runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Tak for det.
I Venstres kommunalpolitiske bagland er der jo i hvert fald ikke enighed med Venstres folketingsgruppe, eftersom Palle Svendsen i Køge har sagt, og jeg citerer: Det er dybt ulykkeligt, når vi har en borger, der integrerer sig så godt, at der så er regler og forordninger, som kunne have tvunget hende ud.
Det minder jo utrolig meget om nogle af de citater, som Venstres tidligere ordfører på området, fru Inger Støjberg, kom med i februar, hvor hun scorede forskellige overskrifter på den konto.
Så de gode intentioner er åbenbart væk.
Da man så skulle til at tage ansvar bare en måned efter, zigzaggede Venstre sig hen til et andet sted.
Nu kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i, at det ikke giver mening at sende velintegrerede unge mennesker ud af Danmark.
Og skal man så for så vidt muligt indrette reglerne, sådan at de her ting ikke sker?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Jeg kan bekræfte, at Venstres ordfører har ret, og at svaret på spørgsmålet er ja.
Og jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, at vi har fundet hinanden i en eller anden forståelse om, at vi selvfølgelig finder frem til en aftale omkring det.
Kim Andersen (V), 2014-05-20:
Tak for det.
Og tak til ministeren for svarene indtil nu.
Når jeg beder om ordet her, er det for lige at få bekræftet det svar, som jeg tror ministeren gav til min kollega hr. Søren Espersen vedrørende den aftale, der skal laves mellem det grønlandske selvstyre og den danske regering vedrørende procedurer om informationspligt og traktater i forhold til sjældne jordarter og uran.
Jeg tror, ministeren sagde – men jeg vil gerne have det bekræftet: Det er helt klart, at denne lov, kaldet storskalaloven, ikke kan finde anvendelse på projekter, hvor der forekommer uran eller sjældne jordarter eller en kombination heraf, før den aftale er lavet mellem den danske regering og den grønlandske.
Og vil ministeren bekræfte det, og vil ministeren i samme omgang sige, hvornår den danske regering forventer, at den her aftale er lavet mellem Grønland og København?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Det er meget rart, at Enhedslistens ordfører nævner bemærkningerne side 12, for det er lige præcis den side, jeg selv har slået op på og nu vil læse højt fra.
For der står jo lige præcis: I et notat sendt til Folketingets Beskæftigelsesudvalg den 12. marts 2013 har Beskæftigelsesministeriet behandlet storskalaloven og de relevante ILO-forpligtelser i relation hertil.
I notatet fandt Beskæftigelsesministeriet det relevant at se på kernekonventionerne nr. 87 og 98 om foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger, kernekonvention nr. 111 om forbud mod forskelsbehandling i beskæftigelse og erhverv og så nogle andre.
Der blev for hver konvention af Beskæftigelsesministeriet udarbejdet en vurdering, i forhold til om storskalaloven kan antages at være i strid med bestemmelserne i konventionerne.
Det blev på baggrund af vurderingerne konkluderet, at storskalaloven ikke strider mod de bindende internationale forpligtelser, der følger ILO's konventioner og medlemskabet af ILO.
Således blev det beskrevet fra Beskæftigelsesministeriet, og det bakker jeg op om.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Jamen så springer vi polemikken over, for tingene hænger jo sammen.
Jeg må lige gentage spørgsmålet: Er ministeren enig med den socialdemokratiske ordfører, i forhold til at sådan et lovforslag som det, der bliver fremsat her i dag, der giver ringere vilkår for udenlandske arbejdere end for, i det her tilfælde, grønlandske, ville han aldrig vedtage herhjemme?
Det andet spørgsmål – jeg må jo lige spørge igen – er: Er ministeren enig i, at det er Danmark som rigsmyndighed, der har ansvaret for, at de ILO-konventioner, vi har tiltrådt og ratificeret, gælder inden for hele rigsfællesskabet, og at det er Danmark, der skal stå til ansvar over for ILO, i forhold til at disse konventioner er overholdt?
Hvis ministeren er i tvivl, vil jeg bede ministeren læse bemærkningerne side 12, for der står nemlig klokkeklart, at det er sådan, det forholder sig.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Et par ting skal jeg nå at sige.
Vi har haft flere forskellige udvekslinger omkring det, og jeg har selv, for mit eget vedkommende, sagt, at jeg føler, at når nogle ting er hjemtaget, hvilket bl.a. lønog arbejdsvilkår er, så må vi respektere det.
Der har Enhedslisten set anderledes på det og synes, at hvis man på nogen måde kunne undgå en udvikling, som man ikke bryder os om, havde man da også en eller anden forpligtelse til det.
Så det er ikke, fordi jeg ikke anerkender betydningen af social dumping, den her regering satser massivt på bekæmpelse af social dumping, men det her spørgsmål om Grønland synes jeg er noget andet.
I forhold til spørgsmålet om det folkeretlige og om ikke jeg anerkender, at det stadig væk er os i Folketinget, der har ansvaret, tror jeg egentlig, at den konservative ordfører lige for et kort øjeblik siden svarede så ganske fremragende på det: Jo, der er spørgsmål omkring folkeretten, men vi har her at gøre med en rigslov, som vi er forpligtet til at lave for os, og som skal leve op til vores forpligtelser.
Jeg tror ikke, jeg når mere.
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Det er jo rigtig nok lang tid, vil jeg nok sige, at ordføreren har den holdning, men i hvert fald var det i forbindelse med debatten forud for den her konkrete og nærværende debat, vi har i dag, og forud for aftalen rigtig nok særlig Songül Yüksel fra Køge, som fyldte.
I den forbindelse sagde fru Inger Støjberg jo også, og jeg citerer igen: »Det er ikke os, der kommer til at sætte os på tværs, hvis man kigger en ekstra gang på en sag som den her.«
Nu har vi så et færdigt lovforslag, og Venstre stemmer åbenbart ifølge hr. Karsten Lauritzen ikke for, og nu vil jeg gerne spørge hr. Karsten Lauritzen og have et klart svar: Er det hele Venstres folketingsgruppe, som nu i den fremadrettede parlamentariske proces ikke stemmer for det her?
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Vi leder ikke efter hår i suppen, og som jeg også sagde, er vi meget langt hen ad vejen enig med regeringen.
Vi synes bare, at det faktisk er det modsatte, der sker her.
Vi kan ikke se, at det skulle være unødigt, at man får en samtale og måske får det drøftet med en læge.
Det kan være ens egen læge.
Vi kan ikke se, hvad det skulle gøre af skade.
I dag kan man sætte sig ned og skrive en ansøgning uden at have drøftet det med nogen, uden at have tænkt over konsekvenserne, og så kan man så 6 måneder efter gå ind og bekræfte den – igen uden at have drøftet det med nogen.
Det er, som om man går fra den ene yderlighed til den anden yderlighed.
Vi synes, intentionerne er rigtig fine, men vi ser gerne, at der kommer en form for lægefaglig vurdering eller erklæring, men som sagt er det ikke, fordi vi leder efter nogen hår i suppen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Tak for en rigtig god tale, i hvert fald den første halvdel af talen, hvor fru Fatma Øktem jo på ganske saglig vis redegjorde for tankerne bag og hensigten med det her lovforslag.
Jeg er lidt ærgerlig over anden halvdel af talen, vil jeg så sige, for jeg troede jo, at Venstre gik ind for voksne menneskers frie valg.
Det er jo voksne mennesker, vi taler om, og der er en refleksionsperiode på et halvt år.
Venstre støtter op om hensigten med det her lovforslag, så hvorfor skal vi absolut lede efter hår i suppen, i stedet for at Venstre bare bakker op om det her ganske udmærkede forslag?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at Venstre skal have point for at prøve at afspore debatten fuldstændig fra det, den handler om, nemlig: Skal en velintegreret pige som Songül, som har sin familie, sin opvækst, sin dagligdag, sit liv i Danmark, have at vide, at fordi vi har nogle principper og nogle regler, som vi overhovedet ikke vil bøje, selv om vi godt kan se, at der er nogle menneskeskæbner, som lider en krank skæbne, hvis vi gør sådan, finde sig i, at vi ikke vil tænke os om og gøre det, som vi synes er rigtigt?
Jeg tror, at det her dækker over, at Venstre har lyst til at få det til at handle om noget andet, end at Venstre i Køge har skrevet til mig, bedt om, at Songül skal få lov at være her, og at fru Inger Støjberg, som var daværende udlændingeordfører, i pressen flere gange gik frem og spurgte: Kan vi ikke nok finde en løsning for den her pige?
Endelig synes jeg også, at Venstre er svar skyldig på det spørgsmål, som fru Mette Reissmann stillede, nemlig: Er det hele Venstre, som stemmer imod det her lovforslag?
For mig bekendt er Venstre splittet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Men der er jo bare ikke sammenhæng i regeringens politik, når det her skal gælde en lille gruppe.
Det er da ikke retfærdigt, må jeg sige til ministeren.
Det er da ikke retfærdighed.
Det er da en lige så stor forbrydelse.
Hvis man køber den argumentation, må det jo være en lige så stor forbrydelse over for dem, der har respekteret lovgivningen, som over for dem, der har ignoreret den og er blevet her.
Det er der, hvor jeg bare siger, at jeg synes, vi skylder at have lidt mere sammenhæng i vores politik end den, regeringen og et flertal i Folketinget her lægger op til, selv om det er den svære løsning og ikke nødvendigvis den lette.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Der gælder jo særlige regler for den gruppe børn, og der kan selvfølgelig også være meget stor forskel på, hvor gamle de har været, når de er kommet hertil.
Men i forhold til det andet vil jeg gerne sige, at da vi ændrede reglerne tilbage i 2012, gjorde vi det, fordi vi gerne ville gøre det lettere for børn at få familiesammenføring med deres forældre, som har lovligt ophold i Danmark.
Der var der nogle børn, som vi glemte.
Og det er den gruppe børn, som Songül er en del af.
Hun blev glemt, fordi hendes sag var afsluttet; hun havde dermed ulovligt ophold i Danmark allerede og kunne derfor ikke søge.
Det, vi ændrede tilbage i 2012, var lige præcis, at vi sagde: Jamen vi synes egentlig ikke, det er rimeligt, at man kan sende et barn tilbage til eksempelvis Tyrkiet, hvis nu der er en forælder tilbage dernede, som sådan set ikke ønsker at påtage sig forældreansvaret.
Før 2012 havde man sådan en holdning til det, hvor man sagde: Jamen når først barnet står der og banker på døren, jamen så vælter moderfølelserne eller faderfølelserne – eller i hvert fald forsørgerfølelsen – nok frem i folk, og så må de tage sig af det.
Det lavede vi om, og det er jeg glad for vi lavede om.
Og jeg er også glad for, vi nu har et flertal for, at lige præcis den meget lille gruppe af børn og unge, som ikke blev omfattet af ændringen i 2012, nu kan blive det.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
I det her tilfælde er det mange tyrkere, hvor faren eller moren bor i Tyrkiet.
Altså, det er jo ikke i alle tilfælde, at begge forældre er heroppe; det er faktisk i de færreste tilfælde.
Så der sidder også en ægtefælle i Tyrkiet eller måske et andet land, så jeg synes ikke, ministerens argumentation holder.
Men ministeren siger, det er en forbrydelse – det var de ord, jeg hørte ministeren bruge – hvis vi ikke giver de her personer mulighed for at få opholdsgrundlag i Danmark, når de er velintegrerede.
Så vil jeg godt spørge: De mange hundrede, der er heroppe som uledsagede mindreårige asylansøgere og har opholdsgrundlag indtil det fyldte 18. år, og som er velintegrerede – og de kan i princippet være lige så velintegrerede som Songül – skal som udgangspunkt rejse hjem, når de fylder 18 år.
Jeg vil spørge ministeren: Vil det ikke også være en forbrydelse?
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Det er ikke sådan, at vi tror på, at folk så af den grund begynder at skifte køn.
Men det, vi mener med det, er, at man måske godt kunne have det med.
I dag er det meget svært, og man gør det uden nogen som helst refleksion.
Der er en refleksionsperiode, men der er ikke nogen, der drøfter det med dem.
Vi er fuldstændig uenige med regeringen i det, der står i lovforslaget, om, at det er unødigt.
Arbejdsgruppen nævner det jo sådan set også under ulemper.
Foreningen af Transkønnede i Danmark nævner det også, så vi kan ikke se, hvad der skulle være af hindring for det, og vi synes, det er nødvendigt, at man lige får det drøftet, så hvorfor ikke det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig lige at høre noget.
Altså, ordføreren siger det der med, at man uden at drøfte det med nogen faktisk kan gå ned og få lavet et juridisk kønsskifte, som reglerne står lige nu, med ændringen.
Altså, tror ordføreren, at man vågner en morgen og tænker: Nej, jeg er faktisk ikke en kvinde, jeg er en mand, og nu vil jeg gerne have en ændring af mit cpr-nummer?
Er det grundlæggende en holdning til, at de her mennesker bare fra den ene dag til den anden pludselig får sådan en eller anden fiks idé om, at nu vil man faktisk hellere være en mand end en kvinde eller omvendt?
Eller er det noget, som man faktisk har drøftet med utallige mennesker i sit netværk, og har mange af dem faktisk samtidig været tilkoblet et behandlingssystem, fordi man, som reglerne er i dag, jo faktisk for at få en ændring af cpr-nummeret også skal kastreres?
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Det skal ikke på nogen som helst måde opfattes, som om Venstre ikke har tillid til mennesker – overhovedet ikke.
Tværtimod synes jeg faktisk, at vi netop udviser stor respekt for den her gruppe ved at sige, at vi også gerne lige vil vide, om der er nogen, der er i tvivl, eller om de ved, hvad for nogle konsekvenser der er.
Jeg kan overhovedet ikke genkende det billede, spørgeren tegner.
Vi siger netop, at vi gerne vil være med til, at det i dag bliver nemmere at få et juridisk kønsskifte, og at man ikke skal alt det igennem, som vores lovgivning siger man skal i dag.
Men noget andet er at stille spørgsmål til folk og måske for nogles vedkommende hjælpe dem hen ad vejen.
Alle er jo forskellige mennesker.
Hvorfor skulle de ikke kunne få noget ud af at gennemgå det eller tale med en læge og lige gennemgå de konsekvenser, der er?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det kan godt være, at vi er enige langt hen ad vejen, men der er altså noget, der støder mig, og det er, at det, ordføreren giver udtryk for, i hvert fald ikke er liberal politik i forhold til at sætte mennesker fri og stille mennesker lige.
Nej, når der bliver talt om, at der er mistillid til folk, så mener jeg, at man understøtter det forkerte frem for at understøtte, at folk har tillid.
For vi har altså med en gruppe at gøre, vi har med en minoritet at gøre, som i den grad har behov for, at der kommer til at ske noget, og det skal ikke være step by step.
Jeg plejer at sige, at man kender et demokratis dybde på, hvordan det behandler minoriteter, og derfor vil det være rigtig godt, hvis et bredt flertal her i Folketinget kan tage skridtet og ikke sår ny mistillid.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Tak for talen.
Jeg er langt, langt hen ad vejen enig, men nu står formuleringen i tilfælde af misbrug sådan set også i lovforslaget , så det er jo ikke, fordi begrebet ikke bliver brugt fra regeringens side.
Der er også tale om en sanktion, så det er ikke noget, jeg finder på.
Det står sådan set i lovforslaget, at i tilfælde af at det bliver misbrugt, vil der være en sanktionsmulighed.
Det er der jo sådan set, og det er ikke, fordi det så er det, der sker.
Det håber vi selvfølgelig ikke, for det er ikke det, vi gør her, men muligheden vil være der.
Kan vi gå ind og prøve at forhindre det, synes jeg da, at vi skal gøre det lovgivningsmæssigt.
Så jeg er enig med spørgeren i, at vi skal åbne op i forhold til den her gruppe, og jeg synes faktisk også, vi gør det.
Jeg synes også, jeg sagde, at vi i Venstre er meget enige i hensigterne, og at vi også godt vil være med til at åbne op for det, så vi ikke har den lovgivning, som vi har i dag, men så den bliver moderniseret, ved at man ikke skal kastreres, men kan få et juridisk kønsskifte.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Mange tak.
Nu sker der noget, der kommer bag på mig.
Jeg troede faktisk, vi var nået længere næsten som samlet Folketing i forhold til de transkønnede.
Det er altså en gruppe, som i den grad trænger til, at vi politisk retter et positivt blik mod dem og ikke begynder at sige noget om ladeporte.
Udtrykket ladeport plejer vi at bruge her i Folketingssalen – eller det er der nogle der gør – i en helt anden sammenhæng.
Det kommer også meget bag på mig, at der bliver brugt det udtryk i forbindelse med det her lovforslag, at det er useriøst, og at man skal sætte et værn op for at undgå misbrug.
De ting er jeg meget, meget uenig med ordføreren i.
Til gengæld er jeg helt enig med ordføreren, når ordføreren siger, og jeg citerer: Jeg tror ikke, at der er nogen, der vil gøre det.
Det var relateret til misbruget.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Det er, fordi lægen, f.eks. ens personlige læge, som regel også kender patienten.
Og vi har, som jeg sagde tidligere, ikke lagt os op ad nogen model.
Vi vil gerne drøfte en lægekonsultation, en samtale, hvor man gennemgår konsekvenserne af det.
Jeg kan ikke se, hvorfor det ikke skulle gavne eller være en fordel, at lægen stiller nogle spørgsmål.
Hvordan det skal være, altså om det f.eks. skal være et skema, man skal udfylde, skal jeg heller ikke lige kunne svare på.
Men vi ser en fordel ved, at man går ind og får talt om den her beslutning, fordi det er en meget stor beslutning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Altså, den her rapport nævner tre modeller, og alle tre modeller har jo fordele og ulemper.
Så det er jo ikke, fordi den ene model bare er fuldstændig frit tilgængelig for alle.
Sådan gælder det jo altid i forhold til de valg, man træffer.
Der er bare noget, jeg ikke forstår.
Når ordføreren siger, at vi da skal være sikre på, at der ikke er nogen, der har en psykisk sygdom, betyder det så, at Venstre mener, at det er en psykisk sygdom at være transkønnet?
Hvordan forestiller man sig, at man ved en erklæring – jeg hører ordføreren gentagne gange sige en lægeerklæring eller bare en erklæring – skal kunne vurdere, om den person, man sidder over for, er psykisk syg?
Er det, fordi man så lægger op til selve diagnosemodellen, altså at man skal ind og have diagnosen?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det hænger sammen med, at en erklæring også kan være med til at screene, om folk er psykisk syge.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Jamen så vil jeg bare læse noget op, som arbejdsgruppen har udtalt, og det vil så være mit svar til fru Özlem Sara Cekic, fordi jeg er fuldstændig enig her:
Da modellen ikke involverer sundhedsmyndigheder eller andre faglige eksperter, er det ikke muligt at foretage en egentlig efterprøvelse af, om ansøgningen vitterlig er begrundet i en oplevelse af at tilhøre det modsatte køn.
Det synes jeg er ærgerligt, for man kan så også godt sidde med en psykisk lidelse, som ikke er opdaget eller man ikke ved man har.
Eller man kan i princippet i dag, efter det bliver vedtaget, gøre det uden at have drøftet det med nogen.
Det kan jo godt lade sig gøre.
Det er ikke, fordi jeg tror, at der er nogen, der gør det, for det tror jeg ikke.
Jeg tror, det er svært nok, og at det er en svær beslutning.
Men muligheden vil være der, og jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan se, at det måske kan være en fordel for den enkelte at få det vendt og få det gennemgået, også hvilke konsekvenser det får.
For efter at lovforslaget bliver vedtaget, er det jo på eget initiativ, at man skal sørge for, at man får mammografiscreening og alt det, man ellers bliver indkaldt til via cpr-nummeret.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-20:
Hvad er det for en ladeport, Venstre frygter?
Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig, at de personer, som ønsker at skifte køn, skulle myldre til og udnytte systemet og gøre det for at snyde os alle sammen.
Det er nogle mennesker, der er enormt stigmatiseret og på mange måder enormt udsat, og som ordføreren også gør opmærksom på i talen, er det nogle mennesker, som vi også har et ansvar for har nogle rettigheder og ikke bliver udsat for diskrimination.
Hvor mange mennesker forestiller Venstre sig vil myldre ind igennem ladeporten, hvis lovforslaget kommer igennem?
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Spørgsmålet er måske lidt ved siden af, men ligger i forlængelse af ordførerens tale om, at man skal inkorporere FN's børnekonvention i dansk lovgivning.
Der står jo mange ting i børnekonventionen.
Der står bl.a., at børn har en naturlig ret til livet.
Jeg går ud fra, at fru Johanne Schmidt-Nielsen mener, at det, der står i børnekonventionen, skal tages alvorligt og bogstaveligt, eller hvordan forholder det sig?
Jeg vil bare høre, om man har tænkt over det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Som hr. Karsten Lauritzen ganske rigtigt siger, er vi jo meget uenige, Enhedslisten og Venstre.
I Enhedslisten mener vi, som hr. Karsten Lauritzen også ved, at situationen omkring de uledsagede flygtningebørn er meget uholdbar.
Mange af dem sidder jo og venter og får lov til at være her, men de ved, at i det øjeblik de fylder 18 år, skal de i princippet udsendes.
Det er i øvrigt slet ikke så ligetil at gennemføre, men ikke desto mindre synes jeg, det er en helt uholdbar situation at sætte børn i.
Og generelt mener jeg, at hensynet til barnets tarv, ikke bare i forhold til familiesammenføring, men i udlændingeloven generelt, fylder alt, alt for lidt.
Jeg ville ønske, at vi kunne blive enige om, at det skulle fylde mere, f.eks. ved at inkorporere børnekonventionen i dansk lovgivning.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Men hvis man skal føre den argumentation til ende, vil jeg godt spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen: Vi har jo masser af uledsagede mindreårige flygtningebørn, som også er uden skyld i deres situation, kunne man sige; er det Enhedslistens holdning, at de skal have opholdstilladelse?
Og hvis det er Enhedslistens holdning, hvad man godt ville kunne forstå, så illustrerer det netop, hvorfor vi i Venstre ikke er gået ned ad den vej.
For hvis man har sagt A, må man også sige B og C og D, og det er vi ikke villige til.
Der er så en politisk uenighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Jeg opfattede det sådan set heller ikke som en kritik af mig eller Enhedslisten.
Min kommentar var en generel kommentar til hr. Karsten Lauritzen og til Venstre, nemlig at jeg synes, at man fra Venstres side i den argumentation, som går ud på, om man så bare kan vente sig til ophold, overser det faktum, at der er tale om børn, som ikke frivilligt har besluttet sig for at leve i Danmark.
Det undrer mig, at det ikke spiller en rolle i Venstres overvejelser over, hvorvidt de vil stemme for det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Den kritik, jeg fremførte fra talerstolen, var sådan set ikke gående på Enhedslisten, for Enhedslistens politik er klar: Enhedslisten ville også tilbyde de tusind, der har respekteret afgørelsen, at få opholdsgrundlag, hvis Enhedslisten havde mandater til det.
Altså, det, jeg angreb, var sådan set de partier, som siger: Den her gruppe skal ind, og den anden gruppe, huha, det kan vi ikke forholde os til.
Det var sådan set dem, jeg angreb, og jeg vil godt undskylde over for fru Johanne Schmidt-Nielsen, hvis hun har misforstået det på den måde.
Det handlede sådan set ikke om Enhedslisten.
Jeg synes, Enhedslistens politik er sammenhængende.
Vi er uenige, Venstre og Enhedslisten, meget uenige, men det var sådan set mod dem, der mener, at den her lille gruppe skal have opholdsgrundlag, mens alle de andre, der har respekteret lovgivningen, ikke skal.