runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Jeg havde et møde den anden dag med vindindustrien, og jeg havde også et møde den anden dag med Siemens.
Resultatet af det var, at vindmølleindustrien påpegede, at hvis vi kunne give dem nogenlunde sikkerhed for afsætning, det vil sige havvindmølleparker og kystnære vindmølleparker, ville de give sikkerhed for, at prisen på vindmøller ville falde med mellem 40 og 50 pct. indtil 2020, og det er det håndslag, jeg synes vi f.eks. skal give dem.
Hvis vi gør det, vil prisen på vindmøller nemlig pludselig være temmelig sammenlignelig med de forventede priser på olie og gas på det tidspunkt, og så er vi pludselig derhenne, hvor hr. Dalgaard, som nu er gået, ikke skal begynde at sige, at vi giver tilskud, og at det koster penge osv.
Nej, så er vi kommet dertil, hvor det pludselig er blevet en god forretning, fordi det er os selv, der producerer vindmøllerne.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Jeg anerkender fuldstændig den konservative ordførers præmisser, jeg er jo selv optaget af det her med, at kender man rammerne, så kan man investere fornuftigt.
Derfor vil jeg spørge den konservative ordfører, hvor stor den konservative tålmodighed er for at få lavet de rammer.
For først så ventede vi på Klimakommissionen, så kom Klimakommissionen, så ventede vi på, at det blev december, så ventede vi på, at det blev januar, og nu venter vi på, at det bliver forår.
Regeringen har simpelt hen en tålmodighed på det her område, som er uden sidestykke i regeringens øvrige gøren og laden.
Så hvor stor er den konservative tålmodighed?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
Grunden til, at det er relevant at spørge ind til de her 7 dage, er jo, at hvis man ikke overholder den frist, risikerer man en straf, et indrejseforbud.
Så det er jo ikke ligegyldige 7 dage, og flere høringsparter, herunder Advokatrådet, påpeger, at det simpelt hen er urealistisk med de 7 dage, altså at det i mange tilfælde ikke vil kunne lade sig gøre.
Altså, man straffer folk for ikke at overholde en umulig frist.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører vil være enig med mig i, at hvis man opholder sig ulovligt i et land, er man i langt størstedelen af tilfældene vel vidende om det.
Og så er man også klar over, at i nogle lande, f.eks. USA, risikerer man frihedsberøvelse og andet; man er godt klar over, at der er en risiko forbundet derved.
Det er altså et almindeligt gældende princip, at når man begår en ulovlighed, bliver man straffet for det.
Sådan er det i det danske retssamfund og heldigvis i størstedelen af verden.
Hvis man opholder sig ulovligt i Danmark, bliver man selvfølgelig udvist, og det skal ske hurtigst muligt.
Der skal man da ikke have måneder, hvor man så kan fortsætte med at opholde sig ulovligt og måske bedrive kriminel virksomhed, som en del af de mennesker, vi sender ud, og som har ulovligt ophold, rent faktisk har gjort.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
Det var bare ikke et svar på spørgsmålet.
Altså, kan ordføreren ikke se, at det er et problem at fastsætte en frist, som det for manges vedkommende vil være umuligt at overholde, samtidig med at man indfører den her sanktion, altså at man straffer nogen for ikke at overholde den frist, som de i øvrigt ikke kan overholde?
For en række høringsparter siger: Det kan ikke lade sig gøre at udsende de her asylansøgere inden for de 7 dage.
Altså, udrejsefristen er simpelt hen for kort.
Og der er jo ikke noget i direktivet, der pålægger regeringen at vælge de 7 dage; man kunne også tage de 30 dage.
Det er også det, en række organisationer anbefaler.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem at fastsætte en frist på 7 dage, som man straffer folk for ikke at overholde, når det reelt ikke er muligt for en række personer at overholde den her frist?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Det er måske dér, hvor Venstre er grundlæggende uenig med Enhedslisten i forhold til udlændinge- og integrationspolitikken, og det er måske ikke en overraskelse.
Når folk opholder sig ulovligt i Danmark, skal de sendes ud hurtigst muligt, og det kan godt lade sig gøre inden for 7 dage.
7 dage synes jeg er en fuldstændig fair frist, og jeg må minde om, at vi taler om folk, som opholder sig ulovligt i Danmark eller et andet EU-medlemsland.
Pr. definition skal man udrejse, når et ophold er ulovligt, og det er de personer, som det handler om, også godt klar over.
Og jeg tror bestemt, det er muligt at udrejse inden for de 7 dage.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-25:
Når man hører SF og Socialdemokraterne tale udadtil på tv osv. om udlændingepolitik og SF's asylpolitik, hører man dem tale om, at de vil bevare den politik, der er, og at de vil bevare den stramme asylpolitik.
Men når man så hører på Socialdemokraterne inde i Folketingssalen, kan man kun høre beklagelser over, at det hele er for stramt, og at nu skal vi lige passe på, og at Socialdemokraterne også godt lige må trække i den anden retning.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvorfor man siger to forskellige ting afhængig af, hvor man står henne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Nu ved jeg ikke, om hr. Martin Henriksen har hørt, hvad jeg har sagt, det lyder i hvert fald ikke sådan.
For jeg har på intet tidspunkt sagt, at vi skulle slappe af på noget felt her.
Det, som jeg har kritiseret eller i hvert fald har spurgt ind til, er, hvorfor der skal ske en stramning fra de nuværende 15 dage til 7 dage – og ikke noget andet.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-25:
Det synes jeg ikke rigtigt var et svar.
Det her regulerer jo bl.a. udrejsefristen og udrejsemulighederne for asylansøgere.
Men jeg mener også, at jeg hørte den socialdemokratiske ordfører sige, at EU skulle bestemme mere på asylområdet, end hvad der er tilfældet i dag.
Så vil jeg bare lige høre, om ikke ordføreren kunne være lidt mere præcis om, hvad det er, EU mere skal bestemme på asylområdet i forhold til sådan, som det hænger sammen i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at de mennesker, der kommer til Danmark, skal have en ordentlig og en fair behandling.
Det gælder, uanset om det er gæster, indvandrere eller asylansøgere.
Der er dog et par ting, jeg godt vil påpege ved lovforslagets konsekvenser.
For det første er det godt, at der etableres tilsyn med den måde, som politiet foretager tvangsmæssige udvisninger på, og det er udmærket, at det er Folketingets Ombudsmand, der foretager dette tilsyn.
Det ser ud til at være en klar forbedring af retstilstanden for de afviste asylansøgere.
Men det er en kompliceret lovtekst med mange paragraffer, og som det skinner igennem, gøres der opmærksom på i høringssvarene, at regeringen og Dansk Folkeparti benytter chancen til at foretage stramninger af udlændingelovgivningen, som kan vise sig at være unødvendige, uhensigtsmæssige eller direkte umulige at administrere.
Det gælder specielt på to punkter, nemlig nedsættelsen af fristen for frivillig udrejse fra 15 dage til 7 dage, sammenholdt med at konsekvensen for ikke at udrejse frivilligt er, at der idømmes 2 års indrejseforbud i hele Schengenområdet.
Det fremgår dog af teksten, at der ved samarbejde med politiet i forbindelse med frivillig hjemsendelse kan ske en forlængelse af fristen.
Det er bare noget uklart, hvad der skal til for, at det kan kaldes samarbejde, og hvor lang tid sådan en sådan forlængelse kan være.
Nogle af de spørgsmål, der presser sig på, er: Hvad er det, der gør, at det er nødvendigt at ændre udrejsefristen, og hvordan fortolkes mulighederne for forlængelse?
Det vil jeg bede ministeren om muligt sige noget om i dag, og ellers vil jeg stille et spørgsmål efterfølgende.
Jeg vil så oplyse, at såfremt det ikke er et tilfredsstillende svar, vil Socialdemokraterne stille ændringsforslag med henblik på, at fristen fastholdes uændret på de nuværende 15 dage.
Så samlet set vil Socialdemokratiet støtte forslaget, men vi deler den bekymring, som Dansk Flygtningehjælp og Advokatrådet har givet udtryk for.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Det er, fordi vi er af den opfattelse – det troede jeg egentlig også at Socialdemokratiet var – at hvis man opholder sig ulovligt i Danmark eller et andet EU-land, skal man udrejse hurtigst muligt.
Så er det et spørgsmål om, hvad der praktisk kan lade sig gøre, og der må jeg sige, at jeg synes, 7 dage er rimeligt.
Og når der er den mulighed at fastlægge de 7 dage, synes jeg da, at Danmark skal benytte sig af det, for folk, der opholder sig ulovligt i et land, skal jo rejse ud, det siger sig selv.
Jeg må sige, at folk, der har lovligt ophold i Danmark, er yderst velkomne til at være her og nyde de fordele, der er ved det, men når man har ulovligt ophold i Danmark eller et andet medlemsland i EU, skal man selvfølgelig udrejse hurtigst muligt, og det troede jeg sådan set også var Socialdemokratiets opfattelse af tingene.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Jamen så når vi jo frem til sagens kerne her, for det er sådan, at hvis det foregår med tvang, har man ikke en frist på 7 dage, så er det jo straks, altså i det øjeblik man ikke vil følge det påbud, man har fået, om, at man skal rejse straks eller man skal gøre det efter 7 dage, som det står her.
Så skal man gøre det frivilligt, og hvis ikke man gør det frivilligt, er det rigtigt, at man kommer på en liste og ikke får indrejsemulighed i de næste 2 år.
Men sådan som vi har det i lovgivningen i dag, har man 15 dage til at få pakket sine ting frivilligt og tage af sted.
Det bliver ændret til 7 dage.
Så spørger jeg igen: Hvad er det, som ordføreren og Venstre har tænkt som baggrund for og argumentation for at gå ind for det, som der står i lovforslaget her, om at ændre det fra 15 dage til 7 dage?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Som følge af de danske forbehold skal vi her i Folketingssalen selvfølgelig selv træffe beslutning om en gennemførelse af direktivet i dansk ret, men vi er jo enige om, at Schengensamarbejdet er noget godt og noget positivt, og det bakker vi fra Venstres side op om.
Det medfører så, at tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold jo reelt har mulighed for at rejse rundt i hele Schengenområdet.
Udsendelsesdirektivet fra december 2008 har til formål at understøtte et effektivt udsendelsessystem i alle EU- og Schengenlandene, sådan at man ikke blot kan rejse videre til det næste Schengenland, men at der er et ellers fornuftigt samarbejde dér.
Dette lovforslag indeholder altså på baggrund af direktivet et forslag til ændring af reglerne om længden af udrejsefrister og reglerne om udvisning med indrejseforbud, hvor der sker nogle fornuftige stramninger.
Ydermere indeholder lovforslaget forslag til ændringer af forholdene omkring frihedsberøvelse og reglerne om uafhængigt tilsyn med tvangsmæssige udsendelser.
I Venstre er vi af den holdning, at en gennemførelse af udsendelsesdirektivet i dansk ret er nødvendig.
Ved at lave ensrettede og effektive regler i hele Europa for udsendelse kan vi styrke medlemslandenes samarbejde og sikre, at tredjelandsborgere, der opholder sig ulovligt, hurtigst muligt kan udrejse, og forhindre gentagen ulovlig indrejse mest muligt effektivt.
Derfor støtter vi selvfølgelig udsendelsesdirektivet, da det ligger i god forlængelse af Schengen og de ting, der er i Schengen i forhold til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
I praksis har direktivet størst betydning for de medlemslande, som ikke allerede nu har et veludviklet udsendelsessystem, sådan som vi har det i Danmark, bl.a. som følge af det samarbejde, der har været mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti i forhold til at sikre en effektiv udsendelse af tredjelandsstatsborgere, som har ulovligt ophold.
Men i Venstre anser vi det nu også for vigtigt og afgørende, at tredjelandsstatsborgere uden ophold i et af Schengenlandene hurtigst muligt udsendes, og at de procedurer, som vi har i Danmark, og som nu i et vist omfang kan noteres i resten af Schengenlandene, gennemføres der.
Overordnet set deltager vi som sagt i Schengensamarbejdet.
Derfor ønsker vi også at gennemføre direktivet i dansk lovgivning, og derfor støtter vi op om det forslag, der ligger her.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Jeg er glad for hr. Karsten Lauritzens afslutning om, at Venstre ønsker direktivet gennemført, for der er jo i høringssvarene opstået en meget klar fortolkningsuenighed, fordi det fremgår, at regeringens opfattelse er, at man har ret til at få beskikket rådgivning og bistand, som det også fremgår af direktivet at man skal efter gældende praksis, mens Advokatrådet anfører, at det har man sådan set ikke i almindelighed.
Derfor anbefaler Advokatrådet, at udlændinge i overensstemmelse med direktivets ordlyd sikres adgang til gratis juridisk rådgivning eller repræsentation i alle sager vedrørende tilbagesendelse.
Jeg vil bare bede hr. Karsten Lauritzen om at bekræfte, at også denne del af direktivet efter regeringens opfattelse selvfølgelig skal implementeres i dansk lov.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Som jeg kan forstå det, er det en problemstilling, som Integrationsministeriet selvfølgelig har set på – man kigger jo på alle de høringssvar, der kommer ind – og man har givet de pågældende et svar.
Hvis det svar ikke er tilfredsstillende, kan vi jo se nærmere på det i den udvalgsbehandling, som kommer.
Når vi har et direktiv, gennemfører vi det selvfølgelig, men det er jo altid sådan, at man skal fortolke direktivet og vælge, hvordan man vil implementere det i dansk lovgivning.
Og der må jeg sige, at jeg har tillid til det, der ligger her på bordet, så hvis der ikke kommer nye oplysninger frem om det, vi behandler i dag i Folketingssalen, så ser vi ikke noget behov for at ændre det i den retning, som hr. Morten Østergaard foreslår.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Det direktiv, som sagen omhandler, hedder jo udsendelsesdirektivet, fordi det handler om folk, der skal sendes ud efter afslag, og den danske virkelighed er jo altså, at advokatbeskikkelsen ophører, i forbindelse med at sagen afgøres i 2. instans, altså Flygtningenævnet.
Der er derfor ikke nogen juridisk rådgivning i forbindelse med udsendelsessager.
Det fremgår af direktivet, at man skal have adgang til gratis juridisk rådgivning i forbindelse med udsendelsessager.
Er hr. Karsten Lauritzen enig i, at også den del af direktivet bør implementeres i dansk ret?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Så tror jeg ikke, hr. Morten Østergaard hørte, hvad jeg sagde.
Jeg har fuld tillid til, at når vi kigger på et direktiv og overfører det til dansk lovgivning, så gør vi det ved at overholde direktivet.
Alt andet ville jo være underligt.
Så når Integrationsministeriet og integrationsministeren med det lovforslag, som ligger her i dag, ikke foreslår det, som hr. Morten Østergaard foreslår og Advokatrådet foreslår, er det, fordi det ligger inden for rammerne af det direktiv, der er, og det er jeg fuldt ud tilfreds med.
Jeg må helt ærligt indrømme, at jeg synes, at folk fra tredjeverdenslande, der har ulovligt ophold i Danmark eller et andet EU-land, skal udrejse hurtigst muligt, og så må de jo selv finde advokatbistand, hvis de ikke er tilfredse med det, der er de gældende regler i øjeblikket.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Jeg noterede mig, at ordføreren ikke var så detaljeret i sin ordførertale, så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om det, der handler om den tidsfrist, der er for udsendelse eller for frivillig udrejse.
Der står der i lovforslaget, så vidt jeg kan se, 7 dage.
Kan ordføreren komme med en eller anden begrundelse for, at Venstre og ordføreren vælger at bakke op om, at det skal være 7 dage i stedet for de 15 dage, som vi har nu?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Der er jo sådan, at når der er nogen, der opholder sig ulovligt i Danmark og er tredjelandsstatsborger, laver man først og fremmest en aftale om frivillig tilbagevending.
Og hvis man laver en aftale om frivillig tilbagevending, er der selvfølgelig nogle flere muligheder, end hvis det skal foregå med tvang, altså frihedsberøvelse og andet, som kan være konsekvensen.
Og der må jeg indrømme, at jeg synes, at hvis man som tredjelandsstatsborger, der er taget med ulovligt ophold i Danmark, har, hvad skal man sige, rent mel i posen, så indgår man en aftale om frivillig tilbagevending og de positive ting, det handler om for vedkommende, og som følger med.
Hvis man ikke har rent mel i posen, hvis man er i Danmark eller et andet EU-land med henblik på at begå kriminalitet og andet, ønsker man selvfølgelig ikke at rejse frivilligt ud, men så må man finde sig i, at det kommer til at foregå med tvang, og der er fristen så 7 dage.
Det synes jeg er fuldt ud rimeligt, for min skyld behøver der ikke gå 7 dage.
Altså, hvis man er taget i et land med ulovligt ophold og f.eks. har begået kriminalitet, skal man da udsendes hurtigst muligt.
Så behøver der for min skyld ikke gå 7 dage, men det er så det, der ligger her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Jamen jeg ved ikke, hvordan Dansk Folkepartis ordfører kan få den opfattelse.
Altså, hvis jeg skulle sige noget positivt om det her, er det, at det vil betyde, at EU sikrer, at der kommer en ensartet håndtering af asylspørgsmålet i hele Europa.
Og så vidt jeg kan se ud af den tekst, der er om lovforslaget, sker der ikke væsentlige ændringer i Danmark bortset fra de her par punkter, som jeg har taget fat i.
Og der har EU jo givet nogle videre rammer end dem, som Danmarks regering sammen med Dansk Folkeparti har valgt at lægge sig fast på.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Jeg vil godt spørge Socialdemokraternes ordfører, om Socialdemokraternes ordfører kan forklare, hvorfor man fra EU's og Europa-Parlamentets side – og fra de andre aktører, der har været inde over – har givet den mulighed for at sige det med spændet fra 7 dage til 30 dage.
Kunne man ikke forestille sig, at det var, fordi man fra EU’s side vurderer, at det er muligt at få lavet en frivillig udrejse inden for 7 dage?
Hvis ikke det var muligt, havde man vel ikke fastsat den mulighed i direktivet.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Som det fremgår af debatten, er der jo en vis diskussion om, om direktivet nu implementeres så direkte, som ordføreren lægger op til.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille hr. Naser Khader et spørgsmål.
Jeg tror, at alle, der har fulgt debatten her under den nuværende regering, er klar over, at man udsender folk, lige så hurtigt man kan slippe af sted med det.
Og derfor er det selvfølgelig lidt besynderligt, at når man havner i den situation, at man er nødt til at frihedsberøve folk igennem mange måneder – det er jo typisk, fordi det land, de skal udrejse til, ikke vil modtage dem, og at der mangler papirer – så vælger man med lovforslaget her nu at sætte en grænse på 18 måneders frihedsberøvelse, hvor der hidtil ikke har været nogen grænse i dansk ret.
Landsforeningen af Forsvarsadvokater peger på, at det indtil videre har været domstolene, der satte grænsen, og de henviser til, at landsrettens smertetærskel normalt ligger på 12-13 måneder.
Der spørger jeg bare hr. Naser Khader: Hvad er baggrunden for, at man nu mener, at domstolene hidtil har været alt for milde i forhold til at spærre folk, man ikke kan sende ud, inde, og at grænsen derfor skal sættes til 18 måneder?
Naser Khader (KF), 2011-01-25:
Det er jo ikke alle, der skal udsendes, der bliver frihedsberøvet, det skal vi lige understrege; det er jo ikke alle, der bliver det.
Der er grunde til, at nogle bliver det.
Det normale vil være 6 måneder, men så er der i yderste konsekvens den mulighed, at det kan være i op til 18 måneder.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Når man vælger at fastsætte en frist, der ligger 50 pct. over det, der ligesom er gældende ret, må der jo være en årsag til det.
Derfor spørger jeg bare igen hr. Naser Khader: Er det, fordi domstolene har været for blødsødne, at man vælger at fastsætte det til 18 måneder, når nu gældende praksis ligger på omkring 12-13 måneder?
Naser Khader (KF), 2011-01-25:
Altså, det er jo ikke et mål i sig selv, at folk bliver frihedsberøvet så længe som muligt.
Det er jo ikke målet i sig selv, men muligheden skal være der.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at folk rejser hjem så hurtigt som muligt, når de ikke har lov til at være her.
Og så vil jeg ikke blande mig i domstolenes afgørelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
Grunden til at stille spørgsmål til det er bl.a., at Advokatrådet i deres høringssvar sådan set advarer imod det, fordi det kan være i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så hvorfor sætte grænsen op til 18 måneder?
Naser Khader (KF), 2011-01-25:
Som sagt er det normale 6 måneder.
Igen: Det er jo ikke et mål i sig selv, at folk bliver frihedsberøvet.
Hvis de ikke har lov til at være her, synes jeg, det vigtigste er, at de rejser hjem så hurtigt som muligt.
Men muligheden er der, og det normale er 6 måneder.
Så kan der være nogle omstændigheder, der gør, at det kan være op til 18 måneder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
Hvorfor 18 måneder?
Hvad er det for nogle situationer, hvor det giver mening at frihedsberøve mennesker i 18 måneder?
Og hvad er ordførerens holdning til, at man faktisk i Advokatrådets høringssvar advarer imod det, fordi det kan være i strid med menneskerettighedskonventionen?
Naser Khader (KF), 2011-01-25:
Som flere ordførere har været inde på, gennemfører lovforslag nr. L 107 ændringer af udlændingeloven som følge af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold.
De nye regler gælder både afviste asylansøgere og tredjelandsstatsborgere, der har fået afslag på opholdstilladelse f.eks. på grundlag af familiesammenføring, arbejde eller studier.
Egentlig behøvede vi ikke at indføre direktivet, dels fordi direktivet ikke er bindende for Danmark på grund af det danske forbehold vedrørende retlige og indre anliggender, dels fordi vi i Danmark i modsætning til mange andre lande har et veludviklet udsendelsessystem.
Men direktivet udgør en udbygning af Schengenreglerne, og Danmarks deltagelse i Schengensamarbejdet taler for, at Danmark gennemfører direktivet i dansk ret, og hvis vi ikke gennemfører direktivet i dansk ret, kan det principielt ikke udelukkes, at vi ikke kan deltage i det samarbejde, og det vil vi gerne.
Vi synes, Schengensamarbejdet er et godt samarbejde.
Direktivet af 16. december 2008 skal med andre ord understøtte et effektivt udsendelsessystem i alle EU- og Schengenlande.
Det forpligter alle landene til at sikre, at tredjelandsstatsborgere uden lovligt ophold meddeles en afgørelse om tilbagesendelse og i yderste tilfælde også tvangsmæssig udsendelse af Schengenområdet.
Lovforslaget indeholder på baggrund af direktivet forslag til ændring af reglerne om længden af udrejsefrister og reglerne om udvisning med indrejseforbud.
Fremover skal en afgørelse om tilbagesendelse indeholde en udrejsefrist på mindst 7 dage, dog en straksudvisning, hvis den pågældende er til fare for landets sikkerhed, eller hvis ansøgningen er åbenbart grundløs.
Det foreslås også, at indrejseforbud skal meddeles for 2 år, hvis det meddeles, fordi en udrejsefrist er overskredet, eller fordi der er forhold, der gør, at udrejsefristen skal fastsættes til straks.
Retten kan dog forlænge dette tidsrum i op til 18 måneder, hvis der foreligger særlige omstændigheder.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Jeg er sikker på, at der sidder gode mennesker i EU, og sådan som jeg ser det, har de jo også lagt nogle vide rammer.
Altså, de siger jo, at man kan fastsætte fristen fra mellem 7 dage til 30 dage.
I Danmark har vi en lovgivning, der siger 15 dage i dag, og derfor er det også uforståeligt for mig, at der så ligger et forslag om, at det skal ændres.
Det ligger jo fuldstændig inden for rammerne af det, som EU-direktivet siger.