runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-29:
Det er såmænd ikke mig, der påstår, at jeg er den klogeste inden for det her felt.
Og jeg lytter til, at de argumentationer og de forskere, der beskæftiger sig med det her område, nu siger til os: Vi er nødt til at have afsat et fast timetal på det her område for at sikre en ensartethed i de unges viden og de unges redskaber til at gå et aktivt seksualliv i møde på en sund måde, som de kan trives med, og ikke en måde, hvor de bliver udsat for uønskede seksuelle kontakter eller endda overgreb, sådan som vi desværre også ser det forekommer.
Men jeg er da meget glad for, at ministeren vil være med til at undersøge, hvorvidt der kan findes fælles fodslag for det her.
For jeg må sige, at jeg blev noget overrasket, da jeg for nylig hørte Venstres ordfører - jeg var til en debat i P1 med Venstres uddannelsesordførersige, at vi måske skulle til at overveje, om vi overhovedet skal have seksualundervisning i skolerne mere, for det må være forældrenes opgave nu; det der med, at skolerne skal have ansvar på det område, er vist noget fra 1970'erne.
Det blev jeg meget rystet over, og jeg er glad for og tager det som et signal fra ministeren i dag om, at ministeren ikke er enig med sin uddannelsesordfører i, at den opgave fuldstændig skal ud af folkeskolen, men at vi måske tværtimod kan kigge på, hvordan vi kan styrke seksualundervisningen og de unges uddannelse inden for det her område.
Bertel Haarder (V), 2009-04-29:
Kender jeg Venstres ordfører ret, har hun tænkt på forældrene i skolebestyrelserne.
Jeg tror ikke, at hun har nogen hensigt om, at vi skal afskaffe seksualundervisningen.
Jeg har ikke noget imod at drøfte den rapport i skoleforligskredsen.
Jeg er skeptisk over for at gå over til timetalsstyring.
Jeg mener, at vi skal styre på mål og ikke på midler - og det synes jeg i øvrigt at vi i højere grad skal begynde at gøre overalt i den offentlige sektor: styre på mål i stedet for på midler.
Det er den måde, vi kan afbureaukratisere på.
Jeg glæder mig sådan, hver gang vi har den helt konkrete debat med Socialdemokraterne, for det viser sig næsten hver gang, hvem der vil bureaukratisere, og hvem der ikke vil.
Så velkommen tilbage i de gamle socialdemokratiske betonpositioner, hvor man vil bestemme, og hvor man er klogere osv.
Jeg har det godt som den liberale dyrker af frodighed og lokalt initiativ.
Regeringen opfordrer til, at man bruger de muligheder, der er for holddannelse i de ældste klasser.
Der kan man holddanne i op til halvdelen af tiden - det er der stort set ingen, der gør, men vi opfordrer til, at man gør det.
Jeg har forhørt mig hos skoleledere, og de vil gerne have en forenkling af disse regler.
Det kom desværre ikke med i afbureaukratiseringsrunden, men regeringen ønsker det.
Jeg ved godt, at vi ikke kan få det igennem i skoleforligskredsen, og det er ikke svært at forstå, efter man har hørt fru Antorini, og det er jo en ærlig sag.
Ingen skal være i tvivl om, at regeringen ønsker det.
Så beder vi kommunerne om at tænke nyt, og det var også det, fru Anne-Mette Winther Christiansen gjorde.
Man kan oversætte det, hun sagde, som: Var der ikke nogle flere, der kunne gøre det samme som det, de gør i Esbjerg?
Så kan man diskutere, om det skal være pligtigt eller ej.
Jeg kommer ikke til skoleforligskredsen og beder om, at det skal være pligtigt, men jeg synes virkelig, at nogen skal gå foran.
Så vidt er jeg fuldstændig enig med fru Anne-Mette Winther Christiansen.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-29:
Jeg må virkelig indrømme, at jeg synes, at den debat, der lige har været, er fuldstændig absurd.
Statsministeren lukkede op for mere holddannelse.
Sådan må man tolke statsministerens udmelding, for ellers giver hans udmelding bare ikke nogen mening.
Venstres uddannelsesordfører lukkede - på vegne af Venstres folketingsgruppe, går jeg ud fra - op for mere holddannelse.
Det var det, der blev sagt, så jeg går ud fra, at det er det, man mener.
Så kommer undervisningsministeren på banen og siger til Altinget, at der ikke bliver lukket op for mere holddannelse.
Jeg aner ikke, hvad regeringens linje er - det er selvfølgelig svært at kommentere en linje, som man ikke aner hvad er, men det er da i den grad frustrerende, at ministeren nu står og siger: Vi opfordrer.
Nej, ministeren må tilskynde.
Det er ikke nok bare at stå og opfordre.
Vi kan jo stå her og opfordre nok så meget, som vi har lyst til, men jeg ved ikke, hvor mange kommuner, borgmestre eller folkeskolelærere der har tid til at se den her debat, så det er ikke nok bare at opfordre.
Man skal gøre noget aktivt for at fremme, at der kommer mere holddannelse i folkeskolen.
Dansk Folkeparti er for mere holddannelse i folkeskolen, fordi det ikke bare gavner de stærke elever, men også de dårligere stillede elever.
For når man kommer ind på et hold, hvor den faglige spændvidde ikke er så stor, er der alt andet lige bedre forudsætning for den enkelte lærer til at målrette undervisningen til den enkelte elev - det gælder både i toppen, i midten og i bunden.
Så jeg vil bare gerne vide: Hvad er regeringens holdning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Nu blev jeg jo helt lettet over, at det ikke var mine bilag, jeg skulle stå og redegøre for.
Så hatten af for det.
Må jeg så bare sige, at jeg jo er glad for, at jeg nu får lejlighed til at fortsætte den diskussion, som hr. Morten Bødskov slap.
Jeg har været finansminister i 3 uger, og Socialdemokraterne fisker en artikel frem.
Hvad er det, Socialdemokraterne helt nøjagtig lover på det her område?
For det er da vigtigt - og det tror jeg er en ting, som Socialdemokraterne må vænne sig lidt til fremover - at man ikke bare kan stå og love noget, men at man er nødt til ligesom at redegøre for, hvad det så er, man konkret vil gøre.
Hvad er det socialdemokratiske løfte?
Rasmus Prehn (S), 2009-04-29:
Nu hører vi det igen fra finansministerens side: udenomssnak og dårlige undskyldninger, et forsøg på at kaste bolden over i den socialdemokratiske lejr.
Det har jo været helt lysende klart fra socialdemokratisk side, hvad vi ville på det her område.
Vi har lovet at afskaffe de her lukkedage, og vi har også sat penge af til det.
Vi vil gerne løfte den økonomi, der er til rådighed i landets kommuner.
Det ville regeringen ikke, og da i diskussionen om kommunernes budget for 2009 gjorde vi altså opmærksom på, at når man kigger på, hvad der er til rådighed pr. barn i kommunerne, er der mindre til rådighed i 2009, end der var i 2008.
Det betyder et velfærdstab, det betyder velfærdsforringelser, og regeringen har nu brugt et halvt år på ikke at lytte til den advarsel, vi er kommet med, på ikke at tage situationen alvorligt.
Hvorfor tager man ikke kommunerne alvorligt og lytter til dem, så man ikke skal løbe fra sine egne løfter?
Det bliver da lidt småpinligt, at man bliver ved med at love noget, og så indfrier man det ikke.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Nu skal jeg snart møde Kommunernes Landsforening, og der forventer jeg da så, at de vil tage det på bordet, og det vil vi så drøfte.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-29:
Det er jo lidt sent at komme med det her.
Vi har altså en situation nu
det skal vi lige være opmærksomme på - hvor det her jo handler om hårdtarbejdende familier, som ikke kan komme på arbejde, fordi de ikke kan få passet deres børn, fordi der lige pludselig er lukkeuger.
Og så kan finansministeren da ikke komme, som om det er en helt ny sag, og sige: Jeg skal snart mødes med Kommunernes Landsforening, og så må vi se, om vi kan finde ud af det.
Det er jo altså tilbage i 2007, at man har lovet at løse det her problem, og i mellemtiden er det ikke blevet løst.
Jeg vil spørge finansministeren: Er det ikke pinligt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Nej - i modsætning til Socialdemokraterne, som jo i deres regeringsperiode løste alle problemer.
Man kan jo sådan set undre sig over, at vi i dag har nogen problemer overhovedet, så gode som Socialdemokraterne var dengang.
Men tingene ændrer sig jo.
Jeg har været finansminister i 3 uger, og jeg vil drøfte det her med Kommunernes Landsforening.
Som gammel beskæftigelsesminister vil jeg have meget fokus på, at vi ikke indsnævrer det fleksible arbejdsmarked, vi har, for folk skal selvfølgelig kunne passe deres arbejde og få deres børn passet.
Så der vil jeg tage diskussionen med Kommunernes Landsforening.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-29:
Så vil jeg faktisk gerne spørge til en udtalelse, som faldt fra videnskabsministeren forleden dag om gruppeeksamen.
For videnskabsministeren blev – apropos frihedsgrader - interviewet om sit nye udspil om flere frihedsgrader.
Da blev han konkret spurgt til, om han ville være med til at afskaffe den meget centralistiske styring af eksamensformerne, som regeringen jo har pålagt uddannelsesinstitutionerne.
Hertil svarede ministeren: Nej, for der er jo et flertal imod det i Folketinget, og hvis jeg fremsætter et forslag om det, ja, så vil der nok komme modstand fra folketingsflertallet.
Skal det efter undervisningsministerens opfattelse forstås sådan, at der kunne findes et alternativt flertal, som ønsker at genindføre gruppeeksamen?
Vil ministeren gå i dialog med videnskabsministeren, som jo altså tilsyneladende gerne vil ændre den her meget centralistiske styring af eksamensformerne, så vi kan få gjort op med det én gang for alle?
Christine Antorini (S), 2009-04-29:
Jeg har med interesse fulgt de udmeldinger, der kom i forbindelse med den nye statsministers tiltrædelse på bl.a. uddannelsesområdet, og jeg kan forstå, at der bliver rustet til en værdikamp, der handler om, at nu skal eliten styrkes i uddannelsessystemet.
Det synes vi i og for sig ikke at der er noget problematisk i, for nu er det jo sådan, at folkeskoleloven allerede i dag siger, at undervisningen skal være for alle børn, så de kan bruge deres evner bedst muligt.
Det vil sige, at der skal være undervisningsdifferentiering; der skal være tilbud til dem, der har svært ved nogle ting, og til dem, der heldigvis - og det er det store flertal - klarer sig rigtig godt, og så skal der også være tilbud til dem, som har nogle særlige talenter eller nogle særlige behov, fordi de er ekstraordinært begavede.
Sådan er det i dag i folkeskolen.
Men når statsministeren så alligevel lancerer, at nu skal der gøres noget helt særligt for eliten, er det, at jeg er nødt til at spørge undervisningsministeren: Hvad er det egentlig, Venstre har i tankerne?
Hvad er det, man ikke kan gøre i dag i forhold til børn, der har nogle særlige behov, uanset om det er, fordi de har nogle særlige behov, fordi de har nogle faglige problemer, eller fordi de har nogle særlige talenter?
Det kan selvfølgelig være, at det bare er sådan noget, ministeren siger, at der skal gøres noget særligt for eliten, og at der ikke ligger noget i det, men jeg går da ud fra, at når statsministeren lancerer det her som det vigtigste i værdikampen, er det, fordi Venstre vil ændre noget, i forhold til hvordan det er i dag.
Bertel Haarder (V), 2009-04-29:
Fru Christine Antorini har jo bekræftet, at der er brug for statsministerens melding, for både han og jeg synes, at det er godt, at der er skoler, der går nye veje, også skolen i Esbjerg, som med massiv opbakning fra fru Antorinis partifæller jo synes, at der skal være et tilbud til elever, der gerne vil et større pensum.
Der viste det sig så, at det er hr. Kim Mortensen og fru Christine Antorini imod.
Fru Antorini fører ligefrem en kampagne imod det, men her er det altså, at regeringen står for det frodige synspunkt, det synspunkt, at man skal have lov til at tage den slags initiativer, når blot man overholder de overordnede rammer, der gælder for den danske folkeskole.
Så statsministerens ord kom jo i rette tid.
Det viste sig, at Socialdemokraterne havde brug for at høre det.
Vi står vagt om skolernes frihed til at bruge den rummelighed, der er i folkeskoleloven.
Det var det, han sagde.
Christine Antorini (S), 2009-04-29:
Så bliver jeg nødt til at spørge lidt mere præcist, for det er jo ikke alene statsministeren, der har været ude at sige, at der skal gøres meget mere, og at det er alt for begrænset, hvad folkeskolen kan.
Det har Venstres uddannelsesordfører, fru Anne-Mette Winther Christiansen, også været ude at sige.
Hun har lanceret, at kommunerne nu skal kunne lave eliteklasser, at enhver kommune skal kunne lave sine egne eliteklasser.
Så er jeg igen nødt til at spørge: Er det bare sådan nogle ord, der bliver sagt, eller er det, fordi Venstre mener noget med det?
Jeg går ud fra, at Venstre mener noget med det, når det bliver sagt i forbindelse med et statsministerskifte.
For der er rig mulighed for, at man kan lave forskellige typer af forsøg, herunder holddeling - faktisk i op til halvdelen af tiden.
Man kan gøre det i forhold til faglighed, man kan gøre det i forhold til køn, man kan gøre det på mange forskellige måder på tværs af alderstrin.
Jeg går ud fra, at det her skal give nogen mening, så hvad er det præcis, undervisningsministeren vil ændre i folkeskoleloven, hvis ikke det bare skal være tomme ord og markeringer?
Bertel Haarder (V), 2009-04-29:
Når vi roser dem, der tænker nyt i Esbjerg Kommune - og jeg forstår, at det er et meget bredt politisk flertal i kommunalbestyrelsen - har fru Anne-Mette Winther Christiansen selvfølgelig lov til at opfordre andre kommuner til at gøre ligeså, og det var det, hun gjorde.
Det startede i øvrigt med min forgænger, fru Ulla Tørnæs.
Jeg overtog et møde på Sørup Herregaard, hvor 48 personer i 48 timer skulle få ideer til, hvad man kunne tilbyde de stærkeste elever, dem, der kan løbe lidt stærkere, og som gerne vil have et ekstra pensum.
Og det har jo ført til en frodig forsøgsmark rundtomkring i hele undervisningssektoren, især i folkeskoler og gymnasier.
Det støtter vi fra regeringens side, og det er der brug for at vi gør, fordi Socialdemokraterne åbenbart ikke støtter det.
Vi synes, at vi skulle stå sammen om at opfordre til, at man bruger den rummelighed, der er.
Når det gælder holddeling, holddannelse, ved fru Christine Antorini jo godt, at regeringen gerne vil liberalisere, og det vil Socialdemokraterne ikke.
Men statsministeren har da lov til at sige, hvad vi vil.
Vi er jo politikere.
Christine Antorini (S), 2009-04-29:
Jeg tror godt, at undervisningsministeren ved, at Socialdemokraterne står fuldt og helt bag den mulighed for holddeling, der er i dag.
Problemet er måske, at der ikke er så mange skoler, der udnytter mulighederne for, at man af pædagogiske grunde kan arbejde med holddeling på mange forskellige måder.
Derfor er det jo også noget pjat, når undervisningsministeren siger, at vi vil indskrænke de muligheder, der er inden for folkeskolelovens rammer.
Vi har bare tilladt os at spørge, om nogle af de forsøg, der er i øjeblikket, ligger inden for folkeskolens rammer, og det er, fordi vi Socialdemokrater er bekymrede for, at man i virkeligheden vil tilbage til en meget gammeldags måde at lave skole på, som de fleste lande er ved at gå væk fra, og som vi heldigvis ikke har haft længe her, nemlig at man deler eleverne på faglighed efter 5., 6. eller 7. klasse.
Så laver man A-holdet og B-holdet, og vi ved - for det er veldokumenteret at det samlet set sænker fagligheden.
Derfor har man det efterhånden ikke i nogen lande.
Nu kan jeg forstå, at ministeren siger, at Venstre ikke vil ændre ved folkeskoleloven.
Det er jo så udmærket, for så er vi jo enige om, at man skal bruge den rummelighed, der er, til, at alle talenter kan udnyttes.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Hvad er det så præcis, Venstres ordfører vil, for hvis vi skal kunne oprette eliteklasser på ren faglighed i alle kommuner, kræver det jo en ændring af folkeskoleloven?
Er det det, som undervisningsministeren i virkeligheden kunne tænke sig at man skulle arbejde hen imod, altså den her meget gammeldags måde at tænke på: de bedste og så rosset?
Bertel Haarder (V), 2009-04-29:
Jeg synes, at debatten er blevet meget upræcis.
Det er jo ikke rigtigt, at regeringen ikke vil ændre loven.
Det ved fru Christine Antorini at jeg har opfordret til at man skulle, og det har skoleledernes formand også støttet, nemlig at vi skulle afbureaukratisere reglerne for holddannelse op til 7. klasse.
Det ville fru Christine Antorini ikke.
Så det passer altså ikke, at vi ikke er klar til at ændre loven.
Vi er klar til at liberalisere, vi er klar til at give mere plads for initiativer, og vi er klar til at fjerne bureaukrati, som hindrer, at skolerne kan vælge den model, som er bedst, hvis alle elever skal have noget ud af det.
Vi er til gengæld enige om, at det vigtigste jo er, at skolerne udnytter det råderum, der allerede er.
Og der skal statsministerens opfordring forstås på den måde, at vi opfordrer til, at man udnytter de muligheder, der er, for, at der kan blive udfordringer for alle elever.
Det kan godt være, at fru Christine Antorini ikke vil indskrænke de rammer, der er i folkeskoleloven, men alligevel kritiserer hun jo skolen i Esbjerg sønder og sammen, inklusive de socialdemokratiske partifæller.
Regeringen støtter dem.
Vi støtter frodigheden.
Vi støtter dem, der vil noget nyt.
Vi støtter dem, der vil sikre, at der bliver udfordringer for alle elever, sådan som der står i loven.
Ret skal være ret, der er eksempler på, at regeringen ønsker regler
men disse regler er jo blevet overfortolket.
Derfor er jeg så glad for, at vi nu har haft et udvalgsarbejde om nye prøveformer i folkeskolen, hvor det er blevet understreget, punkt 1, at vi intet har mod gruppearbejde, punkt 2, at man kan gå til eksamen i gruppearbejder, og punkt 3, man kan forberede sig i grupper.
Og det er jo det, vi har beskrevet i de her nye prøveformer, hvorved vi beskriver liberaliteten i vores egne eksamensregler.
Men pointen er god nok, her er der en regel mere, end Socialdemokraterne ønsker, det er fuldstændig rigtigt.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Venstres ordfører sagde også - og det har han jo ret i - at det skal kunne betale sig at arbejde.
Mit spørgsmål er: Hvis vi nu tager en helt almindelig familie, et helt almindeligt erhvervsaktivt ægtepar, der bor i en lejebolig og har et par børn, hvad er den højeste sammensatte marginalskatteprocent så for dem med den skattereform, som bliver gennemført nu?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Vi laver en skattereform, som løfter 600.000 danskere ud af mellemskatten, som bliver afskaffet.
Det er i øvrigt noget, som Socialdemokratiet selv foreslog i 2005.
Det er i øvrigt et forslag, som Socialdemokratiet og SF også fremlagde, nemlig at færre skulle betale topskat.
Og så sænker vi bundskatten med 1½ pct., og det betyder, at alle vil opleve en lavere marginalskat, end de har i dag, og det synes jeg er fremragende.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Så skal jeg sige det.
Det er 69,8 pct., der er den højeste marginalskat for et helt almindeligt erhvervsaktivt ægtepar i lejebolig.
Det er selvfølgelig ikke den gruppe, som er i fokus hos Venstre, der har satset hele butikken på Champagnedanmark.
Men for den gruppe, som tjener et sted mellem 171.000 kr. og små 400.000 kr., vil den højeste marginalskatteprocent til næste år være 69,8 pct. Er det, som det skal være?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Nu undlod hr. Nick Hækkerup jo at forklare, hvor han har sine tal fra.
Man må jo altid stille sig lidt skeptisk over for det, når ikke de kan blive verificeret.
Men jeg må sige, at det afgørende er, at vi får sat skatten på arbejde ned, og det gør vi.
Vi tager bl.a. et hensyn over for enlige forsørgere ved at forhøje grænsen for, hvornår man kan få friplads i daginstitution.
Det ville jo selvfølgelig være nemmere for mig, hvis jeg kunne forholde mig til, hvad det så var, Socialdemokratiet ville.
Men vi har jo stadig væk til gode at få at vide, hvad det er, Socialdemokratiet har af hede drømme på skatteområdet.
Der kan ikke komme en melding om, om der er tilslutning til skattestoppet, der kan ikke komme en melding om, om man synes, det er fint, at danskerne får flere penge mellem hænderne næste år.
Nej, vi kan få tværhed og surhed og modstand.
Fair nok, men det ville da være mere ærligt og reelt, at man lagde sin egen skattepolitik åbent frem, så danskerne kunne træffe et klart valg.
Jeppe Kofod (S), 2009-04-29:
Nu behandler vi jo i dag en stor, kompleks pakke af lovforslag, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Venstres ordfører om en af detaljerne i L 199, der også handler om begrænsning af forskellige fradragsmuligheder.
Jeg vil gerne spørge, om det virkelig kan være rigtigt, at Venstre vil forsvare, at man nedsætter rejsefradraget til 50.000 kr. om året, hvilket vil betyde, at eksempelvis 200-250 pendlere fra Bornholm - man kunne sikkert også tage tal fra andre steder i landet - vil blive ramt og kan miste helt op til 70.000 kr. om året i en fradragsmulighed, som de har i dag, hvis de har et arbejde på den anden side af vandet, altså herovre, men bor på Bornholm.
Er det virkelig rigtigt, at Venstre vil forsvare et sådant indgreb over for de her pendlere - også set i forhold til en situation, hvor vi faktisk har landets højeste arbejdsløshed på Bornholm, og hvor beskæftigelsessituationen bliver værre i det her land?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Problemstillinger i forbindelse med rejseudgifterne og fradraget har jo særlig været rejst af fagbevægelsen, som har ment, at det har været dybt problematisk, at polske håndværkere kunne rejse til Danmark, opnå den her skattefordel og nøjes med en løn på minimum og så alligevel kunne udkonkurrere danske håndværkere, fordi skattesystemet gav en kæmpe tilskyndelse til det.
Det er i hvert fald noget, som jeg har hørt fagbevægelsen være meget optaget af.
Jeg må sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at danske lønmodtagere har skullet opleve en konkurrence, der har været så urimelig og unfair.
Og derfor går vi ind og lægger et loft ind over.
Det betyder, at man sagtens kan fastholde det fulde fradrag i beskæftigelsen på 3-4 måneder, og det er med til at sikre lidt mere rimelighed i skattesystemet.
Jeppe Kofod (S), 2009-04-29:
Jeg kan kun forstå svaret på den måde, at man ikke har noget alternativ til de 200-250 pendlere på Bornholm, som i dag faktisk kan have et arbejde, fordi der er de der fradragsmuligheder.
Man har intet alternativ.
Det er fint nok, at man vil lave om på nogle fradragsregler, hvad angår udenlandsk arbejdskraft, det kan man jo sagtens forstå, men der er intet til de her bornholmske pendlere.
Det er det, der er centralt: at man foreslår noget uden at tænke på en stor gruppe mennesker, som i dag kommer i klemme, danske arbejdere på Bornholm, hvor man har landets højeste arbejdsløshed, familier, der måske bliver nødt til at flytte eller må opsige deres arbejde, fordi de simpelt hen ikke kan få tingene til at hænge sammen mere.
Det synes jeg virkelig ikke kan være rigtigt.
Jeg håber, at Venstre vil tage det her op, og jeg håber, at regeringen vil kigge på det her problem, for det kan ikke være rigtigt, at man laver sådan en regel uden at tænke på, hvilke konsekvenser det har, også for den danske arbejdskraft.
Jeg håber, at skatteordføreren tager det her alvorligt og ikke bare svarer udenom.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Det er jo netop et problem, som vi har taget alvorligt.
Det er jo netop et problem, der er blevet rejst, hvor fagbevægelsen har sagt, at det her var urimelige vilkår over for danske lønmodtagere.
Og vi er altså ikke i en situation, hvor vi kan skattelovgive i forhold til nationalitet, for så vil vi løbe ind i nogle voldsomme konflikter med EU-retten.
Så godt for det.
Så jeg må sige, at det er lidt besynderligt at høre fra hr. Jeppe Kofod, at det, som det også er min opfattelse at Socialdemokratiet har været optaget af, nemlig netop at lægge en begrænsning i det her, mener hr. Jeppe Kofod nu pludselig noget andet om end sit parti.
Det kan forekomme lidt besynderligt, at det er sådan, hr. Jeppe Kofods tilgang til det er.
Det ville jo selvfølgelig have været nemmere, hvis jeg kunne have slået op i Socialdemokratiets skattepolitiske udspil og set, hvad der var den officielle holdning.
Men jeg må i hvert fald sige, at det indtil videre jo er uvist, og at vi ikke kan få nogen klarhed, så derfor er det jo meget svært for mig at sige, om hr. Jeppe Kofod taler på egne vegne, eller om han taler på Socialdemokratiets vegne i den her sag.