runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-15:
Dette lovforslag sigter på, at Danmark i bredeste forstand kan opfylde og overholde de forpligtelser i internationalt samarbejde om skatteforhold, som Danmark har påtaget sig.
Bistand i skattesager forekommer ved, at lande kan udveksle oplysninger indbyrdes og bistå hinanden på anden vis med at tilvejebringe det korrekte grundlag for beskatning.
En anden form for bistand er, at skatter og afgifter, som et land har pålagt nogle at betale, kan inddrives i et andet land.
Hvorfor er alt det her vigtigt?
Jo, det er det, fordi i en stadig mere globaliseret verden er landenes behov for gensidig bistand på beskatningsområdet stigende.
Den teknologiske udvikling og den stigende internationalisering har medført større mobilitet og bedre muligheder for, at skattepligtige i et land kan have indtægter og kapital i et andet land.
Håndhævelsen af skattelovgivningen i det enkelte land bliver derfor i højere og højere grad afhængig af, at skattemyndighederne kan få relevante oplysninger og anden hjælp og bistand fra udlandet.
Samlet set er det et fornuftigt og fremsynet forslag, som giver god mening, og som har ræson i sig, og med disse bemærkninger støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-15:
Dette lovforslag handler om, at Danmark skal opfylde de internationale forpligtelser, som vi har påtaget os i forhold til skatteforhold.
Mere konkret handler det om, at Danmark forpligtes til indbyrdes mellem landene at udveksle oplysninger, som anmoderlandet skal bruge til skatteligning eller skattekontrol.
Derudover forpligter landene sig også til at bistå hinanden med at inddrive skatter.
At Danmark deltager i et internationalt samarbejde omkring udveksling af skatteoplysninger, synes vi i Dansk Folkeparti er fornuftigt.
Grunden til, at det er nødvendigt med dette samarbejde, er jo, at vi lever i en mere og mere globaliseret verden, hvor myndighederne i højere grad er afhængige af, at man kan få de relevante oplysninger fra andre lande.
Man kan også sige om forslaget, at Danmark jo stort set altid har deltaget aktivt i international udveksling af oplysninger på skatteområdet, og det gør vi bl.a. gennem de dobbeltbeskatningsaftaler, som vi har indgået igennem årene, og de indeholder jo ofte bestemmelser om deling af oplysninger.
Med disse ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti derfor kan støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-12-15:
Her i Danmark skal vi gøre så meget, vi kan, for at bekæmpe skadelig skattepraksis, og det er åbenlyst for enhver, at internationale forhold spiller en stadig større rolle på skatteområdet.
Derfor får det stadig større betydning, at de enkelte landes skattemyndigheder kan få adgang til især bankoplysninger og oplysninger om selskabskonstruktioner og lignende fra andre lande.
Derfor er det positivt, at såvel EU som OECD og andre internationale fora har fokus på det stigende behov, der er for et stadig tættere samarbejde mellem landenes skattemyndigheder med netop det formål at bekæmpe skadelig skattepraksis.
Formålet med nærværende lovforslag er så at sikre, at Danmark i videst muligt omfang kan opfylde de forpligtelser, som Danmark har påtaget sig i det internationale samarbejde.
Lovforslaget består dels af EU-direktiver, dels af anbefalinger fra Global Forum on Transparency and Exchange of Information.
Rent praktisk består bistand i skattesager mellem landene dels af, at landene indbyrdes kan udveksle oplysninger til brug for skatteligning og skattekontrol, dels af at landene kan bistå hinanden med inddrivelsen af skatter.
Danmark deltager allerede aktivt i begge former for samarbejde, men med forslaget styrkes Danmarks forpligtelser over for andre lande, ligesom Danmark forventer, at andre lande også imødekommer danske ønsker.
Lovforslagets delelementer er for det første, at EU-direktivet om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger gennemføres.
For det andet gennemføres direktivet om administrativt samarbejde på beskatningsområdet.
Endelig imødekommer forslaget delvis anbefalingerne i Global Forum on Transparency and Exchange of Informations landerapport om Danmark fra januar 2011.
I rapporten anbefales det, at Danmark sikrer tilstedeværelsen af ejeroplysninger om alle former for selskaber, uanset ejerandelens størrelse.
Det imødekommes med det her forslag, og resten af anbefalingen på det her område gennemføres så senere i denne folketingssamling med et lovforslag ved erhvervs- og vækstministeren.
Det er alt sammen positive tiltag, som skal bidrage til, at folk ikke kan unddrage sig skattebetaling på tværs af landegrænser, og som gennemfører de her EU-direktiver, og som følger anbefalingerne fra Global Forum on Transparency and Exchange of Information.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Mads Rørvig (V), 2011-12-15:
Tak for det.
Det er jo også en vigtig sag.
Disse lovændringer vil bringe dansk lovgivning på niveau med de andre EU-regler, som Danmark tidligere har tiltrådt.
Derefter kan danske skattemyndigheder bistå myndighederne i andre europæiske lande med oplysninger til brug ved kontrol, ligning og inddrivelse af skatter.
Denne lovændring vil endvidere ske i forventning om, at de øvrige EU-lande tilpasser deres lovgivning og de ligeledes bistår vores myndigheder i arbejdet med kontrol, ligning og inddrivelse af skatter, hvor danske skatteydere har indkomst i andre EU-lande.
Lovforslaget her er et arvestykke fra VK-regeringen, og Venstre er således positiv over for dette lovforslag.
Jeg skal ligeledes på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at de kan støtte lovforslaget.
Verden bliver mindre og de teknologiske muligheder flere.
Flere og flere virksomheder driver deres forretning i mange lande, og på samme vis har mange privatpersoner indkomst uden for det land, hvor de er bosiddende.
Personer, varer og tjenesteydelser krydser i stadig stigende omfang grænser, og i takt med det vil skattevæsenet have behov for at indhente økonomiske oplysninger i andre lande til brug ved skattemæssig ligning.
På samme vis har andre landes skattemyndigheder behov for at få vores bistand ved ligning af deres skatteydere.
Formålet med dette lovforslag er at tilpasse danske regler, så de imødekommer denne udvikling.
Konkret vil lovforslaget her gennemføre flere EU-direktiver, således at danske skattemyndigheder kan bistå myndighederne i resten af Unionen i skattesager.
Lovændringerne vil bringe dansk lovgivning på niveau med de andre EU-regler, som Danmark tidligere har tiltrådt.
Derefter kan danske skattemyndigheder bistå myndighederne ...
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-15:
Grunden til, at Venstre og Det Konservative Folkeparti har fremsat det beslutningsforslag, vi nu skal stemme om, er jo, at der sidder en række danskere ude i virkeligheden, som har handlet i tillid til de meldinger, som et bredt flertal her i Folketinget kom med tilbage i august.
Vi synes, at når der var så mange mandater bag så klart et løfte, skal vi selvfølgelig også indfri det.
Det er ikke for at genoptage diskussionen om regeringens mange løftebrud, i forhold til hvad der blev sagt før valget, og hvad der er sket efter valget, men vi står her i en helt særlig situation.
For her har vi at gøre med, at regeringen også efter valget fastholdt sit løfte, for efter valget lød det fra den daværende kongelige undersøger, at der var to ting, der ville blive til noget, nemlig en betalingsring og boligpakken.
Men efter en tur ud i tårnet forsvandt boligpakken.
Regeringen kunne åbenbart ikke enes internt, men vi synes, at de partier, der har givet nogle meget, meget klare løfter til danskerne, også skal indfri dem, og derfor har vi fra Venstre og Det Konservative Folkepartis side fremsat det her beslutningsforslag, og vi er noget bekymrede over, at Socialdemokratiet og SF ikke vil stå ved de løfter.
Vi synes sådan set, at når der er danskere, der har handlet bolig i tillid til, hvad et bredt flertal i Folketinget sagde, nemlig at det ville kunne ske på lempeligere vilkår, skal vi selvfølgelig også indfri det løfte – derfor foreslår vi denne kompensationsordning til dem, der har handlet i tillid.
Der burde være en bred opbakning til, at man står ved det, der blev sagt ikke bare før og under valget, men også efter valget, og derfor er det helt afgørende for os, at det kommer til at stå klart, hvem der står ved, hvad der blev sagt før, under og efter valget, og hvem der ikke gør.
Det synes vi at danskerne har krav på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-15:
For få måneder siden stemte Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne for beslutningsforslaget, men her om lidt har man åbenbart ændret holdning, for nu stemmer man imod, hvilket er dybt utroværdigt og blot et bevis på endnu en kovending og et vælgerbedrag.
Det er jo en smule komisk i en tid, hvor man vælger at hæve afgifter med over 5 mia. kr., at man så er bekymret for, at man ikke kan sænke skatten for boligejerne.
Specielt synes jeg, at det er hyklerisk, når man ved, at både Det Radikale Venstre og Enhedslisten jo har den holdning, at skatterne for boligejerne skal hæves.
Det er rigtig skuffende, at Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti er sprunget fra deres holdning i juni måned, men det er dog ikke overraskende.
Det er ikke overraskende, når man ser på den lange række af politiske punkter, hvor man har svigtet vælgerne her efter valget.
Det er efterhånden blevet sådan, at danskerne næsten bliver mere overrasket, hvis den nye socialistiske regering også mener det samme her efter valget, som man mente inden valget.
At man har skiftet holdning, er heller ikke så overraskende, set i forhold til at vi fra oppositionens side hele tiden har sagt, at den nye regering ønsker at hæve boligskatterne.
Systemet er ganske enkelt for tungt og dyrt set i forhold til de få formål, som det tjener.
Der findes rigtig mange grunde til, at vurderingssystemet skal skrottes.
Faktisk kan jeg kun komme i tanke om en eneste grund til at bevare vurderingerne, nemlig at man ønsker at bevare muligheden for at hæve boligskatterne.
Og ved at S og SF nu har skiftet holdning, viser de klart, at de åbenbart vil bevare muligheden for at lade boligskatterne stige.
Det er dybt utroværdigt, at man nu her om lidt vil stemme nej til det forslag, som er fuldstændig identisk med det forslag, man havde her i juni måned.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg bed mærke i, at hr. Jacob Bjerregaard gav udtryk for, at det er Socialdemokratiets holdning, at det er en uskik, at politikere blander sig i, om danske traditioner bliver opretholdt i vores institutioner.
Det synes jeg da godt nok er et bemærkelsesværdigt synspunkt.
Skulle det være en uskik, at politikere, som er valgt på baggrund af deres holdninger, blander sig i, hvad der foregår ude i samfundet i vores institutioner?
Hvordan kan det være en uskik?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det må hr. Jacob Bjerregaard meget gerne svare på.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre om Socialdemokratiets holdning til noget, der er lidt i en anden boldgade, men bestemt er inden for emnet.
Mener man, at det er noget, som skaber skel i befolkningen, eller hvordan forholder man sig til det fra Socialdemokratiets side?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-15:
Tak, formand, og også tak for markeringerne fra ordførerne.
Jeg vil gerne takke for den umiddelbart brede tilslutning til lovforslaget.
Jeg ser frem til en god videre behandling i udvalget, og meget tyder jo på, at vi kan vedtage det endelige lovforslag enstemmigt.
Jeg ser også frem til at kunne drøfte og uddybe de overvejelser, som Liberal Alliances og Enhedslistens ordførere fremfører.
Min forventning er nu, må jeg også sige, at vi sikrer enstemmighed om det her forslag, da direktiverne, som flere også har nævnt, jo er pligtstof.
Jeg mener faktisk også, at anbefalingerne fra Global Forum er det.
Men jeg er helt med på, at naturligvis skal de bekymringer og overvejelser, der måtte være, afdækkes igennem udvalgsbehandlingen.
Jeg vil samtidig også understrege, at regeringen er meget opmærksom på, at det ikke kun er OECD-landene, der har problemer med skattely, men i endnu højere grad landene i den tredje verden.
Global Forum har taget fat på nogle meget vigtige problemstillinger.
Efter min mening er Global Forum her og nu det bedste sted, hvor udviklingslandene kan hente bistand og inspiration til at få inddæmmet deres problemer med kapitalflugt.
Derfor står regeringen helt bag den tidligere regerings beslutning om, at Danmark er gået aktivt ind i Global Forum.
Det betyder så også, at vi selvfølgelig vil tage til efterretning, at Global Forum heller ikke mener, at vores og de andre OECD-landes systemer er perfekte, og vi vil selvfølgelig efterkomme de anbefalinger, Danmark har fået.
Også på det punkt er regeringen helt på linje med den tidligere regering, og det her er et forslag, vi har overtaget uden at ændre et komma.
Naturligvis skal de bekymringer, der er rejst, drøftes i udvalgsarbejdet, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Baggrunden for, at vi har rejst den her forespørgselsdebat fra Dansk Folkepartis side, er bl.a., at for et stykke tid siden var den tyske forbundskansler, Angela Merkel, ude at udtale følgende, og jeg citerer: »Multikulti-troen på, at vi allesammen lever side om side og er glade for det, er en total fiasko.« Det sagde altså Angela Merkel, og efterfølgende kom den britiske premierminister, David Cameron, med følgende udtalelse, og jeg citerer: »Under doktrinen om stats-multikulturalisme har vi opmuntret forskellige kulturer til at leve hver for sig og holde sig ude fra flertallet.
Det kan have medvirket til at gøre unge muslimer rodløse.«
Vi synes også, at det er en relevant diskussion at tage her i Folketinget.
Ud over at man kan perspektivere det med, hvad den tyske forbundskansler og den britiske premierminister har sagt, så har vi også været ude for, at der i Danmark er eksempler på, at dansk kultur bliver presset, at dansk kultur bliver trængt, fordi der er andre kulturer, der så at sige trænger sig på.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Jamen ordføreren vil da gerne bekræfte, at den vigtige del af integrationen foregår gennem arbejde, gennem deltagelse i foreningsliv og gennem uddannelse.
Men ordføreren vil også gerne bekræfte, at det ikke handler om at fjerne folks levebrød.
Og det er en borgerlig logik, at hvis man fjerner folks levebrød, ryger de i arbejde.
Det kræver for det første, at der er et arbejde.
For det andet er det jo ikke sådan, at man får en ydelse for bare at ligge hjemme på sofaen.
Man får en ydelse for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og det system skal forbedres her i de kommende år.
Men jeg vil gerne have lov til at slå fast til, at grunden til, at vi rent faktisk har fjernet de her fattigdomsskabende ydelser, er, at vi gerne vil have, at de børn, der vokser op i indvandrermiljøer og i efterkommermiljøer, faktisk får muligheden for at have en anstændig barndom og få en uddannelse, så de kan komme til at gøre nytte i vores samfund fremover.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Nu kan jeg afsløre over for ordføreren, at vi har haft en meget, meget lang diskussion med både beskæftigelsesministeren og social- og integrationsministeren om det lovforslag, som er blevet fremsat om 225-timers-reglen, starthjælpen og kontanthjælpsloftet.
Det bragte ikke klarhed.
Det eneste, der sådan set er klarhed over, er netop det, at færre indvandrere vil komme i arbejde.
Og det har regeringen også klokkeklart indrømmet både på skrift og i tale.
Derfor strider det jo fuldstændig mod det, som man står og siger.
Det er jo bragesnak, når regeringen og repræsentanter fra regeringspartierne siger, at man vil gøre alt for at få indvandrere i arbejde, for det kan ikke længere betale sig at arbejde for en lang række indvandrere.
Derfor vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at den bedste form for integration foregår gennem arbejdsmarkedet og kulturlivet og det at deltage i det danske samfund.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Der har udviklet sig en tendens til fattigdom i Danmark gennem de sidste 10 år.
Derfor har man lavet den nye form for overførselsindkomst for at undgå fattigdom.
Vi har rigtig, rigtig mange børn, som lever i dyb fattigdom, og som derfor ikke bliver integreret.
Derfor er det et trade-off, kan man sige: der vil selvfølgelig være nogle få mennesker, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde på samme måde.
Men der er hele pointen jo, at det handler om, at når man er på en form for ydelse, skal man stå til rådighed for samfundet.
Det har ikke fungeret godt nok indtil nu med den måde, vores arbejdsmarkedspolitik har kørt på.
Og det er jo så den tidligere regering, der bærer det ansvar.
For os er det vigtigt at sige, at hvis børn skal have mulighed for at integrere sig, som jeg lige sagde i min tale, kan vi ikke tillade os, at de lever i fattigdom.
Det er det, der er sket, og der synes jeg måske at Venstre skal kigge indad og spørge: Har vi måske skabt lige lovlig meget fattigdom de sidste 10 år, så det faktisk bliver et problem for integrationen?
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Nu kan jeg jo forstå, at det er ordførerens debut på talerstolen, og tillykke med det.
Nu kunne jeg forstå på social- og integrationsministeren, at et af regeringens højest prioriterede områder – og jeg tror, at det her er et ret nøjagtigt citat – er at få flere nydanskere i arbejde.
Det kan jeg sige vi støtter fuldstændig op om fra Venstres side.
Men det afføder selvfølgelig så spørgsmålet her: Hvordan kan det så være, at det første lovforslag, man lægger frem, rent faktisk betyder, at færre nydanskere kommer i arbejde?
Faktisk drejer det sig om 2.000-3.000 personer, og det er regeringens egne beregninger.
Det må man jo sige strider lodret imod det, som i hvert fald ministeren sagde tidligere i dag.
Jeg ved ikke, om det også er den socialdemokratiske holdning, eller om det sådan kun var regeringens holdning, der kom til udtryk der.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Socialdemokraterne mener, at det enkelte menneske må holde jul, som de vil.
Vi mener også, at de enkelte institutioner må holde jul, som de vil.
Og jeg synes, man skal passe meget på med i virkeligheden at blande sig i, hvordan forskellige institutioner her i landet opfører sig.
Det er en uskik, der har sneget sig ind i det danske Folketing, at man skal begynde at fortælle, hvordan folk ude i institutionerne skal opføre sig.
Så hvis en børnehaves ledelse gerne vil beslutte, at man går i kirke, synes jeg, de skal gøre det, og hvis de beslutter sig for at lade være, synes jeg, de skal lade være.
Mikkel Dencker (DF), 2011-12-15:
Jeg kan jo forstå, at hr. Jacob Bjerregaard ikke mener, at det er en god, dansk tradition, som er værd at holde fast i, at f.eks. børnehaver og skoler går i kirke op til jul, sådan som man i hvert fald gjorde, da jeg var barn – der er måske nogle, der vil mene, at det er længe siden, men det føler jeg egentlig ikke selv at det er.
Men da jeg gik i skole, gik vi i kirke, og det er ved at være afskaffet rigtig mange steder. Synes Socialdemokratiet, det er godt, at det bliver afskaffet i religionsfrihedens hellige navn?
Jeg mener jo, at religionsfriheden går ud på, at man kan lade være med at gå med i kirke, hvis man ikke vil det.
Hvis man nu ikke føler, at man hører til i kirken, synes jeg, det er helt fint, at man lader være med at komme der, men jeg synes sandelig, det er vigtigt, at vi holder fast i den danske tradition, det er, at man i skolerne går i kirke til jul.
Skal jeg også forstå det på den måde, at Socialdemokratiet synes, det er helt fint, når man f.eks. i børnehaver laver julearrangementer, som er klinisk renset for ethvert element af kristendom, altså hvor julen bare er reduceret til noget med nogle gaver, nogle nissemænd og nogle pebernødder?
Er det sådan, Socialdemokratiet gerne vil have julen fejret i børnehaver og skoler?
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Nu sagde jeg jo andet, end at det kun byggede på frihed, lighed og solidaritet.
Det var den ramme, jeg satte talen ind i.
Men jeg takker for spørgsmålet.
Selvfølgelig har kristendommen en ganske særlig betydning i dansk historie – det har den haft gennem mange hundrede år, og det har den fortsat i vores samfund.
Nu er Dansk Folkeparti selvfølgelig meget optaget af, hvem der går i kirke hvornår, men det er jeg ikke så optaget af.
Det er for mig helt afgørende at slå fast, at vi skal stoppe den hetz, der er mod visse religioner, som nogle folk synes det er interessant at forfølge.
Jeg synes sådan set også, det ligger i vores kultur og værdier, at man skal lade folk have den religion, de vil, og at man skal lade være med at punke dem for det.
Mikkel Dencker (DF), 2011-12-15:
Jeg hæftede mig ved, at definitionen på dansk kultur ifølge Socialdemokratiet er noget med frihed og lighed – det er jo sådan nogle slogans fra den franske revolution – og så er det noget med solidaritet og omfordeling, altså noget med økonomi.
Det synes jeg godt nok er en noget overfladisk definition af, hvad dansk kultur er.
Kan Socialdemokratiet slet ikke anerkende, at kristendommen er meget vigtig og har stor betydning for dansk identitet, kultur og traditioner og for normdannelsen i Danmark i det hele taget?
Anerkender Socialdemokratiet ikke det, og mener Socialdemokratiet ikke, at kristendommen skal fortsætte med at have sin særlige placering i dansk samfundsliv?
Manu Sareen (RV), 2011-12-15:
Det er vigtigt for regeringen, at det danske samfund bygger på, at alle mennesker er både lige og forskellige.
Ingen mennesker er ens, men alle mennesker er lige meget værd.
Regeringen ønsker at fremme et Danmark, hvor mennesker bliver bedømt på, hvad de gør, og ikke på, hvordan de ser ud eller hvor de kommer fra.
Regeringen ønsker at fremme et Danmark, hvor den enkeltes muligheder og rettigheder udvides og ikke indskrænkes.
Derfor vil regeringen sikre lige muligheder og lige rettigheder for alle danske borgere.
Hvis man vælger at leve sit liv i Danmark skal de grundlæggende værdier, der er i Danmark, naturligvis respekteres.
Heriblandt er respekten for ligestilling og ligeværd mellem kvinder og mænd rigtig vigtig, og det gælder selvfølgelig også for alle.
For ligestilling mellem kønnene er kommet langt i Danmark, men den er selvfølgelig ikke kommet af sig selv, og som ligestillingsminister er jeg jo selvfølgelig optaget af, om de helt grundlæggende rettigheder og mænd og kvinders ligestilling fortsat respekteres.
Vi skal holde fast i, at kvinder og mænd behandles lige, nyder de samme rettigheder, nyder den samme respekt og oplever at have det samme værd.
Vi skal ikke acceptere, at kvinder ikke nyder de samme frihedsrettigheder som mænd, og at de begrænses i deres daglige udfoldelse – det kan der ikke være nogen tvivl om.
Den enkelte skal kunne handle frit.
Det er sådan, det danske samfund er indrettet, og det er en grundlæggende forudsætning for at kunne deltage i det danske samfund, at det sker på lige vilkår med alle andre.
Samfundet har brug for den mangfoldighed af ressourcer, som begge køn kan bidrage med, og alle har ret til at bruge deres kompetencer til frit at kunne vælge, hvilket liv de ønsker at leve.
Når vi hører om, at særlig indvandrerpiger og -kvinder i nogle tilfælde fratages denne mulighed for at bestemme over deres eget liv, så er det selvfølgelig ikke i orden.
De har langt vanskeligere ved at blive integreret og blive en integreret del af det danske samfund, når de får frataget deres fundamentale rettigheder.
Men igen: Ikke alle, der kommer hertil, lever jo sådan, og det er vigtigt at understrege.
Derfor er det også vigtigt at holde fast i, at selv om der bestemt skal være plads til, at man lever sit liv på mange forskellige måder i Danmark, er der selvfølgelig nogle ting, som man ikke kan acceptere, og som vi ikke vil acceptere.
Det er f.eks., hvis piger og kvinder ikke har samme muligheder som drenge og mænd.
For kulturelle normer må aldrig nogen sinde blive en undskyldning for at fastholde hverken kvinder eller mænd i nogle traditionelle kønsrollemønstre, som begrænser dem i forhold til deres deltagelse i det danske samfund.