runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Jeg indrømmer gerne, at man jo bliver glad for lidt, og at man kan komme til at kalde noget gammelt for noget nyt, hvis man er vant til, at der slet ingenting sker.
Det er jo derfor, at jeg også siger: Hvis ikke vi kan finde på andet, så kan vi da prøve at bruge nogle af de varer, der er på hylden, og som er prøvet af og testet og har vist deres succes i 1990'erne.
Jeg vil gerne spørge, om ikke hr. Leif Lahn Jensen lagde mærke til, at der i nogle år i 1990'erne blev mellem 50.000 og 60.000 jobåbninger på grund af orlovsordningerne, hvor ledige fik en chance for at komme ind, og hvor nogle inde på arbejdspladserne fik en chance for at komme ud.
Det vil sige, at de ledige fik en enestående mulighed for at komme ind på arbejdspladserne, som de ikke ville have fået, hvis man havde jobordningerne, og det skabte rent faktisk både gode muligheder for de arbejdsløse og gode muligheder for virksomhederne, altså det, at der er den her rotation eller den her cirkulation, kan man kalde det, på arbejdsmarkedet.
Så ser hr. Leif Lahn Jensen slet ingen muligheder i, at der er det her kæmpestore antal jobåbninger, når man laver det her?
Jeg erkender, at vi ikke har lige så mange arbejdsløse nu, og at jobåbningerne ikke vil blive så store, men lad os så bare sige, at vi havde 25.000 ekstra jobåbninger ud af de her ordninger under de nuværende forhold.
Ville det ikke være en kæmpe fordel for de arbejdsløse at være inde på arbejdspladsen i en periode til fuld løn og på den måde få sig en chance?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Bl.a. kan man jo se, at den socialdemokratiske regering faktisk nu her også gør ret meget af det, som de gjorde i 1990'erne.
Men når jeg snakker med nogle, som var med i 1990'erne, kan de tydeligt huske, hvordan Enhedslisten skældte ud på den daværende regering.
Jeg vil da håbe, at jeg er med om 10-15 år, for så kan det være, at Enhedslisten står og roser den regering, vi har nu; det kunne da være ret interessant.
Det er jo ikke det, vi hører nu.
Det, vi har kopieret fra 1990'erne, er netop det, der kommer i det her Carsten Koch-udvalg, altså det med jobformidling.
Det er rent faktisk det, vi går ind og gør nu.
Det, vi også går ind og gør i forhold til beskæftigelsesindsatsen, er at kigge på den enkeltes indsats, altså på den individuelle indsats; det gjorde man også i 1990'erne.
Så går vi også ind og kigger på uddannelse, hvor vi jo har brugt rigtig mange penge på uddannelse, flere end nogen sinde før: det gjorde man også i 1990'erne.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Jeg tror godt, jeg kan love ordføreren, at Enhedslisten ikke om 15 år kommer til at stå og rose den her regering.
Det er jo også, fordi man efter min bedste overbevisning og på trods af, at ordføreren henviser til, at det jo er noget af det, vi gør i Carsten Koch-udvalget – ja, lad os nu lige se, hvad vi gør i Carsten Koch-udvalget, når det engang kommer – jo sådan stort set gør omtrent det modsatte af, hvad man faktisk gjorde i 1990'erne.
Det, man gjorde i 1990'erne med netop de her orlovsordninger, var jo i virkeligheden at formindske arbejdsudbuddet med henblik på – og det var også det, der i realiteten skete – at det reelle ledighedstal skulle bringes ned.
Det skulle jo så sammenholdes med en samtidig jobskabelsespolitik, og det var jo det, der lykkedes for den daværende socialdemokratiske regering, nemlig at knække kurven, som jo var det store krigsråb dengang.
I dag gør man jo sådan set det modsatte.
Man øger arbejdsudbuddet, og det er ad den vej, der skal skabes nye job, fordi man presser lønningerne på den måde.
Det ved hr. Leif Lahn Jensen jo alt om.
Derfor kan jeg godt love den socialdemokratiske ordfører, at vi ikke kommer til at stå og rose den socialdemokratiske regering, heller ikke om 15 år.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Jeg tror, at folk i Enhedslisten dengang ville have sagt det samme.
Nu var jeg jo så ikke i Folketinget dengang.
I forhold til jobskabelse kan jeg sige, at jeg ikke tror, at Enhedslisten vil benægte, at de masser af milliarder kroner vi har brugt i vækstplaner og i kickstarten til offentlige investeringer, overhovedet ikke giver job.
Selvfølgelig giver de job.
Så vi har da lavet masser af jobskabelse.
Til det der med, at vi må se, hvad der sker med det der Carsten Koch-udvalg, er det eneste, jeg kan sige, at det, man har bedt Carsten Koch-udvalget om at besvare, er følgende: »Hvordan kan samarbejdet mellem virksomheder og jobcentre styrkes, herunder hvordan sikres et optimalt jobmatch, fx så virksomhederne får den mest kvalificerede arbejdskraft, og ledige kommer i varig beskæftigelse?«
Det er sådan set det, de er blevet bedt om at besvare.
Så skal man da ikke komme og sige, som Enhedslisten så gør: Lad os nu se, hvad de kommer med.
Vi har bedt om det, det er det, vi forsøger at få svar på.
Det vil sige, at den her regering forsøger at fokusere på jobformidling.
Det er det samme, som man gjorde i 1990'erne, hvis hr. Henning Hyllested husker det, og det tror jeg at han gør mindst lige så godt, som jeg gør.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Ja, og en ting er nemlig, hvad man skriver ind i nogle formålsparagraffer for et udvalg.
Jeg siger stadig væk: Lad os nu lige se, hvad det pågældende udvalg kommer ud med i forhold til det kommissorium, som der er.
Når hr. Leif Lahn Jensen siger, at vi jo gør, sådan som vi gjorde i 1990'erne, er det faktisk notorisk ikke rigtigt.
Det kan godt være, at man har lavet en kickstart, men den har jo slet ikke det samme omfang som den kickstart, den socialdemokratiske regering lavede i 1990'erne.
Den har slet ikke det samme omfang – som den, man laver i dag.
Den nylige vækstplan, man har indgået aftale om med den borgerlige opposition i det her Ting, hvor man tager 4 mia. kr. og bruger på selskabsskattelettelser, er den ringeste form for jobskabelse, man overhovedet kan finde.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Det lyder, som om at vi hverken bruger tid på det ene eller gør noget i forhold til det andet, til 1990'erne.
Så kan jeg om to ting sige: Vi har aldrig nogen sinde før brugt så mange penge på uddannelse – altså, dvs. flere penge end i 1990'erne.
Jeg kan godt tælle 30 år tilbage og se, at vi så er på den anden side af 1990'erne.
Det vil sige, at ja, vi skaber mange job, og ja, vi gør noget ved uddannelsen.
Hvorfor gør vi alt det her?
Det er netop for at få en bedre økonomi til en bedre velfærd.
Og når vi er inde på det med økonomien, vil jeg sige, at det jo er det, vi skal have styr på, og det er det, jeg igen og igen efterlyser hos Enhedslisten.
Nu har vi haft, jeg ved ikke hvor mange forslag fra Enhedslisten.
Jeg ved ikke, hvor mange forslag vi mangler nu – mangler vi 10, 12, 14, 20 stykker?
Hvor mange milliarder kroner ender vi ud i?
Hvad har Enhedslisten af planer om det?
Det spørgsmål er der rigtig, rigtig mange der stiller.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Jeg bliver klandret for, at jeg ikke vil være med til at lave noget nyt, og så har vi tre forslag fra 1990'erne – det synes jeg er meget morsomt.
I forhold til en voldsom belastning for de arbejdsløse vil jeg sige, at jeg også har snakket med mange arbejdsløse, at det er hårdt for dem.
Vi bekymrer os meget for dem, og det tror jeg også godt at Enhedslisten ved.
Det er jo også derfor, at vi sammen med Enhedslisten har gjort alt det, vi har gjort, i forhold til uddannelse, i forhold til akutindsatserne.
Det er også derfor, at vi har brugt rigtig, rigtig mange penge på at skabe arbejdspladser.
Og det er jo også derfor, at vi har gjort alt, hvad vi kan, for at uddanne de her mennesker.
Det er simpelt hen, fordi vi håber på at få dem i gang i en fart, at vi har brugt så mange ressourcer på det.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Det er lidt trist at få hr. Leif Lahn Jensen på banen, kan jeg høre.
Det giver jo ikke mange visioner i forhold til at lave noget nyt.
Jeg tror, at både hr. Leif Lahn Jensens bagland og fagbevægelsen skriger på, at Socialdemokraterne begynder at lave noget nyt eller at gentænke nogle af de gode ordninger.
Ja, kunne det for den sags skyld ikke også være en meget, meget stor besparelse for det sociale system at undgå skilsmisser, misbrug og konkurser, som vi ser i kølvandet på lang tids arbejdsløshed?
Altså, kunne det på den måde være en fordel for alle parter i samfundet og måske endda en besparelse, hvis man lavede de her ordninger, hvor man levede livet og udviklede sig, mens vi havde krisen, og sagde: Lad os bruge tiden fornuftigt, i stedet for at vi skal piskes igennem de ordninger, vi har i dag?
Nu var ordføreren bekymret for, at vi tager det op i salen, og det har skabt mange spørgsmål.
Det var fra vores side sådan set
først og fremmest en mulighed for politikerne fra de andre partier for at give gode ideer til, hvordan man kan bruge sådan en ordning og ikke bare skal stille spørgsmål, som vi godt kender på forhånd.
Der er så ikke så mange fra Venstre.
Hvad angår en henvendelse til regeringen, synes jeg, det var meget godt.
Der er jo rimeligt pres på for at finde nogle løsninger.
Jeg tror, vi er i en rigtig god situation, der gør, at vi inden for den næste måneds tid nok skal finde nogle ordninger og forhåbentlig også den her ordning, som går ud på at deles om arbejdet.
Jeg vil gerne spørge: Tror Venstre slet ikke på, at det er en voldsom belastning for mennesker og faktisk er nedbrydende for mennesker at gå arbejdsløs, og at det måske er godt at fordele arbejdsløshedens ubehagelige tryk og nedbrydende tryk på flere mennesker?
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
Vi skal skabe vækst.
Det at være ledig er bestemt ikke morsomt.
Det er derfor, at sådan set alle partier i Folketinget er optaget af at få skabt den vækst og de job, der skal gøre, at vi får nedbragt ledigheden, at vi får flere mennesker i arbejde.
Jeg glæder mig sådan set over, at der allerede i dag er 2.000 jobåbninger hver dag på det danske arbejdsmarked.
For det er ikke morsomt at være ledig.
Det er hårdt.
Det er også psykisk hårdt at være ledig, ingen tvivl om det.
Det er også derfor, at vi har indskærpet, at kommunerne har en større forpligtelse til at hjælpe ledige tættere på arbejdsmarkedet og hjælpe ledige i arbejde.
Det er det, vi skal have ud af de 20 mia. kr., vi hvert år bruger på vores beskæftigelsespolitik.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Jamen jeg er glad for de sidste bemærkninger fra Venstre ordfører, fordi det jo i virkeligheden er det, som de her forslag handler om.
De handler netop om, hvad der skal gøres, mens vi venter.
Vi kan være vældig enige om ambitionen om, at det hele handler om at skabe job, selv om vi jo er vildt uenige om midlet.
Jeg mener faktisk ikke, den vækstplan, man har lavet med regeringen, hjælper ret meget i den forbindelse, men lad nu det ligge.
Det er jo, mens vi venter, der skal gøres noget, og jeg er glad for ordførerens bemærkning om, at det handler om at bringe arbejdskraften tættere på det arbejdsmarked, hvor man forhåbentlig engang skal komme til at fungere.
Og der har orlovsordninger vel, som jeg tidligere sagde, jo faktisk bevist deres værd frem for den skov af aktiveringsordninger, vi har, herunder virksomhedspraktik, hvor folk jo render rundt på virksomhederne til kontanthjælpssats eller til dagpengesats uden at få en ordinær løn og ikke er en del af det fællesskab, som er på den arbejdsplads.
Og det medvirker i høj grad ikke til – på samme måde som orlovsordningerne ville gøre for folk, der kommer ind på virksomhederne via en orlovsordning – at man bliver en del af det arbejdsmarked og det fællesskab, som man skal indgå i.
Nej, nu er det jo forskellige former for orlov, vi rent faktisk foreslår, og det er jo for at skabe jobåbninger.
Jeg skal hilse og sige, at det faktisk er sådan, især på det offentlige arbejdsmarked – det er fuldstændig korrekt, men det forekommer også på det private arbejdsmarked – at når man er der til en ringere løn, altså ikke er der til den overenskomstmæssige løn, ikke er der til den løn, som makkeren ved siden af får, så giver det faktisk ikke det samme selvværd.
Det giver ikke vedkommende den motivation til i virkeligheden at komme tættere på arbejdsmarkedet, som det handler om.
Og inden for det offentlige er det jo en kendsgerning, at der har man simpelt hen bare skabt et gråt arbejdsmarked for folk, som er i aktivering.
Man benytter det groft, og når folk har været der i den periode, de skal være der, så skifter man dem ud med nye mennesker.
Og det, de her orlovsordninger handler om, er jo at bringe folk tættere på arbejdsmarkedet, det rigtige arbejdsmarked med rigtige lønninger, så de bliver en del af det fællesskab, som også er en væsentlig del af det at være på arbejdsmarkedet.
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
Jeg ved ikke, hvor meget spørgsmål der var, men jeg vil bare igen konstatere, at Enhedslisten kom med en påstand om, at samtlige kommuner udnytter de her ordninger groft.
Jeg synes, at man jo, som jeg forstår det, bør afvente den undersøgelse, som Enhedslisten har fået sat i værk hos beskæftigelsesministeren, inden at man sådan set beskylder samtlige kommuner i det her land for at udnytte de ordninger groft.
Det synes jeg da.
Altså, man må da afvente undersøgelser og få skabt noget evidens, inden at påstandene flyver gennem luften om, at både de ledige og ordningerne udnyttes groft fra kommunernes side.
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
En gang imellem kommer jeg i tvivl, om vi læser de samme rapporter, og nu bliver jeg så bekræftet i, at det gør vi nok ikke.
Vi læser ikke det samme materiale.
Det er bare et andet værktøj, som vi skal gøre mere brug af.
Jeg mener sådan set også, at virksomhedspraktik kan være et godt værktøj, og specielt i private virksomheder.
Der er mere tvivl om effekten, når det handler om virksomhedspraktik i offentlige virksomheder, men jeg mener bestemt ikke, at man ved at være i virksomhedspraktik sådan bliver sat i en bestemt bås på arbejdspladsen.
Det er absolut ikke min opfattelse.
Min opfattelse er faktisk, at det fører til mange job i den anden ende af det at være ude i et virksomhedspraktikforløb, og at der er mange mennesker, der sådan set har set det som en vej tilbage til arbejdsmarkedet.
Men jeg kan forstå, at Enhedslisten absolut ikke synes om det og synes, at alle skal på uddannelsesorlov.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Tak for det.
Det er forholdsvis enkelt.
Grunden til, at vi fra Dansk Folkepartis side har indkaldt til den her forespørgselsdebat er jo, at vi desværre har kunnet konstatere, at der stadig væk foregår chikane, bl.a. på Nørrebro, men også i andre dele af Danmark, af mennesker, simpelt hen fordi de har jødisk baggrund.
Det mener jeg simpelt hen ikke at vi kan være tjent med; det kan vi simpelt hen ikke leve med.
Det er baggrunden for den her forespørgselsdebat, og jeg håber selvfølgelig, at et bredt flertal i Folketinget vil være enige om at fordømme den chikane.
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at det jo i høj grad er visse grupper med muslimsk baggrund, der står bag.
Jeg håber også, at vi kan blive enige om nogle initiativer, som rækker fremad, så der ikke kun bliver ord, men også lidt handling.
Så det er baggrunden.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-07:
Jeg tror nu altså også, at politiet er enig i, at nogle kriminalitetmønstre er ændret osv.
Det tror jeg nu nok, men lad det ikke blive en kamp på ord om det.
Det er selvfølgelig svært, når der skydes i gaderne osv., men jeg synes en gang imellem, at man glemmer, hvor meget der faktisk er sat gang i under den nuværende regering.
Der er et massivt løft af den økonomiske ramme, som politiet har til at bekæmpe banderne med.
Der er en hel masse gode tiltag, herunder boligsociale tiltag.
Vi samarbejder med kommunerne osv., vi løfter løbende opgaven, og vi overvejer løbende, hvilke initiativer der skal tages.
Men jeg tror ikke, at jeg vil stå her på Folketingets talerstol og offentliggøre nye tiltag, hvis det er det, hr. Karsten Lauritzen spørger til.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-07:
Tak for det svar.
Justitsministeren afviser jo kategorisk, at der er tale om et ændret kriminalitetsmønster.
Det skal vi bare overlade til politiet, og så skal vi som lovgivere intet foretage os.
Der er jeg da glad for, at den radikale ordfører peger på, hvad der skete under den tidligere regering.
Der skete nemlig det, at der var en bandekonflikt.
Det var også sådan, at regeringen tog en række lovgivningsmæssige initiativer.
Man lavede en bandepakke i 2009, som jo til dels har haft en virkning, men vi må også sige – og det er vi i den borgerlige lejr ikke blege for at indrømme – at det ikke har været nok til at håndtere den bandeudfordring, som vi står over for, og derfor er vi villige til at tage yderligere initiativer.
Hr. Jeppe Mikkelsen siger, at man godt vil gøre noget yderligere, men har man nogen bud på, hvad det så skulle være?
Hvad ønsker Det Radikale Venstre at gøre for at imødegå det her ændrede kriminalitetsmønster?
Hr. Jeppe Mikkelsen anerkender jo, at der sker noget på det her område, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-07:
Det synes jeg er svært at sige.
Jeg tror sådan set, at man skal være noget af en spåmand for at forudse, hvordan det kommer til at gå.
Vi så ved den tidligere flerårsaftale for politiet, da VK lavede den, at man jo ikke havde taget højde for en bandekonflikt.
Det vil jeg sådan set ikke bebrejde VK-regeringen, for man kunne jo selvfølgelig ikke spå om, at bandekonflikten ville bryde ud i lys lue.
Ligeledes ved jeg jo heller ikke, hvordan det vil udvikle sig.
Jeg vil sådan set give hr. Karsten Lauritzen ret i, at kriminalitetsmønstrene ændrer sig, ingen tvivl om det, men jeg ser også positivt på, at vi har søsat nogle rigtig gode initiativer, og jeg ser sådan set også positivt på, at vi sammen fremadrettet kan finde nye initiativer, hvis det viser sig, at der er politifagligt belæg for det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-07:
Altså, deler hr. Jeppe Mikkelsen justitsministerens vurdering af, at det her er noget, politiet bare kan håndtere?
Det er lidt besværligt, det er lidt træls, men det får de styr på, og så er der ikke behov for at gøre noget yderligere ud over måske at justere nogle ting.
Eller er hr. Jeppe Mikkelsen af den opfattelse, at der er tale om noget ganske voldsomt og alvorligt, som gør, at vi med rette kan sige, at der er tale om et ændret kriminalitetsmønster, så man også politisk, forebyggelsemæssigt, efterforskningsmæssigt og lovgivningsmæssigt må agere for at imødegå det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-07:
Jeg må sige, at jeg ikke lige præcis har besvarelsen af spørgsmålet i frisk erindring, men jeg vil gerne være med til at kigge på det sammen med hr. Peter Skaarup.
Jeg synes sådan set, det er fornuftigt, at man får mange nøgletal frem.
Jeg synes faktisk også, at vi får mange frem.
Og et andet tal, som hr. Peter Skaarup ikke nævnte, var det tal, der kom frem for nylig.
Det blev sagt, at 362 bandemedlemmer sidder i fængsel i øjeblikket – omkring 20 pct. af de registrerede 1.647, som hr. Peter Skaarup nævnte.
Så jeg synes, at vi har mange nøgletal fremme.
Jeg vil gerne være med til sammen med hr. Peter Skaarup at kigge på, om vi har brug for endnu flere.
Det vil jeg ikke afvise.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
Grunden til, at jeg spørger, er også, at Dansk Folkeparti har den opfattelse – og jeg tror sådan set, at Det Radikale Venstre er enige – at for at kunne have en oplyst debat og for at kunne tage de rigtige initiativer er det også vigtigt at have et totalt overblik over, hvad det egentlig er, der er facts.
Altså, hvad er det, der foregår, og hvor er det, at skyderierne foregår?
Jeg står her med et svar fra justitsministeren på spørgsmål 716, hvoraf det faktisk fremgår, at der ikke findes et overblik over, hvor mange voldsepisoder med relation til bandekonflikten der har været, fordi man ikke indsamler sådan nogle oplysninger systematisk.
Og det kom egentlig lidt bag på mig, for jeg vurderede, at det var nogle oplysninger, som umiddelbart ville være til stede.
Vi ved, hvor mange bandetilknyttede der er – det er 1.647, har vi fået at vide i Retsudvalget.
Vi ved, hvor mange der ikke er danske statsborgere – det er 235.
Men vi kan altså ikke få et totalt overblik over, hvad der er af episoder.
Vil Det Radikale Venstre arbejde for, at vi får sådan et overblik, så vi kan få den reelle faglige og saglige diskussion ud fra det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-07:
Nu ved jeg jo ikke, om hr. Peter Skaarup hentyder til noget specifikt – måske kan hr. Peter Skaarup udbygge det – men umiddelbart er jeg da positivt indstillet over for at have en oplyst og velbegrundet debat.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
Jeg synes, det er meget positivt, at Det Radikale Venstres ordfører også mener, der er brug for engagement og ressourcer til at bekæmpe banderne, for de skaber utryghed hos borgerne.
Der er ingen tvivl om, at det er en sund og fornuftig holdning til tingene fra Det Radikale Venstres side.
Jeg tror også, at det er vigtigt, at vi har et godt overblik over, hvad der bliver gjort for at forhindre bandernes aktiviteter, og også har et overblik over, hvad det så er for nogle aktiviteter, der foregår.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstres ordfører, om Det Radikale Venstre er enig i, at det er et vigtigt grundlag at have for hele debatten om bekæmpelsen af bander, at vi har et totalt overblik over, hvor mange skudepisoder og knivepisoder der har været forårsaget af bander.
Ole Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jo tak.
Ja, det er rigtigt, der er første gang hørte om De Konservatives idé, tænkte jeg: Det kan der være noget om.
Jeg skal ikke på forhånd sige, at jeg kan overskue alle juridiske konsekvenser af at gennemføre den, og om der ville være nogle problemer.
Det kan vi måske få anledning til at komme dybere ned i i Retsudvalget, men jeg synes, at der var noget musik i ideen med at spørge, hvordan man kan forhindre den adfærd, vi ser.
Det var i virkeligheden også det, jeg sigtede til i min ordførertale, hvor jeg sagde, at vi skulle sørge for hele tiden som samfund at spørge: Hvordan er det, vi ser den her type kriminalitet udvikle sig, og for hver gang det her problem popper op eller viser sig igen, desværre, så spørge, hvilke nye sanktionsmuligheder vi har, når problemet viser sig igen.
Og der synes jeg i virkeligheden, hvis jeg kigger på de tre partier, der står bag forslaget til vedtagelse, VKO-partierne, at det er De Konservative, der er kommet med det bedste forsøg på at lave noget politikudvikling, der faktisk kunne løse problemet, og det var det, jeg forsøgte at anerkende.
Tom Behnke (KF), 2013-05-07:
Jeg tror ikke, at det juridisk er det store problem, for i dag har vi jo den ordning, at hvis en forsmået ekshustru bliver ved med at chikanere manden, så kan hun få et tilhold om, at hun ikke må opsøge manden.
Det kan man give administrativt.
Det, vi foreslår her, er, at man gør det ved domstolene, altså bare for at sagerne ikke skal ankes til domstolene, og de så tager tid igen, men at det er ved domstolene, at man afgør de her ting, hvis en forsmået ekshustru chikanerer eksmanden, eller hvis bandemedlemmer render rundt og prøver på at slå hinanden ihjel og skyder i gaderne.
Så hvis man kan i den ene situation, kan man vel også i den anden.
Så det kan ikke være det juridiske argument, der er.
Det må være, fordi man endnu ikke er helt klar til at gribe den bold, vi har spillet, og sige: Det er da den vej, vi skal gå.
Derfor vil jeg høre hr. Ole Hækkerup, om man fortsat vil overveje det her, og ikke bare overveje det, men rent faktisk gøre noget ved De Konservatives forslag, fordi det vil helt konkret komme til at give og gøre en forskel.