runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-07:
Det her er sådan et forslag, som ikke mange har lyst til at læse.
Men nu skal jeg prøve at gøre det rigtig enkelt.
Det handler om netselskaberne, altså dem, der har min og din måler til el derhjemme, og dem, der har ledningerne.
Det er jo monopolvirksomheder, og det handler om, hvor meget de må tjene.
Det har så bare vist sig, at den måde, den bekendtgørelse, der var, er blevet administreret på,
ikke har holdt vand i byretten, kan man lidt populært sagt sige.
Nu kommer der så en lovgivning, der siger, at der er et maksimum for, hvor meget de må tjene.
Det har været en rigtig, rigtig lang og sej kamp, for netselskaberne har selvfølgelig lobbyet kraftigt for, at de må tjene mere, og nogle af os har virkelig prøvet at få dem slået tilbage i det, for når vi snakker om monopoler, er det os herinde, der skal lave forbrugerbeskyttelsen.
Det er det ene.
Det andet har været at sikre, at vi som forbrugere har adgang til vores egne data - de data, der kommer ud af måleren - og at vi får dem, uden at skulle betale et ekstra vederlag.
Det er nogle forbrugere blevet stillet over for.
De ville gerne have deres egne data, fordi de ville have et andet selskab til at sælge el til dem, og de har så fået at vide af netselskabet: Jo, det kan I da godt få, men så skal I bare betale et par hundrede kroner om måneden.
Det er selvfølgelig fuldstændig urimeligt.
Nu står der i den tillægsbetænkning, vi har fået lavet, at de her data vil blive flyttet over på neutral grund.
Det betyder, at der kommer mere lige konkurrence mellem elhandelsselskaber.
Det betyder f.eks., at de små selskaber som Modstrøm eller Natur-Energi får mere uhindret adgang til rent faktisk at kunne være på markedet - når ikke denne, men den næste lov bliver vedtaget i næste samling.
Det andet, der står i tillægsbetænkningen, er, at vi kan få de her data, uden at vi skal betale noget særskilt vederlag.
Hvis det lyder kompliceret, så læs tillægsbetænkningen og glæd jer over, at det faktisk er lykkedes at komme et skridt videre med at beskytte forbrugerne og med at give de små selskaber mere lige og frie konkurrencevilkår over for de store selskaber på markedet.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Det her lovforslag drejer sig om, at der er nogle få børn, der kommer i klemme.
Men der er nogle børn, der kommer i klemme, og de børn vil vi gerne lette det for.
Det kan da ikke være sådan, at man her fra prøver at lave en generel lovgivning for alt muligt.
Der er da også folk udeomkring, både forældre og i kommunerne, som tænker sig om, når de tilrettelægger deres børnepolitik.
Men der er altså også nogle, for hvem den situation kan opstå, at børnene på grund af lovgivningen, som den ligger i dag, kommer i klemme.
Og det er dem, vi gerne vil hjælpe med det her lovforslag.
Jeg forstår slet ikke, at vi skal hele den ideologiske historie igennem, fordi vi faktisk laver et forenklingsforslag, som de frie skoler og forældrene har ønsket.
René Christensen (DF), 2009-05-07:
Lov om hæftelse for børns erstatningsansvar er vi i Dansk Folkeparti rigtig glade for, og vi ser frem til, at det får forældrene på banen igen i forhold til deres børn og unge.
Det, som vi har hæftet os ved her, er, at forældrene nu bliver gjort økonomisk ansvarlige for deres børns handlinger, dog op til et vist beløb.
Vi ser selvfølgelig ikke frem til, at så mange som muligt skal betale for deres børns handlinger, men vi ser frem til, at forældrene påtager sig deres ansvar og får forklaret deres børn, hvad der er rigtigt og forkert - altså igen, at ansvaret for børnene kommer tilbage til forældrene.
Vi har selvfølgelig også i den forbindelse afgivet en betænkning til forslaget, hvor vi også har givet vores politiske mening til kende.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Jeg synes, det er en højst besynderlig udvikling, vi oplever i denne tid, hvor der bliver sagt, når der opstår problemer, når der bliver begået lovovertrædelser i bunden af samfundet, at det er børnenes skyld.
Børnene skal spærres inde.
Der bliver sagt, at det er forældrenes skyld.
Forældrene skal straffes.
Man taler overhovedet ikke om, hvorvidt det er de ansvarlige politikeres skyld, som fører den politik, de har gjort igennem flere år, som ofte er årsag til de problemer, der opstår.
Jeg ville da gerne høre, om justitsministeren mener, at skatteministerens forældre skal straffes i forhold til det grundlovsbrud, som skatteministeren har tilstået han har begået.
Der er der flere milliarder, som er blevet udbetalt uden nogen lovhjemmel - et klart grundlovsbrud, som er en af de alvorligste forbrydelser, vi overhovedet kan forestille os i vores land.
Er det så forældrene til skatteministeren, der skal hæfte der?
Hvordan er det, man forestiller sig, at vi kan undgå, at dem i toppen begår forbrydelser?
Det kunne være, man skulle begynde at overveje, at hvis vi gerne vil have et samfund, hvor man forstår, at det er forkert at overtræde loven, at dem i toppen så skal være nogle gode rollemodeller og ikke selv skal lave lovovertrædelser.
Når det så sker, oven i købet så grove ting som grundlovsbrud,
siger man: Nå ja, det er jeg ked af, og så går vi bare videre, uden at det har nogen som helst konsekvenser.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at Dansk Folkeparti, der igen og igen taler om, hvor vigtigt det er med konsekvens, overhovedet ikke mener, at det har nogen som helst betydning, at der er konsekvens, når det er dem i toppen af samfundet, der begår lovovertrædelser.
Det er kun dem i bunden, der skal straffes.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Ja, det er simpelt hen et grotesk synspunkt at gå ind for, at børn ned til 1½-års-alderen skal have plads i en børnehave, hvor der somme tider er en voksen til ti børn.
Det er faktisk temmelig grotesk og imod, hvad alle eksperter, der ved noget om børn, i øvrigt melder ud og har holdninger til.
Så det er en grotesk holdning, ja.
Og jeg er bare nødt til at sige, at det er dejligt, det kommer så klart frem, at Dansk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med det gode børneliv i Danmark anno 2009.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Det er jo svært at argumentere på den her måde; det må man virkelig, virkelig, virkelig sige.
Det er jo sådan, at der i den lovgivning, der gælder på det offentlige område, er nogle krav til, hvordan et dagpasningstilbud skal være indrettet.
Der skal f.eks. være nogle minimumsstandarder, og det er jo klart, at de minimumsstandarder også skulle overføres til andre områder, såfremt man, hvis forældrene måtte ønske det, skulle udvide deres mulighed for at få deres børn passet i et privat pasningstilbud, når de var 1½ år gamle.
Det er så klart, at vi fra Folketingets side vil sige, at der skal være nogle minimumsstandarder, som vi gør det på en lang række andre områder.
Vi siger bare fra Dansk Folkepartis side, at udgangspunktet er, at hvis forældrene måtte ønske det, lytter vi til, hvad forældrene måtte ønske.
Altså, jeg forstår det ikke, men jeg er glad for, at Socialistisk Folkeparti kan bekræfte, at det er grotesk synspunkt at ville lytte til, hvad forældrene måtte ønske.
Det er klar tale.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Ja, og jeg har gjort, hvad jeg kunne for at få mit blodtryk ned igen.
Det her er en debat om det gode børneliv.
Det er en debat om, hvad man skal byde børn i Danmark anno 2009.
Og det er så viseligt, at alle de undersøgelser om børns trivsel, der kommer fra Børnerådet og fra SFI, viser en klar og tydelig mangel for børnene i Danmark på synlige og nærværende voksne.
Derfor er det også i hvert fald en smule grotesk, at vi skal have en debat om, at det er helt i orden, at selv små børn skal indgå i nogle normeringer, der er beregnet til større børn, altså at det er helt o.k., at børn ned til 2½-års-alderen skal ind i nogle normeringer, som er baseret på børn, der i hvert fald er over 3 år.
Jeg synes, at vi er nødt til at fastholde, at vi vil have nogle standarder for det gode børneliv i Danmark.
Jeg synes så også, at det her er en debat om, hvad vi byder de frie skoler.
Man har fjernet befordringstilskuddet, man har indsat rigide krav om trin- og delmål, man har ændret på elevtallet for, hvornår det er muligt at starte en friskole, man har ændret på anmeldelsesfristen for, hvornår det er muligt at starte en friskole.
Så det er jo ikke sådan, at man kan sige, at den her regering har været idel lykke for de frie skoler, tværtimod.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Det er da utroligt, at vi skal høre, at man prøver at forfægte det gode børneliv, samtidig med at man fastholder en fuldstændig vanvittig ordning, som ødelægger børnenes gode liv.
Men ønsker altså at sige, at det er god kvalitet, at et barn, som bliver udskrevet fra en vuggestue eller dagpleje, skal over det kommunale system, inden det kan få lov til at gå i den børnehave, som forældrene helst vil have at barnet skal gå i.
Og hvis man er så bange for, at det lille barn skal komme i en kommunal børnehave, fordi normeringerne er dårlige, er der da al mulig grund til, at barnet går direkte fra sin vuggestue eller dagpleje og over i den frie skoles børnehave.
Jeg kan slet ikke begribe, hvad det er for en argumentation, oppositionen bruger.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Vi har simpelt hen valgt at bruge den her anledning til at tage en principiel diskussion om, hvad det er, man byder små børn i Danmark.
Vi synes i Socialistisk Folkeparti, at det er et voldsomt problem, at også offentlige institutioner på grund af kommunale besparelser er nødt til at flytte børn over i børnehaver, fra de er 2½ år gamle.
Vi synes, det er et voldsomt problem, at man ikke i højere grad varetager de helt små børns interesser, og jeg må bare konstatere, at det er meget, meget vigtigere for regeringen at råbe frit valg ud over tagene end at varetage børnenes interesser.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Det drejer sig simpelt hen om, at vi vil imødekomme de frie skolers store ønske om, at børnene kan gå direkte over i de frie skoler.
Det handler overhovedet ikke om normeringer i de kommunale daginstitutioner, i de kommunale vuggestuer, eller noget som helst andet.
At gøre det til en principiel debat er fuldstændig urimeligt, og jeg tror, de frie skoler sidder og undrer sig noget, hvis de sidder og kigger på debatten her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Fru Britta Schall Holberg gjorde i sin indledende ordførertale til det her punkt meget ud af, at venstrefløjen bekæmpede de frie skoler.
Jeg tror, at de frie skoler har undret sig længe; jeg tror, de undrede sig, da Venstre fjernede befordringstilskuddet, da Venstre ændrede elevtalskravet, da Venstre indførte alle de stramninger på de frie skolers område, som de har gjort, siden de tiltrådte regeringsmagten i 2001.
Jeg synes simpelt hen, det er ganske grotesk, at man skal høre det her fra et parti, der har lavet 14 lovstramninger på de frie skolers område siden 2001.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-07:
Jeg foreslår da så - eller kunne foreslå - at lovforslaget kommer tilbage til udvalget, og at vi så fornyer det med endnu en valgmulighed til forældrene, nemlig at de som alternativ til det forslag, der ligger her, kan vælge, at deres barn forbliver i vuggestue, indtil det er 3 år.
Er det en handel, vi kan slå af?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Jeg vil bare lige for en god ordens skyld sige, at det var Dansk Folkeparti, der reddede en del efterskoler og friskoler, da regeringen ville nedlægge 10. klasse osv. osv.
Vi har også stemt imod mange andre mere eller mindre ikke så gode ting, som regeringen har besluttet at vedtage på friskoleområdet, bl.a. muligheden for, hvornår man kan oprette en ny friskole.
Det er også en længere diskussion.
Det kan vi sagtens tage.
Den tager vi gerne med regeringen.
Men her og nu taler vi jo sådan set om noget principielt og noget væsentligt.
Vi taler om forældrenes ret til at vælge det tilbud, som de mener er det rigtige for deres børn.
Og der står venstrefløjen, i det her tilfælde Socialistisk Folkeparti, og siger: Det kan forældrene ikke finde ud af at vælge, det vælger vi for dem.
Det er da en pudsig holdning, og jeg har stadig væk ikke fået noget klart svar, andet end at det handler om det gode børneliv.
Jo, jo, men igen vil jeg bare opfordre Socialistisk Folkeparti til at prøve noget nyt.
Prøv at tænke på det sådan her: Lad forældrene definere, hvad der er det gode børneliv for deres børn.
Jeg ved godt, at det er en revolutionerende tankegang, når man hele tiden tænker system, system, system, men prøv det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Det har været praksis i dette land i så mange år, at jeg næsten ikke kan huske det - det kan jeg ikke - at børn i 0-3 års alderen var i et slags pasningstilbud, og at børn fra 3 år og op til skolealderen var i et andet pasningstilbud med en anden normering.
Det er ikke noget, man sådan bare har syntes.
Det er simpelt hen noget, man har vedtaget, fordi man har ekspertvurderinger på, hvad der er bedst for små børn.
Det kan man godt sige er problematisk, hvis man er medlem af Dansk Folkeparti og synes, at det er meget, meget mere interessant at skrige frit valg ud over tagene, men jeg vil gerne fastholde, at vi i SF, Socialistisk Folkeparti, vægter det gode børneliv rigtig, rigtig højt.
Vi holder fast i, hvad kloge mennesker siger er bedst for små børn, fordi vi gerne vil holde fast i, at det er vores vigtigste prioritet i det her samfund, hvad vi byder vores børn.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Jeg tror bare, at vi skal lade de andre ordførere fra venstrefløjen komme herop og forbande det her lovforslag langt væk med alle de fantasifulde argumenter, som de kan opfinde til lejligheden.
Men jeg tror bare, vi skal sige, at når alt kommer til alt, tror jeg faktisk, at den her debat et eller andet sted har været meget sund, for jeg tror sådan set, at folk, der sidder og følger med, jo klart og tydeligt kan se, hvor skillelinjerne går, i hvert fald på det principielle område.
I Dansk Folkeparti har vi altså den grundholdning, at når det kommer til stykket, er velfungerende forældre, hvor vi ikke kan sætte en finger på det, de foretager sig i deres dagligdag, altså de bedst egnede og de mest kvalificerede til at træffe beslutninger på deres børns vegne.
Det er det, det her lovforslag handler om.
Så kan man som sagt kritisere, at der er nogle kommuner - der er både socialdemokratiske kommuner og Venstrekommuner - som har den praksis, at de skriver børn ud af vuggestuen før tid.
Det kan man kritisere, og det synes jeg vi kan være fuldt berettiget til at gøre.
Men der er jo altså også, uanset om de gør det, nogle minimumsstandarder i loven, de skal leve op til.
Fakta er, at der er nogle, der gør det.
Og når så de gør det, skal vi så ikke lade forældrene vælge, hvad der er bedst for deres barn?
Jeg tror bare, at det er det, det grundlæggende handler om.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-07:
Ja, det her er godt nok en mystisk debat.
Må jeg ikke lige minde om, at grunden til, at vi har det her lovforslag, grunden til, at det her var en del af det andet lovforslag, vi lige behandlede før, var, at de frie skoler inderligt har ønsket sig, at vi lavede en lille lempelse i nogle meget rigide regler.
En lempelse, som for nogle forældre i nogle kommuner betyder følgende: Det her forslag giver dem mulighed for at sende deres børn direkte fra vuggestuen videre til den børnehave, forældrene finder er det bedste og rigtigste valg for netop deres børn. For
hvad er alternativet?
Ja, alternativet er altså, at nogle forældre enten må vælge at lade deres børn flytte mellem institutioner med få måneders mellemrum - er det det gode børneliv, jeg spørger bare?
- eller de kan vælge at gå derhjemme i et antal måneder og passe børnene derhjemme.
Det er jeg sikker på er udtryk for det gode børneliv, men jeg er ikke helt sikker på, at det er udtryk for den virkelighed, der er på arbejdsmarkedet for rigtig mange børneforældre.
Det er altså en urealistisk mulighed for langt de fleste.
Den her debat viser ret tydeligt, at den ene side af Folketingssalen gerne vil de frie skoler og gerne vil forældrenes mulighed for at finde den daginstitution, der passer bedst til deres eget barn.
For den anden side, ja, der er det åbenbart en eller anden form for ideologisk kamp imod børnefamilier, der ønsker at benytte frie skolers børnehaver.
Hvad med forældrenes muligheder?
Og hvad med de frie skolers ønsker?
For den der diskussion, som nogle åbenbart har valgt at bruge det til, om, hvornår det er godt for det enkelte barn at komme i den ene eller den anden institution, er da en ualmindelig interessant diskussion, meget interessant, fordi man sikkert kan sige noget overordnet og generelt om det, men også, fordi der ikke er nogen som helst tvivl om og det ved alle os, der har børn, da ganske tydeligt - at der er en ekstremt stor forskel på børn.
Derfor er der også ekstremt stor forskel på børns behov og på børns modning og på, hvad de kan hvornår, hvad de kan overskue hvornår, og hvilken daginstitution de i øvrigt passer bedst i.
Det er jo også derfor, at vi både har dagpleje og vuggestuer.
Det er netop for at give mulighed for flere forskellige versioner af børnepasning.
Det er dybt chokerende, at man i rød stue har besluttet sig for ikke at ville de frie skoler, ikke at ville de her forældre; at man åbenlyst ønsker at lade de her familier stå fuldstændig i limbo i 14 dage, 1 måned, 2 måneder, 3 måneder.
Men det gør man åbenbart.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-07:
Det er virkelig betagende at høre på.
Hvorfor skal vi stoppe ved 2 år og 6 måneder?
Skulle man ikke sige, at det kan de bestemme fra barnets fødsel af, når nu forældrene ved, hvad der er bedst?
Det Radikale Venstre ønsker ikke at lovgive om, at børnene kan starte i børnehave som 2½-årige.
Vi ønsker ikke at bruge en kommunal nødløsning som accept til at ændre hele den struktur, der er på børneområdet, for det er jo det, der vil ske.
I det øjeblik Folketinget lovgiver om det her, bliver det en norm, som alle kommuner kan følge fuldstændig legalt, for når man kan gøre det det ene sted, kan man også gøre det det andet sted.
Det ønsker Det Radikale Venstre ikke at medvirke til.
Vi mener også, at det er en forkert måde at opstille valgmuligheden for forældrene på.
Vi vil hellere have, at forældrene har en valgmulighed til at vælge, at deres barn skal gå i vuggestuen, indtil det bliver 3 år.
Det er da en rimelig valgmulighed for forældrene at have.
Hvorfor skal de tvinges til at vælge, om deres barn skal gå det ene eller det andet sted, når barnet er 2½ år gammelt?
I øvrigt er det heller ikke sådan, hverdagen er i kommunerne.
Det lyder fra de ordførere fra V, K og O, der har været heroppe - de fleste af dem i hvert fald - som om man i kommunerne overhovedet ikke kan tænke selv, som om forvaltningen, der organiserer børnepasningen osv., ikke kan tænke selv.
Så vidt jeg ved, er der ikke nogen kommuner, der har en generel løsning, der hedder, at alle børn starter i børnehaven, når de 2½ år.
Det er en nødløsning, når kommunerne for at få pasningsgarantien til at gå op inden for de økonomiske rammer, de har, vælger at lade nogle børn flytte op i børnehaven.
Men det jo ikke alle børn, der flytter op, og jeg er overbevist om, at det foregår i et samarbejde med de pågældende forældre.
Og hvis der er et forældrepar, der siger, at det er meget uhensigtsmæssigt, fordi barnet skal starte i en privat børnehave, det først kan komme i, når det er 3 år, er jeg sikker på, at den kommune selvfølgelig også kan tage de hensyn, så man ikke skal have institutionsskift.
I øvrigt er jeg også overbevist om, at de frie skoler kan løse den her opgave uden den her lovgivning.
Er der nogen som helst ting, der forhindrer det?
Ikke så vidt jeg ved.
Man kan også lave private vuggestuer.
Derfor er der jo andre løsningsmuligheder end det, der ligger i det her lovforslag, og lovforslaget har nogle konsekvenser, som Det Radikale Venstre simpelt hen ikke vil acceptere, nemlig at vi fra lovforslagets vedtagelse har givet det grønne stempel til, at et barn kan begynde i børnehave, når det er 2½ år.
Vi ved, at der er andre løsningsmuligheder, som er lige så enkle at etablere, som løsningen ifølge det her lovforslag lægger op til at være.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Altså, kommunerne kan godt tænke selv,
siger fru Marianne Jelved.
Det er jo sådan et radikalt synspunkt, at kommunerne stort set altid skal have lov til at gøre, hvad kommunerne lige præcis har lyst til at gøre.
Derfor burde det her forslag jo sådan set være tiltalende for Det Radikale Venstre, for det her forslag betyder jo ikke, at vi går ind og siger til kommunerne, hvad de må, og hvad de ikke må.
Vi konstaterer, at der er nogle kommuner, der skriver børnene ud af vuggestuen, før de er fyldt 3 år.
Og når så forældrene, allerede mens barnet er i vuggestue, vurderer, at det efterfølgende skal over i en privat institution, en børnehave, bliver de afskåret fra den mulighed, fordi barnet der først kan blive optaget, når det er 3 år.
Det er jo det, forslaget handler om.
Så vi følger sådan set den typiske radikale tankegang.
Det Radikale Venstre er vel også sådan traditionelt set - det stopper vel så i dag - kendt som et parti, der lytter til, hvad friskolerne ønsker, men altså ikke i det her tilfælde.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-07:
Jeg skal ikke kommentere hr. Martin Henriksens evner til at høre, hvad der bliver sagt, men blot gentage, at med dette lovforslags vedtagelse konfirmerer Folketinget, at det fra nu af er fuldstændig acceptabelt, at børnehaver tager børn ind i 2½-års-alderen, og det ønsker Det Radikale Venstre ikke at medvirke til.
Vi ønsker, at forældrene har ret til at vælge, at deres barn bliver ved med at gå i en vuggestue, indtil barnet er 3 år, og den kamp vil vi gerne tage.
Men vi er overbeviste om, at det, der sker i kommunerne - det er i hvert fald det kendskab, jeg har til det -
er, at flytningen af børn fra vuggestue til børnehave ikke sker pr. automatik.
Det sker efter samråd med forældrene og i øvrigt med personalet i institutionerne.
Derfor er det ikke allerede nu en norm, men det vil det blive, hvis det her lovforslag vedtages, og det er det, vi advarer imod.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Altså, argumentationen hænger jo overhovedet ikke sammen.
Det er totalt usammenhængende.
På den anden side siger Det Radikale Venstre, at kommunerne altså skal gøre sådan og sådan, at de ikke må udskrive børnene af vuggestuen, før de er fyldt 3 år.
Sådan hører jeg det, og det hænger ikke sammen.
Man kan jo ikke vælge begge synspunkter, medmindre man er radikal, men i virkelighedens verden hænger det ikke sammen.
Altså, man kan ikke få begge dele, det kan man jo ikke.
Derfor er det bemærkelsesværdigt, at Det Radikale Venstre ikke under lovbehandlingen har leveret nogle alternative løsningsforslag til, hvordan man så kunne gøre det, men blot siger, at det løsningsforslag, der er leveret af regeringspartierne og Dansk Folkeparti og af friskolerne selv, bare ikke kan bruges.
Så må man jo trods alt komme på banen og sige, hvad man vil i stedet for, og det har man jo ikke gjort.
Grundlæggende handler det om, at forældrene skal have ret til at vælge det tilbud, som forældrene mener er det bedste for deres barn, uanset om det er offentligt eller det er privat.
Jeg synes, at det er lang tid siden, at venstrefløjen har haft så dårlig en sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-05-07:
Jeg synes bare, der så lige er behov for at få skåret det helt ud i pap.
Havde irerne ikke haft lejlighed til at stemme, altså havde haft lejlighed til at sige nej, er det så ikke rigtigt, at Danmark ville have mistet sin faste kommissær?
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-07:
Som hr. Morten Messerschmidt jo udmærket ved, var der jo faktisk allerede i forbindelse med Lissabontraktatens indgåelse truffet en aftale om, at man frem til år 2017, tror jeg, det var, havde en kommissær pr. land, og så kunne man jo tage den derfra, for paragraffen eksisterer stadig væk, og det er jo sådan set det fuldstændig afgørende.