runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-01-22:
Jeg synes, det er en højst løjerlig fremstilling af sagen, og i øvrigt anerkender jeg sådan set ikke, at Enhedslisten stiller sig op her i dag og forholder sig til, hvordan vi nu kan bruge de her 100 mia. kr.
For sandheden er jo, at hvis Enhedslisten havde haft magt som agt, så var de penge brændt af for længst.
År for år har man bedt om at bruge flere penge, end regeringen har gjort.
Heldigvis var regeringen ansvarlig og sparede op, og nu har vi gudskelov 100 mia. kr., som vi kan bruge til at sikre den enkelte borger og den enkelte virksomhed, sådan at de kan fortsætte nogenlunde upåagtet.
Vi kan jo selvfølgelig ikke fuldstændig bestemme, hvad pengene går til, men hver eneste bankdirektør, hver eneste aktionær og hver eneste ejer af et pengeinstitut eller kreditinstitut sidder og følger den her debat og lytter til de her signaler.
Og vi har jo også meddelt, at vi vil lave en redegørelse, der fortæller, hvordan tingene udvikler sig i Danmark og for danske virksomheder.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Det er fint at prøve at snakke lidt udenom.
Det kan man jo godt have behov for en gang imellem.
Men er det, der står tilbage, ikke, at bankerne får lov til at låne 100 mia. kr. af staten, afdragsfrit og på lempelige vilkår, og så kan fortsætte med at anbringe de penge, hvor de har lyst til?
Der ligger ikke en binding på, at de skal lånes ud til boligejere, at de skal lånes ud til håndværksmestre; de kan også blive anbragt alle mulige andre steder.
Samtidig står vi altså med problemerne med, at flere og flere mennesker bliver fyret, og flere og flere mennesker oplever, at deres hjem bliver sat på tvangsauktion, og De Konservative har reelt ikke noget som helst forslag til, hvad vi skal gøre for at løse de problemer.
Mike Legarth (KF), 2009-01-22:
Jeg glæder mig over, at der er den frihed til, at pengeinstitutterne selv kan bestemme, hvordan de driver deres virksomhed - under ansvar.
Så er det, når staten er inde over, at vi sætter nogle særlige regler op, og det er det, jeg lige har redegjort detaljeret for.
Men i Det Konservative Folkeparti går vi ikke ind for statsstyring og detailstyring, hverken af banker, virksomheder eller enkelte borgere.
Vi går ind for at skabe mulighederne, at skabe vejen, at skabe motivation, og så er det op til den enkelte borger og den enkelte virksomhed at indrette sig i forhold til det til fælles bedste.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Men der ligger så en bankpakke, og jeg synes jo, at hr. Mike Legarth skal udtrykke den glæde, der trods alt må være over det her - der kunne jeg fornemme glæden - nemlig over: punkt 1, at Det Konservative Folkeparti har forhindret, at staten har nogen som helst indflydelse på, hvad skatteydernes 100 mia. kr. til bankerne bliver brugt til, og punkt 2, at Det Konservative Folkeparti har sikret, at bankerne opretholder den frihed, der går ud på, at de kan spekulere pengene derhen, hvor de har lyst, det kan være i Danmark, men det kan lige så godt være i udlandet.
Er det ikke rigtige konservative sejre, at den form for frihed for bankdirektørerne er opretholdt?
Mike Legarth (KF), 2009-01-22:
Jeg vil i al høflighed sige, at hr. Frank Aaen ikke har forstået noget som helst rigtigt.
For det første har hr. Frank Aaen, Enhedslisten, og Det Konservative Folkeparti den fuldstændig modsatte opfattelse af, hvordan vores samfund skal skrues sammen.
Hr. Frank Aaen vil have, at alle virksomheder skal være statsejede, at alle borgere skal på borgerløn, og det gælder altså også bankerne osv.
Den der kommunistiske vej er jo ikke den måde, vi i det vestlige samfund og et meget bredt flertal her i Folketinget ønsker at strikke samfundet sammen på.
Men vi er glade for, at et bredt flertal i Folketinget har taget ansvaret og har sikret, at de borgere, der har tænkt sig om - opført sig ordentligt, som man siger - og at de virksomheder, som driver en sund, fornuftig virksomhed, nu ikke unødigt bliver berørt af skruppelløse spekulanter og folk, der i øvrigt har taget for store risici.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Er det ikke korrekt forstået, at lige præcis den form for frihed, der fortsat eksisterer for bankerne, mener Det Konservative Folkeparti er en sejr for partiets synspunkter?
Jesper Petersen (SF), 2009-01-22:
Vi har brugt vores kræfter på at gå ind i et forlig, der er nødvendigt, at få lavet en kreditpakke, så virksomheder og borgere ikke pludselig får opsagt deres lån og endnu flere må gå fra hus og hjem.
Vi arbejder benhårdt for at få den vækstpakke, vi er enige om der skal til for at sætte gang i økonomien og for at standse de mange fyringer, som foregår rundtomkring lige nu.
Det siger vi nu, det har vi sagt de foregående år, og vi har sagt det under finanslovforhandlingerne, hvor vi har kæmpet for færre skattelettelser og flere offentlige investeringer i stedet for.
Det tror jeg er sivet ind hos vælgerne, og man må håbe, at det i virkeligheden også er det hos Enhedslisten.
Men vi insisterer på at bruge vores mandater til at få forbedringer her og nu, også selv om der kan være nogle år til næste valg.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
I Enhedslisten læner vi os absolut ikke tilbage.
Derfor mener jeg, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at der er en opposition, der viser, at man kan gøre noget andet, og en opposition, der er optaget af at sikre, at vi får gang i beskæftigelsen, så folk kommer i arbejde, at vi får gang i klimainvesteringer og investeringer i velfærden, og at vi sikrer, at folk ikke må gå fra hus og hjem.
Det burde være det, oppositionen var optaget af, og det, vi sagde der skulle bruges 100 mia. kr. på, i stedet for at man bare kritikløst stemmer for, at der gives 100 mia. kr. til bankerne.
Jesper Petersen (SF), 2009-01-22:
De 100 mia. kr. bliver ikke givet væk, de bliver lånt ud til en rimelig høj rente, og det kan ende med faktisk at være en rigtig god forretning for staten på bundlinjen, men også, fordi der altså er nogle virksomheder, der i mellemtiden ikke har fået opsagt deres lån, nogle borgere, der ikke har fået opsagt deres lån, og nogle andre virksomheder, der har kunnet optage nye lån og har kunnet sætte gang i økonomien.
Vi har 100 mia. kr., der ville ligge i Nationalbankens kasse.
De ville ligge og selvfølgelig trække nogle renter.
Men nu gør de større gavn, ved at vi låner dem ud til en fornuftig rente.
Der er ikke tale om, at vi har taget 100 mia. kr. fra næste års finanslov, penge, som ellers ville have stået på finansloven, og som kunne være blevet brugt til rigtig mange gode ting, vi er enige om skal gennemføres.
Man har så lånt dem ud.
Der er ikke tale om, at man har brugt 100 mia. kr., som vi ellers kunne bruge til alle mulige gode ting.
Vi kæmper benhårdt for at få alle de offentlige investeringer, som skal til nu, for at virksomheder får noget at bestille, så de ikke skal fyre alle de mennesker, som de fyrer; så folk ikke skal gå fra hus og hjem, men kan beholde deres job.
Det kæmper vi benhårdt for hver dag, og vi så meget gerne, at Enhedslisten var med til at arbejde regeringen ud af kontorerne i stedet for at læne sig tilbage.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Jeg har det jo sådan, at hvis man bruger 100 mia. kr. på at låne ud afdragsfrit til bankerne, så har man 100 mia. kr. mindre, som man ellers kunne have brugt til noget fornuftigt.
Det er penge, som man kunne bruge til at sikre, at der kommer gang i byggeriet igen, i det hele taget kommer gang i nogle af de mange investeringer, som vi mener der er behov for både i forhold til velfærd og klima, og som kunne gøre, at folk kommer i arbejde i stedet for at blive fyret.
Derfor har jeg svært ved at se, hvad det er, SF har opnået ved at gå med i den her pakke.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvor SF har fået noget igennem, hverken i forhold til at sikre det, der må være hovedmålet, nemlig at folk ikke bliver fyret, og at folk ikke må gå fra hus og hjem, eller i forhold til at sikre, at vi ikke igen om kort tid står med kæmpe problemer, der skal løses.
Jesper Petersen (SF), 2009-01-22:
Jeg synes ikke, at man kan beskylde SF for ikke at bekæmpe regeringen, det synes jeg er en streng anklage, som jeg ikke tror ret mange synes har hold i virkeligheden.
Man kan heller ikke anklage os for ikke at arbejde for at få en vækst- og beskæftigelsespakke så hurtigt, som det kan lade sig gøre.
Det må fremgå ret tydeligt af den offentlige debat, at det er noget, vi har arbejdet kraftigt for – og arbejder kraftigt for hver dag.
Jeg tror ikke, at vi skal diskutere venstrefløjens partitaktiske forhold her i Folketingssalen, de egner sig bedre til at blive diskuteret uden for den for at nå vores fælles mål.
Men jeg kan løfte sløret så meget, at jeg kan sige, at SF ikke tror på, at man ved at læne sig tilbage og ikke søge indflydelse de 4 år, som en valgperiode varer, står til at få en større belønning af vælgerne.
Tværtimod kan vi ved at lave en kreditpakke, hvor bankerne får mulighed for at låne penge ud, og hvor der også er kredit til eksportvirksomheder, sørge for, at der altså ikke sker en opsigelse af alle de lån, noget, som kunne have ført til en endnu større arbejdsløshed.
Vi forærer ikke penge til bankerne, vi låner dem ud til så høj en rente, at bankerne, så snart de har mulighed for det, vil ønske at betale dem tilbage for ikke at miste flere penge.
Jeg kunne ønske mig en bedre pakke, men jeg deler ikke den meget udtalte bekymring, som Frank Aaen giver udtryk for.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Det, der er afgørende for det her samfund, er, at vi får en ny regering ved næste valg.
Det er sådan set det, det går ud på.
Og det, man gør her, er, at man hjælper VKO med at give bankerne 100 mia. kr. afdragsfrit, uden at staten på noget tidspunkt kan kræve at få pengene igen.
Det kalder jeg en gave, jeg vil i hvert fald gerne have sådan et lån - det må godt være lidt mindre.
Derfor vil jeg sige, at jeg synes, at det er en skam, at det, SF og Socialdemokratiet har gjort i det her forløb, er at hjælpe VKO med at forære penge væk på de helt urimelige betingelser, som vi jo i virkeligheden er enige om at der er tale om, mens der ikke kommer mere fokus på, at man ikke vil gøre noget ved de reelle problemer.
Man vil ikke gøre noget ved arbejdsløsheden, man vil ikke gøre noget for dem, der bliver ramt af tvangsauktion, man vil i virkeligheden ikke gøre noget ved alle de problemer, der rammer almindelige mennesker.
Det synes jeg skulle være forskellen: Lad VKO være bankdirektørernes partier, og så er vi menneskenes partier, som sørger for at løse de problemer, der er for menneskene.
Jesper Petersen (SF), 2009-01-22:
Efter at nærmest samtlige andre ordførere også har sagt det, står det efterhånden klart, at der jo ikke er tale om at give penge ud, staten forærer ikke noget væk.
Den låner nogle penge ud, som bankerne så har mulighed for igen at låne ud til fornuftige projekter.
Og staten tager sig godt og grundigt betalt med en fornuftig rente, og det kan jo faktisk vise sig at blive en rigtig god forretning.
Jeg vil sige, at den her pakke ikke er perfekt.
Som jeg var inde på, er der meget, der kunne have været bedre, kunne have været skrappere, kunne have været gjort permanent.
Men alternativet til at gøre noget ville have været skidt, det må Enhedslisten da også synes.
Hvis man pludselig kommer i den situation, at de lån, som almindelige mennesker har, og som virksomheder har, bliver opsagt, så kommer der ikke mere gang i økonomien, og det får vi da ikke flere beskæftigede af, det får vi tværtimod flere arbejdsløse af.
Og som jeg har forstået det, er Enhedslisten og SF enige om, at det er den modsatte vej, vi skal.
Så jeg tror, at vi er enige om, at der skal mere til, og vi havde gerne set, at det var sket nu.
Og det synes jeg også Enhedslisten skal tage højde for.
I modsætning til Enhedslisten vil vi ikke sidde stille i 4 år og lege stærk opposition, hvis vi faktisk kan rykke ved noget og gøre noget, der er godt nu.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-22:
Jeg tror sagtens, man gerne vil have ansvarlighed, også inden for banksektoren, men den grænse, som Socialdemokraterne mener der skal være for lønninger til en bankdirektør, ligger jo ca. 1,5 mio. kr. under, hvad en direktør får i et statsligt medieselskab, bare for at tage et eksempel.
Hvordan tror Socialdemokraterne at man bedst tiltrækker de kvalificerede folk i ledelsen af danske banker?
Er det ved at lave en løn, der er konkurrencedygtig med løn for job i udlandet eller i andre sektorer, eller er det ved at lave en løn, der bliver lavere end den, som velkvalificerede folk kan få andre steder?
Det er jo et rent misundelsesforslag, der spiller på de allerlaveste instinkter, nemlig: Uha, de må søreme ikke få så mange penge.
Vi får jo ikke mere kvalificerede bankdirektører af at sætte et lønloft.
Og med hensyn til den model, man har lavet - fred være med den; den gør bare, at resultatet bliver lidt anderledes - er sandheden jo, at man ikke tiltrækker kvalificerede folk ved at lave lønloft.
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Nu skal man jo selvfølgelig passe på, hvad man siger her, men jeg synes nu nok, at hvis man ser på, hvad der er sket i den finansielle sektor, måske i bankverdenen, i de senere år, kan man se, at der temmelig sikkert er en hel del, der er meget kvalificerede til deres opgave.
Men jeg tror også, man må sige, at der er nogle, der har skudt ved siden af skiven på den parameter.
Altså, der er og har været en akse af grådighed i den finansielle sektor, som har været med til at drive bankernes direktioner ud i en usædvanlig risikofyldt adfærd.
Det har stået fuldstændig klart, og det undrer mig virkelig såre, hvis et partiskifte kan betyde, at man har fjernet sig så meget fra den virkelighed, som har udspillet sig i debatten om, hvordan bankerne har håndteret deres ansvar for at bidrage til både stabilitet i egen økonomi og holdbarhed i den danske samfundsøkonomi.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, som jeg også gjorde det i går, at Enhedslisten sammenblander alle mulige initiativer i en stor rodebutik.
Den bankpakke, som et bredt flertal i Folketinget stod bag i oktober måned, skulle hjælpe i forhold til en helt bestemt situation, nemlig at pengemarkedet var frosset til, at bankerne ikke lånte penge til hinanden.
Den problemstilling blev løst, bankpakken virkede.
Det udgangspunkt, vi har haft for den kreditpakke, som nu er forhandlet på plads, er jo at sikre, at der er tilstrækkelig med kapital, kernekapital, i kreditinstitutsektoren, dvs. både realkreditinstitutterne og pengeinstitutterne, til, at vi har en sikkerhed for, at vi ikke ender i en kreditklemme, altså at bankerne bare slanker balancerne, opsiger lån og siger: I kan ikke låne penge hos os, for vi skal tænke mere på at overholde lovens solvenskrav.
Den problemstilling har et ansvarligt, stort flertal i Folketinget faktisk søgt løst med den kreditpakke, der nu bliver vedtaget.
Jeg vil sige, at vi ikke giver noget til bankerne.
Jeg tror faktisk, at hvis man spørger dem, der måtte benytte sig af den her ordning, synes de, det er en dyr ordning.
Det produkt, som staten nu tilbyder til en gennemsnitlig rente på 10 pct., kostede altså for et lille års tid siden 4 pct. på det private marked.
Så at påstå, at vi forærer noget bort, er simpelt hen ikke rigtigt.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Ministeren bliver ved med at tale, som om det skulle hjælpe noget med de her yderligere 100 mia. kr., man nu giver til bankerne, oven i garantien på 3.000 milliarder kroner og de 20 mia. kr., man gav til Roskilde Bank i efteråret.
Men ministeren har jo ingen sikkerhed for, at de penge også bliver brugt til at låne ud til virksomheder og til boligejere.
Det blev helt klart i går, da jeg blev ved med at spørge ministeren om, hvad regeringen vil gøre for at hjælpe de mange, der risikerer, at deres bolig kommer på tvangsauktion, de mange familier, der risikerer at blive sat på gaden, børn, der risikerer at miste deres hjem.
Hvorfor vil ministeren ikke overveje at sætte ind dér?
Vi skal gøre noget for at sikre, at vi får gang i økonomien, frem for bare at blive ved med at hælde milliarder i bankerne.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det er meget tydeligt, at hr. Frank Aaen enten ikke læser aviser eller ikke følger med i, hvad der bliver sagt, eller også læser det utrolig selektivt.
Nationalbanken har faktisk - synes jeg - lavet et gedigent og meget, meget sobert stykke analysearbejde om, hvad det er for udfordringer, vi står over for.
Og realiteten er jo den, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at hvis tømrermesteren, der bor i Herning, ikke kan forlænge sin kassekredit, ikke har mulighed for at betale de personer, som tømrermesteren måtte skylde penge, bliver han jo nødt til at begynde at slanke sin virksomhed.
Det betyder, at folk bliver fyret og mister deres arbejde, og derfor vil jeg sige, at det at løse problemerne med kreditklemmen, er noget, der påvirker hver evig eneste dansker i dette land.
Det er noget, der har en betydning for, om arbejdsløsheden stiger hurtigt eller mindre hurtigt, og derfor har det været helt afgørende, at den problemstilling blev løst.
Jeg vil også sige til hr. Frank Aaen, at der jo er en lang række initiativer, som jeg allerede har gennemgået, bl.a. skattelettelser, der giver en real disponibel indkomststigning for familierne i Danmark, der jo er med til at sikre, at der er et godt grundlag.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Sådan har bankdirektører det jo; når de nu selv har formøblet alle pengene, er det jo rart, at regeringen kommer og vil forære dem nogle flere, de kan formøble.
Men samme dag, som bankpakken blev offentliggjort, sagde alle eksperter, alle fra erhvervslivet, alle fra fagbevægelsen, alle de, der ved, hvordan det går ude i den reelle verden, at det jo ikke hjælper noget som helst i forhold til tvangsauktioner og stigende arbejdsløshed.
Det er derfor, jeg synes, at regeringen bliver ved med at snakke, som om den her bankpakke er løsningen på noget som helst.
Den er ikke løsningen på noget som helst andet end måske for nogle banker, der mangler penge i kassen, men ikke i forhold til de problemer, almindelige mennesker har, og derfor spørger jeg igen: Hvorfor er der brug for at gå og vente, når vi i dag kan se, at folk mister deres hus?
Hvorfor er der brug for at vente, når vi i dag kan se, at folk mister deres arbejde og prognosen er 200.000 i løbet af kort tid?
Det er jo det, der forundrer os, nemlig at man ikke kommer i gang med de reelle økonomiske problemer i stedet for bare at forgylde bankerne.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen - og hr. Frank Aaen har i hvert fald ikke lyttet til, hvad jeg har sagt i min tale - at det har været helt afgørende for regeringen at sørge for, at dansk økonomi kommer godt igennem både den finansielle krise og den økonomiske lavvækstperiode, som vi p.t. er inde i på verdensplan.
Det er også baggrunden for, at vi her i weekenden har forhandlet en aftale på plads, der har været grundigt forberedt og nu grundigt politisk forhandlet, for at have en sikkerhed for, at det, der er en af samfundets helt afgørende mekanismer, rent faktisk fortsat virker, nemlig at kreditinstitutterne stadig væk formidler kredit til sunde og kreditværdige virksomheder og husholdninger.
For den familie, som står og bliver nødt til at sælge sit hus, måske fordi den ene af ægtefællerne har mistet arbejdet, og som skal flytte til noget mindre, er det jo helt afgørende, at man har adgang til sin bank, at man har adgang til fortsat at få lån, og derfor er det at sikre en ordentlig kreditformidling punkt et, ligesom det selvfølgelig skal sikres, at der er en ordentlig stimulans af dansk økonomi.
Det har vi taget hånd om i forbindelse med finansloven, men som sagt afviser vi ikke, at der kan ske yderligere tiltag.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Man behøver bare at se tv-avis en enkelt aften for at høre om massefyringer i meget stort tal, for at høre om tvangsauktioner, konkurser og om problemer, der hober sig op.
Det er mig komplet uforståeligt, at mens milliarderne rasler ud af kassen - en snes milliarder til Roskilde Bank og en garanti til de øvrige banker på 3.000 mia. kr. og i dag et forslag om ekstra 100 mia. kr. til bankerne - gør regeringen ingenting i forhold til de reelle problemer, der er i økonomien.
Man siger, at her må vi tænke os om.
Måske skulle man gøre det omvendt og skynde sig at gøre noget ved de reelle problemer i økonomien og så overveje, om der måske var brug for at hælde yderligere 100 mia. kr. i de danske banker.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Dermed skabes grundlag for vækst til gavn for hele samfundet.
Forudsætningen for, at kreditinstitutter kan løfte den opgave, er, at deres kapitalgrundlag er tilstrækkeligt, men de private investorer er i den aktuelle situation meget tilbageholdende med at skyde yderligere kapital i bankerne.
Der er derfor risiko for, at vi havner i en egentlig kreditklemme, hvor selv sunde og veldrevne virksomheder får svært ved at skaffe finansiering.
Det er både til skade for væksten og for beskæftigelsen.
Derfor indgik regeringen i søndags en politisk aftale med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Aftalen indeholder statslige kapitalindskud i banker og realkreditinstitutter for at undgå en negativ spiral mellem den finansielle sektor og realøkonomien.
Jeg vil gerne her benytte lejligheden til at rose partierne for indsatsen og det meget konstruktive samarbejde, der har været om kreditpakken.
Der er i aftalekredsen bred enighed om, at risikoen for en kreditklemme udgør en reel trussel mod samfundsøkonomien, som kræver en hurtig reaktion.
Regeringen fastholder derfor fremsættelsen af lovforslaget om kreditpakken.
I forhold til en samfundspakke, som Enhedslisten foreslår, vil jeg sige, at regeringen følger den finansielle og økonomiske udvikling meget tæt.
Dette indebærer selvfølgelig også en løbende vurdering af behovet for yderligere initiativer, herunder midlertidige lempelser af den økonomiske politik.
Regeringen har allerede på finansloven for 2009 gjort en hel del for at holde gang i dansk økonomi.
Dette afspejler bl.a., at der som led i kvalitetsreformen iværksættes øgede offentlige investeringer på sundheds-, skole- og ældreområdet.
Kommunerne får allerede i år, altså i 2009, mere end 1 mia. kr. til investeringer på børne-, skole- og ældreområdet og til arbejdskraftbesparende teknologi, og vi skal i de kommende år gennemføre meget store investeringer på sygehusområdet.
Vi har tilrettelagt den økonomiske politik, så der stadig væk er finanspolitiske handlemuligheder, hvis der skulle blive brug for det, men mulighederne skal bruges med omtanke.
Derfor mener jeg også, at det er vigtigt at slå lidt koldt vand i blodet.
Vi skal vurdere behovet for eventuelle yderligere lempelser på et så fuldt oplyst og opdateret grundlag om den økonomiske situation som muligt.
Regeringen vil derfor i den kommende tid supplere overvågningen af den økonomiske situation gennem møder med repræsentanter fra virksomheder, arbejdsmarkedets parter, regionale beskæftigelsesråd, vækstråd og udvalgte økonomer.
Derefter skal vi nøje overveje timingen, indholdet og den konkrete udformning af eventuelle yderligere initiativer.
Dermed kan vi få målrettet og timet initiativerne rigtigt, ellers risikerer vi, at vores tiltag ikke får den ønskede effekt, nemlig at manøvrere Danmark igennem den økonomiske krise og bringe vores økonomi tilbage på vækstsporet.
Regeringen afviser derfor forslaget om en samfundspakke i stedet for en bankpakke.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Det er jo fastslået flere gange, at der ingen sikkerhed er for, at de mange penge, der bliver hældt ud i bankerne, rent faktisk også bliver brugt til at låne ud til virksomheder og til boligejere.
Jeg kan forstå, at regeringen ikke vil gøre noget for at hjælpe boligejerne, for at sikre, at de kan blive i deres hjem.
Så er der alt det med at få gang i økonomien.
Der har vi masser af kommuner, der gerne vil investere.
Der er et massivt behov for investeringer i både velfærd, skoler, plejehjem osv.
Der er et massivt behov for klimainvesteringer.
I mange andre lande i verden ser man krisen som en mulighed for at gøre noget ved både finanskrisen og klimakrisen ved at sætte gang i investeringer.
Hvorfor vil regeringen ikke være med til, at det er det, vi får gang i nu, at vi giver kommunerne lov til at få gang i investeringerne, at vi fjerner anlægsloftet og får gang i beskæftigelsen igen?