Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Frem for alt tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg skal komme lidt nærmere ind på nogle af de ting, ministeren nævner i sin besvarelse.
Han vendte tilbage et halvt år efter og sagde, at han havde fundet to andre steder på kloden, der præcis lignede Færøerne på alle områder.
Der var bare én forskel, sagde han, og det er, at i Færøerne bor der mennesker.
Den samme historie gælder også for Grønland.
Grønland og Færøerne er jo i hele klimadebatten et enormt område, selvfølgelig specielt Grønland, der er 40 gange større end Danmark, mens Færøerne kun er to gange større, når vi tager territoriet med, og det er to områder, der ligger i brændpunktet, når det gælder klimaændringer.
Interessen for Nordatlanten og Arktis øges jo, for hver dag der går, og her mærkes klimaændringer jo helt konkret: i Grønland synligt, og i Færøerne på vores naturressourcer, altså vores levende ressourcers udvikling og vores økologiske muligheder for at drive moderne samfund.
Derfor er det soleklart, at det er i vores interesse at være aktive deltagere i en global klimaaftale, ikke bare for vores egen skyld, men at deltage i den globale binding, det er at få lavet en aftale for fremtiden, der kan ændre den nærmest katastrofale udvikling, der står som et scenario i øjeblikket.
Fra Færøernes side har vi så gjort det, at vi har vedtaget, som ministeren nævnte det, en færøsk klimapolitik, som siger, at vi skal mindske vores udslip af CO2 med 20 pct. frem til 2020.
Vi var desværre ikke med i Kyoto, men prøver så at indhente det forsømte, og det er så udspecificeret på de sektorer i samfundet, som i dag er grundlaget for vores moderne samfund – altså alt fra fiskerflåden til de enkelte husholdninger, til transport og til elproduktion.
I vores klimapolitik er der også et mål om, at vi i 2020 skal have 75 pct. af vores elproduktion baseret på grøn energi.
I alle de her klimaændringer, der jo foregår i Arktis og Nordatlanten, afdækkes der jo også helt nye muligheder både til energi og også til nye, kan man sige, levende ressourcer og nye råstoffer, som der vil blive fokuseret meget på, også af resten af verden.
Måske mere for Grønland, men også for Færøerne er det jo også vigtigt, at når vi sætter vores klimamål, må de være baseret på, hvad vi selv kan håndtere ud fra vores nuværende samfundsstruktur, mens den øgede virksomhed på vores territorium, der kan komme af, at multinationale virksomheder inden for olie, mineraler osv. kommer til at operere på vores område, selvfølgelig ikke kan gå af vores kvote.
Vores ønske med den her debat og vores ønske med forespørgslen til klimaministeren er egentlig bare at få konstateret, at Færøerne og Grønland ønsker at deltage aktivt og synligt i en ny global klimaaftale.
Skal det kunne gøres, må en aftale selvfølgelig indgås før COP15, og med den udvikling, der ligger i kortene, hvor det ser ud til at blive mere en politisk aftale end en juridisk bindende aftale, burde det heller ikke være noget problem, at Færøerne og Grønland fremgår synligt med egne klimamål i en ny international aftale.
Fordelene ved det er, at det både lægger en binding på selv, og at vi dermed også tager et globalt ansvar, når vi er nævnt i aftalen.
Jeg kan ikke se nogen forhindringer for, at det skulle kunne gøres.
Så vores opfordring er stadig væk, at man forsøger at afklare det her før topmødet i december, altså får en aftale hver især for Grønland og for Færøerne, og at man i den nye aftale direkte nævner henholdsvis de færøske og de grønlandske klimamål i aftalen.
Derfor vil jeg på vegne af Den Nordatlantiske Gruppe og Enhedslisten fremsætte det her:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer: - at Nordatlanten og Arktis globalt udgør et af de største geografiske områder, der rammes af klimaændringernes konsekvenser, - at konsekvenserne af klimaændringer i høj grad vil ændre de nordatlantiske og arktiske levevilkår, erhvervsstrukturer, transportmuligheder og infrastruktur, mulighederne for fornybar energiproduktion, bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer, multinationale investeringer og kapløb om efterforskning af nye ressourcer m.v., - at Færøerne og Grønland hver især har behov for at indgå i en ny global klimaaftale med egne mål og midler, der baseres på de grundlæggende og ændrede vilkår i landene.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at forhandle en aftale på plads med henholdsvis Grønland og Færøerne før COP15-topmødet i København, der sikrer, at der sættes fokus på vilkårene i Arktis og Nordatlanten, samt at Færøerne og Grønlands egne klimamål og – bindinger klart fremgår i en ny global klimaaftale.«