runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-11-14:
Vi kan fra konservativ side naturligvis støtte forslaget, da vi er medforslagsstillere.
Det har hele tiden været meningen, at retssager, der kunne gennemføres ved de lokale afdelingskontorer, skulle gennemføres lokalt.
Udviklingen har vist noget andet, og derfor er det desværre nødvendigt med dette beslutningsforslag, som pålægger regeringen at sikre, at domstolene i deres planlægning af retsmøderne lever op til reformen.
Vi er således enige i både reformen og dette beslutningsforslag, som skal sikre, at retssager med kun en dommer afvikles i de lokale afdelingskontorer i henholdsvis Thisted, Grenaa, Tønder og Haderslev.
Og det skulle jeg sige på vegne af hr. Tom Behnke.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-14:
Jeg taler på vegne af SF's sædvanlige ordfører, og jeg har egentlig lyst til at vende tilbage til sådan en mere forsonlig tone.
Vi kan så også se positivt på det og sige, at det heldigvis er de færreste, der har brug for vores retssystem, men de, der har, oplever i disse år, at afstanden øges, ikke kun til retterne, men til myndighederne generelt.
Når vi så alligevel ikke støtter forslaget, handler det jo om, at vi stort set alle sammen vedtog domstolsreformen fra 2006.
Den tog sigte på at finde en balance mellem hensynet til at behandle sagerne borgernært og hensynet til en effektiv opgavevaretagelse, der planlægges og udmøntes lokalt.
Det var væsentligt at sikre, at alle borgere uanset bopæl skulle kunne regne med et ensartet højt fagligt niveau, når deres sag behandles.
Så i respekt for, at vi er en del af en aftale, står vi ved de aftaler.
Jeg skal dog være den første til at beklage de mange centraliseringsreformer, som vi har været vidne til igennem de seneste år, og som jo altså, uanset hvordan vi vender og drejer det, har været en kæmpe udfordring for vores yderområder.
Kommunalreformen, politi- og retsreformen, samlingen af skattecentre, sammenlægning af uddannelsesinstitutioner – ting, der hver for sig kan lyde ganske fornuftigt, men som samlet set og stort set tømmer yderområderne for funktioner. Og det er jo bare et forhold, vi er nødt til at erkende. Det er jo utrolig alvorligt, og jeg tror, vi bliver nødt til at have mere blik for det i tiden fremover, når vi skal lave lovgivning.
I den aktuelle sag har justitsministeren jo lovet at iværksætte en undersøgelse af fordelingen af sager mellem hovedtingsteder- og bitingsteder; det er vi glade for, og det synes vi rent faktisk er fornuftigt.
Og findes der nogen ting, der skal rettes op på, er muligheden jo også derfor, og derfor ser vi frem til, at den del af arbejdet bliver gjort.
Så vil jeg afslutningsvis tillade mig at opfordre til, at tankegangen bag det her forslag, altså om nærhed, huskes, når de næste tanker om en nødvendig reform skulle gribe folketingsmedlemmerne.
Det kunne jo være en god idé.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-14:
Jeg vil starte med at slå fast over for hr. Torsten Schack Pedersen, at der er stor opbakning til, at lokale sager skal behandles lokalt.
Der er bare ikke nogen, der ved, om de tal, hr. Torsten Schack Pedersen læser op, er et udtryk for, at det ikke sker, og derfor er der stor opbakning til, at vi undersøger det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Torsten Schack Pedersen om noget.
Han holder fast i, at det vil være en god idé at vedtage det beslutningsforslag, som det ligger her, som vil pålægge regeringen at lave lovgivning, så alle endommersager bliver behandlet i et afdelingskontor, når der er sådan et, og det vil så også indebære alle endommersager, som geografisk har en større tilknytning til hovedtingstedet.
Det er sådan, beslutningsforslaget er formuleret.
Og det er nu engang sådan, at regeringen, hvis vi vedtager det, så skal gøre det, der bliver sagt, fordi det er Folketinget, der bestemmer.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er det urimeligt, hvis sigtede, tiltalte og betjente skal køre til et afdelingskontor, selv om sagen har sit udspring i et lokalområde nær hovedtingstedet?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-14:
Det ændrer jo sådan set ikke på, at der vil være en eller anden fordeling af sagerne mellem Holstebro og Thisted, og det vil der også være fremadrettet.
Altså, jeg vil meget nødig gå ind i en meget konkret lokal diskussion af fordelingen mellem de to, men jeg vil, som jeg sagde før, til gengæld gerne klarlægge fordelingen, også på det konkrete plan, mellem hovedtingstederne og afdelingskontorerne
jeg deler sådan set den ånd, der er i beslutningsforslaget, om, at nærhed er vigtigt, og det tror jeg gælder på rigtig, rigtig mange områder.
Omvendt skal vi jo hele tiden finde balancepunktet mellem nærhed og tilgængelighed på den ene side og kvalitet og faglighed på den anden side.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Det er bare påfaldende, at det så er et medlem fra Thistedkredsen, der skal stå og fremføre det her forslag.
Jeg vil gerne række en hånd ud til Venstre og sige, at jeg gerne vil være med til at undersøge reformens konsekvenser for sagsfordelingen mellem hovedtingsted og afdelingskontor.
Men det er lidt påfaldende, at de to medlemmer af Retsudvalget fra Venstre, der var her ved den forrige sag, nu er gået, og så sidder vi tilbage og har kun et medlem fra Thistedkredsen.
Undskyld mig, hvis jeg synes, det er påfaldende, men det synes jeg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Jeg synes virkelig, det er udtryk for radikal arrogance, når den er værst.
Altså, helt ærligt, skal man være afskåret fra at gå op i sager, som har en lokal interesse?
Jeg troede egentlig, at et af formålene med den måde, som vi vælger folk på til Folketinget, er, at vi skal repræsentere de områder, som vi er valgt i, og være med til at løfte nogle af de problemstillinger, der er der.
Så er jeg jo glad for, at der er opbakning til det, for det er jo ikke et forslag, som jeg står alene med.
Det er et forslag, som udspringer af noget, som Venstre arbejdede med i VK-regeringens tid.
Så det er jo ikke noget, der er opstået fra den ene dag til den anden.
Hr. Jeppe Mikkelsen vil kunne finde det her i et udspil fra Venstre fra tilbage i 2011, tror jeg.
Så jeg synes, det er en arrogant måde at angribe en problemstilling på, som er reel, nemlig at der er borgere, der oplever, at den nærhed i retsbetjeningen, som var forventet med den domstolsreform, vi lavede tilbage i 2006 med virkning fra 2007, ikke føres ud i livet.
Så er vi nogle, der er optagede af, at det bliver realiseret, og det skal så nedgøres som et eller andet stunt.
Det synes jeg helt ærligt er at gøre grin med de folk, som er ramt af den her problemstilling.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Vi vil gerne være med til at se på, hvad konsekvenserne af domstolsreformen har været.
Det vil vi meget gerne være med til at gøre.
Det hørte jeg også en udstrakt hånd fra justitsministeren i forhold til.
Men det her er en større ændring.
Det er en konkret ændring af en reform, som var meget sagligt gennemarbejdet, og det står jeg ikke sådan lige en fredag formiddag og medvirker til at ændre på.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Jeg er ked af at høre, at det generer ordføreren at se nogle nye ansigter i Folketinget, som vedkommende ikke selv er vant til at samarbejde med i Retsudvalget: Hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre har en lokal forankrig i Thisted, og jeg er også skyldig, for jeg er landdistriktsordfører, og jeg ser det her ud fra en landdistriktsvinkel og ud fra et ønske om at have statslige arbejdspladser i landdistrikterne.
Det fantastiske er jo, at vi er forskellige og har nogle forskellige interesser i det her.
Jeg vil godt lige spørge ordføreren, om ordføreren virkelig mener, at vi lægger os fast på, at det skal være endommersager, uanset hvor det er, fordi vi her vil pålægge regeringen at komme med et lovforslag?
Tror ordføreren ikke på, at der i det lovforslag, som regeringen her pålægges at komme med, selvfølgelig er plads til, at det laves på en måde, så det giver mening for alle, der bor i yderområderne nær et afdelingskontor der, og for dem, der bor i nærheden af et hovedkontor?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Jo, jeg tror sagtens, at det kunne gøres mere præcist, end det sådan lige umiddebart er beskrevet i beslutningsforslaget.
Det tror jeg absolut.
For at vende tilbage til det, som ordføreren startede med: Jeg synes sådan set, det er relevant at have den diskussion om statslige arbejdpladser og hvor, de skal placeres.
Den diskussion havde vi også i forbindelse med domstolsreformen, da den i sin tid blev fremlagt af VK-regeringen.
Der blev der faktisk kun tilføjet to ekstra afelingskontorer og to ekstra retskredse til det, der egentlig var oplægget, og det var bl.a., fordi man ville brede domstolene mere ud end det, der sådan set til at starte med var lagt op til fra VK-regeringens side.
Så jeg synes sådan set, det er relevant at gøre.
Vi bliver nødt til at arbejde meget sagligt med det, og det synes jeg bare ikke man gør, når man siger: Okay, vi stiller os op her en fredag formiddag og tænker, at vi vil ændre en reform, som det tog mange år at gennemføre, og som der lå hundredvis af siders betænkning forud for.
Det synes jeg ikke er sagligt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-11-14:
Jamen det er jo heller ikke det, det handler om.
Det handler om, at der i sin tid blev vedtaget en reform, hvor vi nu kan se, at de ikke bliver benyttet i praksis.
Selv om vidnerne, de tiltalte og alle sammen bor i Grenå, skal de alligevel til Randers.
Vi har vedtaget noget, og så kan vi se, at det altså ikke fungerer rent lokalt.
Er det så ikke vores pligt som politikere lige at åbne op for det igen og se på, om der er noget, vi yderligere kan gøre for at skærpe det her?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Jeg vil meget gerne være med til at drøfte nærhed i retsbetjeningen, og jeg vil meget gerne være med til at drøfte fordelingen af sager mellem hovedtingsted og afdelingskontor i hele landet.
Det er absolut en relevant problemstilling osv.
Det kan vi så gøre i Retsudvalget, hvor vi kan sætte os og diskutere, om der skal tages nogle skridt til at evaluere det her punkt i domstolsreformen.
Men det bliver ikke her en fredag i Folketingssalen, at vi sådan lige med et snuptag ændrer sagsfordelingen mellem hovedtingsted og afdelingskontor.
Det gør det ikke, hvis det står til mig.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-14:
For det, der står, er, at alle endommersager kan afvikles ved afdelingskontoret i de retskredse, hvor der er etableret et afdelingskontor under hovedtingstedet.
Det må så også gælde alle de sager, hvor de personer, der er involveret i en endommersag, har en større tilknytning til hovedtingstedet rent geografisk.
Så kan det da godt være, at der er et problem, og det føler fru Mette Hjermind Dencker og hr. Torsten Schack Pedersen meget at der er, og så vælger man at løse det på en måde, som skaber et problem for nogle andre mennesker.
Jeg tror, at jeg har svært ved at forstå det her forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-14:
Jeg vil godt spørge fru Pernille Skipper i relation til ordførertalen, om ordføreren kunne uddybe lidt, hvor Enhedslisten mere konkret ser man kunne udvide anvendelsen af samfundstjeneste inden for sager om den personfarlige kriminalitet.
Er Enhedslisten f.eks. af den opfattelse, at det kunne være en god idé at udvide brugen af samfundstjeneste i nogle tilfælde til sager om voldtægt eller grov vold?
Jeg kan forstå, at ordføreren og Enhedslisten ønsker at udvide det, men kunne ordføreren ikke uddybe, hvor man synes man kunne gå langt videre, end det er tilfældet i dag?
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-14:
Jeg skal på vegne af vores ordfører sige følgende: Samfundstjeneste er en fornuftig sanktion med mange fordele.
Den har først og fremmest vist sig at give mindre gentagelseskriminalitet.
Derved sparer vi flere ofre for en ubehagelig oplevelse, og vi sparer såmænd også på samfundsbudgettet, fordi fængsler er dyre og ikke altid den bedste løsning, når det handler om at undgå ny kriminalitet eller fastholde den dømte i en ellers fornuftig livsbane.
Så selv om jeg måske ikke synes, det burde være nødvendigt, vil jeg da godt lige give det pip, at samfundstjeneste er en straf.
Det, vi diskuterer, er sådan set, hvilke straffe der kan være fornuftige, og om vi skal bruge de fornuftigste straffe.
Det er også grundlæggende vigtigt, synes vi i hvert fald i SF, at den dømte leverer noget tilbage til samfundet for den skade, han eller hun har forvoldt.
Det kræver altså en aktiv indsats fra den dømtes side, og det er et vigtigt skridt i at erkende, at man rent faktisk har forvoldt skade.
Men endelig betyder det jo også, at samfundstjenesten kan løses, så den ligger sideløbende med uddannelse eller arbejde og dermed sikrer, at de mennesker træder videre i deres tilværelse, så de får mulighed for ikke yderligere at ødelægge deres egne livschancer.
Derfor kan SF støtte forslaget, som indeholder en udvidelse af brugen af samfundstjeneste til flere kriminalitetsformer, og som medfører, at private virksomheder nu også kan bruges som aftjeningssteder, og at behandlings- og uddannelsesprogrammer kan indgå.
Det giver altså nye muligheder at spille på, og det, der er det allervigtigste, er jo rent faktisk, at vi får nedbragt kriminaliteten i vores samfund.
Det er klart, at spørgsmålet om en skærpelse af straffen for ny kriminalitet i prøveperioden måske ikke lige er det, vi synes er allervigtigst i den her sammenhæng.
Den viden, vi har, viser, at skærpede straffe ikke nedbringer kriminaliteten.
I SF vil vi jo ikke lade det element stå i vejen for, at flere kan få chancen for at få en straf som samfundstjeneste, og det er det, lovforslaget åbner mulighed for.
Det er vores klare håb, at man som dømt vil gribe de muligheder, der ligger.
Det vil være særdeles godt for den enkelte.
Det vil også være godt for samfundet, og der vil ikke blive begået så meget ny kriminalitet.
Så sluttelig skal jeg varsle, at SF vil følge op på Dommerforeningens årsmøde, hvor flere retsordførere erklærede sig villige til at sikre, at fodlænker også kan pådømmes ved domstolene.
Jeg håber, at vi enten kan enes om et ændringsforslag til dette lovforslag eller alternativt en beretning.
Det giver mening, at domstolene, som jo i forvejen har mange informationer om dømtes vilkår og personlige forhold, også kan tage stilling til, om fodlænke eller samfundstjeneste også kan være vejen frem.
Så vi støtter i bund og grund forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-14:
Det lyder rigtig godt, og jeg ser frem til drøftelserne.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Som lovforslaget ligger, synes jeg, det er udmærket, men vi er altid åbne over for at forhandle, og jeg synes sådan set, at hr. Jan E. Jørgensen var ret konstruktiv i sit ordførerindlæg lidt tidligere, og jeg havde heller ikke nogen bemærkninger til det, så det er jeg sådan set villig til drøfte med hr. Jan E. Jørgensen og Venstre.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-14:
Nu omtalte hr. Jeppe Mikkelsen et voldstilfælde, hvor en ung person i affekt er blevet provokeret på et værtshus og derfor har begået vold.
Der siges, at man i sådanne tilfælde skal kunne bruge samfundstjeneste.
Det er jo det, man gør i dag.
Det er jo retspraksis i dag.
Nu behandler vi et lovforslag, som går ud på at ændre retspraksis, så domstolene også skal idømme samfundstjeneste i sager, hvor der ikke foreligger det, man kalder forudgående uoverensstemmelser, når gerningsmanden ikke er ung.
Der tales om, at der ikke skal være nogen særlige ting, der gør sig gældende i sager om simpel vold.
Det eneste, man skal se på, er, om der er tale om en førstegangsforbryder, så altså også når det gælder fuldvoksne mennesker, som fuldstændig uprovokeret uden nogen grund angriber andre og udøver vold mod andre, skal man kunne bruge samfundstjeneste.
Er regeringen villig til at gå ind i en drøftelse af, om vi kan undgå den udvidelse af begrebet vold, der lægges op til i lovforslaget?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Jeg er for så vidt enig i, at Kriminalforsorgen selvfølgelig skal forsøge så godt, det er muligt, at sørge for, at folk, der nu engang sidder i fængsel, ikke bliver inspireret og hvervet til f.eks. rocker-bande-miljøet eller for den sags skyld får andre gode ideer.
Så det er jeg for så vidt enig i, men jeg tror stadig på, at vi kan gøre mere for at sørge for, at folk slet ikke ender i fængsel.
Det har også en præventiv virkning, der har indflydelse på, om folk fremadrettet begår kriminalitet.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-14:
Jeg er sådan set ikke uenig i, at samfundstjeneste – det gav jeg også udtryk for – kan være brugbart i nogle situationer.
Hvad angår det andet, som hr. Jeppe Mikkelsen nævner, om den dårlige påvirkning i fængslet, vil jeg sige, at det vel ikke er op til os her i Folketinget at lovgive om, at de svage indsatte skal undgå de stærke ansatte.
Jeg er enig i, at man kan bare prøve at adskille folk, der afsoner, så man ikke sætter førstegangsindsatte sammen med hardcore kriminelle, som har lidt erfaring på området.
Det er jeg meget enig i, men jeg mener stadig væk, at det ikke er vores opgave at stå her og sortere i det.
Det synes jeg vi skal overlade til Kriminalforsorgen.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ikke ordføreren kunne være enig med mig i.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Det kan vi altid diskutere.
Jeg gætter på, at vi har forskellige definitioner i Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Det håber jeg faktisk næsten på vi har.
Men når jeg siger, at vi ikke skal blande alt for mange mindre kriminelle, småkriminelle, vi kan kalde dem, hvad man vil, med de hardcore kriminelle, så er der en god pointe i det, for hvis man f.eks. som ung har begået simpel vold i affekt på et værtshus, man har været fuld, man har ikke tænkt sig om, skal man selvfølgelig have en straf.
Men frem for at vi sætter vedkommende i fængsel og lader personen lege med HA og bandemedlemmer fra andre miljøer, synes jeg faktisk, at vi skal se på, om vi kan straffe alternativt.
Så kan vi kalde dem småkriminelle eller mindre kriminelle, men vi er i hvert fald enige om, at det er dårligt, hvis de bliver lige så hardcore kriminelle som bandemedlemmer.
Og der er bare en tendens til, at fængsler af og til bliver en forbryderfabrik, og det vil vi radikale gerne være med til at bekæmpe.
Det er jo ikke, fordi jeg synes, at kriminelle nødvendigvis skal nurses, men det handler om, at vi skal undgå flest mulige ofre i det her samfund.
Vi skal bekæmpe, at der bliver flere folk i det her samfund, som bliver udsat for en forbrydelse.
Det synes jeg er mit fornemste mål som retsordfører.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-14:
Tak for det.
En af de ting, som ministeren lægger vægt på, er med udgangspunkt i afdelingskontoret i Thisted at sige, at fordi det til at starte med dækkede både Thisted og Morsø Kommuner, blev der afviklet relativt for mange sager.
Så har justitsministeren jo fuldstændig ret i, at der efterfølgende skete det skred, at flere ting blev flyttet fra afdelingskontoret til Holstebro, men altså, dengang retsreformen blev vedtaget, blev det slået fast under udvalgsarbejdet, at afdelingskontoret skulle dække både Thisted og Morsø Kommuner.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-14:
Det er sådan set et meget, meget enkelt spørgsmål.
Ordføreren er selv inde på, om samfundstjeneste har en præventiv effekt eller ej, altså, om det forhindrer folk i at begå kriminalitet, at der er udsigt til, at hvis de gør det, kan de få samfundstjeneste eller fængsel for den sags skyld.
Så siger hr. Kim Christensen , at det tror man ikke på at samfundstjeneste har.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Er der nogen som helst forskningsresultater, der peger på, at samfundstjeneste har en mindre generel præventiv effekt end f.eks. fængselsstraf?
Jeg tror, det eksempel, jeg nævnte i min ordførertale, var i forhold til narkotikakriminalitet, især hvis det er kombineret med behandling, som der jo også bliver lagt op til at man faktisk kan med det her nye lovforslag.
Så det er ikke Enhedslistens intention at foreslå, at voldtægt eller mord skal være omfattet af samfundstjeneste.
Men vi følger meget nøje med i forskningen i, om det her kan bruges på andre former for personfarlig kriminalitet, selvfølgelig med hensynet til, at der er den her retsfølelse, selv om det er et ulogisk argument.
Men vi vil meget gerne se samfundstjeneste udvidet så meget, som det overhovedet kan, hvor det stadig væk er anvendeligt og brugbart og med sigte på, at der bliver færre ofre i fremtiden.
Det synes jeg er spændende, så næste gang vi er i tvivl om en præventiv effekt, en form for straf, spørger vi hr. Kim Christiansen om, hvad der ville afskrække hr. Kim Christiansen mest fra at begå kriminalitet, og så lovgiver vi ud fra det.
Jeg kan oplyse, at al den forskning, der er på det her område, og som jeg er kommet i nærheden af – jeg har faktisk set noget – viser, at det er fuldstændig ligegyldigt, om der er udsigt til samfundstjeneste eller fængsel, når man taler om den afskrækkende effekt, altså den generalpræventive effekt.
Men jeg ved ikke, om det er noget, hr. Kim Christiansen heller ikke tror på.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-14:
Tusind tak, formand.
Jeg vil starte med at nævne, at vi Radikale kan støtte dette forslag.
Vi bakker op om, at vi hele tiden – igen og igen – tænker på, hvordan vi kan indrette vores straffevæsen mere intelligent, for vi skal straffe, så det virker, og her er samfundstjeneste en af grundpillerne.
For det første sørger samfundstjeneste for, at folk i højere grad kan holde fast i de gode elementer i deres liv.
For det andet gør samfundstjeneste, at småkriminelle ikke møder hærdede kriminelle og får en masse nye dårlige legekammerater inde i fængslet.
Det er simpel sociologi: Man påvirkes ganske enkelt af dem, som man omgås, og vi skal forsøge at holde småkriminelle væk fra de mere hardcore elementer i det kriminelle miljø.
Derfor har den her regering også tidligere udvidet brugen af samfundstjeneste.
Dengang var det i forhold til det maksimale antal timer.
Nu er vi igen klar til at tage det her redskab endnu mere i brug.
Det er dog vigtigt at få understreget, at det ikke er alle, der skal i samfundstjeneste, men vi Radikale er af den opfattelse, at flere godt kan blive underlagt vilkår om samfundstjeneste, sådan som forslaget lægger op til.
Det synes vi især, fordi lovforslaget også lægger op til at skærpe vilkårene i den fastsatte prøveperiode – også efter at man har aftjent sine timer i samfundstjeneste.
Denne del har vi naturligvis fra radikal side skullet overveje.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne fremhæve noget, som på mange måder er ret banebrydende, nemlig at en del af samfundstjenesten efter vurderingen nu også kan komme til at foregå i et uddannelses- eller behandlingsprogram.
Det synes jeg simpelt hen på mange måder er glimrende.
Jeg har selv tidligere været ude at advokere for lignende tanker, så det kan jeg kun bakke op om, og jeg tror, at det især vil være rigtig godt for kriminelle, der bøvler med misbrug, samtidig med at de er kriminelle, og for unge kriminelle.
Det er virkelig nogle grupper, vi skal have stor fokus på.
Det er et godt og gennemarbejdet forslag fra Straffelovrådet, som jeg ærlig talt tror at vi glemmer at takke og i stedet for selv tager æren for det arbejde, som de løbende gør med at modernisere vores straffelov.
Men jeg vil sådan set
gerne rose det arbejde, og som så mange gange tidligere er det et gennemarbejdet og solidt juridisk arbejde, som gør vores straffelov bedre og mere nutidig.
Så samlet set kan vi Radikale altså bakke op om dette forslag.