runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Jeg synes, at det er en udvikling, som man skal se på konkret det pågældende sted.
Jeg har læst en uddannelse på dansk, og så har jeg læst en anden uddannelse på engelsk.
Det var, fordi det i den anden uddannelse var relevant, men det var det ikke i den første uddannelse.
Jeg synes, man skal se på helt konkret, om det giver mening der, hvor man er.
Men jeg vil gerne slå fast, at det danske sprog selvfølgelig har hovedprioritet; det er vores modersmål, det er det primære sprog i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Det tænkte jeg jo nok.
Har ordføreren så tænkt på, at der allerede er private skoler i dag, altså private skoler, friskoler, som udbyder undervisning på engelsk for de elever, hvis forældre er kommet her til landet for at arbejde.
Ville disse folkeskoler så ikke gå ind og konkurrere på ulige vilkår med de private skoler, de internationale private skoler?
Er det en farbar vej ifølge Liberal Alliance?
Der er jo en grund til, at det, jeg lige har nævnt i eksemplet, sker, og det er, at Folketingets partier har haft en bevidst politik om at tiltrække virkelig mange udenlandske studerende og derefter har givet lov til, at uddannelserne bliver udbudt på engelsk.
Og når uddannelserne bliver udbudt på engelsk, vil det også smitte af på alt inden for universitets- og uddannelsessektoren.
Så vi bliver nødt til fra Folketingets side at sige: Det her kan ikke blive ved.
Jeg har tidligere sagt, at det kun går én vej med uddannelserne på engelsk, og det er opad, og så går det den anden vej med det danske.
Fortsætter vi på den her måde, vil det om nogle ganske få år være sådan, at 50 pct. af uddannelserne er på engelsk og 50 pct. på dansk, hvis vi ikke gør noget.
Mit spørgsmål til SF er så: Er det ikke på tide, at Folketinget griber ind og bremser den her udvikling?
Jeg kan jo forstå på ordføreren, at hun også holder af sit modersmål.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Når vi som uddannelsesordførere sidder og ser på de her ting på både ungdomsuddannelserne og de mellemlange og videregående uddannelser, er mit og SF's udgangspunkt hver gang, at der på eksisterende uddannelser og også nye uddannelser skal være en relevant grund til, at den pågældende uddannelse skal udbydes på engelsk.
Det kan der være rigtig mange gode grunde til, og der kan også være grunde til, at de ikke skal udbydes på engelsk.
Det skal man tage stilling til konkret fra sag til sag.
Jeg vil gerne lige som en afsluttende bemærkning sige med hensyn til en af de ting, som også er i bemærkningerne til beslutningsforslaget fra ordførerens side omkring påtale af engelske ord, vendinger osv., at vores sprog jo er levende og har udviklet sig igennem århundrede.
I vores sprog er der tyske ord, der er blevet danske, og der er engelske ord og latinske ord.
Må vi ikke længere sige weekend og burger, eller hvad det nu kan være?
Det forstår jeg ikke.
Jeg forstår godt, hvis der er en bekymring for, at det går for hurtigt, men jeg synes, det er en separat diskussion i forhold til vores sprogs udvikling – det er levende, og det udvikler sig, og det har det altid gjort.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak for det.
Ordføreren indledte med en stærkt marxistisk kritik af overklassen, og det vil jeg jo gerne gribe lidt fat i.
Enhedslisten er jo kendt for at udøve kritik af kapitalismen og kapitalismens udøvere.
Et eksempel på en af de helt store kapitalspillere er Danske Bank, og jeg ved ikke, om ordføreren har set Danske Banks reklame, som kører for øjeblikket.
Den er udelukkende på engelsk.
Hvordan forholder Enhedslistens sig til det?
Synes man, det er en god idé, eller synes man, at her er banken gået for vidt?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-30:
Vi giver ytringsfrihed, også til Danske Bank.
Dansk Folkeparti fremsætter et forslag om en dansk sproglov, men i den udformning, som det konkrete beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti har, kan vi ikke støtte det.
Deres begrundelse for en dansk sproglov er i hvert fald noget sludder, så så længe vi ikke får et godt argument for en dansk sproglov, bliver vi ikke overbevist.
Vi er jo enige i, at vi skal værne om det danske sprog, ikke mindst set i forhold til den danske overklasse, som bruger det til at undertrykke os andre, som ikke forstår deres bureaukratiske sprogblomster.
Når overklassen f.eks. siger, at vi skal have flere mennesker i arbejde ved at øge arbejdsudbuddet, så er det noget sludder, når man tænker det igennem.
Det er ikke arbejdsudbuddet, som er problemet, men arbejdsefterspørgslen.
Det er ikke de arbejdsløse, som er problemet, men at der mangler job.
Vi kan også dele betænkeligheden ved, at engelsk efterhånden dominerer meget i samfundslivet og i det offentlige rum.
Der er mange mennesker, der kommer hertil ude fra verden, og derfor skal der være plads til alle i det her land, uanset om man er opvokset i USA, i Pakistan eller i Danmark.
Vi støtter, at man skal styrke undervisningen i fremmedsprog i folkeskolen, og det vil være en god idé at undervise i engelsk fra 1. klasse, men vi mener også, at undervisningen i andre fremmedsprog som f.eks. fransk, tysk og spansk skal styrkes.
Dansk er jo heldigvis et sejlivet sprog, der tidligere har overlevet både latinsk, fransk og tysk indflydelse.
Dansk er et levende sprog, der hele tiden fornyr sig.
For tiden sker det ved, at mange engelske ord bliver integreret i det danske sprog, og det har vi det helt fint med.
Enhedslisten er en stærk modstander af en del af de principper, som Dansk Folkeparti foreslår skal indarbejdes i en dansk sprogpolitik.
Det er et forslag direkte vendt mod dem, der kommer fra ikkevestlige lande.
Eller for den sags skyld, når Dansk Folkeparti foreslår, at den gratis tolkebistand til indvandrere og flygtninge, der har fået dansk opholdstilladelse, skal afskaffes.
Eller når de foreslår, at der kun må gives dansk filmstøtte til dansksprogede film og film fra Grønland og Færøerne og film fra de andre nordiske lande, samt at alle programmer i DR og TV 2 skal have danske titler, dvs. at alle titler på udenlandske film og programmer også skal have dansk oversættelse.
Eller, som sagt, at alle medarbejdere i DR og TV 2 løbende skal gennemgå danskkurser.
Alt i alt vil jeg sige: Vi kan ikke støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Jeg kan forstå på ordføreren, at man synes, det er helt fint, at en bank henvender sig på et sprog, som mange mennesker, som har en almindelig grunduddannelse, ikke vil kunne forstå.
Så Enhedslisten er nu blevet en ven af storkapitalen.
Det er da interessant.
Jeg kunne så også forstå, at man er modstander af de principper, der er lagt ned i beslutningsforslaget.
Men hvilke principper for at udvikle dansk sprog og værne om det foreslår Enhedslisten selv?
Det kunne da være interessant at høre, hvordan det skal foregå.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-30:
Med hensyn til det sidste synes jeg, vi skal kigge på det, i forbindelse med vi kigger på vores uddannelser, ikke mindst folkeskoleuddannelsen.
Jeg synes, vi skal gøre mere ud af, at man både kan blive uddannet inden for dansk og inden for alle mulige fremmedsprog.
Så skal jeg bare sige angående Danske Bank: Altså, hvis de udtrykker sig på engelsk, så folk ikke forstår det, så får de færre kunder.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-30:
Nu er jeg ikke uddannelsesordfører, og som jeg sagde, er det en tale, jeg læser op på vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Men umiddelbart vil jeg tro, at sådan nogle skoler kun vil opstå, hvis der er en efterspørgsel efter en sådan vare.
Er der en sådan efterspørgsel, ser jeg ikke noget større problem i, at sådanne skoler oprettes.
Jeg skal holde denne ordførertale på vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll, der desværre er forhindret i at deltage i forslagsbehandlingen i dag.
Hos Liberal Alliance har vi bestemt ikke noget imod det danske sprog.
Vi mener dog på ingen måde, at det er en politisk opgave at diktere sprogbruget, hverken i erhvervslivet eller på uddannelsesinstitutionerne.
I Danmark har vi alt for mange love og regler, der blander sig i borgernes liv.
Det kan vi takke en stor del af forsamlingen her i Folketinget for.
Det, som vi har mindst brug for, er derfor flere regler og mere kontrol, og det vil uundgåeligt blive resultatet af dette forslag.
I forslaget hedder det således, at muligheden for at give folkeskoler tilladelse til at undervise på engelsk skal bortfalde.
Ligeledes vil forslaget genindsætte eller rettere sagt tvinge det danske sprog ind på de videregående uddannelser, og forslagsstillerne ønsker tilmed, at alle institutioner, der modtager offentlig støtte, skal bære et dansk navn – selv filmstøtte skal kun gives til dansksprogede film, hvis det står til forslagsstillerne.
Hvis nogen skulle være i tvivl, går Liberal Alliance ind for mere frihed – frihed til, at skolerne selv kan tilrettelægge undervisningen og opstille faglige mål, frihed til, at de mange offentligt ansatte mødes med tillid frem for kontrol, og at offentlige ledere rent faktisk får mulighed for at lede.
Også inden for forskningen hylder vi flere frihedsgrader.
Tanken om, at politikerne skal diktere sproget på skoler, universiteter og arbejdspladser ligger derfor milelangt fra alt, hvad vi står for.
Det er ikke første gang, at Dansk Folkeparti bringer denne debat på banen, men siden sidst er verden altså ikke blevet mindre globaliseret.
Selvfølgelig skal dansk kunne bruges og være et væsentligt element på eksempelvis de videregående uddannelser i fremtiden; vi bliver dog nødt til at spørge os selv, hvad vi vil med universiteterne, og hvad for en kvalitet vi vil have på de danske universiteter.
Dette forslag rummer mange forskellige elementer, men jeg er faktisk ikke stødt på et eneste, som vil gavne Danmark.
Særlig er jeg bekymret over, at forslagsstillerne lægger op til, at der skal være en punktafgift på fremmedsprogede reklamer i såvel radioen som på helt eller delvis kommercielt finansierede fjernsynskanaler.
Det er det sidste, dansk økonomi har brug for, og det kan vi på ingen måde støtte.
Jeg er imidlertid meget bekymret for kvaliteten af de danske uddannelser og mængden af kontrol og regler, der rammer vores borgere, erhvervsliv og institutioner.
Det vil kun blive værre med dette forslag, og derfor kan Liberal Alliance ikke støtte det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak til ordføreren.
Regeringen har jo forslag om at oprette internationale skoler og linjer i kommunalt regi.
Det vil sige, der åbnes op for, at man i folkeskolen kan undervise i engelsk, tysk eller fransk i alle fag, ikke bare i fremmedsprogsfagene.
Hvordan stiller Liberal Alliance sig til sådan et forslag med baggrund i det, ordføreren lige har sagt?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-04:
Der er to ting at sige til den problemstilling.
For det første er det vigtigt, at der føres en politik, der fastholder og skaber arbejdspladser i Danmark.
Det vil sige, at det skatte- og afgiftstryk, vi har i Danmark, har sendt tusindvis af arbejdspladser ud af Danmark i de senere år, og det fortsætter under den nuværende regering med Enhedslisten som støtteparti.
Det er den ene side af det.
For det andet kan vi læse det i historiebøgerne, nemlig at der, når man nærmer sig det tidspunkt, hvor dagpengeperioden stopper, er et væsentligt antal, der kommer i arbejde.
Så når man lægger de to ting sammen, ville det være tåbeligt at gøre det modsatte.
Derfor er vi imod det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Ordføreren siger, at 2 års dagpenge bekæmper arbejdsløsheden.
Jeg har endnu ikke helt forstået logikken i det der med, at ved at tvinge folk ud af dagpengesystemet skulle der af den blå luft opstå flere nye arbejdspladser.
Hvordan kan det ske?
Og hvis nu der er flere hundrede arbejdsløse i ordførerens egen valgkreds, der ikke er så heldige at blive ramt af denne mærkelige mirakuløse politik, hvad skal jeg så sige til dem?
Jeg møder dem nemlig temmelig ofte i min gamle fagforening, og de er ikke overbeviste om, at den her kur virker.
Nu har de søgt mange job, ja, nogle af dem har søgt helt op mod hundrede stillinger om måneden, og ingenting lykkes, selv om de står lige foran afgrunden.
Hvis vi kunne få et forslag igennem, hvor der stod, at vi udskød dagpengeforringelserne, så længe der er krise i Danmark, ville det være rigtig godt.
Men hvis det er for stor en mundfuld at sluge for Dansk Folkeparti, kunne vi jo sige, at vi i første omgang tager et år, for så har vi finanslovforhandlinger igen.
Det at slutte en periode midt på året er ikke en god ting – det kan jeg fortælle Dansk Folkeparti alt om, for det var en af de ting, der gjorde, at jeg blev lidt ked af det, da vi lavede reformen i forbindelse med finansloven.
Vi lavede den alligevel, fordi alternativet ville have været ingenting.
Så derfor ville jeg meget, meget gerne gøre det.
Ellers har jeg gået og tænkt på, at det kunne være rigtig godt, hvis regeringen var ligesom et fodboldhold.
Så kunne vi have en udskiftningsbænk, og så kunne De Radikale være på banen, når vi skulle snakke flygtninge og indvandrere, og Dansk Folkeparti kunne være på banen, når vi skulle snakke arbejdsmarkedspolitik.
Jeg har endda læst den to gange.
Er der ikke nærmere tale om et kynisk menneskesyn, der antyder, at arbejdsløse skulle være dovne og befinde sig godt i et dagpengesystem, som slet ikke fuldt ud dækker det løntab, man har haft?
Et dagpengesystem i dag dækker helt ned til nogle og fyrre procent for de bedst lønnede, og det vil sige, at der ikke er noget særlig bekvemt ved at overgå til dagpenge i forhold til at være på løn.
Og når så risikoen for at falde ud af systemet er så stor, som den er nu, er det jo, som om man antyder, at de folk nok gerne vil gå i det system, og at de nok ikke har lyst til at lave et stykke arbejde.
Jeg synes, det er et meget kynisk menneskesyn, og jeg forstår slet ikke, at det hænger sammen med Liberal Alliances politik, at man bare siger: De må for pokker se at rubbe neglene.
Er det ikke mere sådan, at der ikke bliver lavet arbejdspladser i Danmark, og at vi derfor er nødt til at have et socialt system, som kan give de her folk en overlevelsesmulighed?
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Jamen jeg opfattede det egentlig som en bekræftelse på min mistanke om, at det er De Radikale, der har slået så meget igennem i det spil her.
Og så er det jo lidt pudsigt at se især ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Leif Lahn Jensen, stå heroppe og tale imod det; han talte jo lidt udenom, når han blev spurgt om det her.
Det forstår jeg sådan set også godt.
Det er egentlig også træls at måtte erkende, at man er underlagt et andet parti, når nu ens eget parti har statsministerposten.
Men jeg kunne forstå på Enhedslisten, at de vil komme med nogle ændringsforslag.
Jeg skal lige høre i den forbindelse: Hvor lang er den periode, som man vil foreslå at der yderligere forlænges med ud over det halve år, for det er jo et af ændringsforslagene?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-04:
Tak for det.
Den tidligere socialdemokratiske finansminister i Sverige Kjell-Olof Feldt skrev i 1994 bogen »Rädda välfärdsstaten«.
I den argumenterede han for nødvendigheden af at lave reformer, ikke bare af økonomiske hensyn, men også af menneskelige hensyn.
I 1990 havde han trukket sig som finansminister med den begrundelse, at modstanden mod begrænsning af velfærden var for stor i hans eget bagland.
I hans bog »Rädda välfärdsstaten« skrev han om dagpengeperioden i Sverige, og jeg citerer: Man kan naturligvis hævde, naturligvis ikke uden grund, at ubetinget tab af dagpengeretten kan tvinge et antal mennesker til at blive afhængige af socialhjælp, men spørgsmålet er, om det er en værre skæbne end den, som nu truer titusinde af mennesker, nemlig at blive permanente modtagere af understøttelse, af a-kassen, med invalide- eller førtidspension som en helt given endestation.
Langtidsarbejdsløsheden betragtes jo som den store fiasko for arbejdslivet, i og med at mennesker passiviseres.
At friste dem med relativt høje og sikre indkomster til at blive hængende i denne nedbrydende livsstil er ikke humant og heller ikke retfærdigt over for dem, det drejer sig om.
Citat slut.
Der var altså i Sverige.
I Danmark har man ad flere omgange forkortet dagpengeperioden, også i perioder, hvor arbejdsløsheden har været betydelig større, end den er nu, og hver gang har det vist sig, at langt størstedelen af dagpengemodtagerne, dvs. 85-90 pct., er kommet i beskæftigelse, inden dagpengeperioden er løbet ud.
Danmark har i international sammenhæng en lang dagpengeperiode, også efter indførelsen af en 2-årig dagpengeperiode.
Der er mange gode ting at sige om den 2-årige dagpengeperiode.
Forkortelsen af dagpengeperioden er altså et ekstremt effektivt middel til at bekæmpe langtidsarbejdsløsheden.
Det er altså positivt, at reformen virker efter hensigten.
I disse måneder falder langtidsledigheden ganske markant.
25 pct. af dem, som stod til at miste deres dagpenge i juli måned, er allerede kommet i job.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og det er til stor skade for de ledige.
Det bedste for de ledige er at komme ind på arbejdsmarkedet og søge bredt.
For som Kjell-Olof Feldt påpeger, er den største fiasko for samfundet og for den enkelte langtidsledighed, og en yderligere forlængelse vil altså forstærke netop den.
Så skulle jeg til slut hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også indtager det standpunkt i denne sag.
Det ville bero på en konkret vurdering.
Vores første vurdering ville være spørgsmålet om, om det er godt for mennesker at blive fastholdt i en arbejdsløshedssituation, eller om man skal udnytte den situation anderledes.
Og det er en afvejning af, hvilke af de dele man anser som det vigtigste.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Nu var det sådan set ikke meningen, at jeg ville have stillet spørgsmål her – det vil jeg ikke, når det er en, der bare læser ordførertalen op – men jeg ved, at hr. Leif Mikkelsen er en erfaren mand inden for politik og ved lidt om alt, så jeg vil alligevel tillade mig at stille et spørgsmål.
Nu er det sådan, at man i Liberal Alliance kigger meget på, hvad der står i historiebøgerne, og hvad tænketanke og den slags kommer med af gode tanker.
Vil det dermed sige, at hvis nu det havde været sådan, at arbejdsløshedsprocenten havde været over syv, så havde Liberal Alliance fulgt Arbejdsmarkedeskommissionens tanker om, at man kunne forlænge det i to gange ½ år?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-04:
I Liberal Alliance lytter vi gerne til kloge folk, og vi læser også gerne, hvad kloge folk siger – hvad enten det er vismænd eller en række af de kommissioner, vi har haft nedsat.
Og hvis ellers man i dette Ting læste lidt mere i den slags bøger inden lovforslagenes fremsættelse, ville der blive ført en anden politik på en række felter, især i forbindelse med vores skatte- og afgiftspolitik og også vores arbejdsmarkedspolitik.
Jeg har citeret vismændene for at pege på problemstillingen i forbindelse med den sidste forlængelse, og hvad det ville betyde.
Så jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, hvis ellers det var det, hr. Bent Bøgsted mente, altså om Liberal Alliance læner sig op af den slags udtalelser: Ja, det gør vi i en række sammenhænge.
Desværre kan vi konstatere, at det gør hele Folketinget ikke.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Jamen jeg har det da også rigtig godt med hr. Bent Bøgsted, og det har jeg da stadig væk.
Jeg smiler da, hver gang jeg ser hr. Bent Bøgsted, men derfor behøver jeg jo ikke at være enig i hr. Bent Bøgsteds og Dansk Folkepartis politik.
Men grunden til, at jeg tog det frem, som jeg gjorde, lidt direkte eller meget direkte under min ordførertale, var netop, at jeg faktisk var meget forvirret, og det tror jeg også folk er.
Jeg kunne da godt tænke mig så at spørge hr. Bent Bøgsted, om ordføreren ikke godt kan forstå, at både jeg og resten af den danske befolkning er forvirrede i forhold til DF i forbindelse med det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jeg skal gerne vedstå, at vi i de tre røde partier jo stod skulder ved skulder i valgkampen og var meget enige om, at vi skulle forhindre ødelæggelse af efterlønnen og genoprette dagpengene.
Det var en fornøjelse at føre valgkamp på den måde, fordi vi var så enige, som vi var.
Jeg har faktisk også overvejet at tilmelde mig psykologistudiet på universitetet – nu har jeg ikke så gode karakterer, at jeg lige kan komme ind med det samme – for jeg kan heller ikke helt greje, hvad det er, der sker med mine venner i de to andre partier, Socialdemokratiet og SF.
Det kræver et vist studie, men jeg må i hvert fald indrømme, at Enhedslistens styrke ikke er helt så stor som Det Radikale Venstres er.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-04:
Jeg tror, det er helt rigtigt, at hr. Christian Juhl og jeg læser forskellige bøger – både forskellige historiebøger, og måske er det også forskellige bøger, vi kigger i i forhold til at forme fremtidens samfund.
Jeg tror bestemt, vi kigger i forskellige bøger.
Det, der er virkeligheden, er jo, at den politik, der generelt føres, afgør, om der er arbejdspladser til rådighed eller ej.
Nu har jeg jo noteret mig, at Enhedslisten den ene gang efter den anden ønsker skatteforhøjelser og afgiftsforhøjelser – der er man flittig ved de grønne knapper, når der skal stemmes om det.
Det er direkte dræbende for muligheden for et dynamisk samfund, hvor der er arbejde til alle, og hvor der er arbejdspladser at få.
Så fundamentet skal man være opmærksom på, og det skulle Enhedslisten kere sig om, hver eneste gang man ser på et lovforslag, sådan at det her samfund kunne komme i en anden retning.
Det ville være humant, og det ville være et godt menneskesyn frem for det kyniske menneskesyn, der ligger i, at mennesker skal fastholdes i ledighed og dermed i en dårlig social situation, hvor man får det dårligere ved ikke at være en del af fællesskabet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Jeg ved ikke rigtig – den kapacitet, hr. Leif Lahn Jensen besidder, mener jeg må gøre, at hr. Leif Lahn Jensen ikke bliver forvirret.
Jeg kunne måske tiltro nogle andre det, men måske ikke lige hr. Leif Lahn Jensen.
Men i Dansk Folkeparti står vi ved, at vi har været med til at forkorte perioden ned til 2 år.
Vi mener stadig væk, at det er det rigtige, og set i forhold til resten af Europa er det også det rigtige.
Vi har så som det eneste borgerlige parti erkendt, at krisen tog længere tid, end vi var stillet i udsigt, og derfor har vi foreslået de forlængelser.
Det gjorde vi også før valget, da foreslog vi også at forlænge med ½ år, og vi stemte for det forslag, som regeringen kom med i finansloven for 2012 om en forlængelse.
Nu ser vi så, at det egentlig er i tråd med det, Arbejdsmarkedskommissionen skrev, nemlig at man kunne forlænge den med to gange ½ år.
De skrev så, at det skulle være, hvis der var over 7 pct.s arbejdsløshed.
Men der ser vi altså i Dansk Folkeparti på, hvordan udviklingen er på arbejdsmarkedet.
Hvis der er over 7 pct. ledige
og en udvikling med, at der kommer flere og flere nye job, så er det måske ikke så slemt, som hvis der er 6,4 pct. og ikke kommer nogen nye job.
Så vil jeg egentlig foretrække, at der er over 7 pct. ledige og man kan se, at der er en udvikling, med hensyn til at der kommer nye job.
Derfor har vi sagt, at vi gerne vil være med til at forlænge det i yderligere ½ år.
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Lahn Jensen, om det ikke først og fremmest, når vi diskuterer sådan nogle ting her, drejer sig om indholdet af et forslag snarere end om, at der er nogle, der måske har taget fejl og så har fundet ud af det og så gerne vil være med til at rette den fejl.
Nu kan jeg ikke huske det der citat fra Bibelen om, at man skal tage imod dem, der finder den rigtige vej undervejs.
Der er jo også andre, der har lavet fejl.
Altså, der er jo ikke nogen, der sådan kan sige sig helt fri for at have lavet en fejl eller to undervejs.
Og jeg synes da, at hvis Dansk Folkeparti har erkendt, at situationen nu er sådan, at det er uholdbart med de 2 års dagpenge, skulle vi så ikke give dem den indrømmelse og sige: Indholdet er jo rigtigt nok, indholdet passer vel rigtigt nok til både ordførerens og min mening om, hvordan tingene skal være?