runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Som ordføreren jo også er blevet gjort opmærksom på, hidrører alle university colleges – eller vores professionshøjskoler – under uddannelses- og forskningsministeren og er ikke mit ressort.
Det, der er mit ressort, og som jeg gerne svarer på spørgsmål om, er folkeskolerne, herunder kvaliteten i folkeskolen.
Og der har spørgerens parti og mit parti og en række øvrige partier en fælles aftale om, at der inden 2020 skal være fuld kompetencedækning for de skolelærere, der underviser.
Det betyder ikke kun de skolelærere, der underviser i de store byer.
Det betyder de skolelærere, der underviser over hele landet.
Det er en ambition, som KL sådan set også har meddelt at de er enige i, og det betyder jo også, at der lige nu sker meget både efteruddannelse og opkvalificering af mange lærere, så vi får sikret, at vi på skolerne i Danmark netop har både læreruddannede og også læreruddannede med linjefag på skolerne, som dermed kan være med til at sikre en høj kvalitet.
I forhold til hvordan kommunerne vælger at rekruttere deres medarbejdere, vil jeg sige, at det er en kommunal opgave.
Man vælger derfor at sige, at det vil man gerne gøre en indsats for.
Det gælder ikke kun, når man skal have en direktør ind i den kommunale forvaltning, men det handler faktisk om at rekruttere de bedste skoleledere og de bedste skolelærere.
Er det så skidt, at en kommune vælger at sige: Det her tager vi så seriøst, at vi også sætter nogle til at lave en håndholdt indsats for at få de bedste lærere?
Det kan godt være, at spørgerens parti mener det.
Jeg synes ikke nødvendigvis, det er et udtryk for, at kommunerne ikke prioriterer området, nok snarere tværtimod.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Kan ministeren ikke forklare mig, hvorfor ministeren mener, at det er en god idé at flytte Jagt- og Skovbrugsmuseet, som er det eneste af sin slags øst for Storebælt, til Jylland, hvor der i forvejen er et stort antal jagt- og skovbrugsmuseer, herunder GL. Estrup, Hjerl Hede, museerne i Brønderslev Kommune, Odder, Ringkøbing-Skjern, Thisted og Rebild.
Ministeren udtalte jo til Berlingske Tidende den 2. oktober, at ministeren og regeringen ønsker – citat – at styrke kulturen i hele landet, uden at hovedstadens kulturliv tager skade.
Så lad mig spørge: Hvordan synes ministeren, det harmonerer med at flytte det eneste jagt- og skovbrugsmuseum i hovedstaden til Jylland, hvor der i forvejen er ni andre museer?
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Nu er det jo sådan, at en stor del af folkeskolelærerne her i landet er fra de store efterkrigsårgange, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, om der ikke et eller andet sted i ministerens sind er en bekymring over, at vi nu står med besparelser for ministerens eller regeringens samlede politik, som ifølge produktionshøjskolerne står til at lukke læreruddannelsessteder, samtidig med at vi inden for de næste 5-10 år vil se, at de store årgange af lærere går på pension.
Altså, er der ikke bare et gran af bekymring over niveauet i folkeskolen i de områder, som i dag ikke er lærerdækkede, og som ser ud til måske at skulle miste yderligere uddannelsessteder inden for det her område?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Underviserne i folkeskolen skal jo i udgangspunktet være læreruddannede.
Det, vi har en fælles aftale om, er, at de også skal være læreruddannede inden for de fag, de underviser i.
Den aftale har vi lavet, fordi der skal ske en styrkelse af kvaliteten, og det skal også være sådan, at lærerne er rustet til at undervise i de fag, de underviser i, og rustet til de situationer, som de stilles i.
Og som jeg startede med at sige, ønsker regeringen, at der skal være uddannelser til stede i hele landet.
Det fører vi også en politik der har fokus på.
Jeg ved godt, at ordføreren forsøger ligesom at indikere, at der er nogle institutioner, der nærmest allerede er lukket.
Sidst, jeg tjekkede, var der både en læreruddannelse i Skive, i Nørre Nissum, i Rønne og nogle af de andre steder, og spørgeren indikerer, at de nærmest er lukket.
Regeringen har jo også meddelt, at et af de parametre, som vi lægger meget vægt på, også hvis der skal kigges på et nyt taxameterprincip, bl.a. er den regionale tilstedeværelse.
For der skal være gode uddannelser i hele landet.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at formidlingen og forvaltningen af de nordsjællandske skove, som er kommet på UNESCO's verdenskulturarvsliste den 4. juli i år, ikke bliver svækket, når Jagtog Skovbrugsmuseet, der er ansvarlig for formidlingen og forvaltningen, og som er det eneste jagt- og skovbrugsmuseum øst for Storebælt, bliver flyttet til Jylland?
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Det er regeringens opfattelse, at en fusion mellem Dansk Landbrugsmuseum og Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum på Djursland vil rumme nogle fordele.
Det er rigtigt, at vi lige har fejret, at parforcejagten i Nordsjælland er blevet udnævnt til at være verdenskulturarv og er kommet på UNESCO's liste, men udflytningen af Jagt- og Skovbrugsmuseet vil ikke på nogen måde umuliggøre og efter min mening heller ikke vanskeliggøre, at Danmark lever op til de forpligtelser, som man skal leve op til, hvis man kommer på verdenskulturarvslisten.
Jeg forstår, at det sidste egentlig ikke var med i spørgsmålet, men som Folketingets formand var så venlig at sige, havde jeg lov at svare på det, jeg havde fået sendt over skriftligt.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Fordi der kan ske forandringer i vores uddannelsessystem, hvor det ikke giver mening at udstede garantier.
Jeg tror, ordføreren har stillet det selv samme spørgsmål i samråd, eller også er det blevet stillet af kolleger til ordføreren.
Og derfor giver man naturligvis ikke garantier fra en uddannelsesministers side i forhold til institutionernes overlevelse, hvis der ikke er studerende til dem.
Det, som jeg og regeringen har sendt som et meget klart signal, er jo, at vi ønsker, at de skal være til stede.
Det skal man være både døv og blind for at overhøre og overse, hvis man sidder som rektor på en uddannelsesinstitution.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
For reelt gøres økonomismen vel så gældende på bekostning af åndsfriheden.
Det er jo flot klaret, og det er dejligt at vide, at kornfedtet dermed, i nogen grad i hvert fald, må være skåret væk.
Men med de besparelser, som kommer nu, og som jo rammer professionshøjskolerne ekstra hårdt, i og med at de har færre midler fra andre kilder, bl.a. forskning, så står man ifølge de danske professionshøjskoler til at skulle spare et beløb, der svarer til to tredjedele af den samlede udgift til administration, hvis man forudsætter, at det ikke skal ramme undervisningen.
Mener ministeren, at det er muligt for institutionerne at skære to tredjedele af de administrative udgifter, således at nedskæringerne ikke rammer undervisningen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Hvis regeringen og ministeren er af den opfattelse, at der ikke skal lukkes uddannelsesinstitutioner, og hvis man er af den opfattelse, at besparelserne kan findes, uden at man lukker dem, og man også giver udtryk for, at man ikke ønsker at lukke uddannelsesinstitutioner, hvorfor giver ministeren så ikke en håndfast garanti til den danske befolkning, almenvældet, og siger, at hvis ikke der sker voldsomme udsving på antallet af studerende på den enkelte uddannelse i den enkelte by, vil ministeren ikke acceptere, at man lukker uddannelsessteder som en konsekvens af de her besparelser?
Hvorfor ikke bare give den garanti?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak, formand.
Jamen jeg vurderer, som jeg vurderer, nemlig at uddannelsesinstitutionernes ledelser er sat i spidsen for at håndtere en økonomisk situation.
Deres vurdering er jo ud fra et institutionelt perspektiv; min vurdering er fra et overordnet politisk perspektiv, hvor der er en lovgivning, der skal overholdes, hvor der er nogle regionale forpligtelser, der skal overholdes, og hvor der er en samfundsøkonomi, der skal hænge sammen.
Jeg har lagt mærke til, at flere af institutionernes rektorer også inden for de sidste 4 år, hvor der ikke har været et omprioriteringsbidrag, flere gange har slået til lyd for, at det ville være mere effektivt med færre institutioner, og at man ikke var så vidt forgrenet i sine institutionstyper rundtom i landet.
Jeg forstår godt, at man kan have den antagelse, hvis man sidder i et rektorat i en institution, hvor der er nogle økonomiske tal, der skal hænge sammen.
Men det er regeringens vurdering, at det med omprioriteringsbidraget fortsat er muligt at levere uddannelser i de tyndtbefolkede områder, og derfor er det min vurdering af den vurdering, der gives fra rektorerne, skal ses i et større samfundsperspektiv, og det er, at de har en regional forpligtelse, de skal honorere.
Og det har jeg en forventning om at de fortsat gør.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Når jeg læser Midtjyllands Avis fra den 19. oktober, kan jeg forstå, at ministeren har stor tillid til de uddannelseschefer, som nu skal ud og finde besparelser for 8,7 mia. kr.
Om besparelserne skriver ministeren: »Men jeg har stor tillid til, at institutionerne kan løfte denne opgave. Derfor er det også dem, der skal vurdere, hvordan effektiviseringerne bedst opnås.«
Det gælder formanden for Danske Professionshøjskoler, Harald Mikkelsen, det gælder rektor på UCC, Laust Joen Jakobsen, og det gælder rektor på UC Sjælland, Camilla Wang.
Eksempelvis udtaler rektor Laust Joen Jakobsen fra UUC: »Spareplanen på de 2 pct. vil ramme små uddannelsesmiljøer hårdt. De har en stram økonomi og drives i forvejen med underskud.
Jeg vil spørge, om det er ministerens vurdering, at uddannelsescheferne måske er villige til at veksle noget af den tillid til noget mere lytning, noget mere forståelse for situationen på uddannelsesinstitutionerne.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har tilkendegivet, at regeringen vil ændre tilskudssystemet for de videregående uddannelser, så det i højere grad understøtter, at uddannelserne har en høj kvalitet og afspejler arbejdsmarkedets behov.
Samtidig vil vi undersøge, hvordan tilskudssystemet kan understøtte et bredt udbud af videregående uddannelser i hele landet.
Jeg lægger stor vægt på, at vi også fortsat har et bredt udbud af videregående uddannelser, som er tilgængelige, uanset hvor man bor i landet.
Derfor er det regionale udbud et blandt flere fokusområder, jeg har valgt for det kommende arbejde med at ændre tilskudssystemerne.
Jeg har tidligere drøftet udtalelserne fra nogle af professionshøjskolernes rektorer med Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Jeg kan godt forstå, at den første reaktion fra nogle af rektorerne har været, at den letteste måde at løse det effektiviseringskrav, regeringen giver dem med omprioriteringsbidraget, er at skære i udbuddene i yderområderne, men det er ikke den rigtige vej at gå.
Det er en væsentlig del af professionshøjskolernes opgaver at sikre en regional uddannelsesdækning.
Professionshøjskolerne skal prioritere denne opgave, og det har jeg sendt et klart signal om.
Jeg er altså ikke enig i, at omprioriteringsbidraget kan tvinge institutioner til at lukke udbudssteder.
Uddannelsesinstitutionerne skal derimod se på, hvordan de kan sikre, at ressourcerne bliver udnyttet bedst muligt, og herigennem opnå de nødvendige effektiviseringsgevinster.
Det er en øvelse, som alle institutioner i staten må gennemgå for at sikre, at der fortsat er rum til at udvikle særligt prioriterede områder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan hænger ministerens ønske om at støtte uddannelser i provinsen med et nyt taxametersystem fra 2018 sammen med, at ministeren i 2016 og 2017 sparer på uddannelser i et omfang, der ifølge rektor på UC Sjælland, Camilla Wang, betyder, at uddannelser risikerer at lukke?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Nu afgør jeg selv, hvor enkelt jeg svarer spørgere i Folketinget, og jeg svarer hverken ja eller nej.
Jeg siger, at der er uddannelsesinstitutioner i dette land, der har polstret sig.
De kan udmærket finde besparelsesmål som det, regeringen pålægger dem.
Der er også uddannelsesinstitutioner, som har haft mindre gunstige vilkår, men de skal også bidrage.
Men det bliver jo teatertorden fra spørgeren, hvis ikke spørgerens parti gør noget ved det i finanslovsforhandlingerne, og det kan jo undre mig som uddannelsesminister, at der ikke et eneste sted i Socialdemokraternes finanslovsudspil står et ord om uddannelsesområdet, som hører under mig, og at man vil gøre noget for det, når nu jeg skal stå og høre på, at det ligger spørgeren så meget på sinde.
Mette Reissmann (S), 2015-10-21:
Nu beskylder ministeren jo mig for at buldre højt, som var det i et teater.
Sådan betragter jeg det ikke.
Jeg er skam meget virkelighedsnær, og det tror jeg bestemt også rektorerne og de studerende på uddannelsesinstitutionerne er.
Så jeg vil bare kort spørge ministeren, om ministeren mener, at uddannelsesinstitutioner, der bliver underlagt en besparelse på mere end 8 mia. kr., er velpolstrede/kornfede.
Ja eller nej?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak, formand.
Der er en samlet bevillingsramme for alle uddannelsesinstitutioner.
Ser man på, hvor mange penge de danske uddannelsesinstitutioner på mit område har på bogen, vil man se, at det er 7,9 mia. kr.
Hvis ikke det er mange penge at have til at stå på bogen i form af egenkapital, ved jeg ikke, hvad det er.
På et uddannelsescenter som eksempelvis VIA University College, som dækker Region Midtjylland, har man gennem de sidste 6-8 år opretholdt 13 uddannelsessteder, man har haft en tilgang af studerende på 41 pct., og man har en egenkapital på godt 400 mio. kr.
Hvis ikke det er at være en velpolstret institution med mulighed for at kunne effektivisere sin drift, så ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg ved godt, at spørgeren har en harme over, at denne regering vil effektivisere, men jeg ser meget frem til, når spørgerens parti begynder at deltage i forhandlinger om finansloven, for så bliver det meget spændende at se, om spørgerens parti dér vil kæmpe mod den årlige 2 pct.s-besparelse og i så fald, hvordan spørgerens parti vil finansiere den.
Men ja, der er uddannelsesinstitutioner i Danmark, der har haft en stor tilgang af studerende.
Det har givet en bedre økonomi, og det giver mulighed for at effektivisere.
Mette Reissmann (S), 2015-10-21:
Jeg og i øvrigt også Socialdemokraterne går ind for effektivisering, men muligvis ikke så barbarisk, som Venstre og i øvrigt regeringen og ministeren går ind for.
Men hvis ministeren ikke vil betegne professionshøjskolerne som kornfede – nu kan jeg forstå, at de hedder »velpolstrede«; i min optik er det lidt noget af det samme – hvilke andre konkrete uddannelsesinstitutioner mener ministeren så er kornfede?
For det har ministeren jo udtrykt.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak, formand.
Jamen jeg har lige stået og sagt, at der er uddannelsesinstitutioner, der er velpolstrede.
Det er de grundet en tilgang af studerende, det er de grundet en opsparing af kapital osv.
Så der er overhovedet ikke noget odiøst i det.
Jeg har tydeligt givet til kende, at der er uddannelsesinstitutioner, der er velpolstrede.
Men det bliver meget interessant at se, hvordan Socialdemokraterne kommer til at spille rollen, når vi skal lave finanslov.
For det får jo nogle konsekvenser for institutionernes økonomi, og hvis det her ligger Socialdemokraterne så meget på sinde, er det helt enkelt, for så kan Socialdemokraterne jo møde op med et krav til forhandlingerne om, at de 2 pct. skal fritages fra uddannelsesområdet.
Men det har jeg ikke hørt Socialdemokraterne melde endnu.
Så det kan godt ske, at der er mere teatertorden over fru Mette Reissmann, end der er virkelighed i det, spørgeren står og siger til ministeren.
Mette Reissmann (S), 2015-10-21:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg vil så gerne spørge ind til konsekvenserne af de besparelser, som de ifølge ministeren kornfede uddannelsesinstitutioner bliver underlagt, og jeg kan forstå på ministeren, at det er alle institutioner, der skal underkastes det her.
F.eks. siger formanden for Professionshøjskolernes Rektorkollegium om regeringens bebudede besparelser på uddannelsesområdet på over 8 mia. kr., at det betyder, at professionshøjskolerne bliver nødt til at centralisere.
For de får nemlig svært ved at tilbyde uddannelser i hele landet på samme måde, som de gør i dag.
Og sådan kan man jo finde eksempler fra mange andre uddannelsesinstitutioner, og jeg må indrømme, at ordet kornfed er et billede af en virkelighed, som genkendes af meget få blandt de studerende og i øvrigt også meget få af de rektorer, som trods alt har deres dagligdag ude på institutionerne.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om professionshøjskolerne i ministerens øjne er kornfede institutioner, på trods af at de må lukke uddannelser som følge af regeringens besparelser?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Ministeren sagde i forbindelse med samrådet den 6. oktober, at ordene om de kornfede institutioner var taget ud af en sammenhæng og også sagt med et glimt i øjet.
Om det skriver Jacob Fuglsang i Politiken: Som en af de journalister, ministeren sagde ordene til, kan jeg roligt sige, at der kun var én sammenhæng i interviewet, nemlig at uddannelsessektoren skulle spare, og at det var i den sammenhæng, ordene faldt.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan Jacob Fuglsangs udtalelser hænger sammen med ministerens om, at ministerens udtalelse om de kornfede uddannelser er taget ud af en sammenhæng.
Og jeg vil gerne spørge ministeren, om han har fortrudt sin udtalelse om de kornfede uddannelser.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg har ingenlunde fortrudt min udtalelse.
Det er en vigtig debat at have, om vi har institutioner, der faktisk kan holde for, og det er vigtigt, at alle områder i staten bidrager til den samlede økonomi.
Derfor er det også nødvendigt, at uddannelsesinstitutionerne bidrager.
Når jeg siger på samrådet, at det er sagt med et glimt i øjet, er det naturligvis, fordi det er sagt med et glimt i øjet.
Det glemmer Politiken at lade fremgå af interviewet.
Det synes jeg er højst beklageligt, men det er nok ikke første gang, jeg bliver udsat for den slags.
Jeg kan bare sige, at det er sagt med et glimt i øjet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Det er meget interessant.
Ministeren sagde i forbindelse med samrådet den 6. oktober, at ordene om de kornfede uddannelser er sagt med et glimt i øjet.
Men en af de journalister, der lavede interviewet, nemlig Jacob Fuglsang, uddannelsesredaktør på Politiken, deltog den 8. oktober i en debat hos Dansk Magisterforening.
Her sagde Jacob Fuglsang, at der intet glimt var i øjet på ministeren, da ordene faldt.
Hvem er det, der fortæller den sandfærdige historie?
Er det ministeren, eller er det Jacob Fuglsang?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Jeg står ikke i Folketinget og diskuterer, om der er sagt »med glimt i øjet« af mig, og om det er mig, der har lagt sandheden ud for læserne af dagbladet Politiken eller for andre i dette Folketing, blot fordi Jacob Fuglsang som redaktør må være af en anden opfattelse.
Jeg ved nøjagtig, hvad det er sagt i sammenhæng med.
Jeg ved nøjagtig, at det er sagt med et glimt i øjet, og spørgeren skal være meget varsom med at sætte spørgsmålstegn ved en ministers sandhedsvidne, når en minister står i Folketinget og udtaler sig.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Jeg er jo glad for ambitionen og intentionen, som jeg tror at vi deler.
Det er sådan, at hvis man spørger University College Sjælland, som er det, jeg er bedst inde i, siger de, at de jo allerede, siden det blev oprettet, har sparet 20 pct. af deres administration, og med de kommende besparelser vil de altså skulle spare yderligere to tredjedele af de udgifter, som de i dag bruger på administration.
Man kan jo godt tro, at det ikke kommer til at gå ud over undervisningskvaliteten, at de skal spare, hvad der svarer til to tredjedele af administrationen, men det er en anden diskussion.
Det er jo en stor udfordring for mange områder, hvor man har lukket seminarier, at de ikke har nogen skolelærere.
I Vestsjælland, hvor man har lukket to lærerseminarier, er det sådan i Slagelse Kommune, at en tredjedel af de lærere, der underviser i folkeskolen, ikke har en lærereksamen.
Tilsvarende oplevelser har de i Svendborg og i det sydfynske øhav, hvor Skårup Seminarium er lukket ned.
Jeg er glad for, at ministeren også deler den ambition om, at alle lærere, der underviser i folkeskolen, skal undervise i deres linjefag og skal være læreruddannet.
Men det er jo samtidig dårligt nyt for yderområderne, hvis man ser på de omkostninger, som det enkelte university college har, og hvis man ser på – nu er jeg klar over, at jeg bevæger mig på tværs af regeringens ressortområder – den samlede regerings politik, for de skal på university colleges, som allerede nu betaler en langt højere pris for at uddanne en lærer, f.eks. i Vordingborg, hvor det koster 70 pct. mere, end det gør i f.eks. Roskilde, også spare.
Vurderer ministeren, at man på trods af besparelserne kan garantere, at niveauet for læreruddannede undervisere i folkeskolen også i yderområderne vil være på niveau med det i de store byer?
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Tak, og jeg læser igen spørgsmålet op: Er ministeren enig i, at regeringen ikke lever op til kulturministerens udtalelser i bl.a. medierne om, at han vil styrke kulturtilbud i provinsen, når regeringens finanslov for 2016 medfører store nedskæringer på kulturinstitutionerne uden for hovedstadsområdet?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-10-21:
Undervisningskvaliteten i folkeskolen er central.
Engagerede og dygtige lærere er afgørende for elevernes læring og trivsel, og med folkeskolereformen har vi bl.a. indført, at der skal være flere timer, der skal være dækket af en lærer med kompetence i faget, og regeringen forventer, at kommunerne lever op til de krav.
Men vi har sådan set også et ønske om, at der ikke lukkes uddannelsessteder i tyndtbefolkede områder, tværtimod har regeringen et klart ønske om og en klar holdning til, at vi skal have uddannelser i hele Danmark.
Det har også været og er en prioritet for regeringen.
Jeg er opmærksom på, at professionshøjskolerne har fået en ny opgave, da de nu også er omfattet af det generelle omprioriteringsbidrag, men regeringen har tillid til, at professionshøjskolerne løser den opgave under hensyn til varetagelsen af deres regionale dækningsforpligtelse, herunder i forhold til læreruddannelsen.
Regeringen ser ingen modsætninger imellem krav om effektiviseringer og krav om et regionalt udbud af læreruddannelser i hele landet.
Jeg gør også opmærksom på, at uddannelsesstederne i Skive, Nørre Nissum og Vordingborg, som bl.a. bliver nævnt af spørgeren, hører under henholdsvis UC VIA og UC Sjælland, som ligger under uddannelses- og forskningsministerens ressort.
UC VIA har siden 2007 haft en stigning i optaget på 41 pct., parallelt med at professionshøjskolen har fastholdt det samme antal lokaliteter.
Man kan jo spørge sig selv, om en så stor vækst i antallet af studerende ikke også kunne give mulighed for, at der nu også kan findes nogle effektiviseringsgevinster, uden at det går ud over det regionale udbud.
Spørgeren spørger derudover til læreruddannelsen i Rønne.
Der kan jeg oplyse, at regeringen allerede i dag giver et særligt tilskud til udbuddet af videregående uddannelser på Bornholm, og det gør vi jo netop ud fra et ønske om, at vi skal have læreruddannelser og uddannelser generelt af høj kvalitet i hele landet.