runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Jeg snakker ikke udenom.
Men jeg kan godt forstå, at SF ikke kan lide at høre sandheden om deres egen politik, nemlig at de vil brandskatte danskerne.
Hvad angår de afdragsfrie lån vil jeg sige: Nej, det er jo ikke korrekt!
Jeg synes da, at man med fordel kan læse i rapporter fra de økonomiske vismænd.
De har også været inde og analyseret de her ting, og de siger, hvad de mener effekten har været af at indføre de afdragsfrie lån.
Det har haft en effekt, men det er ikke begrundelsen for de meget voldsomme stigninger, vi har set enkelte steder, især her i hovedstadsområdet, slet ikke.
Derfor er det simpelt hen ikke en korrekt udlægning.
De skal selvfølgelig tilpasses den enkelte families eller den enkelte persons økonomi, men det, at man ønsker at frigøre ressourcer eller i øvrigt ønsker at have en gældspleje, der relaterer sig til det produkt, synes jeg da der er meget fornuft i - især hvis der også følger en god rådgivning med til de enkelte lånere om, hvad det er, det betyder for deres egen økonomi.
Margrethe Vestager (RV), 2009-01-13:
Det Radikale Venstre er meget ambitiøse på skatteområdet, og jeg er sikker på, at ordføreren ved, at vi har foreslået en skatteomlægning i størrelsesordenen 62 mia. kr., hvilket samlet set faktisk vil give os et helt nyt skattesystem og forhåbentlig også en helt ny dynamik i samspillet mellem arbejdsindkomst og ressourceskatter.
Der er bare det ved det, at selv så ambitiøst et forslag ikke løser problemet.
Det bidrager godt til det, men det løser ikke det samlede problem.
Hvis man så ser på arbejdsmarkedspolitikken og reformerne der - det er jo så der, man må vende blikket hen - så må jeg sige, at jeg synes, ordføreren er så ulden, at det er årstiden værdigt, for der kommer jo ikke ret meget konkret ud af det.
Vi har lige hørt nogle besværgelser om, at det må afhænge af noget med nogle andre partier, og at dagpengeforkortelser ikke længere er på dagsordenen.
Hvad er det så helt konkret, man forestiller sig, ud over reformer på skatteområdet?
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Som sagt forventer vi at nå et rigtig pænt stykke vej i forbindelse med skattereformen, og så ved vi jo, at Arbejdsmarkedskommissionen kommer med sin endelige afrapportering til sommer, og der forventer vi sådan set, at vi også kan tage en drøftelse af den rapport og se, om ikke der skulle være forslag i den, som kan samle et flertal her på Christiansborg, og som også bidrager dertil.
Jeg kan jo ikke blive mere præcis, for jeg ved ikke, hvad det er, de endelig vil afrapportere til sommer, så det må jo vente til dér.
Jeg synes, at vores handlinger de sidste 7 år har vist, at vi med justeringer af alle de redskaber, der er, faktisk hele tiden når et skridt i den rigtige retning, og det er vores hensigt at fortsætte den politik.
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Nu bliver det jo sådan lidt svært, for
når jeg svarer, at den måde, vi sådan set har tænkt os at nå dertil på, netop er via reformer af skattepolitikken og via reformer af arbejdsmarkedspolitikken, så får jeg at vide af fru Margrethe Vestager, at det må jeg ikke svare. Hvordan skal jeg så kunne give et svar?
Det er netop på de områder, vi mener at kunne nå indfrielsen af 2015-planen.
Det er klart, at jeg da også håber, at der vil være et bredt flertal her på Christiansborg, der går ind i den skattereform og laver noget, der virker, og noget, der giver et stort bidrag, for desto mindre er kravene jo så til reformer af arbejdsmarkedspolitikken, hvis det enkelte parti måtte synes, det var et sted, man helst ikke ville lave reformer.
Så det afhænger selvfølgelig også af, hvilken tilgang man har til en skattereform.
Hvis vi når et utrolig langt stykke vej der, så er mission accomplished, så har vi indfriet målsætningerne for 2015-planen.
Margrethe Vestager (RV), 2009-01-13:
Det er dejligt at opleve, at optimismen således har bidt sig fast hos Venstres ordfører.
For at sørge for, at velfærdssamfundet er finansieret også i 2015 og frem, er noget, der kommer til at være et fælles ansvar for os.
Derfor vil jeg bare lige give ordføreren en mulighed for at opsummere, hvad det er for nogle konkrete reformer, Venstre har tænkt sig at indføre.
Vi har jo det tilfælles - og det tror jeg vi deler med mange partier i Folketinget - at vi ønsker at lave en ambitiøs skattereform, der sænker skatten på arbejde, øger skatten på forurening, har en rimelig social balance og samlet set er fuldt finansieret.
Vi kan så sige, at det er så skatten, og det skal nok blive til noget.
Jeg forstod lige for et øjeblik siden, at der sådan set ikke er nogen arbejdsmarkedsreformer på tegnebrættet.
Hvad er det så for nogle konkrete reformer, altså helt konkrete forslag, Venstre har, til at sørge for, at holdbarheden er i orden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Altså, jeg har svaret på det første spørgsmål, for jeg agter ikke at blande mig i, hvordan folketingsmedlemmer debatterer med hinanden.
Der er ytringsfrihed, så det må de selv finde ud af.
Jeg værdsætter da meget, at hr. Jens Peter Vernersen vil forsvare et medlem af Venstres folketingsgruppe, men jeg er bare nødt til at sige, at det pågældende medlem af Venstres folketingsgruppe, altså hr. Rudiengaard, som er formand for Sundhedsudvalget, taler på egne vegne og ikke på Venstres vegne.
Så må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at vi jo ikke fik noget svar på, om Socialdemokraterne støtter genindførelsen af det frie valg pr. 1. juli 2009, og det er nok, fordi det gør Socialdemokraterne ikke.
Men jeg lader mig da gerne belære om noget andet.
Der er den virkning af, at nogen kan gøre brug af det frie valg, at det også får det offentlige sundhedsvæsen til at - hvad skal vi sige - tænke på en sådan tilrettelæggelse af arbejdet, at patienterne kan blive behandlet i ordentlig tid, og det er det, det hele handler om.
Det handler om, at vi skal have ventetiderne bragt ned; derfor er der blevet ansat flere læger, og der er flere sygeplejersker, end der var tidligere.
Det er ikke tilfredsstillende, når ventetiderne går op, ventetiderne skal ned.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-14:
Statsministeren må jo ikke følge med i den debat, der foregår på sundhedsområdet.
Når jeg startede med at sige, at vi i 2002 stemte for det lovforslag, som blev fremsat - og vi havde i øvrigt selv før valget igangsat projektet om frit valg - synes jeg måske, det virker lidt besynderligt, at statsministeren, der ellers normalt er velopdateret, kommer med andre synspunkter.
Men statsministeren svarer jo fortsat ikke på det indledende spørgsmål: Finder statsministeren det acceptabelt, at en sundhedsminister, som trods alt har en status som minister, viser så lidt respekt for Folketinget, for et folketingsudvalg, at han tillader sig at kalde et medlem af Sundhedsudvalget for en spradebasse og sige, at det i øvrigt er ligegyldigt, hvad han mener?
Det er jo ikke et vilkår, der er let at arbejde videre på, når der kommer den slags udsagn.
Hvad angår det frie sygehusvalg, er det som sagt kun 2 pct., der kan gøre brug af det.
98 pct. af borgerne må under denne regering vente ½ år på behandling.
Det er virkeligheden.
98 pct. måtte vente 26,3 uger i november 2007 , og i december var det det samme.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Jamen jeg er da kun glad, hvis det er sådan, at Socialdemokraterne fuldt og helt vil støtte det frie sygehusvalg, men det er noget ganske andet end det, jeg har hørt hidtil.
Jeg har ikke hørt andet end socialdemokratiske beklagelser over det frie sygehusvalg og måden, det fungerer på.
Vi betragter virkelig dette, at patienterne har en ret til at søge behandling et andet sted, hvis ikke de kan blive behandlet i tide på et offentligt hospital, som et kernepunkt.
På grund af konflikten er dette frie valg nu midlertidigt suspenderet, men det bliver automatisk genindført fra den 1. juli i år, og der håber jeg bestemt at Socialdemokraterne ikke vil gøre forsøg på at underminere det, men kan støtte, at det genindføres fuldt ud fra den 1. juli 2009.
Det kunne være ganske interessant at høre i dag, om det nu er blevet Socialdemokraternes holdning, at det frie valg skal genindføres fra den 1. juli 2009.
Som alle ved og har hørt, har der været nogle meningsudvekslinger mellem sundhedsministeren og formanden for Sundhedsudvalget, og dem vil jeg ikke blande mig i.
Jeg vil bare sige, at jeg har fuld tillid til sundhedsministeren, og at jeg ikke deler den kritik, der har været rejst af sundhedsministerens indsats.
Lad os så gå til det rent indholdsmæssigt lidt tungere.
Der rejser hr. Jens Peter Vernersen spørgsmålet om ventetider, og lad mig sige med det samme, at det absolut ikke er tilfredsstillende, når ventetider vokser i stedet for at falde.
Faktisk var det lykkedes regeringen at få ventetiderne bragt kraftigt ned, men så kom forårets konflikt, og som alle ved, har det oparbejdet en kæmpe pukkel, som vi nu slider og slæber med at få afviklet igen, for selvfølgelig skal vi have bragt ventetiderne ned, i forhold til hvad de er i øjeblikket.
I den forbindelse er jeg jo dybt bedrøvet over, at Socialdemokraterne så kraftigt modarbejder det frie sygehusvalg.
For det frie sygehusvalg er jo det, som skal være med til at sikre, at patienterne har nogle rettigheder.
Hvis ikke de kan blive behandlet på et offentligt sygehus inden for en bestemt tid, får de retten til at søge et privathospital eller til udlandet, og pengene følger med patienten, så det er en lige ret for alle.
Det har Socialdemokraterne alle dage modarbejdet, og det er i virkeligheden den største trussel mod et velfungerende sundhedsvæsen, at Socialdemokraterne hele tiden prøver at aflive det frie valg.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-14:
Statsministeren sagde på pressemødet i går, at han var helt tilfreds med sin sundhedsminister.
Det har fået mig til at stille nogle spørgsmål her i dag, som jeg synes det er vigtigt at få en afklaring på.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han finder det acceptabelt, at sundhedsministeren i går eftermiddag på TV 2 kaldte Sundhedsudvalgets formand, hr. Preben Rudiengaard, for ligegyldig og for en spradebasse?
Det var faktisk det ord, der blev brugt.
Er det en passende respekt fra en ministers side over for den lovgivende magt her i Folketinget at bruge den slags udtryk, efter at man i øvrigt har aflyst et forsoningsmøde mellem parterne, som jo er dybt uenige, altså at kalde Sundhedsudvalgets formand for en spradebasse?
Jeg vil også godt gå lidt videre, for der er andre spørgsmål, som trænger sig på.
I december var der en patient, som blev flyttet fra en intensiv afdeling i Odense til Esbjerg, og patienten afgik desværre ved døden.
Sundhedsministeren lovede, at familien ikke skulle betale for hjemtransporten, men nu har familien fået en regning.
Finder statsministeren det acceptabelt, at sundhedsministeren giver helt præcise løfter til pressen og så efterfølgende ikke følger op på dem?
Når sundhedsministeren besvarer holdningsspørgsmål vedrørende et sundhedsproblem, er hans svar gerne: Jeg har spurgt Sundhedsstyrelsen, og jeg henholder mig til svaret.
Altså, det gælder også, når det drejer sig om holdningsspørgsmål.
Synes statsministeren, det går godt, når vi nu har en ventetid på hospitalerne, der er 4 uger længere, end da regeringen trådte til?
Og det er ikke kun på grund af konflikten; ventetiden steg også før konflikten, og efter at konflikten er standset, er ventetiden steget igen.
Men altså, 4 uger længere end det, som statsministeren i 2001 hånede den socialdemokratiske regering for, er situationen nu her.
Er det godt, at vi er i den situation på sundhedsområdet, når vi tænker på, at det er danske er borgere, som jo altså ikke bliver behandlet, og som måske dør på ventelister?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Det, der er en realitet her, er, at mens regeringen handler, så nøjes Socialdemokraterne med at snakke.
De steder, hvor regeringen har handlet, har Socialdemokraterne i et vist omfang været imod.
F.eks. har vi sørget for, at den danske befolkning har fået flere penge til rådighed her i 2009 i kraft af en skattelettelse, som vi har gennemført, og som Socialdemokraterne har været imod.
Jeg tror, der er mange, mange familier, som i den usikre økonomiske situation, vi nu er i, er taknemlige over at have en regering, der sørger for, at de har fået lidt mere luft i privatøkonomien, fordi de har fået en skattelettelse.
Hvis Socialdemokraterne havde fået deres vilje, ville folk have haft færre penge til rådighed i 2009, og det ville i den grad have været skadeligt for aktiviteten og beskæftigelsen.
Det er regeringen, der handler til gavn for beskæftigelsen, mens Socialdemokraterne bare snakker og snakker på en måde, som gør, at man taler beskæftigelsen ned og sortsynet op.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-14:
Jeg ved ikke, hvem det er, der er ude på et skråplan her.
Men sagen er her, at vi har en meget alvorlig situation, og vi kan som samfund vælge at tage nogle initiativer, der sætter gang i beskæftigelsen.
Det har vi mulighed for, og det er jo det, man i andre lande er gået i gang med ved at sige: Vi vil faktisk have offentlige investeringer, vi vil løse nogle af de samfundsmæssige problemer, vi har, for at sætte gang i beskæftigelsen.
Jeg anerkender, at regeringen har gjort noget vedrørende en bankpakke, og Socialdemokraterne var med.
Vi er også med i de forhandlinger, der er nu, om kreditpakke osv.
Det er gode initiativer, men vi kan se, at der er behov for noget ekstra.
Vil statsministeren ikke åbne op for, at man i kommunerne skal have lov til at sikre de helt nødvendige renoveringsopgaver og anlægsopgaver og dermed sætte gang i beskæftigelsen?
Det er jo bare ét skridt blandt de mange, man kunne tage, og dermed ville man sende det klare signal til kommunerne, at de f.eks. kan gå i gang med at renovere deres skoler.
Der er behov for det, og borgerne vil gerne have det.
I julen var der en historie fremme om, at de danske skoler er mere nedslidte, end de har været længe.
Jeg synes, det er så oplagt.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-14:
Det kan godt ske, at det ikke er rart for statsministeren at skulle svare på det første spørgsmål, men jeg vil altså godt igen spørge, om statsministeren finder det acceptabelt, at sundhedsministeren i går eftermiddag på TV 2 kaldte Sundhedsudvalgets formand, der kommer fra Venstre, for en spradebasse og sagde, at hvad han mente i øvrigt var ligegyldigt.
Er det en fornuftig måde at have et samarbejde på i et sundhedsudvalg, der skal fungere, fordi der er så mange meget alvorlige opgaver?
Nu er det ikke tit, at statsministeren tager fejl, men det gør statsministeren, når han omtaler det frie sygehusvalg.
Socialdemokraterne stemte i 2002 for, at man skulle have ret til behandling på et privathospital efter 2 måneder.
Vi stemte ikke for, da det blev sat ned til 1 måned, fordi kapaciteten ikke var der.
Det har også vist sig at være rigtigt, for 98 pct. af borgerne bliver behandlet på de offentlige hospitaler - 98 pct. - og 2 pct. på privathospitalerne.
Disse 98 pct. må nu, efter at regeringen har siddet siden 2002, vente 26,3 uger, og det er ikke kun på grund af konflikten, vil jeg sige til statsministeren.
Det er en stigning, der har fundet sted efter konflikten.
Det var også en stigning, der fandt sted fra 2005 til 2007.
Jeg har her sundhedsdata fra Sundhedsstyrelsen, der helt klart viser det, jeg siger her.
Man skal ikke køre videre med det med, at vi var imod.
Vi vil gerne have, at folk bliver behandlet hurtigt, men der var bare ikke kapacitet til det - og vi stemte for første gang i 2002.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-14:
Vi bliver på sundhedsområdet.
Statsministeren har tidligere diskuteret patienter på gangene med Socialdemokraterne.
Jeg husker tv-debatten i november 2007; da var statsministeren i debat med fru Helle Thorning-Schmidt om emnet.
Nu er det sådan, at jeg gerne vil rette blikket mod noget fuldstændig aktuelt.
Statistikken og undersøgelserne viser, at mere end 20 pct. af alle medicinske afdelinger i Danmark konstant har overbelægninger.
Det helt aktuelle billede fra Aalborg Sygehus i dag er, at der ud over personalet, patienterne og de pårørende også er fast brandvagt på de medicinske afdelinger, fordi overbelægningen er så massiv.
En enkelt afdeling har seks senge stående på gangen, og personalerummene er også fyldt op med ekstra patienter.
Det er klart, at en brandvagt må komme ind, fordi flugtveje og andre sikkerhedsaspekter i det at drive sygehus er under et voldsomt pres.
Det er sådan, at der i VK's regeringsgrundlag og i hvert fald i Venstres principprogram højt og tydeligt står, at Venstre ønsker, at det danske sundhedsvæsen skal kunne måle sig med de bedste i verden.
Er det her aktuelle billede et billede på, at vi er på vej i den rigtige retning med hensyn til at blive et af de bedste sundhedsvæsener i verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Det er på ingen måde tilfredsstillende, hvis patienter er henvist til at ligge på gangene.
Derfor er det også et helt centralt mål for regeringen at sikre de ressourcer til sundhedsvæsenet, der skal til, for at der er ordentlige og tidssvarende forhold for medicinske patienter såvel som for patienter, der har brug for kirurgisk behandling.
I det omfang, der er problemer og behov for tilførsel af ressourcer, bliver det årligt løst i en økonomiaftale mellem regionerne og regeringen.
Det har vi gjort tidligere år, det vil vi også gøre i år.
Der er blevet ansat flere læger, der er blevet ansat flere sygeplejersker, der er sket fremskridt, men jeg deler fuldstændig den opfattelse, at det langtfra er alt på sundhedsområdet, der er tilfredsstillende, og der, hvor det ikke er godt nok, må vi simpelt hen gøre det bedre.
Ja, men det er meget åbent og offentligt, for det er tilkendegivet i regeringsprogrammet.
Der står, at regeringen har til hensigt at sætte de danske undtagelser til folkeafstemning i løbet af denne valgperiode.
Det er, hvad vi har skrevet, og det er, hvad vi mener, og vi har ikke sat yderligere dato på, men valgperioden varer jo også helt frem til november 2011, så der er masser af tid.
Jeg kunne godt have ønsket mig, at vi havde fået taget fat på sagen, men så længe der er en uafklaret situation omkring Lissabontraktaten, har jeg følt, at det ikke var rimeligt at bede den danske befolkning tage stilling til de danske undtagelser.
Nu kommer der forhåbentlig en afklaring af det, og så må vi jo se, men der er altså ikke på nuværende tidspunkt en tidstabel andet end den, som er skitseret i regeringsprogrammet, så det er ikke skuffeplaner, det er fuldstændig åbent.
Hr. Morten Messerschmidt kan selv læse om det i regeringsprogrammet, som jeg tror at hr. Morten Messerschmidt godt kender.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-14:
Jeg vil sige, at det overrasker mig en lille smule, at statsministeren kaster sig ud i et forsvar for de økonomiske fordele.
Man har jo nærmest siden den seneste socialdemokratiske finansministers forsøg på det resolveret og anerkendt fra jasiden, at de økonomiske fordele nærmest ikke er eksisterende.
Derfor undrer det mig en lille smule, særlig når man ser på, hvor katastrofalt arbejdsløsheden, væksten, inflationen osv. udvikler sig i eurozonen i forhold til ikke bare Danmark, men sandelig også i forhold til Storbritannien og Sverige, som jo også blandt EU 15-landene står uden for eurosamarbejdet.
Det, jeg synes er interessant, er: Hvad er egentlig regeringens planer?
Vi ved godt, at regeringen gerne vil indføre euroen, det har regeringen jo ønsket siden 2001.
Men det, der kunne være interessant at høre, er, hvilke aktuelle planer man har.
Jeg forstår, at man er villig til at honorere partier med at komme med i forskellige forhandlingsfora, bare for at de kan give en tilkendegivelse om, at de sandelig vil støtte regeringen, når det kommer til eurospørgsmålet.
Det er så en handel, som regeringen ligger og laver helt for sig selv, men kunne vi ikke løfte bare en smule af sløret for, hvad planerne er om, hvornår vi skal stemme?
Hvilke skuffeplaner ligger statsministeren inde med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Jeg kan med det samme bekræfte over for hr. Morten Messerschmidt, at jeg ikke har ændret standpunkt.
Mit standpunkt er det samme, som det hele tiden har været, nemlig at det skader Danmark og danske interesser at have undtagelserne fra EU-samarbejdet.
Det koster Danmark økonomisk at stå uden for eurosamarbejdet, fordi vi betaler en overrente.
Det rammer alle med egen bolig, det rammer virksomheder, det er skadeligt for konkurrenceevnen, så økonomisk er der en klar omkostning ved at stå uden for eurosamarbejdet.
Men det, der faktisk er endnu vigtigere for mig, er, at det også koster os politisk, fordi vi er sat uden for politisk indflydelse.
Vi så det tydeligt her for nogle uger siden, da eurolandene holdt et topmøde for at træffe vigtige beslutninger om håndteringen af den finansielle krise.
Det var beslutninger, der også vedrører Danmark, men vi er ikke med til at træffe beslutningerne.
Det er det, der skader Danmark økonomisk og politisk, og derfor er det min klare opfattelse, at det ville være en fordel for Danmark og for varetagelsen af danske interesser, om vi kom med i eurosamarbejdet.
Det har jeg ment hidtil, og det mener jeg stadig væk.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-14:
Tak, formand.
Det er godt at vide, at statsministeren har så godt styr på sundhedspolitikken her i landet.
Det nærer jeg stor tillid til og føler stor tryghed ved.
Et område, hvor jeg dog ikke nærer samme tillid og føler samme tryghed - det vil næppe komme bag på statsministeren - er regeringens EU-politik.
En tanke strejfede mig i går, da jeg på internettet overværede statsministerens pressemøde, idet statsministeren her, allerede inden Skattekommissionen er kommet med sine anbefalinger, kunne konkludere, at hele den her sag om differentieret moms var en dårlig idé, at det havde man undersøgt, og at der ingen grund var til at gå videre med det.
Jeg skal ikke modsige statsministeren, for i al beskedenhed er det et område, jeg ikke ved meget om, men den udmelding fik mig til at fatte en smule håb, idet det jo kunne være, at statsministeren, når statsministeren på det område er i stand til at træffe en forhåndsdiskonteret beslutning, allerede inden han får afgørelsen eller rapporten fra kommissionen, også i dag ville være i stand til at løfte sløret for, hvilke planer statsministeren ligger inde med for afviklingen af kronen.
Det er jo sådan, at statsministeren har bedt om at få en høring til belysning af de fordele og - for os især - ulemper, der måtte være ved at afskaffe kronen og gå over til at bruge euro.
Det var jo en markant anderledes nytårstale, som statsministeren holdt i år, i forhold til sidste år, når man tænker på EU-dagsordenen.
For 1 år siden handlede den om, at alle forbeholdene skulle væk, og nu skulle Danmark være fuldgyldigt medlem af EU, og det var nærmest en klinisk rensning, vi så i den seneste nytårstale.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Det gør vi også.
Regeringen vil stille pengene til rådighed, og planen vil blive offentliggjort inden for ganske få uger.
Pengene er til stede, men hr. Flemming Møller Mortensen må jo også give mig ret i, at man altså ikke bygger et sygehus fra den ene dag til den næste.
Regeringen har handlet - handlet resolut - har forhandlet med regionerne, har stillet pengene til rådighed, og processen kører.