runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg skal begynde med at beklage, at det kan være svært at give svar inden for taletiden på de meget lange og noget fortænkte spørgsmål, som hr. Jesper Langballe begiver sig ud i.
Derfor er jeg også nødt til at sige, at vi må forholde os til det konkrete.
Sandheden er jo den, at hr. Jesper Langballes parti har været med, har lagt stemmer til den internationale aktion imod Irak, der gør, at der nu er så meget uro og så mange flygtninge internt i Irak.
Det ansvar er man nødt til at tage på sig.
Når det er sagt, er vi også nødt til at tage alvorligt, at FN siger, at hvis folk tager tilbage til Syd- eller Mellemirak, risikerer de, der i dag ikke er flygtninge, at blive berettigede til asyl.
Hvis ikke vi skulle tage det alvorligt, er jeg lige ved at sige, at så synes jeg ikke, vi lever op til vores opgave som ansvarlige parlamentarikere.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Jeg siger tak for svaret.
Så vil jeg lige følge det sidste svar op ved at sige: Vi ved alle sammen, at der har været borgerkrigslignende tilstande i de byer, hvor der er rigtig mange indvandrere, især i Paris og Marseille.
Hvis man nu nede i Irak sagde, at man havde hørt, at der er så uroligt i Europa, at man slet ikke kan tænke på at rejse til Danmark eller sende nogen derop, ville hr. Simon Ammitzbøll så ikke finde, at det var en lidt forkortet slutning, der måske var baseret lidt for meget på avisoverskrifter, som man ikke rigtig havde forstået meningen med?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg håber, at jeg kan nå at svare på begge hr. Jesper Langballes spørgsmål.
Til det første vil jeg sige, at det er Det Radikale Venstres holdning, at drøftelser selvfølgelig skal kunne foregå også under mere lukkede former, men det, der er det vigtige, er, at man bagefter følger Justitsministeriets retningslinjer for godt lovgivningsarbejde, der siger, at der skal være 30 dage til at få første-, anden- og tredjebehandling i Folketinget.
Det er sådan set det, vi gerne vil værne om, så også de partier, der ikke har været med, kan få lov til seriøst at arbejde med det forslag, der ligger i salen.
Det er vi nemlig ret interesserede i.
Om det andet må jeg sige til hr. Jesper Langballe: Det Radikale Venstre anerkender, at der er forskel på situationerne forskellige steder i Irak.
Det har jeg sådan set også gjort rede for allerede tidligere i løbet af debatten.
Men så må man jo gå ind og se på, hvad det så er, man tilbyder de folk fra Syd- og Mellemirak.
Det spørgsmål har jeg stillet til flere af VKO-partiernes ordførere uden held, og det svæver stadig i luften, hvad svaret er.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Jeg synes næsten, at der mangler sådan noget stemningsfuld, uhyggelig underlægningsmusik bagved hr. Simon Emil Ammitzbøll, når han siger: I lukkede lokaler, i lukkede lokaler har man vedtaget det her.
Nu vil jeg da godt medgive hr. Simon Emil Ammitzbøll, at forbrydelser ofte bliver planlagt i lukkede lokaler, men det gør faktisk også seriøse lovforslag, når man har politiske forhandlinger.
Så jeg vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll – det er det første spørgsmål: Mener han, at man burde gennemføre politiske forhandlinger for åbne døre?
Det andet, jeg vil sige, er, at hr. Simon Emil Ammitzbøll bliver ved med, ligesom de andre oppositionsordførere, at tale, som om UNHCR har sagt, at der er uro overalt i Irak, så der kan man ikke sende folk hjem til.
Er hr. Simon Emil Ammitzbøll vidende om, at Nordirak ikke er et område, man flygter fra, men et område, man flygter til?
Hr. Steen Gade har nævnt de internt fordrevne fra Syd- og Centralirak, der samles i Nordirak og er en stor belastning for dem, fordi der er så fredeligt.
Hvordan kan det være, at et land, der er lige så stort som herfra og ned til Paris, bliver behandlet, som om det var én grød?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
UNHCR anbefaler, at man ikke hjemsender folk til Syd- og Mellemirak.
Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at der er tale om borgerkrigslignende tilstande.
Jeg synes faktisk ikke, at man kan vurdere den her sag alvorligt nok.
Så må jeg sige til fru Henriette Kjær: Når vi fra radikal side ikke har været involveret dybt i processerne, er det jo, fordi regeringen ikke har ønsket en pragmatisk tilgang til løsningen af situationen om de afviste irakiske asylansøgere.
Man har ikke ønsket at indgå i drøftelser med hverken Socialdemokraterne eller Det Radikale Venstre.
Så det er klart, at vi ikke har været med i de drøftelser, da vi ikke har været inviteret.
Andet kan jeg sådan set
ikke sige til det.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Det sjove er, at De Radikale og for den sags skyld også Socialdemokraterne har bekymret sig så meget om processen og gjort sig selv til så små politikere, men til gengæld store politiske kommentatorer, der kommenterer hele spillet, der har været.
Og man mener at vide, hvad De Konservative har krævet, og hvad de ikke har fået, og at Dansk Folkeparti har trumfet noget igennem.
Men man har åbenbart ikke ment at vide eller forsøgt at sætte sig ind i – hvad der ellers også har været temmelig klart efter statsministerens pressemøde – hvad forslaget nok kunne handle om, så man også kunne begynde at sætte sig ind i det.
Det synes jeg er lidt underligt.
Man ved en hel masse om – det er man meget overbevist om – hvordan forhandlingerne har kørt, og hvem der er blevet trumfet, men man mener ikke at have vidst, hvad forslaget har handlet om.
Jeg er enig i, at det er fremsat for sent – det er ikke godt – men jeg synes, at det her er at overspille.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at man har brugt fra den 27. marts, hvor statsministeren kom med sin udmelding, til den 16. maj, hvor det her forslag blev fremstillet, til at sidde i lukkede lokaler – ministeren, Venstre, De Konservative sammen med Dansk Folkeparti – og lave en aftale, som fuldstændig har tromlet fru Henriette Kjærs partis ønsker ned, som bukker sig fuldstændig for Dansk Folkeparti, om at sende folk tilbage til et land, hvorom Forsvarets Efterretningstjeneste har sagt, at der er borgerkrigslignende tilstande.
Jeg synes, at man først og fremmest skulle koncentrere sig om at finde en fornuftig løsning på de her menneskers problemer i stedet for at sætte dem i det umenneskelige dilemma, som man vælger at gøre med den her aftale.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Jamen vi er jo enige om – det har vi fået opklaret nu – at De Radikale vil stemme imod det her forslag, også uanset hvad der bliver svaret på spørgsmålene.
Det er fair nok, at man godt vil have opklaret nogle ting, men man har allerede nu besluttet sig for, at man vil stemme imod.
Man kan jo nå det.
Der er altså nogle dage til at stille en række spørgsmål i, og man kan få sine svar.
Og hvis man så har flere spørgsmål, kan man jo godt stille dem på almindelig vis ud over fristen til det her lovforslag og så få opklaret alle de her ting.
For man har jo besluttet sig for at stemme nej.
Har jeg ikke ret i det?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg er utrolig glad for, at hr. Helge Adam Møller netop bruger det eksempel.
Der var nemlig tale om en situation, hvor hele verdenssamfundet var i oprør efter det uhyggelige terrorangreb på World Trade Center i USA i september 2001.
Der var tale om, at man skulle have en FN-sanktioneret aktion i Afghanistan, som Danmark skulle støtte op om.
Det var en reel hastesag.
Her er der jo ikke tale om det, man ville kalde en hastesag.
Om Folketinget bliver indkaldt til en tredjebehandling i midten af juni, hvor almindelige mennesker endnu ikke har fået lov til at gå på sommerferie, tror jeg sådan set ikke ville kunne ødelægge noget for nogen, heller ikke for Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-22:
Jeg er da enig med ordføreren i, at det er et vigtigt lovforslag.
Om det er kontroversielt, ja, det er det jo, for det kan vi høre på debatten.
Så det er altså en frivillig ordning.
Men når vi nu hæfter os ved det med, at det er vigtigt og kontroversielt, og at der er den korte tid, kan den radikale ordfører så ikke bekræfte, at Folketinget eksempelvis i december 2001 gav dispensation til at behandle, at man sendte danske jægersoldater til Afghanistan.
Vi behandlede faktisk den sag på mindre end 1 døgn.
Jeg var formand for Forsvarsudvalget.
Den lov var også meget kontroversiel.
Alligevel sagde man: Det her er vigtigt, og det behandler vi på 1 døgn.
Her har vi dog trods alt 14 døgn.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg vil starte med at takke for, at spørgeren i lighed med ordførerne medgiver, at den procedure, der er, ikke er særlig tilfredsstillende.
Derudover er det da klart, at Det Radikale Venstre, hvilket også fremgik af min ordførertale, ikke umiddelbart har en positiv holdning til det forslag, som ligger.
Men for mig er det vigtigt at understrege, at det sådan set er to forskellige ting.
Vi havde gerne været med til en dispensation i forhold til de almindelige regler i langt de fleste tilfælde.
Det har hr. Helge Adam Møller jo ret i.
Vi synes bare, at det her er en så vigtig ting, så kontroversiel en ting, en ting, vi vil have ret mange spørgsmål til, som vi gerne vil have afklaret, og derfor synes vi, at det ville være rimeligt, at man sagde, at vi havde den tid, der skulle være.
Det kunne jo også være, at man, hvis man overhovedet havde haft lyst til at invitere Det Radikale Venstre og andre partier til forhandlinger om det her, var nået frem til noget, der ikke var hundrede procent identisk med det her, men var noget mere kompromisagtigt og mere pragmatisk.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-22:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke er særlig tilfreds med den korte tid, der er til behandling af lovforslaget.
Det hørte jeg også både Venstres og De Konservatives ordførere sige, men også, at der jo var fortilfælde for det: Hvis en regering havde noget, den mente var meget vigtigt, så dispenserede man normalt.
Men hvis man nu tænkte sig, at man udsatte det her forslag til efteråret – et forslag, der i øjeblikket er et flertal for i Folketinget – tror hr. Simon Emil Ammitzbøll så, at Det Radikale Venstre eller for den sags skyld nogle af de andre partier, der i øjeblikket ikke er i regering eller er støttepartier, vil stemme for?
Om vi brugte 2 måneder, 4 måneder eller 6 måneder, er det så ikke bare at stikke hinanden blår i øjnene?
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Jeg mener, at afviste asylansøgere skal rejse hjem, når forholdene er til det.
Men det forslag, som ligger her, er efter min vurdering ganske enkelt pistolpolitik.
Der bliver holdt en pistol for tindingen af de her mennesker, og det er ikke ordentligt.
Og vi ved også, at flygtede irakere, der er vendt hjem til tilsyneladende rolige områder, har været udsat for forfølgelse af forskellig karakter.
Det kan hr. Jesper Langballe vel ikke være blind for.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Altså, jeg tror måske, Det Radikale Venstre skal være lidt forsigtige med at tale om, hvordan der bliver lavet politiske aftaler, som så bagefter er, som de er.
Men når det er sagt, er vi jo ikke uenige i, at det her ikke er den optimale situation.
Men ligesom hr. Simon Emil Ammitzbøll så mange gange har efterlyst fra regeringens side, at den er lidt pragmatisk – det var så i forhold til selve indholdet af lovforslaget – så appellerer jeg blot til oppositionen om at være lidt pragmatisk med hensyn til at sætte tingene lidt i proportioner, når det handler om, hvad substansen egentlig er i det her forslag.
Jeg vil faktisk gå så langt som til at sige, at jeg ville kunne forstå det, hvis oppositionen blev præsenteret for et lovforslag, som var dybt kompliceret, som på flere måder ændrede individers retsstilling – og hvis det var i negativ retning, ville det selvfølgelig være særlig kritisabelt, at der ikke var længere tid.
Det er bare ikke det, der er tilfældet.
Det er faktisk et ret ligetil lovforslag, som handler om at give nogen et tilbud og en mulighed, som kan tages i brug allerede hen over sommeren.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
... undskyld, hr. Jesper Langballe.
Det er mennesker, der skal hjælpes.
Men det korte og kontante spørgsmål fra mig lyder: Hvad har de her mennesker, der skal rejse hjem til Irak i en situation, hvor landet er erklæret i en borgerkrigslignende tilstand, at gå ind i den her aftale med?
Kan hr. Jesper Langballe prøve at fortælle mig: Hvad har de at byde ind med i den her aftale?
Er det ikke omsonst at forestille sig, at mennesker i de her situationer og under de her konditioner vil tage imod det tilbud, som er skitseret fra regeringens side?
Søren Gade (V), 2007-05-22:
De er nu begyndt at blive ansat igen, ligesom folk, der var ansat i den tidligere irakiske hær, er på vej ind igen i en erkendelse af, at det er bedre at have dem inde som en del af løsningen end at have dem udenfor som en del af problemet.
Så kan jeg sige til hr. Jens Christian Lund, at den bog, jeg skrev om dansk forsvar sammen med hr. Troels Lund Poulsen, Venstres politiske ordfører, var en bog, som gav mig et godt indblik i Forsvaret, og det var så en bog, hvis indhold jeg jo siden hen er blevet holdt op imod, i og med at jeg nu sidder som forsvarsminister.
Det gode ved at være politiker er, at man også har retten til at blive klogere.
Og derfor er der nogle af de ting i den bog, som jeg skrev, som jeg måske – hvad skal vi sige? – på daværende tidspunkt syntes var indlysende kloge, men som, når jeg ser dem fra min stol i dag, måske er knap så kloge.
Men jeg kan sige til hr. Jens Christian Lund, at dele af det, der står i den bog, vil jeg arbejde videre for, hvis jeg får lov at sidde som minister frem mod næste forsvarsforlig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Christian Lund (S), 2007-05-22:
Det, ministeren lægger frem her, burde jo have sin helt egen debat.
Der er jo altså ingen tvivl om, at man har fået fjernet Saddam Hussein, og det har været genialt.
Men man har også ødelagt hele det system, der egentlig var bolværket imod den islamistiske fundamentalisme.
Og det håber jeg ministeren vil erkende i hvert fald ikke var særdeles hensigtsmæssigt gjort af koalitionen.
Det er altså regeringen, der er gået ind i den krig, og som har været skyld i det.
Er der nogle af de goder i det, der stod i den bog, der måske skal bruges i fremtiden, når vi skal diskutere det næste forsvarsforlig og vurdere, hvordan vi egentlig skal klare indsatsen, så den bliver bedre end den, vi gjorde i Irak?
Søren Gade (V), 2007-05-22:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Jens Christian Lund her fra talerstolen: Jeg har aldrig nogen sinde opfattet hverken hr. Jens Christian Lund eller for den sags skyld andre fra hr. Jens Christian Lunds parti som illoyale over for soldaterne.
Jeg sagde på et offentligt møde i går, at når det handler om soldaternes sikkerhed, kan man være uenig i den politiske beslutning, men jeg har ikke mødt modstand hverken hos Socialdemokraterne eller hos andre partier i Folketinget, når det handler om beslutninger, der vedrører soldaternes sikkerhed.
Så vil jeg godt sige til hr. Jens Christian Lund, at da jeg tiltrådte som forsvarsminister i april 2004, var man godt og vel i gang i Irak.
Jeg har sagt i en avisartikel, at freden ikke har været forberedt godt nok i Irak.
Man kan vinde en krig med militære midler; man kan ikke vinde en fred.
Det er ikke noget, jeg har lært udenad, det er en – hvad skal vi sige? – livsfilosofi, jeg har.
Der skal være noget andet at tilbyde end våben.
Men der er jo ikke noget, der er gjort i ondskab i forbindelse med Irak.
Man havde en forventning om, at irakerne selv var mere interesserede i at få et demokrati.
Det viste sig så, at den sekteriske vold tiltog, fordi det var som en – hvad skal vi sige? – trykkoger, og der var et meget stort had mellem specielt shiaer og sunnier.
Det er så det, den irakiske regering kæmper med i øjeblikket, og det er så det, vi må gå ind og hjælpe irakerne med at komme over ved at opfordre til, at der kommer en politisk aftale mellem de forskellige religiøse fraktioner i deres land.
Kun det kan stoppe myrderierne.
Jens Christian Lund (S), 2007-05-22:
Jeg vil godt starte med at sige, at hvis jeg har sagt, at ministeren ikke stillede op i debatter, så vil jeg gerne trække det tilbage, for det mener jeg selvfølgelig ikke.
Det, jeg sagde til ministeren, var, at der jo var et antal mennesker, der rådede ministeren til at forberede freden bedre, før koalitionen gik ind i krigen, og der er det min klare oplevelse, at ministeren ikke lyttede til et antal mennesker, som egentlig havde en særdeles god baggrund for at vurdere det.
Vi kan tage en af ministerens egne partimedlemmer, Poul Dahl, som jo har haft nogle fantastisk gode synspunkter.
Så vil jeg gerne sige til ministeren, at hvad angår debatten, anklager jeg ikke ministeren, men der er andre medlemmer af partiet Venstre, der, når man har diskuteret og tilladt sig at komme med nogle andre synspunkter om krigen i Irak, direkte har beskyldt en for at være illoyal både over for Danmark og over for soldaterne.
Det vil jeg meget gerne høre, om ministeren vil vurdere er en fair måde at diskutere på fra et af regeringspartiernes side.
Jeg vil sige til ministeren, at det jo er således, at i det øjeblik man er med i en koalition, har ministeren ansvaret for ikke bare den indsats, som de danske soldater gør – for der er en ting, vi er enige om, og det er, at de danske soldater har gjort en fremragende indsats i området – men jo også, som medlem af denne regering, ansvaret for, hvordan hele koalitionsindsatsen har været i Irak.
Jeg kunne selvfølgelig, hvis jeg var ond, spørge ministeren: Hvordan synes ministeren, at koalitionen har klaret det?
Da jeg ikke er ond, så vil jeg ikke spørge om det, for jeg ved jo godt, at ministeren er nødt til at sige, at det ikke går ret godt.
Men kan ministeren ikke prøve her at forklare, hvorfor ministeren, dengang vi havde debatten før krigen, var meget ensidig i vurderingen og ikke deltog i en debat med dem, der havde nogle andre holdninger til missionen i Irak?
Søren Gade (V), 2007-05-22:
Nu kom hr. Jens Christian Lund lidt sent, og så skal jeg gentage det, jeg sagde til hr. Morten Bødskov.
Jeg har før sagt det her i Folketingssalen, det har jeg gjort tidligere i dag, nu gør det gerne igen til ære for hr. Jens Christian Lund:
Sikkerhedssituationen i Irak er ikke så god, som vi i regeringen havde håbet på, og som vi havde forventet.
Men det laver ikke om på det faktum, at der er en lovlig og demokratisk valgt regering i Irak, som nu ønsker at overtage noget af ansvaret for sikkerheden i deres land.
Vi har været med til sammen med koalitionen at uddanne over 330.000 politifolk, folk fra forsvaret og fra Indenrigsministeriet, som passer på infrastrukturen, og det gør, at den demokratisk valgte irakiske regering nu vil overtage ansvaret mod syd.
Men som jeg startede med at sige, er sikkerhedssituationen ikke så god, som jeg havde forventet, og som jeg havde håbet, men den er god nok til, at irakerne nu selv ønsker at prøve kræfter med at overtage ansvaret i specielt den sydlige del af landet.
Og det må vi så tage til efterretning.
Vi er der på en invitation fra den irakiske regering på baggrund af et FN-mandat, og vi siger nu pænt farvel og tak.
Vi har indfriet det løfte, vi gav den irakiske regering, ligesom vi har opfyldt det, som vi har sagt til danskerne at vi ville, nemlig hjælpe irakerne til at blive herrer i eget hus i den sydlige del af deres land.
Jens Christian Lund (S), 2007-05-22:
Jeg vil godt starte med at sige til ministeren, at jeg sætter stor pris på ministeren, men det klæder måske ikke ministeren at blive så sur over et spørgsmål, der bliver stillet her.
Kan ministeren ikke erkende, at regeringen har et meget stort ansvar for det, der er sket nede i Irak?
På ministerens fødselsdag forud for sidste valg var der en debat i tv, hvor folketingskandidaten for Holstebrokredsen meget klart lovede befolkningen, at det ville gå godt i Irak, forudsætningerne var i orden.
Hvordan synes ministeren, at det er gået med det løfte, som folketingskandidaten for Holstebrokredsen gav be folkningen, efter at vi har været i Irak i en længere periode?
Søren Gade (V), 2007-05-22:
Jeg kan garantere hr. Morten Bødskov, at jeg på intet tidspunkt hverken skal, har eller vil have møder med Forsvarets Efterretningstjenestes chef eller andre med henblik på at påvirke den trusselsvurdering, der ligger her til Folketinget.
Det kan jeg garantere hr. Morten Bødskov for ikke har foregået og ikke vil foregå.
Men jeg kunne jo også spørge hr. Morten Bødskov – det kan jeg så ikke – hvad definitionen er på borgerkrig.
Hvis man læser hele Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering, får man et mere nuanceret billede, end hvis man bare nøjes med at læse de fire første linjer, som hr. Morten Bødskov og andre nu har spurgt ind til i flere uger.
Det er nemlig sådan, at der er en differentieret sikkerhedssituation i Irak.
Hvis man ikke er klar over det, kan man jo bare selv rejse derned, og så kan man ved selvsyn konstatere det.
Man kunne jo f.eks. tage nogle af de direkte fly, der går til den nordlige del af Irak, hvor forretningsfolk tager til flere gange om ugen for at tjene penge og skabe danske arbejdspladser.
Spm. nr. US 141
Morten Bødskov (S), 2007-05-22:
Lad mig sige, at det er en temmelig overraskende retorik, forsvarsministeren anvender om de vurderinger, som kommer og igennem årene er kommet fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Nu siger ministeren, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan skrive lige, hvad de vil, underforstået, at ministeren forbeholder sig retten til, når det er politisk opportunt, at feje den pågældende vurdering til side.
I hvert fald signalerer han, at han er uenig i den.
Det er virkelig en overraskende udmelding.
Mit sidste spørgsmål vil være: Vil forsvarsministeren garantere, at de stillingtagender, som forsvarsministeren kommer til at tage, og som han her har taget, hvor han altså har været uenig med Forsvarets Efterretningstjeneste, ikke under nogen omstændigheder kommer til at påvirke Forsvarets Efterretningstjenestes arbejde og det resultat og de vurderinger, som efterretningstjenesterne kommer med, når Folketinget skal træffe den her type beslutninger?
Søren Gade (V), 2007-05-22:
Nu må jeg jo sige, at de vurderinger, der kom fra Forsvarets Efterretningstjeneste, blev lagt åbent frem og ligger til grund for den beslutning, som jeg ved hr. Morten Bødskov er med til at træffe, nemlig beslutningen om at trække soldaterne hjem og sende fire helikoptere og 55 mand til den sydlige del af Irak.
Så det må jo have indgået i hr. Morten Bødskovs beslutningsgrundlag, ligesom det i øvrigt indgår i mit.
Men det ændrer bare ikke ved det faktum, at jeg ikke anerkender begrebet om, at der er borgerkrig i hele Irak, for det er ikke det indtryk, man får, når man rejser dernede, ej heller det indtryk, man får, når man taler med de politikere, som sidder med det daglige ansvar dernede.
Det hverken kan eller vil jeg lave om på, når jeg har en anden opfattelse.
Men jeg anfægter jo ikke Forsvarets Efterretningstjeneste vurderinger.
De kan skrive lige, hvad de vil.
Det har de så gjort, og det bliver åbent lagt frem, og det indgår som en del af hr. Morten Bødskovs beslutningsgrundlag.
Det vil det også gøre fremover.
Jeg har ingen intentioner om, at jeg kan, vil eller skal blande mig i, hvad forsvarets efterretningstjeneste skriver.
Morten Bødskov (S), 2007-05-22:
Jeg må sige, at jeg faktisk er lettere rystet over, at forsvarsministeren kan tage så let på det her spørgsmål.
Er vi sikre på det?
Kan vi være sikre på, at det har den tyngde, som sådan noget tydeligvis tidligere har haft i forbindelse med beslutninger med den her rækkevidde?
Kan vi være sikre på, at ministeren står bag?
Eller render ministeren tilfældigvis ind i en journalist og fejer det fuldstændig af banen og rokker ved det beslutningsgrundlag, som nødvendigvis må bygge på de forudsætninger, som en efterretningstjeneste ikke bare her i landet, men også i andre lande arbejder ud fra?