op på langt over 100.000 kr.
Så siger fru Line Barfod, at man så er omfattet af et bestilleransvar, men det kan jeg ikke se er ret og rimeligt.
Hvis man som privatperson laver en aftale med en håndværker om et nyt køkken eller et nyt bad, og den håndværker så laver en anden aftale med en anden, måske et polsk firma, om, at de lige kommer og sætter fliser op, og der så sker noget svindel, jamen så har man handlet i god tro.
Man regner med, at man har lavet en aftale med en håndværker, der står for det hele, og så skal man jo ikke bagefter præsenteres for en dobbeltregning, for som privatperson betaler man det hele til den, som man har lavet aftalen med.
Hvis de hyrer nogle andre til at gå ind og lave noget af byggeriet, kan jeg ikke se, at det skulle være den almindelige borger, der skulle rammes af det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Det kan være, det kræver to svar at svare på det her.
Men det er jo rigtigt, hvad der bliver sagt, når vi kigger på bestillere, som vil snyde.
Altså, hvis vi forudsætter, at arbejdsmarkedets parter er i stand til at få organiseret de firmaer og de medarbejdere, der kommer hertil fra andre lande, så de kan få nogle ordentlige vilkår, så står problemet med bestilleren tilbage, i forhold til om der er nogle, der prøver på at snyde, og det er der jo givet.
Det har der altid været, og det vil der sikkert også være i fremtiden.
Det kræver jo så i hvert fald for mig at se flere ting.
Først kræver det, at de myndigheder, vi har i Danmark, har nogle ressourcer, så de er i stand til at gribe ind, når de får at vide, at der er en bestiller, som forsøger at omgå reglerne.
For det, som en bestiller skal gøre, er at sørge for, at der bliver betalt skat, at der bliver betalt moms, og at der bliver betalt ATP.
Det har jeg også sagt.
Der kan vi ikke finde os i, at der er nogle, der prøver at snyde.
Resten af det, der skal betales, er jo løndelen og ordentlige forhold, når man skal sove, så man ikke skal ligge i en lade, og hvad vi ellers kan se.
Det er jo forhold, der skal reguleres af arbejdsmarkedets parter og ikke af myndighederne.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Jeg synes, det var lidt svært at høre, hvor alvorligt ministeren egentlig mener at problemet er og dermed hvor alvorlige tiltag det egentlig er nødvendigt at tage for at imødegå det her problem.
Vi ser flere og flere firmaer, som siger, at det er et kæmpe problem, at de bliver udsat for en så voldsom og unfair konkurrence.
Vi har på det seneste set sagen om Fitness World, hvor der ikke bare er tale om social dumping, men hvor medarbejderne bliver truet med tæv, hvis de tillader sig at tale med fagforeningen.
Vi er dermed ovre i noget, der ligner menneskehandel.
Byggefagene har for nylig været ude på en lang række arbejdspladser.
De besøgte 60 pladser.
Tre af de firmaer var registreret i RUT, og kun et af de tre, der var registreret, var registreret på en korrekt adresse.
Mener ministeren virkelig, at det ikke er noget specielt stort problem, og at det er noget, hvorom vi rolig bare kan sige, at det må arbejdsmarkedets parter løse?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Altså, fru Line Barfod må have mig meget undskyldt, hvis fru Line Barfod ikke kunne høre alvoren i min tale.
Ærlig talt så tror jeg ikke, at der er nogen her i Folketinget, der kan være i tvivl om, at den her sag faktisk står ret højt på den politiske dagsorden.
Nu er jeg godt klar over, at fru Line Barfods parti som faktisk det eneste parti står uden for aftalen om RUT-registeret.
Det er jo så bare beklageligt, men jeg glæder mig meget over, at f.eks. Socialistisk Folkeparti er med til at tage et ansvar her, så det kunne også være, at fru Line Barfod for en gangs skyld skulle prøve at åbne øjnene og se, om resten af Folketinget måske kunne have ret, og at det ikke kun lige er Enhedslisten, der kunne have ret.
Så ud over de initiativer, der er blevet taget med bl.a. RUT-registeret, hvor de sidste initiativer først lige er trådt i kraft her den 1. januar, er det jo altså sådan, at vi har en over 100 år gammel tradition for, at det er arbejdsmarkedets parter selv, der løser de her problemer, godt hjulpet af de regler, der er på det her område, men at det ellers er et område, hvor arbejdsmarkedets parter selv styrer.
Det er en tradition, som jeg synes vi skal være meget, meget påpasselige med at bryde.