runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Jeg vil gerne sige til miljøministeren, at jeg nu næsten godt kan se det her blive rykket op af hatten.
Altså, jeg oplever næsten, at det er det, der er sket, for jeg må sige, at man jo her vil lave ændringer af planloven på baggrund af en interviewrunde til 16 kommuner, en interviewrunde, som ikke bygger på dyb faglighed, ikke på dyb ekspertise.
Og Kommunernes Landsforening siger i deres høringssvar, at Kommunernes Landsforening samlet set ikke kan se, at den barriere eksisterer, som regeringen har beskrevet, altså en barriere i planloven for, at man kan lave en gunstig udvikling til gavn for yderområderne i Danmark.
Jeg vil gerne høre ministerens holdning til så skarp en melding fra Kommunernes Landsforening, og om det understreger realiteten i, at det er noget, der er blevet hevet op af hatten, eller om det er noget, der bygger på en dyb faglighed.
Jeg har det indtryk, ... Min taletid er overskredet.
Johs. Poulsen (RV), 2011-04-28:
Nu lykkedes det så Venstres ordfører i sin bedømmelse inden for meget kort tid både at være sur og at være morsom, og det er da altid en god blanding.
Men det er jo rigtigt nok, at det da godt kan være, jeg ikke kan frasige mig en vis tristhed – det tror jeg måske i virkeligheden er rigtigt.
Men det rammer mig altså, når jeg oplever, at det at have magten i sig selv bare betyder, at man så også tror, at man har retten.
Det er det, jeg oplever i den her sag, og det synes jeg altså er trist.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Nu vil jeg give hr. Johs. Poulsen ret i, at jeg egentlig ikke havde behøvet at sige det, jeg sagde, om at være sur og mopset, for det kan enhver jo se og høre; alle dem, der følger med i den her debat, kan jo se de triste ansigtsudtryk fra oppositionens side.
Og der er det bare, jeg siger, at det jo åbenbart dækker over den dårlige samvittighed over, at man ikke er kommet med noget selv.
Og grunden til, at jeg spørger om de her ændringsforslag, er selvfølgelig ikke bare, fordi vi gerne vil have nogle ændringsforslag, men det er, fordi vi egentlig ikke ved, hvad oppositionen gerne vil andet end at kritisere, og derfor spørger jeg hr. Flemming Møller Mortensen og fru Trine Mach og hr. Johs. Poulsen – og jeg har spurgt alle ordførerne her: Hvad vil man på det her område?
Der er ikke kommet et eneste konkret svar, andet end at man er utilfreds med det her og vil rulle det tilbage, og i øvrigt vil man have vækst, men ikke noget om hvordan.
Og så kan hr. Johs. Poulsen godt være lidt morsom, for det synes jeg bare vi mangler, og jeg synes, det var et fint og morsomt indslag, hr. Johs. Poulsen havde.
Johs. Poulsen (RV), 2011-04-28:
Jamen det er sådan set ret simpelt at svare på.
Vores bedste alternativ til det lovforslag, der ligger her, er at fjerne det fuldstændigt, for det er den eneste ordentlige konsekvens i forhold til det, der er lagt frem, fordi det både i sit indhold og for den sags skyld også i den måde, det har været grebet an på, ikke har været i orden.
Nu har jeg jo kendt hr. Vesselbo i rigtig mange år efterhånden herinde i Folketinget, og jeg har jo lagt mærke til, at hver gang argumenterne bliver rigtig svage, begynder man at sige om modstanderne, at de er sure, de er tvære, og at de er dit og dat, og at det nok også er, fordi de har en dårlig karakter og er nogle dårlige mennesker og i det hele taget er tvære, når de står op om morgenen og den slags ting.
Det gøres til sådan en lille personlig ting.
Det er jo også meget nemmere at diskutere, end det er at diskutere proces og indhold.
Så jeg forstår godt afledningsmanøvren fra hr. Vesselbos side, den laver han jo gang på gang på gang, og vi, der kender ham godt, ved, at han vil blive ved med det også i fremtiden, hvis han bliver ved med at sidde i det her Folketing.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Man må jo sige, at den ene sure og mopsede ordfører efter den anden fra oppositionen har været heroppe på talerstolen og drøfte den her sag, og man må sige, at det er blevet værre og værre.
Vedrørende den sidste, der har været heroppe, hr. Johs. Poulsen, må man sige, at det overskrider alle grænser for, hvor sur og mopset man kan være over en sag, og det dækker åbenbart over, at man i oppositionen har sovet i timen og ikke på noget tidspunkt er kommet frem med et konkret forslag til at ændre det her.
Så vågner man pludselig op under det sidste møde i Miljø- og Planlægningsudvalget og siger: Hov, vi vil gerne drøfte det her lidt mere, og vi har i øvrigt også nogle ting, vi vil spørge om.
Sådan kan man jo blive ved hele tiden, men der har jo altså været mindst 4 måneder til at komme med ændringsforslag, til at komme med indspark, men der er ikke kommet et eneste indspark.
Det kan jo dokumenteres, for der er jo ingen ændringsforslag her.
Jeg vil så godt stille hr. Johs. Poulsen et spørgsmål: Hvorfor har Det Radikale Venstre ikke gjort det?
Man står her og er meget indigneret over det her forslag, men hvorfor er der så ikke kommet et ændringsforslag, som vi kunne tage stilling til?
Johs. Poulsen (RV), 2011-04-28:
Jeg er ked af at måtte sige til hr. Jørn Dohrmann, at stort set alt, hvad han står og siger heroppe fra talerstolen, er notorisk forkert.
Der har været en meget lang proces, der har været forhandlinger, der har været mange åbninger fra de forskellige partiers side, i forbindelse med om man kunne finde en måde at gribe det her an på, således at det kunne landes mere hensigtsmæssigt.
Det har ikke kunnet lade sig gøre, fordi et flertal meget tidligt lagde sig fast på, at man overhovedet ikke ville gøre noget som helst.
Miljøministeren mødte op med et ultimatum til forhandlingerne og sagde, at der ikke kunne laves om på noget som helst i forbindelse med en række ting, og ville man det, kunne man bare gå.
Det har været processen omkring det.
Det, hr. Jørn Dohrmann nu beder om at man skulle have kaldt til samråd om for lang tid siden, er altså de ændringsforslag, som kom, få timer før man afgav betænkningen.
Det er jo altså simpelt hen uladsiggørligt.
Så alt, hvad hr. Jørn Dohrmann har sagt her i sidste runde, har jo reelt været forkert.
Så er der så spørgsmålet om planloven tilbage.
Det, jeg forstår, er jo, at Dansk Folkeparti alle steder, hvor man kan komme til det, vil svække planloven.
Når ordføreren står her i dag og siger, at det, man lægger op til, er, at kommunalbestyrelserne skal have mere at sige, er det jo fuldstændig modsat det, der står i lovgivningen.
Det, der står i lovforslaget at der lægges op til nu, er, at man pålægger kommunalbestyrelserne at have en bestemt holdning, man fratager dem altså indflydelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor hr. Johs. Poulsen har det der med, at jeg er imod planloven, fra.
Jeg er ikke imod planloven, jeg er bare imod, at der skal være så stramme rammer, at kommunalbestyrelserne ikke kan være med til at bestemme, hvad der skal ske.
De har selvfølgelig set, at det her har været sendt i høring.
Det har vi behandlet ved første behandling her i Folketingssalen.
Alligevel har man ligesom ikke sørget for at kalde ministeren i samråd og den slags ting.
Altså, hvorfor er det først lige før påske, man vågner op og siger: Nu vil vi gerne prøve at forhale processen endnu mere.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man gør det i stedet for at give det en seriøs behandling, som vi andre har gjort hele tiden.
Vi har været i dialog med ministeren for at prøve at påvirke processen, og det har da virket, synes jeg.
Johs. Poulsen (RV), 2011-04-28:
Det virker, som om Dansk Folkepartis ordfører er fuldstændig blind og døv over for, hvad der bliver sagt, både herfra og udefra.
Det, der bliver sagt om processen, er jo, at der er samråd i dag om de ændringsforslag, som vi nu skal stemme om.
Man tager altså debatten om ændringsforslagene på samrådet, efter at vi skal stemme om dem.
Det er jo processuelt helt uhørt, og det kan vist kun være i Dansk Folkeparti, man synes, at det er helt i orden, når bare man selv er på den rigtige side og er nogle af dem, der stemmer ja.
Det er altså ubehageligt, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, uanset hvordan man vender og drejer det.
Så spørger man igen, som man har spurgt andre ordførere: Hvorfor har man ikke stillet ændringsforslag?
Er det nu blevet et udtryk for, hvordan man forholder sig til en lovgivning?
Vi stemmer rødt, når der er tredjebehandling af det her forslag.
Det betyder, at vi er imod den her lovgivning.
Vi mener, at den er inderlig overflødig.
Vi har en planlov, som langt hen ad vejen fungerer godt i dag.
Det kan godt være, at der en gang imellem skal laves nogle justeringer på nogle af de områder dér.
På detailhandelsiden har vi jo netop lagt op til at sige: Lad os inddrage de forskellige parter på området, og lad dem komme frem med, om der er behov for ændringer, som det ligger i dag.
Men jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, som jo er inderligt imod planloven i det hele taget, at planloven er noget af det, der har sikret, at vi har en adskillelse mellem land og by i Danmark, er noget af det, der har sikret, at vi har værdifulde landskaber, er noget af det, der har sikret, at man bl.a. som turist har noget at komme efter i Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Man kan næsten betragte det som et lille surt opstød fra De Radikale.
Men der kan også sidde nogle og tænke lidt over, hvorfor der så ikke var nogle ændringsforslag fra De Radikale.
Hvorfor var der ingen ændringsforslag fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, når man er så sure over, at der er lavet nogle ting om med den her ændring af planlægningen?
Eller synes De Radikale, at den var udmærket, at den før i tiden gav den vækst, som man havde ønsket?
Eller er det bare sådan, at De Radikale synes, at det her med syltekrukker – detailhandelsfora og den slags ting – er noget, man bare skal proppe alting ned i, så der ingenting sker?
Er det det, der giver vækst?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Så må man også spørge De Radikale: Er det da ikke rigtigt, at vi skal have et samråd i dag?
Vi har altså godt nok andenbehandlingen nu, men vi har også tredjebehandlingen senere, så hvis man virkelig vil have noget nyt frem, jamen så er vi stadig i gang med en proces i Folketinget angående det her forslag.
Den er jo ikke afsluttet på nuværende tidspunkt, er det ikke rigtigt?
Trine Mach (SF), 2011-04-28:
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Eyvind Vesselbo, at jeg værdsætter hr. Eyvind Vesselbos ærlighed, og det var den, som jeg ville ønske også gjorde sig gældende i diskussionen af ændringer af planloven, altså det her med at tro og håbe, at man erkendte, at man blot troede og håbede, at tingene ville give forandringer i den retning, man påstod.
Så jeg værdsætter hr. Eyvind Vesselbos ærlighed, og jeg er glad for, at hr. Eyvind Vesselbo gav udtryk for præcis det, som var konsekvensen af det forslag, man havde stillet, nemlig at det ikke lykkedes at skabe den vækst, som man havde givet udtryk for at man ville have.
Når jeg tidligere nævnte tre konkrete forslag til, hvordan man gerne vil skabe vækst, var det, fordi debatten om det her jo bl.a. handler om, hvordan det er, man skaber udvikling i yderområderne af Danmark.
Når det kommer til planloven, gav jeg et rimelig klart svar: Hvis vi vinder regeringsmagten efter næste valg, ruller vi de foreslåede ændringer tilbage.
Detailhandelen ønsker vi ligger i Detailhandelsforum, i stedet for at det bliver blandet ind i den foreslåede ændring af planloven.
Lad mig så sige til allersidst: Det handler ikke om ikke at ville stille ændringsforslag, men skulle vi have stillet ændringsforslag til det her lovforslag om planloven, skulle vi have stillet ændringsforslag til præcis de ting, som regeringen med Dansk Folkeparti allerede har skabt et flertal for, og som er hele formålet med det pågældende lovforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Jeg vil sige til fru Trine Mach, at nu fik vi selvfølgelig nogle ideer til noget vækst, men det havde bare ikke ret meget med planloven at gøre.
Det kan vi jo så regne med bliver proceduren fremover, og så tror jeg, det vil gå lidt hurtigere her i Folketingssalen i fremtiden.
Så nævner fru Trine Mach, at jeg sagde, at de her 8.000 sommerhuse ikke er blevet bygget, og at det ikke gik så godt, som vi havde ønsket med hensyn til det.
Nej, vi ønskede jo, at de her sommerhuse skulle bygges, og så vil fru Trine Mach måske have, at jeg skal lyve og sige: Jamen det er så helt fint; vi synes, det er helt fint, de ikke er blevet bygget.
Selvfølgelig beskriver jeg virkeligheden, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad fru Trine Mach mener jeg skulle have sagt i stedet for.
Trine Mach (SF), 2011-04-28:
Realiteten er jo, vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at vi kunne have stillet 25 ændringsforslag.
Vi kunne have stillet 50 ændringsforslag, og de var alligevel blevet stemt ned, fordi flertallet er givet på forhånd –
det er realiteten.
Jeg kan godt bekræfte, at hvis vi vinder magten efter næste folketingsvalg, ruller vi de ændringer tilbage, som regeringen formentlig får igennem i den afstemning, der kommer til at foregå senere på foråret.
Vi vil gerne skabe vækst, vi vil gerne sikre uddannelse, og vi vil gerne sikre en bedre aktivering.
Vi vil gerne give støtte til de små og mellemstore virksomheder, som har svært ved at få støtte givet deres postnummer; det skal være med til at skabe vækst.
Vi vil gerne ændre taxameterordningerne, så uddannelsespladserne kan overleve, også i udkantsområderne, og så man faktisk kan få en ungdomsuddannelse i yderområderne af Danmark.
Derudover vil vi gerne gøre efteruddannelse mere fleksibel, også i yderområderne, sådan at når store virksomheder lukker, sker der faktisk noget for alle de mange mennesker, som bliver arbejdsløse, og der sker også noget på aktiveringsfronten.
Det er tre af de ting, vi gerne vil, helt konkret, og der er langt større chance for, at det faktisk giver den ønskede vækst i udkantsområderne, end at det forslag, som hr. Eyvind Vesselbo selv er med til at støtte, gør det.
Jesper Langballe (DF), 2011-04-28:
Et dårligt hoved havde han, men hjertet det var godt.
Det var Sven Duva i Fænrik Ståls verscyklus, der sagde det – blot til orientering.
Jeg synes, der er en mærkelig tilbøjelighed til, når man diskuterer statsborgerskab, at fremstille det, som om det at mangle statsborgerskab er som at være spærret inde i en kælder i flere år, hvor man sidder og sulter og ikke kan få lægebehandling osv.
Vi så det her for nylig med de statsløse palæstinensere, hvor der opstod et hysteri af den anden verden, som hr. Jørgen Poulsen også deltog i.
Skulle man ikke en gang imellem gøre op, hvad statsborgerskab egentlig betyder?
Det betyder stemmeret til Folketinget, og så betyder det pas.
Jeg synes jo, at det går igen her i diskussionen om denne dansk-amerikanske forsker, som er 200 pct. dansk og amerikansk.
Det synes jeg også ligesom hr. Søren Krarup er meget interessant.
Jeg synes, at hr. Jørgen Poulsen retter smed for bager.
Det var da amerikanerne, han skulle kaste sin vrede på, som stiller som betingelse for, at en fremragende forsker kan få adgang til USA's laboratoriefaciliteter, at hun er amerikansk statsborger.
Det ville være fuldstændig utænkeligt herhjemme.
Vi er nemlig et åbent folkefærd i Danmark, vi inviterer forskere fra udlandet, vi giver dem skattefrihed osv.
Det der med at lukke laboratorier af for udenlandske forskere, som ikke er amerikanske statsborgere, er jo uhørt.
Hvorfor kaster hr. Jørgen Poulsen sig ikke over det?
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
Jeg gentager lige spørgsmålet ganske kort.
Spørgsmålet lød: Synes miljøministeren ikke, det ville være skønt, hvis der var et flertal for planloven, altså et stort bredt flertal?
Og det undrer mig også såre, at oppositionen ikke agter at stemme for de her ændringer, for vi taler om nogle ændringer, som er efterspurgt i kommunerne, vi taler om nogle muligheder, der skabes for netop at skabe vækst i Danmark i fuld respekt for både miljøbeskyttelsen og naturbeskyttelsen.
Johs. Poulsen (RV), 2011-04-28:
Det er nyt for mig, når miljøministeren nu her ved andenbehandlingen siger, at de 16 kommuner, man har konsulteret, er 16 kystkommuner.
Jeg mener, at det i materialet er opgivet, at det er 16 kommuner forskellige steder i landet, og det er jo noget helt andet.
Så derfor er det i virkeligheden ikke det, det er relateret til, selv om ministeren bygger sit svar op om interviewkommunerne.
Det var sådan set bare en oplysning.
Det undrer mig også meget, når man står med en miljøminister, der her på talerstolen ved andenbehandlingen kan sige, at det her er ændringer, der er efterspurgt af kommunerne.
Der ligger et høringssvar fra Kommunernes Landsforening, der repræsenterer samtlige 98 kommuner, som siger nøjagtig det modsatte.
Hvordan kan en miljøminister så stille sig op og sige, at det her er efterspurgt fra kommunernes side?
Hvis vi så endelig skal tage præmissen med de 16 kommuner, så kan det konstateres, at det er helt tilfældigt, hvem der er blevet spurgt og inddraget.
Der er ikke nogen saglig baggrund for at sige, at den enkelte kommunalbestyrelse rent faktisk mener sådan, for nogle steder er det embedsmænd, der har svaret, andre steder er det borgmestre, og de allerfleste steder har det aldrig nogen sinde været behandlet i kommunalbestyrelsen, så man ved rent faktisk ikke, hvad kommunalbestyrelsen mener om de sager.
Så det der med, at det er efterspurgt af kommunerne, er helt hen i vejret.
Til sidst kommer det, der er mit spørgsmål til ministeren: Mener ministeren ikke, at værdifulde kystlandskaber går længere ind end 300 m fra kysten i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-28:
Jeg synes, at det er meget svært at generalisere fuldstændigt, for der er tale om meget forskellige mennesker og meget forskellige problemstillinger.
Mange af dem har jo nogle problemer at slås med også efter afsoning, også når de bliver prøveløsladt efter f.eks. halv tid eller i forbindelse med andre udslusningsordninger.
Det er jo meget forskelligt, så jeg tror ikke, at man kan sige noget generelt om det.
Jeg mener, at den udvidelse af noget for noget-ordningen er fornuftig, fordi der her er tale om, at vi udvider ordningen.
Altså grundlaget for at blive omfattet af noget for noget-ordningen blandt dem, der har haft noget arbejde i forbindelse med deres afsoning og har vist en lyst og en evne til at påtage sig et arbejde og på den måde også komme i gang med noget fornuftigt, når de kommer ud fra afsoning og altså ikke komme ind i ny kriminalitet, har jo ikke noget at gøre med selve noget for noget-ordningens effekt.
Der troede jeg egentlig, at vi var enige om, at noget for noget-ordningen er fornuftig, og at det er fornuftigt at udsluse folk.
Så må vi jo sørge for, at der tages hånd om folk, når de bliver udsluset, og at der fra kommunens side sker en fornuftig modtagelse af den pågældende, hvis vedkommende har brug for hjælp til bolig, uddannelse eller til at finde et arbejde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-28:
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Jeg fiskede bare lidt efter at få at vide, hvordan det kunne kollidere med de udslusningsformer, vi har.
Men jeg synes, det er fint, at ministeren siger, at sagen ikke er lukket her, men at vi kan diskutere det under forhandlingerne til efteråret.
Det vil sådan set også være en imødekommelse.
Jeg skal bare lige til sidst høre, om ministeren ikke mener, at det faktisk ville være en bedre idé at prøve at skaffe nogle pladser via udslusning med fodlænke, hvor man har nogle folk, der afsoner i længere tid, så der er bedre mulighed for at lære dem at kende og vide noget om, hvor godt det på det tidspunkt vil lykkes at sende dem ud i verden – måske med noget beskæftigelse, uddannelse eller behandling i rygsækken – og derved sikre en god indkøringsfase, frem for det, som ministeren har lagt op til i sit noget for noget-forslag, hvor vi efter meget kortere tid skal sende folk ud, selv om vi i virkeligheden kan være i tvivl om, hvorvidt den indsatte har haft mulighed for at vise, at vedkommende er på rette spor.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-28:
Der er jo flere forskellige udslusningsordninger, og de bruges jo også af forskellige grunde og på forskelligt grundlag.
Det kan være, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt er inde på, udslusning til kriminalforsorgens pensioner.
Det kan også være behandlingsinstitutioner, der sker afsoning på uden for kriminalforsorgen, og så kan der også være tale om prøveløsladelser efter halv tid under bestemte konditioner, hvor der måske også er nogle behandlingsforløb eller lignende forhold, der er iværksat.
Der er jeg jo ikke helt afvisende over for, at det kan komme på tale, men så må det i hvert fald indtænkes meget nøje i forhold til de udslusningsforløb, vi har i forvejen, så vi er sikre på, at det tilføjer en merværdi og ikke er en konkurrerende ordning, der på en uhensigtsmæssig måde i virkeligheden forstyrrer de gode udslusningsforløb, som vi har.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-28:
Jeg skal allerførst beklage, at min stemme ikke er så god, men jeg prøver.
Ministeren siger, at udslusning med fodlænke vil være konkurrerende i forhold til de udslusningsformer, man har på nuværende tidspunkt.
Det vil jeg godt have at ministeren uddyber.
Hvad er det for nogle udslusningsformer, som ministeren mener at fodlænkerne kan udkonkurrere?
Mig bekendt har vi ikke har
ikke ret mange pensionspladser
Jeg ville jo allerhelst, at mange flere kunne få gavn af pensionspladserne, men det er et meget, meget lille antal, vi har, og jeg vil vurdere, at nogle af dem, som man kunne udsluse med en fodlænke efter en egnethedsvurdering, måske ikke nødvendigvis var lige præcis så dårlige, at de behøvede at være placeret på en pension som udslusning forinden.
Så kunne der ikke være tale om to gode alternativer?
Morten Østergaard (RV), 2011-04-28:
Da Det Radikale Venstres retsordfører, fru Lone Dybkjær, ikke kan være til stede under førstebehandlingen, skal jeg på vores vegne meddele følgende: Vi er som udgangspunkt positive over for L 193, og det er vi, fordi vi synes, det ser ud til at være en god modernisering, hvor hovedreglen fortsat er, at det er ægtefællerne selv, som står for delingen af fællesboet ved en skilsmisse, men at der så bliver lavet nogle hensigtsmæssige ændringer i de tilfælde, hvor der er nødt til at være offentlig bistand. Vi hæfter os ved, at skiftet kan indledes og afsluttes tidligere, og at det dermed også mindsker risikoen for, at der kan ske misbrug af de dele af boet, som man råder over.
Vi synes også, det er fornuftigt, at der bliver en mulighed for at få offentlig bistand til kun en begrænset del af skiftet for på den måde at effektivisere processen.
Og vi synes egentlig også, det er ganske rimeligt at kigge på den ordning, der lægges op til, altså om man ikke kan give mulighed for, at hvis den ene ægtefælle obstruerer, ja, så kan det ikke kun få betydning for retsafgiften, men det kan også gøre, at eventuelle omkostninger i højere grad påhviler den ægtefælle, som har givet anledning til dem ved at håndtere boet på en uforsvarlig måde.
Men vi har også noteret os, at der er nogle høringssvar, som rejser nogle kritiske røster, og det gør selvfølgelig, at vi i udvalgsbehandlingen meget nøje vil kigge dem efter i sømmene og bede ministeren om yderligere redegørelser, så vi kan være helt sikre på, at man, når man ændrer den her lov, der, som den konservative ordfører også har været inde på, altså ikke ændres særlig tit, så gør det klogt, også fordi det her jo er noget, som er af meget stor betydning for folk, som bringes i den situation, at ægteskabet må ophøre.
Og derfor skal vi selvfølgelig sørge for, at de regelændringer, vi laver, også skaber en rimelig retstilstand for folk, der er kommet i den situation.
Men vi er som sagt grundlæggende positive over for forslaget.