runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2013-06-12:
Det mest afgørende for vores dagpengesystem og hele vores beskæftigelsessystem er jo, at folk kommer i arbejde.
Vi synes, der har været problemer med indfasningen, folk kunne ikke nå at få de kvalifikationer, der skulle til for at få et arbejde.
Og så sent som i dag er der jo kommet en analyse, der viser, at hele beskæftigelsessystemet er for dårligt til at få folk derhen, hvor der et arbejde.
Der har vi jo allerede meldt ud, at vi til efteråret kommer til at diskutere, hvordan det system med jobcentre osv. kommer til at fungere.
Så det er i hvert fald en ting, vi kommer til at diskutere.
Så er det rigtigt, at vi nedsætter den her kommission, som jeg synes skal have lov til at tænke over, hvad der kan være af andre tiltag inden for dagpengesystemet, som jo er mange forskellige områder.
Men som udgangspunkt støtter vi den reform, vi stemte for i 2010.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Det forstår jeg godt.
Når jeg spørger, er det, fordi regeringen har foreslået, at man skal nedsætte en dagpengekommission, som skal kigge på indholdet i den.
Hvis nu regeringen er tilfreds med indholdet og nedsætter en dagpengekommission til at kigge på indholdet, er der noget, der ikke rigtig stemmer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen mener, der skal laves om på dagpengesystemet, og i givet fald om man så måske kan løfte sløret for, hvor det kunne ændres.
Hvis man ikke vil lave noget om alligevel, så opfatter jeg en kommission som en syltekrukke – det er derfor jeg spørger.
Andreas Steenberg (RV), 2013-06-12:
Som jeg sagde, så støtter vi dagpengereformen.
Vi stemte for den i sin tid, men allerede dengang fik vi skrevet ind i det, der hedder bemærkningerne til lovforslaget, at vi mente, at indfasningen var for hård.
Nu citerer jeg fra den betænkning, der blev afgivet
: »Radikale Venstre havde også gerne set en lempeligere indfasning, hvor der bliver taget hensyn til udviklingen i arbejdsløsheden, og hvor hensynet til provenuet 2013 ikke bliver det afgørende.« Så allerede for 4 år siden kritiserede vi, at den her reform blev indfaset for hårdt og for hurtigt og ikke gav folk mulighed for at omstille sig til de nye regler, der ligger i reformen.
Og det er derfor, vi er glade for den aftale, vi har lavet med ordførerens parti, og for det her lovforslag, som vi diskuterer nu.
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
Jeg kan godt forstå, at hr. Hans Andersen ikke vil svare på min kritik af Venstres politik, for sandheden er jo, at det, jeg her har sagt, den kritik, ikke kan tilbagevises, og derfor kan Venstre ikke svare på det.
Så det kan jeg godt forstå at der ikke bliver gjort noget forsøg på.
Med hensyn til dagpengeperiodens længde i 2016 er det jo et spørgsmål, som man vil drøfte i den dagpengekommission, som bliver nedsat efter regeringens forslag.
Med hensyn til om vi mener, at det er et problem, at man er på dagpenge i f.eks. 3 år, så vil den ordning, vi vedtager her i dag, jo betyde, at nogle får en offentlig ydelse i 3 år og også for nogles vedkommende i længere tid.
Det er da et problem i den forstand, at det er utrolig ærgerligt, at der ikke er job nok i samfundet, men når der ikke er det – og det er den aktuelle situation – så er det også urimeligt, at man så vil støde folk ud i mørket som sagt med den virkning, at de skal gå fra hus og hjem.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Hr. Andreas Steenberg snakker om en lempeligere indfasning af dagpengereformen.
Jeg går ud fra, det er dagpengereformen fra 2010.
Betyder det, at regeringen er tilfreds med dagpengereformen fra 2010, og at sådan skal det blive ved med at være?
Andreas Steenberg (RV), 2013-06-12:
Lovforslaget her viderefører uddannelsesordningen i 6 måneder, så den gælder til 1. januar 2014.
Det er en del af regeringens aftale om en lempeligere indfasning af dagpengereformen med Enhedslisten.
Da dagpengereformen blev vedtaget i 2009, gjorde Det Radikale Venstre det klart, at vi så nogle mangler i reformen.
Nogle arbejdsløse har nemlig ikke – set med vores øjne – de kvalifikationer og muligheder, der skal til for at få et arbejde.
Derfor efterlyste vi flere tiltag, der skulle sikre folk uddannelse og dermed mulighed for at skifte branche eller få de kvalifikationer, som efterspørges af arbejdsgiverne.
Problemet er nemlig, at der er mangel på visse typer af arbejdskraft, mens der er arbejdsløshed på andre områder.
Det sidste gælder især i forbindelse med ufaglærte, for hvem vi kan se, at der vil være færre job i fremtiden.
Efter Det Radikale Venstre kom i regering, har vi derfor lavet forskellige ordninger, som har haft til formål at give de ledige flere muligheder for at komme i job.
Uddannelsesordningen er en af dem, og den viderefører vi med den her lov ½ år mere, så flere får mulighed for at tage noget uddannelse og dermed få et arbejde.
Vi er tilfredse med, at ikke alene dagpengereformen består, men også at indfasningen bliver mere fair, og at folk får mulighed for at få noget uddannelse.
Det er vigtigt at indfase langsommere, da vi står i en vækstkrise.
Tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen sagde, som mange ved, at økonomerne måtte skrive deres lærebøger om, da de sagde, at VK-regeringens økonomiske politik var for dårlig.
Økonomerne fik desværre ret, VK-regeringen fik overophedet økonomien, og derfor står vi med ringe konkurrenceevne og store underskud på de offentlige budgetter i dag.
Ligesom det tog tid at skabe problemerne under VK's 10 år, kommer det også til at tage tid at få konkurrenceevne og økonomi på fode igen.
Regeringen har gennemført en lang række tiltag lige fra efterlønsreform til SU-reform, vi har lettet skatten på arbejde og for virksomhederne, danskerne får bedre uddannelse lige fra folkeskolen til universitetet, og der er styr på de offentlige finanser, så renten holdes i ro.
Jeg er overbevist om, at vi er på rette vej, men det kommer til at tage tid, og derfor er Det Radikale Venstre glade for, at dagpengereformens indfasning bliver lempeligere og mere fair over for de svageste ledige.
Loven her er første skridt i den aftale, vi har indgået med Enhedslisten, og vi er glade for at melde vores støtte til lovforslaget i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Overhovedet ikke, for før valget i 2011 var vi de første, der var ude at sige, at dagpengeperioden skulle forlænges.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Jamen det er da meget interessant, at det så også lige pludselig er skiftet.
Så vil jeg stille et spørgsmål: Hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti virkelig er så optaget af det her, hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke i den mellemliggende periode, fra dengang vi diskuterede det her i 2010 og så frem til nu, en eneste gang har været ude at foreslå, at vi skal ændre på det her, altså at tingene skal laves om?
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti stemmer for forslaget her, og det er glimrende, det er jeg godt tilfreds med, men jeg har ikke på noget tidspunkt set Dansk Folkeparti være ude og sige: O.k., vi går i brechen for det her.
Man render i baghjul hele tiden, og så ser man, hvordan det går.
Er det Dansk Folkepartis taktik fremadrettet, altså at man bare render i baghjul og så håber på, at der falder lidt løse stemmer af på det?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Det er en gang sludder.
Det har intet med grænsebomme at gøre.
Aftalen om dagpenge har intet med grænsebomme at gøre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-12:
Er kernen i det her ikke den, at Dansk Folkeparti havde lavet en aftale med den daværende regering?
Den handlede ikke om dagpengeperiode, den handlede ikke om, hvorvidt folk kunne falde ud og miste deres dagpenge; den handlede om, at der skulle opstilles nogle grænsebomme og nogle betonklodser, og det var på den baggrund, at man så sagde: O.k., så skal vi også stemme for dagpengene, uanset at vi ved, at der er flere og flere mennesker, der vil risikere at miste dagpengene.
På daværende tidspunkt vidste man jo godt, at ledigheden ikke ville falde.
Jeg var selv her i salen under debatten.
Der var ingen, der var i tvivl om, at ledigheden ikke ville falde.
Der var bare ikke nogen i hverken regeringen eller hos Dansk Folkeparti, der ville anerkende, at antallet af personer, der ville risikere at miste dagpengene, så også ville stige.
Det ville man ikke.
Men fordi man havde indgået den handel et andet sted, der handlede om grænsebomme og betonklodser, så var man ikke klar til fra Dansk Folkepartis side at gå ind og ændre holdning på det her og forsøge at få ændret på forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Så vidt jeg husker – nu kan jeg ikke huske tallene dengang nøjagtigt – var der ikke nogen tal, der sagde, at vi stod til, at 30.000 mennesker faldt ud.
Jens Joel (S), 2013-06-12:
Nej, det er bestemt ikke ærgerligt for regeringen og Socialdemokratiet, og det er i særlig grad ikke ærgerligt for de mennesker, som det jo betyder rigtig meget for.
Det, jeg bare interesserer mig en lille smule for, er, at Dansk Folkeparti åbenbart synes, det er o.k. at erkende noget nyt, skifte holdning, vende på en tallerken, efter at man har vedtaget den her halvering af dagpengene, når man faktisk godt vidste allerede før vedtagelsen, at den ville have de konsekvenser.
Det må man åbenbart ikke, for det er forligsbrud.
Sandheden er jo, at man vidste det den 7. juni, vil hr. Bent Bøgsted ikke bekræfte det?
Og alligevel vedtog man den 16. juni en genopretningsaftale, som havde de her konsekvenser for rigtige mennesker ude i samfundet.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Det, der får mig til at stille et spørgsmål, er jo det her med, at hr. Christian Juhl står og siger noget om, hvad regeringen vil og ikke vil, og hvad Enhedslisten vil.
Jeg har bare svært ved at forstå, hvorfor Enhedslisten ikke har lagt mere pres på regeringen for at få det igennem, som hr. Christian Juhl ønsker.
Enhedslisten har haft alle mulige chancer for det, da de sidder som støtteparti og giver regeringen flertallet.
Hvorfor har Enhedslisten ikke benyttet sig af den mulighed?
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
Men det er jo ikke kun den kommission.
Der vil jo også i forbindelse med det, og det er jo sådan set allerede startet, være en offentlig debat med diverse indlæg fra forskellige parter og fagforeninger og andre interesseorganisationer med forskellige forslag til, hvad man kan gøre for at få et bedre dagpengesystem.
Så det bliver også i høj grad en demokratisk proces, ligesom regeringen, når dagpengekommissionen har afleveret sit forslag, så vil tage stilling til, om det er et, man vil følge, eller om man vil følge dele af det.
Så jeg ser det sådan, at det er en invitation til en god demokratisk debat om, hvordan det hele skal være indrettet.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Tusind tak.
Jeg kunne godt tænke mig at høre – det er så på et område, hvor ordføreren måske kan bidrage – hvad der skal til for at have en fuld og dækkende løsning på dagpengeområdet.
Man har jo erkendt, at det er en midlertidig ordning, som udløber i 2016, og som er uden virkning derefter.
Hvad skal der til for at have en fuld og dækkende løsning, hvis man vælger at se bort fra, at kloge professorer i en dagpengekommission skulle kunne komme med noget klogt?
Hvis vi nu her, ordføreren og jeg, skulle finde på nogle løsninger, og hvis vi nu skulle tage udgangspunkt i SF's politik, hvilke løsninger ville ordføreren så pege på som nogle, vi kunne gå i gang med med det samme for at få en fuld og dækkende løsning?
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
Men det indebærer bl.a., at jeg ikke deltager i regeringsmøder, og jeg kan derfor ikke sige noget om, hvordan den beslutningsproces har forløbet.
Men jeg hæfter mig hundrede procent ved, at det, som vi tager stilling til i dag, er rigtig godt og konstruktivt og har den her store menneskelighed i sig.
Og jeg ved jo heldigvis, at det er Enhedslisten og SF enige om.
Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Men det er svært at forstå regeringens og regeringspartiernes retning her, for beskæftigelsesministeren er sådan set citeret for at sige til BT så sent som den 23. maj, at 2 år er rigeligt, og her står ordføreren så og siger, at SF sådan set er indstillet på at diskutere alle mulige andre længder på dagpengeperioden.
Så vil jeg bare spørge: Hvad er svaret til de 4.000-6.000 mennesker, der uanset det her lovforslag falder ud af dagpengesystemet i år?
Hvad er SF's svar?
For SF må jo også have et svar til de her mennesker, for de falder ud af dagpengesystemet, men er jo ikke er omfattet af den her uddannelsesordning.
Så man kan jo godt tale om, at her prioriterer SF nogle mennesker frem for andre.
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
Jeg tror, at de fleste mennesker, som følger den her debat, kan indse, at det er uhyggeligt at tænke på, hvis 30.000 lønmodtagere og deres familier skulle smides ud af dagpengesystemet og for manges vedkommende havne i en økonomisk ruin.
Så vil jeg om det her med dagpengeperioder og opsigelsesvarsler sige, at en gennemgang, som man jo nemt kan lave, af, hvordan det så rent faktisk forholder sig med opsigelsesvarsler i en række andre europæiske lande, vil vise, at de gennemgående er væsentlig længere, end de er i Danmark.
Det skyldes, at man i disse andre lande har et dårligere forsørgelsessystem i det øjeblik, mennesker bliver fyret.
Og der mener jeg, at vi i Danmark har lavet et fint kompromis mellem hensynet til lønmodtagerne og deres familier og arbejdsgiverne, ved at vi har en stor fleksibilitet med korte opsigelsesvarsler, men til gengæld dagpenge af en vis størrelse, som ikke dækker fuldt ud, men dog er en rimelig erstatning.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-12:
Der er jo mange af de ting, ordføreren sagde, som var forkerte, bl.a. at der skulle være en kausalitet mellem lange dagpengeperioder og korte opsigelsesvarsler.
Der er flere eksempler i Europa på, at man godt kan have korte dagpengeperioder – eller kortere end i Danmark – og også have et fleksibelt arbejdsmarked.
England er måske det bedste eksempel.
Det er jo sådan lidt arbitrært eller lidt subjektivt, hvornår noget er et stort problem.
30.000 er for mange, men 6.000 er ikke for mange.
Hvor få – i gåseøjne – skulle falde ud eller forventes at falde ud af systemet, før man ikke skulle vedtage et lovforslag som det her?
Er det 10.000, er det 15.000, er det 20.000?
Hvad er tallet?
Hvad er det rigtige tal?
For den enkelte er det vel sådan set ligegyldigt, om det er 30.000 eller 5.000, der falder ud af systemet.
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
En af de ting, som karakteriserer en række andre lande, er, at arbejdsgiverne i høj grad betaler ind til forskellige sociale sikringssystemer inden for det offentlige.
Og derfor ligger det i sagens natur i forhold til den problematik her, at beløbet vil være højere i et land som Danmark.
Men desuden er det sådan, at man kan sige, at det offentlige jo har vist arbejdsgiverne den store venlighed, at de kan undgå meget lange opsigelsesvarsler, hvilket giver arbejdsgiverne en stor fleksibilitet, som de ønsker, mod at det til gengæld er sådan, at det danske dagpengeniveau er en rimelig erstatning for en tabt arbejdsindtægt.
Men det er stadig væk en væsentlig nedgang i indtægt for mange.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-12:
Det der med at kalde andre partiers politik for umenneskelig synes jeg ikke er noget, der klæder ordføreren specielt godt.
Det er så åbenbart umenneskeligt, at vi har en 2-årig dagpengeperiode.
Vil det sige, at de velfærdssamfund, der ligger omkring os, også er umenneskelige?
Det er alle sammen velfærdssamfund, som har dagpengeperioder, som er betydelig kortere end 2 år.
De fleste har en dagpengeperiode på 1 år og også nogle gange en kortere dagpengeperiode.
Er det umenneskelige samfund?
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
For det første er der ikke nogen slinger i det, som beskæftigelsesministeren har sagt, og det, som jeg siger.
I dag behandler vi et lovforslag, hvis virkning er, at ydelsesperioden over for den arbejdsløse er længere end 2 år som en midlertidig ordning, og for det andet bliver der nedsat en dagpengekommission.
Sådan er det.
Det har været sådan i en længere årrække, at dagpengeperioden har været 4 år, og det er jo helt rigtigt, at for den gruppe af mennesker, som når 4-årsgrænsen, og som ikke får et job, er der brug for en ganske særlig stor indsats.
Det er da helt rigtigt.
Men ordførerens parti, Venstre, har rykket den grænse, sådan at det skulle foregå efter 2 år.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Eigil Andersens holdning til, hvorfor der gik så lang tid, før regeringen erkendte, at det var nødvendigt at gøre noget.
Det er o.k., at vi siger, at det er uforsvarligt ikke at stemme for det her forslag, og det er jeg fuldstændig enig i, men det er også uforsvarligt ikke at erkende virkeligheden før i sidste øjeblik.
Kan man til forebyggelse af kommende situationer komme frem til en eller anden idé om, hvorfor det tog så lang tid for regeringen at erkende, at jorden kalder, og at virkeligheden råber på en løsning?
Jeg har jo set ordføreren somme tider trippe utålmodigt for, at der skete noget.
Men har hr. Eigil Andersen gjort sig nogen overvejelser om, hvad årsagen er til den slags?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Jeg går ud fra, at det, hr. Finn Sørensen spørger om, er kontrollen af, om man reelt er samboende eller ikke er samboende.
Det drejer sig om de kontrolforanstaltninger, der skal til.
Det står der jo noget om i lovforslaget.
Det, der så ligger i det, er, at socialministeren har varslet, at der kommer et nyt tiltag med klare regler for kontrol af samboende, samlevende.
Jeg har ikke lige set, om der er kommet et udspil.
Det kan godt være, at der er kommet et udspil fra socialministeren, for den kontrolforanstaltning ligger jo under socialministerens ressort.
Jeg har forstået det sådan, at ministeren er på vej med det.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-12:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Det undrer mig, at ordføreren står og siger, at vi skal have klare regler om ægteskabslignende forhold.
Var det ikke en god idé at få lavet de regler, inden man vedtager sådan et lovforslag, der har så store konsekvenser?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg bare undrer mig over ordførerens udtalelser, for det er jo ikke engang 14 dage siden, at ordførerens parti stemte imod et forslag fra Enhedslisten om, at vi skal have klare regler i det her spørgsmål om ægteskabslignende forhold, uden at ordføreren selv var i stand til at fremlægge et alternativt forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Altså, hvad SU angår, tror jeg, at fru Rosa Lund skal spørge vores SU-ordfører om, hvad der er sket i de forhandlinger.
Dem har jeg ikke været med til.
Men det er helt klart, at vi i Dansk Folkeparti vil arbejde for at sikre, at der er nok praktikpladser.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Grunden til, at jeg gerne ville have ordføreren til at gentage det, er, at jeg tror, der er mange unge mennesker, som føler sig svigtet af Dansk Folkeparti, for det første fordi Dansk Folkeparti har været med til at lave en SU-reform, selv om de havde lovet ikke at ville være med til at indføre besparelser på SU'en for 2 mia. kr. – det har man nu været med til – og for det andet fordi det nu bliver sværere for de unge mennesker, der er på kontanthjælp i dag, f.eks. at tage enkeltfag på hf eller et VUC-kursus eller en erhvervsuddannelse.
Så mit sidste spørgsmål skal bare være: Skal jeg betragte det med praktikpladserne og den bedre vejledning som et løfte, Dansk Folkeparti har tænkt sig at overholde, eller er det et løfte på samme måde som med SU-reformen, altså et løfte, man ikke har tænkt sig at overholde?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Jamen der er en del, der er faldet fra, fordi de ikke kan få en praktikplads – helt klart.
Den indsats for de unge under 25 er vigtig, hvis vi skal opretholde fødekæden , og det kræver, at de får den rigtige vejledning om, hvilken uddannelse de skal have.
Det kræver også, at det sikres, at de har mulighed for at få en praktikplads.
Det mener jeg også jeg sagde i min ordførertale – så helt klart ja.
Rosa Lund (EL), 2013-06-12:
Jeg kan forstå på hr. Bent Bøgsted, at det er afgørende, at de unge mennesker, som ikke har en uddannelse i dag, får en.
Det mener vi også i Enhedslisten.
Jeg skal bare spørge hr. Bent Bøgsted om en ting.
Anerkender Dansk Folkeparti, at der er mange unge, der er på kontanthjælp i dag, fordi de er blevet afbrudt i deres erhvervsuddannelse, enten fordi de er faldet fra, eller fordi de ikke kan få en praktikplads?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Ja, jeg kan starte med at konstatere, at hr. Christian Juhl ikke har hørt særlig godt efter.
Hr. Christian Juhl sagde, at jeg ønskede en forsørgerpligt for dem mellem 18 og 25 år.
Fra starten var der et ønske fra regeringen om, at det skulle gælde fra 18 til 25 år, og det fik Dansk Folkeparti pillet ud, så der ikke var forsørgerpligt for dem under 25 år.
Det mener jeg absolut at jeg sagde her fra talerstolen, det kan læses i referatet.
Det er ønsketænkning at komme og sige, at det er det, Dansk Folkeparti ønsker.
Det er det ikke.
Angående det her med monokultur står jeg stadig væk ved, at det kan føre til, at der er flere, der ikke tør at flytte sammen, hvis de er på kontanthjælp.
Så bor de enkeltvis.
I den forbindelse vil jeg sige, at man skal sikre sig, at der bliver lavet klare regler for, hvornår man er samboende og ikke samboende, for man skal stadig væk have lov at være kærester, det er jo ikke det.
Der skal være klare regler.
Men det vil absolut medføre, at der er nogle, der vælger at bo alene, det er der nok ingen tvivl om.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Det må jeg sige er en lidt letsindig omgang med penge.
Man tror, man kan skaffe flere arbejdspladser ved at gøre folk fattigere.
Jeg tror da, at man skulle have nogen til at regne det igennem for sig, inden man arbejder videre med den model.
Så vil jeg gerne lidt over til forsørgerpligten, for hr. Bent Bøgsted siger i JydskeVestkysten i februar, at regeringen kan komme til at opbygge en monokultur for de unge, der ikke tør flytte sammen, ved at man også udvider forsørgerpligten til dem, der er samboende.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad hr. Bent Bøgsted mener med ægteskabslignende forhold, og hvordan man kan kontrollere den slags, men det kan vi jo lade ligge til en anden gang.
Jeg vil bare gerne vide noget.
I dag siger hr. Bent Bøgsted, at han egentlig ønskede, at forsørgerpligten skulle gælde alle, også de unge mellem 18 og 25 år.
Hvordan hænger det sammen med citatet fra JydskeVestkysten den 25. februar, hvor man siger: Jamen det vil fremme en monokultur, så det duer ikke?
Man kan jo ikke i et parti have to forskellige synspunkter.
Det er jeg fuldstændig enig i, men hvordan vil hr. Bent Bøgsted løse det dilemma?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Det er selvfølgelig nødvendigt med en forklaring på det.
Det, der ligger i det her, er, at de penge, der bliver taget fra kontanthjælpsmodtagerne, bliver i systemet.
Så de 1,2 mia. kr. fremkommer ikke, fordi man tager noget fra nogen, der stadig væk er på kontanthjælpsydelser, det er den besparelse, der bliver opnået ved, at dem, der kommer over i uddannelsessystemet, tager en uddannelse og kommer i arbejde.
Det er der, de 1,2 mia. kr. opstår.
De andre penge, som bliver taget i forbindelse med omfordelingen af kontanthjælpen, bliver i kontanthjælpssystemet til at hjælpe med uddannelsen, det står sort på hvidt, det burde hr. Christian Juhl også kunne læse.
Christian Juhl (EL), 2013-06-12:
Tak til hr. Bent Bøgsted for fortællingen om Dansk Folkepartis politik.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, delvis som følge af Venstres ordførers beretning: Er det Dansk Folkepartis politik at tage 1,2 mia. kr. fra de mennesker, der har meget lidt i indtægt, og så ifølge hr. Hans Andersen give dem til erhvervslivet – det var han vældig tilfreds med, som han sagde?
Er Dansk Folkeparti også tilfreds med, at man tager 1,2 mia. kr. fra dem, der har den mindste indtægt i samfundet, og leverer over til dem, der har den højeste indtægt i samfundet?