runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Nu er situationen jo bare, at det er et tolkningsspørgsmål, hvor EU-patentkontoret har sagt, at lige præcis et faneblad i en browser er et patent.
Det har de godkendt, det har nummeret EP689133.
Kan ministeren garantere, at det ikke vil blive en ting, som danske virksomheder – små, mellemstore, store – kan blive mødt af krav om at skulle betale, hvis deres ansatte sidder og bruger browsere med faneblade?
Men det er jo lidt bekymrende, at De Radikales ordfører aldrig har hørt om det.
Altså, når det er et patent, som EU's patentkontor klokkeklart har godkendt, eksempelvis det her faneblad, så er det jo noget, som også vil kunne blive godkendt af EU's patentdomstol, og det bør De Radikale jo forholde sig til.
Det kan jo betyde, at de, der har det her patent, beder samtlige danske virksomheder, som har ansatte siddende foran en computer, der har et faneblad i browseren, om at betale penge til dem.
Det kan jo blive en ekstrem belastning for danske mellemstore og små virksomheder.
Er det ikke noget, der bekymrer De Radikale?
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
Jeg har ikke hørt om den sag med fanebladet – det har jeg simpelt hen ikke hørt om.
Jeg synes, at det ville klæde Enhedslisten, hvis man gik ud og sagde åbent og ærligt til dem, der frygter det, at det faktisk ikke er en del af loven.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
Nej, jeg har simpelt hen aldrig hørt om det.
Det, der står klokkeklart, og som jeg også har gengivet mange gange i medier og også i lovforslagsteksten her, er, at man ikke kan tage patenter på software alene.
Software kan være en del af noget it eller en robot eller et eller andet, hvor man så kan tage patent på den it, der er i robotten eller i bilen, eller hvad det kan være.
Men software som sådan kan man ikke tage patent på.
Grunden til, at jeg nævnte, at jeg formodede, at Enhedslisten var ideologisk imod private patenter, var, at det gav sådan en eller anden mening.
Det her med, at hr. Villumsen og Enhedslisten bliver ved med at puste til den her frygt, som altså ikke er sand, synes jeg er noget mærkeligt noget.
For som hr. Villumsen også siger, er det noget, man frygter.
Og der er det jo altså, at det grundlag, der er, og det, som regeringen siger, er, at man ikke kommer til at kunne tage patenter på software.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Det er en meget, meget relevant diskussion, hvad man tager patent på.
Men sagen er jo den, at hvis vi går med i EU-patentdomstolen, er det EU-patentdomstolen, der afgør det.
Så kan vi ikke diskutere det i Folketingssalen, i EU-Parlamentet, ved EU-Domstolen eller ved de danske domstole.
Nej, så er det ene og alene EU-patentdomstolen, og det er jo det, som gør, at Enhedslisten er bange for, at der vil være softwarepatenter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF, om man ikke deler den bekymring.
Og så vil jeg gøre SF opmærksom på, at det ikke er sådan, at danske virksomheder skal bede om patent i samtlige lande.
Man kan godt tilslutte sig enhedspatentet, selv om vi ikke er med.
Det er det, der altså også står klokkeklart i Politiken fra i går.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
I forhold til bekymringen om, om man kan patentere software, vil jeg sige, at jeg synes, der er mange områder i verden, hvor vi har set eksempler på, at diskussionen går til kanten eller langt over grænsen for, hvad vi i SF synes er rimeligt at patentere.
Som eksempel kan man nævne kornsorter, som der er kamp om i den tredje verden.
Hvad må man patentere?
Hvad er noget, som alle skal have adgang til?
Retten til liv, retten til vand, retten til software, som er det, vi diskuterer i dag.
Skal man kunne patentere software?
Nej, det skal man ikke.
Den diskussion er rigtig, rigtig vigtig og skal fortsat føres uanset hvad, men vi har underskrevet patentkonventionen og skal leve op til den, så jeg synes, det er langt bedre, at vi tager de vigtige og principielle i EU.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
SF's ordfører siger, at der er mange danskere, der mener, vi bør tilslutte os.
Men det kunne jo være, at de har troet på historien om, at det ville medføre tab af arbejdspladser ikke at gå med i EU-patentdomstolen.
SF fremhæver biplastret, som Martin Wenckens har opfundet.
Vi har lige talt om det, men er SF opmærksom på, at EU's patentkontor i går bekræftede over for Politiken, at han vil kunne få et enhedspatent, uanset om Danmark er med eller ej?
Det vil altså slet ikke berøre ham, om vi stemmer ja eller nej til en fælles patentdomstol.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Tak, fru formand.
Mit spørgsmål ligger lidt i samme dur som det, der også blev stillet fra Enhedslistens side.
For jeg noterede mig jo, at ordføreren brugte lang tid på at argumentere ved hjælp af det her gode eksempel med det ellers glimrende plaster, som er blevet opfundet af en dansk opfinder, som også har fået patent på det.
Men der synes jeg måske bare, at ordføreren blot lige skylder at bekræfte, at det faktisk er sådan, at det er noget, der allerede kunne foregå i dag med den nuværende lovgivning.
Så det gode eksempel, som ordføreren bruger meget af sin taletid på, er selvfølgelig et udmærket eksempel, men det er et eksempel, som også med den nuværende lovgivning ville kunne medføre sådan et enhedspatent, som vi taler om.
Så bruger ordføreren også argumentet om, at det er noget, der skaffer arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
Til hr. Skibby: Det er jo sådan, at vi ikke får indflydelse på, hvad der foregår i den domstol, når vi ikke er med.
Det er jo også sådan, at man både skal søge patent i Danmark og i resten af EU, så det vil sige, at der jo er mere bøvl.
Det, som hr. Skibby sagde, var, at det ville blive dårligere for de små og mellemstore danske virksomheder med den her patentdomstol.
Det fremgår ikke klart.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Jeg synes egentlig, jeg var ganske pænt inde på det i min ordførertale, hvor jeg kom med et eksempel og nævnte, at dommer Ejvind Christiansen ved Sø- og Handelsretten klart præciserer, at det vil kunne få store konsekvenser af negativ karakter for især de små danske virksomheder, hvis vi får en fælles patentdomstol.
Det skal ses i lyset af, at man samtidig med patentdomstolen går ind og siger, at der skal være en øvre ramme, så det maks. må tage 1 år at gennemføre en sag, altså fra man rejser en sag, til der bliver afsagt dom.
Derfor er der mange små danske virksomheder, som vil komme i klemme, for de har ikke intern kompetence og ekspertise til at komme med alle de ting over så kort en periode.
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-10:
Hr. Skibby er meget optaget af Ejvind Christiansen, som er sagkyndig dommer ved Sø- og Handelsretten.
I den artikel, som han refererer til, er der en problemstilling, der henviser til procesreglementet, i øvrigt noget, som regeringen allerede er i dialog med branchen om.
Men jeg går ud fra, at ordføreren også har læst de høringssvar, der er kommet ind.
Det kan jeg se ordføreren har.
Kan hr. Hans Kristian Skibby ikke lige forklare hele salen og den danske befolkning: Hvad mener ADIPA?
Hvad er deres anbefaling i forbindelse med patentdomstolen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Jeg kan forstå på den radikale ordfører, at han hverken har forstået, hvad Enhedslisten mener om EU-patentdomstolen, eller opdaget, at et fagforbund som de it-professionelles fagforening, PROSA, ligeledes også SAMDATA\HK i hovedstaden , har afvist en dansk deltagelse i EU-patentdomstolen, fordi de frygter, at det vil betyde en indførelse af softwarepatenter, som kan ramme små og mellemstore danske virksomheder.
Kan De Radikales ordfører ikke bekræfte, at eksempelvis et faneblad i en browser, eksempelvis fortrydknappen i et tekstprogram, faktisk er noget, som er patenteret, godkendt af EU's patentkontor?
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-10:
Jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at det er sådan, at ADIPA støtter med et positivt høringssvar.
Derfor synes jeg måske også, at det ville være rimeligt, når man forsøger at tage bestemte personer, som ikke er til stede og kan tage ordet her i dag, til indtægt for noget bestemt, at man er meget omhyggelig med de pågældende citater, som man tager fra dagspressen.
Så kan ordføreren ikke bare lige bekræfte, at det er sådan, at ADIPA og dermed patentagenterne klart anbefaler, at Danmark tilslutter sig og tilslutter sig fra starten?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Jeg har ikke taget nogen til indtægt for noget, de ikke har sagt.
Jeg vil gerne komme med et citat fra hr. Ejvind Christiansen.
Der står: »Som situationen er i dag, vil det nye system være til gavn for de store og stærke, men det kan altså gå hen at blive meget dramatisk for de mindre virksomheder, som ikke er gearet til retssager.«
Det siger Ejvind Christiansen.
Og der har jeg ikke taget ham til indtægt for noget, han ikke har sagt, det er et klokkeklart citat, så jeg synes sådan set ikke, at der er noget at komme efter.
Så vil jeg da gerne kvittere for, at Socialdemokraterne for en gangs skyld har valgt at lytte til høringssvarene.
Nu har vi haft mange lovforslag på erhvervsområdet, hvor hr. Benny Engelbrecht også har været med, og hvor der har været rigtig mange høringssvar, som har talt imod regeringens lovinitiativer, og dem har man ikke lyttet til.
Så det er da nye toner.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
I dag behandler vi lovforslaget, der skal gøre, at Danmark tilslutter sig den europæiske patentdomstol.
En lov her i Tinget bliver jo sendt i høring hos rigtig mange interessenter, og der er simpelt hen ikke nogen negative svar fra fagforeninger, advokater, virksomheder, universiteter eller opfindere.
Det er én lang liste af positive høringssvar.
Derfor håber vi meget i Radikale Venstre, at vi kan få et stort nok flertal for det her lovforslag, så det ikke skal sendes til folkeafstemning.
Jeg synes simpelt hen, det vil være meget langt ude at bede danskerne om at skulle ned og stemme om noget, som er så oplagt en god idé, og som så mange mennesker, organisationer og institutioner rundtomkring uden for de her mure støtter op om.
Hvis der sker et brud på patentet, skal man også forsvare sine patentrettigheder i hvert enkelt land for sig, og landene har forskellige procesregler, forskellige sprog, og alt muligt er forskelligt.
At lave en fælles europæisk aftale for patenter er en helt oplagt opgave for EU, og det her er netop en af de væsentlige grunde til, at det er godt, at vi har EU, og det er godt, at Danmark er en del af det.
Det er også derfor, vi gerne vil have, at Danmark bliver en del af det her.
Hvis Danmark ikke er med, vil vi ikke kunne lave en lokal domstol.
Der vil ikke kunne være danske dommere hos den her domstol, og vi kan ikke få indflydelse på, hvordan sådan en domstol skal fungere.
Endelig er det jo sådan, at danske virksomheder, som eksporterer rigtig meget, stadig vil skulle tage et patent ved den her domstol og i det her system, men uden at vi som nation har indflydelse på det.
Jeg kan så forstå på medierne, at Enhedslisten er sådan lidt ideologisk imod patenter, da de mener, at rettigheder skal tilfalde staten og ikke private.
Ovre hos Dansk Folkeparti er der åbenbart gået sådan lidt mere Hjallerup Marked i det.
Det er lidt svært at finde ud af, hvad årsagerne egentlig er, for åbenbart er man sådan lidt imod patenter, men hvis man får et eller andet på et helt, helt andet område, som overhovedet ikke har noget med patenter at gøre, så kan man godt være for alligevel.
Jeg synes, det må være sådan, at man forholder sig til det lovforslag, vi har her, og så tager stilling til det, uden at der går Hjallerup Marked i det.
Så jeg håber meget, at Dansk Folkeparti vil genoverveje det her, som jo simpelt hen er en helt oplagt god idé for danske opfindere og virksomheder.
Det er til gavn for Danmark at være med, og derfor støtter Radikale Venstre op om det her lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Nu skal jeg jo ikke bruge min taletid på at redegøre for, hvad en af dem, der har givet et høringssvar til det her, har skrevet at det går ud på.
Men jeg kan i hvert fald fortælle, at den pågældende organisation har skiftet holdning.
I de første notater, vi fik, var man kritisk over for patentdomstolen, og lige pludselig var man det ikke.
Så kan man selvfølgelig gisne om, hvad det er, der har gjort, at de ikke længere er kritiske over for patentdomstolen.
Det kan man selvfølgelig gisne om.
Men det synes jeg da at hr. Benny Engelbrecht må spørge den pågældende organisation om og ikke mig som ordfører for et parti her i Folketinget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-10-10:
Det er noget af det værste vrøvl, jeg har hørt i dag, og det siger ikke så lidt – altså det her om faneblade, og at man skal betale for at anvende dem.
Jeg går ud fra, at ordføreren er opmærksom på, at man altså betaler licens for at anvende softwareprodukter; de er jo underlagt ophavsretslovgivningen, ligesom alle andre litterære værker er det.
Så det er jo ikke sådan noget nyt.
Men forestiller ordføreren sig, at det er relevant for danske virksomheder alene at tegne et dansk patent og ikke tegne det her enhedspatent, hvorved man jo begiver sig ind på et område, hvor man så, hvis ordføreren får sin vilje, ikke har nogen indflydelse?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Som jeg redegjorde for før, er det min opfattelse, at vi faktisk får stor indflydelse på at præge tolkningen af, hvad der skal være patenter, ved at stå uden for.
I forhold til bemærkningen om det værste vrøvl, er det ikke mit indtryk, at det var det, jeg sagde.
Jeg synes, at der er en forskel, og det ved ordføreren også godt, på ophavsret og på patenter.
Ophavsret er noget, man får til et værk; patenter er en idé.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-10:
Tusind tak.
Lovforslaget har til formål at tilvejebringe grundlaget for Danmarks ratifikation af en fælles europæisk patentdomstol.
I LA mener vi, at det vil være en klar fordel for Danmark at tiltræde den fælles europæiske patentdomstol, når den træder i kraft i 2015.
Det har været et mangeårigt ønske fra danske virksomheder, at det bliver nemmere at få og håndhæve patenter.
I dag skal en virksomhed søge patent i 25 forskellige lande – det er meget tidkrævende og omkostningstungt.
Der er en mangeårig tradition for, at Folketinget sikrer danske virksomheder lige konkurrencevilkår på dette område.
Når det handler om virksomheders omkostninger er det en helt anden sag, men på dette område har Folketinget tre gange siden 1984 afgivet suverænitet mod at styrke Danmarks konkurrenceevne.
Dette lovforslag handler dybest set om at sikre velstand og arbejdspladser i Danmark.
En fælles patentdomstol er efter Liberal Alliances mening et udtryk for det bedste ved det europæiske samarbejde, nemlig at sikre et frit og velfungerende marked.
Og det frie marked er kilden til vores velstand og vores høje levestandard.
Derfor kan Liberal Alliance støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-10-10:
Det er en glædens dag for Danmark, for dansk erhvervsliv, for hele intentionen bag det europæiske samarbejde, at vi nu får en fælles patentdomstol.
Det vil være til kolossal gavn for dansk erhvervsliv, at vi får vedtaget det her forslag.
Det vil ikke mindst være til gavn for små og mellemstore virksomheder, som ikke skal bokse med forskellige strukturer på den ene og den anden måde, men kan komme nemt igennem systemet.
Det vil også være med til at fremme en indre dynamik i det europæiske samarbejde blandt virksomhederne i den globale konkurrence, der er, på det store hjemmemarked, vi har, som man kan bruge som afsæt til at komme ud på de andre regioners markeder.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det er en win-win-situation for Danmark, for dansk erhvervsliv, og der er intet som helst negativt at sige om det her forslag, så derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak til ministeren.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra ministeren, er, om ministeren kan garantere, at eksempelvis det her fanebladspatent, vi har diskuteret i dag, ikke vil kunne blive godkendt af EU's patentdomstol nu, hvor det er godkendt af EU's patentkontor.
Kan ministeren garantere, at det ikke vil ske?
For hvis ministeren ikke kan garantere det, er der jo hold i Enhedslistens frygt for, at der kan komme til at være softwarepatenter, hvis vi tilslutter os EU-patentdomstolen.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-10-10:
Jeg vil sige, at vi jo overhovedet ikke ændrer på vilkårene for det at søge patent.
Vi laver en meget, meget praktisk indretning, der betyder, at man har mulighed for at få afprøvet det patent, som man nu engang har søgt om, eller som man føler sig krænket i forhold til.
Der er ikke ændret noget som helst vilkår, i forhold til hvordan det fungerer i dag.
Og vilkårene i dag er sådan, at man ikke udtager selvstændige softwarepatenter, og sådan vil det også være fremover.
Det er også en holdning, som regeringen har.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
Med hensyn til det første eksempel kan man, som jeg sagde til hr. Nikolaj Villumsen, sådan som det er i dag, søge et enhedspatent.
Man bundter de forskellige nationale lovgivninger sammen og opnår et enhedspatent, men det skal valideres i hvert enkelt land, det skal opnå gyldighed i hvert enkelt land.
Det håber jeg har opklaret det.
I forhold til arbejdspladser vil jeg sige, at jeg faktisk tror, de fleste partier i det her Folketing ønsker, at vi får flere iværksættere i det her land, at vi skaber bedre rammer for små og mellemstore virksomheder, og at det er det, der skal drive en udvikling.
Det kan være, vi har forskellige ideer til, hvordan det skal foregå, men jeg tror ikke, det er noget, vi er særlig uenige om.
De nye ideer og måder at gøre nye ting på kræver jo netop, at man kan forsvare sine rettigheder.
Ellers er der ikke nogen idé i at bruge en masse penge og en masse tid på opfindelser.
Så jeg ønsker, at det skal blive nemmere at være iværksætter i det her land, for det er de gode ideer, vi skal leve af i fremtiden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Jeg mener, at vi kan gøre en rigtig stor forskel ved at stå uden for.
Hvorfor kan vi det?
Det kan vi, for hvis vi står uden for, vil danske domstole eksempelvis i forhold til det her patent på faneblade, som EU-patentkontoret synes er en rigtig god idé, kunne vurdere det og sige: Nej, det synes vi ikke er et patent; det vil være en ekstrem belastning, skadeligt for samfundet, hvis samtlige virksomheder, der har en ansat siddende og kigge på en computer, hvor der er et faneblad, skulle betale penge for det
– så nej, det er ikke et patent.
Det kunne så have en indvirkning på EU-patentdomstolen.
Vi har tidligere set, at en afgørelse ved den tyske forbundsdomstol har påvirket EU's patentkontor.
Dermed vil Danmark ved at stemme nej ikke bare skærme små og mellemstore danske virksomheder, men vil også kunne have en vigtig indflydelse på tolkningen af patenter i hele Europa.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-10-10:
Tak for det.
Med sine referencer til den åbenbart uudtømmelige kilde til visdom på det her område – dagbladet Politiken – redegør ordføreren jo glimrende for, at danske virksomheder kan være dækket af det her alligevel, og at der er forskellige scenarier omkring softwarepatenter, som angiveligt, selv om de ganske vist er hentet fra USA og lidt fantasi, lige så godt kunne finde sted i Europa.
Mener ordføreren, at vi bedst mindsker risikoen for det, hvilket jeg forstår er ordførerens ærinde, ved at stå uden for eller ved at stå inden for?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Jo, men vi kan sådan set godt blive enige om, at vi ønsker gode rammer for vores iværksættere.
Det er sådan set ikke noget, der står til diskussion.
For det er sådan, at med det lovforslag, der ligger her, vil man også gå væk fra den idé, som vi jo kan se det fornuftige i, og det er netop, at Danmark har muligheden for at afvente og se, hvordan evalueringerne bliver af den her fælles patentdomstol.
Danmark kan jo senere hen på et givet tidspunkt gå ind og tilslutte sig den her fælles patentdomstol.
Hvem siger, vi overhovedet behøver at være med fra starten?
Hvorfor ikke prøve at se, hvad erfaringerne bliver?
Så synes jeg også, at ordføreren måske bare lige for god ordens skyld skal bekræfte, at det er sådan, at allerede ved at vi står uden for patentdomstolen, vil alle de danske iværksættere få en mærkbar konkurrencefordel frem for det, de har i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
Jeg må sige, at jeg er usikker på, hvad DF egentlig mener – om man mener det ene eller det andet, om man er for eller imod, eller om man ønsker at vente.
For det her er åbenbart ikke vigtigt nok til, at man kan have en selvstændig politisk stillingtagen til det, fordi man er villig til at bytte det for noget andet.
Jeg synes, det er virkelig, virkelig useriøst, at der er gået Hjallerup Marked i Folketingssalen.
Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Tak for det.
Ordføreren har i sommer deltaget i debatten om de her ting og bl.a. også udtalt, at det vil forringe små virksomheders mulighed for innovation, fordi sager ved EU-patentdomstolen føres langt fra Danmark på græsk, tysk eller fransk.
På de præmisser kan kun store virksomheder være med.
Jamen jeg vil sige til hr. Nikolaj Villumsen, at det lige præcis er sådan, det er i dag.
Hvis ordføreren har læst aftaleteksten, vil han netop set, at hvis man er med i den her aftale om en europæisk patentreform, er det sådan, at det kan aftales, hvilket sprog sagen skal føres på.
Man kan også bl.a sikre ved deltagelse i aftalen, at det er København, som bliver det sted, hvor sagen skal føres, og det bliver også med deltagelse af danske dommere.
Og lige netop de ting bør da være noget, som ordføreren skulle være interesseret i, for det giver små og mellemstore danske virksomheder langt større mulighed for i fremtiden at kunne være sikre på netop at få ret, når man har ret.
Hvordan kan det være, at Enhedslisten mere er bagudskuende i stedet for at virke lidt mere visionære på vegne af netop de små virksomheder, som Enhedslisten åbenbart ønsker at beskytte?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Det er helt rigtigt, at det ikke kommer til at være på græsk, man skal forsvare sig.
Det kommer til at være på tysk, engelsk eller fransk.
Det kan jo være relevant.
Det er nemlig ikke sådan, at det kun er danske virksomheder, der kan tage sådanne patenter.
Det er der også andre, der kan.
Hvis man ser på topti over de virksomheder, der har fået udstedt EU-patenter af Det Europæiske Patentkontor, ser man, at syv af de ti er fra Asien og USA.
Det vil selvfølgelig sige, at danske virksomheder kan blive mødt med krav om at betale penge.
Der synes jeg da at det er relevant, om den afgørelse finder sted i Danmark ved en dansk domstol, eller den afgørelse finder sted ved EU-patentdomstolen eller en underafdeling af EU-patentdomstolen, som kunne ligge i København.
Det er det, fordi jeg synes, det er vigtigt, at det er traditionel juridisk lovgivning, som ligger til grund, og ikke patentdomstolens grundlag, som jeg frygter vil favorisere Det Europæiske Patentkontors vurderinger, der bl.a. inkluderer softwarepatenter.
Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Vi har ikke tid til at rode os ud i en mere dybtgående juridisk diskussion af det her emne.
Det må vi tage på et andet tidspunkt.
Jeg har yderligere et spørgsmål.
Hr Nikolaj Villumsen er ligesom jeg bekymret over et givet tab af arbejdspladser.
Det er faktisk sådan, at en del andre danske opfindere, hvis rettigheder bliver krænket inden for EU, men også andre steder, oplever at have opfundet andet end det, der vedrører softwarepatenter.
Netop disse virksomheder, som også tilhører gruppen af små og mellemstore virksomheder, lider simpelt hen under det omkostningsåg, der er forbundet med at skulle sikre sig hele tiden i hvert eneste land.
De har ikke mulighed for at vækste, de har ikke mulighed for at beholde deres arbejdspladser.
Jeg vil gerne bede Enhedslistens ordfører om at redegøre for, hvordan Enhedslisten vil sikre det i fremtiden, hvis det er sådan, at man står så hårdt på sin modstand mod det her lovforslag, som man åbenbart gør.