Christian Langballe (DF), 2015-12-08:
Jeg kan sådan set bare indlede med at konstatere, at vi siger ja til det pågældende forslag.
Forslaget er en del af den aftale, som vi indgik med regeringen og Socialdemokratiet i oktober 2015, og det imødekommer vores vedholdende krav om at gøre indfødsretsprøven bedre, og det mener vi nu er sket.
Forhistorien er selvfølgelig kendt af de fleste her i det høje Ting, men jeg vil godt opsummere.
I 2013 indgik den socialdemokratisk ledede regering sammen med Enhedslisten en aftale om indfødsret, som betød betydelige lempelser, bl.a. med hensyn til sprogkrav og indfødsretsprøve, og derfor stemte vi imod.
Dermed sikres det, at der er lagt en fast kurs i årene fremover.
Med det nærværende lovforslag om en ny indfødsretsprøve er der sket en betydelig forbedring i forhold til de krav om viden om dansk kultur og historie, og det er afgørende.
Når folk kommer hertil som fremmede i forhold til Danmark, er det afgørende, at de får en viden om, hvordan Danmark hænger sammen, og en viden oppebæres ved, at man forstår dansk kultur og dansk historie i sådan store træk.
Mennesket er pr. definition et historisk væsen, og vores kulturelle bagage danner i høj grad rammen for den måde, vi lever på og forstår os selv og det danske samfund på.
Så det er vigtigt, at folk, der gerne vil være statsborgere, bibringes en viden om Danmark og det kulturelle og historiske fundament, som landet hviler på.
Her må der nogle nødvendige krav til, sådan at den, der vil være dansk statsborger, også ved noget om Danmark og om landets kultur og historie, og det er grunden til, at vi laver den her indfødsretsprøve.
Prøven er bygget op over multiple choice-modellen, og det vil sige, at man faktisk får flere muligheder at vælge mellem i forhold til at svare på hver enkelt spørgsmål.
Og så er fem af spørgsmålene aktuelle spørgsmål – jeg går ud fra, at det angår de spørgsmål, som lige nu er oppe i tiden.
Resten vil knytte sig til en lærebog.
I virkeligheden vil prøven foregå som f.eks. en 9. klasseeksamen.
Man forbereder sig ved at læse, og man vil så efterfølgende gå op til eksamen i det stof, som man har forberedt sig på.
Der er altså ikke tale om, at man kommer op i totalt ukendt stof, men netop i stof, som turde være bekendt, hvis man har læst.
Jeg nævner det, fordi der i pressen og blandt politikere er blevet fremmanet den myte, at prøven er sådan en professortest i paratviden, hvor man nærmest skal kunne rejse sig op om natten og svare på et spørgsmål, lige meget hvad det er for et.
Vi glæder os over, at der kommer en ordentlig prøve.
Statsborgerskabet er belønning for en ordentlig integration, og en del af integrationen består i, at man ved noget om dansk kultur og om Danmarks historie, og DF stemmer som sagt ja.
Så vil jeg godt lige slutte af med at nævne, at fru Lotte Rod spurgte om stavnsbåndets ophævelse i 1788.
Men jeg vil sige, at det er nok så vigtigt, at vi ikke har stavnsbåndet i Danmark, og det er jo sådan set det, som er selve formålet med at stille spørgsmålet: at man tager stilling til det forhold, at vi ikke har stavnsbånd i Danmark.
Så jeg synes sådan set, at spørgsmålet er relevant.
Der er nogle bestemte problemstillinger, der hæftes op på et årstal, hvor det er den saglige, principielle problemstilling, som er afgørende.
Det er ligesom med kvindernes valgret i 1915.
Der er det jo så at sige ikke 1915, der er det afgørende, men det er det forhold, at kvinder har valgret
Så jeg synes sådan set, at spørgsmålet er relevant.
Der ville jo sikkert være nogle spørgsmål, som jeg ikke kunne svare på i den prøve, hvis jeg lige tog den, men nu har jeg taget den nogle gange, og jeg synes sådan set, det er gået meget godt.
Men jeg vil i hvert fald vædde med, at hvis jeg forbereder mig på det, så vil jeg også kunne tage den prøve til enhver tid.
Der er i statsborgerskabsprøven bl.a. et spørgsmål om, hvornår man i Danmark brød med den katolske kirke.
Altså, jeg ved det godt, det var ved reformationen i 1536.
Det er den statsborgerskabsprøve, som Enhedslisten står bag.
Jeg må sige helt ærligt, at når Enhedslisten gik ud og flagede med, at de bakkede op om den her aftale, at det var deres aftale, så synes jeg altså, det er besynderligt, at man har en statsborgerskabsprøve fyldt med årstal, som fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke vil kendes ved.
Tag da ansvar for den forhandling og den aftale, man indgik dengang i 2013, i stedet for at løbe fra den nu.
Jeg synes simpelt hen, det er en besynderlig form, også fordi ordføreren lige har kritiseret os for den indfødsretsprøve, som jo ingen kender endnu, men som der er nogle årstal i.
Og så har man selv bakket op om en aftale, hvori der indgår en prøve, hvor der er et spørgsmål om reformationsåret.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.