Bjarne Laustsen (S), 2008-06-12:
Regeringen har lavet en jobplan, og en af de tanker, der er i den, er at lave en begrænsning af de supplerende dagpenge.
Det har vi i Socialdemokratiet været imod.
Vi finder, at det er bedre at være i stand til at arbejde 1 time end ikke at have noget arbejde.
Det, det drejer sig om her, er, at vi har et velfungerende arbejdsmarked, at vi har en fleksibilitet, og at arbejdsgiverne har haft en mulighed for at sende folk hjem.
Det drejer sig især om to områder.
Det ene er, at man kan lave en aftale med en frigørelsesattest, og det betyder jo, at arbejdsgiveren kan se bort fra det opsigelsesvarsel, som medarbejderne ellers har.
Det andet er området, hvor man i dag har fuldtidsbeskæftigelse, og hvor medarbejderen intet opsigelsesvarsel har.
Her har arbejdsgiveren ret til at sende den pågældende hjem; det kan f.eks. være på grund af vejrliget, eller hvis man mangler produkter at forarbejde.
Det er især det problem, fiskeindustrien har.
Derfor kan vi se, at der er to forskellige grupper.
Vi ved, at hvis det var sådan, at det her lovforslag var gældende i dag, ville der være 22.000, som ikke kunne få supplerende dagpenge mere.
Der er også et ligestillingsmæssigt problem her, for godt og vel 16.000 af de 22.000 mennesker, der bliver ramt af det her, er kvinder.
Vi kan også se af besvarelser, vi har fået lavet ved at have nogle kørsler, at ca. 10.000 mennesker af dem, jeg taler om - hvor arbejdsgiveren altså har ret til at sende dem hjem - har fuldtidsarbejde.
Men når der intet arbejde er, har arbejdsgiveren ret til at sende dem hjem.
Vi har sagt, at ministeren kan få en bemyndigelse til at kigge på det her, hvis det går, som vi frygter, og derfor synes jeg, at forligspartierne, især Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, skal lytte godt til det her.
For man har sagt til alle de deputationer, der har været: Vi følger det her område meget tæt.
Hvis der kommer nogle ubalancer, f.eks. at der er for mange, der mister deres dagpengeret, eller at virksomhederne ikke kan få den kvalificerede arbejdskraft, der er behov for, er man parat til at kigge på det.
Vi vil gerne give beskæftigelsesministeren mulighed for, at han kan få en bemyndigelse i loven til at fritage de grupper her, hvis de bliver ramt.
Jeg vil gerne læse op fra vores bemærkninger, hvad det er for nogle grupper, jeg tænker på.
Det er ikke rimeligt, at folk kan få supplerende dagpenge til evig tid, det er vi fuldstændig enige i, men det, der er vigtigt her, er, at der er nogle grupper, der bliver uforholdsmæssigt hårdt ramt.
Vi kan jo se, at grundlaget er, at det er de her 22.000 mennesker, der bliver ramt af det her.
Hovedproblemet er, at det først og fremmest er ufaglærte, og at mange af de ufaglærte er kvinder.
Vi ved, hvor de bor, vi ved, hvor de arbejder henne, og det er i vores udkantsområder.
Så der er en regional konflikt, der er en konflikt i forhold til de uuddannede, og der er en ligestillingsmæssig konflikt, fordi hovedparten af dem, der bliver ramt af det her, som sagt er kvinder. Hvad er det så for nogle grupper, vi tænker på?
Det er de grupper, der i særlig høj grad bliver ramt af den her begrænsning i retten til de nedsatte dagpenge.
Her tænkes særligt - men ikke alene - på hjemsendelsesområderne, hjemsendelse på grund af vejrliget eller materialemangel.
Som eksempler på sådanne grupper kan nævnes: beskæftigede inden for fiskeindustrien og beskæftigede inden for byggeriet, herunder tagdækkere.
Som eksempler på andre områder på arbejdsmarkedet, hvor der ikke er mulighed for at tilrettelægge arbejdet på en sådan måde, at der løbende er fuldtidsbeskæftigelse, kan nævnes: reservetjenere, løstansatte havnearbejdere m.fl. For at sikre, at disse grupper ikke tvinges ud i fuldtidsledighed på grund af den nye begrænsning i retten til supplerende dagpenge, indsættes en bestemmelse i loven, der bemyndiger ministeren til at fastsætte nærmere regler om, hvilke faggrupper, erhverv osv. der undtages fra begrænsningen.
Den her regel eller mulighed foreslår vi jo man kan få, i stedet for at man skal til at lovgive igen.
Vi tør godt i det her enkeltstående tilfælde at give ministeren den mulighed, at han, når han får indberetningerne fra de regionale beskæftigelsesråd, kan tage fat i det her med det samme og sige, at det ikke var meningen med loven.
Både De Radikale og Dansk Folkeparti har sagt, at de følger det her tæt, og at de er parat til at gribe ind, hvis der kommer nogle ting, som virker tossede.
Så det var da meget mere enkelt, som vi foreslår her, at beskæftigelsesministeren får den mulighed.
Jeg ved ikke rigtig, om vi her til morgen også har fået en håndsrækning, for nationalbankdirektøren har været ude at sige, at der er for få ledige i Danmark, og at der skal være nogle flere.
Jeg vil godt give beskæftigelsesministeren ret, for man har jo en grundlovssikret ret til at have et arbejde.
Til dem, der vil stemme for det her lovforslag i dag, vil jeg sige, at beskæftigelsesministeren har oplyst til mig og til Arbejdsmarkedsudvalget, at det vil føre til 900 flere fuldtidsledige.
Så han er godt på vej til at hjælpe nationalbankdirektøren med, at der kommer flere ledige.
Det skulle ikke undre mig, hvis man følger de råd.
De her råd er jo groet hverken i De Radikales eller i Dansk Folkepartis baghave.
Vi ved udmærket, at det er CEPOS, der har fundet på det her, og de vil jo have, at det hele skal afskaffes, og så kan det jo godt være, at nationalbankdirektøren får ret.
Jeg synes nu, det er forkert, vi laver lovgivning herinde, der fører til flere fuldtidsledige, og derfor vil jeg selvfølgelig bekæmpe det lovforslag her og sørge for tagdækkerne, fiskepigerne, reservetjenerne osv., der ikke kan gøre ved, at der ikke er arbejde til dem.
Jeg synes, det er godt, de er fleksible.
De arbejder lørdag og søndag, i kulde og træk og alt muligt andet, og det er dog en underlig ting, at man skal lave begrænsninger for dem.
Jeg synes ikke, vi skal give op over for det her problem, før vi har fået de sidste i arbejde.
Så jeg er da skuffet over, at man laver lovgivning herinde i Folketinget, der fører til flere arbejdsløse.
Jeg har også kigget på de bemærkninger, som ministeren har haft, når vi har stillet spørgsmål, og det er der, jeg synes forligspartierne er blevet snydt.
Når vi spørger om, hvor mange der egentlig bliver ramt af det her, så siger ministeren, at det er 400.
Jamen det er jo kun dem med frigørelsesattest.
Hvad så med alle de andre?
Vi kan se, at det tal udgør halvdelen af hele området, hvor arbejdsgiveren har ret til bare at sende dem hjem på grund af vejrliget, på grund af kvoter, fiskemangel osv.
Derfor er det, vi har fået frem her, da misvisende.
Jeg håber, at vi kan få en debat om ændringsforslaget og det kloge i det, og jeg håber, at mange partier vil støtte op om det.