Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
SF ønsker med dette lovforslag at indføre skattepligt for udenlandske deltagere i danske kommanditselskaber, selv om de ikke driver egentlig erhvervsvirksomhed i Danmark.
Kommanditselskaber er ikke i sig selv skattesubjekter.
Det er deltagerne, der er skattesubjekterne, hvis de i øvrigt er skattepligtige her i landet.
Dette medfører, at udenlandske deltagere som udgangspunkt alene er skattepligtige i Danmark, hvis der drives erhvervsmæssig virksomhed gennem et fast driftssted i Danmark.
Ifølge SF skal lovforslaget hindre, at kommanditselskaberne misbruges til at skjule investeringen eller til at udnytte skattereglerne.
Regeringen kan selvfølgelig kun være enig i, at der ikke via kommanditselskaberne skal kunne spekuleres i skattereglerne, men SF's lovforslag rammer for bredt, da det vil berøre en række skatteydere, der ikke deltager i skatteplanlægning.
Regeringen har allerede stor fokus på at bekæmpe skattely og skattespekulation.
Det er en løbende proces, hvor vi hele tiden skal være på tæerne.
Midt i december lavede vi eksempelvis to ambitiøse aftaler på skattelyområdet.
Det var dels en aftale på mit ministerområde, altså skatteområdet, dels en aftale på erhvervs- og vækstministerens område.
I begge disse aftaler er der tiltag, som skal medvirke til bekæmpelsen af skattespekulation ved hjælp af konstruktioner, der benytter danske kommanditselskaber.
Det fremgår af aftalen, at kommanditselskaber er en særlig selskabsform, der åbner mulighed for hurtigt og let at kunne starte en virksomhed og tiltrække udenlandsk kapital til Danmark.
Der har været kritik af, at man ikke kender ejerne bag kommanditselskaberne, og at selskaberne derfor kan misbruges til hvidvask af udenlandske formuer.
Aftaleparterne er derfor enige om at lade kommanditselskaber omfatte af registeret over reelle ejere.
Samtidig gennemføres i indeværende folketingssamling den nødvendige lovgivning, for at kommanditselskaber og andre virksomheder under lov om visse erhvervsdrivende virksomheder kan blive omfattet af det nuværende register over legale ejere, idet der dog skal undgås dobbelt registrering i forhold til registeret over reelle ejere.
Erhvervs- og vækstministeren har sendt et lovforslag i høring, som skal udmønte aftalen.
Ved at skabe åbenhed om ejerne af kommanditselskaber vil det ikke længere være muligt for ejerne bag investeringen at holde sig skjult.
Aftalepartierne i aftalen på skatteområdet – dvs. regeringen, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten – finder herudover, at der kan være behov for en særlig bevågenhed i forhold til kommanditselskaberne.
Aftalepartierne har derfor i forbindelse med aftalen noteret sig, at det som led i Projekt Skattely undersøges, hvorvidt danske regler om kommanditselskaber anvendes til brug for skattely over for andre lande.
Kontrollen har både fokus på manglende danske skatteindtægter og på strukturelle forhold i dansk skattetænkning i forhold til udlandet.
Aftalepartierne har endvidere noteret sig, at det nedsatte erhvervsbeskatningsudvalg bl.a. skal belyse eventuelle uhensigtsmæssigheder ved det nuværende regelsæt for beskatning af erhvervsindkomst og det afkast af investeringer, som erhvervsdrivende foretager i egne virksomheder.
Det dækker derfor de væsentligste situationer, hvor deltagerne i danske kommanditselskaber er hjemmehørende i skattelylande.
Det er min vurdering, at de gældende regler imødegår, at Danmark misbruges som skattelyland.
De beskytter nemlig mod de misbrugssituationer, hvor kommanditselskaber kontrolleres fra et skattely.
Reglerne finder anvendelse, når mere end 50 pct. af kapitalen eller stemmerettighederne i et kommanditselskab besiddes af personer eller selskaber fra et skattelyland eller fra et land, som beskatter kommanditselskaber som selvstændige skattesubjekter.
Hvis f.eks. et andet land beskatter kommanditselskaber som et selvstændigt skattesubjekt, ville det uden den allerede eksisterende værnsregel være muligt at opnå dobbelt ikkebeskatning.
Dette er formentlig baggrunden for de russiskejede kommanditselskaber i Danmark, som har været omtalt i pressen.
Rusland anser nemlig et dansk kommanditselskab for at være et selvstændigt dansk selskab, der ikke beskattes i Rusland.
Selskabet skal i denne situation betale dansk skat på linje med et dansk anpartsselskab.
Udbyderne er enten ikke opmærksomme på de danske regler, eller også selvangiver selskaberne ikke.
Det er endvidere min vurdering, at de målrettede tiltag, der indgår i skattelypakkerne, herunder øget åbenhed om ejerskab af kommanditselskaber og SKATs undersøgelse som led i Projekt Skattely, er den rette fremgangsmåde.
Det er regeringens opfattelse, at det er målrettede initiativer, der er behov for, frem for lovgivning, der rammer for bredt og ufokuseret.
Regeringen kan på baggrund af det her nævnte ikke støtte SF's lovforslag.
Jeg vil godt starte med at takke for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Det sker ikke så tit, at vi går ind i reglerne om de skattemæssige vilkår, som vores rederier opererer under, og derfor er jeg også glad for, at en bred forligskreds bestående af regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Det Konservative Folkeparti er blevet enige om at styrke rammevilkårene for Det Blå Danmark som led i »Aftale om en vækstpakke« fra juni sidste år.
Regeringen har i sin »Vækstplan for Det Blå Danmark« fra december 2012 understreget vigtigheden af, at den maritime sektor også fremadrettet kan skabe vækst og beskæftigelse.
Med den politiske aftale og lovforslaget er det sikret, at rammevilkårene for Det Blå Danmark også fremover vil være attraktive, så vi ikke mister dette vækstpotentiale.
Det betyder, at Danmark kan fastholde sin position som førende søfartsnation på det globale marked.
Overordnet bliver tonnageskatteordningen udvidet, så rederier fremover kan vælge den gunstige beskatning, også for en række af de aktiviteter, der typisk udføres inden for offshoreområdet af en række specialskibe.
Disse specialskibe kunne eksempelvis være vindmølleskibe, ishåndteringsskibe, hotelskibe og vagtskibe m.v. Der er tale om en markant udvidelse af tonnageskatteordningen og en væsentlig forbedring af rammevilkårene for branchen.
Forslaget vil derfor styrke branchens konkurrenceevne væsentligt på det globale marked, hvor der er hård international konkurrence og stor mobilitet.
Jeg synes, at det er værd at understrege, at Danmark med forslaget faktisk er foregangsland i forhold til at forsøge at få EU's godkendelse af en udvidelse med en så lang række af specialskibes aktiviteter.
Forslaget gennemfører desuden en ændring i sømandsbeskatningsloven, og denne ændring sker for at sikre, at udvidelsen af tonnageskatteordningen ikke medfører nogen ændringer i anvendelsesområdet for disse ordninger.
Det skyldes, og det fremgår af »Aftale om en vækstpakke«, at der ikke skal foretages en udvidelse af sømandsbeskatningsordningen sideløbende med udvidelsen af tonnageskatteordningen.
Jeg vil gerne takke for den debat, der har været i dag, og jeg besvarer selvfølgelig meget gerne de spørgsmål om det nærmere indhold af forslaget, virkningen, som måtte komme under udvalgsbehandlingen.
Hr. Frank Aaen rejste et konkret spørgsmål angående de overgangsregler, der gjaldt ved indførelsen af tonnageskatten i sin tid, herunder eventuelle muligheder for omgåelse.
Spørgsmålet har mig bekendt ikke været uddybet tidligere, og derfor har jeg heller ikke mulighed for her og nu at besvare det, men jeg vil vende tilbage til spørgsmålet i udvalgsbehandlingen.
Med det ser jeg i øvrigt frem til den videre behandling af lovforslaget.