runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Jeg vil starte med at sige, at forslaget her grundlæggende er godt.
Nu er der jo altså så nogle lejelovsforhandlingerne i gang, og det betyder, at hvis vi skulle stemme lige præcis i dag, ville SF ikke kunne støtte forslaget i respekt for lejelovsforhandlingerne, for det kunne jo være, det kunne lykkes at få noget lavet om vedrørende § 5, stk. 2.
Men hvis der skal stemmes på et tidspunkt, hvor lejelovsforhandlingerne er afsluttet, og der ikke er sket nogen forbedring af § 5, stk. 2, vil SF på det tidspunkt stemme for det her forslag.
Men jeg kan da sige noget om SF's principielle synspunkt på det her.
Det er, at Enhedslisten har fat i et rigtigt problem.
Den mulighed, der er i lejelovgivningen, med hensyn til at man kan forhøje huslejen ganske voldsomt, hvis man moderniserer en lejlighed, er en rigtig problemstilling, og den udgør et problem.
Så er det helt rigtigt, som boligministeren nævnte, at der her ikke er tale om, at det er konkrete lejere, som bliver ramt af det.
Det er i de tilfælde, hvor der er en lejlighed, der er blevet fraflyttet, og så moderniserer man, og så bliver den udbudt til den nye pris.
Det er fuldstændig korrekt.
Der mener vi i SF, at hvis det f.eks. er 2.000 boliger om året, det går sådan med, er det altså 20.000 boliger, som man kan betale med små og jævne indtægter, der forsvinder ud af lejemarkedet i løbet af 10 år, og det er temmelig mange.
Jeg tror endda måske, at de tal er underdrevne.
Jeg vil da også sige, at der også er andre urimeligheder i det.
Fotoet viser badeværelset.
Der er en håndvask på billedet fra før moderniseringen.
På billede nr. 2, som er fra efter moderniseringen, er der også en håndvask, og der er også et toilet, og der er også et spejl, og der er også et gulv.
Den modernisering er ikke nødvendig.
Lejligheden fungerer lige godt.
Den bliver kun lavet af den grund, at udlejeren så kan hæve huslejen.
På tilsvarende måde er det med køkkenet: Der er et komfur i den gamle udgave, og der er også et køkkenbord.
Det er der også i den nye udgave.
Okay, så er der kommet overskab på.
Der er sket en forbedring – det anerkender jeg – men jo ikke en forbedring, der berettiger, at man kan få sådan en kæmpe huslejeforhøjelse som eksempelvis fra de 3.500 kr. til 8000 kr.
Der må man jo bare konstatere, at det er en spekulationsvej for ejerne, og det fremgår jo også af pensionskassernes beretninger.
Det er jo en helt vildt høj forrentningsprocent, og der er jo ikke sket fremskridt for gruppen af lejere som helhed på den måde.
Enhedslisten har et grundlæggende godt forslag, men vi vil altså afvente lejelovsforhandlingerne, inden vi tager endelig stilling.
Nu skal der jo så heller ikke stemmes i dag.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-15:
Noget af det, jeg også pointerede i talen her, var jo netop, at man sikrer, at det ikke kommer til at ramme den, hvis bolig bliver forbedret – altså, mens vedkommende bor i den.
Det er altså kun ved genudlejning, og det synes jeg er en meget væsentlig pointe: at man ikke bliver ramt, hvis man har en bolig, der skal renoveres.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Dagens tretrinsraket af beslutningsforslag på boligområdet fra venstrefløjen bliver rundet af med dette forslag fra Enhedslisten.
De foreslår, at boligreguleringslovens § 5, stk. 2, skal ophæves.
Det er den del af boligreguleringsloven, der gør det muligt for en udlejer at modernisere en lejlighed for derefter at sætte huslejen op.
Denne mulighed vil Enhedslisten altså fratage udlejerne, hvilket Enhedslisten mener vil komme lejerne til gavn.
I Venstre mener vi, at de nuværende regler på området faktisk er rigtig gode.
Problemet med Enhedslistens forslag er, at en afskaffelse af muligheden for at lade huslejen stige efter en modernisering faktisk i sidste ende er en ulempe for alle.
For når det ikke er muligt at finansiere en modernisering af lejligheder, betyder det også, at kvaliteten af lejlighederne, der udbydes, forringes.
Det vil sige, at hvis man som lejer er på udkig efter en lejlighed, som lever op til nutidens standarder med f.eks. bad, badeværelse og toilet eller lignende, så vil det være sværere at finde sådan noget. I Venstre ønsker vi, at der er et bredt udbud af forskellige typer lejligheder til rådighed på markedet.
Forslaget vil altså betyde, at moderniseringsprocessen af gamle lejligheder bliver stoppet.
Hvis der ikke bliver moderniseret lejligheder, kommer vi til at ende med et stort antal utidssvarende og uattraktive lejligheder.
Med andre ord vil en del af lejeboligmassen forslumme.
I dag er der i lejeboligmassen stadig mange installationsmangler såsom manglende bad og toilet i lejligheden, og disse mangler kan man ikke få rettet op på, hvis beslutningsforslaget skulle blive til virkelighed.
Det vil så få det resultat, at vi risikerer at sætte byudviklingen i stå i mange af de store byer.
Alt i alt vil Enhedslistens forslag altså give problemer og være til besvær for samtlige parter på markedet og såmænd også for samfundet generelt.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Tak for det.
Dette forslag fra Enhedslisten pålægger regeringen at ophæve boligreguleringslovens § 5, stk. 2, så lejen for lejligheder, der er blevet gennemgribende moderniseret, beregnes som omkostningsbestemt leje.
Som jeg nævnte i en af mine tidligere ordførertaler, er det vigtigt for Socialdemokraterne, at vi har boliger, der også er til at betale for folk med små indkomster og mellemindkomster.
Som sagt skal alle samfundslag kunne bosætte sig i byen.
Jeg tror, det er vigtigt for sammenhængskraften og vores solidariske velfærdssamfund, at vi mødes på tværs af sociale lag i vores boligområder, i fodboldklubben og i folkeskolen.
På den måde sikrer vi nemlig en større forståelse for hinanden.
Her er boligreguleringsloven netop et vigtigt redskab til at sikre et fornuftigt huslejeniveau for private udlejningsboliger.
Loven sikrer nemlig, at huslejen ikke bare kan skrues op, så det kun er de mest velhavende, der har råd til at bo i byerne.
Konsekvensen af at fjerne boligreguleringsloven og sætte huslejen fri, som f.eks. Venstres hr. Søren Pind og andre liberale drømmer om, er jo den, at huslejen vil blive sendt på himmelflugt.
Den vej ønsker Socialdemokraterne ikke at gå.
Det vil nemlig betyde, at tusindvis af lejere ikke længere vil have råd til at blive siddende i deres bolig.
I en analyse konkluderes det, at huslejen på landsplan i gennemsnit ville stige 54 pct., hvis huslejereguleringen blev fjernet.
I København ville det betyde en fordobling af huslejen for ca. 100.000 lejere.
Der er i dag godt 350.000 private udlejningsboliger, hvoraf 88 pct. ville blive berørt af liberaliseringen, som bl.a. hr. Søren Pind foreslår.
Vi skal selvfølgelig også sikre, at lejerne kan få en moderne og tidssvarende bolig at bo i.
Det er også værd at huske, at vi i forbindelse med energisparepakken netop strammede betingelserne for anvendelse af § 5, stk. 2, så der nu stilles energikrav til ejendomme, hvis ordningen skal anvendes.
For at sætte tingene lidt i perspektiv skal vi huske, at det trods alt kun er 2.000 boliger, der bliver moderniseret ud fra § 5, stk. 2.
I alt er det 7 pct. af alle de private lejeboliger, der er moderniseret efter ordningen.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at Socialdemokraterne derfor ikke kan støtte forslaget fra Enhedslisten.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg er enig med ordføreren i, at en liberalisering af boligmarkedet vil være en ulykke for Danmark.
Men lad os nu se på § 5, stk. 2.
Jeg har her et konkret eksempel.
Hvis udlejeren ved genudlejning moderniserer en lille lejlighed på f.eks. 50 m² for lidt over 100.000 kr., altså 2.000 kr. pr. kvadratmeter, betyder det, at lejen for den lille lejlighed stiger fra 2.083 kr. om måneden, eller inklusiv varme 2.400 kr., til 4.166 kr. om måneden, eller 4.400 inklusiv varme.
Problemet er jo, at de her billige lejligheder, bl.a. dem, embedsmandsudvalget i Københavns Kommune har undersøgt i deres vigtige rapport, forsvinder.
En lejlighed til 2.400 kr. inklusive varme er mulig at betale for folk på bistandshjælp, men en lejlighed til det dobbelte er ikke mulig at betale.
Vi kan diskutere antallet.
Der er virkelig uenighed om de tal, også ministeriets tal.
De her betalelige boliger forsvinder, og så betyder det, at vi ser flere og flere mennesker ryge på gaden, og at vi ikke lykkes med, at byen skal være til for alle.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Jeg vil selvfølgelig gerne sige, at der er nogle problemstillinger med, at der mangler boliger, og at der mangler små boliger.
Men jeg tror ikke, at det er på grund af, at de er restaureret og ramt af § 5, stk. 2.
Jeg tror faktisk, det er, fordi folk bliver boende i de små lejligheder.
Førhen var det sådan, at man, når man var en eller to, boede der, mens man studerede, og blev man gift og fik børn, så flyttede man ud i en større lejlighed.
Men presset har jo gjort, at det er svært at finde en lejlighed i København, og derfor bliver man faktisk boende.
Derfor har studerende også svært ved at finde de små boliger.
Jeg tror egentlig ikke, at det så meget drejer sig om små boliger, der bliver restaureret efter § 5, stk. 2.
Jeg tror, at det er et andet problem.
Og når ministeren siger, at det gælder de store lejligheder, så tror jeg faktisk, at der er en tendens til, at det er på den måde der.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Dette beslutningsforslag pålægger regeringen at ophæve boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Og til dem, der ikke helt kender boligreguleringslovens paragraffer vil jeg sige, at boligreguleringslovens § 5, stk. 2 er med til at sikre, at private udlejningsboliger, som bliver gennemgribende renoveret, kan genudlejes til det lejedes værdi.
I praksis betyder det, at det også kan betale sig for udlejere at foretage gennemgribende renoveringer.
En afskaffelse af § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven ser vi i Dansk Folkeparti ikke som nogen mulighed, bl.a. fordi vi netop også sidder i lejelovsforhandlinger i øjeblikket.
Derudover er vi med i en energiaftale og en energisparepakke, hvor netop boligreguleringslovens § 5, stk. 2, indgår med henblik på at fremme energibesparelser i private lejeboliger.
Det er også med henblik på at styrke udlejers incitamenter til at gennemføre energibesparelser.
Derfor mener jeg også, at der ligger nogle klare aftaler om § 5, stk. 2.
Energikravet er også i dag en betingelse for, at udlejer kan anvende boligreguleringslovens § 5, stk. 2, og det kommer jo også lejerne til gode.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at sikre et bredt boligmarked, hvor der er plads til studerende, ældre og dem, der ikke har så mange midler.
Derfor er det også glædeligt, at vi fra Folketingets side har vedtaget en række initiativer.
Forleden vedtog vi også, at kommunerne har mulighed for at tilbyde at yde en midlertidig huslejehjælp til unge under 30 år, der modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller revalideringsydelse, og som er i en udsat boligsituation.
Det er kommunernes ansvar at sikre et passende udbud af boliger i forhold til kommunernes befolkningssammensætning.
I den forbindelse skal kommunerne også vurdere, om der er boliger nok.
Kommunerne har kompetence til på statens vegne at give tilsagn om støtte til almene boligorganisationer og selvejende almene ungdomsboliginstitutioner til etablering af almene ungdomsboliger.
En rundspørge i efteråret 2012 har også vist, at landets større kommuner har sat det højt på dagsordenen.
I Folketinget har vi også vedtaget, at almene ungdomsboliger kan tilvejebringes ved at ommærke almene familie- og ældreboliger til almene ungdomsboliger.
Nå, der er en telefon, der ringer, så undskyld, jeg tabte lige tråden.
På lang sigt mener vi, at der er behov for, at man stadig væk kan modernisere lejeboligerne, og det mener vi netop også § 5, stk. 2, er med til at gøre.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-15:
Radikale Venstre kan, som det også var tilfældet i 2012, da et lignende forslag blev fremsat, ikke støtte forslaget, som handler om at opbløde boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Ordningen giver de nødvendige tilskyndelser til udlejerne, så de moderniserer lejeboligerne.
Det synes vi egentlig er fair.
Det er dog væsentligt, at vi undervejs kigger på, om § 5, stk. 2-ordningen kan forbedres.
Det har vi faktisk også gjort.
Med energisparepakken sikrer vi, at ejendomme, hvor ordningen tages i brug, også er energimæssigt forsvarlige.
Det håber jeg egentlig også Enhedslisten vil kvittere for.
For det hører sig til i en moderne bolig, at den også er energimæssigt godt indrettet.
Således skal der selvfølgelig også stilles energikrav til de ejendomme, der benytter § 5, stk. 2-ordningen, noget, som det ærgrer Radikale Venstre at Enhedslisten ikke er med på på trods af tidligere tilslutning og på trods af, at det bliver sværere at komme ind i § 5, stk. 2-ordningen.
Det er væsentligt.
Eftersom det kun er 7 pct. af private lejeboliger, der er moderniseret på baggrund af § 5, stk. 2, og at vi altså har haft ordningen i 18 år, så mener jeg heller ikke, at det truer andelen af billige private lejeboliger.
Opsummerende kan Radikale Venstre altså heller ikke denne gang støtte beslutningsforslaget om at lave om på § 5, stk. 2.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Ja, det her lejeområde er hamrende svært, og jeg bliver nødt til lige at sige, at hvis man laver en § 5, stk. 2-modernisering, er det ikke ligesom med byggeri ibrugtaget efter 1991, altså at der er fri huslejefastsættelse.
Så er vi altså derude, hvor de er meget svære at betale.
Jeg vil godt lige spørge, hvad De Radikales tanker var, da man lavede regeringsgrundlaget og sagde: Der skal ske en bedre beskyttelse mod urimelige huslejeforhøjelser i forbindelse med moderniseringer?
Hvad var tanken egentlig?
Nu ved jeg godt, at ordføreren ikke sad i Folketinget på det tidspunkt.
Da jeg var ung, var der sådan en, jeg ved ikke, om man kan kalde det morsomhed, men man sagde: I Paris må man bo, hvor man vil, også under byens broer.
Men det var nu altså mest de fattige, der valgte at bo der.
Mit spørgsmål er stadig væk: Hvordan skal man ud af 5.300 kr. betale husleje, selv om der blev lagt lidt oven på i sidste uge?
Kan ordføreren forestille sig, at man kan leve et værdigt liv og have en bolig for de penge?
Så kan jeg ikke forstå, hvis ordføreren ikke kan se sammenhængen mellem manglen på billige boliger og så muligheden for at skaffe billige byggegrunde.
Der er da en meget nærliggende sammenhæng for mig at se.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
De studerende har jo mistet mange muligheder for at få en bolig i København de senere år, hvis de gerne vil bo i en lejebolig i den ældre boligmasse, fordi så stor en andel af den ældre boligmasse på grund af den regulering, som hr. Jan Johansen bakker op om, bliver omdannet til andelsboligforeninger i de her år.
Så derfor kan man stort set ikke komme ind i, eller det er meget svært at komme ind i den indre bymidte i København og andre større byer, medmindre man er villig til at købe en ejerbolig eller købe en andelsbolig.
Den ene opgang efter den anden bliver omdannet til andelsboligforeninger, fordi reguleringen af udlejningsboligerne er for hård, så derfor kan det betale sig at omdanne dem til andelsboligforeninger.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Ordføreren frygter, at der kommer penge under bordet, hvis huslejen er for lav.
Vil ordføreren være med til at se på lejelovens § 6, sådan at vi strammer straffen for brug af ulovlig dusører?
Og vil ordføreren være med til at indføre åbne ventelister i private boligejendomme?
Vi ville være ude over problemet, hvis man brugte en af de to eller begge løsninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Nej, det vil vi ikke, for det er i forvejen ulovligt at give sorte penge til en udlejer for at få en bolig, og det er også ulovligt for en udlejer at tage mere i husleje via penge under bordet.
Så det er i forvejen en stram lovgivning, vi har med at gøre.
Men hr. Lars Dohn må bare erkende, at der er grænser for hans magt og vælde; at der er grænser for, hvad han kan gøre for at løse et problem, som han selv skaber gennem al sin kunstige huslejeregulering.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Nu har ordføreren gjort rede for, at den almene boligsektor ikke skal støttes, og jeg vil godt spørge om, hvordan den almene boligsektor ville se ud, hvis Liberal Alliance havde over 90 mandater.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Jeg tror, at der ville være en meget mere innovativ almen boligsektor i Danmark, som ville finde på alle mulige nye løsninger og bruge de penge, som den ikke længere skal sende ind til Landsbyggefonden, til enten at gøre boligerne mere attraktive for dem, der i forvejen bor der, eller investere i nye boliger forskellige steder, fordi pengene ikke opsuges af den her Landsbyggefond, og fordi de vil have frihed til også i højere grad at tage de beboere, som de ønsker at tage, uden pligt til at kommunen nødvendigvis skal have anvisningsret til 25 pct. af boligerne og sådan nogle ting.
Til gengæld vil kommunen så skulle betale udlejer, herunder almennyttige boligforeninger, for at tage imod folk med boligsociale problemer.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg tør godt afsløre med det samme, at vi fra konservativ side ikke kan støtte det her forslag.
Jeg må også sige, at det ville være kommet bag på mig, hvis det havde været tilfældet.
Vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt at udbyde de her byggegrunde til under markedsprisen.
Vi mener heller ikke, det er hensigtsmæssigt at gøre det til de almene boligselskaber.
Det vil skævvride boligmarkedet yderligere, og det vil give en mere uhensigtsmæssig konkurrence mellem forskellige boligformer og i øvrigt mellem de forskellige andre formål, som de her grunde kan udstykkes til.
I betragtning af, at vi – boligministeren og jeg – sådan måske ikke nødvendigvis ser fuldstændig ens på det her område, vil jeg sige, at det absolut er et lyspunkt at opleve, at vi trods alt er enige om det her.
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Jeg vil høre, om hr. Eigil Andersen kan bekræfte, at hvis man f.eks. bygger 500 boliger ude i Nordhavnen på Østerbro med udsigt over vandet, som hr. Eigil Andersen omtalte, og disse 500 boliger er meget billigere end tilsvarende boliger det samme sted eller andre steder, der er lige så attraktive, så vil der være mange flere, der har lyst til at bo i de boliger, end der vil få plads til at bo i de boliger.
Og vil hr. Eigil Andersen i den forbindelse bekræfte, at det eneste, de, der ikke får mulighed for at bo i boligerne, får ud af det, er, at de skal betale til dem – uden at kunne bo i dem?
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Det er så et lidt andet spørgsmål.
Nu ved vi, at der er mange flere studerende, der også venter på at få en studiebolig lige om lidt.
Hvad er hr. Ole Birk Olesens råd til de studerende?
Hvordan skal de finde en bolig?
Skal de pendle, og hvor langt skal de pendle?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Nu ligger det jo i sagens natur, at alle mennesker ikke kan bo det samme sted, så det er ligesom udgangspunktet for det hele.
Men inden for den almene sektor er der jo et særdeles velfungerende system, som går ud på, at man melder sig ind i en boligforening, og så bliver man tildelt et nummer og får en plads i boligkøen.
Sådan fungerer det jo, og det er et dybt retfærdigt system, som har at gøre med, hvornår man melder sig ind som medlem og er aktivt boligsøgende.
Men det, som er forskellen her, er jo, at Liberal Alliance mener, at det er tegnebogen og kun den, der skal bestemme.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg ikke, at der er overensstemmelse mellem de ting.
Der er udfordringer i forhold til billige boliger, og derfor har vi også taget nogle tiltag i Folketinget for at imødegå dem.
Det er kommunalbestyrelsen, der skal sikre, at der er et bredt boligmarked i den kommune, man bor i, og derfor kan jeg ikke helt forstå det, ordføreren siger.
For sådan er det jo.
Derudover kan vi godt i udvalgsbehandlingen finde ud af, om der er andre initiativer, man kan hjælpe med.
Jeg synes ikke, det her er den rette måde at gøre det på, og det har jeg klargjort for i min ordførertale.
Men jeg ved selvfølgelig ikke, om ordføreren ikke har lyttet efter.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-15:
Tak for det.
Som stedfortræder for ordføreren vil jeg læse fru Liv Holm Andersens ordførertale op:
Jeg kan forstå på SF's forslag, at partiet ønsker, at kommunerne skal kunne sælge byggegrunde til under markedsprisen i situationer, hvor almene boliger skal bygges på grunden.
Lad mig indledningsvis fastslå, at jeg bakker fuldt ud op om de ideer, som ligger til grund for forslaget, nemlig at det skal være muligt, at der kan bygges almene boliger også i eftertragtede områder, og at det dermed sikrer en blandet bebyggelse, så vi ikke splitter vores byer op.
Det udgangspunkt er jeg og Radikale Venstre enige i.
Allerede i dag foregår der jo en markant støtte, når der bygges nye almene boliger, og i de store byer, primært København og Århus, er almene boliger i høj grad tænkt ind, når der laves byudvikling.
Det er Radikale Venstre rigtig glade for.
Der er desuden lavet en del forbedringer på nuværende tidspunkt, bl.a. med det forslag, som vi med alle Folketingets partier undtagen Liberal Alliance, og således også med forslagsstillerens parti, vedtog i 2012, som satte de kommunale udgifter ved alment byggeri ned fra 14 til 10 pct.
Det svarer til, at kommunerne sparer mere end 200 mio. kr. årligt fra 2013 til 2016.
Dertil kommer, at den maksimale anskaffelsessum er blevet forhøjet i 2009, og at starthuslejen er blevet nedbarberet med 10-12 pct.
Til slut har vi også fremrykket enormt mange midler til renoveringer og markante forbedringer af den almene sektor, som vi allerede har.
Ydermere ved vi, at kommunernes økonomi i dag er under et mærkbart pres, hvor midlerne skal prioriteres skarpt.
Begynder kommunerne at sælge grunde til under markedsprisen, vil det blot betyde, at vi øger de kommunale udgifter yderligere, for pengene, der så mangler, skal jo findes et andet sted.
Så for at opsummere kan jeg sige, at jeg og Radikale Venstre bakker op om SF's ambitioner om at blande beboere og boligsammensætning.
Vi skal ikke lade vores byer udvikle sig med parallelsamfund, hvor forskellige grupper lever i adskilte ghettoer – det svækker vores sammenhold.
Derfor har vi også løbende muliggjort en række initiativer, der imødegår denne udvikling, ligesom kommunerne også i partnerskab med regeringen arbejder målrettet hermed.
Radikale Venstre kan samlet set ikke støtte forslaget.