runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2012-12-19:
Det var hr. Lars Løkke Rasmussen, som var statsminister, dengang fedtafgiften blev indført.
Den fjerner vi så nu med det lovforslag, der ligger i dag.
Jeg har jo en fælles skæbne med ordføreren, fordi vi skulle besøge både slagteriet Tican og også margarinefabrikker og forskellige andre steder i det lokalområde, vi kommer fra.
Der synes jeg jo det er en glad nyhed at kunne komme med, at vi nu så fjerner fedtafgiften.
Det ved jeg i hvert fald betyder meget for nogle af de producenter.
Ordføreren vil så i dag stemme imod den her fjernelse, fordi finansieringen ikke er, som ordføreren gerne vil have.
Jeg synes bare, man skylder at give et svar på: Hvad er Venstres finansiering så?
Jo, der er et finanslovforslag, som man har lagt frem.
I det er der bl.a. en sanering af nogle erhvervsstøtteordninger.
Kunne vi ikke få bare et konkret eksempel?
Hvor er det så, at erhvervslivet skal betale for, at fedtafgiften skal afskaffes – bare et konkret eksempel?
Det tror jeg er nok.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jamen jeg synes, det er besynderligt, når man skal høre på det her, hvorfor regeringen så ikke ville dele lovforslaget.
Altså, så kunne regeringen jo, hvis den havde hold i sin argumentation, sige, at det var dybt økonomisk uansvarligt, og at Venstres økonomiske politik ikke hang sammen.
Men det er jo ikke tilfældet, for vi har lagt et finanslovforslag frem, der hænger sammen.
Der har igennem mange år været en god tradition for, at lovforslag, hvor nogle ønskede at støtte noget, men ikke noget andet, blev delt.
Det ville regeringen så ikke her, og det er da så o.k.; det må jo så være regeringens lod.
Vi har fremsat forslag om at afskaffe fedtafgiften.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er gavnligt at afskaffe fedtafgiften, og det støtter vi i Venstre.
Nadeem Farooq (RV), 2012-12-19:
Det er ingen skam at blive klogere.
Det sker for selv de bedste, og derfor hænder det også, at det sker for mig.
Men når nu Venstre har erkendt, at Venstres egen opfindelse, fedtafgiften, var en fejl, burde Venstre så ikke gøre mere for at tage ansvaret for at afskaffe fedtafgiften i stedet for den her spredte alibifægtning?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg forstår ikke, hvordan vi kan tage mere ansvar end at have fremført budskabet, fremlagt forslag herom, fremlagt det i vores finanslovudspil, fordi vi mener, at det er gavnligt at afskaffe fedtafgiften.
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor regeringen så ikke vil efterkomme det ønske, som vi fra Venstres side, støttet af Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, har fremsat om at dele lovforslaget, hvilket jo er blevet gjort utallige gange på skatteområdet.
Det er åbenbart, fordi det er vigtigere for regeringen at kunne gennemføre en afstemning indeholdende nogle skattestigninger, der er uspiselige for Venstre, for på den måde at kunne lave noget politisk drilleri, ved at Venstre så alligevel ikke kunne stemme for det lovforslag, der afskaffede fedtafgiften.
Jeg synes da, det er sørgerligt, at politik skal tilrettelægges omkring, hvordan man kan genere hinanden med nogle afstemninger, i stedet for at vi kan få lov at stemme for de dele, vi støtter, og stemme imod det, vi er imod.
Det er blevet gjort utallige gange på skatteområdet, og der må jeg bare konstatere, at politisk drilleri åbenbart er vigtigere for regeringen end substans.
Nadeem Farooq (RV), 2012-12-19:
Jamen jeg kan da konstatere, at Venstre ikke ønsker at lægge en alternativ finansiering frem.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er: Når man nu tænker på, hvor store, negative og skadelige effekter, den fedtafgift har, ville Venstre så være indstillet på at lade erhvervslivet leve med fedtafgiften?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Næh, vi vil sådan set afskaffe fedtafgiften, og det har vi fremlagt finansiering til i vores finanslovudspil, for vi mener, at det er positivt at afskaffe fedtafgiften.
Jeg må så bare konstatere, at regeringen samtidig mener, at det er gavnligt at hæve skatten på arbejde og på den sidst tjente krone.
Og jeg må da sige, at det da i hvert fald er nye tanker, at Det Radikale Venstre synes, det er en god idé at øge skatten på arbejde og på den sidst tjente krone og sænke personfradraget.
Men jeg kan så forstå, at det åbenbart er radikal politik nu.
Ja, regeringen afskaffer fedtafgiften ved at komme med et finansieringsforslag, som bryder med alt, hvad jeg også troede var radikal ønsketænkning, alt, hvad der sådan burde være et radikalt tankesetup på skatteområdet.
For første gang nogensinde sænker man personfradraget.
Man øger skatten på arbejde.
Man øger skatten på den sidst tjente krone.
Jeg må sige, at det har jeg alligevel ikke hørt være et radikalt budskab.
Men det er det så åbenbart nu, og det er selvfølgelig en nytænkning fra De Radikale, og det må vi så forholde os til.
Jeg tror, der er mange, der er overraskede over, at det nu er radikal skattepolitik at øge skatten på den sidsttjente krone.
Jeg tror, vi har diskuteret den opgørelse tidligere, og jeg anfægter ikke optællingen.
Og hvad er så svaret?
Hvad er så handlingen, der skal gøres nu?
Og der kan jeg så forstå, at svaret er, at vi skal øge skatter og afgifter yderligere.
Det er mig altså besynderligt, at Socialdemokratiet siger, at der var nogle skattestigninger under VK-regeringen – og man glemmer meget belejligt at nævne lempelserne – men fordi skattestigningerne åbenbart nu i socialdemokratisk optik er skadelige, kommer Socialdemokratiet med nogle flere.
Det er dog en besynderlig logik, og den tror jeg står i skærende kontrast til det, der er behov for i Danmark, og det er ikke at blive ved med at hæve skatter og afgifter; det er at gøre Danmark mere konkurrencedygtig og have fokus på danske arbejdspladser.
Og det gør vi altså ved at gå den anden vej, nemlig ved at sænke skatter og afgifter i stedet for, som regeringen ønsker, at hæve dem bevidstløst.
Trine Bramsen (S), 2012-12-19:
Venstres ordfører sagde selv, at det var uambitiøst at hæve skatter og afgifter, så jeg vil igen spørge, om det er korrekt, at VK-regeringen stod bag 287 skatte- og afgiftsstigninger, hvoraf 231 ramte lige ned i det danske erhvervsliv?
Louise Schack Elholm (V), 2012-12-19:
Dette lovforslag er jo en del af den socialpakke, som Enhedslisten har forhandlet med regeringen for at få en finanslov i hus.
En lille del af lovforslaget handler om, at optjeningsrettighederne, for så vidt angår børnetilskuddet og børne- og ungeydelsen, også skal gælde på Færøerne og Grønland.
Den del af lovforslaget ønsker Venstre at støtte.
Vi havde derfor til andenbehandlingen lavet et ændringsforslag, hvor vi bad om at få lovforslaget delt i to, således at den del, der handlede om optjeningrettighederne på Færøerne og Grønland, kunne komme i et særskilt lovforslag.
Det afviste regeringspartierne og Enhedslisten at gøre.
Vi vil dermed være nødt til at skulle stemme for det samlede lovforslag.
Men da selve lovforslaget er finansieret gennem skattestigninger på 200 mio. kr., må vi stemme imod.
Vi er meget kede af, at man i regeringen ikke hylder de principper, som man havde, før man kom i regering, og at man ikke kan gå ind for en opsplitning af lovforslag.
Men da regeringen har valgt at afvise vores forslag om at dele lovforslaget op, må Venstre stemme imod lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg synes, det kunne være rart, hvis vi i dag kunne få et klart svar fra Socialdemokratiet på, hvad beskyldningen mod VK-regeringens skattepolitik er, for det synes jeg er sådan lidt uklart.
Jeg tror, at budskabet i mange år har været, at VK-regeringen kørte en dybt uansvarlig, ufinansieret skattepolitik og skattelettelser, der overhovedet ikke var finansieret.
Det har været det ene budskab, og nu skal vi så høre på et budskab om, at vi hævede skatter og afgifter.
Hvis bare man kunne vælge, hvad ens kritikpunkt var, var det lidt nemmere for os andre at svare på.
Per Clausen (EL), 2012-12-19:
Det er en spændende debat, når vi hører, at de partier, som indførte fedtafgiften, nu diskuterer, hvem der har ansvaret for at afskaffe den.
Enhedslisten stemte som bekendt ikke for at indføre fedtafgiften.
Men jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om det er rigtigt forstået, at Venstre vil forbedre det danske erhvervslivs konkurrenceevne ved at beholde fedtafgiften, for det er jo det, Venstres politik fører til.
Det andet spørgsmål er: Hvad har forhindret Venstre i at stille et ændringsforslag til det her lovforslag, som indeholdt en anden finansiering end den, man er imod?
For det er jo ikke særlig svært at sige, at man vil stemme for alle de skattelettelser, der foreslås, bare man ikke skal være med til at finde pengene, ligesom det heller ikke er svært at foreslå en lang række udgifter og stemme for dem, hvis man kan blive fri for at finde pengene.
Altså, det er jo en dejlig verden, men sådan en verden tror jeg heller ikke Venstre kan få lov til at leve i i fremtiden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg synes, at det er temmelig klart – hvis ikke enormt meget klart – at Venstre gerne vil afskaffe fedtafgiften.
Men jeg synes, at Enhedslisten fortjener ros for den finansieringsmodel, som Enhedslisten har været bannerfører for; det er godt politisk håndværk.
Mens Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre har været optaget af at sænke skatten på arbejde – det tror jeg ikke man nødvendigvis kan sige har været Enhedslistens mål – har Enhedslisten fået regeringen med til hæve skatten på arbejde, hæve skatten på den sidst tjente krone.
Jeg ved ikke helt, hvordan det kan være Enhedslistens politik at sænke personfradraget, men det kan jo være, at hr. Per Clausen kan komme med en forklaring på det.
Venstre har fremlagt et finanslovforslag, der fuldt finansieret afskaffer fedtafgiften.
Per Clausen (EL), 2012-12-19:
Ingen kan være tvivl om, at Venstre er imod fedtafgiften, siges der.
Jamen var det ikke Venstre, der foreslog den og indførte den?
Altså, for hvem står det klart, hvad Venstre vil her?
Ikke mig.
Det havde da været meget, meget nemmere end den nu efterhånden timelange spilfægterdebat, vi har haft.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg tror, at man, som nogle af de socialdemokratiske indlæg har båret præg af, skal gøre sig klart, at man jo må forholde sig til virkeligheden.
Det kan jeg jo forstå er den erkendelse, der har ramt Socialdemokratiet og SF: Man gik til valg på at ville fordoble fedtafgiften, men er så nu kommet til den konklusion, som vi også selv er kommet til i Venstre, at fedtafgiften var skadelig.
Den erkendelse er vi kommet til, og derfor har vi i vores finanslovudspil lagt op til en fuldt finansieret afskaffelse.
Det tror jeg godt danskerne ved, og så tror jeg også, at danskerne synes, at det er mærkeligt, at regeringen ikke vil gøre, som man plejer i Folketinget, nemlig at dele forslagene, så partierne kan få lov til at stemme for de elementer, som de er for, eller omvendt.
Men det har man så valgt ikke at gøre i det her tilfælde af grunde, jeg formoder ikke nødvendigvis er særlig flatterende.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-19:
Tak, formand.
Og tillykke til Venstre med den her nye indsigt med hensyn til fedtafgiften.
Man må jo trods alt en gang imellem have respekt for, at man bliver klogere.
Men jeg kan forstå, at der også i Venstre er en ny indsigt i den måde, man sådan regner finansieringen ud og den økonomiske sammenhæng i forskellige beslutningsforslag.
Her efter regeringsskiftet kan jeg forstå, at der må være sket et eller andet i Finansministeriet, som gør, at nu kan man ikke mere bruge den regnemodel, for
når vi tager Venstres finanslovforslag og sender igennem den samme regnemaskine, så siger Finansministeriet, at Venstres finanslovforslag er underfinansieret med 2 mia. kr. Der mangler altså 3 mia. kr. i forhold til Venstres eget udspil.
Dermed er Venstres forslag om at fjerne fedtafgiften ikke finansieret.
Hvad er det, der er sket med de regnemodeller i Finansministeriet siden valget, siden hr. Torsten Schack Pedersen nu ikke længere godkender dem?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Den nye indsigt i forhold til fedtafgiften er vi jo så heldigvis fælles om.
Hvis hr. John Dyrby Paulsen hørte efter, hvad jeg sagde, ville hr. John Dyrby Paulsen være klar over, at jeg ikke anfægter Finansministeriets regnemaskiner, men jeg anfægter nogle politiske forudsætninger, der lægges ind bl.a. i forhold til, hvordan man kan anvende reserver, hvor meldingen var, at dem havde regeringen valgt at bruge på et, og så kunne Venstre ikke bruge de samme reserver på noget andet, fordi regeringen mente, at de skulle gå til det, og vi mente, at de skulle gå til noget andet.
Det er jo politik og ikke regneri.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-19:
Nu forsøger Venstres ordfører så at tale sig fuldstændig ud af, at Finansministeriet har beregnet Venstres finanslovudspil og fundet, at der er en manko på 2 mia. kr.
Det er jo ikke, fordi vi her har stemt om en bestemt politisk indgangsvinkel, for vi har brugt nøjagtig den samme regnemodel, nøjagtig de samme vurderinger, som blev brugt, dengang Venstre selv sad i spidsen for VK-regeringen.
Nu kan jeg forstå, at Venstre anerkender den beregningsmetode, der er brugt, og den indgangsvinkel til beregningerne, og det er embedsmændene i Finansministeriet, men det kan jo godt undre i forbindelse med finanslovudspillet, at Venstre ikke bagefter, når man nu har set beregningsmodellen fra Finansministeriet, har sagt: O.k., hvis vi så piller fedtafgiften ud, vil vi finansiere den på den og den måde.
Så er sandheden ikke her i dag, at Venstre ikke kan pege på en sammenhængende finansiering i forhold til fedtafgiften, Venstre kan ikke pege på en sammenhængende finansiering i forhold til fedtafgiften, som Venstre gerne vil finansiere, når man nu ikke accepterer den finansieringsmodel, som regeringen har lagt frem?
Hvis nu Venstre i dag skulle komme med det finansieringsforslag, hvordan ville det så lyde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Når man i mere end 25 år med et bredt flertal har været enige i Folketinget om, at det har været gavnligt at sænke skatten på arbejde og sørge for, at danskerne fik mere ud af at yde en ekstra indsats, at skatten på den sidst tjente krone skulle sættes ned, så undrer det mig, at svaret nu er, at man godt kan sætte den op.
Vi har på en række områder lagt ønsker frem, dem har vi finansieret, og jeg synes bare, det er ærgerligt, at den eneste finansiering, som den her regering magter, er at skrue på skatter og afgifter.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke, når man har lyttet og er kommet til den erkendelse, at fedtafgiften er skadelig, så lytter til det samme erhvervslivs budskab om, at man altså her fra Folketingets side er nødt til at gøre noget i forbindelse med de omkostninger, som vi pålægger virksomhederne i form af de skatter og afgifter, og som regeringen åbenbart har den største fornøjelse af at drysse ud over danskerne og dansk erhvervsliv.
Jeg ville ønske, at den erkendelse, der er kommet fra Socialdemokraternes side på fedtafgiften, også kommer på andre områder.
Trine Bramsen (S), 2012-12-19:
Venstres ordfører har jo flere gange med meget store ord udtrykt sin forargelse over, at regeringen rent faktisk ønsker at finansiere sin politik.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det er korrekt, at VK-regeringen stod bag 287 skatte- og afgiftsforhøjelser, hvoraf 231 ramte erhvervslivet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg synes, det er fair nok, at Dansk Folkeparti, når de gør op, hvad der er plusser og minusser i det her lovforslag, så kommer til den konklusion, at man stemmer for.
Jeg må bare sige for Venstres vedkommende, at det ikke giver meget mening, at det positive, nemlig at afskaffe fedtafgiften, fastholde attraktive skattevilkår for udsendte medarbejdere, mere end – mere end – finansieres ved at hæve skatten på arbejde, altså ved for første gang siden indkomstskattens indførelse at sænke personfradraget.
Det vil sige, at danskerne næste år skal begynde at betale indkomstskat ved lavere indkomster, end tilfældet er i dag.
Skatteministeren oplyste, at det ikke er set tidligere.
Og det er mig besynderligt, når der har været en fælles forståelse i Folketinget om – i vel i hvert fald de sidste 25 år – at det har været gavnligt at nedsætte skatten på arbejde, at det har været gavnligt at sænke skatten på den sidst tjente krone, at vi så nu står med et forslag, der går i den anden retning.
Så når finansieringen er, som den er, ja, så kan vi ikke være med, men det ville have været rart, at vi havde haft mulighed for at stemme i forhold til de enkelte dele; det ville have været mere fair.
Bjarne Laustsen (S), 2012-12-19:
Jeg synes, at hr. Bent Bøgsted skulle være blevet nede fra denne talerstol.
Altså, det er jo sådan, at fordi man tilstrækkelig mange gange gentager noget, der ikke passer, så bliver det jo ikke en sandhed.
Jeg var ordfører på den her sag sammen med hr. Bent Bøgsted i 2010, og Socialdemokratiet har aldrig sagt, heller ikke ved den lejlighed, og det kan ikke findes i nogen protokoller eller andre steder, at vi vil rulle dagpengeperioden tilbage til 4 år.
Vi havde et lønligt håb om, at det kunne lade sig gøre at gøre et eller andet i trepartsforhandlingerne, men det blev ikke til noget.
Den virkelige skurk i den her sag står på talerstolen lige i dette øjeblik.
Det er hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti.
Venstre og Konservative turde ikke, ville ikke, og de kom med et andet forslag i genopretningspakken.
Så kom Dansk Folkeparti og sagde: Vi generer lige lønmodtagerne maksimalt.
Og ikke nok med at halvere dagpengeperioden, hvis vi går over i de supplerende dagpenge, føjede man også lige til, at så skal der være et helt års genoptjeningsret.
Det er ene og alene Dansk Folkepartis skyld, at vi diskuterer den her sag.
Hr. Bent Bøgsted skal ikke have utak for, at han trods alt stemmer ja til et fornuftigt forslag, men vi har aldrig sagt det, som hr. Bent Bøgsted påstår i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Altså, når det gælder symbolpolitik, så er Enhedslisten da i hvert fald eksperter i det – det er der ingen tvivl om.
Det kan godt være, vi kan lære noget der.
Men med hensyn til dagpengesituationen, vil jeg sige, at vi fra DF's side præsenterede vores forslag om at forlænge dagpengene med ½ år.
Det stemte Enhedslisten for, og tak for det.
Lad os så kigge på, hvad der kan gøres ved uddannelsessituationen.
I Dansk Folkeparti har vi et stærkt ønske om at hjælpe de ledige, der har brug for en opkvalificering i forbindelse med et job.
Hvis man som ledig kan finde et job, og bare står og mangler en opkvalificering, jamen så skal man jo have den opkvalificering her og nu, så man kan bestride det job.
Jeg har egentlig et ønske om, at vi også skal se på, om de seks ugers selvvalg skal afskaffes, så det bliver sådan, at uddannelsen er målrettet de job, der er, i stedet for seks ugers selvvalgt uddannelse.
På den måde kunne man hjælpe mange, fordi de så i forbindelse med ansættelse kunne få et kursus.
Det kan i den forbindelse endda også være et længerevarende kursus, hvis man afskaffer de her seks ugers selvvalg.
Det er noget af det, vi også gerne vil være med til at se på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-12-19:
Jeg synes jo, det er forunderligt, at hr. Bent Bøgsted, når han betræder denne talerstol, så holder fast i det med, at det er vores forslag, der er blevet gennemført, med en beskæring af dagpengeretten til 2 år.
Under finanslovforhandlingen havde Dansk Folkeparti otte forslag med.
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke har en eller anden form for dårlig samvittighed over at have været med til at skære det ned til 2 år, for man ved jo, at folk falder ud, eller at de bliver sat på de lavere ydelser.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Vi erkender i Dansk Folkeparti som sagt, hvad vi har været med til
Men altså, man kan da beklage, at Enhedslisten ikke stod fast over for regeringen og fik den forlængelse af dagpengeperioden igennem, som de havde ønsket.
Enhedslisten lod sig jo spise af med det forslag, vi nu behandler, i stedet for at holde fast i det stærke ønske, man havde om en forlængelse af dagpengeperioden.
Enhedslisten havde alle muligheder for at sige til regeringen, at man skulle have det her igennem, ellers var der ingen finanslovaftale, og så havde regeringen makket ret.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-12-19:
Jeg bliver først og fremmest nødt til at sige til hr. Bent Bøgsted, at han jo ikke var med i finanslovforhandlingerne.
Så vi ved nok mere om, hvad der foregik i finanslovforhandlingerne, end hr. Bent Bøgsted gør.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Jeg vil med hensyn til det med at være med til finanslovforhandlingerne sige, at jeg er ret overbevist om, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr heller ikke har været med til de forhandlinger, der var ovre hos finansministeren, sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Når man går til forhandlinger med finansministeren, så har man nogle forslag med.
Det, der blev omtalt i pressen, var ikke alt, hvad Dansk Folkeparti havde med.
Vi kom aldrig i realitetsforhandlinger, og hvis man ikke gør det, kan man jo ikke nå at bringe ret meget på banen; man kommer over til en kop kaffe, og så er det farvel og tak.
Jeg er ret sikker på, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke har været med til de møder.
Så jeg tror, at man skal lade Dansk Folkeparti og måske finansministeren udtale sig om, hvad der er foregået ved de finanslovforhandlinger, hvor Dansk Folkeparti var med.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-19:
Jamen vi kan snakke om rigtig, rigtig mange ting, og vi kan diskutere rigtig, rigtig meget.
Men det her handler jo helt konkret om nogle mennesker, og jeg synes ærlig talt, at Dansk Folkeparti skulle tage og få sig en holdning til det ud over bare at ville diskutere ting.
Kunne vi ikke få et ærligt svar fra ordføreren: Vil I gøre noget ved de supplerende dagpenge?
Vil I gøre noget ved genoptjeningsretten?
Det er altså lidt pinligt, at vi har den situation, at Dansk Folkeparti i sin tid foreslog forringelserne af dagpengene.
Dansk Folkeparti glemte også – måske meget belejligt – at tage kravet om forbedringer for de arbejdsløse med i finansloven.
Og så skal vi nu høre den ene omgang symbolpolitik efter den anden fra Dansk Folkepartis side.
Kunne vi ikke få et ærligt svar?
Det synes jeg ville klæde ordføreren.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Jamen jeg synes egentlig, at jeg gjorde det klart, at vi i Dansk Folkeparti står ved den aftale med de 2 år og genoptjeningsretten, altså den aftale, vi har lavet vedrørende dagpengereformen.
Men man må afvente og se, hvad fremtiden bringer vedrørende sådan noget som de supplerende dagpenge.
Måske kommer der om et år en ny teknik ind, hvoraf man kan se, at der måske er noget, der skal ændres.
i DF vil vi da ikke på forhånd udelukke, at man så kan kigge på det og se, om der kan ændres noget fremover.
Men lige nu og her står vi ved den 2-årige dagpengeperiode, der er blevet indført.
Det har vi hele tiden sagt.
Man kan altid diskutere de supplerende dagpenge, altså det her med folk, der tager job på deltid.
Hvis nu det bliver sådan, at der ikke længere bliver oprettet så mange deltidsjob, og udviklingen bliver en anden, så kan det godt være, at man på et eller andet tidspunkt skulle kigge på de supplerende dagpenge, hvis der ikke sker misbrug af de supplerende dagpenge.
Jeg tænker tilbage på valgkampen, og hvad hr. Bjarne Laustsen har rejst rundt og lovet vælgerne.
Vi kan bare tage efterlønsreformen, hvor hr. Bjarne Laustsen hele tiden sagde, at den blev totalt afskaffet.
Socialdemokratiet har været ude at sige, at man vil føre den tilbage til 4 år.
Det er ikke nogen hemmelighed, det kan man finde mange citater om.
Så hvem, der siger hvad og bliver ved med at gentage noget, til folk måske tror på det, tror jeg at hr. Bjarne Laustsen har stor erfaring med.