Dan Jørgensen (S), 2015-03-20:
Jeg synes faktisk ikke, at det er en helt fair måde at beskrive min holdning på, altså at sige, at det er for dyrt.
Det er selvfølgelig en del af argumentationen, men jeg nævnte jo en lang række argumenter.
Det væsentligste for mig var faktisk et dyrevelfærdsargument, nemlig det, at hvis vi gør omkostninger for vores landbrug så høje, at det de facto betyder, at de flytter produktionen til andre lande, hvor der er dårligere dyrevelfærd, så får vi ikke nogen positiv dyrevelfærdseffekt, men en dårligere dyrevelfærd samlet set.
Jeg tror, en ko er ligeglad med, om den er tysker eller dansker eller svensker.
Jeg tror, det går lige op for koen.
Jeg tror, det er velfærden for koen, der betyder noget.
Lige det allersidste: Med hensyn til overgangene gør vi jo faktisk noget for at vende trenden, for vi siger, at vi gerne vil have endnu flere økologiske køer, som jo går ude.
Umiddelbart lyder det som en naturlig og god idé, og jeg har stor sympati for intentionerne i forslaget.
Det virker dog alligevel ikke helt gennemtænkt.
For det første er det næppe sådan, at der vil være land nok i Danmark, til at alle køerne vil kunne slippes fri, i hvert fald ikke hvis der også skal være plads til den natur, som vi gerne vil have, og til den landbrugsproduktion, som vi har i dag.
For det andet: Spørger man erhvervet selv og beder dem om at lave beregninger, så anslår de, at det vil koste knap 30.000 jobs, fordi op mod 70 pct. af mælkeproduktionen vil komme under et meget hårdt pres.
Hvad vil det betyde?
Ja, ud over de menneskelige konsekvenser, som det selvfølgelig vil have for de 30.000 mennesker, og ud over de økonomiske konsekvenser, som det selvfølgelig vil have vores samfund, vil det heller næppe føre til, at køerne vil gå frit på marken.
De fleste vil nok blive slagtet eller kørt sydpå og direkte tilbage ind i en stald.
Med andre ord: Produktionen vil flytte til udlandet.
Med det her forslag risikerer vi altså at smide barnet ud med badevandet, for forslaget vil betyde, at vi stort set lukker den danske mælkeproduktion.
Betyder det, at vi i regeringen er ligeglade med, om køerne kommer på græs, om vi er ligeglade med dyrenes velfærd?
Nej, selvfølgelig ikke.
Vi investerer tværtimod massivt i bedre dyrevelfærd, også for vores kvæg.
Det gør vi bl.a. ved at satse på økologien.
I »Økologiplan Danmark« er der alene i 2015 afsat 400 mio. kr. til mere økologisk landbrug.
Det betyder, at kvæget kommer ud på græs.
Med omlægningstjek og omlægningsstøtte og en række andre initiativer tilskynder vi flere landmænd til at lægge om fra konventionelt landbrug til økologisk landbrug, altså fra ikke at have lovkrav om at skulle på græs til at have lovkrav om at skulle på græs.
med eksportfremme og samarbejde med detailhandelen og ved at lade det offentlige gå foran har vi øget efterspørgslen efter økologien markant.
Det er både i Danmark og på vores eksportmarkeder.
Derudover har vi lavet støtteordninger under landdistriktsprogrammet, som understøtter, at kvæg kommer på græs, f.eks. giver vi støtte til natur- og miljøprojekter og pleje af naturarealer ved afgræsning.
Dermed understøtter regeringen bredt, at flere husdyr kommer ud i det fri.
Og med kvægpakken fra 2014 sikrer regeringen også, at flere spædekalve holdes i Danmark frem for at blive sendt på lange transporter til opfedning i udlandet.
Med andre ord: Regeringen har investeret massivt i dyrenes velfærd.
Som jeg indledte med at sige, har jeg meget stor sympati for intentionerne i forslaget.
Jeg kæmper selv hver dag hårdt for bedre dyrevelfærd, men jeg må sige, at den løsning, der skitseres her, ikke vil være god, idet den vil have stor økonomisk indflydelse på Danmark, og vi vil tabe en masse arbejdspladser, men uden at det vil sikre en bedre dyrevelfærd, fordi det at flytte produktionen til Rumænien eller et andet europæisk land og måske endda til et land, der ligger uden for EU, jo vil være værre for dyrevelfærden.
Det er også, fordi vi jo har gjort en stor indsats for i den periode, vi har været igennem, siden et lignende forslag blev drøftet sidst, at hæve dyrevelfærden inde i staldene.
Med lov om hold af malkekvæg har vi jo sikret, at vi har et højere dyre velfærdsniveau i Danmark end i de fleste andre lande, hvis ikke alle andre lande.
Det betyder jo, at en udflytning af vores produktion ikke samlet set vil blive en dyrevelfærdsmæssig forbedring, men tværtimod det modsatte.
Med »du« mente jeg sådan set alle, der måtte have den indstilling.
Økologisk Landsforening har i hvert fald ikke den indstilling.
Og så er det jo bare et faktum, at det er rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke stemte decideret imod forslaget, men de støttede det ikke.
Og det er jo sådan i det danske folkestyre og den måde, Folketinget fungerer på, at hvis ikke der er flertal for et forslag, bliver det ikke vedtaget.
Det vil sige, at hvis Dansk Folkepartis stemmer havde været afgørende, havde vi ikke fået vedtaget den bedste dyrevelfærdsforbedring i 15 år.
Det er da paradoksalt, når man går så meget op i det her, hvor man i øvrigt faktuelt tager fejl.
Jamen det er jo mageløst!
Altså, jeg kan godt prøve at forklare det igen.
Jeg kan forklare det for hr. René Christensen, men jeg kan jo ikke forstå det for hr. René Christensen.
Der er forskellige dyrevelfærdsparametre.
Nogle af dem kan være i gensidig modstrid med hinanden.
Hvis man gerne vil have en kæmpestor mark, hvor der er meget langt mellem de hytter, som grisene ligger i om natten – alle dage om året, også når det er frostvejr – så giver det nogle udfordringer i forhold til at sikre, at de kan få rindende drikkevand 24 timer i døgnet.
Det giver nogle udfordringer.
At det så skulle være dårligt for dyrevelfærden, at på det ene parameter kan man ikke levere, er jo simpelt hen skinbarligt nonsens, for du bliver nødt til at se dyrevelfærden som et samlet ...