Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-21:
Tak for det.
Vi behandler i dag L 63, hvis formål er at ændre den nuværende lov for erhvervsakademier og lov om professionshøjskoler, for at sikre en stærk og selvstændig erhvervsakademisektor samt en styrkelse af erhvervsakademiernes profil som praksisnære uddannelses- og vidensinstitutioner.
Lovforslaget indebærer, at erhvervsakademierne fremover får ret til selvstændigt at udbyde tekniske og merkantile professionsbacheloruddannelser, samt at erhvervsakademier og professionshøjskoler fremover skal varetage praksis- og anvendelsesorienterede forsknings- og udviklingsopgaver.
Det er ikke sådan tænkt, at vi nu udvikler nye forskningsinstitutioner, for det er universiteternes opgave, men sådan, at der opnås større forskningssamarbejde mellem erhvervsakademier og universiteter, f.eks. i form af ph.d.-studerende, der er indskrevet på de danske universiteter, men hvis arbejde udmøntes i praksisnære og professionsorienterede forskningsprojekter i samarbejde med erhvervsakademiet.
Konkret indeholder lovforslaget en række elementer, hvoraf jeg kort vil fremhæve de vigtigste pointer: For det første indeholder lovforslaget nye overordnede fælles formålsbestemmelser for erhvervsakademier og professionshøjskoler.
For det andet lægger lovforslaget op til en revidering af erhvervsakademiernes bestyrelsessammensætning, så de tilpasses den fremtidige institutionsstruktur og dermed understøtter udviklingen af en stærk erhvervsakademisektor.
Hermed bliver det muligt for de enkelte erhvervsakademier at optræde mere selvstændigt, hvilket Venstre bifalder.
For det tredje vil lovforslaget ændre sammensætningen af de nuværende uddannelsesudvalg på erhvervsakademier og professionshøjskoler med henblik på at styrke en systematisk inddragelse af det aftagende arbejdsmarked i uddannelserne.
Nærheden til arbejdsmarkedets parter har hele tiden været erhvervsakademiernes store styrke, og det skal fortsætte.
For det fjerde fastsætter L 63 nye fælles og enslydende bestemmelser for erhvervsakademiernes og professionshøjskolernes forsknings- og udviklingsaktiviteter, og dermed skærpes fokus på videnoverførsel til erhverv og professioner med henblik på at bidrage til fremme af vækst på det private arbejdsmarked og udvikling af den offentlige sektor.
I dag er situationen den, at 74 pct. af unge i Danmark vælger gymnasiet frem for erhvervsuddannelserne, bl.a. fordi erhvervsuddannelserne opfattes som en uddannelsesmæssig blindgyde. Det er et alvorligt problem, først og fremmest fordi vi i fremtiden vil komme til at mangle faglært arbejdskraft i produktionen i danske virksomheder, men også fordi det skader den produktionsnære forskning, der er helt central for udviklingen af erhvervslivet.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, vil bidrage til at sikre flere uddannelsesmuligheder samt et højere fagligt niveau på erhvervsakademierne og på professionshøjskolerne.
Samtidig vil L 63 samlet set kunne bidrage til at øge incitamentet for de unge til at vælge en erhvervsuddannelse fremover.
Ingen skal være tvivl om, at Venstre ønsker at styrke erhvervsakademiuddannelserne, og derfor støtter vi som udgangspunkt lovforslaget.
Jeg mener dog samtidig, at der er god grund til at lytte til de høringssvar, der er kommet, som udtrykker en bekymring for, dels at erhvervsuddannelserne akademiseres og mister den nære tilknytning til professionernes praksis, dels at en spredning af forskningsressourcerne vil føre til en uheldig udvanding af forskningsindsatsen.
Venstre deler disse bekymringer, men mener, at vi med de justeringer og præciseringer, der har fundet sted efter høringen, er nået i mål.
Og med disse ord kan jeg anbefale lovforslaget.