Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Jeg er glad for at kunne debattere et fremsynet klimalovforslag, som vil skabe gode rammer for den fremtidige offentlige debat om Danmarks klimapolitik og samtidig sikre et solidt vidensgrundlag for de klimapolitiske beslutninger, der skal træffes i det danske samfund.
Regeringen har opstillet en række ambitiøse energi- og klimapolitiske målsætninger og et mål for at reducere den samlede udledning af drivhusgasser i 2020.
Hele energiforbruget skal dækkes af vedvarende energi i 2050, herunder også i transportsektoren.
Vores el- og varmeforsyning skal dækkes af vedvarende energi i 2035.
Kul skal udfases på danske kraftværker, oliefyr skal udfases senest i 2030, og halvdelen af Danmarks elforbrug skal komme fra vind allerede i 2020.
Danmarks udledning af drivhusgasser skal dermed reduceres med 40 pct. i 2020 i forhold til niveauet i 1990.
Den sidstnævnte målsætning har også Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti tilsluttet sig.
Som jeg ser det, har der gennem en årrække været bred opbakning i Folketinget til, at der i Danmark skal føres en ambitiøs, fremadrettet klima- og energipolitik.
Den tidligere regering havde f.eks. opstillet en målsætning om at gøre Danmark uafhængig af fossile brændsler i 2050, og vi har indgået en bred energiaftale, der vil bringe os et pænt stykke på vej mod indfrielsen af de ambitiøse målsætninger.
Et bredt flertal i denne forsamling synes at have en fælles forståelse af, hvor vi skal hen, og vi er i store træk enige om følgende: at reducere drivhusgasudledningen markant for at bidrage til at overholde 2-gradersmålsætningen, som er den videnskabeligt baserede målsætning, der er sat på baggrund af IPCC's anbefalinger, hvis vi skal undgå uoverkommelige klimaforandringer; at vi skal øge brugen af vedvarende energi og samtidig forbedre energieffektiviteten, så vi bryder afhængigheden af fossile brændsler; og at indsatsen skal tage hensyn til berørte parter og understøtte vækst, udvikling og beskæftigelse.
Det brede flertal i forsamlingen synes således at være enige om et fælles fundament for klimapolitikken, men vi er ikke nødvendigvis enige om, hvor hurtigt vi skal bevæge os fremad og med hvilke midler.
Jeg håber, at klimalovforslaget kan blive den bygning, som vi i fællesskab kan blive enige om at placere oven på det fælles fundament – en solid bygning, der kan rumme det brede flertals forskelligheder og samtidig sikre et fagligt velunderbygget vidensgrundlag og en solid offentlig debat som grundlag for fremtidige regeringers beslutninger om retningen for klimapolitikken.
For vi kommer til at debattere det her løbende.
Vi kommer ikke til at være ved vejs ende før 2050, og undervejs regner jeg med, at dette emne vil blive genstand for drøftelse mange gange i dette Ting.
Formålet med dette lovforslag skal således ses som en mulighed for at etablere en overordnet strategisk ramme for Danmarks klimapolitik med henblik på at overgå til et lavemissionssamfund i 2050.
Den nye strategiske ramme skal bl.a. sikre offentlighed om status og sikre fremdrift for klimapolitikken.
I overensstemmelse med aftale om Danmarks klimalov, klimaråd og nationale målsætninger fra den 6. februar 2014 udmøntes lovforslagets formål i tre centrale elementer: For det første forudsættes det, at klima-, energi- og bygningsministeren mindst hvert femte år fremsætter nationale klimamålsætninger.
Jeg håber at kunne få lov til at fremsætte nogle af dem.
For det andet foreslås det at nedsætte et permanent, uafhængigt fagligt baseret klimaråd pr. 1. januar 2015.
Klimarådet skal bl.a. vurdere status for Danmarks opfyldelse af nationale klimamålsætninger og internationale klimaforpligtelser, det skal analysere mulige omstillingsveje mod et lavemissionssamfund i 2050 samt mulige virkemidler for at opnå drivhusgasreduktioner, det skal komme med anbefalinger om udformning af klimapolitikken, herunder valg af virkemidler og omstillingsveje, og endelig skal det bidrage til den offentlige debat, herunder høre og inddrage relevante parter.
Som det tredje i dette lovforslag forpligtes klima-, energi- og bygningsministeren til hvert år at udarbejde en klimapolitisk redegørelse til Folketinget.
Redegørelsen skal indeholde et samlet overblik over status for klimapolitikken og klimaindsatsen og indeholde en beskrivelse af klimarådets anbefalinger og regeringens stillingtagen hertil.
Sammenfattende er der tale om et klimalovforslag, som skal bistå med at få omstillingen til et lavemissionssamfund til at foregå på en saglig, forsvarlig og afbalanceret måde under hensyn til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
Med lovforslaget sikres et solidt vidensgrundlag for klimapolitikken, en god fremdrift og en løbende og offentlig debat om klimapolitikken i Danmark.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkelte elementer i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget, og med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.