runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2007-01-11:
Det, jeg gerne vil spørge justitsministeren om, og jeg nævnte det også lidt i min ordførertale, er, at jeg synes, der er en vis disharmoni imellem, at man på den ene side tilgodeser ægtefællen, når vi taler om legal arv, men når man så på den anden side taler om tvangsarv, går man faktisk ind og kan straffe ægtefællen, for det gælder jo altså også ægtefællens arv, der kan nedsættes til en fjerdedel.
Det synes jeg der er sådan en lille smule disharmoni imellem.
Jeg har stor sympati for, at man kan disponere over den formue, man muligvis selv har skabt, specielt i relation til generationsskifte i virksomhed.
Derfor er jeg meget glad for det her loft, man har sat ind.
Men kunne det så ikke gøre det med et loft?
For der har man jo egentlig givet den mulighed for at kunne begrænse tvangsarven.
Line Barfod (EL), 2007-01-11:
Enhedslisten er også grundlæggende positiv over for forslaget og synes også, det er et udmærket arbejde, som udvalget har gjort.
Vi er helt enige om, at det væsentlige hensyn er, at den længstlevende kan blive i hjemmet.
Der håber vi så også, at man i forbindelse med mindreårige børns arv osv., hvis der alligevel er nogle problemer også med samlevende, kan se på det.
Jeg har selv haft sager, hvor nogle måtte gå fra hus og hjem, fordi mindreåriges arv ikke kunne anbringes i huset.
Det er klart et problem, og det håber vi bliver løst med det her.
Vi synes også, det er udmærket, at man får mulighed for at indskrænke børnenes arv.
Som flere andre ordførere også har været inde på, er vi i dag i en situation, hvor man altså selv må tjene sine penge og selv skal skabe sit eget liv og ikke satse på at skulle arve sine forældre.
Der synes vi er fornuftigt nok, at det nu også bliver indført i arvelovgivningen.
Så er der spørgsmålet om samlevere, hvor vi synes, det er udmærket, at man kan lave et samlevertestamente og dermed blive stillet stort set, som om man havde valgt at blive gift.
Vi synes så, at der kan være et problem – hvad andre også har været inde på, og hvad vi må se på i udvalget – hvis man skriver et testamente, som først kan træde i kraft på et senere tidspunkt.
Det tror jeg for mange mennesker vil være svært at forstå.
Det vil gøre det noget besværligt, når man skal råde folk, at de i hvert fald skal være helt sikre på at holde sig i live, indtil det rigtige tidspunkt er indtrådt, og det synes jeg er en lidt mærkelig ordning.
Men det må vi lige prøve at se nærmere på i udvalget.
Endelig er vi enige med SF i, at vi lige skal have afklaret det skattetekniske omkring pensionsfradrag i forhold til bo- og afgiftslov osv. – om der kan være noget problem der, som vi skal have taget højde for.
Men grundlæggende synes vi, det er et udmærket forslag.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-11:
Da SF’s ordfører, fru Anne Baastrup, ikke har mulighed for at være til stede i salen i øjeblikket, skal jeg give udtryk for SF’s holdninger.
Det har været en stor og vigtig opgave, Arvelovsudvalget har været sat på.
SF støttede, at udvalget blev nedsat, og støttede til fulde, at vi nu får moderniseret denne lovgivning.
Dine børn og mine børn og eventuelt fællesbørn ser vi i mange forhold, og den gamle tænkning om, at arven fra forældrene var af afgørende betydning for børnenes økonomi og forhold i øvrigt, er ikke længere til stede.
De arveberettigede børn er i dag ikke sjældent midaldrende og har ikke økonomisk behov for at modtage arv, som tilfældet har været tidligere.
Derfor er der ros til udvalget og til ministeren, for at hun har taget udvalgets overvejelser til sig.
Da de foregående ordførere nøje har gennemgået de foreslåede ændringer, ser jeg ingen grund til, at jeg kommer ind på dem.
Dog har jeg nogle bemærkninger til følgeloven, som vi vil stille spørgsmål til.
Samspillet mellem pensionsbeskatningsloven og boafgiftsloven er meget komplicerede, men normalt vil en indsat begunstiget i en pensionsordning, det vil typisk være vedrørende ægtefællepensionen, kunne udtage pensionsordningen fra boet uden boafgift.
Det er også rimeligt, hvis der efterfølgende betales fuld indkomstskat af udbetalingerne fra pensionsordningen, som det er normalt under ægtefællepensionen.
Der er dog i visse situationer mulighed for at få udtaget pensionsordninger af boet og hæve pensionsordningerne mod en 40-procents-afgift.
Det er i sagens natur meget gunstigt, hvis den afdøde har fratrukket indskuddet i topskattegrundlaget.
Vi håber at kunne få dette afklaret under behandlingen af forslaget, så misbrug ved store pensionsindbetalinger kan forhindres.
Overordnet set kan SF støtte forslagene.
Tom Behnke (KF), 2007-01-11:
Nu er der jo forskel på at være gift og at være samlevende, sådan er det, og det har nogle konsekvenser.
På det her område har det også nogle konsekvenser.
Der kan også være konsekvenser på andre områder.
Hvad angår selve 2-års-reglen, skal man jo huske på, at det første, der sker, er, at man laver en bodeling, så det er jo ikke helt skidt.
Men hvad angår arvedeling, må der også, synes jeg, hvis man ikke ønsker og vælger at blive gift, tages hensyn til, om man nu også er i et egentligt parforhold; altså, hvis man mødes om mandagen og om tirsdagen vælger at flytte sammen i en fælles bolig, så er der næppe tale om det.
Derfor skal vi jo et eller andet sted have en eller anden grænse for det her, også af hensyn til de øvrige arvinger, dem synes jeg ikke man skal glemme i den her sammenhæng.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-01-11:
Vi vil ikke blande os i det kommunale selvstyre og gå ind og specificere, at kommunerne skal bruge ekstra penge på bibliotekerne, på trods af at vi kan konstatere, at de ikke bruger de penge, vi har givet dem til bibliotekerne.
Vi har heller ikke nogen som helst planer om at indføre nogen former for brugerbetaling i folkebiblioteket for kerneydelsen, altså lån af bøger.
Det er en idé, som den politiske ordfører for Det Konservative Folkeparti tog frem som eksempel på noget, man kunne diskutere.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Jeg er glad for, at ministeren er enig i, at det også er et statsligt ansvar, dermed også ministerens ansvar, at der er økonomiske ressourcer til rådighed for bibliotekerne.
For der står jo, at et af regeringspartierne, nemlig ministerens eget parti, har foreslået, at man skulle indføre brugerbetaling på bibliotekerne.
Jeg tror, det interesserer mange borgere at høre, om det er et af de områder, som regeringen vil pålægge brugerbetaling, hvilket vi jo ved er planen at gøre i de kommende år.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-01-11:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at bibliotekerne fra statens side har fået overført rigelige ressourcer.
I forbindelse med den sidste revision af biblioteksloven, da der var en anden meget glimrende kulturminister, fik bibliotekssektoren ude i kommunerne over en længere årrække sluttende helt op til 2003-2004 tilført et trecifret millionbeløb ekstra netto i forøget bloktilskud.
Men det er sådan, hvilket hr. Mogens Jensen også ved, at vi har kommunalt selvstyre i Danmark og de 98 nye kommuner kan prioritere, som de selv vil.
Det alternativ, som hr. Mogens Jensen lægger op til, ville være, at staten gik ind og afskaffede det kommunale selvstyre, og det er jeg ikke helt sikker på Socialdemokratiet vil være med til.
Vi vil ikke fra regeringens side afskaffe det kommunale selvstyre, og derfor kan vi ikke gå ind og detailstyre økonomien ude i kommunerne, på trods af at vi fra denne regerings side gennem bloktilskuddet poster penge som aldrig før ind i bibliotekerne.
Louise Frevert (DF), 2007-01-11:
Nu ved hr. Ole Sohn jo godt, at det ligger mig som ordfører meget på sinde at prøve at være lidt på forkant med tingene, og jeg går meget ind for, at man følger med i den teknologiske udvikling, fordi det er den vej, verden nu engang drejer sig på nuværende tidspunkt.
Vi kan ikke bevare en eller anden romantisk drøm om, at fordi det var sådan og sådan i 1952, vil vi også gerne bevare tingenes tilstand, som de var.
Det duer jo ikke rigtigt.
Børnene vokser op og er børn af en helt anden tidsalder end den, som vi to eksempelvis er vokset op i.
Til en vis grad vil jeg godt give hr. Ole Sohn ret, men jeg ser det bare som to forskellige dagsordener.
For mig at se er det en anden perspektivering af tingene, en overbygning på diskussionen.
Så jo, det vil vi da gerne være med til at diskutere, men det er ikke noget, som jeg mener hører under den diskussion, som skal være her i dag.
Jeg vil gerne være med til at diskutere det i Kulturudvalget, men under nogle andre omstændigheder.
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Nu har debatten en tendens til at koncentrere sig omkring de kommunale nedskæringer i kommunerne, og det er meget relevant, for det er med til at give en dårligere dækning, men jeg vil alligevel godt prøve at vende spørgsmålet og gøre det lidt mere fremadrettet og spørge fru Louise Frevert, om ikke Dansk Folkeparti kan se en værdi i at få lavet en samlende national strategi for, hvordan vi bringer Danmark og borgerne ind i vidensamfundet, og hvilken rolle bibliotekerne kan spille, frem for at sige, at det er kommunernes ansvar; det er det lovgivningsmæssigt, men har vi ikke et nationalt ansvar for at sikre, at vi kan bevæge os ind i vidensamfundet på det bedst funderede grundlag?
Louise Frevert (DF), 2007-01-11:
Hr. Mogens Jensen får det til at lyde, som om det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har strammet nettet om bibliotekerne.
Hr. Mogens Jensen får det med den retorik lige pludselig til at lyde, som om det er os, der har taget 150 mio. kr. fra bibliotekerne.
Det ved hr. Mogens Jensen jo godt er fuldstændig ukorrekt, for det er jo kommunerne selv, der har bestemt, om de vil bruge de penge, de rent faktisk har fået i bloktilskud.
Kommunerne har jo fået penge, der indirekte har været øremærket til bibliotekerne.
Det er kommunernes eget valg at disponere på den måde, som de har gjort.
Så det er simpelt hen en forvrængning af sandheden, og det ved hr. Mogens Jensen jo også godt.
Den retorik køber jeg altså ikke, for det er simpelt hen kommunerne selv, der har gjort det på den måde, som de har.
At de så har valgt, at de ikke ville bruge 150 mio. kr., har vi eller regeringen ingen andel i; det er kommunernes eget valg.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Jeg skal beklage, at jeg mente at vide, at fru Louise Frevert var valgt i Københavnsområdet; hun taler som sådan, men jeg tager det andet ad notam.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til den utrolig stramme økonomiske politik, som regeringen jo fører over for kommunerne, og som har betydet, at vi her i efteråret har set mange demonstrationer mod nedskæringer på mange forskellige områder, og nu er turen altså også kommet til biblioteksområdet.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt fru Louise Frevert synes, det er rimeligt, at det lige præcis er bibliotekerne, der skal holde for med at skulle spare gennemsnitligt næsten dobbelt så meget, som mange andre områder må ude i kommunerne.
Er det rimeligt?
Og er det rimeligt, at små lokalsamfund skal miste deres måske eneste samlingssted for kulturel aktivitet?
Burde Dansk Folkeparti ikke være mere offensiv for at sikre, at man kunne opretholde et stærkt forgrenet filialnet ved netop at gå ind og lægge det sammen med andre typer af aktiviteter?
Louise Frevert (DF), 2007-01-11:
Nu skal man være meget forsigtig med at være belærende, når man står heroppe, men jeg er altså ikke valgt i København; jeg er valgt i Frederiksborg Amt, så det er ikke her i København.
Nej, det bekymrer mig ikke så meget, må jeg ærligt indrømme.
Det bekymrer mig ikke, at der bliver nedlagt filialer, når man enes om det i kommunerne, for tingene har jo ikke en eksistensberettigelse i sig selv, de skal jo ikke bare eksistere.
Det er jo noget pjat, at man skal holde liv i noget ved kunstigt åndedræt, hvis der ikke er et behov for, at de små filialer, som hr. Mogens Jensen taler om, skal være der.
Det er da immer væk bedre, at man lukker en filial, hvor der kun kan være åbent 2 eller 3 timer, og der så i stedet for kommer en bogbus rundt 2 af ugens dage i eksempelvis 3 timer i nærområdet til folk.
Det er da meget bedre end den anden romantiske drøm om, at nu skal vi altså holde liv i den lille hyggelige filial her rundt om hjørnet.
Det er jo ikke rentabelt for en kommune at gøre det på den måde.
Hr. Mogens Jensen ved jo også godt, at mange steder – Slagelse og andre steder – har man rent faktisk allerede nu sammenlagt ting, så man laver det som et kraftcenter, hvor man har borgerservice og alle mulige andre aktiviteter i sammenhæng med biblioteket, og det bliver da fremtiden, de såkaldte kulturhuse rundtomkring i landet, så man får et kraftcenter, en dynamik, et sted, hvor man kan få samlet en masse ting, og hvor man også kan få generationer på tværs af hinanden til at mødes.
Det må da være det primære.
Det kan godt være, at jeg ikke har min daglige gang i Aalborg, men vi har da nogle medlemmer, der er repræsenteret i Folketinget, fra Nordjylland, og jeg ved da, at i Brønderslev har man slået 6 filialer sammen, og der har ikke været nogen problemer.
Tværtimod har de været rigtig, rigtig glade for det.
Jeg har da også indtryk af fra vores repræsentant her på Tinge fru Anita Knakkergaard, som jeg faktisk har talt med i dag, at der ikke har været nogen problemer i Aalborg.
Så vi læser åbenbart teksten forskelligt.
Men jeg prøver på at gøre min research rigtig, rigtig godt, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2007-01-11:
Nu kan jeg selvfølgelig ikke forlange, at fru Louise Frevert skal følge med i den debat, der f.eks. foregår i Aalborg Kommune og andre kommuner vest for Storebælt, men jeg vil bare sige til fru Louise Frevert, at i de diskussioner, der dér har været, af, hvorfor man skulle lukke biblioteksfilialer, har det afgørende argument ikke været, at det var for at skabe mere kvalitet, men at kommunernes økonomi var så dårlig, at der skulle skæres et eller andet sted.
Så er jeg såmænd enig med fru Louise Frevert i, at det så er kommunerne, der har valgt meget ensidigt at skære på biblioteksområdet, fordi det var der, det ville give mindst uro, men det ændrer jo ikke ved, at det er de økonomiske betingelser, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti har givet kommunerne, som har været medvirkende til at tvinge kommunerne til at gennemføre de her forringelser.
Louise Frevert (DF), 2007-01-11:
Nej, det må jeg indrømme at jeg ikke har.
Det kan jeg sige helt klart.
Det har jeg faktisk ikke, for det, det drejer sig om, er de her 150 mio. kr., det er bloktilskuddet til kommunerne.
Jeg har ikke på noget som helst tidspunkt heroppefra sagt, at jeg ville spare på biblioteksområdet – tværtimod.
De har fået et beløb, og det har været op til kommunerne selv at forvalte de penge, de har fået i bloktilskud, på den ene eller den anden måde.
At de så har valgt at bruge det på den måde, som de har gjort, skal vi jo ikke blande os i.
De har selvforvaltning ude i kommunerne, og det skal de også have lov til at have.
Per Clausen (EL), 2007-01-11:
Nu kunne jeg forstå på fru Louise Frevert, at hun sådan set mente, at de lukninger, der er sket, og de nedskæringer, der er planlagt for bogindkøbene i 2007, er noget, som kommunerne oprindelig havde tænkt sig at gøre.
Hvordan kan det så være, at man i en lang række kommuner gør det her i forbindelse med nogle budgetbeslutninger, hvor man jo gør det meget klart, at det her handler om, at man skal spare penge, fordi man mangler penge?
Er fru Louise Frevert ikke også stødt på det argument i den debat, der har været i efteråret?
Louise Frevert (DF), 2007-01-11:
Vi er rigtig mange, tror jeg, herinde i Folketinget, der kan huske vores barndoms bibliotek, det hyggelige, lille bibliotek, der lå rundt om hjørnet, hvor man kunne gå ind efter skoletid og læse nogle bøger og indsnuse duften af papir, samtidig med at man holdt en bog i sin hånd.
Jeg må indrømme, at den veneration, som jeg fik for bøger, da jeg blev taget i hånden af min mormor og gik på biblioteket, da jeg var lille, eller da jeg kunne læse, hvor jeg altså var blevet større, har jeg den dag i dag.
Jeg bliver ikke et af de mennesker, der nogen sinde vil kunne komme til at vænne mig helt til at kunne læse på en skærm, jeg gør det, men for mig er det noget helt unikt at have en bog i hånden og snuse til papiret.
Derfor tror jeg også, at det er meget væsentligt, at man i fremtiden lægger vægt på, at i hvert fald en af bibliotekets hovedopgaver er at formidle viden igennem bogen, igennem det læste ord, det, som har været meningen med biblioteket helt fra begyndelsen, det, som er en århundredgammel tradition, nemlig at bogen skal være tilgængelig for alle i Danmark inden for en rimelig afstand.
Så er vi jo kommet ind til kernen af det, som er hele problemstillingen ved diskussionen ikke alene i dag, men som har præget biblioteksdiskussionen her i efteråret, og det er, at der er blevet nedlagt 101 filialer.
Det skulle være et af det sidste antal filialer, som jeg har fået at vide er blevet nedlagt.
Der er nogle, der vil sige, at det er mange, men hvis man nu regner lidt på tallene, viser det sig, at der fra 1988 og op til 2005 er blevet nedlagt 320 filialer.
Det er da immer væk også et stort antal.
Det er sket langsomt, selv om der ikke har været den teknologiske udvikling, som der er på nuværende tidspunkt.
Så de besparelser, der bliver råbt op om på en måske lidt bombastisk måde, er nogle besparelser, som bibliotekerne og kommunerne selv har valgt, idet det er med i deres kommunale biblioteksstrategi.
Og om den blæst, der var i efteråret, må jeg sige, at den vil jeg absolut anse for at være en storm i et glas vand.
Vi bliver nødt til at indse, at tiden er løbet fra den lille, hyggelige filial.
Vi bliver nødt til at se på, at mønstrene i den måde, man besøger sit bibliotek, er anderledes i dag, end de eksempelvis var for bare 10, 15 og 20 år siden.
Alene søgning på nettet og alene den måde, man kan blive serviceret på som borger igennem bibliotekerne, er helt anderledes end tidligere, og med den måde, bogbusserne nu også vil kunne komme til at servicere folk på, kan man alt andet lige sige, at den service kan komme lige til døren hos borgerne ude i de små kommuner.
Men når det så er sagt, tror jeg altså, at vi lige skal give kommunerne tid til at realisere de ting, som de gør i selvforvaltningens navn ude i kommunerne, og lade dem få en chance til at kunne effektuere det, som de har vedtaget.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Nu kan man jo godt høre, at Dansk Folkepartis ordfører er valgt i Danmarks største by.
Det skorter jo ikke på at sige, at nu er det slut med den lille, hyggelige filial, som vi alle kender, og det har jo været en kvalitet og en vigtig ting for utrolig mange danskere, at de netop har kunnet gå ned i deres biblioteksfilial, læse aviser, komme på nettet, deltage i forskellige aktiviteter.
Det synes jeg er lidt ærgerligt – når nu ordføreren har gjort sit researcharbejde så godt – at ordføreren ikke er i stand til at se.
Og jeg forstår ikke, at ordføreren ikke i langt højere grad vil lægge vægt på at sikre, at sådan nogle filialer kunne overleve ved, at man gik sammen, lagde det sammen med borgerservice eller lagde det sammen med andre typer af aktiviteter, der foregår i lokalområdet.
Men jeg vil godt spørge fru Louise Frevert, om hun synes, det er i orden, at biblioteksområdet ude i kommunerne skal spare cirka dobbelt så meget som de øvrige områder.
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Jakob Axel Nielsens ordførertale, for jeg tror, at den også udtrykker en del af den fælles bekymring, der er i salen, og som alle har givet udtryk for, bekymringen over, at der sker det på biblioteksområdet, at der bliver færre biblioteker.
Jeg anerkender, at en lang række af filiallukningerne kan erstattes fuldgyldigt af bogbusser og på anden vis.
Men det, der er vigtigt, hvis vi skal se fremad, er jo netop, at man får set på, hvordan man får lavet sådan en samlende national strategi.
Der anerkender jeg da, at man ikke bare på Kulturministeriets område kan agere på andre ressortministeriers område, så jeg synes, at det er en positiv tilkendegivelse, der kommer, at vi kan indkalde til et samråd, og det vil jeg hermed bekendtgøre at jeg tager initiativ til, sådan at vi måske i udvalgssammenhæng kan komme videre og få lavet en sådan national strategi.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-11:
Jeg er glad for, at jeg som konservativ her kan stå og være enig med SF om den videre procedure.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Jeg er glad for, at ministeren lægger vægt på, at der skal være en overordnet statslig strategi for biblioteksområdet og for informationssamfundets udvikling i Danmark.
Jeg vil spørge ministeren, om ikke regeringen vil tage ansvaret for sådan en strategi; om kulturministeren ikke er enig i, at det også kræver, at man tager et ansvar for, at der er de økonomiske ressourcer til rådighed for, at bibliotekerne kan udvikle sig, hvilket ministeren jo selv understregede i sit indlæg.
Hvad er det for overvejelser?
Vi har jo set ministerens egen politiske ordfører, fru Pia Christmas-Møller, være ude og foreslå, at man f.eks. kunne indføre brugerbetaling på biblioteksområdet.
Jeg tror, det er noget, der interesserer mange borgere, at man nu skal til at betale for at gå på biblioteket.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-11:
Altså, kommunerne har nogle meget, meget store budgetter, og de har mange forskellige ansvarsområder, og så har de specifikt på det her område fået et bloktilskud, og det vælger de så, fordi der er kommunalt selvstyre, at bruge på nogle andre områder.
Hvis det havde været anderledes håndteret og alle bloktilskud havde været målrettet, så var vi blevet kritiseret for at ville styre alt for centralt.
Men jeg kan i og for sig ikke bekræfte, at der nødvendigvis bliver dårligere service.
Det gør der nok nogle steder, ja.
Men det var jo den bekymring, jeg gik ud med i de lokale medier, hvor jeg udtrykte bekymring over dårligere service, der fik de ansvarlige for en bogbus i Brønderslev til at invitere mig op og se den, hvorved jeg opdagede, at man rent faktisk, hvis der er gode bibliotekarer i bogbussen, lærer sit klientel at kende og kan komme ind under huden på dem og finde ud af, hvad de er interesseret i, og så pakke bogbussen til noget af det, som de vil have, næste gang bogbussen kommer forbi, sådan at man bliver meget specifik også i sin formidlingsopgave, det, som bibliotekarerne målrettet er uddannet til, plus at man kan komme på internettet derfra og sidde og løse borgerserviceopgaver, når man kommer ud med bussen.
Så jeg er ikke sikker på, at det bliver så meget ringere, om overhovedet, ved at man sidder i en bus og ordner tingene frem for et fysisk sted, som alligevel ikke har en størrelse, så man kan have bredden med.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Ja, og jeg deler helt ordførerens bekymring.
Det er der så åbenbart andre blandt regeringspartierne og regeringens støttepartier, der ikke gør, altså deler bekymringen for, at de her lukninger rent faktisk stiller danskerne dårligt i forhold til globaliseringen og i forhold til vidensamfundet, fordi det for nogle vil betyde, at tilgængeligheden til bibliotekernes tilbud bliver dårligere.
Så jeg er meget glad for, at vi i hvert fald deler den bekymring, som Venstre og Dansk Folkeparti åbenbart ikke deler.
Det andet, som jeg ikke fik svar på fra ordføreren, er, om der ikke er en sammenhæng mellem den økonomiske ramme, regeringen giver kommunerne at udfolde sig under, og så det, at kommunerne altså bliver nødt til at spare op mod dobbelt så meget på biblioteksområdet som på andre områder.