runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2013-04-30:
For det første kan jeg slå en ting fast: Det Konservative Folkeparti medvirker ikke til at give Enhedslisten vind i sejlene og støtte og sympati til sine mærkesager.
Tværtimod vil jeg gerne skyde hver eneste af dem ned.
Og jeg vil gerne prøve at skabe en vælgerflugt fra Enhedslisten og helt over i den konservative lejr.
Der er meget langt, men det er det, jeg arbejder på.
Når det er sagt, så vil jeg sige om selskabsskatten, at jeg synes, det er vanvid, at andre uden for Danmark skulle bestemme, hvordan vi her i landet vil sammensætte vores skattepolitik, og hvilken selskabsskat der skal være.
Og jeg vil bare lige opklare nogle ting.
Irland blev nævnt, og det blev nævnt, at årsagen til, at Irlands økonomi gik rabundus, var, at man havde en lav selskabsskat.
Men det var nu ikke det, der var årsagen til, at det gik galt.
Årsagen var, at det var en meget smal skattebase.
Man beskattede relativt lidt, og derfor var der ikke penge nok i statskassen, da krisen indtrådte.
Grækenland har et elendigt skattesystem.
Der er masser af undtagelser, shippingbranchen især, masser af fag og brancher, der ikke betaler deres skat.
Og vi går jo som konservative ind for, at alle skal betale den skat, der nu er fastsat, men den skulle gerne være så lav som muligt.
Jens Joel (S), 2013-04-30:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg faktisk også er en lille smule målløs over den linje, der bliver lagt fra Enhedslistens side.
For vi har jo ligesom tilkendegivet, at vi gerne vil tage ordentligt fat om det her og ikke bare sådan på et symbolsk niveau, hvor man slynger en eller anden procentsats ud og så siger, at det nok løser hele problemet.
Vi ved jo, at det med, hvad man skal betale i skat, ikke kun afhænger af, hvad det er for en procentsats, man skal betale, men også af, hvad man kan trække fra, og Enhedslisten vil ikke gå ind i en diskussion af, hvad der ellers kan trækkes fra såsom afskrivninger på investeringer, hensættelser til tab eller opgørelser af varelagre eller alle mulige andre ting, som det ville klæde Enhedslisten at inddrage i den her diskussion, hvis den skulle blive seriøs.
Men så kan jeg stille et lidt mere simpelt spørgsmål, for det kan godt være, at det er for meget at overskue, når det ikke bare er sild og snaps, der bliver diskuteret.
Ønsker Enhedslisten at indgå i og støtte det arbejde, som lige nu pågår i EU?
Kan man regne med Enhedslisten, når vi nu får det her i Europaudvalget?
Kan man regne med, at Enhedslisten går konstruktivt ind i at sikre, at basen er intakt, at der ikke er nogen virksomheder, uanset hvilket EU-land de bor i, som kan snyde og lave smarte afskrivninger, fordi der er forskellige regler?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Det er jo godt at høre fra skatteministeren, at man er opmærksom og vil støtte det her forslag, men det er jo desværre ikke helt det, der er tilfældet.
Altså, vi har en fælles bekymring.
Det er så der, jeg siger, at man altså både kan få sild og snaps til julefrokosten.
Hvorfor kan vi ikke blive enige om at arbejde fælles for, at der også kommer en minimumsgrænse for selskabsskattesatsen?
Jeg synes, det er dejligt, at Enhedslisten deler en bekymring med regeringspartierne, men jeg synes, det er dybt problematisk, at vi ikke kan blive enige om at støtte det her forslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Det er simpelt hen forkert.
Hvis ellers hr. Nikolaj Villumsen havde hørt efter i den her debat, ville han da have hørt, at regeringspartierne – alle sammen – signalerede stor interesse for det her forslag, at de faktisk havde en positiv holdning til det her forslag, og at de rent faktisk i øjeblikket også arbejder i EU for at få en harmonisering af selskabsskattebasen, så man kan gå videre med det her, hvor Enhedslisten jo bare står fuldstændig af – fuldstændig af – og siger, at man skal have en løs global aftale, som man kan være med i eller ikke kan være med i, og uden at der er sanktioner, uden at der er noget som helst, altså i virkeligheden et slag i luften.
Derfor er det fuldstændig useriøst og fuldstændig uacceptabelt, når man forsøger at give indtryk af, at Enhedslisten er de eneste, der er optaget af det her problem.
Mike Legarth (KF), 2013-04-30:
Selvfølgelig bakker vi op om, at alle skal betale den skat, der nu er fastsat.
Og selvfølgelig lever vi op til, at vi vil afsætte de ressourcer, der skal til, for at folk ikke snyder og bedrager og laver svindel og humbug, når der skal betales skat.
Det står da indlysende klart, og det er jo også medvirkende til, at vi så kan have en relativt lav skat, altså fordi alle betaler deres fair andel.
Men fru Lisbeth Bech Poulsen vender tingene på hovedet.
Det, man skal gøre i stedet for at starte med at finde ud af, hvilken skatteprocent vi skal have på selskabsskat, er at spørge sig selv: Hvilket serviceniveau vil vi have i det her land?
Hvad er vores offentlige sektors størrelse og pris?
Hvor mange penge skal vi bruge til det?
Hvis nu vi var så dygtige og betænksomme, at vi tiltrak et hav af stærke virksomheder her til landet, som tjente så styrtende mange penge, at vi også fik et stort afkast til statskassen, så behøvede satsen ikke at være ret høj i de virksomheder.
Det håber jeg man kan forstå.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
O.k., satsen må ikke være på 0, men den skal være så tæt på 0 som muligt.
Så ved jeg ikke, om det er 1 pct. eller hvad.
Men så vil jeg stille to spørgsmål den her gang.
Ordføreren kunne jo fint overskue et spørgsmål, så nu gør jeg det lidt sværere med to spørgsmål.
Så tæt på 0 som muligt, siger ordføreren.
Vil han anerkende, at der er nogle samfundsomkostninger i forhold til at skabe rammer for virksomheder i det her land, altså at infrastruktur, børnepasning, barselsorlov, uddannelse osv. er tiltag, som koster penge, men som kommer virksomhederne til gode?
Det er altså rammevilkår forstået bredt.
Det andet spørgsmål, som jeg vil stille, handler om alle de her tiltag, som ordførerens kolleger i Europaudvalget også sidder og arbejder med, nemlig alle de direktiver, jeg nævnte fra talerstolen – hvor det ikke handler om en skattesats, men om, at man skal betale den skat, man nu engang skal.
Så vil Det Konservative Folkeparti støtte hundrede procent op om alle de tiltag imod skattely, skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning osv., som bl.a. skatteministeren går forrest med?
Mike Legarth (KF), 2013-04-30:
Det er jo meget skægt, at ordføreren stiller mig det spørgsmål, efter at ens nære allierede har fremsat et beslutningsforslag uden at angive nogen grænse.
Vi ved faktisk ikke, hvad det er, Enhedslisten vil med grænsen.
Vi ved ikke, hvad SF vil med grænsen.
Men nu spørger man så mig, hvad jeg mener.
Jeg mener så tæt på 0 som muligt.
Den skal ikke være på 0, der skal være en eller anden form for skattebetaling.
Så kan man selv regne ud, hvad de 30 pct. vil være af det skattegrundlag på 1 mio. kr.
Det går så i statskassen.
Men hvad nu hvis man havde 1.000 virksomheder og de kun skulle betale 10 pct.?
Hvem vandt så den duel?
Det gjorde statskassen, big time, og det er den måde, man skal tænke på.
Heldigvis ser vi, at nogle i regeringen tænker i den retning.
Må guderne forbyde, at den bliver mere socialistisk, end den allerede er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Jeg beklager, hvis jeg bidrog til det.
Hr. Mike Legarth ønsker et meget præcist spørgsmål, for ordføreren for Det Konservative Folkeparti syntes, at Enhedslistens ordfører kom med en masse forskellige spørgsmål.
Så i forhold til hr. Mike Legarths bemærkninger om, at jo mindre selskabsskatten er, jo bedre konkurrenceevne er der, og jo mere kan man investere, vil jeg gerne stille det meget præcise spørgsmål: Hvor synes Det Konservative Folkeparti at grænsen skulle være, hvis Det Konservative Folkeparti havde 90 mandater i Folketinget og kunne bestemme alting selv?
Mike Legarth (KF), 2013-04-30:
Desværre var det jo et hav af mærkelige kommentarer og spørgsmål, så jeg har vanskeligt ved sådan at svare på én ting.
Det havde været bedre, at jeg havde fået et præcist spørgsmål, og så kunne vi få en seriøs debat om det.
Nu prøver jeg at tage en af tingene.
Det Konservative Folkeparti har aldrig sagt sådan, og det er en manipulation fra ordførerens side, når han påstår, at jeg har sagt, at der, hvor der er lav skat, er der risiko for, at tingene går galt, nej, tværtimod: jo lavere skatter, jo bedre konkurrenceevne, jo flere ansatte.
Jo færre omkostninger, jo bedre rammevilkår, og jo billigere man kan producere sine varer, produkter og ydelser, og jo flere man kan sælge på verdensmarkedet, og jo flere man kan ansætte for at producere og levere de ydelser, jo større bliver skatteprovenuet til statskassen.
Det er det fuldstændig modsatte af det, som Enhedslisten argumenterer for, når jeg fortæller den konservative historie om, hvordan det burde gøres.
Der er ikke noget sammenfald.
Jeg forstår slet ikke sammenhængen i, at Enhedslisten mener, at der skal være en minimumsgrænse, for det eneste, Enhedslisten vil, er at hæve selskabsskatten.
Det er det, det handler om.
Man vil hæve selskabsskatten, man vil hæve personskatterne, for så tror man, at man kan få nogle flere penge, som man kan bruge på det, Enhedslisten nu vil bruge pengene på.
Men det eneste, der vil ske, er, at Danmark går nedenom og hjem, hvis det måtte ske.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Jamen tak til den konservative ordfører for at fremhæve, at lige præcis de lande, der har et dårligt skatteopkrævningssystem, og som har haft en lav selskabsskat, er nogle af de lande, der er hårdest ramt af krisen, hvorimod det faktisk i sammenligning med de lande går forbløffende godt i Danmark, hvor der er et højere skatteniveau.
Altså, jeg vil opfordre De Konservative til at genlæse det forslag, vi har fremsat, for det går lige præcis ikke ud på EU-harmonisering på skatteområdet.
Det går ud på et internationalt mellemstatsligt samarbejde, hvor der kan være forskellige elementer i skattesatsen, men selvfølgelig også, som flere har foreslået det, at vi kunne have kig på, hvordan man opkrævede skatten.
For det undrer mig, at De Konservative ikke kan være med til det.
Eller også går det bare ud på at give flest mulige skattelettelser til ens venner i erhvervslivet, og det tror jeg ikke de fleste danskere er glade for.
Så tror jeg faktisk, at de fleste danskere ville være enige med Enhedslisten.
Hvorfor kan De Konservative ikke være med til at prøve at få en international aftale her?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-30:
Modsat Enhedslisten har vi faktisk en rød tråd i vores EU-politik.
Vi synes, det er en national kompetence, og derfor mener vi også, det er det danske Folketing, der sammen med regeringen skal finde ud af, hvor de danske skattesatser skal ligge.
Jeg synes ikke, det løser noget som helst, at man siger, at det skal være en EU-kompetence, eller at man skal lave en mellemstatslig aftale, godt nok på EU-niveau, hvor alle EU-landene skal være med i det, eller på FN-plan.
Det løser altså ikke noget.
Vi er nødt til også at kigge på – hvis det skulle være – om man har en fælles skattebase.
Der synes jeg altså ikke det giver nogen mening alene at snakke om, at man skal have en fælles selskabsskattesats.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Det er klart, at hvis der er et forslag, som er mellemstatsligt, og som indeholder en minimumsgrænse, der ikke er totalt harmoniserer og hindrer, at vi kan gå længere i Danmark, så vil vi fra Enhedslistens side selvfølgelig støtte det, ligesom vi altid gør, og ligesom vi også opfordrer til, at regeringen aktivt går med på en finansskat.
Altså, det er jo lige præcis endnu et af de steder, hvor Enhedslisten foreslår noget, som jeg synes det burde være logisk at vi i partierne i rød blok havde en enighed om, men hvor regeringen desværre halter bagefter.
Jeg synes ikke, at det med at afvise det her ud fra, at man har noget mere, man gerne vil have med, er et argument.
Altså, det ene udelukker jo ikke det andet.
Jeg har positivt, hver eneste gang jeg har haft chancen i mine indlæg i dag, prøvet at fremhæve, at jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi kunne få et konstruktivt samarbejde om, hvordan vi tager andre dele med end bare selve selskabsskattesatsen.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis det er det, der får Socialdemokraterne til at afvise det her forslag.
Så jeg vil gerne understrege endnu en gang, at Enhedslisten er åben over for at kigge på det og lave et godt samarbejde om, hvordan vi kan kigge på andre niveauer.
Mads Rørvig (V), 2013-04-30:
Jeg deler ikke den grundlæggende opfattelse, at mere beskatning skaber flere arbejdspladser.
Og jeg tror faktisk heller ikke, at regeringen er enig i den – hvad skal man sige? – økonomiske politik i bredeste forstand.
Hvis man endelig skal have en debat om international benchmarking af selskabsskat, giver satser ingen mening at diskutere isoleret set, for det, der er relevant, er jo selskabsskatteindtægterne i procent af BNP, altså et udtryk for, hvor meget selskabsskattebasen udgør.
Og det er jo fint nok, at man nationalt kan have diskussionen om, hvad procentsatsen skal være, men når du begynder at bevæge dig ud i en international sammenligning, kan du altså ikke bruge en selskabsskatteprocent til noget, for den effektive selskabsskatteprocent varierer jo væsentligt fra, hvad den enkelte sats er umiddelbart.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak for det.
Jamen først vil jeg da hjælpe Venstres ordfører.
Vi er så flinke i Enhedslisten, så vi hjælper gerne, når der er behov for det.
Jeg vil gerne understrege, at Venstres ordfører ikke har forstået beslutningsforslaget rigtigt.
Vi foreslår jo her et mellemstatsligt samarbejde om minimumsgrænser, og det hindrer jo selvfølgelig ikke, at man ikke vil kunne have en højere selskabsskat i de lande, der skulle have lyst til at have det.
Der er jo immer væk tale om en minimumsgrænse.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Venstre, er: Venstre har gang på gang foreslået det og er jo rigtig glade for, at selskabsskatten nu er blevet sænket.
Det er man med henvisning til, at man vil tabe arbejdspladser, hvis ikke selskabsskatten sænkes.
Her er et forslag fra Enhedslisten, hvor vi kan arbejde i en anden retning og sikre, at der ikke er en konkurrence, et globalt ræs mod bunden.
Hvorfor vil Venstre ikke tilslutte sig det?
Altså, hvis Venstre bekymrer sig om arbejdspladserne, burde man vel kunne tilslutte sig det.
Mads Rørvig (V), 2013-04-30:
Tak for det.
Det er jo en interessant debat, vi har gang i her i Folketingssalen.
I det ene ringhjørne har vi Enhedslisten, og i det andet ringhjørne har vi de borgerlige, liberale partier, og inde i midten står regeringen og ministeren lidt forslåede og har ment noget før valget og noget efter.
De støtter en del af forslaget, men ikke det hele.
Ja, det er noget rod for regeringen.
Men jeg har en opfordring til regeringen, og det er at bekæmpe det, som forslaget indeholder, nemlig en minimumsgrænse for virksomhedsbeskatning.
Forslaget her pålægger regeringen i internationale organer som Nordisk Råd, FN og EU at kæmpe for en fælles skattebase.
I Venstre synes vi altså ikke, det er en god idé at give skattekompetence til Nordisk Råd, til FN eller til EU for den sags skyld, når det gælder en fælles skattebase.
Jeg synes også, det er lidt af et paradoks, at det er Enhedslisten, der fremsætter det her forslag.
Jeg gjorde mig den ulejlighed at gå ind på Enhedslistens hjemmeside for ligesom at læse, hvad der står om, hvad man mener om EU, og hvad EU-samarbejdet skal indeholde.
Så står der, at man arbejder med et brud med EU's indre marked og for, at ethvert EU-land i modsætning til i dag skal kunne lave bedre regler end dem, der er vedtaget i fællesskab i EU.
Det står jo lidt i kontrast til det forslag, som man vælger at fremsætte her i Folketingssalen i dag.
Noget, jeg er enig med skatteministeren i, er jo angående Kommissionens forslag om CCCTB, altså en fælles selskabsskattebase.
Det kan jo være en rigtig, rigtig god idé, at hvert land selv opgør det skattegrundlag, som skal ligge til grund for selskabsskattebasen, og at det sker på samme grundlag.
Det er den vej, man skal gå for at skabe mere transparens om selskabsskatten, Man skal i stedet lade selskabsskatteprocenten være op til det enkelte land.
Jeg skal også meddele, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget ud fra samme argumenter.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Jeg ved ikke, om der på andre niveauer, f.eks. i Udenrigsministeriet, har været kontakt med de andre nordiske lande om sådanne spørgsmål, for det er jo i høj grad udenrigspolitik at skulle lave den form for aftaler.
Svenskerne nedsatte jo deres selskabsskatteprocent, mig bekendt uden at de konsulterede os først.
Det er jo et lands ret at kunne bestemme over sin skattepolitik og gøre det uafhængigt.
Så mig bekendt har der ikke været nogen kontakt der.
Stine Brix (EL), 2013-04-30:
Har man forsøgt på en eller anden måde at tage en snak eller at gå ind i en dialog med de andre nordiske lande om at undgå den her meget uheldige spiral, som vi nu ser?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak til Venstres ordfører for at sige en hel masse, som overhovedet ikke var noget svar på spørgsmålet.
Spørgsmålet var: Hvad er det, der gør, at Venstre ikke vil være med til at hindre, at Danmark taber arbejdspladser, fordi der er andre lande, der har en lavere selskabsskatteprocent end os?
Jeg har forstået på Venstre, at det er en bekymring, Venstre har, og derfor ønsker man at sænke selskabsskatten i Danmark.
Hvis ikke det er sådan, er der jo ingen grund til, at Venstre skulle sænke selskabsskatten i Danmark, altså hvis der ikke er bekymring for arbejdspladser.
Det virker ærlig talt lidt underligt på mig, medmindre Venstres politik ene og alene bare går ud på at forgylde vennerne i erhvervslivet.
Og det vil jeg jo nødig stå her og konkludere.
Stine Brix (EL), 2013-04-30:
Men nu er det jo sådan, at fordi den danske regering har sænket selskabsskattesatsen, raser den samme debat nu i Norge med henvisning til Danmark, i Finland og i Storbritannien, også med henvisning til Danmark.
Så er virkeligheden sådan set ikke, at Danmark faktisk er et af foregangslandene her?
Vi er faktisk ikke et af dem, der halter bagefter, men er med til at skabe det ræs mod bunden, som skatteministeren selv talte om lige før.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Jeg ved godt, at Liberal Alliance har den holdning, som partiet nu har, og at vi skal have så lave skatter som muligt på alt her i Danmark.
Det er sådan set fair nok.
Vi mener faktisk, at der skal være finansiering af vores velfærdssamfund, og at det skal ske på en fair og ordentlig måde, og derfor er vi ikke tilhængere af, at man undergraver det finansieringsgrundlag.
Jeg mener selv, at vi i vores vækstplan har fundet en god balance mellem på den ene side at få fremmet erhvervsudviklingen og på den anden side at kunne fastholde vores velfærdssamfund.
Der bliver smalhals, javel, det ved vi godt der gør, men vi fastholder trods alt vores velfærdssamfund og vækst i de offentlige udgifter.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Nu står vi jo og diskuterer selskabsskat, og selskabsskatten er et af de mest effektive redskaber til at øge investeringer og produktivitet.
Skatteministeren står selv og henfører til OECD, og det er sådan set dem, der siger det.
De har målt en lang række forskellige skatteredskaber, og når det handler om at øge produktivitet og investeringer i nyt kapitalapparat, i forskning osv. fra virksomhedernes side, er selskabsskatten – vurderer de – det mest effektive redskab til at øge de her ting.
Hvorfor går regeringen så ikke forrest?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Det handler også om en lang række andre erhvervspolitiske områder.
Hvis ellers man læste vores »Vækstplan DK«, ville man kunne se, at der er en lang, lang række offensive tiltag deri.
Stine Brix (EL), 2013-04-30:
Så Dansk Folkepartis konklusion er, at man ikke vil gøre noget, fordi det er svært.
Jeg er med på, at det er svært, jeg er med på, at vi ikke har den fulde løsning her, men jeg ærgrer mig faktisk over, at Dansk Folkeparti så bare læner sig tilbage med armene over kors og ikke vil være med til at diskutere, hvordan man så kan tage fat på det her problem med, at der er en international konkurrence direkte ned mod bunden i fuld gang.
Det bliver vi da nødt til at tage hånd om.
Det er ikke det samme som at sige, at EU bare skal overtage lovgivningen på det her område.
Vi skriver jo netop, at det skal være en mellemstatslig aftale på det her område.
Så Dansk Folkeparti bliver altså nødt til at komme op med nogle bedre argumenter, hvis ikke man vil være med til at gøre bare et eller andet på det her område.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Jeg synes ikke, det er nogen rimelig beskrivelse af det.
Når debatten er kommet op i Danmark og også i regeringen, skyldes det i høj grad, at Sverige besluttede at sætte sin selskabsskat ned.
Storbritannien har også gjort det, og Finland gør det.
Så er det rigtigt, der også er en debat i Norge.
Men man kan jo altid påstå noget om, hvordan tingene er.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at sige, at det er os, der går foran.
Det er ikke rimeligt.
Jeg mener heller ikke, vi skal gøre det.
Jeg synes, vi er landet et fornuftigt sted i vores vækstplan ved at gå ned til 22 pct.
Jeg medgiver fuldstændig, at det da er meget, meget uhensigtsmæssigt, når der kommer den der konkurrence om at gå nedad.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Skatteministeren sagde, at når regeringen sænker selskabsskatten, er det et defensivt træk.
Er tiden til defensive træk i Danmark?
Selskabsskatten er et af de mest effektive instrumenter – altså, når man tænker den – til at øge produktivitet og investeringer.
I Danmark anerkender vi vist sådan bredt, at vi har et produktivitetsproblem, så hvorfor går regeringen ikke forrest og siger: Jamen vi skal da ikke bare halte efter de andre lande, vi skal da foran; vi skal ikke være defensive, vi skal være offensive?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-30:
I forhold til selskabsskatten giver det ikke mening alene at kigge på skattesatsen, hvad andre ordførere også har været inde på.
Man skal følge med i det og kigge på den skattebase; altså, hvad er det man opkræver de her 25 pct. af, fremover 22 pct.?
Det giver altså ikke nogen mening alene at kigge på en eller anden skattesats.
Og hvis vi valgte at låse den fast, som Enhedslisten foreslår, vil konkurrencen bare flytte over på nogle andre satser.
Så ville det måske være momsen, man konkurrerede på for at være mere attraktiv end andre lande; det kunne være indkomstskatten, eller det kunne være afgiftstrykket.
Det, vi bare har sagt i Dansk Folkeparti under vækstforhandlingerne, er, at vi synes ikke, det giver den maksimale jobeffekt her og nu at sænke selskabsskatten.
Vi vil hellere målrette den ved måske at sætte NOx-afgiften ned, det kunne være nogle PSO-afgifter, man kunne sænke – nogle af de ting, som virkelig trykker konkurrenceevnen, og som gør, at arbejdspladserne flytter ud af landet.
Det tror vi da ville virke langt bedre.
Men at man låser en skattesats fast på et eller anden bestemt niveau på europæisk plan eller på FN-plan fast, tror jeg ikke på løser noget som helst.
Mads Rørvig (V), 2013-04-30:
Jamen hvis ordføreren havde hørt efter, ville han have hørt, at jeg svarede klokkeklart på spørgsmålet, og det gentager jeg: I Venstre deler vi simpelt hen ikke den opfattelse, at øget beskatning skaber flere arbejdspladser.
Den logik ligger mig meget fjernt.
Og så brugte jeg også noget af min energi på lige at give en bonusoplysning om, hvorfor beslutningsforslaget ikke kan bruges til noget som helst og er fagligt useriøst.
Det skyldes nemlig, at det ikke giver nogen mening isoleret set at sammenligne selskabsskatteprocenten på tværs af lande uden at tage hensyn til selskabsskattebasen og til, hvordan man opgør den.
For det er netop det, det europæiske samarbejde er rigtig godt til, altså at løse problemer på tværs af grænser, også når det gælder selskabsskat og om at skabe større transparens.
Men arbejdet er i gang med CCCCB, og det er nemlig et rigtig godt forslag, der skaber den øgede transparens, og satsen må de enkelte lande så selv beskæftige sig med.