Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Vi har alle modtaget en pressemeddelelse fra Frie Bønder, som stiller et direkte spørgsmål især til dem, som agter at stemme for forslaget om at ændre landbrugsloven, altså liberalisere den.
Spørgsmålet går direkte på, om hvert enkelt medlem har gjort op med sig selv, hvilke konsekvenser det vil få, hvis et snævert flertal som en del af aftalen »Grøn Vækst«, som man kan diskutere hvor meget vækst der er i, vedtager at liberalisere landbrugsloven.
Det er et direkte spørgsmål til både Dansk Folkepartis, Venstres og Konservatives ordførere om, hvad konsekvenserne vil være af, at man ændrer landbrugsloven.
Det er den største ændring, der er sket i nyere tid siden statshusmandsloven af 1919 med husmandsbrugene osv.
Hvad er det for noget, vi er på vej til at få?
Vi ved alle sammen, at der er store strukturelle problemer i vores samfund i forhold til landbruget osv., men det er noget makværk, regeringen her har lavet.
Man har fremsat et lovforslag, hvor der intet står om konsekvenserne af en given lovgivning.
Det har vi aldrig fået svar på.
Vi har haft en høring, vi har haft en lang debat under andenbehandlingen, men der kommer ingen svar fra regeringen om, hvad det er, der vil ske.
Vi får det svar, at det er, fordi man mangler kapital, man mangler fremmed kapital.
Jamen hvad betyder det, hvis man får fremmed kapital ind i landbruget?
Hvad betyder det for livet ude på landet?
Der er en lang række spørgsmål, som vi ikke kan få besvaret.
Derfor stemte vi i forrige uge om et ændringsforslag fra Socialdemokratiet, som den samlede opposition bakkede op om, om, at vi simpelt hen skulle udsætte den her lov et år og få en kommission til at kigge på, hvilke ændringer der er blevet foreslået, og hvad konsekvenserne vil være af de ændringer.
Det var et rigtig godt forslag, som rigtig mange mennesker har hilst med tilfredshed, fordi det ville give os den fornødne tid til eftertanke, med hensyn til om det nu også er klogt, at vi er kommet ind i det her.
Rigtig mange mennesker kontaktede mig i går for at sige, at det, regeringen havde fundet på, var en skandale, og det er jeg sådan set enig i.
Men de har også spurgt, om ikke vi kunne bruge den mulighed at indsamle 60 underskrifter for at få en folkeafstemning.
Alt er til diskussion her, og vi kender ikke konsekvenserne af det.
Selv Økologisk Landsforening har skrevet til os og sagt, at der er nogle forhold, der gør sig gældende.
For en ting er helt sikkert: Der kommer mindre liv ude på landet, der kommer til at bo færre derude i fremtiden.
Derfor foreslår de, at der nedsættes nogle råd, der kigger på, hvordan man kan gøre det i fremtiden.
Jeg er godt klar over, at nogle af tingene vil komme til at ligge ovre i Miljøudvalget og hos miljøministeren, men jeg synes, at det er væsentlige spørgsmål, som man rejser her, og derfor er det jo også væsentligt, at vi får en debat, inden vi stemmer om det, og også at fødevareministeren kommer på banen og måske siger, at der ikke er problemer i forhold til det her.
Jeg synes som sagt, at det ville være et meget, meget drastisk skridt, hvis vi skulle skride til at få en folkeafstemning.
Der er jo mere end 60 mandater, der er imod det her.
Jeg vil ikke selv foreslå det.
Jeg nævner bare, at det har været nævnt.
Men det, jeg gerne vil opfordre befolkningen til – dem, som er imod det her, som regeringen foreslår – er at stemme på et af de fire partier, som meget klart og tydeligt under andenbehandlingen sagde, at vi vil ændre den her lov, når vi kommer til magten.
Jeg håber jo, at det kan ske rigtig, rigtig hurtigt, så de skadevirkninger, det her lovforslag vil få, kan blive minimeret, så der ikke bliver så meget at rette op på.
Vi vil simpelt hen lave en timeout, hvor vi får nedsat en kommission til at kigge på alle de her forskellige dele.
For det, der er interessant, er jo også, at alle eksperter på det her område siger, at det her ikke fører til flere sorte tal på bundlinjen hos landbruget.
Der er ikke nogen initiativer i »Grøn Vækst«, der gør, at indtjeningen i landbruget bliver bedre – snarere tværtimod.
Det, vi skal have, hvis vi skal have et landbrug i fremtiden – og det skal vi – er et sundt og bæredygtigt landbrug på alle mulige måder.
Alle de spørgsmål, man kan rejse om natur, miljø, fauna, biodiversitet osv., er ikke besvaret.
Derfor er der grund til, at vi kigger på det endnu en gang, og jeg appellerer virkelig til Venstres, Konservatives og DF's medlemmer.
Vi ved godt, at det er fire ministre, der har siddet i et lukket rum og er blevet enige om, hvordan »Grøn Vækst« skulle se ud.
Vi ved også, at det kun er tre partier, der vil stemme for det.
I alle andre lovforslag, vi vedtager herinde, kan man se, hvad påvirkningen af miljøet er, hvilke økonomiske konsekvenser der er, hvad det betyder for det ene og for det andet og for det tredje.
Der står intet om det, og det er en uskik og noget makværk, at man bringer sådan et lovforslag frem til en tredje behandling, uden at vi har fået svar på alle de relevante spørgsmål.
Fra Socialdemokratiets side afviser vi ikke, at der skal ske ændringer, men det er jo klart, at vi aldrig kan komme til at diskutere de ændringer, når vi bliver smidt ud af forhandlingerne og man sætter sig sammen i en lille loge for at aftale, hvordan spillereglerne skal være, og man ser bort fra alle de fornuftige beslutninger, der kunne være med hensyn til at udsætte det et år.
Hvad er man egentlig bekymret for, hvis man udsætter det her et år?
Hvad går der tabt?
Ingenting.
Vi vinder tid til at få drøftet, hvordan vi skal få landbruget til at køre ordentligt i fremtiden, så det bliver et bæredygtigt landbrug, der har sorte tal på bundlinjen.
Det mangler vi rigtig meget at få svar på, og derfor tror jeg, at det bedste, der kan ske, både for landbruget og for samfundet, for alle, der er interesseret i livet på landet, er, at vi får en anden regering, der vil en anden politik.
Jeg vil da advare kraftigt imod at stemme for det lovforslag her i dag.