runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Jeg bliver nok nødt til at minde justitsministeren om, at det er regeringens ansvar at sørge for, at der er flertal for de forslag, der ligger hernede.
Og jeg må bare ryste på hovedet over, at justitsministeren først nu, når man ligesom er presset op mod muren, inviterer til forhandlinger om det her.
Ved førstebehandlingen af forslaget spurgte vi også om det, men vi modtog ingen invitationer.
Nu viser det sig så, at der ikke er flertal for forslaget, og nu er regeringen villig til at drikke noget kaffe.
Men jeg kan forstå, at regeringen ikke er villig til at ændre et komma.
Jeg tror, at hvis vi skal bekæmpe rocker-bande-kriminaliteten, skal vi tage fat med nogle hårdere redskaber end dem, der ligger her.
Hvis man spørger formanden for grundejerforeningen i Vanløse, siger han også, at der intet er i det her forslag, der hjælper dem i Vanløse med at få rockerne ud af den rockerborg, som skaber utryghed.
Er det her virkelig så langt, som man på nogen som helst måde kan gå?
Jeg tvivler altså.
Det er et spørgsmål om vilje, vil jeg sige til justitsministeren.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Det er jo en gammel traver, som vi har haft tusind gange.
Og vi har haft den her i Folketingssalen, hvor vi har diskuteret, hvordan det er, vi udviser.
Vi udviser i dag, medmindre der er sikkerhed for, at det er i strid med Danmarks internationale konventioner.
Den ændring, man har lavet i lovteksten med hensyn til sikkerheden, har ikke medført forskel på så meget som en enkelt udvist.
Så jeg vil bare sige endnu en gang, at det er et gammelt ønske fra Venstre, at man gerne vil tilbage til den tekst, som jo altså bare ikke holder.
Og det er klart, at vi ikke kan gå tilbage til en tekst, der ikke holder, når vi i øvrigt har en tekst, som holder, og som medfører udvisning af præcis det samme antal mennesker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-13:
Vi ser selvfølgelig frem til at skulle forhandle, men det undrer mig stadig væk, at ministeren siger, at det er fuldstændig vanvittigt, at den borgerlige opposition ønsker, at rockere og bandemedlemmer skal opholde sig mere i fængsler til glæde for borgerne.
Det er da ikke vanvittigt, det er fornuftigt.
Hvorfor er det vanvittigt? vil jeg spørge ministeren.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Det er det så heller ikke.
Det er ikke vanvittigt at sætte forhærdede rockere eller bandemedlemmer bag lås og slå.
Det er heller ikke vanvittigt at sørge for, at de bliver der i pænt lang tid.
Det, jeg har syntes var ærgerligt, er, at det forslag, som bl.a. Venstre er kommet med i forhold til prøveløsladelser, på papiret lyder godt – nemlig at vi skal have folk i længere tid bag lås og slå – men i realitetens verden afkorter det den periode, hvor vi som samfund har hånd i hanke med, hvad folk render rundt og foretager sig.
For når vi laver en prøveløsladelsesperiode, laver vi nogle vilkår, og det vil sige, at vi som samfund siger: Du får lov til nu at komme ud, og på et eller andet tidspunkt skal du vende tilbage til samfundet, men i den første tid – det kan være i nogle år – efter at du er kommet ud, bestemmer vi, hvordan og hvorledes du skal opføre dig, og hvor du må være.
Det vil sige, at vi i virkeligheden har langt bedre styr på at sørge for at få hjulpet de her mennesker hen til en anden tilværelse end den, de er i, og dermed har vi hånd i hanke med dem i længere tid.
Så det handler ikke om, at jeg ikke vil sætte folk i fængsel.
Det handler bare om, at jeg er lidt mere interesseret i at finde ud af, hvordan vi får dem til at forlade de kriminelle miljøer, de er en del af.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-13:
Hvis ikke det handler om, at ministeren ikke vil sætte de her rockere og bandemedlemmer i fængsel, så har vi et godt udgangspunkt, for så kan vi jo blive enige om nogle forslag, hvor vi sørger for at sætte flere af dem noget længere tid i fængsel.
Så er jeg sådan set
Men hvis det bare var et forsøg på at lave en parade i forhold til spørgsmålet om, om vi skal straffe mere, flere og længere, hvad angår de her forhærdede kriminelle, så synes jeg, det er for nemt.
Vi er jo kommet med et helt katalog af forslag i det beslutningsforslag, som de fire borgerlige oppositionspartier har fremsat.
Ministeren afviser dem alle.
Hvad er ministerens forsøg på at få de her mennesker til at være mindre på gaden og mere i fængsel?
Martin Henriksen (DF), 2014-05-13:
Tak for det.
Altså, det er jo klart, at hvis rockere og bandemedlemmer sidder i fængsel, render de i hvert fald ikke rundt og laver narrestreger ude på gader og stræder, og det er jo sådan set til gavn for de lovlydige borgere.
Det er én ting.
En anden ting er, at vi jo rent faktisk har en lang række bandemedlemmer i Danmark, som har udenlandsk statsborgerskab, som ikke er danske statsborgere.
De er her stadig væk, de har været involveret i kriminalitet, men de bliver ikke udvist.
Der har været meget, meget grove eksempler på den slags kriminalitet, de har begået, og alligevel bliver de ikke udvist.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Det er jo igen en velkendt debat.
Jeg tror godt, det er Dansk Folkepartis ordfører bekendt, at vi følger de internationale konventioner og forpligtelser i det her spørgsmål.
Der er en trappestigemodel, der afgør, hvad der skal til, for at man kan blive udvist, alt efter hvor lang tid man har været i landet.
Det er op til domstolene at træffe de afgørelser, men vi har som lovgivere sagt, at der skal ske udvisning, medmindre det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser, og det synes jeg også er den rigtige måde at gøre det på.
Der skal ske udvisning, medmindre det er i strid med vores internationale forpligtelser.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-13:
Men der er sager, hvor der ikke sker udvisning, selv om det godt kan ske inden for rammerne af de internationale forpligtelser, og der er det bare, at vi fra Dansk Folkepartis side appellerer til, at selv om vi godt kan have en diskussion om, hvorvidt alle internationale konventioner til enhver tid er fornuftige – det kan vi godt have – så bør vi i det mindste kunne blive enige om, at man skal udnytte de muligheder, der eksisterer inden for de internationale konventioner, og det er ikke altid, at man gør det i dag.
Selvfølgelig er der mulighed for, at der kan ske udvisning, hvis man f.eks. er blevet dømt for grov vold med døden til følge, eller hvis man har overfaldet andre mennesker; selvfølgelig er der mulighed for, at man kan blive udvist for det, når man tilmed har haft opholdt i det land, man skal udvises til.
Så det er der muligheder for, men domstolene benytter sig ikke af de muligheder.
Derfor spørger jeg endnu en gang ministeren: Vil ministeren, når ministeren ikke kan støtte det beslutningsforslag, vi har fremsat i Folketingssalen, så selv komme med nogle initiativer, der sikrer, at kriminelle udlændinge rent faktisk også bliver udvist?
For så render de jo ikke rundt og begår kriminalitet på gader og stræder i Danmark.
Kom nu med noget.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Som jeg tror at jeg har redegjort for flere gange, handler det også om, hvor lang tid vi har hånd i hanke med dem og kan stille krav om, hvordan de opfører sig, når de kommer ud på den anden side.
Og jeg tror godt, at Liberal Alliances ordfører ved, at når det kommer til mennesker, som har begået så alvorlig kriminalitet, og som er organiseret i rocker- og bandemiljøerne, så bliver jeg bestemt ikke blød om hjertet.
Så tænker jeg kun på en ting, og det er: Hvordan kan vi sørge for, at borgerne oplever, at der er tryghed, og at der ikke er nogen kriminalitet, og så i øvrigt også sørge for at prøve at undgå, at der er unge mennesker, som kommer ind i de her miljøer, eller sørge for, at dem, som er havnet i dem, også får en vej ud på et eller andet tidspunkt, hvis de bliver klar til det.
Det synes jeg også er interessant.
Men jeg har ikke noget imod at tildele folk en straf, hvis de har begået den her type kriminalitet.
Søren Pind (V), 2014-05-13:
Det er jo sådan set meget godt i overensstemmelse med regeringens generelle linje, at man nu skal basere sin politik på mennesker og partimæssige holdninger, som man betegner som vanvittige.
Der går en rød tråd hele vejen fra regeringens tiltræden og så til nu.
Kunne man forestille sig, at regeringen eventuelt kunne være med til at genindføre noget, som den daværende opposition stemte for, nemlig at man udviser kriminelle udlændinge, medmindre det med sikkerhed er i strid med internationale konventioner?
Det er et meget varmt ønske, i hvert fald fra Venstres side.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Da jeg havde en samtale med Venstres ordfører for lidt over en uge siden, tror jeg det var, nævnte jeg, at det da ville være rart, hvis man i Venstre også ville tale med de øvrige borgerlige ordførere og finde ud af, hvad man eventuelt kunne byde ind med.
Og der har jeg ikke hørt noget.
Så jeg tænker, vi skal have en dialog, hvor vi kan sætte os ned og tale med hinanden om, hvad der kan gøres.
Der er spillet ud med nogle helt konkrete bud fra Venstres side, som jeg bliver nødt til at afvise, for i min verden forekommer de forholdsvis vanvittige.
Og derfor bliver vi nødt til at se på, om vi kan finde noget andet.
Men jeg er selvfølgelig interesseret i, at vi kan finde et flertal.
Jeg synes virkelig, det ville være ganske absurd og meget, meget mærkeligt, hvis vi skulle gå ud og sige til både rockere og bandemedlemmer, at nu har man ikke kunnet finde flertal for en skærpelse af den straffelov, der kan give mulighed for at sætte dem bag lås og slå, fordi de borgerlige har været lidt fornærmede.
Derfor synes jeg også, det vil være en god idé at tage den kop kaffe, og kan Venstre nævne nogle områder, hvor vi kan stramme, gør jeg gerne det.
Jeg er fuldstændig indstillet på og helt med på at stramme der, hvor der kan strammes over for rockere og bandemedlemmer.
Vi har bare fremsat et ret stort og – synes jeg – også meget offensivt lovforslag, som nu af Venstre bliver kaldt for lille og ubetydeligt.
Det er ikke sådan, jeg ser det.
Det er heller ikke sådan, de folk, jeg har talt med om det, ser på det.
Ikke desto mindre synes jeg, det ville være godt, hvis vi kan tage en kop kaffe og se, om der ikke kan findes et flertal for det.
Jeg vil have meget, meget svært ved at gå ud og forklare nogen som helst, at jeg ikke har kunnet få de borgerlige partier til at stemme for så væsentlige stramninger mod rocker-bande-kriminalitet, som jeg synes der ligger i det her forslag.
Så jeg glæder mig til i morgen.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Vi glæder os også i Venstre til en kop kaffe.
Det er som sagt på tide, at den kommer.
Et af de steder, hvor man kunne tage fat, er, at der ligger en lille strafforøgelse, hvis man som rocker og bandemedlem bliver taget for at bære skydevåben i det offentlige rum.
Det er jo et område, hvor man i stedet for at stramme straffen med måneder, som ministeren lægger op til, kunne komme med nogle reelle stramninger.
Er justitsministeren villig til at se på det helt konkrete område?
Man lægger op til en lille forøgelse af straffen, men vi borgerlige partier kunne godt tænke os en kraftigere forøgelse.
Er det noget, som ministeren vil være med til at se på?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Grunden til, at den del er taget med, er, at vi på et tidspunkt, da vi ændrede straffeloven, gik ind og hævede straffen for overtrædelse af straffelovens § 192 a, som omhandler det at gå rundt med skarpladt pistol på gaden.
Der gjorde vi det sådan, at vi sagde, at det skal straffes med mindst 1 års fængsel, uanset om man er i besiddelse af pistolen på bopælen eller på åben gade.
Efter forslaget vil der skulle udmåles en højere straf, hvis pistolen besiddes på et offentligt sted, og en endnu højere straf, hvis pistolen tilmed er ladt.
Og det vil sige, at det, vi sådan set gerne vil, er at sige, at besiddes pistolen på et offentligt sted, men uden tilhørende ammunition, så forudsættes det, at straffen i førstegangstilfælde vil stige fra 1 års fængsel til 1 år og 3 måneders fængsel.
Så vi sætter altså ind.
Der bliver forskel på, om pistolen er ladt, og på, hvor den er henne.
Og så skal straffen i øvrigt stige.
Tom Behnke (KF), 2014-05-13:
Det er jo et faktum, at det kun er nogle småjusteringer.
Det er at lægge en lille smule glasur på, og så ser det måske fint nok ud, men indholdsmæssigt er der ikke sket ret meget.
Hvis vi bare tager det ene element, der handler om prøveløsladelse, vil jeg sige, at meningen med prøveløsladelse er, at man skal prøve at leve en kriminalitetsfri tilværelse, når man kommer ud.
Det er jo noget af en illusion, hvis man stadig væk er aktivt medlem af en bande eller en rockerklub.
Det må vi kunne give hinanden ret i.
Hvis vi indførte det, som den borgerlige side foreslår, nemlig at så længe man er aktivt medlem af en bande eller rockerklub, kan man slet ikke blive prøveløsladt, så ville det jo ramme en 300-400 indsatte. For lige at illustrere regeringens forslag i forhold til det vil jeg høre ministeren: Hvor mange vil blive berørt af ministerens minimale justering i forhold til spørgsmålet om prøveløsladelse?
Man ville nok have noget mere hånd i hanke med dem, hvis det var sådan, at de sad inde i fængslet, i stedet for at man laver det her eksperiment med at tro på, at et aktivt bandemedlem går ud og holder sig fri af kriminalitet.
Det, der er kendetegnende for banderne og rockerklubberne, er netop kriminalitet, så det er jo en illusion.
Lad os tage et andet eksempel, som ministeren måske kan forholde sig til.
Det er i forlængelse af vores forslag om, at det altid skal være sådan, at der er dobbelt op på straffen, hvis man laver kriminalitet i egenskab af at være bandemedlem.
Det vil jo ramme ca. 1.000 mennesker, som laver kriminalitet, og som vi i den grad tager afstand fra, hvilket regeringen også gør.
Det vil være meget konsekvent at sige: Hør her, vi vil slet ikke finde os i de her banders og rockerklubbers intimiderende adfærd, deres kriminalitet, deres utryghedsskabende optræden.
Vi vil ikke finde os i det.
Vores forslag vil ramme ca. 1.000.
Hvor mange vil regeringens meget minimalistiske ændring af lovgivningen ramme i forhold til dobbelt op på straffen?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Det vil jo være op til domstolene at træffe afgørelse om, hvornår det kan tages i anvendelse.
Om det, som De Konservative foreslår, med, at der bare altid skal være dobbelt op, vil jeg gerne sige, at det egentlig kan lyde meget rart.
Man tænker, at det er nogle skidte mennesker, de skal da også have som fortjent, lad os bare give dem dobbelt op.
Men hvordan definerer vi det?
hvis han bare er et eller andet fjols, som i øvrigt er fuldstændig ligeglad og sætter andres færdselssikkerhed og hensynet til andre over styr?
Hvorfor skal der være den forskel?
Det er meget svært at forklare, og derfor tror jeg, at man vil komme ud i nogle afgrænsningsproblemer, som man skal holde sig fra.
Søren Pind (V), 2014-05-13:
Regeringen er nu kommet i klemme.
Den mangler sit flertal, og man har gjort det storladne, at man har inviteret den del af oppositionen, som så kan redde regeringen, til kaffe.
Det er jo hjertegribende, og det er vi selvfølgelig dybt taknemmelige for.
Kunne justitsministeren eventuelt orientere Folketinget her fra Folketingets talerstol – når man nu har denne fantastiske mulighed – om, hvad man egentlig kunne tænke sig at tilbyde de borgerlige partier for at medvirke til at understøtte regeringen i den her vigtige sag?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Jeg vil gerne sige, at når man foretager en prøveløsladelse, sætter man jo tit en tidsfrist, som ganske ofte er længere end den, som reststraffen er.
Det vil sige, at vi i virkeligheden har hånd i hanke med, hvordan folk opfører sig, i længere tid, end hvis vi bare havde sagt: Nu tager du de næste 2 år inde bag tremmer.
I stedet for har vi nu mulighed for at sige, at der er noget tid ud over de 2 år, hvor vi altså også gerne vil have lov at følge med i, hvad personen laver, og træder personen ved siden, vil der være en restgæld, som skal betales.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg kan da fuldstændig bekræfte, at det er indsatsen over for de sygemeldte, der afgør, om de bliver raske, og at det også er indsatsen for at skabe job, der afgør, om de så får et job, når de er blevet raske.
Det sidste er der jo ikke noget af i det her forlig.
Jeg tror, jeg har skåret det meget godt og klart ud i pap: Vi har hele vejen igennem sagt, at det er en forbedring for de her ca. 1.400 mennesker, der i dag mister deres forsørgelse efter de nuværende regler – det har vi startet alle sætninger med.
Vi har bare understreget – og det er jo det, der er forskellen på mig og ordføreren – at vi altså ikke har en opfattelse af, at det er de syge mennesker, der selv skal betale for sådan en forbedring, hvilket de kommer til i det her forlig.
Jens Joel (S), 2014-05-13:
Nu synes jeg, at tonen måske bliver lidt spids.
Det er jo sådan set også en del af den her indsats.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-13:
Det er rigtigt, at der er en garanti for, at de midler bliver udbetalt over en lidt længerevarende periode – heldigvis, for det er jo det gode ved Grundforskningsfonden: at det skal have en meget lang horisont, for det giver sikkerhed og dermed excellent forskning.
Men som jeg også sagde – og det her bliver jo i højere grad en økonomisk diskussion af finanspolitikken – vil det ske ved en løbende tilpasning af finanspolitikken.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Jeg vil gerne bede ministeren om lige at vende tilbage til spørgsmålet om, hvorfor modellen med Københavns Universitet og et eventuelt provenu derfra ikke duer.
Det er sådan rent teknisk, at jeg ikke helt fik fat i det.
Det andet er, at jeg gerne vil bede ministeren om at uddybe det, der bliver sagt nu, nemlig at regeringen baserer hele den fremtidige finansiering af Danmarks Grundforskningsfond på ny låntagelse.
For mig at forstå er der sådan set disponeret over indtægterne frem til 2020, det har regeringen forlængst gjort, og så forstår jeg det på den måde, at når man så skaber en merudgift, som det her jo er, en sund og rigtig merudgift, så er der noget andet, der skal skæres bort.
Det er jo ret relevant for at behandle beslutningsforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-13:
Tak for det.
Med hensyn til det første spørgsmål, det tekniske omkring salg af bygninger til Københavns Universitet, vil jeg sige, at der jo nu er et arbejde i gang på embedsmandsplan, som skal fastsætte vilkårene for en eventuel overdragelse.
Det er det ene.
Så er der en bemærkning til universitetsloven, hvor det fremgår, at en eventuel overdragelse skal være udgiftsneutral for staten.
Det betyder, at salg ikke nødvendigvis vil skabe frie midler til staten.
Herudover vil provenuet fra et eventuelt salg skulle bruges til at nedbringe den gæld, der er optaget i bygningerne.
Det er også pligtigt.
Derfor giver det ikke for mig umiddelbart mening, at de penge blot kan bruges.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Det genkender jeg ganske udmærket fra salget af gymnasierne til gymnasierne.
Der var ikke så mange penge at rutte med bagefter, for det var et nulsumsspil.
Det var bare det, jeg ville have forklaret lidt grundigere.
Til det andet, som jo er en låntagning, vil jeg sige, at det jo er en meget ustabil økonomisk politik, regeringen her gør sig til talsmand eller talskvinde for, hvis det er sådan, at man, når der mangler penge nogle steder, så siger, at vi blot etablerer en ny gæld.
Det er i hvert fald nyt for mig, at det er den måde, regeringen agter at køre sin økonomiske politik på.
Men det er jo interessant, at det kommer fra en radikal minister.
Hvis vi kunne få foldet lidt ud, om man agter at gøre det ikke alene på dette område, men også på andre uden at reducere de offentlige udgifter andetsteds, vil vi i så fald rigtig gerne vide, hvor det er henne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-13:
Tak for det.
Fondens udlodninger indgår allerede i forskningsmålsætningen, det indregnes i de mellemfristede planer, og det finansieres ved en løbende tilpasning af finanspolitikken.
Det sikres nu, for det skal man jo, gennem en målsætning om at udstede statsobligationer, såfremt finansieringen ikke er fundet andetsteds.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget, som jo sætter fokus på et meget vigtigt område, nemlig Danmarks Grundforskningsfond, og hvordan vi sikrer, at fonden har en tilstrækkelig egenkapital i fremtiden, så de kan fortsætte det i øvrigt meget, meget gode arbejde, som de har varetaget undervejs, hvilket jo også vises af den seneste evaluering.
Så tak for det til Dansk Folkeparti.
Også tak til ministeren for besvarelsen.
Det, at der er en proces i gang på Københavns Universitet, kan vi godt tilslutte os i Venstre.
Det lyder egentlig fornuftigt nok.
Vi må nok også erkende, at når vi sælger offentlige og statslige bygninger til overordnede statslig finansierede virksomheder, herunder universiteterne, vil det sjældent afstedkomme et stort provenu.
Men det ændrer ikke ved, at det er lidt bekymrende, at vi måske kommer til et punkt her, hvor dette beslutningsforslag ikke kommer igennem, men hvor vi som Folketing er efterladt med en fornemmelse af, at regeringen simpelt hen ikke aner, hvordan Danmarks Grundforskningsfond skal finansieres i fremtiden.
Det synes jeg er særligt bekymrende, eftersom det er sådan, at det var den daværende VK-regering, som i samarbejde med Dansk Folkeparti dels etablerede fonden, dels i 2008 skød så mange ekstra penge ind i den – jeg mener, at det var 2 mia. kr. – så man kunne opretholde det høje niveau for arbejdet, som nu er så flot evalueret.
Jeg vil egentlig takke Dansk Folkeparti for at have fremsat det her forslag.
Vi mener, at der er tale om så store sager, at vi i Venstre ikke umiddelbart kan støtte forslaget.
Det er også, fordi vi er lidt usikre på det skøn, der er lagt til grund.
Men det ændrer ikke ved, at ambitionen om at sikre Danmarks Grundforskningsfond en egenkapital, som rækker frem i tiden, og som sikrer det gode arbejde, tilslutter vi os fuldt og helt. Jeg noterer mig også, at ministeren jo inviterer til forhandlinger.
Det ser vi meget frem til.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at regeringen altså ikke nu agter at stifte ny gæld, som der ikke er redegjort for i 2020-planen, for så har vi altså en problemstilling, der rækker ud over Danmarks Grundforskningsfond.
Så har vi nemlig den problemstilling, at regeringen er ved fuldstændig at slippe den målsætning, der har været omkring den økonomiske politik, nemlig at man finder finansiering, inden man bruger pengene.
Men det er jo en regerings ret.