runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Jeg studsede over den del, der handlede om beslutningen om at gå i krig i Libyen.
Hr. Høgni Hoydal undrer sig over, at man ikke havde konsulteret Færøerne.
Jeg undrer mig over, at hr. Høgni Hoydal ikke var til stede i Folketingssalen den dag, man traf beslutningen, fordi det jo er den måde, han har mulighed for at påvirke den beslutning.
Men når nu man har muligheden for at påvirke udenrigspolitikken som medlem af Folketinget, hvorfor gjorde man så ikke brug af den?
Der kan selvfølgelig have været nogle specielle personlige årsager eller et eller andet.
Man behøver ikke at redegøre for det i detaljer, hvis det er noget personligt, men generelt: Hvorfor blander man sig ikke mere i debatten i Folketingssalen?
Vi har færøsk repræsentation i Folketinget, netop fordi Færøernes repræsentanter ligesom alle os andre har mulighed for at påvirke den danske udenrigspolitik.
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Tak for spørgsmålet og tak for kvitteringen.
Komiteen for Arktiske Parlamentarikere har jo presset på for at få lavet en ny rapport, der opsamler al viden om menneskenes trivsel og sundhed, og det mener jeg at det svenske formandskab har imødekommet nu ved at sige, at den rapport skal laves i deres formandskabsprogram.
Så jeg mener, at der generelt er mere forståelse for, at der bor mennesker i Arktis, og at de mennesker har ret til selvbestemmelse.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Man må sige, at i den her sag er der meget få partier, der ikke har lig i lasten i forhold til den kritik, der har været i særlig det nordvestjyske.
Det er vel kun Liberal Alliance og Kristendemokraterne og til dels Enhedslisten, der ikke har været med i nogen af de her beslutninger.
Det er jo rigtigt, at det er Bent Hansen, regionsformanden i Region Midtjylland, som har gennemført det her sammen med Konservative, Radikale og SF i Region Midtjylland.
Det er helt korrekt.
Det, som er min anke, er, at man ikke har kigget på det samlede danmarkskort.
Man har modtaget indstilling fra de forskellige regioner.
Men de har jo ikke i Region Midtjylland prioriteret efter, hvordan de har prioriteret i Region Syddanmark eller i Region Nordjylland.
Lad os tage Næstved som det bedste eksempel.
Man har placeret et supersygehus i Køge helt oppe ved grænsen til Region Hovedstaden, men uden at tage hensyn til det geografiske.
Det er jo, fordi hver enkelt region ud fra sin egen geografi har vurderet det, men der har ikke været kastet et samlet blik på danmarkskortet.
Det er en stor fejl, og det er altså Folketingets ansvar at sikre, at det er bragt i orden.
Det blev det ikke.
Ulla Tørnæs (V), 2011-05-31:
Allerførst vil jeg gerne benytte lejligheden til at kvittere for, at hr. Per Ørum Jørgensen anerkender, at det jo sådan set er regeringen og Dansk Folkeparti, der har sikret, at der fremover vil være en fødeafdeling i Holstebro.
Sådan hørte jeg i hvert fald hr. Per Ørum Jørgensen understrege det.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne benytte lejligheden til at fremhæve, at vi med finanslovaftalen for 2011 jo rent faktisk har afsat 600 mio. kr. til den præhospitale indsats, hvoraf en stor del af midlerne vil blive udmøntet i en indsats i det område, som hr. Per Ørum Jørgensen er meget optaget af.
Senest har vi jo også med 2020-planen afsat 150 mio. kr. til en yderligere forstærket indsats, lægehelikoptere og meget andet.
Det bringer mig så til at spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om ikke han er enig i, at det rent faktisk forholder sig sådan, at det er de socialdemokratisk ledede regionsråd, som rent faktisk har afgjort og besluttet, hvordan sygehusstrukturen i Region Midtjylland skal være fremover.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Det koster akkurat det samme som det forslag, som Socialdemokraterne har argumenteret for og ført valgkamp på under sidste valg.
Jeg ved ikke, om man skal stille større krav til Kristendemokraterne end til Socialdemokraterne i forhold til at anvise finansiering.
Det ved jeg ikke om er urimeligt eller ej.
Det tror jeg man skal lade være op til den enkelte at vurdere.
Mogens Jensen (S), 2011-05-31:
Jeg beklager, at jeg fik sagt 30 km i stedet for 30 minutter, men jeg er da glad for, at ordføreren forstod spørgsmålet alligevel.
Alligevel svarer ordføreren ikke på spørgsmålet.
Det er ganske konkret: Hvad koster det samfundet, når Kristendemokraterne forlanger, at der skal være en fødestue, som der kun er 30 minutters kørsel til for alle borgere i det her land?
Hvis det er et stort – eller det største – krav til en regeringsdannelse, må partiet da have regnet ud, hvad det koster.
Eller er det ligegyldigt, om det koster 4, 10, 15 mia. kr. – eller hvad?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Nu er jeg ked af, at hr. Mogens Jensen slet ikke hørte efter.
Det, som vi foreslår, er maks. 30 minutters kørsel og ikke maks. 30 km.
Der er vi faktisk inspireret af Socialdemokraterne, som indtil for nylig havde det som sin politik.
Det blev jo bekræftet så sent som i 2008 af fru Helle Thorning-Schmidt, at der maksimalt måtte være 30 minutters kørsel – ikke 30 kilometer – til et hospital.
Så jeg undrer mig lidt over, at netop hr. Mogens Jensen stiller spørgsmålet.
Hr. Mogens Jensen kan jo egentlig bare gå ind at kigge på, hvad der indtil for nylig var Socialdemokraternes egen politik.
Mogens Jensen (S), 2011-05-31:
Ja, jeg ville ellers ikke sådan have blandet mig i debatten her med hr. Per Ørum Jørgensen, men jeg må sige, at det er lidt provokerende, synes jeg, som folketingsmedlem at høre et parti, der trods alt forsøger at komme i Folketinget, stille nogle krav til en kommende regeringsdannelse.
Man kræver, at der skal være 30 km til en fødestue, og så er man ikke i stand til at redegøre for, hvad sådan et krav koster.
Kan hr. Per Ørum Jørgensen ikke forstå, at det må være rimeligt, hvis man skal stille krav i forbindelse med at pege på en kommende regeringsleder, at man så møder frem og kan forklare, hvad det koster?
Jeg tror også, befolkningen er interesseret i at høre, hvad det koster Danmark, hvis det er sådan, at der skal være 30 km til en fødestue.
Kan vi ikke få et svar på det fra hr. Per Ørum Jørgensen?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Kristian Jensen forsøger at fjerne fokus fra, hvad det her reelt handler om.
Det, det reelt handler om, er jo netop, at der er borgere, der kan se frem til at få 90 km til en fødeafdeling, til en skadestue.
Så er det jo fint med en stor præhospital indsats, det synes jeg da man skal rose regeringen for, men hvorfor er den indsats nødvendig?
Det er den jo, fordi man ikke har taget ansvar for at se på hele danmarkskortet.
Man har kigget på hver region, som var det en ø, der ikke hænger sammen med andre dele af landet, og så har man ikke fået den geografiske vurdering.
Og der betyder vores forslag med 30 minutter til en skadestue eller en fødeafdeling jo netop, at man kan se på danmarkskortet som et middel og så få den fornuftige geografiske vurdering af tingene.
Ulla Tørnæs (V), 2011-05-31:
Når nu hr. Per Ørum Jørgensen var så storsindet at anerkende, at det jo rent faktisk er Dansk Folkeparti og regeringspartierne, der sikrer, at der fremover vil være en fødeafdeling i Holstebro, så undrer det mig egentlig, at hr. Per Ørum Jørgensen på samme vis ikke er parat til at anerkende, at det er de samme partier, altså regeringen og Dansk Folkeparti, som netop med både finanslovaftalen, som hr. Per Ørum Jørgensen ganske vist er en del af, og senest med 2020-aftalen sikrer, at den præhospitale service rent faktisk kommer til at leve op til de standarder, som vi har en klar forventning om skal være gældende i det danske samfund.
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Men jeg mener generelt, at Grønland har sikret sig bedste internationale standard i forhold til olieboringerne, og vi samarbejder rigtig godt med Norge f.eks., som har erfaringer på det felt.
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-31:
Jeg bemærkede også, at der var visse ting, som fru Juliane Henningsen syntes var dårlige i det samarbejde, der er mellem Grønland og Danmark.
Men jeg vil gerne hæfte mig ved de ting, som der sker i Grønland nu, nemlig at der skal foretages nogle boringer, som muligvis kan gøre, at Grønland på sigt kan blive selvfinansierende, og så vil jeg gerne høre: Nu kan jeg forstå på ordføreren, at man har snakket meget frem og tilbage om de aktiviteter, der er i forbindelse med Greenpeace i Grønland, men er der fra den grønlandske regerings side taget noget konkret initiativ, som siger, at det her simpelt hen er for meget?
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Jeg kan selvfølgelig kun dele glæden, som fru Vestager giver udtryk for her.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at den grønlandske regering, den nye regering, tager problemerne alvorligt og nu er på vej med en børneog ungestrategi til efteråret.
Man kan også sige, at den åbenhed, som man har udvist fra regeringens side i Grønland, jo viser sig ved, at man inviterer alle, der har noget at bidrage med til det grønlandske samfund, hvor man før sagde, at man gerne ville løse det her selv, og at det var ens egne problemer.
Men det er jo selvfølgelig et levn fra, at vi tidligere har været undertrykte og meget optaget af, at vi kunne det hele selv.
Men nu er tonen mere, at vi selvfølgelig godt kan arbejde sammen med alle dem, der har noget at bidrage med i forhold til børne- og ungeproblematikken.
Så det synes jeg bare er noget, vi skal glæde os over her i salen.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg vil først og fremmest sige fru Juliane Henningsen tak for indsatsen i Folketinget.
Jeg sætter stor pris på fru Juliane Henningsens forskellige bidrag her og især den åbenhed, der har været om tilgangen til nogle af de problemer, der er i det grønlandske samfund, ligesom der er problemer i det danske samfund.
Det synes jeg har været vigtigt og rigtigt for at få en bedre forståelse.
Nogle af de ting, som jeg oplever der er taget hånd om, og hvor der er fremskridt, er selvfølgelig på børneområdet, hvor den grønlandske regering sammen med bl.a. UNICEF og Red Barnet gør meget, både i civilsamfundet og også i forhold til love og regler, for at sørge for, at der bliver en bedre situation.
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Der er generelt gode udsigter ifølge eksperter, der er sagkyndige i olieverdenen, men jeg mener nu, at når vi ved, at selvstændighed er et erklæret mål i Grønland i fremtiden, er det også på sin plads at sige, at vi lige skal have Selvstyret til at lykkes.
Jeg mener generelt, det kræver forståelse fra danske politikere.
I forhold til det første, der blev nævnt omkring samarbejdet med Danmark og at jeg er kendt for kun at nævne dårlige ting,
kom jeg faktisk ind på en rigtig god ting.
Her mener jeg, at Kuupik Kleist og fru Lene Espersen gjorde et rigtig godt arbejde og viste, at man godt kan dele et værtskab mellem to lande.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Ja, det var måske lidt både-og, men jeg forstår det sådan, at det har været o.k., at Greenpeace har råbt vagt i gevær, det har givet en mere fokuseret miljødebat i Grønland, men at Greenpeace derudover ikke skal aktionere mod efterforskningen af olie.
Jeg tror, det var nogenlunde sådan.
Kan man så få lidt mere at høre om, hvordan det går med de mulige olieforekomster?
Hvad er vurderingen netop nu?
For det er jo klart, at hvis man grundlæggende har et modsætningsforhold til den danske samfund, ligger mulighederne for at frigøre sig i endnu højere grad fra Danmark jo i kraft af, at man finder olie og så bliver et økonomisk mere selvbærende samfund.
Hvordan er udsigterne for det nu?
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Når man ser tilbage på historien og ser, hvilke konsekvenser det har haft for det grønlandske traditionelle erhvervsliv, mener jeg, at de har haft en skadelig effekt.
Men jeg mener på sin vis også, at Greenpeaces aktiviteter i Grønland har ført til, at vi i Grønland diskuterer miljøkonsekvenserne bedre og grundigere, og vi synes så, at de er berettiget på den måde, at vi diskuterer tingene langt bedre og kan forklare omverdenen, hvorfor vi gør, som vi gør, for at sikre, at vi kan blive økonomisk selvbærende i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Nu har jeg hørt en del indlæg her i Folketinget af fru Juliane Henningsen, og jeg mindes stadig væk ikke at have hørt et indlæg, hvor der bliver nævnt noget som helst positivt om det dansk-grønlandske forhold.
Der bliver til gengæld hver eneste gang nævnt en masse problemer.
Men vi har en ægte interesse i det grønlandske samfund og grønlandske forhold og jo også i det faktum, at der i forbindelse med Grønland forskes efter olie med henblik på, at Grønland kan blive et økonomisk mere selvbærende samfund.
Derfor vil jeg gerne høre fru Henningsens synspunkter omkring de Greenpeaceaktioner, der foregår og er foregået på det seneste, for at stoppe olieefterforskningen på Grønland.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Nu kommer spørgeren jo fra samme område som jeg, og jeg har i hvert fald, når jeg sådan skal se på reaktionen på 2020-planen og sundhedsaftalen, der blev indgået i forbindelse med den, set, at det ikke ligesom har været den voldsomme begejstring, der har præget f.eks. det nordvestjyske område.
Det kan man så måske sige egentlig er lidt uretfærdigt, for mange af de her ting er da gode tiltag, og det er jeg da stor nok til også at kvittere for, også selv om Kristendemokraterne ikke har været en del af det.
Men når borgerne i det område ikke føler, at det her er fantastisk, så er det jo, fordi de igen får en bekræftelse af, at der ikke er nogen, der har hørt efter – måske med undtagelse af Kristendemokraterne – hvad de efterspørger, nemlig at få lov til at bevare deres skadestue og fødeafdeling, også efter 2018, hvor sygehuset i Gødstrup står klar.
Det er sådan set den bekymring, man stadig væk har, og som ikke er fjernet endnu.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg blev ellers så glad, da jeg kunne se, at Socialdemokraternes tidligere formand gik på talerstolen, for jeg tænkte, at nu kom der så alle de svar, som den nuværende formand ikke har villet give i løbet af dagen.
Men det kan man jo ikke just sige skete.
Men når vi nu er tilbage i fortiden – og jeg kan jo forstå på Socialdemokraterne, at fremtidens problemer skal løses med fortidens politiske indgreb – så vil jeg egentlig gerne bede hr. Mogens Lykketoft forholde sig til en af dem, der var, må man vel sige, medarkitekt på den politik, som man gennemførte i 1990'erne, nemlig professor Niels Blomgren-Hansen, som på det tidspunkt var økonomisk vismand, og som foreslog en ny aktiveringspolitik for de ledige.
Han siger til Ritzau for 4 dage siden: Situationen i dag er ikke sammenlignelig.
I begyndelsen af 1990'erne havde vi været igennem en længere periode med jævnt stigende ledighed.
Vi nåede op på en registreret ledighed på omkring 340.000 personer, hvilket er fuldstændig forskelligt fra de aktuelle 100.000 nettoledige.
Ledighedsproblemet er slet ikke af samme størrelsesorden.
Så fortsætter han: Den økonomiske vækst er lige nu omkring 2 pct. årligt og ledigheden svagt faldende.
Det tegner bestemt ikke noget billede af en voldsom krise med et voldsomt behov for indgreb af hensyn til ledighed.
Der er ikke behov for en kickstart, der er brug for en langsigtet stabilitetsorienteret politik, som giver virksomhederne den nødvendige ro til at disponere.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Det er rigtigt, at jeg taler af erfaring – det var det, jeg startede med at citere – med den karaktergivning, som den daværende borgerlige regering sagde til Finansministeriets embedsmænd at de skulle levere, og den indsigt kan hr. hr. Tom Behnke jo ikke helt have.
Nu skal man være klar over, at det ikke er et spørgsmål om at regne galt.
Det er et spørgsmål om, hvilke forudsætninger man beder folk om at regne på.
Det er jo politisk valgte forudsætninger, som embedsmænd, som er under politisk kommando, bliver sat til at regne på.
Det er det, jeg siger her, som er sandheden om den slags beregninger.
Med hensyn til langtidsledigheden har jeg sådan set
ikke bekræftet de tal.
Det er klart, at man kan finde nogle tal, der tilsyneladende giver det billede, men det er jo, som jeg sagde før og har sagt i et par omgange, fordi vi er oppe imod det fænomen, at titusindvis af mennesker er forsvundet ud af statistikken, fordi de ikke har været arbejdsløshedsforsikrede.
Så bliver de selvfølgelig heller ikke registreret som langtidsledige.
Det er klart.
Tom Behnke (KF), 2011-05-31:
Før hørte vi klart og tydeligt, at hr. Mogens Lykketoft bekræftede, at der på intet tidspunkt, mens han sad i regering, var færre ledige, end der er i dag.
På intet tidspunkt var der færre langtidsledige, end der er i dag.
Det stod hr. Mogens Lykketoft selv og bekræftede.
Vi kan spole tilbage i referatet.
Men lad os springe til noget andet, for jeg synes, det var ret interessant i forhold til det med »Fair Løsning 2020«, at vi hørte en tidligere finansminister udtale, som jeg hørte det, at han mente, at Finansministeriets folk manipulerede med fakta.
Det er jo en ret grov beskyldning, og jeg kan kun se to muligheder for, at man kan komme med sådan en udtalelse: Enten taler hr. Mogens Lykketoft af erfaring, eller også er der tale om simpel nedværdigelse af dygtige embedsfolk i Finansministeriet.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Nej, det har jeg ikke.
Det, som jeg prøvede at forklare til Folketinget før, og som ingen jo kan bestride, er, at når ledigheden ikke ser så høj ud, er det, fordi der er titusindvis af mennesker, der er forsvundet ud af statistikken.
Så er det, fordi vi har færre, som er på arbejdsmarkedet.
Det hænger så i øvrigt sammen med, at der desværre ikke er blevet gjort noget for at fastholde folk i arbejdsløshedsforsikring.
Alt, alt for mange mennesker er drevet ud i at være uden forsørgelsesgrundlag eller over på tilbagetrækningsordninger, fordi de ikke var i arbejdsløshedsforsikring, fordi de troede på, at den boble, som den nuværende regering pustede op fra 2004 til 2008, garanterede evig beskæftigelse.
Så det kan godt være, at man kan bryste sig af nogle arbejdsløshedsregistreringstal, som er forholdsvis lave, men man har tabt titusindvis af job.
Det skjuler statistikken desværre bare.
Tom Behnke (KF), 2011-05-31:
Det med, at vi skal tale holdninger i stedet for tal, er jo spændende, fordi det, jeg hørte hr. Mogens Lykketoft sige, var, at han tilbage i maj 1989 skrev et oplæg grundet den store ledighed – det må have været tallet mere end holdningen, der var gældende dengang – og at i maj 2011 skriver Socialdemokratiet »Fair Løsning 2020« af samme årsag, altså den store ledighed.
Når nu vi har fået præciseret, at det sådan set ikke var rigtigt, kan hr. Mogens Lykketoft så ikke fortryde, at han busede sådan frem i sit ordførerindlæg med, at det var af samme årsag, for ledigheden er jo ikke stor?
Den er historisk lav.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Nu er bestræbelserne, både med det efter min mening forkerte indgreb i tilbagetrækningsordningerne, som regeringen og et flertal har besluttet sig for, og ideen fra Socialdemokratiet og SF om at skaffe et større arbejdsudbud på anden vis, noget, der skal forbedre den langsigtede holdbarhed.
Det gælder jo om begge planer, at de selvfølgelig ikke træder i kraft med fuld styrke fra dag et.
Deri er jo ingen forskel.
Det er derfor, jeg synes, at det i virkeligheden, og det er et svar til flere, og det vender tilbage til det, jeg sagde indledningsvis, er en lidt latterlig diskussion, som man her prøver at køre konstant om tal, forudsætninger og beregninger, i stedet for at tage den om holdninger til, hvad det er for en type af ændring i adfærd, vi har brug for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Vi skal langt tilbage, vi skal have fat i det grundlæggende, forudsætningerne skal være på plads osv. osv., og når vi så har været igennem det, sagt til hr. Lykketoft, fra hvornår skal det så virke?
Jeg tror, der er rigtig mange, der gerne vil vide, fra hvornår det skal virke, hvis vi skal arbejde 1 uge mere om året, for at Socialdemokratiets regnestykke hænger sammen.
Det giver 15 mia. kr. i kassen.
Hvis det nu skal erstatte noget andet – hr. Lykketoft belærte os tidligere om, at det var et politisk valg – og hvis vi så skal have et realistisk alternativ og kunne sige, at det handler om, at i stedet for at gøre A gør vi B, nemlig det, at vi siger, at alle danskere arbejder 1 uge mere om året, og det giver 15 mia. kr., fra hvornår skal det så virke? vil jeg spørge hr. Lykketoft.
Så kommer pengene jo ikke i kassen, og derfor: Fra hvornår skal det træde i kraft, for at den økonomiske plan, som S og SF har fremlagt, virker?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Jeg tror, der er brug for at starte lidt længere nede i forudsætningerne, end hr. Thulesen Dahl gerne vil.
Statsministeren udgav jo en annonce ved nytårstid, som var bygget over den gamle vittighed: Man kommer ind i en virksomhed og spørger: Hvor mange arbejder her.
Og svaret er: Halvdelen.
Halvdelen af danskerne arbejder, sagde statsministeren, det er det, der er problemet.
Derfor er det et fagøkonomisk fornuftigt svar at satse på trepartsforhandlinger, hvor man kan blive enige om at hæve den gennemsnitlige arbejdstid.
Det er noget, der efter Socialdemokratiet og SF's udspil skal tages fat på straks efter valget, og som selvfølgelig skal sættes praktisk i værk hen ad vejen, i takt med at der er brug for arbejdskraft.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Ja, ja, vi nærmer os jo, vi nærmer os.
Og nu, hvor vi er ferme til at svare rigtigt, synes jeg også, at der er et spørgsmål, der hænger fra tidligere debatter, der handler om, at en væsentlig del af den her »En fair løsning« – det her program, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har fabrikeret og fremlagt – jo er, at danskerne skal arbejde en uge mere om året.
Det skal give en indtægt på 15 mia. kr. Når vi nu skal prøve at bruge den her tid til at få så mange klare svar som muligt, vil jeg meget gerne have hr. Lykketofts anvisning på, præcis hvornår det skal træde i kraft.
Og når jeg spørger, er det, fordi vi har en lav ledighed – det har vi fået konstateret.
Den er lavere, end den var i 1990’erne.
Vi har vel fire gange siden 1974 haft en ledighed under 100.000.
Så er det lidt interessant, at Socialdemokratiets politiske ordfører har sagt, at det her med den uge ekstra om året skal træde kraft, når ledigheden er under 100.000.
Så hvad er det egentlig, at regnestykket med de 15 mia. kr. er baseret på?
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
Tak, fordi hr. Mogens Lykketoft er gået op som privatist, for så kan det være, at vi kan få nogle svar på det, som fru Helle Thorning-Schmidt ikke kunne svare på.
Jeg har et ganske simpelt spørgsmål, som også relaterer sig til dengang, hr. Mogens Lykketoft var finansminister:
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Aktieomsætningsafgiften?
Det er et virkelig godt spørgsmål.
Det var et interessant spørgsmål.
Jeg kan sådan set ikke helt huske de nærmere omstændigheder.
Jeg kan huske, at jeg har lavet ganske mange forlig med stort set alle Folketingets partier i de 8 år, jeg var finansminister, og der kom af og til nogle planter ind i buketten, som ikke var vokset op i min have.
Sådan at de politiske vilkår jo.
Også under den her regering kan man jo tydeligt se det, når man ser alt det, den sluger fra Dansk Folkeparti.
Sådan vil det også være under en kommende regering under socialdemokratisk ledelse.