Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Det er jo som bekendt en del af udmøntningen af vores store energiaftale fra sidste år den 22. marts.
Med ordningen vil også danske virksomheder bidrage til den grønne omstilling.
Med forslaget fastlægges en tilskudsordning for de danske virksomheder, som ønsker at søge om støtte til at omlægge deres fossile procesenergiforbrug til et mere effektivt energiforbrug baseret på vedvarende energikilder.
Som flere af ordførerne allerede har nævnt, er der til og med 2020 afsat 3,75 mia. kr. til den omstilling, og der er derfor tale om en væsentlig økonomisk hjælp, der vil bidrage til hele omstillingen til gavn for en række projekter, og som også har en stor klima- og energieffekt.
I lovforslaget bliver det fastlagt, hvilke støtteberettigede projekter der kan ydes støtte til.
Forslaget lægger desuden en begrænsning ind i forhold til den investeringsstøtte, der kan ydes.
Hvis man ønsker investeringsstøtte til elproducerende anlæg eller biogasanlæg, fraskriver man sig så samtidig retten til også at få driftsstøtte til den samme aktivitet.
Det skyldes, at vi skal tage hensyn til, at der ikke ydes støtte til de samme omkostninger to gange, for der kan godt være et vist overlap mellem de to støtteformer.
I lighed med andre tilskudslove indeholder det her lovforslag en række administrative regler som krav til indsendelse af ansøgning om tilskud, dokumentationskrav, oplysningspligt, bestemmelser om bortfald, klage, tilbagebetaling, tilskud og straf osv. osv.
og en række hjemler, der skal præcisere en række af de mere administrative regler i den kommende bekendtgørelse, som jeg forventer at sende i høring snarest muligt.
Det er et vigtigt skridt, vi tager i dag – et skridt mod at fastlægge en ramme for den VE-processtøtteordning, der skal i gang til sommer, og som kan åbne for tilskud til projekter, der bidrager til en reduktion af CO2-udledningen til gavn for klimaet, til gavn for væksten og til gavn for beskæftigelsen.
En stor tak til alle forligspartierne, der har bakket op.
Jeg synes, vi har haft en rigtig god proces.
Det er jo rigtigt, som SF's ordfører var inde på, at når man har sådan en stor energiforligskreds, går lovbehandlingen hurtigt, og der vil ikke altid være en direkte sammenhæng mellem længden af lovbehandlingen og betydningen af lovforslaget af den grund.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi jo har haft grundige drøftelser også i offentligheden om, hvordan det her skulle skrues sammen.
Og jeg er glad for, at vi kan have den konstruktive drøftelse, og at vi derfor har den enighed, som vi har i dag.
Dansk Folkeparti og flere andre er inde på biomasse.
Det er jo for det første klart, at biomassen skal være bæredygtig.
Nu har vi jo haft biomasse i mange år i Danmark: Vi har fyret med halm, vi har haft biogas, vi har jo hele affaldsområdet, hvor vi har benyttet forskellige former for biomasse, og som sådan er der ikke noget nyt i det.
Men det er klart, at med bl.a. det her lovforslag skruer vi op for anvendelsen af biomasse i Danmark, og af den grund er det også nødvendigt at blive klog på, hvad det er for en biomasse vi skal prioritere.
Og jeg synes egentlig, det giver meget god mening, at vi, samme år, som vi fremsætter det her lovforslag – og det er jo først til efteråret, vi begynder at uddele støtten – afslutter vores analyse af, hvad det så er for en biomasse, vi ønsker at støtte.
Der er mange hensyn, der spiller ind, når vi skal snakke om bæredygtig biomasse.
Transport er selvfølgelig en af dem.
Lige så vigtigt er det jo, at man, hvis det drejer sig om træpiller, får genplantning af den skov, som man benytter til at lave træpiller af.
Det er en yderst kompliceret affære.
Men jeg vil gerne sende det signal til Dansk Folkeparti her fra talerstolen, at det her område er et, der ligger mig personligt meget på sinde.
Så det vil jeg følge meget nøje, og det er jeg i og for sig rigtig glad for at så mange partier i dag har sagt at de gerne vil gøre sammen med mig, for det sikrer jo, at vi har den enighed om, at det selvfølgelig skal være i orden.
Enhedslisten har en række betragtninger om regeringens vækstplan.
Jeg tror, det ville blive en lang eftermiddag, hvis vi skulle gå igennem hele regeringens vækstplan.
Det er ikke alle punkter, om nogen, vi er enige om, hvad angår regeringens vækstplan, men vi er i hvert fald enige om, at vi her har et stykke aktivt dansk erhvervspolitik, som kan være med til at sikre, at Danmark får den mest effektive, grønne og moderne industrisektor i verden.
Og det tror jeg er en rigtig god investering af hensyn til konkurrenceevnen på et marked, hvor energipriserne stiger, men selvfølgelig også, for at det, når man laver en så omfattende grøn omstilling, som vi gør i Danmark, skal ske med erhvervslivet og ikke mod erhvervslivet.
Endelig har vi vores vanlige indslag fra hr. Villum Christensen og Liberal Alliance.
Jeg synes næsten, det er, som om der er noget bevægelse i Liberal Alliance, desværre bare i den forkerte retning.
For de sidste par gange, vi har haft diskussionen, har man dog anerkendt, at der var et klimaproblem, men har bare ikke været enige i, hvordan det skulle løses.
Nu er det, som om man ikke engang anerkender, at der overhovedet er et klimaproblem.
Jeg tror ærlig talt, at der er mange danskere, der har prøvet oversvømmelser ude i de små hjem.
Jeg tror også, at der er mange amerikanere, der har været ramt af Sandy eller tørken hen over sommeren – eller for den sags skyld alle mulige andre steder i verden.
Og de ville måske synes, at det var lidt bizart, altså at man ikke engang vil anerkende problemet.
Jeg synes, det er fair at have en diskussion om, hvordan vi løser det, for det er en kompliceret affære at løse et globalt problem med nationale virkemidler.
Men uanset hvad vi mener om klimaspørgsmålet, bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg ikke køber den præmis, at det her er noget, der er voldsomt fordyrende for danskernes energiregning.
Vi kan kigge på tallene.
Som gamle Winston Churchill sagde, så bruger jeg kun den statistik, jeg selv har manipuleret.
Jeg kunne godt stå og smide en masse tal og beregninger og statistikker i hovedet på hr. Villum Christensen, og han ville sikkert kunne kaste lige så mange tilbage.
Men vi kan bare prøve at kigge på, hvad elprisen er i Danmark, hvis vi tager alle de velfærdsafgifter af, som ikke har noget som helst med, om jeg så må sige den grønne omstilling at gøre, altså momsen og de almindelige energiafgifter, der går til statens udgifter.
Vi kunne tage dem væk og gøre det samme med alle de andre 26 EU-lande, så vi kan sammenligne elpriserne på et fair grundlag.
Men vi skal selvfølgelig inkludere det, der hedder PSO'en, som er det ekstra bidrag, vi betaler til at lave anlæg for vedvarende energi for.
Det er ligesom, at vi jo i øvrigt i gamle dage gav et ekstra bidrag til at kunne spare op til de næste kraftværker.
Det er der egentlig ikke noget nyt i.
Det er jo sådan en slags investeringsbidrag, vi giver der.
Det inkluderer vi selvfølgelig i vores beregning.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at både i 2011 og i 2012 lå de danske elpriser under gennemsnittet i Europa, også selv om vi har 40 pct. vedvarende energi.
Og jeg vil gerne indgå et væddemål med hr. Villum Christensen om, at når vi er færdige med den grønne omstilling, med at implementere den energiaftale her, så ligger Danmark stadig der.
Og det skyldes jo, at når man har bygget vindmøllerne, når først man har bygget solcellerne, så er marginalomkostningen lig med nul, fordi det ikke koster noget at bygge det, og det driver konkurrencen frem og priserne i markedet ned.
Det er bare for at sige, at uanset om man tror på klimaet eller ej, er der altså mange gode grunde til at forfølge en grøn omstilling.
Men det ved jeg at vi næppe bliver enige om i dag, og det er godt at vide, at der også er lidt krudt til en diskussion senere på sæsonen.