Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Tak for det.
Helt umiddelbart virker det som gode solidariske ordninger, at man deles om arbejdet og sørger for, at en kollega, der er arbejdsløs eller en selv eller ens kollega har mulighed for at komme i uddannelse.
Men det er også vigtigt at holde sig for øje, at disse forslag har nogle afledte konsekvenser og samfundsmæssigt har nogle hager, som jeg vil komme lidt ind på.
Enhedslisten nævner i forslagene, i hvert fald i nogle af dem, at disse ordninger fra 1990'erne blev gennemført i en periode med høj ledighed og manglende efterspørgsel på arbejdskraft – og så står der: »hvilket også kendetegner situationen på arbejdsmarkedet i dag«.
Som det også er blevet sagt tidligere i dag, kan man ikke helt sammenligne disse to perioder, for dengang lå arbejdsløsheden på 12 pct., og i dag ligger den 5,8 pct.
Den lå altså dengang dobbelt så højt som i dag.
Dette er prøvet i Aarhus i 1990'erne af skraldemændene, deraf navnet.
Et af formålene med den ordning i 1990'erne var, at det skulle have en beskæftigelseseffekt, men efterfølgende viste det sig ikke at være tilfældet.
Tværtimod tegner der sig et billede af en model, som ville kunne fastholde medarbejdere i brancher med lav beskæftigelse.
De medarbejdere, som var med i ordningen, skulle ikke stå til rådighed for beskæftigelse på fuld tid med stor fare for, at ordningen ville øge ledigheden og derfor også koste flere penge end dagpenge.
Angående forslaget om forældreorlov forstår jeg ikke helt, hvad det er, Enhedslisten vil.
Ændringerne af barselsreglerne i 2002 gjorde, at forældrene i alt havde ret til fuld barselsdagpenge i 52 uger.
Forældrene havde før lovændringen mulighed for at opnå op til 52 ugers børnepasningsorlov pr. barn med en orlovsydelse på 60 pct. af den maksimale dagpengesats.
Det betyder selvfølgelig, at den nuværende ordning er bedre for forældrene.
Jeg kan ikke forestille mig, at Enhedslisten ønsker en forringelse, så det, jeg kan forestille mig, er, at Enhedslisten ønsker en forældreorlovsordning ud over den nuværende ordning, og det tror jeg også er det, Enhedslisten gør.
Før 2002, hvor der var mulighed for op til 52 ugers børnepasningsorlov pr. barn, lå den gennemsnitlige orlovsperiode på 26 uger.
Sagt med andre ord: Hvis vi ændrer de nuværende regler efter forslagsstillernes ønske, kan vi ikke med sikkerhed sige, at flere vil tage den orlov, man måske forventer.
Det kan også, som både ministeren og andre var inde på, betyde, at netop gruppen af kvinder, som måske ikke tjener så mange penge, og kvinder, som i forvejen ikke har den stor tilknytning til arbejdsmarkedet, er dem, der vil tage mere orlov.
Det er ikke hensigtsmæssigt og vil kunne betyde, at en del af de kvinder, som vi meget gerne vil hjælpe tættere på arbejdsmarkedet, kommer længere væk fra arbejdsmarkedet.
Til sidst er der så forslaget om uddannelsesorlov, som vil blive ret bekosteligt, hvis ordningen bliver brugt i samme omfang som 1990'erne.
Der er jo det der med økonomien i Enhedslistens forslag, som ikke altid helt er til at få øje på.
Der er i hvert fald ingen beregning af, hvad alt det her vil koste.
Jeg synes, at jeg har bladret meget grundigt i de der tre sider, som ikke har ret meget tekst, og jeg synes i hvert fald ikke, at jeg kan finde noget.
Som sagt er det et meget sympatisk forslag, men det giver mig alligevel nogle bekymringer, som jeg også har givet udtryk for.
For Socialdemokratiet er det i denne tid vigtigt at skabe vækst og dermed arbejdspladser.
Når jeg er rundt at snakke med folk, siger de, at det, de selvfølgelig helst vil have, er et arbejde, og derfor har vi lavet aftalen om vækstplanen.
Vi har også lavet mange andre forslag, der rent faktisk vil skabe rigtige arbejdspladser, nye arbejdspladser.
Hvis vi sikrer en sund økonomi og flere arbejdspladser og giver folk flere og bedre kompetencer, giver vi de arbejdsløse større mulighed for at blive en del af arbejdsfællesskabet.
Her kan nævnes, at der aldrig nogen sinde før i det her land er blevet brugt så mange penge på uddannelse, som vi har brugt i år.
Det vil rent faktisk sige, at vi har gjort noget for at få de her mennesker i uddannelse.
Derfor mener Socialdemokraterne, at det, regeringen er i gang med, virker meget bedre end forslagene fra Enhedslisten, og derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte forslagene.