runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Af hjertet tak.
Se, forslaget, vi er i gang med at behandle nu, handler om, at oplysning om sagsbehandlingstider, men åbenbart kun på socialområdet, skal gøres obligatorisk at offentliggøre på de enkelte kommuners hjemmesider.
Vi er sådan set ikke særlig uenige, for i Venstre deler vi naturligvis holdningen om, at det skal være nemt for borgerne at finde ud af sagsbehandlingstiderne for sager, som de på den ene eller den anden måde interesserer sig for, og det har vi jo allerede en lovgivning, der sikrer.
For vi har nemlig en lovgivning, som pålægger kommunerne at offentliggøre sagsbehandlingstiderne.
Kommunerne har pligt til at fastsætte og offentliggøre fristerne fra modtagelse af en ansøgning til en afgørelse, og hvis fristen ikke overholdes, skal ansøgerne have skriftlig besked om, hvornår man så kan forvente at få en afgørelse.
Men vi har jo altså ikke en lovgivning, der sikrer en ensretning af, præcis hvordan offentliggørelsen skal ske, sådan som forslagsstillerne vil have.
Det er op til kommunerne selv at bestemme, og det mener Venstre at det fortsat skal være.
Vi har nemlig fokus på resultater og ikke på proces, og hvis den enkelte kommune har en særlig måde at gøre tingene på, som fungerer, så ser vi i Venstre ingen grund til at have centralt fastsatte regler om metoden på dette område, men i 2016, hvor vi jo efterhånden har vænnet os til, at internettet nok er noget, der er kommet for at blive, kan jeg simpelt hen ikke forestille mig den kommune, som ikke måtte vælge at offentliggøre det på hjemmesiden.
Det er da det nemmeste, det enkleste og det billigste at gøre.
Hvorfor skulle man sætte sig ned og lave en brochure og dele den ud på alle bibliotekerne eller have en mand til at stå nede på Rådhuspladsen med en klokke og kundgøre, at kommunens sagsbehandlingstider er så og så lange?
Det står da på hjemmesiderne, og hvis ikke det står på hjemmesiden, er det min påstand, at så er det, fordi kommunen ikke lever op til loven.
Og så skal man hive fat i dem, og det kan man jo gøre på mange måder.
Den nemmeste vil jo være bare at skrive en mail til udvalgsformanden eller borgmesteren og sige: Hør, hvor står de her sagsbehandlingstider?
Og så håber man jo selvfølgelig, at den pågældende politiker får røde ører.
Altså, hvis ikke man offentliggør det på hjemmesiden, hvor alverden skulle man så gøre det henne?
Så vi er altså enige med forslagsstillerne om målet, men ikke om midlet, som jo altså er, at vi skal kaste os ud i en lovgivningsproces for en lillebitte ting, som altså foregår i forvejen, og derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Vi har jo ikke fra centralt hold stillet krav til, hvilken form man giver oplysningerne, og det mener jeg heller ikke vi skal.
Jeg mener faktisk, at det er meget, meget klart, at man skal fastsætte frister for, hvor lang sagsbehandlingstiden må være på de enkelte sagsområder, og de frister har kommunen pligt til at offentliggøre.
Rigtig mange kommuner kommunikerer primært via deres hjemmeside, men jeg mener helt ærligt ikke, at det gavner det formål her, at vi fra centralt hold skulle til at fastlægge regler for, præcis hvordan man skal offentliggøre det.
Det vigtigste er, at den vigtige viden er offentligt tilgængelig.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Det er næppe overraskende for nogen, at vi i Liberal Alliance hylder friheden og således også beslutningsforslag, som øger den personlige frihed.
Det gør det her beslutningsforslag, idet det vil give personer med funktionsnedsættelse mulighed for at afgive stemme ved samtlige valg i Danmark med den hjælp, de selv ønsker.
Samtidig stilles elektroniske hjælpemidler til rådighed, sådan at det bliver nemmere for denne målgruppe selv at afgive deres stemme.
Det her er ikke et stort skridt mod mere personlig frihed sådan generelt, men for den enkelte borger, som oplever at være tvunget til at have en valgtilforordnet med ind i stemmeboksen, vil det naturligvis opleves som en frihed selv at kunne vælge, hvem der skal med ind til stemmeafgivningen, og sådan bør det være.
Derfor støtter Liberal Alliance beslutningsforslaget og takker også Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-01-19:
Det flugter rigtig godt med Alternativets ønske om at gøre demokratiet tilgængeligt for borgerne og involvere borgerne i demokratiet.
Når vi så ved, at handicaporganisationerne igennem længere tid har ønsket at forbedre deres medlemmers mulighed for at stemme så selvstændigt som muligt, er det selvfølgelig let for os at støtte disse forslag, der gør det endnu enklere for mennesker med særlige behov at sætte et selvstændigt kryds ved både Folketings-, kommunal- og regionsvalg og valg til Europa-Parlamentet.
Vi glæder os til i det kommende udvalgsarbejde at arbejde videre med at udmønte disse forslag i praksis.
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Når jeg blev lidt overrasket, er det, fordi det faktisk er hr. Andreas Steenberg, som er kommet for sent til sin ordførergerning her i Folketinget – men nu overtager jeg den og takker formanden for snarrådigheden.
Vi er også positive over for forslaget, og vi har drøftet i folketingsgruppen, hvorvidt vi skulle sige, at man kunne have både en personlig hjælper, som man valgte, men også en af de valgtilforordnede – sådan at der er den sikkerhed for, at der ikke sker en form for manipulation, hvilket ligger bag den bestemmelse, vi kender i dag.
Men vi er helt åbne over for at drøfte løsninger på det her område.
Så vi er også positive.
Trine Torp (SF), 2016-01-19:
Folketinget har også tidligere behandlet forslag, som handlede om bedre tilgængelighed i forbindelse med valghandlinger, og det er helt i overensstemmelse med SF's politik om at fremme ligestilling og i øvrigt også med handicapkonventionen.
Vi støtter initiativer, der kan være med til at give mennesker mere lige muligheder, uanset hvilke funktionsnedsættelser eller handicap de måtte have.
Øget tilgængelighed til valgstederne og adgang til flere hjælpemidler kan give mennesker med handicap større mulighed for at være uafhængige og lette deres adgang til at stemme uden hjælp fra andre.
Så det initiativ, som ligger i beslutningsforslaget, bakker SF op.
Hvordan det så praktisk kan lade sig gøre, må der selvfølgelig arbejdes videre med.
Det ideelle ville selvfølgelig være, hvis alle hjælpemidler var tilgængelige på hvert valgsted, men da folk jo har mange forskellige handicap og forskellige behov for hjælpemidler, kunne det måske være noget, den enkelte kunne bestille på forhånd, så man var sikker på, det var til rådighed på ens nærmeste valgsted.
Det ligger godt nok uden for dette beslutningsforslag, men det kunne også være relevant at indføre større muligheder for elektroniske valg, som dermed ville øge tilgængeligheden for mange mennesker.
Den anden del af beslutningsforslaget, nemlig muligheden for selv at vælge, hvilken personlig assistance man ønsker, er en lille smule vanskeligere, fordi to vigtige principper støder imod hinanden, og man må derfor veje dem op i forhold til hinanden og afgøre, hvilket princip der er det vigtigste.
På den ene side har vi borgeres selvbestemmelsesret, altså at man selv kan vælge, hvem man ønsker at få hjælp fra.
Det kan være en ægtefælle, en god ven, en hjælper eller andre.
I dag har mennesker med handicap i forvejen mulighed for at vælge at tage en, de kender, med i stemmeboksen, men så skal der samtidig være en valgtilforordnet til stede.
Det er netop for at sikre, at der ikke sker fejl i stemmeafgivelsen, og for at forhindre, at andre kan påvirke valghandlingen.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det altså vejer tungt, at forslaget bakkes op af dem, det vedrører, og af handicaporganisationerne, så princippet om selvbestemmelse vejer tungest.
Vi vil i SF derfor gerne støtte op om forslaget og håber så, at der i udvalgsarbejdet kan arbejdes videre med sådan nogle spørgsmål, som hvem der skal være indbefattet af den her ret til selv at vælge, og hvem der må hjælpe dem i valghandlingen, og hvordan man kan sikre, at der stadig kan være tillid til, at valghandlingen foregår, som den skal.
Men vi støtter forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-19:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at give os anledning til at debattere det her forslag i salen i dag.
Man kan sige, at vores opgave som politikere er at sikre, at mennesker med handicap kan leve et liv på så lige vilkår med alle andre som muligt, og derfor synes jeg, at det element i beslutningsforslaget, som handler om det her med hjælpemidler, er rigtig positivt, for det tror jeg sådan set også mange mennesker med handicap ville foretrække, altså at være hjulpen på egen hånd.
Så er der naturligvis mennesker med nogle typer af handicap, som er nemmere at lave hjælpemidler til end andre, som også fru Trine Torp var inde på.
Eksempelvis tror jeg, et synshandicap relativt nemt kan afhjælpes i stemmeboksen ved hjælp af forskellige virkemidler, mens andre typer handicap er sværere at udvikle hjælpemidler til.
Men det kan vi jo alt sammen blive klogere på.
Jeg synes også, fru Trine Torp sagde en anden rigtig ting i forhold til det her med interesser, der mødes, og vigtige principper, der mødes.
Vi har også diskuteret det her en del i den konservative folketingsgruppe, for det er vigtigt, vi har et princip om at sikre, at den, man har besluttet at betro sin stemme, også er den, der ender med at få den.
Alt andet lige kan man helt sikkert godt finde på hypotetiske eksempler, hvor man måske tager sin mand med i stemmeboksen som hjælper, og hvor man ender ud med at stemme noget andet, end man kunne have ønsket sig.
Men der er det så rigtigt, som det er blevet sagt, at det er handicaporganisationerne, der selv har ønsket det her.
De mennesker, det berører, har et stort ønske om det her, og derfor synes jeg også, vi som politikere må sige, at så falder afvejningen ud på en sådan måde, at vi tilgodeser det ønske, de har.
Med de ord vil jeg sige, at vi også i Det Konservative Folkeparti bakker op om det her beslutningsforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Først og fremmest tak til ministeren for at bakke op om det her beslutninsgforslag, og også tak til alle jer andre, som sikkert lige som vi i Dansk Folkeparti har fået rigtig mange henvendelser fra den gruppe, det her vedrører.
Jeg synes, som fru Mette Abildgaard også sagde, at det er vigtigt, at vi fra Folketingets side gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at mennesker med handicap kan leve et lige så normalt liv som vi andre; i hvert fald gør vores til at hjælpe.
Vi må erkende, at det her har været et særhensyn.
Det lagde vi vægt på i 2009, da vi vedtog det, fordi vi ligesom ville beskytte den her gruppe mennesker.
Men de ønsker ikke det særhensyn, fordi de føler, at de netop bliver forskelsbehandlet og også føler sig diskrimineret.
Derfor synes jeg selvfølgelig, det er rigtig dejligt, at et flertal af Folketingets partier bakker op om det her.
Jeg blev ikke helt klar over, om De Radikale også fuldt ud bakker op om det her, men det kan vi jo finde ud af.
I hvert fald er der flertal for det her beslutningsforslag, og det tror jeg der er rigtig, rigtig mange mennesker der bliver glade for.
Og det vil vi selvfølgelig gerne takke for fra Dansk Folkepartis side.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Det havde jo været dejligt, hvis vi var fortsat i samme dur, men når det så er sagt, vil jeg på baggrund af nogle henvendelser, jeg har fået, oplyse ministeren om, at der er udfordringer på det her område, også i forhold til at borgerne har svært ved at finde de her frister.
Når de ikke kan finde dem, kan de heller ikke se, hvor lang tid sådan en sag tager, f.eks. hvis man skal søge en BPA-ordning eller andet.
Derfor mener vi, at det er hensigtsmæssigt, at man lægger det på kommunens hjemmeside, for så kan man i hvert fald gå ind at kigge der.
Måske kunne ministeren fortælle lidt om det?
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Om der helt specifikt er rejst tilsynssager omkring manglende oplysninger om frister, kan jeg ikke redegøre for her, men det er jo klart, at tilsynsmyndigheden fører tilsyn med, at kommunerne overholder de regler, der er.
Det her med så bare at tro, at hvis man fra centralt hold fastlægger nogle regler, bliver det meget, meget simpelt – det gør det jo ikke nødvendigvis.
Det, der er vigtigt, og som jeg også pointerede i min tale, er, at hvis man som borger oplever, at man simpelt hen ikke kan finde oplysningerne her, så skal man jo naturligvis gå i dialog med sin kommune og spørge den om, hvor det står henne, og hvordan man kan finde den her oplysning.
Og selvfølgelig skal man være bevidst og vidende om, at der er en pligt til, at man får de her oplysninger.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg har nemlig også fundet det her brev fra forvaltningen omkring tilsynsafgørelser.
Statsforvaltningen skriver her: »Statsforvaltningen har den opfattelse, at frister i henhold til retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, ikke er – eller på tidspunktet for sagens opståen ikke var – fastsat og offentliggjort.«
Så der er altså nogle udfordringer på det her område.
Og derfor mener vi jo i Dansk Folkeparti, at det ville være godt at lægge de her frister – simpelt hen gøre det obligatorisk – ud på kommunernes hjemmesider, så borgerne har mulighed for at følge med, men også har mulighed for at klage, hvis kommunen ikke overholder sagsbehandlingstiderne.
Mig bekendt har Ombudsmanden også været ude omkring det her i forhold til nogle kommuner, som ikke har overholdt de her sagsbehandlingsfrister.
Så derfor er der jo nogle udfordringer på det her område, som jeg synes vi kan løse ved, at kommunerne bl.a. offentliggør fristerne på deres hjemmesider.
Men må jeg ikke bare lige spørge ministeren: Synes ministeren, det er okay, at man blot lægger en folder på biblioteket, hvor man oplyser om de her sagsbehandlingsfrister?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Ja, ja, så let slipper man ikke.
Jeg skal bare spørge fru Pernille Skipper: Når vi nu har en pligt fastsat i lovgivningen til, at kommuner skal offentliggøre de her sagsbehandlingstider, og hvis ikke det sker på hjemmesiden, hvor sker det så henne?
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Det ved jeg ikke, og det er også derfor, jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor det er så forfærdeligt et forslag at gennemføre.
Altså, hvis der er borgere, der ikke har kunnet finde de her oplysninger på en kommunal hjemmeside, så er det da tosset.
Og hvis, som hr. Jan E. Jørgensen bruger som argument, det er noget, der i forvejen allerede sker, så er det nærmest spild af mere åndedræt, at vi ikke bare gennemfører det og sørger for at komme videre.
Men man kunne jo, hvis man synes, det er så nemt, tage sig tid til at undersøge, om de borgere, som øjensynligt har svært ved det, har noget at have det i.
Det er jo ministeren som øverste chef også på det her område, som skal holde øje med, at den lovgivning, vi gennemfører, faktisk også bliver overholdt på betryggende vis.
Trine Torp (SF), 2016-01-19:
Det her blev lige før til et lille kursus i demokrati ved fru Marianne Jelved.
Jeg hopper lidt tilbage til temaet, for i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område gælder det allerede i dag, at kommunerne er forpligtet til at fastsætte frister for sagsbehandlingen og oplyse borgerne om det.
Med det her forslag vil man så gøre det obligatorisk, at det skal offentliggøres på kommunernes hjemmesider.
Det vil vi rigtig gerne arbejde på at sikre sammen med de øvrige partier i Folketinget.
Samtidig bør kommunerne have frihed til at kommunikere med borgerne på den måde, de finder det bedst.
Mange kommuner bruger i forvejen hjemmesiden til at orientere om sagsbehandlingstid og -frister, men det er ikke en garanti for, at borgerne oplever sig ordentligt informeret og rådgivet.
Jeg har bl.a. hørt fra handicaporganisationer, at kommunernes hjemmesider alligevel ikke er til at finde rundt i.
Så spørgsmålet er, om det overhovedet giver mening at satse så meget på lige netop det med centrale regler fra Christiansborg.
Så selv om vi i SF deler intentionen om at forbedre sagsbehandlingen og informationen til borgerne, tror vi ikke på den store betydning af den her foreslåede vej dertil.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-19:
Tak for det.
Det er jo et relativt begrænset forslag, der er tale om.
Det er ikke sådan omfangsrigt eller indgribende, og det vil ikke medføre store bureaukratiske byrder for kommunerne at gøre det her.
Det første, jeg tænkte, var: Åh nej, så er det sådan noget med, at man skal opdatere hver fjortende dag.
Men det er der jo netop ikke tale om her.
Det er nogle tidsfrister, man vedtager én gang og lægger på en hjemmeside, og så er det sådan set det.
Så den administrative byrde, der er forbundet med det, må siges at være absolut lille.
Så er det blevet påpeget, om det her er et problem, altså om kommunerne ikke allerede gør det i dag.
Jamen hvis det er tilfældet, er det jo sådan set bare udmærket.
Jeg læste faktisk for nylig min mands medlemsblad – jeg har en mand derhjemme, der er journalist og medlem af Dansk Journalistforbund – og der var faktisk en journalist, der havde været ved at skulle lave nogle undersøgelser på tværs af kommunerne, og som virkelig harcelerede over kommunernes hjemmesider, altså over, hvor ekstremt svært det er at finde information.
Så jeg synes, det er et fint skridt at tage at få den her information på hjemmesiden i første omgang, og så skal vi forhåbentlig også bare sikre os, at den er til at finde.
Det hjælper jo ikke noget, at det lægges op som en nyhed i et nyhedsmodul i 2013, som ikke bliver opdateret, så man alligevel ikke kan finde det.
Men fra Det Konservative Folkepartis side synes vi, det er et udmærket forslag, som ikke griber ind i det kommunale selvstyre, hvilket der nu har været lidt snak om.
Jeg synes, det er lidt fjollet at tage så store udtryk i brug om en så relativt lille sag.
Så vi støtter også beslutningsforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Det er en lille sag, men alligevel er der sådan set nogle interessante principper i den og nogle forskellige holdninger til det kommunale selvstyre, som kommer frem.
For Det Konservative Folkeparti stoler jo åbenbart ikke på, at der rundtomkring i kommunalbestyrelserne sidder nogle politikere, som, hvis de bliver mødt med en henvendelse fra en borger om, at det er vanskeligt at finde de her sagsbehandlingstider, vil gå videre med problemet og få det løst.
Hvis vi laver en lov herinde, hvor vi skriver, at det skal stå på kommunens hjemmeside, punktum, løser det jo ingenting – ingenting – for som ordføreren selv er inde på: Hvad så, hvis en kommune vælger at skrive, hvad sagsbehandlingstiderne er, i et nyhedsfelt fra den 1. januar 2013?
Så er det fuldstændig kropumuligt at finde rundt på hjemmesiden og finde det igen.
Så lever man op til den her lov, men vi har ikke løst noget problem ude i virkeligheden.
Så ja, det er en lille sag, men den vidner sådan set om, at der er nogle partier herinde, der bare ikke tror på, at kommunerne kan finde ud af, jeg havde nær sagt noget som helst.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-19:
Vi må jo bare konstatere, at der er nogle kommuner, der er sådan fungerende, eftersom det er et problem nogle steder i dag.
Og så kunne jeg godt have lyst til at spørge ordføreren tilbage, om han så ikke har mere tillid til det kommunale selvstyre, end at de da selv kan afgøre, om de vil fastsætte tidsgrænser.
Skal vi i det hele taget herinde fra Folketingets side stille det som et krav, at man skal fastsætte de her tidsgrænser?
For det har vi nu engang truffet en beslutning om at vi vil gøre.
Så synes jeg sådan set bare, det er en logisk konsekvens af det, at man også siger, at det skal offentliggøres et sted, hvor det er tilgængeligt for de mennesker, for hvem det er relevant.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Hvilke kommuner lever ikke op til kravet om at offentliggøre på en hensigtsmæssig måde?
Hvilke kommuner er det, som ikke har offentliggjort det her på deres hjemmeside?
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-19:
Der er en, der hvisker Kalundborg til mig.
Jeg har ikke siddet og gennemtrævlet samtlige kommuners hjemmesider.
Ministeriet har jo ikke engang helt kunnet give et klart svar på det.
Men jeg vil sige, at jeg også tror, at vi har det grundlæggende problem, at der er mange borgere, der ikke aner, at der er regler om, at der skal være fastsat grænser på det her område.
Derfor er det bare en nødvendighed, at informationen er nemt tilgængelig.
For jeg tror simpelt hen ikke, at borgerne er klar over, at der er krav om, at der skal være fastsat en grænse.
Det var jeg ikke selv, før det her forslag kom.
Så det tror jeg egentlig er et væsentligt problem.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det, og først og fremmest tak til Enhedslisten og De Konservative og Liberal Alliance for netop at støtte det her beslutningsforslag.
I Dansk Folkeparti er det vigtigt, at man som borger kan se, hvor lang tid det tager for ens kommune at behandle ens sag inden for forskellige områder.
Det er vigtigt, at borgerne kan følge med i de her sagsbehandlingstider på det sociale område i den kommune, de bor i.
Det skal være nemt, og det skal være enkelt at følge med i, hvor lang tid det cirka tager at få behandlet en sag.
I § 3, stk. 2, i bekendtgørelse om lov om retssikkerhed og administration på det sociale område er det fastsat, at kommunalbestyrelsen på de enkelte sagsområder skal fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelse af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet.
Fristerne skal offentliggøres.
Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse.
Men i dag er der ikke noget krav om, at fristerne skal offentliggøres på kommunens hjemmeside.
Nogle kommuner anvender hjemmesiden til at offentliggøre fristerne, men ikke alle gør det, idet kommunerne også kan vælge andre metoder til at informere borgerne om sagsbehandlingsfristerne.
For at gøre det nemmere for borgerne at følge sagsgangen i kommunen ønsker vi fra Dansk Folkepartis side, at kommunerne bliver forpligtet til at oplyse sagsbehandlingstiderne på kommunens hjemmeside.
Denne ensartethed vil gøre det nemt og hurtigt for borgerne at følge med, og det vil betyde en øget retssikkerhed for borgerne.
Det vigtige i den sammenhæng er, at man som borger kan orientere sig om kommunernes serviceniveau på området og om, hvor lang tid man kan forvente der går, inden der træffes en afgørelse på det sociale område.
Forslaget forventes jo ikke at medføre merudgifter, da man er forpligtet til at offentliggøre det, men ikke i en bestemt form eller via et bestemt medie.
Det kan også påstås, at kommunernes pligt til offentliggørelse af sagsbehandlingstider på deres hjemmeside på internettet er et indgreb i det kommunale selvstyre.
Det har vi jo hørt i dag.
Forslagsstillerne mener, at der er tale om et yderst begrænset indgreb, der skal ses i lyset af, at borgernes retssikkerhed forbedres betydeligt.
Dertil kommer, at man i andre sammenhænge beder borgeren om at kommunikere med myndighederne via diverse selvbetjeningsmuligheder på internettet, eksempelvis Udbetaling Danmark og SKAT.
Hvorfor er det så ikke også rimeligt at bede de kommunale myndigheder om at fremlægge relevant information til borgerne på deres hjemmeside, så borgerne nemt kan finde informationerne?
Det er ikke blot sund fornuft, men det er god forvaltningsskik at sikre åbenhed og gennemsigtighed over for borgerne.
Tak for ordet.