runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Lovforslaget har til hensigt at sikre, at en aftale om arbejdsmiljøindsatsen nu gennemføres – eller i hvert fald en del af den.
Aftalen blev indgået i marts 2015 blandt et flertal af Folketingets partier.
Det var Venstre, det var Socialdemokraterne, det var De Radikale, det var De Konservative, og det var Dansk Folkeparti.
Med dette lovforslag skærper vi endvidere straffen for overtrædelse af arbejdsmiljølovene.
Bødeniveauet forhøjes, hvis der foreligger skærpende eller særligt skærpende omstændigheder.
For de mange mennesker, der hvert år rammes af en arbejdsulykke, kan det have store og vidtrækkende konsekvenser.
I Dansk Folkeparti mener vi, at arbejdsmiljøet skal tages meget, meget alvorligt.
Som noget nyt bliver det også muligt at differentiere bøderne ud fra virksomhedens størrelse.
Området for, hvornår en forseelse kan betragtes som en særligt skærpende omstændigheder, udvides, så det fremadrettet betragtes som særligt skærpende, hvis flere personer har været udsat for skade på liv eller helbred eller fare herfor, eller at den fysiske eller juridiske person inden for 4 år tidligere er blevet straffet for grov overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen.
Med andre ord hæver vi på dette område også straffen for gældende arbejdsbeskyttelsesregler.
Med lovforslaget bliver det også muligt, at virksomheder, der groft overtræder reglerne, kan offentliggøres på Arbejdstilsynets hjemmeside som en slags offentlig gabestok.
I Dansk Folkeparti mener vi, at dette i sig selv kan være en motivationsfaktor for at få styr på arbejdsmiljøet ude på virksomhederne.
Det er og bliver arbejdsgiverens ansvar at sikre medarbejdernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og i Dansk Folkeparti ser vi det derfor som ganske godt, at man skærper straffen eller bødeniveauet, om man vil, for grove brud på arbejdsbeskyttelsesreglerne.
Med 2020-arbejdsmiljøstrategien er der opstillet ambitiøse mål på tre områder:
25 pct. færre alvorlige arbejdsulykker; 20 pct. færre psykisk overbelastede; 20 pct. færre med overbelastninger af muskler og skelet.
Lovforslaget, som vi her behandler, indeholder de tiltag, der skal føre til, at vi kan nå de vigtige mål for medarbejdernes sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og i Dansk Folkeparti kan vi anbefale lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Tak, formand.
Langt de fleste danskere tilbringer en stor del af deres liv på arbejdsmarkedet, og de kommende generationer skal blive på arbejdsmarkedet endnu længere tid end det, vi ser i dag.
For Socialdemokraterne er det derfor helt afgørende, at vi stiller krav til de forhold, som de arbejder under.
Man skal ikke blive syg af at gå på arbejde.
Så enkelt kan det siges.
Det skal tværtimod være trygt, sikkert og sundt at gå på arbejde i Danmark.
Derfor er vi fra socialdemokratisk side også glade for, at der i foråret, da vi havde regeringsansvaret, blev lavet en bred aftale om en styrket arbejdsmiljøindsats, som vi så kan få behandlet i Folketinget nu.
Med lovforslaget følger vi op på den del af aftalen om en styrket arbejdsmiljøindsats, der bl.a. omhandler, at vi øger antallet af tilsyn med virksomheder, der har de største arbejdsmiljøproblemer.
Det betyder, at 80 pct. af tilsynene målrettes de virksomheder, som har størst problemer i forhold til arbejdsulykker samt psykiske og fysiske overbelastninger.
Og vi følger op på den del af aftalen, der siger, at et dårligt arbejdsmiljø under ingen omstændigheder må være et konkurrenceparameter, hvorfor vi hæver bøderne for de grove overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen og giver mulighed for at offentliggøre navne på de virksomheder, der groft overtræder reglerne.
Det skal styrke arbejdsmiljøindsatsen og sikre, at flere danskere får et godt, langt og sikkert arbejdsliv.
Lovforslaget trækker derfor i den rigtige retning i forhold til at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Det gør regeringens finanslovsudspil til gengæld ikke.
Her lægger regeringen op til at skære 140 stillinger eller hele 20 pct. af Arbejdstilsynets budget.
Det er meget voldsomt og vil særlig ramme den forebyggende arbejdsmiljøindsats, f.eks. i forhold til vold på arbejdspladsen og gennemførelsen af tilsyn inden for de særligt nedslidningstruede brancher.
Det skaber ikke et tryggere, sikrere og sundere arbejdsmiljø – tværtimod.
Vi er derfor dybt bekymrede for konsekvenserne af regeringens bebudede besparelser på området.
Vi ved, at vejen frem er at investere i et sundt og trygt arbejdsmarked, særlig hvis vi skal nå målet om at nedbringe antallet af ulykker og overbelastninger i 2020.
Derfor prioriterede vi i vores regeringsperiode at forebygge fysisk og psykisk nedslidning og fastholdelse på arbejdsmarkedet.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget, fordi det bringer os i den rigtige retning i forhold til et bedre arbejdsmiljø, men til gengæld bekymrer vi os over konsekvenserne af de nedskæringer, som regeringen lægger op til, fordi det trækker i den modsatte retning.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-03:
Tak til ministeren for forelæggelsen, og tak for også at adressere mine bekymringer.
Dem tror jeg også vi vender tilbage til i udvalgsarbejdet.
Jeg skal bare bede ministeren bekræfte, hvad der egentlig står i lovforslaget, nemlig at personer, der er statsborgere i et medlemsland, har adgang til at udøve et lovreguleret erhverv i Danmark og udøve dette erhverv på samme vilkår, som gælder for personer med danske erhvervsmæssige kvalifikationer, hvis personerne opfylder betingelserne i anerkendelsesdirektivet.
Jeg læser det bare op for ligesom at sætte tingene lidt i relief, for ministeren er vel enig i, at det her lovforslag bygger på princippet om gensidig anerkendelse af uddannelser og uddannelsesmæssige kvalifikationer?
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Jeg vil sige, at det meget, meget korte svar ville være, at der ikke er blevet fyret nogen folk i Arbejdstilsynet.
Det ville være det meget, meget korte svar, at der ikke er blevet fyret nogen folk i Arbejdstilsynet.
Så det, ordføreren må henvise til, er, at der i øjeblikket er en finanslovsproces og den kører, men der er jo ingen, der ved, hvordan sådan en finanslovsproces ender.
Hvis ordføreren tænker tilbage på dengang, da ordførerens parti var støtteparti, hvor der kom yderligere ressourcer til Arbejdstilsynet, indgik det jo ikke i regeringens finanslovforslag, men alligevel lykkedes det at få forhandlet nogle flere kontrollanter ind i Arbejdstilsynet.
Så jeg kan sige: Der er ikke fyret nogen i Arbejdstilsynet.
Der pågår en finanslovsproces, og det vil være alt for tidligt at spå om, hvordan den kan ende.
Men ordførerens parti kan jo gå med ind i finanslovsprocessen og tage ansvar.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Det sidste forudsætter jo, at man overhovedet bliver inviteret.
Det er ingen skam at blive væk, hvis man overhovedet ikke er inviteret til nogen forhandlinger.
Men jeg vil gerne sige, at i finanslovsforslaget står der, at man i 2015 skal have 694 ansatte og i 2018 skal have 543 ansatte.
Det er jo meget konkret beskrevet.
Det er ikke bare nogle tilfældige overvejelser.
Betyder det, at ordføreren er enig med mig i, at det ville være en skandale, hvis man gennemførte så drastiske nedskæringer på Arbejdstilsynets bemanding, som det er angivet i forslaget til finanslov?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-03:
Nej, det er der ikke nogen der synes er tilfredsstillende, og derfor er det jo også klogt, at man i højere grad sørger for, at Arbejdstilsynet bliver målrettet de virksomheder, hvor man konstaterer, at der er problemer.
Men jeg synes, at ordføreren lægger en linje – hvilket jeg synes ordføreren gør tit, og som jeg ikke synes afspejles i virkeligheden – som ligesom består af, at der sådan helt overordnet på arbejdsmarkedet er store konflikter mellem arbejdsgivernes ønsker og lønmodtagernes ønsker.
Altså, ordføreren synes efter min opfattelse at tilslutte sig en præmis om, at vi har sådan et klassesamfund, hvor arbejdsgivere og arbejdstagere ikke arbejder sammen.
Det synes jeg ikke er en korrekt gengivelse af virkeligheden.
De arbejder sammen om at løse de her problemer, og det synes vi er rigtig godt, og vi synes, at det er godt, at man målretter ressourcerne mod der, hvor der er problemer.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jeg prøver lige igen: Hvor mange ansatte var der i Arbejdstilsynet i 2005?
Er det ikke sådan, at når byggefagenes fagforeninger tager ud og besøger virksomheder, ser de, at der på to ud af tre arbejdspladser er alvorlige overtrædelser, og det er nogle af dem, der udløser forbud eller påbud, eller hvor tilsynet totalt standser tingene med det samme?
Er det et tilfredsstillende niveau?
Jeg kunne også nævne de andre tal en gang til, men det behøver jeg vel ikke.
På to tredjedele af alle byggepladser er der alvorlige overtrædelser, er det tilfredsstillende?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-03:
Hvis vi kunne lave en lovgivning, der gjorde, at ingen kom til skade på en arbejdsplads, så ville vi gøre det, men det kan vi jo ikke.
Der er jo risiko forbundet med nogle former for arbejde, det slipper vi nok aldrig helt af med.
Men det betyder jo ikke, at man ikke skal være fornuftig i forhold til at prioritere ressourcer til et område.
Og vi mener ikke, det er fornuftigt at tro på, at jo flere ressourcer, man tilfører et område, specifikt det her område, jo færre arbejdsskader kommer der.
Der vil ske arbejdsskader, uheldigvis, som sagt.
Vi ville nok alle sammen ønske, at man kunne undgå det, men det er ikke sådan, at hvis vi f.eks. fordoblede ressourcerne til det her område, så ville vi se en halvering af arbejdsskaderne.
Sådan fungerer det ikke.
Det, der først og fremmest gør, at vi får færre arbejdsskader og har relativt få arbejdsskader i Danmark, er, at vi har et rigtig godt samarbejde ude på virksomhederne mellem arbejdsgiverne og lønmodtagerne.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Det kan jeg godt forstå.
Hvis jeg var en arbejdsgiver, der fiflede med sikkerheden og udsatte mine ansatte for risiko, ja, så ville jeg heller ikke have lyst til at få myndigheden på besøg.
Det er klart.
Det er noget, der siger sig selv.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvor mange ansatte var der i Arbejdstilsynet i 2005 og 2006?
Og skal man sige, at et stabilt og ordentligt niveau er 20.000 erhvervssygdomme og 40.000 ulykker om året, og at det er okay?
At det er et stabilt niveau, og at det må vi finde os i, fordi dem, der går på arbejde uden ulykker, er tilfredse?
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jo, hvis vi deles om ledelsesretten, fint, så skal vi også deles om ansvaret for de ting, der sker på arbejdspladsen.
Det er bare ikke det, der sker.
Det var det, jeg prøvede at forklare.
I dag findes der mulighed for at dømme ansatte, hvis de bryder arbejdsmiljøloven.
Og så er det sådan, at den her lov tager udgangspunkt i, at hvis en arbejdsgiver har ansat den forkerte arbejdskraft, så har han retten til at afskedige folk og til at finde sig en ny arbejdskraft.
Det er det, der ligger i det asymmetriske forhold mellem arbejdsgiver og arbejder – at arbejdsgiveren har retten til at fyre, men arbejderen har ikke ret til at fyre arbejdsgiveren.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Men hvis man som arbejdstager både har fået tilbudt hjelm og høreværn og konsekvent ikke tager det på og dermed er med til at gøre det således, at arbejdsgiveren får et ordentligt båt i næsen og store bøder osv., er det så ikke fair nok, at arbejdstageren også lige får et lille båt?
Og når ordføreren taler om skærpede bøder og hæfte osv., skulle vi så ikke også sige til arbejdstageren, at hvis man ikke selv passer på sit arbejdsmiljø, udsætter man sig altså også selv for eskalerende bødestørrelser, sandsynligvis hæfte i grovere tilfælde og i gentagelsestilfælde?
Vil det ikke også være fair nok?
Nu synes jeg, at ordføreren for Enhedslisten siger, at det i høj grad er arbejdsgiveren, der har ansvaret for arbejdsmiljøet.
Det er det også i lovgivningens bogstav, men det kunne være lidt spændende at høre, om ordføreren for Enhedslisten har samme høje ambitionsniveau, når det kommer til arbejdstagerne, som ordføreren understregede her i ordførertalen.
Hvis en arbejdstager gentagne gange bryder arbejdsmiljøloven, selv om diverse personlige beskyttelsesmidler er til stede, skal sådan en arbejdstager så også kunne mærke højere bøder?
Skal han så også have muligheden for at få hæfte?
Skal han så også names og shames på en hjemmeside?
Det kunne være spændende at høre, hvad Enhedslisten mener om, hvor arbejdsgiveransvaret er.
Det er selvfølgelig det hele, men har man som arbejdstager ikke også et ansvar for at sikre sit eget arbejdsmiljø?
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Altså, jeg kan sagtens stå på mål for det, vi har siddet og forhandlet om i det forlig fra marts.
Jeg håber også, at ordføreren er opmærksom på, at parterne både i processen, men også efterfølgende kommer til at spille en langt større rolle.
Selvfølgelig skal der være rådgivning om arbejdsmiljø, og selvfølgelig skal der være en information, men jeg mener også, at vi får klaret mange af de her ting, ved at BAR'erne kommer til at spille en lidt anden rolle, og ved at parterne er blevet involveret yderligere.
Så jeg tror, at det her er en af trædestenene, til at vi får et bedre arbejdsmiljø i Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Men det ændrer jo ikke ved, at Forebyggelsesfonden har eksisteret, siden vi fik tilbagetrækningsreformen for år tilbage, og at de midler, der er i Forebyggelsesfonden, skal anvendes til at forebygge, at der er et dårligt arbejdsmiljø derude; forebygge, at der sker nedslidninger, at der kommer arbejdsskader; forebygge, at der sker ulykker, og at der er folk, der dør på deres arbejde.
Det er det, pengene skal bruges til.
Den situation, vi står i nu, med det finanslovsforslag, der er fremlagt, og som bliver forhandlet – det kan jeg forstå – er, at alle pengene forsvinder, altså at alle de penge, der er tilbage, forsvinder væk.
Det vil sige, at vi snakker om i omegnen af 400 mio. kr., der forsvinder op i den blå luft, men som er afsat til at lave forebyggelse med.
Jeg vil godt høre, om ordføreren synes, at det er en fornuftig måde at lave finanslov på og lave arbejdsmiljøpolitik på i Danmark.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Nu bygger det her forlig oven på et andet forlig, og det forlig bliver der jo ikke pillet ved.
Det er jo alt det, der ligger ved siden af, der sandsynligvis bliver pillet ved, hvis finanslovsforslaget går igennem, som det ser ud nu.
Jeg tror nok, at ordføreren kan huske de såkaldte forebyggelsespakker.
Derudover indgår det med, at vi er på forkant med arbejdsmiljøet, jo både i arbejdsgiverens ansvar, i BAR'erne og i det arbejde og den undervisning, som sker ude på AMU-centre og erhvervsskoler.
Så jeg mener absolut ikke, at arbejdsmiljøet sejler, ikke på nogen måde.
Men jeg synes måske lige, at det, ordføreren skal overveje lidt, inden ordføreren bider mig for hårdt i haserne, er, at det, som jeg nu bliver bebrejdet af ordføreren for vil blive fjernet, hvis finanslovsforslaget bliver vedtaget, jo var noget, som et andet parti fik forhandlet ind i en finanslov.
Det kom jo ikke fra ordførerens eget parti.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Man kan sige, at det, vi beslutter med det her lovforslag, handler om det, der sker, når skaden er sket – det, man opdager, når man kommer ud og skaden er sket.
Men det, der er lagt op til i finanslovsforslaget fra regeringens side, er jo, at det, der handler om det forebyggende arbejde, bliver fjernet, altså at de initiativer, der er taget i forhold til at forebygge f.eks. vold på arbejdspladsen, og i forhold til at forebygge, at der sker nedslidning, bliver fjernet.
Mener ordføreren ikke, at det er en forkert vej at gå, hvor man kun kommer rendende med pisken der, hvor skaden er sket, i stedet for at forebygge, at skaden sker?
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Nej, det vil ikke være nogen skandale, og det vil det ikke af den simple grund, at hvis ordføreren har læst lovforslaget – og det går jeg ud fra at ordføreren har, for jeg kender også ordføreren som en meget, meget flittig og dygtig ordfører – vil han se, at vi jo målretter tilsynene her.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jo, det har man, og derfor er det også muligt med den nuværende arbejdsmiljølov at give en bøde eller en anden straf for ansatte, som overtræder arbejdsmiljøloven.
Men jeg vil gøre opmærksom på en ting, som er meget, meget væsentlig i den her sammenhæng.
Det er, at arbejdsgiverne har det objektive ansvar.
I gamle dage kaldte vi loven for arbejderbeskyttelsesloven.
Det var en lov, som skulle beskytte arbejderen mod dårligt arbejdsmiljø.
Der skal ordførerne huske, at retten til at lede og fordele arbejdet hører sammen med det objektive arbejdsgiveransvar.
Den dag, arbejdsgiveren tilbyder, at arbejderne og arbejdsgiveren kan dele ledelsesansvaret – fint nok – så er der også et ligeværdigt ansvar.
Men der er jo et asymmetrisk forhold mellem arbejdsgivere og arbejdere på arbejdspladserne, og derfor har vi fordelt ansvaret på den her måde.
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det her også handler om andet end Europol.
Men der er noget, der gør mig sådan lidt forundret.
For Dansk Folkeparti og regeringen er jo i hvert fald enige om, at Europol skal vi være med i, og dermed følger også Schengen.
Men så er det, jeg mangler at høre
: Hvor i resten af det er det, at Dansk Folkeparti er uenige?
Er det det med, at danske kvinder kan tage deres tilhold med ud i Europa; er det det med regler, der kan ramme folk, som begår pædofili; er det det med, at vi angriber grænseoverskridende kriminalitet?
Jeg har endnu ikke forstået, hvor det er i de retsakter, at Dansk Folkeparti er uenige.
Det er helt fint, at vi er enige om Europol og det andet, men hvad så med de her retsakter, hvorfor er man uenige i dem?
I forhold til det med regeringen har jeg jo besvaret det.
Altså, det holdt regeringen op med dengang – det var den regerings beslutning, men vi opponerede ikke imod det – og det var jo, fordi man ikke vidste, hvad man skulle forhandle om.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Det er det, som man i politikersprog kalder at tale udenom.
Justitsministeren ved jo udmærket, lige så godt som jeg, at den her afstemning den 3. december om retsforbeholdet kommer til – hvis det er, danskerne stemmer ja – at afgive suverænitet i en grad, som vi slet ikke kender konsekvenserne af.
Skal vi have en fælles straffelov her i EU?
Hvad har det af konsekvenser for Danmark osv. osv.?
Jeg vil bare sige, at i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald utrolig nervøse for, hvad det her vil have af betydning for Danmark, og jeg er endnu mere loren ved, at justitsministeren vælger at tale udenom og svare ved siden af i et meget, meget vigtigt spørgsmål.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Designere ved faktisk også godt, hvad en aftale er, også en politisk aftale.
Og det, som jeg ved at de fem aftalepartier har indgået, er jo netop en forpligtende politisk aftale.
Den tror jeg da selvfølgelig på at de overholder, ligesom man plejer at overholde politiske aftaler, der bliver indgået her i Folketinget.
Så bliver der spurgt, om jeg er forpligtet af, hvad de fem aftalepartier gør.
Nej, det er jeg ikke, for jeg er ikke med i den aftale.
Men nu er det jo heller ikke Alternativet, der står til 90 mandater, ikke engang i meningsmålingerne i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Tak for det.
Nu er ordføreren jo ikke jurist, men har, så vidt jeg har forstået det, en bachelor i design, og derfor vil jeg lige gøre ordføreren opmærksom på, at bemærkninger til et lovforslag altså ikke har nogen juridisk værdi.
Man kan ikke støtte ret på bemærkninger.
Men jeg vil bare spørge, om ordføreren føler sig forpligtet af løftet om dels en folkeafstemning, dels et veto, hvis det er sådan, at ordføreren kan se et flertal, der kan gennemføre ordførerens ønske om at skibe udlændingepolitikken til EU uden om de her aftaleparter?
Føler ordføreren sig forpligtet af sådan et løfte?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Tak for det.
B 17 handler om, at vi allerede nu skal sætte gang i arbejdet med at forhandle en parallelaftale om Europol.
Man kan sige, at det på flere måder måske er lige vel tidligt, da et eventuelt arbejde vel først kan gå i gang, hvis vi skulle stå med et nej den 3. december.
Det kan godt være, at en parallelaftale vil kunne opretholde Danmarks deltagelse i Europol, men i vores optik vil det faktisk fratage Danmark muligheden for at påvirke politisamarbejdet i den retning, som vi ønsker det.
Specielt nu, hvor Europol står over for at skulle ændres, mener vi, det er vigtigt, at Danmark er fuldt ud med i det.
For mig er det meget vigtigt, at den danske deltagelse i Europol er både aktiv og forpligtende.
Vi bør ikke bare skumme fløden på udvalgte spørgsmål, men derimod deltage fuldt ud i det, ligesom vi bør i en række andre ting inden for EU, og være med til at skabe det solidariske fællesskab, der skal til.
Det fremhæves i bemærkningerne til forslaget, at hvis retsforbeholdet omdannes til en tilvalgsordning, indebærer det, at Danmark i fremtiden har mulighed for at tilslutte sig EU's asyl- og flygtningepolitik.
Det kan man jo godt give forslagsstillerne ret i, og så alligevel ikke, for der ligger desværre en aftale mellem de fem aftalepartier, som eftertrykkelig står i vejen for det.
Så hvis forslagsstillerne gerne vil have, at vi spørger danskerne om netop flygtninge- og asylpolitik, vil jeg gerne gøre lidt reklame for B 3, som jeg synes man skulle tage at stemme for i stedet for, så vi kan få danskernes svar på netop flygtninge- og asylspørgsmålet.
Christina Egelund (LA), 2015-11-03:
Jeg kan bekræfte, at spørgeren har ret i det processuelle, i forhold til at hvis der ændres i Europol, skal man forhandle om det igen.
Jeg kan derimod ikke bekræfte spørgerens forudsigelse om, at det vil tage 5-10 år, og det tror jeg sådan set heller ikke at spørgeren ved noget om.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Jeg må altså forstå det sådan, at på det alter, om jeg så må sige, hvor den her tilvalgsordning så skal ofres, er man parat til om nødvendigt at acceptere en ordning, der kan være en lille smule ringere, for derigennem at fastholde sit synspunkt.
Det, jeg vil spørge yderligere til i forbindelse med en parallelaftale, er, om ordføreren kan bekræfte, at i det øjeblik, man så i en fremtidig sammenhæng måtte skulle ændre på Europol – og det kan man jo godt forestille sig med den udvikling, der er – så skal man i gang med en ny forhandling og endnu et forløb på 5-10 år, hvor man altså skal forhandle for at få endnu en parallelaftale.
Christina Egelund (LA), 2015-11-03:
Nej, jeg synes ikke, det er mærkeligt, for verden er jo ikke sort-hvid, og det ved hr. Morten Løkkegaard også godt.
For det er jo ikke sådan, at den eneste chance, vi har, for at fortsætte i Europol, er at tilslutte os enten en anvendelse af tilvalgsmodellen, som japartierne foreslår, eller en parallelaftale.
Der er jo sådan set også en tredje mulighed, nemlig at man anvender tilvalgsmodellen på en anden måde, for jeg erkender, at der er nogle fordele ved den frem for en parallelaftale.
Men når vi vender os imod den her model, som aftalepartierne præsenterer danskerne for, så hænger det sammen med proceduren for tilvalg af eventuelle fremtidige retsakter.
Det synes vi ikke er inden for skiven demokratisk.
Så svaret er: Nej, det synes jeg ikke er mærkeligt.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg må forstå det sådan, at Liberal Alliance støtter det her beslutningsforslag og dermed også hele tankegangen om en parallelaftale.
Jeg har også fra tidligere debatter forstået det på den måde, at Liberal Alliance sådan set støtter Europol, sådan som det foreslås, og også støtter de 22 retsakter, der er fundet frem til.
Er det ikke en lille smule mærkeligt, også efter ordførerens begreber, at man på den ene side kan være varm tilhænger af noget, men på den anden side ikke vil være med til det og dermed vil beslutte sig for at indgå i et forløb om en parallelaftale og få noget, der er ringere end det, man altså støtter varmt?