runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Prøv nu at høre bare ganske kort: Det er jo ikke en uskik at hjælpe folk i nød, tværtimod.
Det har vi altid kunnet i Danmark, og det vil vi også fortsat gøre.
Der, hvor vi har problemet, er, når nogle misbruger vores gæstfrihed.
Det er jo derfor, at indsatsen over for kriminalitet i nogle af flygtningelejrene er blevet kraftigt opgraderet på det seneste.
Det var på tide, det var også relevant, det medgiver jeg – man kunne have gjort det for mange år siden, da Dansk Folkeparti også var med til at have magten – og på det område synes jeg, at den indsats, der er gjort, er god.
Men det bliver aldrig i Danmark, at vi ikke kommer til at hjælpe folk i nød.
Nu skal man jo passe på, hvad man siger her fra talerstolen.
Jeg vil ikke påtage mig at gøre Venstre sådan rask med hensyn til den økonomiske politik, for der må jeg indrømme, at der er noget langt til en egentlig forståelse af, hvad Venstre gerne vil.
Bare sådan noget meget simpelt, som når hr. Lars Løkke Rasmussen siger, at han har flyttet Venstre frem til at ville have nulvækst i 2020, hvad betyder det så?
Det kan vi ikke få et eneste svar på.
Nu bliver der bl.a. nævnt skatteaftalen fra i sommer, og sandheden er, at Venstre jo er med i den.
Det var en aftale, vi indgik sammen med Venstre og Konservative – en fornuftig aftale på mange områder, som jo øger den disponible indkomst hos danskerne til næste år med 2,3 pct., og det er vel ikke så dårligt endda.
Så den her snak om sygdom og ikke sygdom skal jeg ikke forholde mig til, det skal jeg heller ikke gøre mig klog på.
Jeg konstaterer bare meget kort og præcist, at den finanslov for 2013, som vi nu kommer til at vedtage i morgen, holder hånden under beskæftigelsen i Danmark, øger beskæftigelsen i Danmark og sørger for, at væksten i Danmark bliver højere, end den ellers ville være blevet.
Det er sådan set fornuftigt nok.
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Det, vi diskuterer i dag, er jo forskellen på den vækst, man gerne vil have i det offentlige, altså enten den nulvækst, som Venstre står for, eller en realvækst i det offentlige, som regeringen står for.
Frem mod år 2020 løber det alligevel op i en pæn sum af milliarder, som man altså fra Venstres side er nødt til at forholde sig til.
Nu vil jeg bare give Venstres finansordfører muligheden for at forholde sig til det, som Venstres kommunalordfører har sagt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-12-18:
Nu kan jeg jo høre på ordføreren, at han godt kan lide meget klare svar.
Og der er ikke noget, jeg holder mere af end klare svar.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvad jeg skal svare formanden for Grenaa Haandværker- & Industriforening.
Han har rettet henvendelse til mig, fordi regeringen afskaffer boligjobordningen.
Han kan se, hvad konsekvensen bliver lokalt på Djursland i fyringer, på grund af at den afskaffes.
Hvad skal jeg lige svare ham?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg tror, at man skal svare alle, der snakker om boligjobordningen, herunder ikke mindst Venstre, som snakker om den i tide og utide, at det sådan set er en udmærket ordning i en begrænset periode.
Så må man bare sige, at det ikke er ret mange job, der bliver skabt i boligjobordningen.
Finansministeriet skønner, at det ca. drejer sig om 1.200 job, og de er dyre.
Det koster 1,5 mio. kr. pr. job at skabe dem.
Hvis man regner det om til det jobtab, Venstre led fra 2009 til 2011, svarer det jo næsten til, at vi har tabt 300 mia. kr.
Så mange penge drejer det sig om.
Derfor er det en meget, meget dyr ordning at skabe job med.
Man kan sige, at regeringens finanslov til næste år holder hånden under 20.000 job.
Så kan man sige, at i den sammenhæng er boligjobordningens 1.200 job ikke mange.
Jeg er enig i, at det på mange måder er en god ordning, men det er jo sådan en ordning, der skal gælde i en begrænset periode, og Venstre har selv bestemt, at den skulle udløbe med udgangen af 2012.
Det er sådan set bare den beslutning, vi fortsætter med at følge.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-12-18:
Derfor havde vi et ønske om at få den forlænget, det var med i vores finanslovforslag.
Se, nu er det jo ikke 1.200 job, jeg snakker om på Djursland; det er et færre antal, bevares.
Men se, det er folk, der er i beskæftigelse, og jeg har forstået – det kan være jeg har misforstået det – at regeringen har talt om akutpakke og akutjob og har talt om, at folk skulle i beskæftigelse, om ikke andet skulle de i hvert fald holdes i den beskæftigelse, de var i.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg skal ikke bestemme, hvad fru Anne-Mette Winther ringer hjem og siger til Venstrefolk hjemme i Grenaa.
Jeg må bare sige, at vi jo har en forpligtelse til at bruge skatteydernes penge med meget stor omhu.
Og hvis vi har en ordning, som Venstre i øvrigt selv har besluttet skulle slutte ved udgangen af 2012, der betyder, at det koster 1,5 mio. kr. pr. job, der skabes, må man, hvis man sidder i Finansministeriet og skal være lidt objektiv, sige, at det er mange, mange penge at bruge på hvert enkelt job.
I virkeligheden er der i boligjobordningen det, de i Finansministeriet kalder en betydelig dødvægt.
Det vil sige, at en hel del af det ville blive lavet alligevel.
Derfor er rådet fra Finansministeriets regnedrenge: Lad være med det her.
Peter Skaarup (DF), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg synes, at det er positivt, at hr. John Dyrby lægger vægt på, at der skal være styr på økonomien.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor meget styr på økonomien der så er, men det er i hvert fald en god målsætning at have for enhver regering, også for den nuværende regering.
Det er også godt, at man er parat til at effektivisere, køre med nulvækst i perioder, hvis det er det, der er brug for.
Men når man kigger på finanslovforslaget og alle de udgifter, der er kommet ekstra igennem det seneste år på udlændingeområdet, er det, der undrer mig, at man så kan få det til at harmonere.
På den ene side kan man altså få sig selv til ikke eksempelvis at ville forlænge dagpengeperioden midlertidigt, til gengæld for at man på den anden side bruger 888 mio. kr. ekstra på udlændingeområdet.
Det forstår jeg ikke noget af.
Der kunne jeg godt tænke mig, at hr. John Dyrby Paulsen forklarer Folketinget i dag: Hvad er baggrunden for, at man har råd til mange nye ekstraudgifter på det område, men ikke har det på andre områder?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg synes måske, at det sådan nogle gange er en underlig, bagvendt ting, at vi skal høre partiet, der i virkeligheden har været med til at bestemme, at dagpengeperioden blev sat ned til 2 år, nu gøre sig sådan lidt hellig over det: Det skulle man aldrig have gjort, man skulle have gjort noget helt andet.
Fred nu være med det, man har lov til at blive klogere.
Sandheden er, at skal man ændre på de her ting, skal tingene også finansieres.
Vi har bare en situation i øjeblikket, hvor kassen er tom.
Der er ingen tvivl om, at hvis der var mange penge i kassen og vi kunne bruge dem til hvad som helst, ville Danmark også se anderledes ud.
Men sandheden er – og det ved vi alle sammen – at det er der ikke.
Derfor skal der være styr på pengene.
Der er ikke et pengetræ ude i en eller anden have, vi kan gå ud og plukke fra.
Det virker nogle gange også, som om Venstre har fundet et pengetræ, men det har vi altså ikke.
Derfor er vi nødt til at få pengene til at passe.
Der er ikke de penge på de områder, som hr. Peter Skaarup nævner, til at lave alle de indsatser for, som vi gerne vil på andre områder.
Derfor er det ikke rimeligt at lave den sammenligning.
Der er ikke penge nok på de områder.
For det første vil jeg lige sige, at jeg ikke synes, at jeg på noget tidspunkt har oplevet, at jeg mundhugges med Enhedslisten, hverken nu eller tidligere.
Jeg har nogle ganske udmærkede drøftelser med Enhedslisten, og jeg sætter stor pris på deres deltagelse i det parlamentariske arbejde og på deres flid.
Så til spørgsmålet: Ja, jeg kunne da godt tænke mig, at væksten var højere.
Jeg kunne da også godt tænke mig, at beskæftigelsen var højere og ledigheden lavere.
Det, jeg glæder mig over, er, at regeringens politik trods alt har holdt hånden under beskæftigelsen.
For sandheden er, at hvis den her regering ikke havde holdt hånden under beskæftigelsen på den måde, den har, havde ledighedskøerne i Danmark været meget, meget lange; så havde ledighedsprocenten i Danmark være meget, meget høj; så havde beskæftigelsen i Danmark været endnu lavere, end den er i dag. Så på den måde synes jeg egentlig, at det er gået godt nok; på den måde er jeg glad for, at det er os, der sidder ved roret.
Men jeg kunne da godt tænke mig, at væksten var højere, det skal da være indrømmet.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup: Nej, man kan sådan set ikke diskutere, hvad der er sagt om dagpengereglerne.
Man kan heller ikke diskutere, at Dansk Folkeparti var en af hovedkræfterne i forbindelse med de nye regler om dagpengene, som vi har nu.
Derfor er det jo stadig lidt underligt, at Dansk Folkeparti bliver ved med at kritisere sin egen lovgivning og sine egne bestemmelser, som man har indført på et tidspunkt.
Det kan man ikke diskutere, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Jeg synes jo, at det er en spændende debat, for måske kan vi i dag få afklaret, hvad der i virkeligheden er forskellen på regeringen og Venstre.
Derfor vil jeg bare stille to enkle spørgsmål til hr. John Dyrby Paulsen.
Kan jeg forstå den meget markante afvisning af Venstre sådan, at Socialdemokraterne ikke har tænkt sig i de kommende år at indgå en aftale med Venstre om at forringe kontanthjælpen?
Og skal jeg forstå hr. John Dyrby Paulsens udtalelser på den måde, at selvfølgelig får vi mindst en vækst på 0,8 pct. i den offentlige sektor frem til år 2020, så det her år altså er en undtagelse?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Nej, man må sige, at vi er en mindretalsregering.
Tak for anerkendelsen.
Hvis jeg her fra talerstolen stod og sagde, at der er nogle, vi absolut ikke vil lave en aftale med, ville jeg jo lægge alle mine lodder i én vægtskål.
Det ville være meget, meget dumt ud fra sådan et forhandlingssynspunkt.
Så nej, det vil jeg ikke, den garanti kan ikke gives.
Der er heller ikke nogen økonomer, der ved deres fulde fem vil kunne give en garanti for, at vi når et eller andet bestemt mål, et eller andet bestemt tal frem til år 2020.
Det tror jeg ikke man kan.
Der, hvor jeg synes vandene skiller nu, er jo ved, at de borgerlige partier nu meget klart har sagt, at der er nulvækst frem til år 2020, og at regeringen jo lige så klart har sagt: Nej, der er ikke nulvækst frem til år 2020, der er noget, der er større.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Jeg synes ikke, at svaret var ret klart; det må jeg erkende.
Men forudsætningerne kan jo briste, det er jeg enig med hr. John Dyrby Paulsen i.
Når nu forudsætningerne for at sige, at man ikke skulle forlænge dagpengeperioden, også er bristet, fordi akutpakken ikke virker, og fordi arbejdsløsheden stiger næste år i stedet for at falde, skulle man så ikke ændre på det?
Jeg synes jo altså, at det at tage hensyn til, hvordan tingene udvikler sig, er en rigtig god idé, men går det kun én vej, er det eneste, hr. John Dyrby Paulsen så kan forestille sig, at det skal gå skidt, så han kan lave dårlige aftaler med Venstre, hvorimod det aldrig kan gå i den rigtige retning?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Så vil man selvfølgelig gerne have, at regeringen på forhånd siger: Vi vil kun indgå en aftale med Enhedslisten.
For så er det klart, at Enhedslisten vil stå bedre i forhandlingssituationen.
Men lige nøjagtig af den årsag vil jeg heller ikke give den garanti til Enhedslisten.
Så synes jeg, at man skal passe på med at lægge akutpakken og ordningen om akutjobbene i graven alt for tidligt.
Vi ser jo, at akutjobbene virkelig kommer nu.
Og jeg er ikke i tvivl om, at de også kommer over de næste par uger, så jeg abonnerer ikke på den der holdning om, at den ordning har spillet fallit.
Jeg tror nok, den skal komme til at virke, og jeg ved, at den også kommer til at virke i det nye år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-18:
Hvis ordføreren så er færdig med at mundhugges med sit parlamentariske grundlag, vil jeg sådan set glæde mig over, at ordføreren selv lagde op til, hvilke parametre man gerne vil måles på.
Det vigtigste er højere vækst og lavere arbejdsløshed, blev der sagt.
Jeg vil spørge hr. John Dyrby Paulsen: Helt ærligt, hvordan synes man selv det går?
Peter Skaarup (DF), 2012-12-18:
Jeg tror simpelt hen, at hr. John Dyrby glemte, hvad jeg egentlig spurgte om.
Man kan diskutere, hvad der er sagt og skrevet om dagpengeområdet.
Det, jeg i virkeligheden spurgte om, var: Når regeringen gerne vil have styring på de offentlige finanser, det er det, regeringen siger hele tiden, hvordan kan det så være, at man altså på en række områder, selv om man lovede det modsatte, lemper udlændingepolitikken i de her år?
I 2012 og 2013 får vi jo rekordstore asyltal i forhold til tidligere, det får vi faktisk i år.
Hvordan kan det være? vil jeg spørge hr. John Dyrby.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Jamen det er da noget sludder, at Enhedslistens pris for at kunne indgå en finanslovaftale, var akutpakker.
Det var sådan set blot et udtryk for, at vi ikke mente, de var gode.
Jeg vil derfor igen sige til hr. Peter Christensen: Der må jo være et svar til de mennesker.
Det er altså ret mange tusinde, vi taler om, der den 1. januar mister deres dagpengeret.
De vil for en kort periode, i et halvt år, blive hjulpet af en aftale, som Enhedslisten har været med til at lave sammen med regeringen, men det fundamentale problem er der stadig væk.
Hvad vil Venstre gøre for at hjælpe dem, der mister deres dagpengeret?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Vi tror, det bedste svar er at skabe vækst og at skabe arbejdspladser.
Hr. Frank Aaen spørger nu til, hvordan man på individniveau vil garantere, at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet.
Det har jeg også hørt Enhedslistemedlemmer råbe og skrige om hele vejen op til, at der blev indgået en finanslovaftale.
Nu sidder vi så med finanslovaftalen, og der kan vi se, at de selv samme partier jo ikke har kunnet give de ledige nogen garanti på individniveau.
Det hele er noget, der bæres af en akutpakkeaftale, som hr. Frank Aaen siger er dårlig.
Det er da et besynderligt forløb, vi nu er vidne til.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-18:
Der er så megen snak om nulvækst.
Jeg vil godt høre, om Venstres ordfører kunne give en forklaring på, hvordan det egentlig kan gå til, at den nuværende regering skaber misvækst på det private arbejdsmarked med de vækstpakker, der er blevet sendt ud, og som normalt skulle give arbejdspladser.
Vi ved jo, at Socialdemokratiet bryster sig med, at de i 1990'erne skabte vækst og arbejdspladser og de vil gøre det samme i den regering, de er kommet i nu.
Men indtil videre har vi kun set misvækst på det private arbejdsmarked.
Så vil jeg høre, om Venstres ordfører, der egentlig er en fornuftig og kløgtig mand med indsigt i mange ting, kan give en forklaring på, hvordan det kan lade sig gøre at skabe misvækst med de vækstpakker, der er sendt ud.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
For regeringen handler politik meget om ord i langt højere grad end handling.
Regeringen har den forestilling, at hvis de taler om kickstart og vækstpakker, er det løsningen, selv om virkeligheden er, at man f.eks. sætter skatterne op og lægger byrder på virksomhederne.
Der er ingen sammenhæng mellem ord og virkelighed.
Det var grunden til, at 2012, hvor regeringen sagde, at nu kommer der en kickstart, endte med at give et fald i væksten.
Lærer regeringen så af det?
Hvad ser vi nu?
At man stadig væk taler om en kickstart af økonomien for det kommende år, selv om man i sine egne prognoser skriver, at der vil komme et fald i beskæftigelsen alene i den private sektor på 7.000 personer.
Der er ingen sammenhæng mellem ord og handling.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-18:
Med hensyn til sammenhæng mellem ord og handling så vi, at Venstre indgik en aftale om en skattepakke, og efterfølgende fandt man ud af, at der var noget, der skulle laves om.
Det var så meget fornuftigt, det er slet ikke det.
Jeg vil bare lige høre, om der er andre ting, som Venstre har indgået aftale med regeringen om, og som Venstre måske synes skulle laves om efter indgåelsen af aftalen.
Det var det, man gjorde med skattepakken.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er fuldstændig korrekt, at vi indgik en skatteaftale.
Det gjorde vi først og fremmest, fordi den indbefattede ægte skattelettelser på 7 mia. kr.
Det var værd at slå til på.
Jeg tror derfor i en overordnet sammenhæng, at vi er mere glade for den skatteaftale, end regeringen dybest set er.
Så var der nogle små elementer i aftalen, som vi forsøgte at få forhandlet ud.
Efterfølgende ramte virkeligheden regeringen, og det er nu blevet ændret.
Det synes vi er klogt, for det gør jo grundlæggende, at den samlede skattereform står endnu smukkere tilbage.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-18:
Det er meget interessant at høre Venstres hr. Peter Christensen tale om ord og handlinger.
Når man hører på Venstres retorik, når man hører på hr. Peter Christensens tale her, er det jo rigtig, rigtig mange ord, men meget lidt konkret.
Der bliver brugt ord som prioritere, effektivisere, vi skal gøre det klogere, smartere, bedre, og pengene skal strækkes noget længere.
Det er meget lidt konkret, det er nærmest sådan en rundrejse i svulstige superlativer, men meget lidt konkret.
Man kunne fristes til at kalde det paradekørsel med tom vogn.
Jeg kunne godt tænke mig bare helt konkret, når vi taler nulvækst, at høre om noget.
Venstre har udeladt det ene område og det andet område, så kan hr. Peter Christensen nævne bare ét område, bare et eneste område, hvor vi bruger offentlige penge i dag, hvor Venstre siger, at der skal vi bruge noget mindre – bare ét?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Kontanthjælpsområdet.
Jeg skulle kun svare med ét ord, så det fik ordføreren.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-18:
Så det er altså Venstres svar til de danske borgere.
Det, Venstre vil prioritere, er, at dem, der har mindst i forvejen, skal have endnu mindre.
Er det det, der er svaret, altså at dem, der har mindst, skal have endnu mindre, når vi skal fordele samfundskagen?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er jo et af mange eksempler på, hvordan vi vil sikre, at verdens største offentlige sektor ikke vokser yderligere fremover, for det er vores ambition.
Nu kan jeg se på ordføreren, og det er igen der, hvor jeg bliver lidt overrasket, at han nærmest er gået i svime over, at vi ønsker at lave en kontanthjælpsreform, men jeg kan bare som almindelig borgeroplysning sige, at det er en del af regeringsgrundlaget og altså en del af måden, regeringen vil få sin fremtidige økonomi til at hænge sammen på.
Så læs regeringsgrundlaget, så kan vi måske mødes endda.
Camilla Hersom (RV), 2012-12-18:
Det er utrolig svært at forstå, hvilke prioriteringer Venstre konkret vil foretage, for ordføreren siger, at det, at man ikke får tilført flere midler, ikke er en besparelse.
Men når Venstre samtidig vil bruge flere penge på en lang række områder, bliver det vel nødvendigt at lave en omprioritering inden for den offentlige sektor.
Jeg interesserer mig for sundhed, og jeg kan se i Venstres eget forslag, at man foreslår 2 mia. kr. til en velfærdspulje, der skal omfatte sundhed; man foreslår 50 mio. kr. til telemedicin; man vil bevare en ventelistegaranti på 1 måned – godt nok er den rigid, men man vil bevare den; og man vil have en udredningsgaranti, som vi i går her i salen kunne høre skal tilføres et reelt indhold.
Så hvor er det så, man vil prioritere i den offentlige sektor, hvis vi altså skal bruge mere på sundhed, mere på forskning, mere på uddannelse?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det fremgår sådan set meget klart af Venstres udspil op til finanslovforhandlingerne, at vi jo netop peger på en kontanthjælpsreform, og vi peger også på, at man kan hente besparelser i udviklingsbistanden og føre den tilbage til niveauet for genopretningspakken.
Og så er det, jeg siger, at derudover bliver vi nødt til i fremtiden at have fokus på produktivitetsudvikling, ligesom vi netop har haft det på sundhedsområdet.
Så en del af svaret på, hvad vi skal gøre, hvis der f.eks. bliver flere ældre og dermed et større pres på sundhedsområdet, er, ud over at se, om der er behov for yderligere ressourcer, at få de ressourcer til at række længere.
Og der kan jeg forstå på regeringen, at de ikke tror på, at de kan holde den produktivitetsudvikling, som vi havde i de 10 år, da vi havde ansvaret.
Det synes jeg jo er uambitiøst.
Hvad er det, der gør, at regeringen ikke tror på, at når de har ansvaret, så kan man få mere ud af de ressourcer, man bruger?
Man kan jo sige meget om hr. Frank Aaen, men ærlig er han i hvert fald.
Prisen for, at Enhedslisten ville indgå en finanslovaftale med regeringen, var en akutpakke.
Mens vi så er ved at behandle selv samme finanslov, konstaterer hr. Frank Aaen, at det ikke virker.
Det er besynderligt.
Hr. Frank Aaen burde jo egentlig derfor lytte mere til Venstres løsninger.
Vi tror på, at det bedste svar, man kan give til de ledige danskere, er, at man skaber vækst i samfundet, og at man skaber flere arbejdspladser.
De to ting hænger uløseligt sammen.
Hvad angår boligjobordningen, altså den ordning, hvor man kan få et fradrag for at få lavet reparationer på sit hus eller få gjort rent i sit hjem, har den vist sig at være en ordning, der giver 5.000 arbejdspladser, også til ufaglærte, og i alle dele af landet.
Men den ordning er hr. Frank Aaen nu med til at nedlægge med den her finanslovaftale.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Hr. Peter Christensen kritiserer, at arbejdsløsheden stiger, og det er vi enige i.
Hr. Peter Christensen kritiserer akutplanerne for, at de ikke virker, og det er vi også enige i.
Men spørgsmålet er jo: Hvad vil Venstre så gøre?
Var det nu klogt, at man halverede dagpengeperioden, sådan som Venstre også var med til at gøre det?
Er det ikke noget, der vil komme til at betyde, at der vil være mange tusinde mennesker, der vil falde ud af dagpengesystemet, og at de vil miste deres forsørgelse?
Hvis vi er enige i det, hvad vil Venstre så gøre ved det?
Vil Venstre bare lade i tusindvis af mennesker falde ud af dagpengesystemet og miste deres forsørgelsesgrundlag?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg har forstået, at hr. Lars Løkke Rasmussen nu har flyttet Venstre over i retning af, at Venstre nu går ind for nulvækst i den offentlige sektor, men ordføreren må jo være enig med mig i, at der også stadig skal være plads til ambitioner med hensyn til f.eks. uddannelse.
Vi er enige om, at der skal være ambitioner i uddannelsessektoren og på uddannelsesfronten i Danmark, men så koster det formentlig lidt flere penge, og så betyder det jo, at man skal spare så meget mere andre steder.
Kunne ordføreren så ikke være god at forklare salen og dem, der lytter med ude i det ganske land, hvor det så er, Venstre vil spare, når nu Venstre er slået ind på nulvækstkursen?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er fuldstændig korrekt, at vi mener, at en af verdens største offentlige sektorer ikke skal vokse, for de penge, vi ville kunne frembringe i fremtiden, skal bruges på at forbedre konkurrenceevnen, så vi kan skabe arbejdspladser.
Jeg synes jo egentlig, regeringen har vist vejen til, at man godt kan lave en finanslov, hvor man netop holder nulvækst, omtrent nulvækst, og samtidig kan prioritere inden for de midler, der er.
Vi har set det de sidste 3 år, og det er sådan set den vej, vi vil gå.
Vi vil få pengene til at række længere.
Vi vil tage sundhedsområdet, fortsætte den kurs, hvor man øger produktiviteten, det er et godt værktøj, så man altså får mere ud af de ressourcer, man i forvejen bruger.
Vi har lige lavet en forsvarsaftale med regeringen, og der viser det sig, at vi kan få det samme ud af forsvaret, men med 2,7 mia. kr. mindre.
Der er masser af eksempler.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Ordføreren siger, hvad vi nu har gjort – og jeg er enig med ordføreren i, at vi jo også laver aftaler på andre områder – men det, jeg spurgte til, var sådan set: Hvad er det, Venstre har tænkt sig i fremtiden?
For én ting er at tage et enkelt år, hvor der ikke er ret meget vækst, noget andet er at have vækst i adskillige år, 8-10 år.
Så bliver man nødt til at forklare Danmarks befolkning, hvor det er, man vil spare.
Og det er det, jeg spørger til endnu en gang: Hvor er det, Venstre vil spare?
Hvad er det for nogle områder?