runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-11:
Tak for debatten.
Vi skal have det behandlet ret hurtigt, fordi vi af hensyn til solcellefinansieringen har været nødt til at fremskynde implementeringen af forsyningssikkerhedsafgiften.
Derfor gør vi det på den her måde, og så vil vi senere hen tage den resterende del, som har at gøre med biomasse.
Der er nogle særskilte problemstillinger, som vi kommer til at diskutere nærmere her i Folketinget.
Jeg synes, at debatten har været god.
Jeg er meget glad for indlægget fra Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, som jeg synes meget reelt stod ved den aftale, Venstre har været med til at indgå, og som også havde betragtninger, jeg er fuldstændig enig i, nemlig at man er nødt til at bruge afgiftsinstrumentet, hvis man skal have en grøn omstilling.
Det er det, der er tilfældet her.
Samtidig er der jo masser af job i det her, og jeg synes, at det bliver lidt hyklerisk, når nogle hævder, at det her ikke skaber job.
Jeg siger tak for debatten og ser frem til udvalgsarbejdet.
Jeg håber, vi kan gøre det rimelig smertefrit, for det her er ikke det mest komplicerede i hele denne øvelse; det kommer på et senere tidspunkt.
Tak for debatten.
Frank Aaen (EL), 2013-01-11:
Som andre ordførere har sagt, er det her en del af energiforliget, som Enhedslisten også er med i og glade for at være med i.
Det er godt for miljøet, det er godt med hensyn til at nedbringe udledningen af CO2 og dermed på sigt bekæmpe den opvarmning af jorden, som foregår, og som det er afgørende nødvendigt at få taget fat på og få gjort noget mere ved.
Ud over at det er godt for miljøet, er energiforliget også godt for beskæftigelsen, fordi der faktisk bliver skabt ganske mange arbejdspladser igennem energiforliget.
Der vil jeg sige, at det er vi glade for, men vi synes også, at der er mere at gøre.
Det har ikke kun noget med forsyningssikkerhed at gøre, jævnfør den tidligere debat, det har altså også noget at gøre med, hvordan vi sørger for, at klodens miljøproblemer, problemer med opvarmningen, bliver løst.
Det har også noget at gøre med, hvordan vi får styrket den danske konkurrenceevne, hvis der er nogle, der skulle være i tvivl om det.
Lige præcis ved at være foregangsmænd på området for omstilling til vedvarende energi er vi også med til at sikre nye virksomheder og nye arbejdspladser.
Det synes vi der kan gøres endnu mere for.
Det er derfor, Enhedslisten flere gange har fremsat nogle forslag – og vi håber også at få lidt fremgang for dem her i det nye år – om at aktivere nogle af pensionsmidlerne.
Det er mere end 3.000 mia. kr., der ligger i pensionskasserne, og de har brug for nogle flere fornuftige steder at investere pengene.
Der mener vi at man kan gøre meget mere inden for miljø- og energiområdet og renoveringsområdet med energirenovering osv., og det arbejder vi på den måde for at få udviklet.
Det er der jo i særdeleshed brug for i en tid, hvor vi hører at titusinder af mennesker står til at falde ud af dagpengesystemet.
Fordi de ikke kan få det arbejde, de gerne vil have, så kommer de også til at miste deres dagpengeret.
Så der er altså ganske meget mere, man kan gøre på området både for miljøet og for beskæftigelsen, men vi støtter selvfølgelig det her forslag, som vi har været med til at udarbejde.
Nadeem Farooq (RV), 2013-01-11:
Jeg er langt hen ad vejen enig med spørgeren i, at priserne også fungerer som signaler på markedet og dermed har den effekt, at vi kan reallokere ressourcerne.
Men jeg mener, at vi på energiområdet må have en højere grad af sikkerhed, og det er også derfor, vi gør, som vi gør.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Kan den radikale ordfører ikke bekræfte, at hvis der på et tidspunkt skulle blive problemer med at forsyne Danmark med energi, større problemer end i dag, så vil det nok ikke omfatte alle eksportører af energi?
Vi må gå ud fra, at nogle eksportører af energi stadig væk ville have lyst til at sælge energi til Danmark, om ikke andet så for dog at score en skilling.
Kan ordføreren bekræfte, at hvis der skulle komme mangel på energi, vil priserne stige, og så kan man til den tid finde på andre energiformer, som man kan udnytte?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-11:
Også her i den radikale ordførers tale bryster man sig af de 15 mio. kr., der er blevet givet til småøerne.
Men som jeg var inde på før, er det jo således, at de 15 mio. kr. både skal dække driften af et færgesekretariat, gratis godstransport til og fra øerne, og så at man kan få bedre færgebetjening i april og september måned for at udnytte frisæsonen.
Men disse 15 mio. kr. kan jo langtfra dække disse områder, langtfra.
Det er langt større beløb, vi skal have fat i, og det er derfor, jeg gerne vil spørge den radikale ordfører: Hvorfor kunne Det Radikale Venstre gå med til at bruge 400 mio. kr. ekstra til de fem store byer i Danmark frem for måske at tage nogle af de penge og prioritere dem til småøerne, som virkelig er trængt?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jeg står ved, at vi har været med til at lukke job i landdistrikterne.
Det er bare vigtigt at understrege, at der er blevet lukket endnu flere job i København.
Hele øvelsen med at spare på statens budgetter går jo ud på at lukke arbejdspladser, for ellers sparer man ikke nogen penge.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-11:
Den holder jo ikke.
Det er fuldstændig rigtigt – det står vi også ved – at vi i Venstre under den daværende regering sagde: Ja, vi skal have rationaliseret på området.
Det står vi fuldstændig ved, også at der skulle findes nogle penge på området.
Men når det så kommer til at skulle placere de arbejdspladser, er det lige præcis dér, kæden ryger af, for det var der, man så at sige skulle sætte foden ned og trække en klar streg i sandet og sige, at når man skulle placere de arbejdspladser, skulle man jo netop placere dem i landdistrikterne og uden for København.
Det er der, kæden ryger af for Det Radikale Venstre og for den nuværende regering, når man siger: Nej, dem flytter vi så væk fra resten af Danmark og ind til København.
Det må da have været en forkert beslutning, når vi nu hører om, at man egentlig gerne ville gøre det godt, men så gør lige det modsatte.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jo, det gør det.
Der var jo en spareplan på statens budget, og der har også været noget underskud, hvor man bare har ladet stå til i statsforvaltningerne eksempelvis.
Og det har vi netop gjort, selv om der har været de her meget, meget store underskud og det her meget store sparekrav.
Det var i øvrigt den borgerlige regering, som vedtog det.
Men kan ikke spare så meget på de offentlige budgetter, uden at der også bliver tabt nogle arbejdspladser i landdistrikterne, men fordelingen er til gavn for landdistrikterne.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Det er da glædeligt at høre, at Det Radikale Venstre også gerne vil gøre det godt for landdistrikterne.
Som vi tidligere har været inde på, er det meget godt lige at prøve at træde bare et skridt tilbage og se, hvad det rent faktisk var, man gjorde.
Og så må jeg undre mig over, hvordan Det Radikale Venstre her for bare få uger siden kunne være med til direkte at flytte arbejdspladser væk fra provinsen til København, de omtalte jordbrugskommissioner.
Hvordan kunne Det Radikale Venstre, om nogen Det Radikale Venstre, stå på mål for den beslutning og stemme ja til direkte ved en konkret beslutning her at flytte arbejdspladser væk fra landdistrikterne og så stå her nu og sige, at man gerne vil gøre det godt for landdistrikterne?
Det hænger da slet ikke sammen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at have de tanker med, som spørgeren fremlægger her.
Man skal ikke tro, at fordi vi laver landdistriktspolitik og laver visioner og laver strategi, så får vi de hvide stakitter og Morten Korch-stilen og stokroserne tilbage igen.
Den tid er forbi, og den kommer ikke tilbage igen.
Jeg tror, det bliver rigtig vigtigt, at vi forholder os til den virkelighed, der er, og derfor vil jeg godt vende tilbage til det, jeg sagde før.
Jeg var faktisk rigtig glad for, at visionsgruppen har lavet det arbejde, som de har, for de forholder sig til den virkelighed, der er, for det er mennesker, der kommer ude fra den virkelighed, der er derude.
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i det.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-11:
Det forekommer mig, at der er en vis naivitet, eller hvad man skal kalde det, i debatten her, og at man ikke ligesom tager højde for, at der rent faktisk er nogle helt klart objektive forhold, som gør sig gældende i hele debatten om yderområder kontra byer osv.
Der er jo altså i et århundrede foregået afvandring fra landbruget, og det er vel i virkeligheden hovedårsagen til det problem, vi står med.
Der er tale om en afvandring, som er fortsat, og som er taget til de sidste 10-15 år, fordi landbruget har udviklet sig, som det har, med store og større og større brug med meget mindre brug af arbejdskraft – og den arbejdskraft, man bruger, importerer man så i øvrigt fra Ukraine og Letland osv.
Det er i virkeligheden det, man er oppe imod.
Jeg ved ikke, om der er nogen her i salen, der i virkeligheden forestiller sig, at den udvikling kan man fuldstændig vende.
Det forestiller jeg mig ikke man kan.
Man kan selvfølgelig komme med nogle forskellige forslag til at lappe på det, enig, det handler om kollektiv trafik, men det handler da også om at skabe andre produktionsformer ude på landet, herunder økologisk landbrug osv.
Det blev nævnt før, at Grundfos og Danfoss jo er placeret på landet, og forestiller man sig, at man vil begynde at stille krav til private virksomheder om, at de gale mig skal placere sig på landet og ikke der, hvor det i virkeligheden passer dem?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jeg tror, at der, som jeg har læst den, er to ting.
Den ene ting er det, som jeg også refererede til før, nemlig at man skal begynde at tænke i, at man både producerer og forbruger i nærområdet, altså at man ikke transporterer ting så langt væk, som man gør i dag.
Det er den ene ting.
Den anden ting er den tanke, som er i forbindelse med, at man måske bliver nødt til at kigge på landdistrikterne på en helt særlig måde, altså at det kan være nødvendigt at sige, at nogle områder er det ikke muligt at servicere offentligt, man er nødt til at centralisere nogle steder og så sige, at det er dér, det foregår.
Jane Heitmann (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på et tidligere spørgsmål: Hvad vil ordføreren særlig fremhæve fra den rapport, der hedder »Noget tyder på ... Visionsgruppen for Landdistrikters vision for 2030«?
Hvad vil ordføreren særlig gerne fremhæve som det mest visionære, hvis man gerne vil skabe et moderne landdistrikt?
Hvad er det mest visionære budskab i den omtalte rapport?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Det er rigtigt, at ord skaber virkelighed.
Og så skal jeg da beklage, ikke at jeg kom til at sige det, for jeg har jo gjort det med fuldt overlæg, men at jeg har sagt det; de ord skal netop ikke længere være en del af det, der bliver sagt, og skal ikke længere blive brugt.
Jane Heitmann (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Jeg vil godt lige have lov til at citere ganske kort, hvad det er, ministeren skriver.
Han skriver: Vi tror ikke på, at det løser problemet at stemple en gruppe negativt; ord skaber virkelighed, og hvilke ressourcestærke mennesker gider at flytte ind i en ghetto? Jeg hørte ordføreren for kort tid siden i sin tale omtale et område i Danmark som den rådne banan.
Hvad er det, der får ordføreren til at tro, at mennesker har lyst til at flytte ind i en rådden banan?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Jamen det, man skal bruge det til, er jo netop, at få sådan nogle som os – politikerne her på Christiansborg – til at diskutere og også til at begynde at diskutere på en anden måde.
Jeg noterede mig før, at i hvert fald Venstres ordfører har lagt mærke til, hvad visionsgruppen har sagt, og at det også har sat nogle tanker i gang hos Venstres ordfører.
Det kan godt være, at han ikke kan lide det, de siger, men det betyder i hvert fald, at han kommer til at tænke på en anden måde, end han tidligere har gjort.
Og den debat, vi får, bliver så også anderledes, fordi der kommer nogle andre indspil, netop fordi visionsgruppen har tænkt, som de har gjort.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Det med de 400 mio. kr. til storbyerne må hr. Flemming Damgaard Larsen lige uddybe hvad handler om.
Så når hr. Flemming Damgaard Larsen prøver at bilde småøerne ind, at hvis der kommer en ny regering, kommer der endnu flere penge end de 15 mio. kr., vi har fundet,
er det jo et blålys.
Så er det at føre de vælgere bag lyset, for der vil jo ikke komme flere penge til kommunerne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-11:
Jeg kan jo forstå, at ordføreren bare taler udenom og ikke svarer på mit spørgsmål, men så vil jeg spørge på en anden måde, mere konkret og direkte: Hvad vil Det Radikale Venstre gøre, for at de små øer i Danmark kan sikres som levende helårssamfund med bedre færgebetjening, bedre bosætning og bedre erhvervsudvikling?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-11:
Den fremstrakte hånd vil vi da bestemt tage imod.
Det vil jeg i hvert fald gøre.
Jeg har så bare en ting, jeg godt vil høre ordføreren om.
Hvordan hænger det, at der nu skal ske flere ting, sammen med, at Venstre har et forslag om, at der skal være nulvækst?
Der er masser af områder, der skal gøres noget ved, har jeg hørt.
Hvordan får vi styrket landdistrikterne, når der samtidig er nulvækst?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Det mener jeg også at vi gør, for vi har jo faktisk afsat flere penge til erhvervsskolerne.
Jeg mener, at et af de problemer blandt mange, vi har i Danmark, er, at erhvervsskolerne og erhvervsuddannelserne som sådan er blevet for dårlige, og der er også alt for mange danskere, som ikke har respekt for sådant helt almindeligt erhvervsarbejde f.eks. som smed eller tømrer.
Vi kan se, at der er rigtig mange, der går på gymnasiet.
Jeg var selv gymnasielærer, inden jeg kom herind, og det er jo langt over halvdelen af de unge, der starter på et gymnasium.
Det synes jeg faktisk er lidt en udfordring, for det ville være godt, hvis endnu flere ville vælge de almindelige erhvervsuddannelser også.
Der er altså mange, der har valgt det fra, og der er også mange meldinger om, at niveauet er blevet for lavt.
Det er derfor, at vi har afsat penge til at højne kvaliteten af erhvervsuddannelserne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Så vil jeg godt høre: Har ordføreren så i sinde at arbejde videre med nogle af de forslag, de kommer med?
For en af de interessante visioner, de kommer med, er meget i tråd med Dansk Folkepartis »Udviklingsplan for landdistrikterne«, nemlig det her med, at de i fremtiden ser, at der er flere erhvervsskoler ude i landdistrikterne, hvor de har jorden lige i baghånden, og hvor de har midlerne til at bruge det, de skal, på erhvervsskolerne.
Det var faktisk noget, der var helt i tråd med, hvad vi i Dansk Folkeparti fremlagde i vores »Udviklingsplan for landdistrikterne«.
Ser vi her, at regeringen vil arbejde ud fra det, og at vi dermed kunne forestille os at blive enige om noget?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jeg kan forstå på nogle citater af fru Hjermind Dencker, som jeg har læst i en avis, at fru Hjermind Dencker mener, at den måde, vi har talt om landdistrikterne på, har været for dårlig, fordi vi har talt landdistrikterne ned og brugt negative ord som rådden banan.
Lige præcis det mener jeg at den her visionsgruppe har været med til at gøre op med.
Jeg har lagt mærke til den her visionsgruppe i rigtig mange medier, hvor de har forsøgt at fortælle og også med held har fortalt nogle rigtig positive historier fra landdistrikterne, hvilket fru Mette Hjermind Dencker også gør.
Det synes jeg faktisk har været det rigtig gode bidrag fra den visionsgruppe, og det mener jeg også er det, den har skullet, nemlig fortælle, at der er masser af gang i landdistrikterne, der er masser af positive ting, der foregår i landdistrikterne.
Det synes jeg har været rigtig godt ved den visionsgruppe.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Jeg vil godt høre, hvordan ordføreren stiller sig i forhold til regeringens nedlæggelse af visionsgruppen og visionsgruppens program, for man kan jo høre, hvordan ministeren nærmest har taget afstand fra det, inden det kom ud, altså at det bestemt ikke var ministerens holdninger, og at det bare lige var et indspark til debatten osv.
Hvad skal det her program overhovedet bruges til?
Hvordan stiller ordføreren sig i forhold til det her program?
Hvad skal vi bruge det til i debatten, hvis selv den minister, som er skaberen af visionsgruppen, ikke engang kan anerkende det som en del af vores arbejde?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jeg synes, man skal tage hensyn til landdistrikterne, når man laver de her besparelser.
Det, jeg har sagt flere gange i løbet af den her debat, er, at med de besparelser, som den her regering har arvet fra VK, på den statslige administrations område er det i meget, meget høj grad københavnske arbejdspladser, der er blevet nedlagt.
Jeg er godt klar over, at der også er blevet nedlagt nogle stykker i landdistrikterne, men den helt store andel ligger i København.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Til det vil jeg så sige, at det er vigtigt, at vi forsøger at arbejde i samme retning, og at vi forsøger at lave nogle strategier, som sikrer, at den her udvikling ikke fortsætter: at man ikke samler alt i de store byer.
Der vil jeg gerne spørge De Radikales ordfører, om ikke De Radikale måske vil være med til at lave de strategier, så man ikke på sigt får alt samlet i København – at man på en eller anden måde laver en koordinering, og lad os nu tage jordbrugskommissionerne igen, og placerer nogle statslige arbejdspladser også de steder, hvor det kunne være fornuftigt at gøre det, sådan at jordbrugskommissionerne, som arbejder en del med landbrug osv., naturligt måske kunne placeres andre steder end i København.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jo, det er jeg enig i.
Og jeg vil stadig væk fastholde, at det under den borgerlige regering jo ikke var, fordi der var en masse arbejdspladser, der flyttede ud af København.
Tværtimod blev mange af de offentlige arbejdspladser centraliseret på grund af kommunalreformen.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Jeg vil egentlig gerne lige fortsætte med at sige lidt om det med de statslige arbejdspladser.
Det er jo rigtigt nok, som ordføreren var inde på i sin tale, at det er via erhvervsudviklingen, at man også kan styrke yderområderne.
Det var også ordførerens holdning.
Og der vil jeg bare høre, om ikke ordføreren kan give mig ret i, at når man fjerner nogle statslige arbejdspladser fra yderområderne, og lad os f.eks. tage Ribe, er der fare for, at en hel familie flytter fra yderområderne, og dermed en større risiko for, at der sker en affolkning, når befolkningen faktisk rykker mod storbyerne.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Når man skal lave en besparelse i et ministerium, er det selvfølgelig det ministerium, der skal lave besparelsen, derfor kan man ikke lave en strategi, som gælder for alle mulige forskellige besparelser i forskellige ministerier.
Jeg synes, at man skal tage hensyn til landdistrikterne.
Hvis vi f.eks. tager besparelsen på statsforvaltningerne, mener jeg, at man netop lukkede ned i nogle af de større byer.
Det synes jeg er et godt eksempel.
På samme måde er der altså også blevet nedlagt flest job i København.
Så siger hr. Thomas Danielsen, at det ikke er nogen overraskelse, fordi der er flest job i København.
Men det er jo ikke rigtigt, for fordelingen af statslige job, hvis man tager forsvaret med, som man oftest gør, og som består af statslige arbejdspladser, er faktisk sådan, at der er mange statslige arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Derfor er det faktisk godt gået, at en meget stor andel af de arbejdspladser, der er blevet nedlagt, er blevet nedlagt i København.
Hvis hr. Thomas Danielsen gerne vil have tal på det, er de blev givet til Landdistriktudvalget.
Jeg kan ikke huske, om det er 80 pct. eller 90 pct. af de arbejdspladser, der er blevet nedlagt, der lå i København, det er et i hvert fald et meget, meget stort flertal af arbejdspladserne, der er blevet nedlagt i København.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Det er altså ikke en stor overraskelse for Venstre, at antallet af arbejdspladser, der bliver nedlagt i København, er større end ude i provinsen, for det siger sig selv, når nu der er væsentlig flere arbejdspladser herinde.
Derfor kunne det være interessant, hvis ordføreren lige ville oplyse det i procent, i forhold til hvor mange der bor i byen – ikke fordi jeg forventer, at du nødvendigvis lige kan ryste det ud af ærmet – for det var da interessant, hvis man kunne få nogle tal, som var lidt nemmere at forholde sig til.
I forhold til centralisering i VK-regeringens tid, hvor du fremhæver kommunalreformen, går jeg ikke ud fra, at ordføreren er interesseret i, at vi skal tilbage til sognerådene eller tilbage til før kommunalreformen, altså at han ser en gevinst i det.
Og ja, det er klart, at nu er der ikke brug for tre borgmestre, hvis der er tre kommuner, der er blevet lagt sammen; det siger sig selv.
Jeg nævnte det som et eksempel på en centralisering, der er sket lokalt.
Derfor vil jeg bare appellere til, at man ikke nødvendigvis i regeringen tænker centralisering som noget, der skal ske i København.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jeg må med stor skam melde, at det der med, at VK-regeringen var god til at flytte arbejdspladser ud, har jeg godt nok svært ved at se for mig.
Altså, jeg vil mene, at kommunalreformen virkede meget, meget modsat.
Jeg vil sige til hr. Thomas Danielsen, at hvis vi tager vores område, tror jeg, at der er mange kommunekontorer, sygehuse osv., der er lukket rundtomkring, fordi man netop kigger efter at lave de her store enheder.
Så jeg tror, at der er mange landdistrikter, der har mistet arbejdspladser.
Og når jeg tænker på landdistrikter, tænker jeg ikke f.eks. Holstebro by eller Herning by, der tænker jeg på de mindre byer, der ligger rundtomkring.
Jeg havde da gerne set, at hele den besparelse, som der skulle laves, og som VK-regeringen vedtog for den statslige administration, kunne ske i København.
Det tror jeg bare ikke på er muligt.
Og der er det, jeg siger, at en meget, meget stor andel af de job, der er blevet nedlagt, er nedlagt i København.
Og ja, så har det også ramt landdistrikterne, men det har ramt landdistrikterne i mindre grad, end man kunne frygte.
Jeg havde da også gerne set, at der var nogle flere ting, der var blevet holdt åbne.
Men når der skal laves en så stor en besparelse, kommer alle til at tabe noget.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Og tak for ordførerens konstruktive tale.
Jeg synes, at ordføreren var inde på nogle gode ting.
Og noget af det, som ordføreren slår sig meget op på, er det her med udflytning af statslige arbejdspladser.
Det var sådan set det eneste, som sådan fik mig til lige at rynke panden, for der er jeg ikke lige helt på linje med ordførerens tankegang, i hvert fald ikke med regeringens tankegang.
Et eksempel hjemme fra ordførerens eget område er jo miljøcentret, som vi i vores tid først fik – hvad skal man sige? – udflyttet.
Og nu har den nye regering så valgt at centralisere det igen.
Sådan er der rigtig mange eksempler.
Vi var gode til at flytte arbejdspladser ud i vores tid.
Derfor vil jeg bare opfordre den nuværende regering til at prøve at tage den bold op og så tænke på at centralisere.
Og ordføreren nævner jo selv, at man kan blive nødt til at centralisere.
Det er jeg sådan set til dels enig i, men en centralisering behøver ikke at foregå i København.
Man har jo set mange eksempler på, at vi også har lavet centralisering i vores tid, man kan kigge på Udbetaling Danmark og den slags ting og sager.
Så det hele behøver ikke lige at være i København.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Har man sådan en strategi i regeringen, eller er det noget, som De Radikale kunne tænke sig at arbejde for, således at man får koordineret placeringen af de her arbejdspladser?