runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-26:
Det er første gang, SF vil stemme for et større broanlæg i Danmark, og det er jo på den måde egentlig en historisk dag.
Vi stemmer for af flere grunde.
Det første argument er, at CO2-besparelsen ved at bygge en bro i stedet for at bibeholde de nuværende færger er stor.
Hvis vi bare tager færgerne ud og får broen, uden at der kommer et trafikspring med hensyn til biler, så vil vi få en CO2-besparelse på 80 pct.
Hvis vi så får en trafikvækst, som Enhedslisten jo ganske rigtig gør opmærksom på nok vil være konsekvensen, så vil en trafikvækst på 40 pct. stadig væk medføre en CO2-besparelse på broen.
Det er et af de argumenter, der har været væsentlige for at få overbevist SF.
Det andet argument handler om, at vi får en brugerbetalt bro, et investeringsanlæg på 40 mia. kr., hvoraf 7 mia. kr. bliver brugt til investeringer i den kollektive trafik.
Normalt, når vi taler om brugeranlæg i Danmark, så bruger man altså ikke pengene på kollektiv trafik, men på at lave nye veje.
Derfor er det historisk, at vi nu investerer så mange penge i at forbedre den kollektive trafik fra Ringsted og ned til Rødby, og det interessante er, at det ikke er skattekroner, der kommer til at betale en forbedret jernbaneforbindelse, men derimod de folk, der kommer til at benytte Femernbroen i fremtiden.
Vi får mere jernbane ved Femernbroen, og det er SF's andet argument for at støtte det her.
Det tredje argument er, at det faktisk medfører en mindskelse af støjen på banen i forhold til, hvad der er i dag, og måske i forhold til, hvad der er i salen lige nu.
Det er sådan, at vi vil få støjanlæg i forbindelse med bygningen af Femernforbindelsen, og til sammenligning med den nuværende forbindelse vil det være en forbedring for mange mennesker på Sydsjælland.
Det har været SF's tre kerneargumenter for at kunne støtte Femernforbindelsen.
Det forbedrer vores klima, det giver penge til jernbaner, og det mindsker støjen.
Ergo kan vi ikke gøre andet end at støtte det her forslag om Femernforbindelsen, og vi kan derfor ikke være enige med Enhedslisten i denne sag.
Magnus Heunicke (S), 2009-03-26:
Det er et historisk bredt flertal af næsten alle partier, som i dag har besluttet sig for at stemme ja til Femernforbindelsen.
Det er faktisk et meget bredere flertal end det, vi havde, da vi byggede Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen - i dag er det faktisk alle partier lige med undtagelse af dem, vi så her på talerstolen før, nemlig Enhedslisten, som kan se ideen og visionerne i at bygge en forbindelse.
For ganske kort at sige, hvad argumenterne for Femernforbindelsen er, så er den for det første ligesom Storebælts- og Øresundsforbindelserne hundrede procent betalt af brugerne - dem, der kører over broen - og der er altså ikke nogen penge, der kommer fra skatteindtægter.
For det andet er det et massivt kollektivt løft.
Hele togtrafikken på Sydbanen hele vejen op til Ringsted bliver løftet og kan køre hurtigere og med moderne eldrift, og det er også et løft for hele godstrafikken på jernbanen.
For det tredje er det en klimamæssig gevinst.
Det svarer faktisk til, at når broen åbner, så sparer vi i CO2 -udslip, hvad der svarer til udslippet i en mellemstor dansk provinsby på 20.000 indbyggere.
De argumenter er så stærke, at et meget, meget bredt flertal her i Folketinget nu vil stemme for Femernforbindelsen, og det kan jeg som Socialdemokraternes trafikordfører kun hilse meget velkommen.
Så vil jeg også sige, at den proces, vi har haft i forbindelse med Femernforbindelsen, som har været meget langvarig - sådan er det jo med de her projekter - har haft en meget forbilledlig tilgang, i og med at vi har været klar til at åbne op.
Søren Krarup (DF), 2009-03-26:
De artikler, som Karen Blixen skriver i april 1940, og som skulle have været offentliggjort den 10. april 1940, blev det af en eller anden grund ikke.
De er fremragende, præcise og meget historisk korrekte i deres skildring af nazismen, også i dens parallelitet med islam.
Jeg synes altså, det skal understreges, at når udenrigsministeren i dag taler om at europæisere Tyrkiet, og bl.a. i den, skal vi sige overtroiske tanke tager til Durban II, så er og bliver det ikke blot en litteraturhistorisk, men også en europæisk-historisk misforståelse, at man kan omvende et totalitært styre.
Det kan man ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
I år kan vi fejre 5-års-jubilæum for den første østudvidelse, en begivenhed, som jeg må konkludere har været en stor fordel for alle parter.
Danmark har om noget land været katalysator i udvidelsesprocessen, både i 1993, hvor Københavnskriterierne blev vedtaget under dansk formandskab, og i 2002, hvor statsministeren som formand forhandlede den store østudvidelse af Europa på plads i København.
Det vidner om den vigtighed, som vi i Danmark gennem tiden har tillagt de forskellige udvidelser, bl.a. fordi optagelsen i EU af de nye medlemmer blev betragtet som en demokratisk hædersbevisning og en cementering af bruddet med en anden union, nemlig den sovjetiske.
Men som udenrigsministeren netop har redegjort for, har både Bulgarien og Rumænien stadig en række udfordringer, især på det retlige område, og i Kommissionens rapport fra februar i år opfordres landene til at forstærke reformbestræbelserne.
Jeg ser derfor frem til sommerens statusrapport, hvor jeg har mine forhåbninger til, at billedet har ændret sig, og at de to lande har bevist deres reformvillighed og ønske om at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet, hvilket begge landes regeringer jo klart har tilkendegivet at de arbejder målrettet mod.
Ser man østudvidelserne i et økonomisk perspektiv, kan man jo absolut kalde udvidelserne for en win-win-situation for både de gamle EU-lande og de 12 nye lande.
For Danmark har udvidelserne konkret betydet næsten en fordobling af eksporten til de 12 lande, ligesom østlandene har fungeret glimrende som leverandører af både uddannet og ufaglært arbejdskraft i en tid, hvor vi har haft brug for ekstra hænder.
At blive medlem af EU har for ansøgerlandene været et langt, sejt træk, men der venter en attraktiv gulerod for de lande, der virkelig arbejder målrettet og gennemfører reformer, der sikrer økonomisk stabilitet og politisk frihed.
Som forkæmper for demokrati og frihed ser vi fra Venstres side klart mulighederne i et samlet Europa, som arbejder samlet om at løse en lang række grænseoverskridende problemer, for sammen er vi stærkest.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-26:
Jeg kan ikke lade være med at smile af den retorik, hr. Morten Messerschmidt har en tendens til at bruge.
Jeg har stor respekt for, at hr. Messerschmidt ikke er enig med mig, men hr. Morten Messerschmidt må også vise forståelse for, at jeg ikke er enig med ham.
Jeg kan kun gentage: Bulgarien og Rumænien er med i EU.
Der er en nøje overvågning af begge lande.
Det er godt!
Når det er sagt, vil jeg sige, at der foretages en nøje overvågning fra Kommissionens side, og begge lande har erkendt, at der er en udfordring, og de er villige til at gøre en indsats for at forandre det.
Hvad angår spørgsmålet om menneskehandel og trafficking, vil jeg sige, at jeg er enig.
Socialdemokratiet tager det her meget alvorligt og tager et stort ansvar i det her spørgsmål.
Derfor vil vi også gerne have, at der skal ske et samarbejde på tværs af grænserne, så vi kan komme netop bandekriminalitet, organiseret kriminalitet, til livs.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Altså, jeg tror, at selv for fru Akdogan må det være bekendt, at man godt kan samarbejde med lande, der ikke er medlem af EU.
Norge er et ret godt eksempel, Rusland er et andet ret godt eksempel, og vi kunne også tage andre lande.
Derfor er det sådan set
ikke i sig selv noget argument for, at man skal tage landene ind, at man kan bekæmpe de problemer, som de pågældende lande måtte have.
I givet fald skulle man nærmest udvide hele EU's medlemskreds med alle europæiske lande eller i hvert fald alle europæiske demokratier.
Så det er et temmelig tåbeligt synspunkt, vil jeg i al frimodighed vælge at sige.
Men det, jeg synes er centralt, er at høre, hvilke overvejelser man egentlig gør sig i Socialdemokratiet.
Det gælder ikke fru Yildiz Akdogan, for jeg tror ikke, hun var medlem af Folketinget på det tidspunkt, men man har et helt konkret individuelt ansvar for, at der i øjeblikket er 3.000-5.000 mennesker fra Bulgarien og Rumænien i Danmark med det fortsæt at begå kriminalitet.
Man har et ansvar for, at kvindehandel, menneskehandel, narkohandel osv. aldrig har haft bedre vilkår.
Det, jeg bare gerne vil høre, er: Hvilken selvransagelse har det så igangsat i Socialdemokratiets rækker?
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-26:
Jeg vil indledningsvis gøre hr. Morten Messerschmidt opmærksom på, at Kommissionens rapport er lavet i tæt samarbejde med bl.a. begge lande plus civilsamfundet, så det er ikke bare noget, Kommissionen sidder i sit eget lille kontor og skriver uden at have den mindste fornemmelse for, hvad der foregår i landene.
Jeg vil også lige sige, at jeg faktisk har været i Bulgarien, hvor jeg deltog i en konference om nationalisme og den populisme, som også hærger i de her lande, og som man bestemt skal tage alvorligt.
Jeg er enig med hr. Morten Messerschmidt i, at der er traffickingproblemer i Europa, hr. Morten Messerschmidt kaldte det for slaveri, og selvfølgelig skal der også gøres noget ved det.
Jeg tror personligt på det første.
Samarbejde er med til, at vi netop kan håndtere nogle af de her ting, som hr. Morten Messerschmidt også fremhævede, hvad enten det er trafficking, handlede kvinder eller organiseret kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Nu er Socialdemokratiet jo et af de partier, som er ansvarlige for, at udvidelsen med Bulgarien og Rumænien overhovedet kunne gennemføres.
Jeg synes, det er rart, at fru Yildiz Akdogan læser et resumé op af Kommissionens rapport, men helt ærligt: Det, jeg har mest lyst til at spørge om, er, om man nogen sinde løfter blikket fra skrivebordet og kigger ud i den virkelige verden.
Altså, er Socialdemokratiet overhovedet opmærksom på, hvor fuldstændig gennemsyret Bulgarien og også Rumænien er af mafiastyre?
Er man opmærksom på, hvor omfattende den kriminalitet, der udgår fra de to lande til bl.a. Danmark, er, og at Bulgarien i brede politikredse bliver benævnt som storleverandør af slaver?
Er Socialdemokratiet opmærksom på de konsekvenser, som trykket på jaknappen dengang, da man stemte ja til, at både Bulgarien og Rumænien skulle ind, har haft?
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-26:
Socialdemokraterne mener, at EU ved de sidste to udvidelser har vist, at vi er parate til at tage ansvar for de lande i Europa, der vil tilslutte sig en demokratisk udvikling.
I 2007 bød vi Bulgarien og Rumænien velkommen i EU, og selv om der har været udfordringer, hvad tilpasningen til EU angår, mener vi ikke, at landene skal dømmes ude og anklages for at have svigtet kravene om en demokratisk og en retlig forsvarlig udvikling.
Det er ingen hemmelighed, at både Bulgarien og Rumænien har haft deres udfordringer, hvad korruption og retsstatens rolle angår, men samtidig har de også været lydhøre over for råd og vejledning fra bl.a. Kommissionens side, som nøje følger med i udviklingen i begge lande.
Siden Bulgarien og Rumænien indtrådte i EU den 1. januar 2007, er der oprettet en slags tilsyns- og overvågningsmekanisme, en såkaldt mekanisme for samarbejde og kontrol, forkortet MSK-samarbejdet.
For Bulgariens vedkommende er der seks hovedområder, benchmarks, og for Rumænien vedkommende er der fire benchmarks, hvor Kommissionen to gange årligt kigger nøje efter de mangler, der er inden for både retsområdet, korruption og organiserede kriminalitet.
I sin seneste rapport fra februar i år om tekniske opdateringer har Kommissionen analyseret en del fremskridt i begge lande.
For Bulgariens vedkommende har der været en vis udvikling med hensyn til reformeringen af retsvæsenet.
Bulgarien har bl.a. forøget retsrådets inspektorat, så landet bedre er i stand til at analysere de juridiske afgørelser.
Derudover er der blevet bebudet yderligere foranstaltninger, der skal sikre en høj faglig kvalitet ved domstolene.
Hvad korruption angår, har man startet et pilotprojekt med et fælles efterforskningshold bestående af repræsentanter for anklagemyndigheden, statsagenturet for national sikkerhed og indenrigsministeriet.
Det er langtfra nok, men dog en proaktiv handling fra Bulgariens side og viser som nævnt en vilje til at løse problemer med kriminalitet og andre udfordringer, landet måtte befinde sig i.
For Rumæniens vedkommende har man bl.a. ændret civilloven for at skabe forbedring i form af et mere gennemsigtigt retsvæsen.
Derudover har Rumænien opfyldt kravet om et integritetsagentur og har vist, at landet er blevet bedre til at retsforfølge korruption på højt niveau.
Sluttelig skal det nævnes, at Rumænien har taget forskellige civilsamfundsinitiativer, f.eks. regionale antikorruptionsgrupper, der netop skal forebygge korruption.
Er der så slet ikke noget at komme efter? kan man spørge.
I Socialdemokratiet er vi naturligvis opmærksomme på de udfordringer, der er i forbindelse med de seneste udvidelser, lige så vel som vi værdsætter den reform og demokratiseringsproces, udvidelserne netop har været med til at skabe hos vores nye medlemslande.
Socialdemokraterne støtter derfor Venstres ordførers forslag til vedtagelse om bl.a., at begge lande forpligtes til at opfylde de mangler, der er inden for de retlige områder, inden for de rammer, der er omfattet af MSK-samarbejdet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Hr. Martin Henriksen har jo klart sagt, at der er et enkelt land, som har midlertidig grænsekontrol, som det hedder.
Jeg bliver bare nødt til at slå fast over for hr. Martin Henriksen, at selv om jeg godt kan høre, at grænsekontrol lyder som sådan en slags mekka for Dansk Folkepartis medlemmer herinde på Christiansborg, er det altså ikke det mekka, som man tror det er.
Vi kan gå nogle få år tilbage, til før vi tiltrådte Schengensamarbejdet, og så se på, om organiseret kriminalitet er noget nyt i Danmark.
Nej, overhovedet ikke.
Det, man tværtimod kan se, er, at grænseoverskridende kriminalitet er på fremmarch, og at grænseoverskridende kriminalitet løses ved grænseoverskridende samarbejde, hvor man går efter bagmændene.
Det der med at forsøge at stoppe en, to, tre små fisk løser intet.
Det er ligesom at tisse i bukserne, det varmer i ekstremt kort tid, og så bliver det altså ret hurtigt ubehageligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Jeg vil sige, at det jo ikke kommer som nogen overraskelse at høre, at udenrigsministeren lægger sig tæt op ad de bemærkninger og overvejelser, som Kommissionen gør sig i sine evalueringer.
Men desto mere må man jo så begræde, at udenrigsministeren faktisk ikke konkret forholder sig til de problemer, som alle mennesker, der bevæger sig rundt i det danske samfund, må kunne konstatere.
Alene i 2008 udvistes altså små 200 rumænere.
Københavns Politi mener, at der er mellem 3.000 og 5.000 fra de her to lande, som er i Danmark for at begå kriminalitet, tyveri, røveri osv.
Selv Højesteret taler direkte om, at man har en professionaliseret tilgang til de kriminelle erhverv.
På Station City her i København kan man høre politiet tale om, at bulgarere og rumænere nærmest har specialiseret sig inden for dankortafluring, lommetyveri, tricktyveri osv.
Så derfor synes jeg, at det godt kan være, at den drømmeverden, som udenrigsministeren bevæger sig rundt i, hvor det handler om at skabe fred i verden og skabe verdens største og mest harmoniske enhed i Europa osv., ser pæn ud på papiret, men i virkelighedens verden har udvidelsen med Bulgarien og Rumænien altså haft nogle helt, helt fatale konsekvenser for almindelige mennesker, som altså er ofre for de her røverier, ofre for de her tyverier, andre overfald og deslige.
Derfor skal jeg spørge, om regeringen ikke i hvert fald finder anledning til at genoverveje det forslag, der i øjeblikket ligger, om, at Bulgarien og Rumænien skal med ind i Schengensamarbejdet allerede fra 2011.
Jeg tror ikke, at det er nogen hemmelighed, at det i den grad vil forværre og forstærke problemerne, hvis man tager landene med ind i det her samarbejde, giver alle bulgarere og rumænere samme muligheder for at rejse frit i alle Schengenlande som indbyggerne i de lande, der i dag er med.
Omfattende problemer med tyvebander og røverier er den direkte konsekvens af de to landes medlemskab.
Folketinget bemærker endvidere, at korruptionsbekæmpelsen fortsat halter voldsomt i de to lande, idet Udenrigsministeriet i sin seneste opgørelse over korruption har placeret begge lande under lande som Columbia, Kina og Ghana.
Medlemskabet af EU har således ikke haft en motiverende effekt til at bekæmpe korruptionen, men er snarere blevet til en sovepude.
På den baggrund konstaterer Folketinget, at de to lande ikke burde have været optaget i EU på så tidligt et tidspunkt, og anbefaler grundet problemerne med kriminelle fra både Bulgarien og Rumænien regeringen at genindføre grænsekontrollen.«
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Der går sådan en klap ned for Venstres ordfører.
Der er sådan en blokade, og den er lige der, hvor man så snakker om grænsekontrol.
Hvorfor kan hr. Michael Aastrup Jensen ikke forstå, at der rent faktisk er mulighed for, at man kan få alt det gode, som hr. Michael Aastrup Jensen taler om, og at man kan få alt det gode, som Dansk Folkeparti taler om?
Dansk Folkeparti er jo ikke uenig i, at der er behov for, at man laver fælles efterforskning over landegrænser.
Det er vi jo ikke uenige i.
Men jeg tror også bare, at den almindelige sunde fornuft siger, at hvis man kan fange nogle ved hjælp af en grænsekontrol, er der god grund til at have en grænsekontrol, for det kan jo forhindre nogle af de tricktyverier og overfald og nogle af de ting, som vi har set, eksempelvis i København, men som vi også har set andre steder i Danmark.
Politiet siger jo også, at Schengensamarbejdet vanskeliggør, at man tager folk ved grænserne.
Hvorfor ikke have begge dele?
Eller jeg vil spørge på anden måde: Kan hr. Michael Aastrup Jensen ikke bekræfte, at der faktisk i Schengenreglerne er mulighed for at have grænsekontrol?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Nu er jeg kommet med eksemplet fra lederen af grænsepolitiet i Sønderjylland, som jo klart har fortalt, at de mener, at kampen mod organiseret kriminalitet altså ikke løses ved at tro, at den hellige grav er vel forvaret ved at have nogle forskellige panserbasser stående nede ved de forskellige grænseovergange.
Overhovedet ikke!
Der må man altså på et lille - på nudansk - crashkursus i, hvad organiseret kriminalitet er.
Det løses altså ikke ved, at man bare lige stopper de små fisk, en eller to eller tre af dem, for så kommer der bare tre nye små fisk løbende hen over grænsen.
Det, der er løsningen i en sådan situation, er, når man går direkte efter bagmændene.
Det vil man målrettet kunne via Schengensamarbejdet.
Schengensamarbejdet har en lang række eksempler på, hvordan man har kunnet gå efter organiseret kriminalitet i hjemlandene og få det stoppet.
Det er det, der virker, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Jeg synes, det er sådan lidt klart, på hvilke niveauer de forskellige partier befinder sig.
Der er nogle, der er sådan lidt højtflyvende.
Jeg tror, hr. Michael Aastrup Jensen startede med at sige, at vi nu skal fejre osv. osv., og det går rigtig godt fremad, der er handel.
Lykken vil ingen ende tage.
Det er jo fantastisk, vil jeg bare have lov til at sige.
Men det kan vi jo rent faktisk godt have.
Frankrig har jo eksempelvis en kontrol ved grænsen op til nogle lande.
Så hvad er det, der gør, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke siger: Lad os da få det bedste fra begge verdener; lad os få en grænsekontrol, hvor vi måske ikke fanger alle, men hvor vi trods alt fanger nogle, og lad os have et fælles register, hvor vi så kan gå ind og søge og finde de forbrydere, som er grænseoverskridende?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Nu ved jeg ikke, hvilken virkelighed hr. Morten Messerschmidt lever i, men at tro, at man kan lave en eller anden berlinmur igennem Danmark for at lukke vores grænser, er jo fuldstændig utopi.
Vi vil aldrig nogen sinde kunne få en fuldstændig fasttømret grænse, som ikke vil kunne overskrides.
Sådan var situationen også dengang, der var en grænsekontrol.
Og hvordan er det lige, at de, der arbejder med det til dagligt, nemlig grænsepatruljen i Sønderjylland, ser på det her?
Det er jo dem, der har fingeren på pulsen.
Lederen af grænsepolitiet i Sønderjylland har i en artikel i Jyllands-Posten for et par år siden klart sagt, at hvis det stod til dem og de skulle vælge mellem enten at have lukkede grænser som i gamle dage, hvor Morten Korchs panserbasse står og vinker, eller have Schengensamarbejdet i kampen mod organiseret kriminalitet, vil de klart vælge Schengensamarbejdet, hvor de rammer bagmændene, for det er det eneste, der løser kampen mod den organiserede kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Nu ved jeg ikke, hvem det er, der har talt om Morten Korch.
Jeg tror ikke, at jeg overhovedet har nævnt nogen forfatter i min taletid.
Men når nu hr. Michael Aastrup Jensen vil være det bekendt, at der dagligt sendes busser af sted fra Bulgarien og Rumænien, ikke bare til Danmark, men til en lang række af EU's vestlige velstående lande, tror hr. Michael Aastrup Jensen så virkelig, at det er noget, som man overhovedet ikke vil have blik for, hvis det var kontrol ved grænseovergangen i Sønderjylland?
Der kommer busser kørende med folk, som gentagne gange er taget og dømt for noget og derfor er registreret i politiets registre.
Ville danske toldbetjente være så dumme, eller hvad er det, der gør, at de ikke engang ville kunne se det og stoppe sådan nogle transporter?
Jeg ved ikke, om hr. Michael Aastrup Jensen er bekendt med, at JydskeVestkystens dygtige journalister har lavet en ret fyldestgørende reportage om, hvordan man kan køre igennem de 12 grænseovergange - tror jeg, at der er - mellem Danmark og Tyskland med fladskærme, og jeg ved ikke hvad, uden at der er nogen som helst, der knyer eller synes, at det er mærkeligt.
Det er da dybt, dybt problematisk.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Som hr. Morten Messerschmidt er bevidst om, har ordføreren jo selv rejst en forespørgselsdebat til justitsministeren om Schengensamarbejdet.
Og som ordføreren også selv var inde på i sin tale, er Rumænien og Bulgarien jo faktisk ikke medlemmer af Schengensamarbejdet endnu.
Jeg anerkender da klart, at der er problemer med tricktyverier og lignende, og jeg hører også klart, hvad politiet selv siger
, at det stopper ikke den organiserede kriminalitet at gøre det, som er den der Morten Korch-forestilling, Dansk Folkeparti gør sig til talsmand for, nemlig at lade en panserbasse stå og vinke til folk, måske tage den flaske vodka, som er taget for meget med over grænsen, men reelt ikke lade ham gøre andet nede ved Rødby-Puttgarden-færgen og Padborggrænsen
Al erfaring viser, at de tricktyverier og hjemmerøverier og lignende, der foregår, er organiseret, og det, man rammer den organiserede kriminalitet med, er det grænseoverskridende samarbejde, hvor man rammer bagmændene.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Nu nævnte hr. Aastrup Jensen det her med EU’s mulighed for at optage nye medlemmer, og det kunne jeg godt tænke mig at hr. Aastrup Jensen uddybede en lille smule.
Altså: Er det udtryk for, at man fuldstændig problemfrit har kunnet optage Bulgarien og Rumænien, når vi fra politiet i Danmark ved, at et sted mellem 3.000 og 5.000 bulgarer og rumænere er her i landet alene med det formål at begå kriminalitet, at gennemføre tyverier, røverier, rufferi osv. osv., alle de her voldsomme, grove straffelovsovertrædelser, som vi altså nærmest dagligt i dagbladene kan konstatere sker, og som bekræftes af politiet?
Er det sådan noget, man bare som EU-borger må acceptere sådan på det hellige, ideologiske alter, fordi det handler om noget økonomisk profit, fremgang og gang i eksporten, og så kan borgernes sikkerhed i øvrigt komme i anden række?
Kunne hr. Aastrup Jensen ikke elaborere lidt på det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Jo, undskyld.
Det er jo også vigtigt at få med, at vi har forslag til vedtagelse fra Venstre, Konservative, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, nemlig følgende:
Forslag til vedtagelse