runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-03-22:
Nu har jeg både ved førstebehandlingen og ved andenbehandlingen sagt, at Enhedslisten på et tidspunkt ville forklare, hvordan vi vil stemme til det her lovforslag.
Og nu er vi jo kommet dertil, hvor man ikke kan udsætte det yderligere.
Det er jeg sådan set lidt ked af, vil jeg sige.
Men det fremgår jo meget klart, at et vigtigt element i lovforslaget er udpegningen af områder til statslige udbud og arealer til havvindmøller.
Og som de fleste, der følger med i den offentlige debat, læser aviser og ser tv, vil vide, så foregår der meget omfattende politiske forhandlinger om netop det spørgsmål, hvor vi forhåbentlig da i løbet af de kommende timer eller dage står over for at træffe en afgørelse om, hvorvidt Danmark skal gå i spidsen og få en plan for udviklingen af vindmølleenergi i Danmark, som er ambitiøs og sætter os i spidsen for den udvikling igen.
Der har jo været – det må man desværre sige – partier, der har antydet, at ønsket om at skaffe ekstra penge til svineproduktionen i Danmark kunne føre til, at de ikke ville indgå i en sådan aftale, på trods af at aftalen jo er en indlysende fordel for arbejdspladser og beskæftigelse i udkantsområderne, i Vestjylland, og at det kunne være medvirkende til at skabe et massivt løft i beskæftigelsen, hvis man laver en ambitiøs aftale om at udbygge vindmøller i Danmark.
Det er også et afgørende element i at sikre, at Danmark kan blive uafhængig af de fossile brændstoffer.
Nu skal det jo ikke være sådan, at fordi der er politiske partier i det her Folketing, der sår tvivl om, hvorvidt det faktisk er vigtigt at skabe arbejdspladser, og som skaber tvivl om, hvorvidt det er vigtigt at sikre en massiv udbygning af vindmøller, så skal Enhedslisten undlade at leve op til sit ry, som er at være et pragmatisk, ansvarligt og resultatorienteret parti.
Derfor stemmer vi for det her lovforslag, for vi har en klar forventning om, at vi i løbet af de kommende timer eller dage vil se, at der kommer en aftale, der gør, at vi kan skaffe i titusindvis af nye arbejdspladser og få rigtig meget ekstra vindenergi i Danmark.
Det er med den forhåbning, at vi med glæde stemmer for det her lovforslag, selv om det har krævet lange og seje overvejelser og drøftelser i vores gruppe.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Venstre noterer sig med tilfredshed, at regeringen har opgivet den del af L 12, som omhandler moms på tidsskrifter og magasiner produceret uden for EU.
I den forbindelse skylder regeringen en række svar.
For det første: Hvorfor er det først aftenen før andenbehandlingen, at regeringen vælger at lytte til de mange advarsler, der er fremkommet, i forhold til hvorvidt L 12 strider mod internationale konventioner og EU-retten?
Det er en problemstilling, som har været kendt i flere måneder, og som har været rejst i Skatteudvalget i flere måneder og behandlet i pressen af en lang række eksperter.
For det andet: Vi ved, at L 12 har været drøftet mellem statsministeren og den amerikanske præsident.
Er det efter disse samtaler og efter pres fra den amerikanske regering, at den her del af lovforslaget er blevet opgivet?
I så fald har vi meget at takke den amerikanske regering og den amerikanske præsident for.
For det tredje: Det er ikke lykkedes at få svar på, om regeringen finder det rimeligt, at abonnenter på udenlandske magasiner i givet fald skulle betale et gebyr på 160 kr. pr. magasin.
Det eneste svar, vi har fået, er, at gebyret ikke er omtalt i L 12.
Det er for så vidt rigtigt, men gebyret er jo en konsekvens af L 12, og borgerne mærker meget klart den her konsekvens, hvis regeringen skulle indføre et sådant gebyr.
Det ville nemlig betyde en mangedobling af prisen for et abonnement.
Så jeg håber, at vi måske her i dag kan få svar på de tre spørgsmål, inden vi går til afstemning.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Tak for det.
Set med Liberal Alliances øjne er det rigtig godt at nedlægge tre statslige institutioner, tre institutter, så den del af forslaget er rigtig god.
Men der er sådan set grund til at spørge ministeren, om ministeren overhovedet ikke har overvejet det hensigtsmæssige i at etablere en ny institution, om ikke man hos private aktører i markedet kunne nå det samme ved at udbyde den række af opgaver, som ligger i det her, i stedet for at etablere en ny statslig institution.
For så havde det nemlig karakter af en regelforenkling, en slankning af den offentlige sektor og måske ligefrem en effektivisering af området, og så kunne man i hvert fald mane de bekymringer, som andre ordførere har haft i dag, om uafhængighed fuldstændig i jorden.
Så jeg vil spørge, om markedet er afsøgt i vurderingen af det her lovforslag, om der er sket en reel vurdering af, om det egentlig kunne klares uden at etablere en ny statslig institution.
Jeg synes nemlig, at det er en overvejelse, man altid bør gøre sig.
Det er meget nemt sådan helt naturligt at sige, at vi selvfølgelig skal erstatte det med noget andet, men man kunne også overveje, om ikke det kunne løses ad anden vej.
Det synes jeg ville være en god grundregel at have, når man nu er så grundigt i gang.
Det var bedre at hylde det private initiativ, og det mener jeg ikke ligger ministeren så fjernt under normale forhold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-03-22:
Forslaget, som vi førstebehandler i dag, skal etablere et samlet forskningsinstitut for kommuner og regioner.
Instituttet skal fremme kvalitetsudviklingen og sikre bedre ressourceanvendelse og styring i Danmarks kommuner og regioner, og det har vi brug for.
I SF anerkender vi behovet for ét enkelt institut, som varetager analyser og forskning på kommunalt og regionalt plan.
Det er altafgørende i vores virke som folkevalgte, at vi har de bedste forudsætninger for at træffe de rette beslutninger.
Derfor hilser vi i SF etableringen af et samlet forskningsinstitut velkommen.
Som det er blevet diskuteret i salen i dag, er det selvfølgelig fuldstændig altafgørende, at instituttets uafhængighed understreges, og derfor vil jeg også læse op fra formålsparagraffen, hvor der netop står: »Analyse- og forskningsinstituttet er en uafhængig statslig institution.
Instituttet udfører sin faglige virksomhed inden for sit formål i uafhængighed af økonomi- og indenrigsministeren og skal værne om videnskabsetikken.«
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-22:
Jeg beklager, at den oplysning ikke er nået frem, men da den sædvanlige radikale ordfører på området ikke er til stede i salen, vil jeg på dennes vegne fremføre ordførertalen.
Lovforslaget sammenlægger de tre kommunale forsknings- og analyseinstitutter, Anvendt KommunalForskning, Dansk Sundhedsinstitut og Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut.
Det er en rigtig god idé, fordi institutterne i sammenspil vil kunne levere en mere praksisorienteret, anvendelig og tilgængelig forskning.
Det er essentielt, at kommunerne har den viden, der skal til, for at de kan anskue deres udfordringer på en måde, så de kan skabe nye, bedre og billigere løsninger og resultater.
Ligeledes skal kommunerne og regionerne grundlæggende have de bedst tænkelige muligheder for at sammenligne sig med hinanden og lære af andre kommuner og regioner, så man lettere når til best practice og kan realisere de fordele, der er ved at lade sig inspirere af best practice.
Alt dette understøttes af regeringens sammenlægning af de tre forsknings- og analyseinstitutter, fordi der netop er tale om en sammenlignende og anvendelig forskning, hvor ikke blot en effektiviseringsdagsorden, men også kvalitetsudvikling er tænkt ind helt fra begyndelsen.
Med disse ord bakker Det Radikale Venstre derfor lovforslaget op.
Morten Marinus (DF), 2012-03-22:
Det forslag, vi behandler i dag, er på mange måder fornuftigt.
Det handler nemlig om at foretage en sammenlægning af tre forskellige analyse- og forskningsenheder, der tidligere har været forankret i Danske Regioner og KL.
Sammenslutningen vil, hvis den foretages på en ordentlig og redelig måde, medføre, at vi får en mere effektiv organisering, ledelse og administration af indsatsen.
Derfor kan jeg også allerede på nuværende tidspunkt bekendtgøre, at Dansk Folkeparti støtter intentionerne bag forslaget.
Det er selvfølgelig vigtigt at se på for at se, om den her enhed er tilpas uafhængig til, at al forskning og analyse kan foregå på et objektivt grundlag, hvilket er en grundlæggende forudsætning for, at den kan tages seriøst og bruges efterfølgende i også den offentlige debat.
Derfor bliver vores støtte her ved førstebehandlingen også kun en betinget støtte, nemlig betinget af, at vi i det kommende udvalgsarbejde får kigget på de problemer, der er rejst i nogle af høringssvarene, og får set på, om der er hold i dem.
Med disse ord ser Dansk Folkeparti altså frem til det kommende udvalgsarbejde.
Simon Kollerup (S), 2012-03-22:
Jeg er helt enig i, at vi skal udvikle og fremme samarbejdet mellem det offentlige og det private, og jeg er sikker på, vi også får nogle gode diskussioner om det og får lagt nogle gode redskaber ned i værktøjskassen, når vi kommer til kommuneøkonomiforhandlingerne her senere på året.
Jeg synes, at sammensætningen af bestyrelsen er ramt rigtigt i forhold til to ting, dels med hensyn til at sikre, at det, der bliver undersøgt, også er anvendelsesorienteret og praksisnært i forhold til de aktører, der skal implementere det og bruge det i deres hverdag, dels er jeg samtidig helt tryg ved, at den bestyrelse, der er udpeget, er fuldstændig uafhængig og sikrer, at de forskningsmæssige og analysemæssige resultater er præget af fuld metodefrihed og faglig styrke, for det er det vigtigste i den her sammenhæng.
Jacob Jensen (V), 2012-03-22:
Det kan vi så komme til at diskutere lidt mere i udvalget, men lad mig så tage fat i det andet element, som også er vores bekymring, eller jeg vil hellere vende det til noget positivt og kalde det en mulighed, nemlig ideen om at få bredt bestyrelsessammensætningen ud til også at favne erhvervslivets repræsentanter med en eller to, eller hvordan det nu skulle være.
Det er simpelt hen for at sige, at vi nu har et analyseinstitut, som skal ud at lave nogle opgaver, som vi var enige om skal analyseres til bunds, og som skal give nogle muligheder, nogle strenge at spille på i forbindelse med det politiske, i forhold til at styrke bl.a. det private og offentlige samarbejde og dermed få anvendt ressourcerne bedst muligt.
Kunne det ikke være en idé?
Hvordan ser Socialdemokraterne på at tage det forslag om at kunne brede bestyrelsen ud til også at favne det private erhvervsliv og dermed få deres indspark til de temaer, som kunne tages op i sådan et analyseinstitut, med?
Simon Kollerup (S), 2012-03-22:
Så allerede der har man jo taget et fornuftigt skridt, og det synes jeg også var en fin anerkendelse af de høringssvar, der er blevet givet.
I forhold til instituttets uafhængighed i sit faglige virke er det jo altafgørende, at metodefriheden og de faglige resultater ikke kan anfægtes.
Frank Aaen (EL), 2012-03-22:
Jeg synes bare, at Folketinget skal være opmærksomme, når de vedtager endnu et lovforslag, der støtter bankerne med et stort milliardbeløb, uden at der er ret meget debat om det.
Jeg vil sige, at vi allerede en gang i dag har vedtaget en bankpakke – det er ikke sikkert, at alle lagde mærke til det, men det gjorde vi som et af de første punkter på dagsordenen – og nu er der altså en anden bankpakke, som vi skal til at vedtage, hvis man som forventet desværre stemmer det forslag ned, som Enhedslisten er kommet med.
Det er alligevel ret imponerende, at Folketinget, om jeg så må sige, ekspederer den ene milliardgaranti efter den anden til bankerne, og det er uden debat, kan jeg forstå – bortset fra at Enhedslisten gør opmærksom på, hvorfor vi er imod det.
Jeg nævnte jo forleden dag, at der alt i alt er 22 bankpakker i pipelinen – enten gennemført eller på vej til at blive gennemført – og den her bankpakke, som vi vedtager i dag, har det særlige, at den forlænger statsgarantier for et milliardbeløb i henhold til en lov i bankpakke II, hvor disse garantier udtrykkeligt var tidsbestemte.
Og jeg har prøvet at spørge Justitsministeriet om, hvordan det kan være, at man mener, at en bankpakke – den er også på et tocifret, stort milliardbeløb – der oprindelig krævede en lovændring for at kunne gennemføres, nu i virkeligheden kan laves helt om med et aktstykke i Finansudvalget, uden at Justitsministeriet har godkendt den procedure, nemlig at man laver reel lovgivning gennem aktstykker.
Vi har fået to meget ejendommelige svar på spørgsmål om den her bankpakke.
Det ene var et spørgsmål om, hvordan man med et aktstykke kan forlænge varigheden af garantier, der er vedtaget med en lov.
Her får vi at vide, at det ikke er en forlængelse af garantier – og hold nu fast – men helt nye garantier.
Derfor skal de ikke forlænges, for de bliver bare etableret som helt nye garantier.
Det er jo meget kreativt svaret, at noget, der for de fleste borgere kan ligne en forlængelse af gamle garantier, nu bliver omdøbt til at være helt ny garantier, og at det derfor ikke er en overtrædelse af den gamle lov, men o.k. Så spørger vi til, om det ikke er en god idé, at man i Justitsministeriet sørger for at efterse, om det er i overensstemmelse med god lovkvalitet at reagere på den måde.
Vi får så at vide, at det behøver de ikke, og derfor har de ikke gjort det.
Jeg vil sige, at det er en fuldstændig uanstændig måde, hvorpå Folketinget vedtager de her milliardgarantier til bankerne, og jeg kan ikke forstå, at der ikke er flere her i Tinget, der synes, at det er betænkeligt.
Simon Kollerup (S), 2012-03-22:
Med det her lovforslag ønsker regeringspartierne at oprette et nyt analyse- og forskningsinstitut for kommuner og regioner med det formål at fremme kvalitetsudvikling, bedre ressourceanvendelse, effektivitet og økonomistyring i den offentlige sektor.
Der er ingen tvivl om, at den økonomiske krise og underskuddet på de offentlige finanser virkelig har skærpet kravene til de bedste og mest effektive metoder til opgaveløsning i den offentlige sektor.
I lyset heraf har regeringen besluttet, at et nyt og sammenhængende analyse- og forskningsinstitut er den optimale løsning, når vi skal sikre kvalitetsudvikling, bedre ressourceanvendelse og økonomisk styring i kommuner og regioner.
Det betyder så samtidig en sammenlægning af tre institutioner, Anvendt KommunalForskning, Dansk Sundhedsinstitut og Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut.
En sammenlægning vil ikke bare skabe et styrket og tidssvarende institut for borgere, kommuner, regioner og staten, men vil også sikre en bedre ressourceanvendelse end den, vi kender i dag.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege, at det er afgørende for mig og mit parti, Socialdemokraterne, at instituttets arbejde er relevant, aktuelt og anvendeligt for de offentlige aktører.
Derfor bliver det også en central opgave at pege på konkrete tiltag, som kan understøtte kommuner og regioner i deres arbejde og sikre kvalitetsudvikling og effektivitet.
Det nye institut skal derfor helt naturligt have fokus på det anvendelsesorienterede og det praksisnære.
Samtidig skal der være plads til de mere dybdegående forskningsarbejder, som det også er relevant at instituttet bidrager med i en offentlig debat.
På den måde sikrer vi, at instituttets arbejde på en meget konkret måde kan inspirere til videreudvikling af den offentlige sektor og anvendes af aktørerne i deres løbende arbejde og som sagt i den løbende offentlige debat generelt.
Jeg har læst de mange høringssvar og med glæde selvfølgelig noteret mig, at langt de fleste er positivt indstillet over for oprettelsen af et nyt analyse- og forskningsinstitut.
Jeg har samtidig bemærket, at enkelte høringssvar problematiserer instituttets uafhængighed.
Jeg vil derfor gerne understrege, at det nye institut oprettes som et uafhængigt statsligt institut.
Det er også kun begavet i en tid, der er præget af økonomisk krise.
Det ændrer imidlertid ikke på, at instituttet er selvstændigt og uafhængigt i sin faglige virksomhed.
Der er metodefrihed i arbejdet, og de faglige resultater hverken kan eller skal ministeren i dag eller om flere år have indflydelse på.
Det har været helt afgørende for, at Socialdemokraterne kan tilslutte sig den endelige udformning af lovforslaget, og samtidig sikres instituttets uafhængighed jo igennem en selvstændig bestyrelse, der træffer beslutning om instituttets økonomi, arbejde og øvrige forhold.
Jeg håber meget, at et stort flertal her i Folketinget støtter op om dagens lovforslag.
Det gør Socialdemokraterne.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-03-22:
Tak for det.
Som vi lige hørte, betyder det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, flere ting, og en af dem er enklere regler for beskatning af investeringsforeninger.
Desuden betyder det et bedre samspil med EU-direktivet på området, og det betyder, at vi justerer reglerne for de personer, der har et nettotab ved først at flytte fra Danmark og derefter flytte tilbage til Danmark igen.
Det er positive tiltag.
Forslaget forenkler beskatningen for investeringsforeninger.
Formålet fra vores side er at sikre, at reglerne er så enkle og administrerbare som muligt.
Lovforslaget sikrer en enklere beskatning af minimumsudlodningen for udloddede investeringsforeninger, og det betyder, at hele udlodningen beskattes som aktieindkomst, hvis foreningen er aktiebaseret, og at den beskattes som kapitalindkomst, hvis foreningen er obligationsbaseret.
Desuden forenkler lovforslaget opgørelsen af årets minimumsudlodning baseret på en samlet nettoopgørelse af indtægter, udgifter og tab.
De enklere regler vil lette administrationen i investeringsinstitutterne og give investorerne bedre mulighed for at gennemskue deres investeringer.
Desuden vil ændringerne give en mere konsistent beskatning, hvor investorerne ikke længere kan spekulere i, om afkastet skal beskattes som aktieindkomst eller kapitalindkomst.
En anden del af lovforslaget, som vi førstebehandler i dag, vedrører fraflytterskat ved tab på aktier og obligationer.
I forbindelse med en fysisk persons fraflytning fra Danmark anses en eventuel aktiebeholdning for afstået, og man opgør gevinster og tab på aktier.
Den person, der fraflytter Danmark og senere flytter hjem igen, er derfor dårligere stillet, end hvis personen var blevet i Danmark.
Det her er overordnet set rigtig gode tiltag, særlig regelforenklingen er i Socialdemokraternes øjne en vigtig del, og vi støtter lovforslaget.
I Socialdemokratiet deler vi ministerens modstand mod de alt for mange danskere, der snyder på vægten i de her sager.
Det koster statskassen dyrt, og det skal stoppes.
Vi har tidligere givet udtryk for skepsis i forhold til at løse problemet ved at give midlertidig nedsættelse af straffen, men vi støtter lovforslaget, der er fremsat af regeringen, og vi accepterer, at der er flertal for det.
Vi er glade for, at Skatteministeriet samtidig gør det sværere at snyde ved at indgå aftaler med flere og flere skattelylande om udveksling af oplysninger.
Det betyder, at risikoen for at blive afsløret i skattefusk vokser, og det er den helt rigtige vej at gå.
Vi er også glade for, at forslaget ikke fritager skattesnydere for straf, men holder fast i, at der skal kunne uddeles store bøder som konsekvens.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Det er helt korrekt, at man ville kunne lave en skattereform, hvor man tager penge fra en rengøringsassistent og bruger dem på at give mere i SU til den medicinstuderende på lægestudiet og på den måde få en statistisk forbedring i ligheden på den såkaldte Ginikoefficient.
Men det ville jo bare ikke være rimeligt i virkelighedens verden, og derfor synes jeg heller ikke, at det relevante mål, når vi snakker en skattereform, er den såkaldte Ginikoefficient.
Det, det handler om, er at sikre rimelighed i virkelighedens verden og ikke i statistikkerne, og der mener jeg, at et centralt fokus er – det bør alle Folketingets partier kunne være enige om – at sænke skatten på løn, særlig for lavog mellemindkomstgrupper, for det er altså hårdtarbejdende lønmodtagere, der får vores samfund til at dreje rundt.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler nu, handler om midlertidig strafnedsættelse for at have undladt at oplyse om udenlandsk indkomst.
Ordningen giver en nedsat straf i forhold til den straf, der ville have været tale om efter de almindelige regler.
Uanset sagens størrelse bliver der ikke tale om fængsel.
Ordningen går ud på, at man kan melde sig frivilligt i en periode fra den 1. juli 2012 til den 30. juni 2013.
Strafnedsættelsesordningen er åben for personer og selskaber, der har midler i andre lande, som SKAT ikke hidtil har kunnet få bankoplysninger fra.
Kontohaverne, der er udtaget til kontrol i money transfer-projektet, er dermed afskåret fra at anvende ordningen.
Money transfer-projektet giver adgang til oplysninger om bankoverførsler fra en række lande, hvoraf en del traditionelt har været brugt til skattely.
Venstre er en del af den forligskreds, som lavede aftalen om en sådan amnestiordning, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget, ud fra at det kan sikre, at midler, som skulle have været beskattet i Danmark, også bliver beskattet.
Vi er positive over for, at den slags forhold bliver bragt i orden ad frivillighedens vej.
Sker det ikke, findes der allerede i skattelovgivningen en særdeles høj strafferamme for skatteunddragelse.
Det er dog i alles interesse, at den her slags sager kan afsluttes uden domstolens indblanding, da det betyder, at SKAT kan bruge ressourcerne andre steder.
Det er dog værd at huske på, at L 109 ikke betyder 100 pct. sanktionsfrihed.
Der vil fortsat skulle betales en bøde på op til 60 pct. af det skyldige beløb, hvilket trods alt også er en hård sanktion.
Og det skal bemærkes, at ordningen kun gælder for beløb på over 100.000 kr., eftersom der i forvejen er straffrihed for selvanmeldere, hvor det skyldige beløb er under 100.000 kr.
SKAT har i dag væsentlig bedre muligheder for at indhente oplysninger fra udenlandske bankkonti, end det var tilfældet for blot få år siden.
Det betyder, at det bliver stadig mere risikofyldt at skjule penge i udlandet.
Frit lejde-ordninger har haft stor effekt i andre lande og har også været brugt inden for andre områder inden for skattelovgivningen, f.eks. i forhold til beskatning af bolig i udlandet.
Venstre håber, at loven via frivillighedens vej vil forbedre SKATs inddrivelse, sådan at SKAT kan koncentrere kræfterne om de personer og virksomheder, der ikke ad frivillighedens vej ønsker at få bragt tingene i orden.
Derfor er Venstre positiv over for lovforslaget og agter at stemme for.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-22:
Det var interessant, for nu begynder vi at kredse os ind på, hvordan regeringsgrundlaget skal forstås.
For jeg må forstå skatteministeren sådan, at vi skal lave det socialt afbalanceret for dem, som rent faktisk går på arbejde.
Så pyt, skidt med, at skattereformen fører til, at der i hvert fald i henhold til Ginikoefficienterne bliver større ulighed.
Jeg vil bare spørge, hvordan det harmonerer med det, som den politiske ordfører for SF, Socialistisk Folkeparti, sagde under åbningsdebatten, som var, at man skulle lave en socialt afbalanceret skattereform, som gjaldt hele Danmark, ikke bare lønmodtagerne, men som gjaldt alle.
Det harmonerer ligesom ikke, i hvert fald i min optik, men måske kan skatteministeren udrede det.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Regeringen har en ambition om at gennemføre en skattereform, der skal være socialt afbalanceret, fuldt finansieret og sænke skatten på løn markant.
Jeg har også gjort det klart i den offentlige debat, at det vigtigste for mig i forbindelse med en skattereform er, at den er socialt afbalanceret for dem, der er i beskæftigelse, for en skattereform skal naturligvis ikke løse alverdens problemer, men faktisk have fokus på de hårdtarbejdende lønmodtagere, der får vores samfund til at dreje rundt.
Jeg tror bare, det er afgørende, at vi som politikere påtager os det ansvar at sige, at det eneste fornuftige i en krisetid vil være at bruge en skattereform til at give et skulderklap til de mange danskere, der står op hver morgen og får vores samfund til at køre rundt.