runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-18:
Som der også er andre ordførere, der har sagt tidligere, er det i dag tredje gang, vi behandler et forslag om at trække et aktstykke tilbage, som Enhedslisten har fremsat.
Der har været nogle forslag om at trække aktstykker tilbage, som har været forholdsvis enslydende, og de sidste to gange har det været sådan, at vi her i salen er kommet frem til, at der skulle stilles en række fornuftige krav til de banker, som er omfattet af statens ejerskabspolitik og aftalen om statsstøtte.
Aktstykket indebærer, at staten overtager en del af aktiverne fra FIH-koncernen, mens der er en anden del, der bliver inden for koncernen.
I SF finder vi, at løsningen med en opdeling er en god løsning.
Vi synes ikke, at staten skal være ejer af alle delene, sådan som det lyder i forslaget.
Staten vil desuden modtage en del af et eventuelt overskud, når salget er overstået.
Staten stilles med denne model altså ikke dårligere end i dag.
For SF er det essentielt, at vores små og mellemstore virksomheder klarer sig godt, og at de har gode rammevilkår.
Det indebærer bl.a., at virksomhederne skal være i stand til at kunne optage lån, så de kan udvide deres forretninger.
De skal være med til at fastholde job, og de skal være med til at skabe nye job til dem, der er arbejdsløse, og dermed kunne skabe vækst for Danmark.
I forhold til principperne om, hvordan staten agerer over for andre statslige selskaber, er det noget, vi kan synes meget i forhold til, men man kan ikke stille specifikke krav til beskæftigelsen, bæredygtigheden osv. i bankens udlånsarbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Jeg kan jo anbefale hr. Frank Aaen at undersøge, hvor meget der egentlig bliver betalt ind i Danmark fra multinationale virksomheders side.
Det er jo faktisk så som så med den påstand – som jeg da godt kunne ønske mig at vi fik et faktatjek af – om, at de multinationale virksomheder ikke betaler skat i Danmark.
Det er nemlig ikke rigtigt.
Ifølge de sidste tal, jeg har set, er det faktisk sådan, at mange af de multinationale virksomheder betaler mange, mange penge i Danmark.
Så den her påstand fra Enhedslisten køber vi simpelt hen ikke.
Men jeg vil gerne sige til hr. Frank Aaen og Enhedslisten: Det kunne jo godt være, at nogle af de her bankpakker havde bare en snert af fornuft i sig.
Derfor er det jo, at man godt kan undre sig over, at Enhedslisten til alle de her 20 initiativer siger nej.
Fra ende til anden har man jo oplevet Enhedslisten sige: Nej, nej, nej.
Men når det drejer sig om at bruge penge og foreslå nye udgifter til det danske samfund, så vil man gerne være med til at bruge pengene og sige, at vi bare kan øge vores beskatning af banker, at vi kan øge aktieavancebeskatningen, at vi kan lægge priser på optioner og alt muligt andet.
Men det nytter jo ikke, hvis ikke vi sikrer, at der er ansvarlig lånekapital til rådighed i Danmark, så virksomhederne kan få fornyet deres kreditter og kan få lov til at konkurrere på et åbent og redeligt marked.
Det er jo egentlig det, der er ret interessant.
Hr. Frank Aaen er jo inde på det her med bankerne og velfærden, og hver gang vi får forslag her i Folketinget fra Enhedslisten, som typisk ikke er finansieret med andet end vidtløftige ønsker og vidtløftig formåen, så siger man: Vi tager bare pengene fra de rige, banditterne i habitter osv.
Det er sådan det typiske.
I gamle dage var det også A.P. Møller-koncernen, som godt kunne give lidt mere, og Coca Cola og alle de andre.
Men det er jo bare sådan, at med de her tiltag er vi faktisk med til at sikre, at der er en god finanssektor i Danmark.
Vi er med til at sikre, at virksomhederne faktisk kan få fornyet deres lånekapital.
Hvis ikke man har en ordning med, at virksomhedskreditter kan blive fornyet, er der mange virksomheder og dermed mange danske arbejdspladser, som ville komme i en ganske alvorlig kreditklemme, fordi virksomhederne simpelt hen måtte lukke virksomheden og dreje nøglen om. Det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker faktisk at stimulere vores erhvervsliv, så vi er sikre på, at vi kan bevare og forsvare så mange danske arbejdspladser i Danmark som overhovedet muligt.
Vi synes, at vi har mistet mange job, og at det er dybt, dybt kritisk, at vi kan se, at der har været omkring 170.000 flere job i Danmark tidligere.
Men vi gør, hvad vi kan, for det nytter ikke noget bare at sætte sig ovre i et hjørne og surmule, sådan som Enhedslisten har gjort.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Jamen det gør der med garanti, for jeg er sikker på, at der kommer flere udspil fra regeringen, og derfor kommer der også tilsvarende forslag.
Nu har jeg hørt på lidt kritik om, at vi ikke er med i det, men helt ærligt: Hvis ikke Enhedslisten var der til at sørge for, at det kom i Folketingssalen, var der jo ikke nogen debat om det.
Så ville det blive vedtaget i en lukket forligskreds bag lukkede døre her et par hundrede meter nede til højre i ministerens mødelokale, og så ville det gå derfra og til et lokale, der ligger heroppe i Finansudvalget, og blive vedtaget bag lukkede døre; og det var så det.
Det er jo Enhedslisten, der sørger for, at det overhovedet kommer frem til en større offentlig debat, og ikke Dansk Folkeparti.
Jeg skal ikke stille spørgsmål her, men jeg vil bare sige: Jeg synes, at Dansk Folkeparti måske skulle koncentrere sig mere om at have omsorg for, hvad der sker ude i kommunerne med velfærden og med andre ting i samfundet, i stedet for i den grad, som vi hører det her, bare at bakke op om bankerne og om, at de skal have den hjælp, de har brug for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Det er jo ikke første gang, vi har de her beslutningsforslag til behandling her i Folketinget fremsat af Enhedslisten.
En af de væsentligste årsager til, at de bliver fremsat her i Folketinget, er tilsyneladende, at Enhedslisten jo som det eneste parti har valgt ikke at være en del af de partier, som står bag, at vi er nødt til at understøtte en stor troværdighed omkring den danske bank- og finanssektor.
Det gør vi bl.a. ved at indgå alle de her aftaler om finansiel stabilitet, hvilket vi jo har gjort siden krisen desværre begyndte og også viste sit beskidte ansigt i Danmark tilbage i 2007.
Det er så også det, der sker i dag.
Vi har fra politisk side, i hvert fald i Dansk Folkeparti og også i mange andre partier, sagt, at det er utrolig vigtigt, at der er stor troværdighed omkring den danske finanssektor.
Det er nødvendigt, at der er troværdighed om det at sikre sine midler og det, at man tør lave indlån i bankerne, og det, at man tør låne ud i bankerne.
Det er simpelt hen en af de helt store motorer og drivkræfter i det danske velfærdssamfund, altså at der også til stadighed skal være lånbar kapital til rådighed og også en stor grad af risikovillighed.
Det er det, som andre kalder rettidig omhu, og det betyder også, at vi, når vi har de her store konsekvenser af en finanskrise, også er nødt til indimellem at lave om på vores lovgivning og sætte ind med en ny lovgivning.
Det er også derfor, at vi, sådan som Enhedslisten jo også pointerer, igennem de senere år har haft mange forskellige lovforslag til vedtagelse her i Folketinget.
Det skyldes selvfølgelig, at der har været en del bankpakker, og det skyldes jo også som i det her tilfælde, at vi har lavet en udviklingspakke, som skal fremme initiativer, og som skal fremme, at det bliver nemmere for specielt de små og mellemstore danske erhvervsvirksomheder at få fornyet og også få nytilført lånekapital.
Derfor er det sund fornuft, synes vi i Dansk Folkeparti, at vi støtter op omkring de her initiativer.
Havde Enhedslisten valgt at gøre det samme, havde de jo været med ved forhandlingerne, og de havde været med omkring bordet, så de kunne stille spørgsmålene, søge indflydelsen, få informationerne og også få en større grad af indsigt i, hvorfor det egentlig er nødvendigt, at vi bakker op omkring den danske finansverden.
Det er vi altså nødt til.
Og Dansk Folkeparti kan ikke anerkende, at det her beslutningsforslag skal vedtages.
Vi synes, at det, som ligger til grund for hele udviklingspakken, er sund fornuft, også delelementerne omkring FIH-koncernen, som jo er baggrunden for den her drøftelse i dag.
Så på den baggrund er vi nødt til at sige nej tak.
Det er det tredje forslag, vi får fra Enhedslisten, og kommer der flere af samme slags, vil jeg også gerne på forhånd allerede nu sige, at dem kan vi heller ikke støtte.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-18:
Nu var det jo sådan set også, fordi jeg svarede specifikt på hr. Frank Aaens tidligere spørgsmål, at jeg var nødt til at forklare om selve udviklingspakken.
Jeg går ud fra, at hr. Frank Aaen har forståelse for, at ligesom dette jo ikke er det eneste aktstykke, som handler om denne udviklingspakke, så vil der også være lovforslag, der bliver fremsat.
Det er jo helt normalt, når man laver større aftaler, at der er flere elementer i komplekset, og da især når man vælger at trække et lille element, nemlig et aktstykke, herned i Folketingssalen.
Så må det jo nødvendigvis være sådan, at det er en del af en større sammenhæng.
Derfor pointerer jeg også bare, at der er en større sammenhæng, og at den større sammenhæng lige præcis handler om at tjene samfundets bedste, handler om at skabe arbejdspladser, handler om at skabe vækstmuligheder for nye virksomheder, for eksisterende virksomheder, som i dag har svært ved at skaffe finansiering, altså som er ramt af det, som man populært kalder for kreditklemmen.
Det er en alvorlig problemstilling, og selvfølgelig skal vi gøre noget ved det, og der er dette aktstykke en lille del af den samlede pakke.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Det her drejer sig om det konkrete aktstykke, der har været til behandling i Finansudvalget, nemlig at staten skal købe for 17 mia. kr. ejendomme til en pris, der er højere end det, de er værd, fordi de ikke kan sælges på det almindelige marked.
Altså, det er det, det drejer sig om.
Og det er bare et led i at redde pengeinstitutter og redde pengeinstitutternes aktionærer, så de ikke taber så mange penge, men tværtimod i dag står til at få en gevinst, i forhold til da krisen var størst.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-18:
Jeg er glad for, at hr. Frank Aaen fremhæver, at det er vigtigt, at vi understøtter samfundets behov – det er jeg faktisk meget enig i.
Derfor er jeg også rigtig glad for den pakke, der blev lavet tidligere på året, og som vi har valgt at kalde udviklingspakken.
Det er rigtigt, at der har været et antal bankpakker – fire styk – og den udviklingspakke, vi lavede for nylig, har nogle benævnt som den femte bankpakke.
Jeg synes faktisk, at det er vigtigt at understrege, at der er en væsensforskel på en udviklingspakke, som jo er udviklende, som skaber mulighed for, at erhvervslivet kan udvikle sig, som skaber mulighed for nye arbejdspladser, og som giver adgang til en række nye faciliteter i forhold til kapitaltilførsel til små og mellemstore virksomheder, og så noget, som alene har handlet om afvikling af banker.
I det her tilfælde – med det aktstykke, vi står her med nu – handler det jo heller ikke om afvikling af banker, men derimod om en forebyggelse af, at banker skal afvikles.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Nu har vi altså haft mere end 20 initiativer af den ene og den anden art for at redde den finansielle sektor i Danmark.
Synes Socialdemokratiet ikke, at det måske var en god idé, at man lavede et samlet forslag, hvor man i stedet for ligesom at sætte den tredje og fjerde lap oven på hinanden tog en diskussion her i Folketinget om, hvordan vi kan lave en finansiel sektor i Danmark, som er fri for spekulation, og som udelukkende tjener et behov, der er samfundsmæssigt, i stedet for bare at pumpe den finansielle sektor, som flere gange nu har vist, at den ikke kan klare selv, op?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Tak, formand.
Men det, der gør, at jeg beder om at få ordet til hr. Simon Emil Ammitzbøll, er det med, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er sikker på, at der ikke vil komme noget ud af den udredning, som nu bliver sat i gang.
Men hvis nu resultatet af udredningen er, at der ikke er gjort noget galt overhovedet, så er vi i hvert fald blevet så kloge, at vi kender reglerne, og at vi ved, hvem der godkendte den generelle revision i 1996, og at vi har fået svar på, hvorfor den blev igangsat, og at vi har fundet ud af, om praksis hos PET afveg fra reglerne.
Hvis svaret er, at alt er gået helt efter bogen, ligesom det skal, så vil vi til efteråret kunne sige, at så vil vi gerne lave reglerne om, eller vi vil til efteråret kunne sige, at det synes vi er helt forkert.
Men så er vi da i høj grad kommet videre, for så har vi lige præcis aflivet noget af det, som jeg var så glad for at hr. Simon Emil Ammitzbøll tidligere i debatten sagde, nemlig at så har vi aflivet nogle af konspirationsteorierne.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-18:
Jeg har ikke nogen mistanke om, at der skulle være sket noget ulovligt, altså at man har dækket over et eller andet.
Det har jeg ikke nogen grund til at bygge en mistanke op på.
Men jeg vil til det første, det med, om man skal slette alt eller ej, sige, at det er en super relevant diskussion.
Jeg synes, det er super relevant, også i forhold til, hvordan det stiller den enkelte person, der har været registreret, og vedkommendes rettigheder.
Det er sådan nogle spørgsmål, vi skal drøfte til efteråret, når vi kigger på Wendler Pedersen-beretningen osv., og når der kommer høringssvar til den, og vi skal drøfte, hvorledes vi får en mere åben efterretningstjeneste og en efterretningstjeneste, der fungerer på en bedre måde i en retsstat.
Og jeg synes, det er relevant at få med i diskussionen, hvad der skal slettes, når der slettes, og det vil jeg gerne være med til at drøfte med fru Pernille Skipper og Enhedslisten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-18:
Nu kan der jo være flere former for undersøgelser.
Man kan sige, at hvis man tager den norske model med Lund-kommissionen, lavede de en særlig vedtagelse til Lund-kommissionen, der gjorde, at de der kunne bruge vidner – bare for at komme med et konkret eksempel.
Derudover vil jeg sige, at jeg da er helt enig med fru Pernille Skipper i, at vi ikke kan samle tingene op af makulatoren, og det er jo netop derfor, at man skulle have sørget for, at det ikke handlede om det skriftlige, men også om det mundtlige.
Det er jo netop der, man er blevet snydt.
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
Det betragter jeg som værende et ja, altså at hr. Holger K. Nielsen er bekendt med, at der bliver fremsat forslag til vedtagelse fra rød bloks side.
Det går ud på, at der her skal undersøges.
Hvorfor går Socialistisk Folkeparti med til at undersøge den her sag, hvis der ikke er fugls føde på den, hvis der ikke er nogen tvivl, hvis det hele handler om en heksejagt på erhvervs- og vækstministeren?
Hvorfor går Socialistisk Folkeparti så med til, at der skal laves en undersøgelse?
Det giver da ingen mening.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Ja, det er jeg da bestemt bekendt med.
Jeg har det liggende dernede foran mig.
Jeg har været med til at snakke om det.
Hvad er den dybere mening med det spørgsmål?
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
Der bliver brugt ord som heksejagt og komplot, og at man skal skamme sig.
Jeg vil gerne høre hr. Holger K. Nielsen, om han er bekendt med eller bevidst om, at rød blok på et eller tidspunkt under den her debat har tænkt sig at fremsætte et forslag til vedtagelse.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at man, hvis man foretager en efterforskning af enkeltpersoner og indser, at der altså ikke er grundlag for en sigtelse eller tiltale, så skal slette personfølsomme oplysninger igen.
Jeg mener så bare, at man skal slette alt om den person.
I nogle tilfælde har man jo ladet et resumé stå af den mistanke, man havde, altså ladet det stå fremme, så det, der er tilbage nu, er anklagerne mod personen, men alle de såkaldte beviser er væk, og det vil sige, at vi bare har en masse mystik og ideer om, at der er nogle, der har begået noget kriminelt, og det synes jeg sådan set ikke har noget med retssikkerhed for den enkelte person at gøre.
Men jeg kan næsten høre på ordføreren, at ordføreren er enig med mig i, at der er noget, der måske godt kunne trænge til at blive kigget på, og at det er muligt, at man har slettet de her oplysninger, fordi de var ulovlige, altså fordi man forsøgte at dække over efterretningstjenestens lovbrud.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-18:
Jeg har ikke det fulde overblik over, hvornår der er foregået sletninger, men det er mit indtryk, at det ikke kun er sket midt i 1990'erne.
Jeg stillede et spørgsmål tidligere til hr. Karsten Lauritzen, hvor jeg også redegjorde for, at der faktisk også er slettet oplysninger og sagsmapper allerede under Schlüterregeringen.
Men det er klart, at der selvfølgelig har været en stor sletning i midten af 1990'erne, fordi man har kigget på, om der var belæg for at opbevare oplysningerne.
Jeg har ikke nogen mistanke om, at det skulle falde sammen med nogen andre ting, jeg har altså ikke nogen mistanke om, at der nødvendigvis skulle være sket noget lusk.
Og så vil jeg sige, at jeg egentlig håber, at politiet og efterretningstjenesterne løbende reviderer, hvilke oplysninger de har liggende.
Hvis det er sådan, at en borger overvåges, det kan sådan set også være politiet, der i efterretningsøjemed overvåger en borger, og det så viser sig, at vedkommende er uskyldig, så synes jeg sådan set, det er ganske glimrende, at man sletter oplysningerne igen.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Jamen hr. Tom Behnke blander jo også tingene sammen, lige som alle andre gør her.
Vi har da ikke noget imod, at der bliver lavet en nærmere analyse af de konkrete makuleringer, der fandt sted.
For der kan være problemer i det.
Det, jeg forholdt mig til, var den der konspirationsteori, som Venstre kommer med.
Det er jo den, som er fuldstændig ude i skoven.
Man hævder, at socialdemokratiske justitsministre ligesom har pålagt PET, at PET skulle slette nogle bestemte sagsmapper for at hjælpe nogle politikere på venstrefløjen.
Det er det, som også hr. Tom Behnke skulle forholde sig til.
Ærlig talt vil jeg sige til hr. Tom Behnke, at jeg ved, at hr. Tom Behnke er en mand af lov og ret, og er der en, der virkelig står vagt om ret og lov og orden i det her land, er det hr. Tom Behnke.
Så kommer De Konservatives alliancepartner og simpelt hen anklager PET for at lave ulovligheder.
Det er da forfærdeligt.
Det er ligesom realiteten i Venstres anklager om det her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-18:
Jeg tror, det er fornuftigt, at vi får kigget efter, hvad der er sket i forhold til arkivlovgivningen osv.
Så vidt jeg ved, er det nogle bestemmelser om forholdet mellem PET og Rigsarkivet tilbage fra 1965, som man retter sig efter i øjeblikket, og jeg synes, det er fornuftigt, at vi får kigget dem efter og får set, dels om de her bestemmelser er blevet fulgt, dels om de er tidssvarende osv.
Jeg har fuld tillid til, at en jurist kan vurdere det her ud fra et juridisk synspunkt, og det er vel som sådan det samme, som man ville have fået ud af en advokatundersøgelse, hvis det var, at der var flertal for det forslag til vedtagelse, som hr. Tom Behnke selv står bag.
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
Det andet spørgsmål i forlængelse af mit første spørgsmål er så: Når nu man sætter en juraprofessor, som selvfølgelig har nogle stærke kvalifikationer i forhold til det juridiske, til at undersøge det her, er der så ikke en risiko for, at hele spørgsmålet om det historiske, altså arkivloven, bliver meget vanskeligt at vurdere?
Og burde informationer af historisk betydning ikke gemmes, netop fordi de har historisk betydning?
Vil det ikke være meget vanskeligt for en jurist at vurdere?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-18:
Det ville da altid være bedre, hvis vi ansatte 100 personer til at undersøge noget, så ville det altid blive grundigere.
Men jeg tænker egentlig, at det er det samme, som forslagsstillerne til det andet forslag til vedtagelse, det uden om regeringen, vil med en advokatundersøgelse.
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den radikale ordfører om rimeligheden i det, som regeringen nu lægger op til, nemlig at én person – ganske vist en juraprofessor, men kun én person – skal undersøge det her.
Kan der ikke nemt opstå den situation, at den ene person kan sidde med flere dokumenter og tænke: Gad vidst, om det her skal med eller ikke skal med?
Altså, det er den tvivl, der kan opstå der hos den, der undersøger det, så ville det ikke være hensigtsmæssigt, at der var mere end en til at undersøge det, så der ligesom var to eller tre om at kunne diskutere det, man finder, og relevansen af det, man finder?
Er det ikke lidt meget at lægge på én person, og kan det i virkeligheden ikke være med til at skabe ny tvivl?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der formentlig ikke har været tale om en løbende sletning, men at man i en periode gik i gang med at kigge alting igennem og slettede rigtig meget materiale her i midten af 1990'erne.
Og kan ordføreren ikke bekræfte, at det er en lille smule påfaldende, at det er sket i forbindelse med en kommissionsnedsættelse i Norge, der ligner PET-kommissionen, og som skulle granske den norske efterretningstjenestes ulovligheder, at det formentlig var i strid med arkivloven, som det er omtalt af tidligere ordførere, og ikke mindst det faktum, at man jo ikke slettede alt.
I mange tilfælde har man jo slettet de såkaldte beviser, altså mappen, og så ladet anklagerne, påstandene stå, ladet henvisninger til mappens eksistens stå andre steder.
Mener ordføreren ikke, at det er lidt sært, hvis der bare var tale om at beskytte enkeltpersoners retssikkerhed, at man så ikke sletter alt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-18:
Man kan undre sig over, hvordan man nogen sinde kunne nedsætte PET-kommissionen, hvis der ikke var nogen, der var i tvivl om, at noget var foregået på en ureglementeret måde, men sådan er der så meget.
Jeg vil egentlig ikke stille spørgsmål.
Jeg synes bare, at hr. Holger K. Nielsen kørte sig lige lovlig meget op i ophidselse og retorik, og derfor vil jeg bare sige, at det godt kan være, at der er nogle, der går for langt i konspirationsteorier.
Det kan vi måske godt blive enige om.
Men jeg synes bare, at man som udgangspunkt skal have, at hvis der er nogen, der skulle skamme sig, er det erhvervs- og vækstministeren.
Erhvervs- og vækstministeren skulle skamme sig over at have været formand for et politisk parti, der havde til opgave at nedlægge Danmark som nation og afskaffe demokratiet.
Det er det eneste, man skal skamme sig over.
Jeg forventer ikke noget svar, og jeg har ikke flere korte bemærkninger.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Vi er fuldstændig enige om, at der er en risiko her for, at der ikke kommer noget ud af det.
Det er jo netop, fordi der er ting, der er røget igennem makulatoren.
Det kan hverken jeg eller hr. Simon Emil Ammitzbøll få lavet om på.
Men jeg prøver igen.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at hvis man skal vidneafhøre mundtligt i en undersøgelse, så skal der være en dommer, så er der tale om, at man nedsætter en kommission efter lov om undersøgelseskommissioner?
Hvis ordføreren i så fald kan bekræfte, at det er det, der står i lovgivningen, så spørger jeg: Er det det, Liberal Alliance ønsker, altså endnu en undersøgelseskommission?