Julie Rademacher (S), 2010-11-09:
Mange tak.
Ministeren var henrykt og kaldte den for et gigantisk løft – et gigantisk løft.
Man kan jo spørge sig selv, om det er et gigantisk løft at tage nogle penge fra flaskehalsmidlerne og bruge dem på at få flere af de langtidsledige i gang.
Man kan også spørge sig selv, om det er et gigantisk løft at bruge flere penge, vi får brug for, når krisen er ovre.
Jeg mener, at et gigantisk løft vil være at finde nogle nye penge, finde nogle midler, som vil gøre en forskel, og som ikke bare vil ødelægge noget andet, altså vigtige midler, som skal finansiere en tyndbenet plan.
Disse flaskehalsmidler skulle netop stå klar, når krisen er ovre, når det igen går stærkt herhjemme, og virksomhederne har travlt.
Midlerne skulle være med til at uddanne og opkvalificere nogle personer til noget helt andet, når vi står og mangler arbejdskraft ude i fremtiden.
De spæde positive tendenser i økonomien må vi ikke forveksle med et selvbærende økonomisk opsving.
Derfor er det særlig vigtigt, at erhvervslivet kan rekruttere den nødvendige arbejdskraft, og her er det potentielt livsfarligt at skære ned i flaskehalsmidlerne, der netop er med til at kanalisere arbejdskraften hen til vækstbrancher og generelt derhen, hvor efterspørgslen er størst.
Hvordan vil regeringen så løfte den del, og har regeringen et bud på det?
Den største bekæmpelse af langtidsledigheden er efter min mening helt klart et folketingsvalg nu og en anden regering.
Det ville være et gigantisk løft.
Denne regering har skåret ned på uddannelse i mange år og senest i finansloven for 2011.
De har skåret ned på den uddannelse, som netop kunne gå hen og være med til, at færre ville blive langtidsledige, altså de kortuddannede og dem, som har brug for efteruddannelse.
Selv regeringens gode venner fra Dansk Industri mener faktisk, at besparelserne vil betyde, at færre tager en uddannelse.
Regeringen har skåret ned i mulighederne for supplerende dagpenge, så flere er blevet fuldtidsledige frem for at ville have en lille tilknytning til arbejdsmarkedet.
De har halveret dagpengeperioden og fordoblet optjeningskravet og dermed gjort det meget sværere at kunne få dagpenge – igen noget, som mange mener ikke ligefrem fremmer afhjælpningen af langtidsledigheden.
Senest har de så i fredags skåret over 500 mio. kr. på aktivering og dermed gjort det sværere for kommunerne at give de ledige en mulighed for at komme ordentligt i gang.
Her kan jeg jo nævne 6 ugers selvvalgt uddannelse, hvor kommunerne nu skal lave sådan en uddannelse for sølle 13.700 kr. pr. person.
Man får altså ikke mange gode uddannelser for disse små penge.
Og som om det ikke er nok, er der yderligere skåret ca. 400 mio. kr. på netop selvvalgt uddannelse.
Man fokuserer på virksomhedsrettet aktivering, og det er jo også fint nok, men der er altså også en del, som ville have bedst af at uddanne sig.
Så vidt jeg kan se, vil det være bedst for kommunerne, hvis de aktiverer de forsikrede ledige, fordi de er den højeste udgift for kommunerne, og fordi det vil være lettere for dem at skrue billige tilbud sammen til dem.
Derfor vil de langtidsledige kontanthjælpsmodtagere blive taberne – igen en helt forkert måde at gøre tingene på, hvis man virkelig mener, man vil gøre noget ved langtidsledigheden.
Vi mener, at det er helt forkert at fjerne disse midler.
Vi mener, at regeringen forfejler endnu en gang og bruger meget tid på at rose sig selv og rakke andre ned frem for at tage deres ansvar og gøre noget ordentligt og rigtigt ved det store problem, vi har med langtidsledighed, og som desværre også synes at være stigende.
Langtidsledigheden koster samfundet dyrt, og her er regeringen økonomisk uansvarlig, når de ikke tager det seriøst nok.
Jeg kan vel ikke sige det mere klart: Socialdemokraterne stemmer imod forslaget.