runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Tak for det.
Regeringen foreslår en ændring af universitetsloven, som vil skabe større gennemsigtighed og mere klarhed for de studenter, der står ved indgangen til et studium og skal finde ud af, hvad de skal vælge.
Det er selvfølgelig vigtigt, og derfor er det også vigtigt, at Uddannelses- og Forskningsministeriet får ret til at indhente de oplysninger om både studerende og færdiguddannede.
De oplysninger skal altså bruges til at udvikle det her nye digitale værktøj, som kan lave sammenlignelige data og dermed også øge gennemsigtigheden for de kommende studerende.
Som den forrige ordfører har nævnt, ligger der også i lovforslaget nogle mindre ændringer, både i forhold til at udenlandsk personale tilknyttet universitetet i kortere tid vil være omfattet af statslig selvforsikring, samt at der åbnes op for, at man kan stille krav om oversættelse af dokumentation for udenlandske uddannelseskvalifikationer, når man søger om optagelse på en videregående uddannelse.
Endelig vil vi under andenbehandlingen tilføje et ændringsforslag, som skal tilgodese og komme nogle af dem i møde, som er kommet i klemme i uddannelsessystemet med henblik på som supplering af bacheloruddannelse at søge optagelse på en kandidatuddannelse. Men det centrale i lovforslaget er altså, at vi skaber større gennemsigtighed i forbindelse med studievalg.
Nogle uddannelsesinstitutioner, kan jeg se i høringssvarene,
har udtrykt bekymring for, om det nye centrale værktøj kan ligge i vejen for det arbejde, som de allerede har lavet institutionerne.
Derfor vil jeg gerne fremhæve, at det i bemærkningerne er prioriteret og tydeliggjort, at værktøjet skal udvikles i tæt samarbejde med de videregående uddannelser.
Selv om de studerende nu får endnu bedre muligheder for at vælge deres uddannelse på et oplyst grundlag, skal de videregående uddannelser stadig væk gøre deres for at sikre et godt match mellem uddannelse og studerende.
Vi er som socialdemokrater stolte af det frie studievalg, men der følger selvfølgelig også et ansvar med det frie valg.
Nu tager vi ansvar for, at de kommende studerende har den viden, der skal til, for at de kan opveje fordele og ulemper i et studievalg.
Det er vigtigt for os socialdemokrater, at de kommende studerende har de bedst mulige forudsætninger for at vælge den rigtige uddannelse, og derfor støtter vi forslaget.
Bertel Haarder (V), 2014-11-25:
Det er vigtigt, at man, før man vælger uddannelse, er klar over, hvad man går ind til, både når det gælder uddannelsen, og når det gælder det, der følger efter.
Det vil sige, at det drejer sig om både spørgsmål om ledighed, erhvervsindkomst, beskæftigelse, timetal osv.
og også om informationer om, hvorledes studerende vurderer kvaliteten, og hvordan de færdiguddannede vurderer deres uddannelses relevans i forhold til de beskæftigelsesmuligheder, de har haft efter uddannelsen.
Forsøget skal i hvert fald gøres, og derfor støtter vi lovforslaget.
Vi synes også, det er rimeligt, at man kan stille krav om, at ansøgere får oversat de eksamensbeviser, som de lægger til grund for deres ansøgning.
Det er kun ret og rimeligt, at institutionerne kan spare penge til oversættelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-25:
Tak for det.
Tak for opbakningen hele vejen rundt.
Lovforslaget er jo en opfølgning på det, der hedder initiativ 73, mere og bedre voksne- og efteruddannelse, i aftalen om en vækstpakke fra juni 2014, som også flere ordførere har gjort opmærksom på.
Jeg er rigtig glad for, at alle partier i Folketinget bakker op om den aftale, og at et flertal jo også bakker op om vækstpakken og om den her aftale, som regeringen den 7. maj 2014 indgik med DA og LO, om en række initiativer til at sikre både ufaglærte og faglærte
bedre efter- og videreuddannelsesmuligheder.
Det betyder jo så, at der kommer til at gælde de samme regler for videregående efter- og videreuddannelse inden for hele Uddannelses- og Forskningsministeriets ressort.
Det ser jeg som en stor fordel.
De maritime og de kunstneriske uddannelsesinstitutioners muligheder for at udbyde videregående efter- og videreuddannelse for faglærte forbedres så også væsentligt med det her forslag.
Med en harmonisering af regelsættet netop for efter- og videreuddannelse på området for de videregående uddannelser fremmer vi så også regeringens målsætning om netop at højne kvaliteten i de videregående uddannelser og skabe bedre sammenhæng mellem uddannelserne.
Det er noget af det, flere ordførere også lagde meget vægt på, nemlig at faglærte netop får bedre muligheder for realkompetencevurdering, og derfor også mulighed for adgang til uddannelse eller mulighed for at få afkortet deres uddannelse – mere fleksibelt, mere meningsfuldt.
Så får uddannelses- og forskningsministeren med lovforslaget også mulighed for at fravige kravet om det her med 2 års erhvervserfaring ved optagelse på Forsvarets militære diplomuddannelse.
Det giver så Forsvarsministeriet mulighed for at få akkrediteret sin nye militære diplomuddannelse som en formel del af efter- og videreuddannelsessystemet for voksne.
Mit håb er jo, at lovforslaget samlet vil bidrage til at styrke mulighederne for videregående efter- og videreuddannelse, og at det bliver mere smidigt og mere meningsfuldt.
Jeg ser frem til den fortsatte behandling af lovforslaget i udvalget.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-11-25:
Tak for det.
Jeg skal ikke ødelægge den gode stemning, selv om jeg står her i stedet for vores ordfører, fru Merete Riisager, som ikke havde mulighed for at være her.
Jeg vil sige, at det her lovforslag jo sådan set i forhold til det system, vi har, giver ganske god mening, altså at en række institutioner kan udbyde på samme regelgrundlag.
Så det er sådan set meget godt.
Men jeg vil ikke undlade at sige, at i Liberal Alliance er vi optaget af mere generelle reformer, hvor byrderne lettes for danskere, der arbejder, og for de virksomheder, der skaber arbejdspladser.
For letter vi skatter og afgifter, vil der blive mere luft til, at virksomhederne selv kan efterspørge og tilkøbe efteruddannelse og på den måde opkvalificere arbejdskraften.
Men tilbage til forslaget, som vi behandler i dag.
Det er så en justering i forhold til det gældende system, som man kan sige grundlæggende ikke ændrer på noget, men som måske giver god mening i forhold til det, vi altså har.
Så på det grundlag kan vi stemme for forslaget.
Rosa Lund (EL), 2014-11-25:
Jeg synes, de foregående ordførere har redegjort meget godt for, hvad det her lovforslag går ud på, så jeg skal ikke læse hele indledningen op en gang til.
For os i Enhedslisten er det meget afgørende, at faglærte får bedre muligheder for at videreuddanne sig, og faktisk især inden for de tre områder, som er listet op her, altså inden for det maritime, det kunstneriske og inden for forsvarets uddannelser.
Og det mener vi at det her lovforslag giver mulighed for.
Grunden til, at det er så vigtigt, at faglærte får bedre mulighed for at videreuddanne sig og efteruddanne sig, er, at det både kan være med til at udvikle vores arbejdsmarked, men at det jo også kan være med til at sikre, at den enkelte kan komme videre, hvis man f.eks. har været ude for en arbejdsskade eller af andre årsager gerne vil videreuddanne sig og skifte job.
Alt i alt kan jeg da bare sige, at vi i Enhedslisten kan støtte det her lovforslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-25:
Tak for det.
Vi er også fra SF's side meget glade for det her lovforslag, som rummer nogle rigtig gode elementer i forhold til at styrke fleksibiliteten i vores uddannelsessystem.
Det, der jo er så vigtigt, er, at vi sikrer muligheden for, at man kan gå fra at være faglært til at få mere uddannelse, hvis der er brug for det, og at ufaglærte også kan blive faglærte, altså at alle får bedre mulighed for efter- og videreuddannelse.
I SF synes vi, det er meget positivt, at også de maritime og kunstneriske uddannelser nu underlægges det samme regelsæt for voksenuddannelse som professionshøjskoler, erhvervsakademier og universiteter.
Og så gør det jo ikke noget, at Forsvarets uddannelser også kommer med i den her rækkefølge.
Det, der jo er det gennemgående her, er, at der sikres en større fleksibilitet, og nok så vigtigt, at man tager udgangspunkt i den enkelte og den enkeltes behov.
Det sker jo bl.a., ved at man kan få en realkompetencevurdering og derfor ikke skal uddanne sig unødigt, hvis man allerede har de kompetencer, der skal til.
Jeg vil lige sige, at som SF'er og som fynbo er jeg sådan set meget positivt stemt og forhåbningsfuld lige præcis omkring det punkt, der angår de maritime uddannelser.
Der ligger et rigtig stort potentiale, også erhvervsmæssigt og produktionsmæssigt, i de maritime miljøer, og det er noget af det, der bliver satset på her.
Så med lovforslaget kan vi faktisk sørge for, at mennesker, som har et stort kendskab til et fag, også får tilskrevet de tilsvarende kompetencer, ved at man som faglært nemmere kan komme til at få meritoverført sine kompetencer på arbejdsmarkedet.
Det er en styrkelse af det danske uddannelsessystem.
Jeg vil også lige sige, at det her jo er et godt eksempel på, hvordan uddannelsessystemet ved et godt samarbejde med både Dansk Arbejdsgiverforening og LO netop imødeser og imødekommer det ønske, der var med vækstpakken fra 2014, den aftale, der var her, om, at vi sikrer et stærkt arbejdsmarked med den uddannede gruppe af folk, som der er brug for.
Så lovforslaget lægger også op til, at de nye tekniske og produktionsorienterede uddannelser tillægges en så stor fleksibilitet, at man rent faktisk som voksen går i gang med opkvalificering og efteruddannelse, og at man kan bevare sit familie- og arbejdsliv ved siden af.
Vi tilslutter os lovforslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-11-25:
Tak for det.
Det her forslag er jo, som tidligere ordførere har sagt, en udmøntning af et initiativ i vækstplanen fra juni, som skal give mere og bedre efter- og voksenuddannelse, et initiativ, som vi fra radikal side naturligvis også er glade for at der er et bredt flertal der bakker op om.
Voksen- og efteruddannelse er jo sådan set helt essentielt for at sikre flest mulige mennesker flest mulige muligheder sådan over et livsforløb.
Derfor er vi også glade for, at vi med det her lovforslag kan udmønte dele af netop det initiativ.
Forslaget medfører konkret, som flere ordførere også allerede har gjort rede for, at de kunstneriske og de maritime uddannelsesinstitutioner bliver omfattet af de sædvanlige regler for videregående, erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse i henhold til lov om åben uddannelse.
Således vil der være enslydende regelsæt inden for Uddannelses- og Forskningsministeriets ressort, så man også forbedrer de kunstneriske og maritime uddannelsers muligheder for at tilbyde efter- og voksenuddannelse.
Ligeledes giver lovforslaget de her forskellige uddannelsesinstitutioner bedre mulighed for at tilbyde realkompetencevurdering, hvilket så igen styrker faglærtes mulighed for at den her realkompetencevurdering.
Yderligere gives der mulighed for, at uddannelses- og forskningsministeren kan fravige kravet om 2 års erhvervserfaring, når det kommer til optagelse på Forsvarets militære diplomuddannelse.
Så på den baggrund kan man konkludere, at der inden for specifikke områder i forhold til voksen- og efteruddannelse skabes bedre vilkår og yderligere fleksibilitet.
Det kan vi fra radikal side naturligvis bakke op om, og derfor kan vi således også støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Tak for det.
Lige siden den her regering trådte til, har vi haft uddannelse højt på dagsordenen.
Målet er at få den bedst uddannede generation nogen sinde.
Vi ønsker, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse, at 60 pct. skal have en videregående uddannelse og 25 pct. skal have en lang videregående uddannelse.
Med alle de tiltag, vi har lavet på uddannelsesområdet generelt, kan der vist ikke herske nogen tvivl om, at uddannelse er den her regerings helt store prioritet og indsatsområde.
Vi har som mål, at vores arbejdsstyrke skal uddannes på et højt niveau, men uddannelse er ikke en statisk ting, men noget, man bliver gennem hele livet både formelt og uformelt.
Det kræver derfor også, at der er ordentlige muligheder for videre- og efteruddannelse, og det er bl.a. det, som det her lovforslag er med til at sikre.
Særlig det maritime erhverv udvikler sig meget over tid, og derfor er det selvfølgelig vigtigt både for medarbejdernes jobmuligheder og for de danske virksomheder, at vi er med helt fremme i opkvalificeringen inden for det område.
Samtidig vil de videregående kunstneriske uddannelser få bedre mulighed for at udvikle uddannelsestilbud, der retter sig mod faglærte.
For det andet bliver uddannelsesinstitutionernes mulighed for at opnå tilskud til realkompetencevurderinger bedre.
Det vil være en fordel for mange faglærte, som får mulighed for at få adgang til en uddannelse eller få forkortet en uddannelse med baggrund i deres oparbejdede kompetencer.
For det tredje giver lovforslaget mulighed for, at uddannelses- og forskningsministeren kan fravige kravet om, at ansøgere på forsvarets militære diplomuddannelse skal have mindst 2 års erhvervserfaring.
I stedet forventer man, at det vil være muligt at opnå de nødvendige kompetencer på særlige forløb inden for forsvaret.
Det er både glædeligt for de studerende, som får mulighed for at blive endnu dygtigere, og det er glædeligt for de arbejdspladser, der får en endnu stærkere og endnu mere kvalificeret arbejdsstyrke.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Bertel Haarder (V), 2014-11-25:
Lovforslaget er en følge af vækstpakken, som har tilslutning fra alle partier undtagen Liberal Alliance.
Der bevilges 357 mio. kr. til efter- og videreuddannelse af faglærte og ufaglærte, og baggrunden for det er en aftale, som regeringen har indgået med DA og LO.
Det kan jo kun glæde en tidligere undervisningsministers hjerte.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-11-25:
Tak for det.
I Radikale Venstre ønsker vi, at studerende skal vælge deres studie baseret på så meget information og så meget viden som overhovedet muligt.
Derfor er vi glade for, at vi med det her lovforslag sikrer en større transparens netop i forhold til valg af kommende studie.
For vi synes, det er vigtigt med viden om indhold, undervisning, fremtidsmuligheder og lignende forhold, når et ungt menneske skal vælge sin uddannelse.
Derfor er vi også glade for, at det her forslag lægger op til, at de informationer, der allerede er tilgængelige, opdateres, så vi får en meget bredere viden, så vi nu også får viden om de studerendes oplevelse af kvaliteten på studierne og færdiguddannede kandidaters oplevelse af deres jobmuligheder, ligesom der også bliver bedre mulighed for så også i et større spektrum at sammenligne uddannelser.
Lovforslaget lægger således op til, at alle videregående uddannelsesinstitutioner, netop som der også er blevet redegjort for af tidligere ordførere, indsender relevante oplysninger om både deres studerende og om de færdiguddannede, så man netop kan sammensætte det her nye digitale værktøj, som kommende studerende så kan bruge til at undersøge forskellige uddannelser og også sammenligne de her respektive uddannelser.
Det synes vi er rigtig godt, og det synes vi er rigtig væsentligt.
Lovforslaget har så også, som tidligere ordførere også har redegjort for, et andet element, nemlig det element, der går ud på at lade udenlandske gæsteforskere og gæste-ph.d.-studerende blive en del af den statslige selvforsikring, ligesom der så også stilles det her krav om, at dokumentation for udenlandske uddannelseskompetencer skal oversættes, når der ansøges om at blive optaget på en videregående uddannelse i Danmark.
Det er jo to ting, kan man sige, der gør det at manøvrere i en international kontekst lettere for vores videregående uddannelser, så det synes vi sådan set også er godt.
Samlet set kan vi således støtte lovforslaget og er i øvrigt godt tilfredse med lovforslaget.
Tak for ordet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-25:
Når man står som ung, er der simpelt hen en jungle af uddannelsesmuligheder, som det kan være svært efter et endt grundskoleforløb eller en ungdomsuddannelse at skulle vælge blandt, altså hvilken retning man vil gå videre i.
Der er rigtig mange veje at gå for de unge, så det kan faktisk meget nemt blive ganske uoverskueligt.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, anerkender netop, at det her er et meget vigtigt valg, som hver eneste unge skal tage: Hvad vil jeg egentlig nu?
Vi vil meget gerne med det her lovforslag også gøre opmærksom på, at et digitalt værktøj jo ikke kan stå alene.
Så det her er et værktøj i rækken af andre initiativer, som skal medvirke til, at de unge kan blive afklarede.
Med lovforslaget er det intentionen, at de unge nemmere og mere overskueligt skal kunne undersøge og vurdere samtlige de mange uddannelser, som der bliver udbudt.
Et nyt digitalt værktøj skal være med til at forenkle processen med at vurdere den uddannelse, man som ung synes kan være interessant.
Så vi synes fra SF's side, at det er en rigtig god idé at udvikle sådan et værktøj, som kan vurdere uddannelserne ud fra nogle forskellige parametre.
Men vi stemmer for forslaget med en vis bekymring.
Og det er den bekymring, som angår spørgsmålet: Hvad det så er, vi sammenligner uddannelserne på baggrund af; hvad er det for parametre?
Hvis det udelukkende bliver økonomiske beregninger for arbejdsmarkedet, som kommer til at dominere i det digitale sammenligningssystem, så synes vi, at det er problematisk, fordi uddannelse har værdi i sig selv.
Vi synes ikke, at de unge skal fravælge grene af uddannelser, fordi de frygter arbejdsløshed eller den gennemsnitlige tid for kandidatledighed.
Vi ønsker i SF, at de unge vælger en uddannelse, fordi der er et godt fagligt og socialt studiemiljø; fordi det er en uddannelse, som giver dybtgående viden inden for et bestemt fagområde; og fordi uddannelser giver spændende jobmuligheder, særlig hvis også arbejdsmarkedet, både det private og det offentlige – arbejdsmarkedet, som består af ngo-organisationer – også er opmærksom på, at her kommer der dygtige, kvalificerede unge ud på et arbejdsmarked.
Parametrene, som skal sammenligne uddannelserne, skal være informative, og de skal være konstruktive, sådan at de unge kan tage stilling til uddannelserne på et ordentligt grundlag, som ikke skaber nogle forkerte opfattelser af en specifik uddannelse eller den opfattelse, at den eventuelt skulle være overflødig i Danmark, eller at overgangen og vejen fra dimittend til arbejdsmarkedet er for lang.
Det er vores bekymring, og vi vil selvfølgelig følge det her godt på vej.
Lovforslaget er en del af »Vækstpakke 2014«, som vi i SF var med til at vedtage.
Vi synes, det er positivt, at aftalen har fokus på vores unge generation og på det fælles ansvar for, at unge med en uddannelse står stærkere, og at uddannelse bliver løftet op til et samfundsansvar.
Så vi stemmer for lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Det kan vi da godt diskutere.
Jeg tror ikke, jeg vil stå her og sige ja eller nej til det.
Det, jeg sagde, var, at jeg synes, de uddannelser, vi har på professionshøjskolerne, i højere grad skal basere sig på forskning.
Der er allerede mange gode samarbejder i gang, både mellem professionshøjskolerne og med den forskning, der baserer sig på universiteterne.
Om vi skal lave en evaluering eller ej, synes jeg må bero på en lidt længere samtale, men den deltager jeg da gerne i.
Rosa Lund (EL), 2014-11-25:
Tak, og tak for talen.
Jeg har et enkelt spørgsmål, som handler om professionshøjskolerne, for den socialdemokratiske ordfører nævnte, at professionshøjskolerne skulle have bedre muligheder for at forske og bedre muligheder for alle mulige andre ting.
Det kan jeg sådan set godt være enig i, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om Socialdemokraterne er enige i, at der bør foretages en evaluering af professionshøjskoleloven, som blev lavet i 2007, og som faktisk ikke er blevet evalueret siden.
Bertel Haarder (V), 2014-11-25:
Det ønske kan jeg kun gengælde.
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Jeg finder sådan set bare anledning til at rose Venstres ordfører.
Det var jo, som jeg har forstået det, i hr. Bertel Haarders tid tilbage i 1991, at man fremsatte lovforslaget om Danmarks Grundforskningsfond.
Og vi kan jo se på de evalueringer, der er, også af Danmarks Grundforskningsfond, at de er overordentlig positive.
Nu har vi jo en redegørelsesdebat om hele det her område, og derfor finder jeg bare anledning til dels at takke Bertel for den fremsynethed, man havde dengang, og sige, at jeg håber, at vi kan være lige så fremsynede i dag, dels at anerkende den indsats og anerkende de visioner, der blev lagt frem.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Som lovforslaget ligger her, er det fuldstændig rigtigt, at det er et fastlagt beløb.
Men det er også klart, at man i fremtiden vil kunne regulere det i finanslovsaftaler, og det umiddelbare mindreprovenu som følge af dette konkrete forslag vil i 2015 blive 810 mio. kr.
Og indregner man så tilbageløb og adfærd, drejer det sig om 570 mio. kr.
Per Stig Møller (KF), 2014-11-25:
Da jeg var optaget af et møde i Udenrigspolitisk Nævn før, var jeg altså ikke til stede ved forhandlingen af L 65, og derfor tillader jeg mig at sige her, at vi også går ind for L 65, ligesom vi går ind for L 66 – jeg beklager, men man kan jo ikke være to steder på en gang.
Og det gør vi, fordi det er vigtigt, at man som studerende kan orientere sig i den store mængde af uddannelser, som tilbydes.
Det er klart, at man skal følge sin lyst så vidt muligt, men man skal selvfølgelig også se på mulighederne i uddannelsen, for at lysten kan forblive lyst, også når man kommer ind i den professionelle tilværelse.
Derfor er det godt med gennemskuelighed.
Og jeg synes også, det er rimeligt, at de unge studerende inddrages i implementeringen af systemet, ligesom jeg synes, at hr. Leif Mikkelsens tanker om, hvordan det implanteres rent it-mæssigt, skal man skrive sig bag øret, for der er jo lavet mange fejl i forsøg på at opfinde noget, som man måske ikke havde behøvet at opfinde.
Lovforslagene gør det altså lettere at orientere sig i uddannelsesinstitutionerne, og de skaber bedre sammenhæng mellem uddannelserne og regelsættene.
Og jeg lægger også vægt på, at det med L 66 nu bliver muligt for udenlandske ikkeansatte gæsteforskere og ikkeindskrevne gæste-ph.d.-studerende at få den statslige selvforsikring og dermed altså også få større sikkerhed i den tid, man er her.
Så jeg synes, at det er udmærkede ting, og det er jo en opfølgning på vækstpakken, som vi har været med til, og derfor er vi også med til det her, som skulle forbedre studietiden, men også tiden efter studietiden, som trods alt er den længste i et menneskes liv.