Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
SF mener, som også nævnt under det foregående punkt, at der er brug for en større uddannelsesindsats for arbejdsløse, og at der er mange, der har brug for flere kvalifikationer, fordi det vil give dem større muligheder for at få et job.
Set i det perspektiv er det udmærket, at uddannelse også er sat på dagsordenen her.
Der har været en diskussion under det her punkt om, hvorvidt forskningen viser, at uddannelse giver bedre jobmuligheder eller ej.
Sagen er, at der er forskellige undersøgelser, og resultaterne er også forskellige, men jeg vil fremhæve, at der også findes undersøgelser, som forskere har lavet, som siger, at hvis man måler effekten med hensyn til muligheden for at komme i job over en lidt længere periode, så viser uddannelse sig også at have en god jobeffekt.
Så sådan nogle undersøgelser findes også, men i det hele taget er det sådan, at der er behov for, at det bliver belyst endnu bedre fra forskningens side.
Som det er nævnt, har regeringen nedsat det her ekspertudvalg, der kommer med en gennemgang af hele beskæftigelsessystemet, herunder uddannelsesmulighederne, til efteråret, og derfor kan vi ikke stemme for det her forslag.
Men jeg vil igen fremhæve, at regeringens holdning til uddannelse og herunder også uddannelse af arbejdsløse fremgår meget tydeligt af vækstplanen, hvor der jo er afsat, som tidligere nævnt, 1 mia. kr. til øget brug af voksen- og efteruddannelse.
Det er vel så klart et signal, at det ikke er til at misforstå, og jeg vil da i øvrigt tilføje, at der vil blive indkaldt til trepartsforhandlinger med arbejdsmarkedets parter om, hvordan man bedst kan anvende de penge, sådan at der kommer det størst mulige udbytte.
Det er meget, meget positivt.
Så er der forslaget om at genoplive den såkaldte forældreorlov.
Som det også har været nævnt, er forældreorloven blevet indført, længe før vi fik en barselsorlov på op til 1 år.
Ved indførelsen af forældreorloven var der kun ret til 14-ugers orlov efter fødslen, altså lige godt 3 måneder.
Dengang var forældreorloven jo også meget velanbragt, men sandheden er jo, at med 1 års samlet barsel er behovet slet ikke det samme.
Det er også blevet nævnt, og det vil jeg også fremhæve, at et andet aspekt ved forældreorloven i 1990'erne var, at især kvinder brugte muligheden, fordi deres lønindkomst var lavere end mandens.
Sådan er det jo desværre stadig væk, og en del af dem, der brugte forældreorloven, var tilmed arbejdsløse og havde ingen uddannelse.
Så risikoen ved en genindførelse vil, som det også er nævnt af andre her fra talerstolen, være, at et stigende antal kvinder på den baggrund opholder sig længere tid ved børn og kødgryder og kommer længere væk fra arbejdsmarkedet, og det vil være særdeles uheldigt og absolut ikke et skridt i retning af ligestilling.
Jeg har så forstået, at Enhedslisten også har indset, at her er en stor problematik.
Det er jo altid noget.
Sådan en udvikling, hvor man så fremmer, at flere kvinder bliver hjemmegående, vil også stride mod ideen om at øremærke en del af barselsorloven til fædrene, som vi jo ellers arbejder på at få realiseret.
Så derfor kan SF heller ikke stemme for det forslag.
I 1990'erne var mit parti, SF, meget optaget af ideen om, at folk i job på frivillig basis kunne dele arbejdet med en arbejdsløs.
Som det er nævnt, kunne tre mand på en arbejdsplads dele med en arbejdsløs, og så kunne de skiftes til at holde hver fjerde uge fri.
Det var skraldemandsmodellen, hvor man så i den fjerde uge fik dagpenge.
Her vil jeg af hensyn til historieskrivningen nævne, at det faktisk ikke er rigtigt, som det er blevet sagt heroppefra, at skraldemandsmodellen aldrig blev praktiseret.
Jeg sad ikke i Folketinget på det tidspunkt, men jeg fulgte ivrigt med i, hvad der foregik på det tidspunkt som politisk aktiv og politisk interesseret.
Det, der skete, var, at skraldemændene ganske rigtigt ønskede, at det skulle være sådan, at når man så havde hver fjerde uge fri, kunne man få hundrede procent af dagpengesatsen, altså fuld dagpengesats.
Det var der ikke flertal for i Folketinget.
Det betød så, at i de friuger, som skraldemændene i Aarhus havde hver fjerde uge, kunne man så få 80 pct. af dagpengesatsen.
Det er de steder, hvor jeg med sikkerhed ved at man har brugt den her skraldemandsmodel, blot af hensyn til historieskrivningen.
Det er så rigtigt, at det i løbet af en kortere periode blev forbudt at bruge den model gennem en vedtagelse af et flertal i Folketinget.
Tilbage til forslaget om at genindføre modellen.
Jeg mener, at man kan sige, at en meget, meget perspektivrig udgave af skraldemandsmodellen er jobrotationsordningen, hvor folk i arbejde så i en periode kommer på skolebænken for at blive dygtigere, mens deres job bliver varetaget af arbejdsløse, der læres op og så fungerer som vikarer.
Det er et godt princip, som regeringen sammen med Enhedslisten fik forøget mængden af gennem finanslovsaftalen fra efteråret, og som altså så fungerer fra i år.
Jobrotation er meget positivt og konstruktivt for alle parter, da der samtidig sker en opkvalificering både af de fastansatte medarbejdere og arbejdsløse.
Så jeg ser det som en form for videreførelse af den oprindelige skraldemandsmodel på en endnu mere konstruktiv måde, og derfor vil jeg opfordre Enhedslisten til at opprioritere, at vi i fællesskab arbejder videre ad det spor.
Regeringen satser derudover, som det også er fremgået, på, at det, vi skal gøre i forhold til arbejdsløsheden, er at skabe job – det bliver der arbejdet på på fuld kraft – og at vi også skal satse mere på uddannelse, som det også er fremgået.
Og da SF er en del af regeringen, vil vi på den baggrund også afvise det her forslag.