runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2008-05-29:
Når vi stiller et ændringsforslag, meddeler vi samtidig i udvalget, at hvis ændringsforslaget bliver vedtaget, vil vi stemme for lovforslaget.
Men her har vi jo ikke stemt om ændringsforslaget, og når vi ved, hvordan det går med ændringsforslaget - det er jo ikke forkastet endnu så meddeler vi på det tidspunkt, altså ved tredjebehandlingen eller under en udvalgsbehandling, hvad SF agter at stemme.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-05-29:
Jeg er nødt til at sige til fødevareministeren, at jeg er glad for, at det bliver bekræftet, at der er lagt op til besparelser, og at det har været dagsordenen for det her forslag og de her ændringer.
Det er da at knytte det nære sammen med det fjerne.
Der er ikke tale om, at man prøver på at undergrave synergien.
Der er tværtimod tale om, at man styrker den, og derfor er jeg da også glad for, at det her forslag ikke bare er tænkt af os, men også er tænkt af de mennesker, som arbejder med disse ting til daglig.
Lene Hansen (S), 2008-05-29:
Et godt helbred er ganske afgørende for vores livskvalitet.
Derfor skal der tages helt andre og mere håndfaste midler i anvendelse end dem, som dette lovforslag lægger op til.
Sådan sagde jeg ved lovforslagets førstebehandling.
Socialdemokratiet må nu konstatere, at udvalgsarbejdet langtfra har tilført L 139 den slagkraft, som vi mener det skal have for at forbedre folkesundheden og opfylde formålet med lovforslaget, som angiveligt er at nedsætte antallet af rygere.
Vi har ikke i udvalgsarbejdet været indbudt til forhandlinger med ministeren og har derfor heller ikke haft lejlighed til at forsøge at påvirke ham til at ændre på lovforslaget.
De ændringsforslag, der er kommet ud af ministerens drøftelser med SF og Det Radikale Venstre, hvor den væsentligste ændring vel er, at lovforslagets ikrafttræden udskydes til september, kan vi naturligvis ikke have noget imod, men vi anser ministerens redegørelse og forsikringer om måske, engang at skride til et forbud mod at anvende de stoffer i tobaksfremstillingen, der gør det lettere at begynde at ryge og blive afhængig, for helt utilstrækkelige.
Vi stemmer trods alt alligevel for lovforslaget, men i et forsøg på at gennemføre virkelige forbedringer for folkesundheden, som det jo åbenbart oprindelig har været ambitionen, stiller vi et ændringsforslag, hvor vi bruger de redskaber, som Kammeradvokaten har anvist os.
Og vi vælger at tage rapporten fra Kræftens Bekæmpelse om tilsætningsstoffernes farlighed meget alvorligt.
Som det fremgår af betænkningen, har Kræftens Bekæmpelse i en rapport fra 2007 fremlagt dokumentation for, at en lang række af de stoffer, som i dag tilsættes tobak, forstærker dens vanedannende egenskaber.
Dette er et helt særligt problem i forhold til børn og unge, idet tilsætningsstofferne gør det let at starte med at ryge.
Det vil nemlig helt sikkert reducere forbruget kraftigt og dermed forbedre folkesundheden.
Nu kan man jo - som SF og Radikale gør det - altid efterspørge mere viden og nedsætte X antal arbejdsgrupper og bede forskere forske videre for at bevise, at tilsætningsstofferne virkelig også er farlige og vanedannende.
Vi mener, at vi har tilstrækkelig dokumentation for det, men så går tiden jo med at forske og nedsætte kommissioner og trække tiden ud.
Og som det fremgår af Kammeradvokatens redegørelse, kræver et forbud mod tilsætningsstoffer ikke, at der foreligger en fuldstændig og entydig videnskabelig dokumentation for hvert enkelt stofs afhængighedsskabende egenskaber, før vi kan skride til handling.
For ikke så længe siden var der her i salen opbakning til dette synspunkt, og jeg skal derfor slutte med at opfordre SF og Det Radikale Venstre til at genoverveje at stemme sammen med den øvrige opposition for at tvinge en sendrægtig regering til at handle og lovgive om et forbud af nogle af de aromastoffer, der hurtigt gør unge rygere afhængige af nikotinen med de deraf følgende konsekvenser for folkesundheden.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-29:
Jeg forstår på den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokratiet ikke her og nu magter at glæde sig over det her utrolige fremskridt.
Der vil jeg selvfølgelig sige, at det synes jeg er lidt trist, og jeg vil også sige, at i SF ønsker vi i høj grad at dele den her glæde med Socialdemokraterne, men vi kan jo selvfølgelig ikke tvinge dem til det.
Jeg vil også i forlængelse af det, der bliver sagt fra den socialdemokratiske ordførers side, gøre opmærksom på, at det ændringsforslag, der ligger fra Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, er et forslag, der omhandler seks stoffer, og det er de stoffer, som man har fundet i en indberetning fra House of Prince, altså fra ét tobaksfirma - én enkelt indberetning.
Og det, der jo er det helt store problem, er, at der sandsynligvis er mange andre stoffer, som vi skal have med i det her arbejde - stoffer, der oven i købet kan være værre end de seks, der her er nævnt.
Derfor er det altså nødvendigt at sige i den her sammenhæng, at man ikke kan gå ind og lovgive på grundlag af en indberetning fra et enkelt firma.
Det kan være med til at danne grundlag for det, og derfor vil jeg afslutningsvis sige, at det forslag, der kommer her, sådan set er fuldstændig unødvendigt, hvis jeg skal være lidt mere direkte.
Det er nemlig en del af den tilkendegivelse, som vi har lagt frem.
Lene Hansen (S), 2008-05-29:
Det gør altid arbejdet i Folketinget lettere, når vi læser de betænkninger, som vi hver især sidder og arbejder med, og jeg kan da konstatere, at hr. Karl H. Bornhøft næppe har læst ændringsforslaget i sin fulde ordlyd.
Vi har jo netop indbygget en bemyndigelse til ministeren i vores ændringsforslag, fordi vi godt er klar over, at det ved forskning eventuelt i tidens løb vil vise sig, at der er endnu flere aromastoffer, som vi i dag ikke har kendskab til, men som har en farlighed, der gør, at vi bliver nødt til at gå ind med et forbud.
Og derfor skriver vi jo i ændringsforslaget - og det er jo så det, der er forbigået hr. Karl H. Bornhøfts opmærksomhed - at ministeren for sundhed og forebyggelse kan fastsætte regler, der forbyder brugen af yderligere tilsætningsstoffer, som forstærker tobaksvarernes afhængighedsskabende egenskaber.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-29:
Jeg må skuffe den socialdemokratiske ordfører: Jeg har faktisk læst forslaget.
Jeg er så også nødt til at gøre opmærksom på, at man altså ikke kan gå ind og lovgive ud fra ét enkelt firmas indberetninger.
Det ville svare til, at man tog et eller andet vilkårligt firma inden for en hvilken som helst anden industri og sagde, at nu lovgiver vi på grundlag af deres indberetninger.
Sådan foregår lovgivningsarbejdet ikke.
Derfor har vi valgt at sige: Vi vil gerne have det hele med i den her omgang.
De ting, som bliver nævnt i ændringsforslaget, er med, og derfor er det sådan set i bund og grund unødvendigt at stille det forslag.
Lene Hansen (S), 2008-05-29:
Jeg ved ikke, hvad det er for en aftale, hr. Karl H. Bornhøft og Det Radikale Venstre sammen med SF's øvrige hold har indgået med ministeren, men det fremgår i hvert fald ikke af de tilgængelige papirer, at de overhovedet nærmer sig noget som helst faktisk eller konkret.
Det er en efter min mening fuldstændig løs og uforpligtende aftale, der er indgået, og som jeg sagde i ordførertalen: Det vigtigste punkt i den aftale er, at man udsætter ikrafttrædelsesdatoen til september.
Der er absolut intet andet end pæne ord og gode hensigtserklæringer i den aftale, som er blevet indgået.
Vi har et konkret forslag.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-29:
Rygeloven, der trådte i kraft sidste år, har medvirket til, at flere er stoppet med at ryge, og har samtidig skabt et bedre klima for passive rygere.
De unge starter med at ryge i 13-14-års-alderen, og det ved vi efter gentagne undersøgelser.
Derfor skal vi sætte ind der, hvor vi ved at de unge starter.
De begynder der og synes, det smager godt, og de bliver hurtigt afhængige af at få deres cigaret, og det er netop her, at tilsætningsstofferne har deres virke.
Det er det, der bliver puttet i fra tobaksindustrien.
Disse stoffer er med til, at man optager nikotinen hurtigere og bedre, så man får mere nikotin ned på en gang.
Vi bør derfor arbejde på at fjerne de tilsætningsstoffer.
Det er vi enige om.
Derfor har vi kigget på, hvad Kræftens Bekæmpelse anbefaler, hvad der er blevet lavet undersøgelser af, og der er fundet syv konkrete tilsætningsstoffer, som man ved øger afhængigheden og øger nikotinoptagelsen.
Og derfor foreslår vi, som i ændringsforslaget, at man fjerner de her syv stoffer, og det er syv stoffer ud af flere hundrede, der findes i de cigaretter.
Derefter skal vi sørge for at overholde den grænse på 16 år, som vi har i dag, da denne grænse på 16 år ikke bliver overholdt af butikker og der ingen restriktioner er for at overtræde loven.
Samtidig kan vi heller ikke tilslutte os tobaksreklamelovforslaget, da det vil fratage landets tobaksudsalgssteder en grundlæggende frihed til ud fra praktiske og kommercielle prioriteringer at vælge den mest hensigtsmæssige placering i forretningen.
Det vil for mange forretningsdrivende medføre store konsekvenser samt fysiske ændringer i forretningen, og det vil give mange små forretningsdrivende økonomiske udgifter.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-29:
Jeg synes, det er meget flot heroppefra at tilkendegive, at man gerne ville gøre endnu mere end det, det her lovforslag lægger op til, og derfor skal jeg bare sådan i al fredsommelighed gøre opmærksom på, at de partier, der har været med i forhandlingerne, er dem, der har tilkendegivet, at de i hvert fald ville gå med så langt som det her og gerne videre, og derfor er jeg altså nødt til at sige, at det måske lyder lige en anelse hult, når man her giver udtryk for, at man ville endnu mere.
Sandheden er jo, at man ikke engang ville være med til at hæve aldersgrænsen for køb af tobak fra 16 til 18 år.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-29:
Det er tom luft, som SF har købt.
Det nytter ikke noget at hæve den grænse, da vi skal have fat i de unge tidligere.
Det er tom luft, at SF nu går med til at lave nogle lister over tilsætningsstoffer, for de stoffer, som virkelig er skadelige, bliver ikke prioriteret som dem, der bliver fjernet.
Men lad os nu se.
Vi har navngivet de stoffer, vi vil have ud, lad os se, hvor de havner på listen, og lad os se, hvornår de bliver fjernet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-29:
Ja tak.
Den forstod jeg godt, og derfor skal jeg meget kort sige, at grunden til, at det er præciseret, at der skal ske noget i løbet af 2008, er, at der skal ske noget i løbet af 2008.
Vi har netop lagt utrolig meget vægt på, at det ikke bare kan trækkes ud.
Det er det ene.
Det andet er, at det jo er rigtigt, at selvfølgelig kan vi da finde forskellige argumenter for, hvorfor vi er for, eller hvorfor vi er imod.
I den sammenhæng kunne jeg jo passende sige til hr. Frank Aaen, som synes, problemet er, at det, vi har fået, er for langt og er skrevet for pænt, at hvis det nu havde været kort og havde været skrevet grimt, havde det også været trist.
Sådan er der jo så meget.
Frank Aaen (EL), 2008-05-29:
Nej, jeg kritiserede det ikke for at være for langt.
Jeg kritiserede det for at være for tomt, og det er sådan set noget andet.
Det sker tit, at lange tekster er tomme, og det er tilfældet her.
Men det, hr. Karl H. Bornhøft sagde lige nu, nemlig at der skal ske noget i 2008, tager jeg som et tilsagn, og så tager vi den derfra.
Jeg er ret sikker på, at der ikke sker noget ad frivillighedens vej ovre i regeringens side.
Skulle det ske, er vi kun glade, men skulle det ikke ske, kan jeg høre, at vi nok har et flertal for at gøre noget, og så gør vi det.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Jeg vil bare godt sige til hr. Frank Aaen, at vi selvfølgelig ikke opfatter det som en tom tekst.
Det er dog ikke uden betydning, eftersom de er den organisation, der virkelig driver på på området her.
Det er da også klart, at sker der ikke noget, så går der 3-4 måneder, og så kan vi jo starte debatten igen i oktober.
Der mistes altså ikke så meget ved det, så jeg synes heller ikke, der er grund til at gå op på så høje nagler.
Men jeg anerkender også, at hr. Frank Aaen prøver på ikke at lægge sig ud med os alle sammen.
Jeg synes, det er et udmærket og ræsonnabelt betænkningsbidrag.
Jeg synes, det er handlingsorienteret, man kan jo læse det igennem, og i hvert fald for mig tæller det også, at Kræftens Bekæmpelse har været positiv over for, at der var en lidt bredere aftale.
Frank Aaen (EL), 2008-05-29:
Jeg har forstået Kræftens Bekæmpelse på den måde, at fra at have været i den absolut sidste vogn i toget med bremserne slået helt til, begynder Danmark nu at slække lidt på bremsen, og det er man glade for.
Jeg synes også, det er fint nok, og det har vi jo også talt om tidligere, at regeringen har bevæget sig på området.
Så kan vi vurdere, om teksten er forpligtende eller ikke forpligtende.
Jeg vil sige, at det, Det Radikale Venstre og SF har sagt i dag, anser jeg for at være forpligtende, og så må vi jo vende tilbage, hvis det viser sig, at min ikke så positive vurdering af teksten er den rigtige.
Så kommer vi jo bare tilbage, og så er det fint.
Og skulle det vise sig, at det er en god tekst, og at den fører til handling allerede i år, er vi jo alle sammen bare glade.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-29:
Jeg håber bestemt, at vi alle sammen bliver glade, og afslutningsvis synes jeg måske, det er vigtigt at præcisere, at Kræftens Bekæmpelse har udtrykt begejstring over denne aftale.
Det synes jeg skal stå krystalklart, for her taler vi jo altså ikke om folk, der synes, de skal være fodslæbende i det her arbejde, tværtimod.
Så jeg ville måske sige til dem, der er betænkelige, at det måske kunne have været en god idé at lytte til, hvad Kræftens Bekæmpelse har sagt om det her.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Hr. Ole Vagn Christensen taler om at skabe et stærkere engagement omkring innovationsloven, og det er jeg egentlig fuldstændig enig med ham i.
Det er derfor, at vi fremsætter det her forslag om en sammenlægning af udvalgene, en ny model for, hvordan innovationsarbejdet skal gribes an.
Derfor begriber jeg simpelt hen ikke, at hr. Ole Vagn Christensen kommer med de ændringsforslag, der fremgår, for de vil ikke skabe mere engagement.
Jeg synes, at de tværtimod vil fastholde en struktur, hvor vi ikke kan opnå den sammenhæng og den synergi, som netop er hele formålet med det fremsatte forslag.
Det, vi har brug for, er, at vi tænker innovationsindsatsen generelt ind i hele fødevaresektoren og får en sammenhængende og mere ensartet prioritering af, hvad det er, vi allerhelst skal udvikle på.
Så hele formålet er: mere synergi, mere sammenhæng, mere tænkning på tværs og dermed bedre løsninger for udviklingen af hele sektoren.
Og det er simpelt hen baggrunden for, at jeg er imod de ændringsforslag, der er stillet.
Jeg mener ikke, at de vil virke hensigtsmæssigt.
Så skal jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at der bestemt ikke er nogen som helst skjult dagsorden.
Med hensyn til overvejelser om, hvor store midler der skal sættes af fremover, er det jo så rigtigt, at der for tiden pågår et analysearbejde af en række forskellige erhvervsstøtteordninger.
Det synes jeg jo er helt naturligt at gøre, al den stund at vi skal sikre os, at vi også rent faktisk får den effekt ud af de økonomiske midler, vi sætter af på de forskellige områder, som vi ønsker os.
Så derfor er det udmærket at få tjekket, om vi når de mål, vi har sat os, og om vi får optimalt udbytte ud af de midler, der bruges på området.
Og innovationsloven må selvfølgelig holde for i forhold til et tjek lige så vel som alle mulige andre erhvervsstøtteordninger.
Det, der har været positivt at opleve i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, er, hvordan man fra de forskellige områder i den grad har været på banen for at understrege betydningen af at have innovationsmidler og understrege, hvor mange ting der egentlig er blevet sat i gang, og hvor meget udvikling det har kreeret på de forskellige områder, at der netop er noget, der hedder en innovationslov.
Men til trods for alle de kritiske bemærkninger fra hr. Ole Vagn Christensens side glæder jeg mig over, at hr. Ole Vagn Christensen dog vil stemme for lovforslaget, og det tager jeg som udtryk for, at man alligevel synes, at det er en god idé at få skabt en fornyelse på området.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Nu håber jeg, at det er sidste gang, jeg behøver at sige mere om det, jeg kaldte inhabilitet.
Det, jeg henviste til - og så må vi jo have dokumenterne frem - var jo, at jeg slet ikke mener, at lederne har udtalt sig om, om kommunerne behandlede nænsomt og skånsomt.
Det var overhovedet ikke det, lederen har udtalt sig om.
Det er jo noget helt andet, og det var det, jeg forsøgte at sige.
Men lad os nu konstatere, at der er opstået en del misforståelser omkring det, og at det ikke er det, debatten skal gå på.
Så hvis jeg skulle have udtrykt mig tvivlsomt, er det hermed korrigeret.
Med hensyn til om jeg kan nævne tre borgmestre, der er for eller imod, har jeg ikke tænkt mig at gå ind i den debat, for der er selvfølgelig blandt alle kommuner - og det er jo en helt traditionel foretagsomhed op til kommuneaftalerne - et legalt ønske om at få et så attraktiv og stort budget som muligt, og det har jeg fuld forståelse for.
Det kan jeg godt huske, fra da jeg var borgmester.
Jeg havde kun et ønske, det var at levere så god en service som mulig.
Nu har jeg ikke mere taletid.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Det er da et ærligt svar, når den konservative ordfører siger her, at da han var borgmester, havde han kun det ønske at give den bedst mulige service, underforstået at nu som kommunalordfører på Christiansborg er det ikke længere ønsket at give den bedste service.
Det er da ærlig snak.
Med hensyn til at nævne tre konservative borgmestre, kan jeg godt forstå, at den konservative ordfører holder lidt igen, for der findes jo ikke tre konservative borgmestre, der synes, at det her er positivt, og der findes jo heller ikke nogen kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti, som taler bare en lille smule positivt om de her ting.
Men til en anden ting inden tiden udløber.
Det Konservative Folkeparti er kendt for at være et grønt parti, og man har også posten som klimaminister.
Sagen er jo, at det her anlægsloft betyder, at en række positive energibesparelsesprojekter nu bliver pillet af budgetterne, bl.a. i Middelfart, hvor man har lavet en aftale om at renovere 100 bygninger, så man kan spare 30 pct. i energi, og det vil så kunne finansiere de 40 mio. kr., det koster.
Men det projekt bliver pillet af nu på grund af anlægsloftet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Ordføreren siger, at Venstre rigtig gerne vil bryde den negative sociale arv.
Jeg tror, at vi alle herinde er enige om, at vi alle sammen gerne vil det.
Så jeg synes, det vil være meget passende at bruge tiden på måske at komme i gang med at diskutere indhold, altså handlinger.
Det er det, de fattige forventer af os.
Jeg bliver lidt provokeret, når ordføreren siger, at det i forhold til 300-timers-reglen drejer sig om, at man bare skal have haft arbejde i 1 ½ time.
Jeg vil bare rigtig gerne vide, om ordføreren bare en eneste gang har snakket med en af de her personer og spurgt, hvorfor de ikke kan arbejde 1 ½ time.
Jeg synes, det er helt utroligt, at vi har en socialordfører fra regeringspartiet, som tror, at det udelukkende er af ond vilje, at folk ikke arbejder.
Hvorfor tror ordføreren, at de her personer ikke kan tage sig sammen til 1 ½ times arbejde?
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Jeg har talt med mange af de mennesker, som heldigvis er kommet i arbejde, og for hvem 300-timers-reglen faktisk har været deres indgang til det - har været det sidste lille skub, der skulle til.
Der er heldigvis rigtig mange med anden etnisk baggrund, der er kommet i arbejde i Danmark; faktisk er det hele 43.000, der er kommet i arbejde over de sidste par år, i modsætning til tidligere.
Jeg tror, det betyder enormt meget også for integrationen i Danmark, at man kommer ud på en arbejdsplads, at man får kollegaer, og at man også bliver en rollemodel for sine børn.
Der er nogle mennesker i det her land, som ikke er i stand til at arbejde, fordi de er blevet psykisk skadet der, hvor de kommer fra.
Derfor kan vi også se, at den andel af førtidspensionister, der består af folk med anden etnisk baggrund, faktisk er den andel, der er steget mest, og der er nok en sammenhæng.
Men når ordføreren for SF gør det til et generelt problem, at man beder om, at folk, der er på offentlige overførselsindkomster i Danmark, også bidrager til samfundet, så vil jeg sige, at jeg bare ikke er enig i konklusionen, for jeg mener ikke, det er særlig meget at bede om, at de også står til rådighed for det danske arbejdsmarked.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
For mange af de mennesker, som ikke kan arbejde, gælder der for det meste, at de er bange for, at der er nogle dæmoner efter dem, som ordføreren selv sagde, eller de er traumatiserede, eller det kan være, at arbejdsmarkedet ikke vil tage imod dem.
Der er simpelt hen diskrimination.
Det er jo også en kendsgerning.
Ordføreren startede med at sige, at det er noget vrøvl, at de rige er blevet rigere, og at de fattige er blevet fattigere.
Der er rigtig mange eksperter, der påpeger, at skattelettelserne har betydet, at de rige har fået 15 gange mere ud af det end de fattige.
Det siger alle mulige eksperter.
Men det kan godt være, at det kun er oppositionen, der har hørt de bemærkninger; det kan godt være, at ordføreren slet ikke har hørt dem.
Jeg vil bare rigtig gerne lige vide: Mener ordføreren, at de her eksperter ikke kan finde ud af at regne?
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Jeg tror ikke, at SF's ordfører har lyttet til, hvad jeg sagde i min tale.
Men det er så også lige meget.
Vi kan så fokusere på det, det egentlig handler om.
Det handler netop om, at de fattigere ikke får det bedre af, at man gør de rigere fattigere, for det er ikke der, vi skal have fokus.
Vi skal have fokus på, hvordan vi sikrer, at de mennesker, der har behov for, at samfundet hjælper dem, får den rigtige hjælp.
Vi skal sørge for, at vi behandler de mennesker som individer, som der hver især skal tages hånd om.
De skal ikke bare puttes ind i en kasse med det, man tror er de enkelte løsninger, for
det er det ikke.
Det er forskellige mennesker, det er forskellige børn, det er forskellige familier, og de skal have forskellig hjælp, og derfor er det også naivt at tro, at det her handler om en indsats.
Det handler om en lang række indsatser.
Regeringen har over de sidste 7 år sat ind på folkeskole- og børnehaveniveau og på bekæmpelse af ghettoer og på en lang række sociale områder, som alt sammen skal være med til at sætte fokus på, at alle skal have mulighed for at kunne udleve deres drømme og leve et godt liv her i Danmark.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-29:
Sætte ind over for ghettoområder?
Jo, men hvor ligger forebyggelsen af, at der ikke kommer nye ghettoområder, når man jo ikke tillader, at der sker en ordentlig renovering af de boligområder, som i stigende grad står og forfalder sammen med vores øvrige fælles velfærd: hospitalerne, folkeskolerne, vores tekniske uddannelser, vores plejehjem og andre steder?
De får lov til at stå år efter år og forfalde, fordi regeringen prioriterer, at det private forbrug skal være højt, mens det offentlige forbrug skal være lavt.
Ordføreren sagde tidligere, at det bedste var at holde fokus på dem, der havde det svært, og det er man jo sådan set enig i, men det, jeg egentlig ville spørge om, var, hvordan ordføreren så synes det går, når man smider folk, som er syge, ud af et sygedagpengesystem efter 52 uger uden at have et sikkerhedsnet, der efterfølgende samler folk op og sikrer, at de enten kan komme tilbage på arbejde, eller sikrer, at de får behandling for deres sygdom eller i det mindste opnår et eller andet andet.
Faktum er jo, at der er rigtig mange mennesker, som står efter 52 uger uden noget forsørgelsesgrundlag, uden at kunne komme videre, og deres sag er syltet på et jobcenter eller er aldrig nogen sinde nået videre.