runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Tak for det.
Vi er i Radikale Venstre stolte over at have været med til at stå bag stofindtagelsesrummene eller fixerummene, som de fleste jo kalder dem.
For vi tror på, at vi skal hjælpe dem, der har brug for det.
Og jeg er glad for, at Venstre tilsyneladende også er blevet klogere.
Det er jo dejligt.
Det er blevet begrundet det med, at det er forbundet med særlig store risici, hvis man ligesom overlader det til folk at gå uden for stofindtagelsesrummet.
Og som Københavns Kommune siger, synes de, det er i modstrid med formålet med stofindtagelsesrummene at afvise dem, som har brug for assisteret stofindtagelse.
Men med den her lov kan vi gøre det lovligt, så Københavns Kommune ikke længere er i klemme, og det synes vi i Radikale Venstre er godt.
For mig har der været en overvejelse i, om man burde gå længere end det, som ministeren sådan set lægger op til.
Ved første øjekast var jeg lidt betænkelig ved, at de ansatte i fixerummene ikke må assistere, for jeg tænker, at det vel er de mest kvalificerede mennesker, der er til stede.
I lovforslaget begrunder regeringen lovforslaget med følgende, og jeg citerer: »Det ville således være fagligt-etisk problematisk, hvis personale i et tilbud, som drives af en kommune eller efter driftsoverenskomst med en kommune, måtte foretage injektion af et euforiserende stof, hvis nærmere indhold og virkning er ukendt.
Det synes jeg er et væsentligt argument, og derfor er jeg også med på den afgrænsning, som bliver gjort her.
Men jeg synes, vi skal følge det, og hvis der fra Københavns Kommune eller andre måtte være en efterspørgsel, i forhold til at også personalet har brug for hjemmel til at måtte gøre det, så er jeg indstillet på at overveje det en ekstra gang.
Men Radikale støtter altså gerne lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Jo, men det handler jo kun om ejerskabet.
Selve det at bygge parken efterfølgende og drive den vil jo typisk være noget, man har entreprenører ind over.
Det vil sige, at selve parken jo er i samme hænder, om man så må sige.
Og når vi snakker om et deponeringskrav, vil jeg sige, at det jo er en kendt måde at investere på, som typisk handler om, at en bank går med ind og investerer i den størrelse, som en vindmøllepark er.
Er det ikke rigtigt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Det er ganske givet rigtigt.
Men det helt afgørende for regeringen er, at vi, når vi har de her udbud, så også har en sikkerhed for økonomien i dem – at vi ikke, som jeg sagde i min indledende tale, pludselig står med en stor økonomisk regning, fordi de selskaber, der har fået en opgave, ikke er i stand til at løse den eller ikke er stærke nok.
Jeg må sige, at jeg i en sammenhæng som den her altså har meget tillid til de embedsmænd, der rådgiver os om det her spørgsmål.
For mig er det helt afgørende, at vi ikke pludselig står i en situation, hvor der er et kystnært vindmølleprojekt, et havvindmølleprojekt eller lignende, som falder fra hinanden, fordi økonomien i de selskaber, der skal byde ind på opgaven, ikke er stærke nok.
Christian Poll (ALT), 2016-02-11:
Tak for det.
Det her er jo en lidt kompliceret sag.
Noget af det, jeg godt vil høre ministeren om, er det omsætningskrav, som der er i dag, og som jo betyder, at en virksomhed, der vil byde, skal kunne stille bevis for, at man har haft en vis omsætning.
Jeg hører i finansverdenen, at det ikke er et krav, man normalt ville stille, fordi en høj omsætning i sig selv ikke er en sikkerhed for noget – man kan jo have skuffeselskaber, der handler med hinanden, uden at der egentlig er nogen sikkerhed i det tal.
Det er jo derfor, vi gerne vil have, at der bliver suppleret med nogle andre tal, sådan at det ikke bare er store virksomheder, der kan byde, fordi de allerede har haft en omsætning, men at også folkeejede konstellationer dannet til at byde på de her opgaver kan byde ind som ejere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Det er noget, vi løbende følger op på.
Men det er klart, at vi løbende har en diskussion og også vil få det i forligskredsen om de kriterier, der skal opstilles i forbindelse med kommende udbud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Det er også derfor, at det ikke er godt, hvis den solidariske hæftelse i et projekt er alt for langvarig, så det giver en uvished.
Det er heller ikke godt, hvis det er sådan, at der ikke på forhånd er klarhed over, hvordan man skal finansiere nedtagningsomkostningerne, og man i forbindelse med det har nogle usikkerheder.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Som det også blev nævnt tidligere af fru Jane Heitmann, er der heller ikke noget religiøst for os i det her.
Vi er sådan relativt pragmatiske, men har nogle bekymringer, i forhold til at det her aldrig må blive en erstatning af, at vi også skal give et tilbud om, at man kan komme ud af det.
Men jeg ved også, at der er undersøgelser, der peger på, at man måske bliver bedre i stand til at nå dertil, hvis man er i et kontrolleret misbrug.
Så vi er ved at se på plusser og minusser.
Stine Brix (EL), 2016-02-11:
Jamen det respekterer jeg fuldt ud, og så vil jeg bare se frem til at høre, hvad det er, Det Konservative Folkeparti kommer frem til.
I hvert fald vil jeg foreløbig kvittere for, at man støtter i den her omgang og også har en pragmatisk tilgang til det og ser på, hvad effekten er af stofindtagelsesrum.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Jeg håber ikke, fru Stine Brix vil opfatte det som sådan en gang politisk talen udenom, men for at være helt ærlig kan jeg ikke give fru Stine Brix noget klart svar.
Og det er, fordi vi drøfter det her lige nu i den konservative folketingsgruppe.
Vi har ikke været for de her fixerum tidligere – det er fuldstændig rigtigt opfattet.
Vi er ved at kigge lidt på den evaluering og ved at høre lidt på de erfaringer, der er rundtomkring.
Men vi anerkender i hvert fald, at den evaluering, der er kommet, viser, at det er et nyttigt redskab.
Så jeg beklager, at jeg ikke kan give et helt klart ja eller nej, men jeg kan sige, at vi er i en proces, hvor vi er ved at blive klar på det.
Stine Brix (EL), 2016-02-11:
Ordføreren kan nok gætte, hvad jeg vil spørge til.
Det er samme spørgsmål som til Venstres ordfører.
Når nu Det Konservative Folkeparti glædeligt bakker op om den her ændring, er det så et udtryk for, at man også sådan generelt har ændret holdning til ideen om stofindtagelsesrum?
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Tak for det.
Nogle gange laver vi her i Folketinget lovgivning, som vedrører rigtig mange mennesker og gør en stor forskel for dem, andre gange er det de lidt mindre grupper ligesom i det her tilfælde – det er jo ikke, fordi det i omfang nødvendigvis er mange mennesker, der er tale om, men ikke desto mindre er det lovgivning, som vil gøre en stor forskel for de mennesker, der er tale om.
Jeg synes, fru Jane Heitmann sagde det meget rigtigt, nemlig at et samfund skal måles på, hvordan vi behandler de allermest socialt udsatte.
Jeg ville nogle gange ønske, at vi kunne brede den tankegang mere ud i vores arbejde her i Folketinget.
Der er meget, vi gør for alle pr. automatik, ydelser, vi giver til alle pr. automatik, frem for at målrette det til dem, som har størst behov.
Jeg må indrømme, at vi også fra konservativ side har haft rigtig mange snakke og diskussioner om de her fixerum, som de jo bliver kaldt sådan i daglig tale.
Der kan være nogle grundlæggende bekymringer, i forhold til om det et eller andet sted er et knæfald for et problem, om det er en måde at danse rundt om den varme grød på uden sådan for alvor at tage hånd om problemet.
Vi vil til enhver tid mene, at det bedste ville være at få de her mennesker ud af deres misbrug, men det ved jeg jo at alle herinde er fuldstændig enige med mig i.
Og derfor synes vi også, at der skulle gøres meget mere i forhold til at tilbyde sådan en straksbehandling, hvis man som misbruger kommer og henvender sig.
Jeg ved, at min kommunale kollega i Københavns Kommune har foreslået det der og vist egentlig også fået gennemført, at du temmelig hurtigt har krav på et behandlingstilbud, når du kommer og siger: Nu er jeg klar.
Omvendt har vi også set den evaluering, der er kommet, af de her stofindtagelsesrum.
Og det er jo gode erfaringer, man må sige der er med dem, både for brugerne, som er socialt udsatte, men også for de borgere, som bor i samfund, der tidligere har været præget af netop de her kanyler i sandkassen osv., som jo heller ikke er i nogens interesse.
Vi er i den konservative folketingsgruppe enige om at bakke op om det her lovforslag, fordi det er en udstrakt hånd til nogle af de grupper, som har det allersværest, og som selv er for påvirkede til at stå for deres egen indsprøjtning.
Vi er meget glade for den indskærpelse, der er lavet, i forhold til sundhedspersonalet.
Vi deler den betragtning, at der vil være sådan både etiske og moralske problemstillinger i, at de vil skulle stå til ansvar for den her indsprøjtning.
Med de kommentarer støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg synes jo, at det er vigtigt at have meget fokus på de udbudsrammer, der er, og få justeret dem, også ud fra hvad det er for en investorkreds, der er.
Der er jeg enig med ministeren i, at der sker en vis bevægelse, i og med pensionskasser og kommuner også ønsker at være aktører i den her branche.
Jeg vil godt spørge ministeren, om vi ikke allerede nu kunne gå efter ligesom at få fastlagt, at vi i de kommende udbud skal have gjort det endnu mere simpelt at være investor.
Jeg er godt klar over, at det først bliver efter 2020, efter det næste energipolitiske forlig, men det kunne være, at man allerede i de udbud, der er i gang, om de kystnære møller og Kriegers Flak kunne gøre det endnu mere smidigt og kunne arbejde med at reducere usikkerhedsmomenterne, sådan at dem, der skal byde, også de konsortier, der er prækvalificeret til de kystnære møller, kunne få minimeret de usikkerhedsmomenter, der er.
Jeg vil godt høre ministeren, om han er bekendt med, at der er en vis dialog om de usikkerhedsmomenter ved de kystnære møller.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-11:
Nu er skolegang jo også en slags velfærdsopgave i det her samfund.
Og det undrer mig bare, at hvis det er et glimrende princip på skoleområdet, at borgerne kan vælge et alternativ til det offentlige skolesystem, hvorfor det så ikke også er et udmærket princip på ældreområdet, at de ældre kan vælge et alternativ til det offentlige system.
Altså, hvorfor er det, som er godt for børn og deres forældre, så uendelig skidt for de ældre?
Sagt med andre ord: Hvorfor skal de rettigheder, som Enhedslisten sammen med os vil give til børn og deres forældre på skoleområdet, ikke udvides til også at omfatte de ældre?
Sophie Løhde (V), 2016-02-11:
Tak for det.
Og tak for debatten og for ordførernes kommentarer til lovforslaget, der har som formål at skabe retlige rammer for assisteret stofindtagelse i stofindtagelsesrummene.
Jeg lytter mig til, at der er et meget, meget bredt flertal i Folketinget, velsagtens alle partier på nær Dansk Folkeparti, som bakker op om lovforslaget, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Jeg lyttede mig til, at ordføreren for Dansk Folkeparti varslede, at man ville stille en række skriftlige spørgsmål, som jeg naturligvis meget gerne besvarer i den videre udvalgsbehandling.
Der blev spurgt til, om det så ikke betyder, at vi her i Folketinget rent faktisk fralægger os ansvaret.
Jeg synes egentlig, at svaret er: Nej, det er jo lige præcis tværtimod.
For det handler jo om at give ansvaret til dem, der er tættest på de borgere, vi her taler om, og dermed også har lokalkendskabet til bl.a. misbrugsmønstre m.v.
Det er også baggrunden for, at det i dag er op til den enkelte kommune at beslutte, hvorvidt der overhovedet skal være et stofindtagelsesrum i den enkelte kommune.
Jeg har heller ikke hørt Dansk Folkeparti på noget tidspunkt foreslå, at vi skulle pålægge samtlige af landets 98 kommuner at etablere stofindtagelsesrum.
På samme måde foreslår vi jo så også, at det er de kommuner, som selv aktivt har truffet beslutningen om, at de ønsker at etablere et stofindtagelsesrum, der også skal tage stilling til, om de mener, der skal være adgang til assisteret stofindtagelse i rummene.
Så er der detaljer om f.eks. åbningstider, kapacitet, faciliteter, personale og ordensregler m.v., der jo også er op til den enkelte kommune.
Generelt for ordningen kan man jo sige, at der er nogle relativt vide rammer for, hvordan den enkelte kommune kan tilrettelægge indsatsen.
Det synes jeg er et rigtig godt og fornuftigt udgangspunkt i forhold til kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Det, vi taler om her, er privatisering/udlicitering af velfærdsopgaver.
Det er det, vi forholder os til.
Vi har ikke nogen forslag om, at man skal stoppe muligheden for at få et offentligt tilskud til friskoler.
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Jeg synes, vi har den rigtige balance på området, som det er nu, hvor man kan vælge mellem kommunen og en privat leverandør.
Men ellers vil jeg sige til Enhedslisten, at det var noget af det, som Enhedslisten og Radikale Venstre faktisk arbejdede sammen om i den tidligere regeringsperiode, hvor vi jo i øvrigt ophævede det krav til tvang, som den tidligere borgerlige regering havde indført, sådan at man ikke, død og pine, alle steder skulle lave udbud, når kommunerne mente, at de selv kunne løse opgaven bedst.
Det er jo, fordi jeg synes, vi skal ramme den balance, der er i, at det nogle gange giver mening at gøre det ene, og at det nogle andre gange giver mening at gøre det andet.
Rune Lund (EL), 2016-02-11:
Så lad mig stille spørgsmålet på en anden måde: Hvordan vil ordføreren have det med, at Folketinget lader være med at blande sig i, om kommunerne skal benytte sig af en privat leverandør, at vi lader det være op til kommunerne, om de ønsker at benytte sig af en privat leverandør eller ej – altså om kommunerne ønsker udelukkende at stå for ældreplejen selv, eller om kommunerne ønsker også at inddrage en privat leverandør?
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Jeg synes, at reglerne, som de er nu, rammer den balance, som jeg også prøvede at skitsere i min ordførertale, nemlig at man på det her område jo har muligheden for at vælge mellem, om man vil bruge kommunen, eller om man vil bruge en privat leverandør.
Det synes jeg lige præcis rammer den balance, der skal være i, at der kan være fordele ved, at det er en privat, der gør det, men at der altså også kan være fordele ved, at det er kommunen.
Så der synes jeg, at vi har balancen.
Derfor ønsker jeg ikke, som Enhedslisten foreslår her, at man skal gå ind og lave et midlertidigt stop for at kunne bruge de private leverandører, og derfor synes jeg ikke, Folketinget skal blande sig i det.
Jeg synes, det er rigtigt, som kommunerne har taget initiativ til, at man sørger for at få løst de problemer, der er, for her har Enhedslisten jo en helt rigtig pointe.
Det har ikke været godt nok, og det skal laves om.
Rune Lund (EL), 2016-02-11:
De her problemer er jo faktisk opstået, fordi Folketinget har vedtaget en fritvalgslovgivning, som siger, at kommunerne skal benytte sig af private firmaer i ældreplejen.
Det, som det her forslag går ud på, er, at den lovgivning, som Folketinget har vedtaget, hvor man vil tvinge kommunerne til det her, skal sættes på midlertidig pause, indtil man har fundet ud af, hvad konsekvenserne er af den lovgivning, som eksisterer i dag.
Og grunden til, at vi har fremsat forslaget, er netop, at vi kan se de meget alvorlige konkurser, som foregår over hele landet, som der har været mange af, og som går ud over landets ældre og andre borgere, som modtager pleje rundtomkring i kommunerne.
Så når ordføreren siger, at vi ikke skal blande os her fra Christiansborgs side, så ville den bedste måde at lade være med at blande sig på jo netop være at stemme for Enhedslistens forslag her.
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Jeg er uenig i Enhedslistens forslag.
Jeg mener ikke, at det rigtige svar i den situation, vi står i, er at lave et midlertidigt stop.
For vi er jo helt enige om, at der har været problemer, og dem skal man rette op på.
Det har kommunerne sat sig i spidsen for, og det synes jeg er en rigtig fremgangsmåde.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Jeg vil bare bede ordføreren forholde sig til det konkrete forslag om et midlertidigt stop for den lovgivning, vi har, fordi den åbenbart medfører nogle meget uholdbare situationer.
Det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til.
Jeg vil også bede ordføreren forholde sig til det faktum, at der jo ikke er styr på tingene ude i kommunerne.
Det er – bare for at nævne et eksempel – jo kun knap halvdelen af kommunerne, der lever op til at have en beredskabsplan for sådan en situation.
Så kunne ordføreren ikke prøve at forholde sig til det saglige indhold i forslaget i stedet for at køre frem med hele den ideologiske diskussion?
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Til spørgsmål nr. 1 om, hvorvidt det er en god idé: Ja, det synes jeg at det er.
Til spørgsmål nr. 2 om, hvorvidt jeg kan give en sikkerhed for, at de anbefalinger, der nu er givet, så er en eller anden form for garanti for, at vi ikke ser konkurser igen: Nej, det kan jeg selvfølgelig ikke, men det ville hr. Finn Sørensen jo heller ikke kunne.
Det, der er spørgsmålet her, er jo, hvem der er de rigtige til at løse problemerne, og jeg mener, at det i det her tilfælde da er den rigtige fremgangsmåde, at kommunerne og KL har sat sig i spidsen for at løse problemerne, så det støtter jeg.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-11:
Tak for det.
Som vi allerede har været omkring, drejer det her forslag sig jo dybest set om, sådan som jeg læser det, at der er en bekymring hos Enhedslisten – og den deler jeg, vil jeg sige – i forhold til de problemer, som udlicitering i hjemmeplejen sådan set har medført for en lang række kommuner.
Hvis jeg så lige skal tage en enkelt ting i forslaget, tror jeg det bliver svært at få det til at være med virkning fra den 1. februar 2016, men lad os lade være med at hænge os i de detaljer.
Jeg forstår sådan set godt essensen i beslutningsforslaget, og det er jeg helt sikker på at vi kan tilpasse.
Jeg vil også gerne knytte en kommentar til de bemærkninger, der er i beslutningsforslaget, for jeg deler sådan set det synspunkt, som Enhedslisten også har, nemlig at den her privatiseringstvang over for kommunerne er det grundlæggende problem – deri er jeg enig.
Det, der selvfølgelig så kan være diskussionen, er, hvordan man konkret skal løse det.
Jeg er enig i, at vi ikke fra Folketingets side skal stille et krav om, at man skal tvangsudlicitere en vis procentdel.
Det mener jeg er den gale vej at gå.
Jeg mener, at det her i sidste ende også handler om det kommunale selvstyre, og at Folketinget sådan set skal have en armslængde og en accept og respekt i forhold til det kommunale selvstyre.
Og så må det i sidste ende være kommunerne, der konkret vurderer, om man vælger at udlicitere, alt afhængigt af, som regel, hvordan det politiske flertal ser ud i den enkelte kommune.
Men det er for mig at se i sidste ende dér, beslutningen skal træffes.
Som jeg læser forslaget her, drejer det sig jo også om to andre ting.
Det drejer sig om en bekymring for den tvangsudlicitering, som Folketinget i forvejen har pålagt kommunerne – den er jeg sådan set enig i.
Og så rejser det også spørgsmålet om de rigtig mange problemer, vi har set, i rigtig mange private firmaer ude i hjemmeplejen.
Derfor er det en bekymring, jeg til fulde deler, og derfor tror jeg sådan set også godt, at vi kan samles om et forslag om, hvordan vi arbejder videre med det.
Så der er nogle plattenslagere og svindlere, som vi på en eller anden måde er nødt til at se på hvordan vi får luget ud.
For det skaber utryghed hos de ældre, som desværre alt, alt for ofte oplever, at de ikke kan få den service, som de rent faktisk havde en forventning om at få, simpelt hen fordi firmaet vælger at dreje nøglen om.
Så jeg synes sådan set, at der er rigtig mange gode ting i forslaget, og jeg vil gerne være med til at arbejde videre med det.
Men jeg mener helt grundlæggende, at beslutningen om, hvorvidt man vil privatisere den ene eller den anden del, og hvor meget man vil udlicitere, grundlæggende er en kommunal opgave, som skal ligge hos de enkelte byråd.
Lotte Rod (RV), 2016-02-11:
Tak for det.
Radikale Venstre er imod et midlertidigt stop af udlicitering.
Jeg mener sådan set, at Enhedslisten har fat i et vigtigt mål med forslaget, nemlig at gøre noget ved de problemer, der har været med konkurser, men jeg tænker også, at Enhedslisten bruger det forkerte middel her.
Da vi i SR-regeringen for nogle år siden ophævede kommunernes pligt til at skulle sende serviceopgaver i udbud, sagde daværende økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager, og jeg vil gerne citere: Det er vigtigt, at kommunerne bruger de muligheder, der er, for at præstere den bedst mulige service over for borgerne, herunder jo også at udvikle den og finde på nye måder at gøre tingene på, inddrage borgerne på stadig flere områder og udnytte den moderne teknologi på den mest fremsynede måde, hele tiden til gavn for at skatteyderne betaler så lidt som muligt og borgerne får den bedst mulige opgaveløsning.
Vi ønsker et ligeværdigt samarbejde og et ja til, at man fortsat bruger konkurrenceudsættelse, privatisering og udlicitering, de redskaber, som er vigtige for at få testet, om ens opgaveløsning er i orden, lige så vel som det kan vise sig, at nogle opgaver skal blive i offentligt regi, altså sådan at man forholder sig pragmatisk og ordentligt og frem for alt strategisk til det.
Jeg synes, det meget godt rammer den balance ind, der er imellem, at det nogle gange giver god mening at lade private gøre det, og at det nogle gange giver god mening, at det er kommunen selv, der løser opgaven.
Og derfor tror jeg også mere på, at vi skal følge de anbefalinger, som KL, Dansk Erhverv og DI kom med i august sidste år, om, at kommunerne f.eks. skal stille krav til leverandørernes økonomi, ligesom også Ældre Sagen i oktober var med i et sæt fælles pejlemærker for et godt samarbejde mellem kommuner og private leverandører.
Jeg synes i virkeligheden, at den her debat jo rejser spørgsmålet om, hvor man løser opgaven bedst.
Og jeg vil gerne sige til ordføreren for Enhedslisten, at det jo altså ikke bliver mere alvorligt eller mere rigtigt af, at vi her i Folketinget blander os.
De handlinger, man gør i kommunerne og i KL, er jo lige så alvorlige og lige så rigtige, og det ville jeg ønske at Enhedslisten ville anerkende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-11:
Nej, det frygter jeg sådan set ikke.
Men jeg må sige, at jeg tror, at de private aktører nok skal klare det, hvis vi taler om en midlertidig tænkepause.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg synes nu ikke, der er så meget at være i tvivl om.
Men jeg vil så bruge mit andet spørgsmål til at spørge om det her med tænkepausen.
Ordføreren ønsker ikke et stop for evigt, men en tænkepause.
Men hvordan pokker skal vi holde liv i de leverandører, som måske i forvejen kan være hårdt presset, hvis vi siger til dem: Nu må der ikke tegnes nye kontrakter måske det næste år eller de næste 2 år?
Frygter ordføreren så ikke, at vi vil stå uden nogen private leverandører på markedet, når vi kommer ud på den anden side af en tænkepause?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-11:
Det er korrekt, at det er det, der står.
Og jeg har læst det, skulle jeg hilse og sige.
Jeg læste også den bemærkning, men jeg læser den ikke som en del af beslutningsforslaget.
Jeg læser den, som at det er Enhedslistens holdning, men at det sådan set ikke er det, der bliver stillet forslag om.
Så det er min tolkning af det.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg vil nok komme med en lidt anden indvending end hr. Finn Sørensen, for jeg er nemlig ikke helt sikker på, at Alternativets ordfører har læst bemærkningerne til lovforslaget.
For som jeg forstår ordføreren, er hun positiv over for, at borgeren skal have et frit valg, og at udlicitering er en mulighed.
Men det er altså ikke det, Enhedslisten mener eller lægger op til.
Der står ordret: »Enhedslistens holdning er at privatiseringstvangen over for kommunerne skal afskaffes, så det overlades til den enkelte kommune selv at afgøre, om den vil tilbyde borgerne et såkaldt frit valg«.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-11:
Selv tak.