runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2007-01-18:
Men Dansk Folkeparti vil jo forbyde folk at køre med sådan en på deres nummerplade, og det har jeg ikke nogen intentioner om.
Jeg siger, der skal være frit valg, og det har jeg sagt flere gange, og jeg vil gerne gentage det.
Jeg håber også, at skatteministeren kommer tilbage til det.
Bør vi ikke lave en ordning, hvor de, der vil have en EU-nummerplade, aktivt skal sige: Vi vil have en EU-nummerplade?
Skal det være noget, man pådutter folk, fordi de ikke lige husker at sætte kryds det rigtige sted?
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Den her sag tager jo i hvert fald uden tvivl prisen som den hedeste politiske sag i dag, og det vidner om, at det er en sag af meget, meget stor betydning.
Derfor har jeg også lagt en del arbejde i at forberede mig på det her.
For nu at starte med SF's europapolitik, vil jeg sige, at det igennem mange år har været vores holdning, at vi er tilhængere af europæisk samarbejde, vi synes, der er mange rigtig gode ting ved det, fordi det kan bruges til at løse nogle praktiske problemer.
Det er derfor, vi har været varme tilhængere af miljøpolitikken, og at man arbejder med udvidelse af EU, og det er også derfor, vi f.eks. ønsker, at man får en koordinering af selskabsskattesatserne i EU.
Så vi er bestemt tilhængere af samarbejdet.
Til gengæld synes vi, det er spild af gode kræfter, og at det er en misforståelse at bruge så mange kræfter på rene og skære symboler, og jeg er ked af at sige det, men hvordan en nummerplade er indrettet, er altså rene og skære symboler.
Der er jo ikke tale om, at man har en fælles registrering af biler for at undgå svindel, og det er ikke et spørgsmål om, at man har et fælles system af miljøhensyn.
Det er rene og skære symboler.
Derfor må jeg også tilstå, at jeg har svært ved at se den store gevinst ved at skulle gennemtrumfe det symbol på nummerpladerne.
Jeg er stor tilhænger af, at man fokuserer EUsamarbejdet på det, der er noget indhold i, og det her område synes jeg bestemt ikke der er noget indhold i.
Derfor er SF positivt stemt over for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, for det her EUflag på nummerpladerne er jo indholdstomt.
Man kunne jo tage skridtet videre og sige: Vi vil faktisk gerne have noget indholdsfyldt på vores nummerplader.
Jeg synes sådan set, at man skulle tage skridtet videre og sige: Hvorfor ikke lade nummerpladen afspejle f.eks. bilens miljøbelastning?
Har man en bil, som kører 20 km på literen eller derover, så lad folk få en grøn nummerplade; det er der noget politisk indhold i.
Om man får et EU-flag på nummerpladen, er selvfølgelig noget, folk kan have en politisk holdning til og nogle politiske følelser i, men det tjener ikke noget som helst praktiske formål.
Derfor synes jeg, at det er noget pjat, og derfor er vi positivt stemt over for Dansk Folkepartis forslag.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Jeg kan nu forstå på Socialdemokratiet, at opsparing er godt, og meget opsparing er dårligt, for opsparing er godt, men hvis der bliver sparet for meget op, så er det ikke godt.
Se, jeg er ikke blind for, at der er nogle, der kan belåne friværdi og indskyde den på en pensionsordning.
Socialdemokratiet er blind for, at den skattefordel, man får ved at skyde pengene ind, modsvares af en beskatning, når pengene bliver hævet igen, samtidig med, at hvis man har pensionsordninger med løbende udbetalinger, så bliver de løbende udbetalinger vurderet med, når det skal vurderes, om man som pensionist har ret til pensionstillæg og andre sociale ydelser.
Derfor er det ikke et entydigt billede af, at det altid er en fordel at belåne sin friværdi og skyde pengene ind på en pensionsordning med løbende udbetalinger, for man flytter blot skatten til senere, og man er også i det område, hvor de løbende udbetalinger, der kommer, bliver taget med i betragtning, når det vurderes, om man er berettiget til sociale ydelser.
Derfor er den gevinst, som Socialdemokratiet forsøger at tale frem, ikke til stede.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Den 11. maj 2006 offentliggjorde regeringen, at der her i landet skal indføres EU-nummerplader fra 2008.
Det var desværre et træk, som ikke kom bag på Dansk Folkeparti.
Som bekendt er regeringen overbeviste tilhængere af Den Europæiske Union i dens nuværende udformning, og den trækker ivrigt i retning af en yderligere udvikling hen imod Europas forenede stater.
Derfor er det heller ikke overraskende, at regeringen ligger under for den modedille, der har bredt sig i de fleste EU-lande, nemlig at klistre et EU-flag på bilernes nummerplader.
Til stor ærgrelse for skiftende regeringer har danskerne aldrig været særlig begejstrede for EU, i hvert fald ikke så meget som politikerne i tilhængerpartierne.
Det er kommet til udtryk ved, at danskerne flere gange har stemt nej til yderligere udvikling af EU i retning af en europæisk forbundsstat.
Derfor er det nærliggende at drage den konklusion, at den langsigtede strategi bag ideen med at forsyne danske nummerplader med EU-flag er, at den fremtidige udvikling af EU vil glide lettere ned hos de besværlige vælgere, hvis de vænnes til at kigge på EU's symboler hver eneste dag.
For EU-flaget er og bliver et politisk symbol, og det ligger lige for at betragte beslutningen M042s30083108tojo.fm
Page 3037
Derefter kan man blot forestille sig, hvad det næste træk skal være: Et nyt forsøg på at erstatte kronen med euro eller at sidestille EU-flaget med Dannebrog, sådan som den radikale ordfører så begejstret fortalte om var tilfældet i Frankrig.
At regeringen kalder EU-nummerpladen for en frivillig ordning, indebærer blot, at en nyregistreret eller omregistreret bil som udgangspunkt bliver forsynet med en EU-nummerplade, medmindre den opmærksomme bilejer fravælger det.
Denne praksis må i realiteten føre til, at langt størstedelen af bilerne på de danske veje vil blive udstyret med EU-nummerplader.
Under alle omstændigheder vil tilstedeværelsen såvel som fraværet af EU-flaget blive opfattet som en politisk stillingtagen.
Jeg vil gerne sige tak til SF for deres opbakning og desværre sige, at jeg er skuffet over Enhedslisten, og jeg kan jo desværre ikke takke resten af Folketinget for en positiv modtagelse af forslaget.
Men jeg skal takke for førstebehandlingen og en glimrende debat her i formiddag.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Det er lidt fantastisk at få det til at lyde, som om vi nu synes, at opsparingen er et problem, hvis den er stor.
Nej, vil jeg sige til skatteministeren, det er det ikke.
Det er kun et problem, hvis resten af de almindelige skatteydere yder et klækkeligt bidrag til det.
Det, der er problemet, er jo, at de meget store indbetalinger på de her pensionsordninger er steget betragteligt gennem de sidste par år.
Det kan også undre, at vi har et loft på et par og fyrre tusind på kapitalpensionen.
Skal man så også stryge det loft?
Så vil jeg i øvrigt henvise til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der i september sidste år kom med en beregning, der viser, at det permanente årlige provenutab for staten kan beregnes til 2,3 mia. kr.
Det er trods alt også en slat penge, er det ikke?
Jeg synes, det var lidt besynderligt at høre skatteministeren på den måde blande to ting samM042s30083108tojo.fm
Page 3042
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Det ene er, at der jo ikke er nogen i den her sal, der er uenige i, at opsparing til pension er godt.
Det er nogle udmærkede regler, og det er vigtigt, at der er et eller andet incitament til, at folk har den mulighed.
Så opsparing til pension er godt, punktum.
Det, der er problemet med den her skatteordning, er jo, at folk, der har opsparing i f.eks. friværdien i deres hus, kan flytte den opsparing til en pensionsordning.
Det giver jo ikke mere opsparing.
Pengene flytter bare fra en ordning, nemlig friværdien i et hus, til en pensionsordning eller en anden ordning, men så får vedkommende skattefradrag for at lave den flytning.
Det vil sige, at folk, der tjener mange penge og har en stor formue, har mulighed for at få en ekstra skattebetalt formuetilvækst.
Kan skatteministeren virkelig ikke se, at det kan være et problem?
Det er det, der er problemet, nemlig at man fjerner opsparing fra en ordning til en anden ordning og får en meget stor skattefordel, og det skal alle vi andre i virkeligheden betale til.
Er skatteministeren fuldstændig blind for, at det er det, der er udfordringen?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Nu kan jeg ikke stå her og forklare, hvorfor andre lande ikke har set genialiteten i det danske system.
Jeg kan jo heller ikke stå og forklare, hvorfor de ikke har set genialiteten i den danske aftalemodel på arbejdsmarkedet eller nogle af de andre ting, der adskiller Danmark fra andre lande i verden omkring os.
Jeg kan bare se, at det, som andre lande siger, er, at Danmark er bedre rustet til at klare udfordringerne, hvor vi får stadig flere ældre og færre på arbejdsmarkedet, fordi vi har så god en opsparingsmodel med de elementer, der nu er i den, og det, SF og andre partier nu foreslår, er at forringe et af elementerne.
Når andre lande er misundelige på vores model, synes jeg da ikke, at vi skal forringe den, men bevare den, så god som den er.
Det er faktisk sådan, at uligheden blandt pensionister, efter at regeringen og Dansk Folkeparti har indført en ældrecheck, er blevet mindre.
Men det, jeg synes er endnu mere mærkeligt, er, at man, hvis man er bekymret for, at der er fattige pensionister, så gør noget ved det ved at forhindre, at der kommer velhavende pensionister.
Først og fremmest er der flere forskelle på den beskatning, der er af afkast på opsparede midler, og den, der er på frie midler.
Men det, der er hr. Morten Homanns anden del af spørgsmålet, er, at vi i Danmark har en model, som ikke passer til den model, man har andre steder.
Det kan være meget rigtigt.
Man kan også vende det om og sige, at andre lande faktisk er misundelige på, at vi i Danmark har klaret at løfte så stor en del af den fremtidige forsørgerbyrde over på opsparingsordninger.
Uanset om de opsparingsordninger er privattegnede eller arbejdsmarkedsordninger, er vi faktisk mere robuste i Danmark over for fremtidens udfordringer med flere og flere ældre, så vi får samfundsøkonomien til at hænge sammen.
Derfor synes jeg ikke, at vi skal forringe mulighederne.
Når andre lande nu er misundelige over, at vi har så stærk en sikring af de fremtidige udfordringer, skal vi ikke gå i gang med at forringe dem.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Der er flere forskellige andre elementer.
M042s30083108tojo.fm
Page 3041
Alene det element, at afkastet på en pensionsopsparing bliver beskattet væsentlig lavere end kapital i øvrigt og andre former for afkast, udgør en væsentlig skattebegunstigelse.
Så vil skatteministeren ikke bekræfte, at der i hvert fald ligger en del penge på den konto?
Så vil jeg spørge, når nu ministeren svinger sig op til at mene, at det er så fuldstændig forfærdelig stift og ufleksibelt og formynderisk at lave et loft over indbetalingerne til sådan nogle pensionsopsparinger, om det så ikke er tankevækkende, at samtlige andre EU-lande har et sådant loft – og at det i øvrigt stort set alle steder ligger væsentligt lavere end de 100.000 kr., der er loftet i det her forslag.
Er det ikke lidt tankevækkende, at samtlige andre lande synes, at det her faktisk er et fornuftigt sted at lægge et loft?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Samfundsfordelen er naturligvis, at når folk sparer op til deres egen alderdom, er der nogle penge, som er reserveret og sikret, så man ikke, når arbejdslivet ophører, oplever for stor nedgang i den indkomst, man har, men at der er en opsparing til at mildne overgangen mellem arbejdsliv og pensionisttilværelse for.
Samfundets fordel er også, at det er gavnligt, at der er opsparing i samfundet, og at det bidrager til likviditeten, så de opsparede midler kan bruges af dem, der forvalter midlerne og investerer dem i virksomheder og andet.
Det er ganske gavnligt for et samfund.
Uanset hvilken økonomisk teori man vælger, er det gavnligt for et samfund, at der er opsparing.
Derfor er der en samfundsmæssig idé i at have opsparingsformer, man belønner, og vi har netop valgt at belønne opsparing til pension, fordi det er med til at gøre, at forskellen mellem et arbejdsliv og en pensionisttilværelse bliver mindre.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-18:
Når skatteministeren nævner, at man vælger det af den årsag, at man jo så får et større beløb stående til forrentning, betyder det vel også, at det så er en del af det tilskud, som samfundet giver til befolkningens selvpensionering.
Jeg synes ikke, skatteministeren svarede ordentligt på mit spørgsmål, men måske kunne jeg så få et svar på: Hvad er så samfundets fordel ved, at dette system fortsætter i sit nuværende omfang?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Jeg skal jo ikke vælge for befolkningen, hvilken måde den ønsker at spare op på.
Det er klart, at der kan ligge en tilskyndelse i – hvis man mener, at man er bedre til at forrente sine penge end andre – at man vælger at spare op på en skattebegunstiget ordning for på den måde at have et større beløb at kunne forrente.
Men det, vi kan se, er, at hvis vi foretager en vurdering af, hvordan provenuvirkningen ville være af at lægge sådan et loft ind over beskatningen, så er det kun et spørgsmål om, at man betaler den skat, man skulle have betalt i fremtiden, i dag, og så vil vi naturligvis stå og mangle den skatteindtægt senere.
Danskerne kan vælge at spare op på de måder, der er; vi har valgt at lave nogle ordninger her.
De personer, der har store indbetalinger, vil typisk også være personer, der har en høj beskatning, når pengene kommer til udbetaling.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-18:
Skatteministeren beskriver, at der jo sker en beskatning af pengene ved udbetalingen, som stort set sidestilles med den skat, der ville være blevet betalt, hvis man havde fået dem beskattet ved indsættelsen.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Vi er også rigtig godt rustede, når det drejer sig om uligheden i alderdommen, for der er ekstremt stor forskel på, hvilke indkomster man kan få, hvis man har lavet de store pensionsopsparinger, eller hvis man tilhører den store del af befolkningen, som ingen eller kun ganske små pensionsopsparinger har.
Så den ulighed, vi ser på arbejdsmarkedet i dag, og som vokser dag for dag takket være regeringen, er jo det rene vand ved siden af den ulighed, som man står over for i alderdommen.
Man kan jo tænke lidt over, hvorfor det, hvis det her er et så fantastisk godt et system og alle andre europæiske lande er næsegrusbeundrende over for det, stadig væk er sådan, at samtlige andre EU-lande har opretholdt at have et loft på det her område.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Jeg troede ikke, det var nødvendigt at kommentere, hvad jeg allerede havde besvaret i mit første indlæg i debatten om det her, for allerede der tog jeg fat på det spørgsmål, som hr. Frank Aaen rejser.
Så ved vi godt, at EU er en sag, som kan sætte sindene i kog hos mange, og vi vil ikke pådutte nogen at køre med et symbol, som de er grundlæggende imod, og derfor har man muligheden for at vælge fra.
Men vi har altså fra regeringens side vurderet, at det, der skal være udgangspunktet, er, at man har en nummerplade med EU-symbolet, hvis man ikke aktivt melder fra.
Nu har jeg egentlig ikke tænkt mig at gå ind i en længere diskussion, men når hr. Frank Aaen selv starter, vil jeg sige: Først og fremmest mener jeg, at hr. Frank Aaen og andre er ude på et overdrev, når de vurderer, at det at have EU-nummerplader langsomt sådan vil underminere danskernes selvstændige tankegang og få dem alle sammen til at være glødende EU-tilhængere.
Det lyder, som om opbakningen til EU bare skulle sikres ved, at alle fik en EU-nummerplade, og så ville vi gradvis alle sammen gå rundt M042s30083108tojo.fm Page 3038 Thursday, April 19, 2007 5:07 PM og være jubelglade for at være medlem af Det Europæiske Fællesskab.
Sandheden er jo, at det her er en praktisk foranstaltning, og vi har fra regeringens side vist, at vi er medlem af EU, vi er en del af fællesskabet, og derfor mener vi, at udgangspunktet skal være, at danskerne får en nummerplade, hvor man både markerer, at bilen er indregistreret i Danmark, og at vi er en del af fællesskabet – altså en EU-nummerplade.
Hvis man så ikke ønsker det, kan man melde det fra.
Det er regeringens overvejelser, og det er regeringens konklusion på den debat.
Jeg tror ikke på, at vi langsomt undergraver danskernes selvstændighed, ved at de på bilernes nummerplader ser både et DK-skilt og et EU-skilt.
Frank Aaen (EL), 2007-01-18:
Det var, fordi jeg noterede mig, at skatteministeren ikke ville tage ordet, og jeg stillede jo et spørgsmål i mit ordførerindlæg: Hvorfor vil regeringen ikke gå med til, at de, der vil have en EU-nummerplade, beder om det, og de, der ikke vil have en EU-nummerplade, beder om det, i stedet for at man har sådan en eller anden automatikordning, hvor man skal melde fra?
Det er jo bare at gøre det sådan, at i stedet for have én rubrik på den seddel, man bruger til at anmelde eller til at bede om at få en nummerplade, så er der to rubrikker: »Vil have« eller »Vil ikke have«.
Jamen det er da ynkeligt, at man ikke bare tør lægge det frit ud, men at man absolut vil prøve at lokke folk, hvis ikke de er opmærksomme, til at markere sig som EU-tilhængere.
Frank Aaen (EL), 2007-01-18:
Det sagde jeg heller ikke et ord om.
hvorfor lader man det så ikke være helt frit for folk, så de melder sig til det ene eller melder sig til det andet, i stedet for at man lokker dem til en bestemt politisk tilslutning?
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Nu tror jeg faktisk, at i en vis udstrækning deler jeg den bekymring, hr. Jens Kirk har for, hvad der kan være fremtidsudsigterne for landbruget i Danmark, og der vil jeg bare spørge hr. Jens Kirk: Ville det ikke være bedre at bruge de her midler til at sikre en udvikling, hvor man måske ikke fik så stor en centralisering og koncentration af den danske landbrugsproduktion, som vi ellers får, og som jo også bliver understøttet af den EU-støtte, der er i dag?
Altså, at vi faktisk bevarer en situation, hvor der var en rimelig stor del af den danske befolkning, som levede af landbrug og jordbrug og også af at forarbejde de produkter, der kommer derfra, i stedet for at vi understøtter en koncentration, som fører til, at ganske få mennesker driver landbruget og det øvrige samfunds interesse i det bliver mindre og mindre?
For jeg kan forsikre hr. Jens Kirk om, at jo færre der lever af jord- og landbrug i det her land, desto sværere får landmændene ved at få deres interesser varetaget.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Jeg sad og kom lidt i tvivl, om jeg hørte Venstres ordfører eller jeg hørte Landbrugsraadets præsident tale om, hvor forfærdelige vi var ved landbruget.
Jeg kan jo så se på tavlen, at det er Venstres ordfører, men indholdsmæssigt var der meget store overensstemmelser.
Og der tror jeg altså, vi møder på en meget stærk konservatisme, hvor det er godt, at vi er lovgivere og ikke kun skal varetage en enkelt interesseorganisations opgave.
For hr. Jens Kirk kommer jo sådan set selv med dokumentationen på det ved at sige, at der er lavet disse forskellige miljøtiltag i Danmark, og mig bekendt er de altså ikke lavet i hele EU.
Jeg tror, der var en del landmænd, der ikke ville flytte deres svineproduktion og andet til Østeuropa, hvis der var de samme krav her.
Så det er jo netop et argument for, at vi skal være langt fremme, fordi det skærper dansk erhvervslivs og i det her tilfælde dansk landbrugs konkurrenceevne.
Hvorfor skulle man ikke også gøre det i relation til at overføre fra direkte støtte og til støtte til f.eks. økologisk landbrug?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nu er ordføreren for Venstre en forsigtig mand, som jo ikke sådan lige hopper på den værste, og det vil han heller ikke gøre i det tilfælde her.
Jeg må sige til hr. Per Clausen, at jeg er liberal, og derfor ønsker jeg også, at markedsforholdene skal spille ind på de forhold her.
Om det skal være økologi?
Det er fint, at det er i fremmarch, at vi har sat nogle gode initiativer i værk.
Det skal vi fortsat støtte.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Kirk er større tilhænger af statsstøtte, som gives i blinde, end statsstøtte, der gives med et bestemt formål, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg kan forsikre hr. Jens Kirk om, at det kan være sidste chance, han får for at hoppe på det her tilbud, for jeg er ikke sikker på, at vi kan få Socialdemokraterne og SF med til det, når vi får flertal efter næste valg.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Vi kommer da ikke uden om, at det nærmer sig sådan lidt – og jeg mener ikke, at De Radikale har så tætte forbindelser til Østeuropa mere, som de havde engang – at vi vil diktere noget med hensyn til en udvikling, vi ønsker.
Vi skal vel ikke pakke et bestemt koncept ind i vat.
Vi giver nogle fordele.
Og det var jo sådan, at indtil for nylig, i forrige finansår, måtte vi overflytte ubrugte midler fra økologiområdet til andre ting for at få dem brugt.
Her er afsat en ekstra portion i det nye landdistriktsprogram.
Lad os nu se, om de bliver brugt.
Og hvis ikke de slår til, så er jeg sikker på – tror jeg nok af det, jeg har hørt på aftalepartierne – at så finder vi nok en løsning også på det ude i fremtiden.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Det vil sige, at man stadig væk støttede landbruget, og alle landmænd kan jo lægge om til at blive økologiske landmænd.
Så var der faktisk en udvikling, hvor man sagde, at man fik den naturbeskyttelse, man gerne vil have, og man fik den dyrevelfærd, man gerne vil have, ved at man producerede landbrugsprodukter på en bestemt måde og oven i købet på en måde, som verden i stigende grad efterspørger.
Det kunne være et godt forslag.
Hvordan ville hr. Jens Kirk forholde sig til det?
For så er der jo ikke tale om, at man tager noget fra landbruget.
Man omfordeler bare til de landmænd, der driver det landbrug, som vi har brug for nu.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Undertegnede forstår ikke rigtig, hvorfor bl.a. hr. Ole Glahns parti er sådan på nakken af jordbrugserhvervet.
Hvis man prøver at gå ind og læse partiprogrammet, hvor der står: Hvis vi fik 90 mandater til De Radikale, så synes jeg, at det løber koldt ned ad ryggen på mig med hensyn til, hvad der så ville ske med jordskatterne.
Man kan jo også sige her, at det, der er sat i værk, som alle og også jordbrugserhvervet har været enige om skulle ske, jo virkelig har haft sin pris.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Glahn har været til Agromek.
Alt det, vi ser der, er taget i anvendelse, men det er jo ikke mindst eksporten af den agroviden, som er vigtig for landet og giver en masse arbejdspladser, også ude i de små landsbyer.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Det har ikke været gratis, men hvem skulle ellers have sat disse ting i værk, hvis det ikke var dem, som lavede forureningen?
I alle andre forhold her i samfundet er det forureneren, der betaler, og derfor er det jo ganske naturligt, når man vil drive virksomhed, at man så også må sikre sig med overdækning af gyllebeholder osv.
Det er et helt naturligt krav, som åbenbart er unaturligt for Venstre.
Kravene er jo kun kommet igennem, fordi der har været et pres på forurenerne, det er jo ikke noget, som Venstre er gået i spidsen for.
Der bliver også sagt: Det har jo ikke været gratis.
Nej, selvfølgelig har det ikke været gratis, men det skal jo gøres.
Så vil jeg bare sige med hensyn til at komme rundt i Europa, og hvordan der ser ud, at der tror jeg bestemt jeg har været lige så meget rundt, som hr. Jens Kirk har, og jeg har set, hvordan det er andre steder.
Det er jo ikke alle steder, at man har så lille et land med så stort et pres på, som vi har.
Landet er jo ganske lille, og derfor bliver presset selvfølgelig også større med de udledninger, der kommer fra produktionen.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nej, det er det ikke.
Jeg er stolt af, at jeg har været med til at lave både vandmiljøplan I, II og III og nu en ny miljølovgivning.
Det har ført os langt.
Det er jo krav, som også skal gennemføres i andre lande.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen rejser bare en lille smule rundt i Europa, vil han også finde ud af, at han med glæde kan tage hjem og sige: Vi er i hvert fald godt på vej til at gennemføre alle de ting her i Danmark.
Vi er langt, og jeg tillader mig at sige, at jeg endda tror, at vi er lidt foran andre steder.