runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2012-04-24:
Vi vil have, at det fortsat skal ligge i kommunerne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Det er det, jeg frygter, vil ske, hvis man laver et sekretariat, som man så at sige kan sende aben hen til.
Desuden synes jeg stadig væk ikke, at det er nogen god idé, at færgebetjeningen til Anholt eller til Fur, eller hvor det nu kan være, skal styres fra f.eks. Marstal.
Annette Lind (S), 2012-04-24:
Vi kigger på det, og vi vil have, at det fortsat er kommunerne, der tager stilling til, hvorvidt færgedriften skal være i kommunerne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Det var, fordi fru Annette Lind var inde på det her med, at hun gerne ville have, at færgedriften skulle blive liggende hos kommunerne.
Der vil jeg gerne høre: Betyder det dermed, at Socialdemokraterne ikke er villige til at gå ind og se på mulighederne for et fælles færgesekretariat, der samler kompetencerne ét sted?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Det var et svar, jeg ikke forstod.
Man vil gerne have, at det skal være i kommunerne, og vil lade kommunerne tage stilling til, hvorvidt det fortsat skal ligge i kommunerne.
Er det ikke os her i Folketinget, der skal det?
Det er vel ikke kommunerne, der skal ind at gøre det.
Er fru Annette Lind ikke enig med mig i det?
Når man som kommune har en ø som en del af kommunen, er færgen bestemt ikke den eneste opgave, man har i forbindelse med at drive øen.
Der er en hel masse andre udfordringer, og det, som vi i Dansk Folkeparti lægger op til, er blot, at lige præcis den del, der hedder færgedrift, bliver samlet ét sted.
Derved vil kommunerne stadig væk ikke blive frataget noget ansvar for i øvrigt at fremme bosætningen og turismen på øen.
Det er stadig væk kommunernes ansvar at skabe de gode rammer på øen.
Det er kun den del, der hedder færgesekretariat, som vi i Dansk Folkeparti mener har bedst af at blive samlet ét sted.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Jamen problemet er jo, at det er færgedriften, der for alvor koster mange penge, og jeg synes ikke, det er en god idé for de små øsamfund, hvis beslutningen om, hvornår færgen går og hvor mange gange den går og til hvilken pris, bliver flyttet væk fra lokalsamfundet.
Og det er det, der vil ske, hvis man laver sådan et færgesekretariat.
Derfor er vi ikke tilhængere af det.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-24:
Nu tror jeg ikke, hr. Andreas Steenberg ved noget om, hvem der var inviteret til forhandlinger eller ej.
Altså, Liberal Alliance deltager, når vi bliver inviteret, så enkelt er det, og det kunne være, det ville være blevet en bedre reform, hvis Liberal Alliance havde været med.
Men kan vi blive enige om en ting, nemlig at det startsignal, regeringen gav ved at opkræve 5 mia. kr. mere fra borgernes lommer, koster arbejdspladser?
Det vil sige, at starten på den her regering var, at det kostede arbejdspladser.
Er det rigtigt eller forkert?
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Sammen med Liberal Alliance har vi vedtaget en budgetlov, der skal sikre, at budgetterne i den offentlige sektor bliver holdt.
Vi har vedtaget en tilbagetrækningsreform, som Liberal Alliance desværre valgte at stå uden for, fordi man ikke ville være pragmatisk og indgå et kompromis.
Der er også en førtidspensions- og fleksjobreform på vej, der er en skattereform på vej, der er en trepartsaftale på vej, og der ligger en masse reformprogrammer, som vi er ved at arbejde med, og som vi skal have igennem Folketinget, meget gerne sammen med Liberal Alliance.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-24:
Tak for det.
Hr. Andreas Steenberg havde i sin ordførertale en vigtig indgang omkring økonomiske betragtninger.
Han påpegede, at når et samfund er i økonomisk krise, så kan det særlig gå ud over udkantsområder og øer, og derfor var det nødvendigt at få økonomien rettet op.
Nu kan jeg så spørge hr. Andreas Steenberg, om han bare kan nævne nogle få eksempler på det, for det, jeg kan komme i tanke om, er sådan set, at den regering, som hr. Andreas Steenberg står her og roser, startede med at levere 5 mia. kr. i stigende skatter og afgifter og yderligere 1 milliard, som man tog fra bilisterne og hældte ud over den kollektive trafik.
Alle de ting koster arbejdspladser, og hvis det er en rigtig filosofi, at det i en økonomisk krise i særlig grad går ud over Udkantsdanmark og øer – som vi taler om i dag – så går den politik, jeg kan komme i tanke om fra den her regering sådan set den anden vej.
Når nu hr. Andreas Steenberg gerne vil påtage sig et medansvar for regeringen, vil jeg bare høre, om vi kunne få nogle få eksempler på, at der også var truffet beslutninger, der var klogere end de her, der koster arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis vi skal have en bedre økonomi i Danmark, kræver det handling herindefra.
Og der er jeg jo rigtig glad for være med i en regering, der har lagt et meget ambitiøst reformprogram frem, og det skal så være på plads, inden vi skal møde vælgerne igen, så vi kan se, at der er kommet gang i økonomien.
Men det, der var med den her sag, den her ene sag fra Årø,
var, at det her kreditinstitut gik ud og sagde, at der var bestemte postnumre, de slet ikke lånte ud til.
Og der har vi i hvert fald fået afklaret at sådan forholder det sig ikke.
De går ind og laver en vurdering af, om det er et fornuftigt lån, og ja, desværre er der rigtig mange banker, som laver vurderinger lige nu, der betyder, at de ikke vil låne penge ud, fordi de ikke har nogen.
Og det problem skal vi have løst gennem en ansvarlig økonomisk politik.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-24:
Det kommer måske bare til at lyde på hr. Andreas Steenberg, som om der var én problematik: Der var en minister, ministeren gik ind i sagen, og sagen var løst.
Men sådan forholder det sig jo ikke, så jeg vil bare høre, om ikke vi kan blive enige om, at den her sag altså fortsætter, og at den kræver politisk handling, hvis den skal løses, altså handling herindefra, ikke ude fra kommunerne, ikke alle mulige andre steder fra.
Men vi skal give mulighederne for, at der bliver givet nogle lånemuligheder, så der er et alternativ for de her mennesker ude på småøerne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Jo, det gør det, og jeg mener, at svaret desværre er ganske kedeligt, men fuldstændig reelt, nemlig at når vi har økonomisk krise, betyder det også, at bankerne har færre penge, og så låner de færre penge ud.
Og banker fungerer jo på den måde, som vi har indrettet det på, nemlig at de skal have sikkerhed for, at de kan få deres penge tilbage, hvis de låner ud.
Der er jo rigtig mange både på øer og andre steder, der har svært ved at få adgang til kapital, fordi bankerne ikke har penge at låne ud, fordi der er krise, og fordi de lånte for meget ud for nogle år tilbage.
Det er et problem, som vi kun får løst ved at få opreguleret i bankerne og få gang i økonomien igen, så der er penge.
Og det er jo et generelt problem for hele Danmark, uanset om man er på en ø eller i København.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-24:
Et kreditinstitut har haft en praksis med at afvise at låne penge ud grundet postnummer, siger hr. Andreas Steenberg.
Men er hr. Andreas Steenberg ikke enig i, at man jo godt kan afvise at låne penge ud med andre begrundelser end den direkte forklaring?
For man kan bare pakke den her afvisning ind i nogle andre årsager eller komme med nogle andre begrundelser end den direkte, som man jo ved er lovstridig.
Med alle de mails, vi får som landdistriktsordførere – det antager jeg at hr. Andreas Steenberg også gør – gør det så ikke indtryk at se, at der er så mange sager om, at man ikke kan få mulighed for at låne penge, fordi man bor på en ø?
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Når vi ser på ordningerne og de støttemuligheder, vi giver fra både landdistriktspuljen – jeg redegjorde for de 25 mio. kr., og jeg har faktisk lige afsat 2 mio. kr. ekstra til området i dag – synes jeg faktisk, at vi gør rigtig meget samlet set fra Folketingets side for at understøtte livet og bosætningen derude.
Derudover har jeg redegjort for nogle af rammevilkårene, hvad angår bredbånd og vækst osv., og jeg har da noteret mig ting, hvad angår nogle af de lidt større øer.
Altså, Samsø har jo i øjeblikket et fantastisk energieventyr, kan man nærmest kalde det, hvor man gør en rigtig, rigtig flot indsats, så der gøres meget rundtomkring.
Jeg vil sige, at jeg gerne går i dialog, men jeg er ikke indstillet på, at vi ændrer den måde, vi finansierer på.
Det kan Folketinget jo beslutte.
Men det er faktisk den ordning, som fru Mette Hjermind Denckers parti og V og K lavede dengang, hvor man lavede et bloktilskud til kommunerne.
Det synes jeg faktisk er den rigtige løsning, og vi bruger ganske mange penge på det.
Der er også en ordning, der sikrer, at folk, der bor på øerne, kan komme gratis frem og tilbage til og fra fastlandet.
Nu er det sådan, at det jo forhandles på min kollega transportminister Henrik Dam Kristensens område.
Jeg vil godt sige, at jeg er lidt ærgerlig over, at Venstre ikke gik med i den aftale, men det er jo så et valg.
Jeg ved jo, at DF er med, og Enhedslisten sidder og forhandler med regeringen i øjeblikket om løsningerne.
Det er klart, at vi snakker sammen i regeringen, men det er transportministeren, der prioriterer de her forhandlinger og forhandler på området.
Jeg er sikker på, at de finder nogle rigtig gode løsninger, som prioriterer både trængselen og også trafikken rundtomkring i landet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Jeg går da ud fra, at regeringen også har sine bud på, hvordan det skal være i de forhandlinger, og jeg ønsker bare, at man tager det her med de meget kraftige brændstofstigninger på færgediesel.
Men et andet spørgsmål er, at som det har været fremme her i debatten, er der jo problemer mange steder med færgebetjeningen.
Der er ikke nogen tidlig morgenfærge, og der er heller ikke nogen sen aftenfærge.
Det bevirker, at mange mennesker, herunder især pendlerne, har store problemer med at bo på en lille ø og arbejde på fastlandet.
Nu er det sådan, at regeringen jo har sagt, at der skal bruges 1 mia. kr. ekstra på den kollektive trafik i Danmark.
Det sagde man i forbindelse med, at man nedlagde betalingsringen omkring København – 1 mia. kr. ekstra på den kollektive trafik.
Hvor stor en del af den milliard vil ministeren sikre går til færgerne til småøerne?
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
For det første har det nu ikke været en anledning for mig til at gå ind og se på det med cost-benefit, altså indtægter og udgifter, nemlig at det skulle bruges lokalt til at sige, at der skal omfordeles.
Det tror jeg hr. Flemming Damgaard Larsen er helt enig med mig i.
Men derfor synes jeg alligevel, det var interessant at gå ind og se, hvad det er for en turisme.
Og i forbindelse med turismestrategien synes jeg, det ville være nyttigt at lave den analyse, der går ud på, hvad man kan geare af de her turismeindtægter.
Jeg har mere kendskab til Sydfyn, og det tilgiver hr. Flemming Damgaard Larsen mig nok, end jeg har til de sjællandske øer, men jeg vil sige, at det er nogle af de steder, der kommer flest sejlende turister til, og det er nogle af de steder, der bliver besøgt allermest, og jeg tror, det er med til at fremhæve vores land som en turistmagnet.
Jeg er helt enig i det, og jeg synes, det kunne være spændende at lave sådan en undersøgelse.
I forhold til de kommende KL-forhandlinger vil jeg sige, at jeg tror, at KL godt er klar over, at der ikke er rigtig mange penge, men at de selvfølgelig må fremhæve deres prioriteringer i den KL-aftale, der skal være, og som vi så senere skal implementere i finansloven.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne her i vidners nærværelse parkere en invitation hos ministeren til at komme og se kunst i vores gruppeværelse, hvis ellers ministeren tør vise sig i Liberal Alliances gruppeværelse.
Nu har vi nævnt alle fortrædelighederne på øerne, men der er også store værdier.
Da jeg var på øen for at se på kunst, blev det så åbenbaret – nu nævner jeg ingen adresse – at det atelier aldrig var låst, selv om der stod kunst for millioner af kroner.
Men der var bare den detalje, at der nogle dage før var blevet ringet fra færgen: Nu har vi en bil om bord med tre af dine billeder i.
Så det er sådan set den største sikkerhed; det er ikke en tanke, vi kan tænke i det her samfund.
Så der er også andre værdier i øsamfund.
Men med hensyn til at gøre noget på det her område, vil jeg sige, og det ved ministeren jo godt, at for ikke ret længe siden fremsatte Liberal Alliance rent faktisk et forslag her i Folketinget om at ophæve den der mærkelige sommerhusregel, vi har, om, at udlændinge ikke kan købe bolig i Danmark.
Det må da have rykket i ministeren i forhold til eventuelt at påvirke sin egen regering til at overveje positivt at støtte sådan et forslag, som virkelig kunne rykke noget.
For så vidt jeg ved, ligger der en række sommerhuse på de øer, vi taler om her i dag.
Var det slet ikke noget, der rykkede ministeren?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Jeg synes jo i den grad, at det er vigtigt, at beboerne på småøerne, hvoraf mange sidder og ser den her debat, også ligesom føler, at de kan få noget med hjem.
Så jeg har brug for, at ministeren kan give dem et håb med hensyn til, hvad det er, vi kan beslutte her i Folketinget i dag, hvad det er, vi kan gøre, for at de enten kan få det færgesekretariat, de ønsker, eller i det mindste kan konkurrere på lige vilkår med dem på fastlandet ved hjælp af f.eks. en lempelse i fragtafgiften.
Er der ikke noget, ministeren her kunne give de øboere med hjem i dag?
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Jeg er altid åben over for at lytte til dem, og jeg tror, at det har været nævnt flere gange, at øsammenslutningen gør et godt stykke arbejde.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er også altid villig til at gå i dialog med dem, men vi har ikke noget grundlæggende ønske om at ændre den måde, vi finansierer det på.
Det var i øvrigt en ordning, som blev vedtaget sammen med DF og den tidligere regering, da vi lavede strukturreformen, hvor man lagde pengene ud i kommunerne og gav et særligt bloktilskud til de kommuner, der får støtten, og de ved jo, hvor skoen trykker.
Jeg går gerne i dialog, men vi har altså ikke noget ønske om at lave sådan et stort statsligt fælles færgesekretariat, der skal styre den del af den.
Jeg tror, at det var fru Annette Vilhelmsen fra SF, der sagde, at der jo ikke er noget i vejen for, at man kan lave et mellemkommunalt samarbejde om færger og indkøb af færger osv., men vi har altså ikke noget ønske om den del af det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Jeg vil gerne takke ministeren for tilsagnet om at gå ind i mit forslag om, at der bliver lavet et udredningsarbejde om de økonomiske forhold vedrørende øerne, altså specielt det med turistindtægter på øerne.
Jeg vil som eksempel gerne tage Slagelse Kommune frem.
Slagelse Kommune giver et meget stort tilskud til både drift og investering til turistattraktionen Trelleborg, men på Trelleborg kommer langt, langt færre turister, end der kommer på Agersø og Omø, og hvis bare Agersø og Omø fik lige så meget pr. turist, som man får til Trelleborg, ville der ikke være nogen problemer overhovedet på Agersø og Omø.
Det var meget rart at få belyst, hvordan det er, det ser ud.
Jeg vil godt lige spørge ministeren om noget.
Ministeren sagde, at der skal være nogle KL-forhandlinger, og deri indgår det med færger osv. osv., og situationen er i øjeblikket og har været det et stykke tid, at brændstofprisen på diesel til færgen er steget meget alvorligt, langt højere end det almindelige pristal, og det bevirker, at det bloktilskud, der kommer ud til kommunerne, slet ikke kan følge med.
Er det noget, ministeren vil sikre bliver taget op i forbindelse med KL-forhandlingerne?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Jeg kunne forstå på ministeren, at han mener, at det her med at fortsætte med at drive færgerne, er en kommunal opgave.
Jeg synes ikke, at vi politikere skal gå ind og gøre os kloge på, hvad det er, der er bedst for de 27 småøer, uden at vi først har talt med eksperterne.
Kunne ministeren ikke i det mindste – ikke fordi det er Dansk Folkeparti, der foreslår det, men fordi det er de 27 småøer, der har et ønske om det – gå ind og undersøge, hvad omkostningerne ville være, hvis vi fik oprettet et fælles færgesekretariat?
Annette Lind (S), 2012-04-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi ikke vil have forringelser i forhold til driften af færger eller veje eller andre steder.
Vi vil selvfølgelig se på det.
Hvorvidt jeg lige vil tage kontakt til de to borgmestre, vil jeg overveje sammen med mine partifæller.
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Og skal man have skibe ind til reparation, sådan som de får det i Søby, skal de have mere kajplads.
Og de investeringer er så store, at de ikke kan løfte dem alene.
Der har den internationale krise, som hr. Erling Bonnesen siger, jo gjort, at man i hvert fald ikke kan belåne det.
Men når vi taler om den slags havne, har der jo de fleste steder været en eller anden form for statslig medfinansiering.
Det vil selvfølgelig komme ind i en eller anden form for prioritering, når vi igen skal lave det.
Jeg håber, at Venstre og vi andre kan bevare vores prioriteringer i forhold til det, og så må det jo indgå på lige fod med andre prioriteringer.
Men jeg synes, det er et rigtig godt projekt, og det er et projekt, der understøtter arbejdspladser.
Og jeg vil godt igen sige, at jeg faktisk synes, at de gør det godt.
Men det er en stor opgave.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-24:
Tak for det.
Så er det da også et lille eksempel på, at vi i hvert fald godt kan tale sammen og måske også hen ad vejen kan arbejde sammen, men det må jo så vise sig i en konkret sag.
Men vi har selvfølgelig tider, hvor den internationale krise også blæser ind over Danmark med de virkninger, den har.
Det må vi selvfølgelig tage ad notam.
Så nævner ministeren også, at han har fået svar fra transportministeren om, at lige nøjagtig den havnekasse ikke står så meget til rådighed lige nu.
Men jeg husker da også fra nogle af de samtaler, vi har haft på Ærø om det her projekt, at det jo ikke bare handler om at få foræret en stor pose penge.
Det handler også om at prøve at få tingene til at falde i hak.
Så det kunne måske være en overvejelse værd – det er så mit andet spørgsmål – at ministeren prøver at tage det med og drøfte det med transportministeren og få undersøgt, hvilke forskellige modeller man kan stille op for at kunne understøtte, at de kan få det projekt op at stå.
Det skal ikke bare være ved at sende en check, men ved at understøtte det på forskellig måde.
Vi ved alle sammen omkring havneøkonomi og den slags, at der skal stilles et regnestykke op, det skal finansieres, og så skal pengene hjem via havneafgifter og den slags.
Så det er ikke kun et spørgsmål om en check herfra, men det handler også om forskellige modeller og opbakning.
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Når jeg får sådan en invitation, vil jeg ikke overhøre den.
Jeg tror, at vi bare skal lave en aftale uden for Folketingssalen om, hvornår jeg får lejlighed til at kigge forbi, og vi kunne måske få en kop kaffe eller noget, der var lidt stærkere, hvis det var.
Når det er sagt, tror jeg – og det ved hr. Leif Mikkelsen godt – at det rykkede i mig, fordi jeg ikke kunne forstå, at nogen kunne foreslå sådan noget tåbeligt noget som at ophæve sommerhusreglen.
Det er vi jo ikke enige om her.
Jeg forstår godt ambitionerne de steder, hvor man diskuterer det her, og jeg kan også godt se, hvorfor nogle tror, det kan være med til at løse det.
Men man kender undersøgelser fra England, hvor man har ophævet disse regler.
Og der vil jeg bare sige at vi har byer, der ligner spøgelsesbyer.
Vi kender det fra Sild – eller Sylt, som tyskerne kalder den – hvor det er sådan, at man faktisk bare har rige tyskere, der har Porschen og Mercedesen holdende derovre, og så bliver sommerhusene ikke lejet ud.
Nej, jeg tror mere på, at vi skal åbne op for, at danskerne kan købe helårshuse hele året rundt i vores yderområder.
I dag er der sådan nogle meget mærkelige krinkelkroge, man skal finde rundt i, for at kunne købe et hus et andet sted end dér, hvor har sin folkeregisteradresse.
Der er faktisk et potentiale på næsten 15.000 ekstra huse, man kunne leje ud, siger dem, der lejer sommerhuse ud, i forening.
Det, vi kunne skaffe, og det er noget, Finansministeriet er inde på, er næsten 4 mia. kr. i indtægter til landet om året, hvis man kunne leje nogle flere huse ud.
Men rige tyskere, der køber et sommerhus enten på Fanø eller på Langeland, lejer det ikke ud.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-24:
Nu har jeg jo lagt mærke til, at ministeren flere gange i løbet af debatten har henvist til de ting, der skete under VK-regeringen.
Det er jeg jo selvfølgelig meget beæret over og også glad for.
Jeg har også noteret mig, at ministeren også sådan flere gange i sin redegørelse og i sine svar har taget afsæt i ting, der startede i VK-regeringens tid.
Så tak for, at den nye regering sådan set viderefører mange af de ting, som vi fik søsat.
Så meget desto mere grund er der sådan set også til ved den her lejlighed lige at prøve at rette søgelyset mod det projekt, som vi fra V og K nu også har fået SF med på, nemlig Søbyprojektet om at få udvidet havnen.
Så det kunne være interessant ved sådan en lejlighed her, hvis man sådan skal snakke lidt om visioner og kigge fremad – jeg forlanger ikke, at ministeren i dag skal stå og sige, at vi bare skal have gennemført det projekt i Søby – og det er i hvert fald relevant at spørge et regeringsmedlem, om det ikke kunne være interessant at prøve at se nærmere på det projekt, og om ministeren måske ikke også kunne lægge et godt ord ind hos transportministeren, når man når så langt.
Nu skal vi ikke stå og love noget sådan her sidst på eftermiddagen, men kan ministeren love, at det i hvert fald indgår i prioriteringerne?
Kunne landdistriktsministeren bekræfte, at det er et interessant projekt?
Søbyprojektet er jo så også et projekt, der startede i VK-regeringens tid.
Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Jeg skal ikke gøre mig til overdommer på det, men man siger op langs vestkysten og på Fanø, og hvor hr. Leif Mikkelsen ellers kommer,
at hvis man åbner op, vil man have solgt de ledige sommerhuse i løbet af ganske kort tid.
Der er ca. 300.000 sommerhuse i det her land, og jeg mener, det er rimeligt, at danskerne også har en mulighed for at købe et sommerhus til en fornuftig pris.
Og jeg tror ikke, at det skaber vækst og udvikling.
Man flytter jo ikke til Fanø med en familie, hvis man køber et sommerhus og er tysker; man er der kun nogle få uger om året.
Det er, hvis man har penge nok, og det er der faktisk nogle tyskere der har.
Det vil ikke skabe vækst og udvikling.
Jeg tror simpelt hen ikke på ideen.
Min gode kollega, hr. Bjarne Laustsen, der er folketingskandidat i Skagen, fortæller, at når han skal samle ind til Dansk Flygtningehjælp eller Røde Kors, hvad han gør en gang imellem, er der fuldstændig dødt i Gammel Skagen, i midtbyen.
Det er godt nok ikke tyskere, det er københavnere, men jeg ved ikke, hvad der er værst i Skagens optik.
Men i hvert fald er der fuldstændig dødt i Skagen midtby uden for sæsonen, og det er ikke det, jeg ønsker mig for vores yderområder.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-24:
Der er ingen, der ved noget om, hvad der ville ske, hvis de kunne købe.
Nu er det jo et fantastisk synspunkt, at det ligefrem er et tåbeligt forslag.
Det er jo dobbeltmoral, der vil noget, når vi står og siger sådan i det her Folketing og samtidig endda har kolleger herinde, der køber bolig i Spanien eller Grækenland, eller hvor det er henne.
Det har man ingen skrupler med, så at vi sådan skal slå hegn omkring Danmark, er jo en mærkelig oplevelse.
Eller er det bare, fordi man har nogle forestillinger om, at det vil blive til spøgelsesbyer?
Om det bliver solgt til en tysker eller der er fem forskellige tyske familier, der lejer det i løbet af sommeren, er jo det samme resultat; sproget er i hvert fald det samme, så vidt jeg kan høre.