runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Jamen jeg synes, det er glædeligt, hvis det er sådan, at der midt i salen her findes en løsning, hvor SKAT bidrager med finansieringen til at kunne imødekomme vores pcb-forslag.
Så jeg synes, at det er helt i orden, at der er lidt uro på bageste række, hvis det er sådan, at et trecifret millionbeløb kan skaffes her under behandlingen af Enhedslistens forslag.
Så jeg kan sagtens leve med, at der er lidt uro på bageste række.
Men ellers vil jeg sige tak til Alternativets ordfører for at have indset og have en forståelse for, at Enhedslistens forslag er det rigtige.
Med hensyn til det her med at arbejde videre med den nuværende skatteminister er det ikke sikkert, at det er den måde, vi finder en løsning på.
For det kan sådan set godt være, at vi er nødt til at få en ny regering, før vi kan løse det her problem, men når det sker, er det jo også vigtigt, at de partier, som vil prioritere miljøet, er klar til de konkrete forslag, og derfor er jeg glad for, at Alternativets ordfører er helt på linje med Enhedslisten i forhold til, at vi skal have løst det her miljøproblem.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-28:
Det kvitterer jeg for, og det siger jeg mange tak for.
Men jeg beder også hr. Søren Egge Rasmussen lægge mærke til, at der faktisk bredt i Folketinget er blevet udtrykt en interesse for at finde en løsning på pcb-problemet, og jeg håber sandelig, at der bliver taget initiativer, også inden regeringsmagten skifter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Man kan jo altid håbe på det bedste, og det, at skatteministeren fortsat er i salen, kan medvirke til, at der bliver fundet nogle millioner kroner til at løse problemet.
Men jeg syntes nu ikke helt jeg hørte så mange borgerlige ordførere være så positive, at der var en udsigt til, at de ville hjælpe kommunerne med at løse problemet.
Så jeg tror stadig væk, at vi er i en situation, hvor vi er nødt til at have en ny regering, for for alvor at kunne løse problemet.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-28:
Jeg kan kun opfordre hr. Søren Egge Rasmussen til at fortsætte med at sætte fokus på det her pcb-problem, og så må vi jo ellers tale om det, når den situation, ordføreren nævner, opstår.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-28:
I Radikale Venstre bliver vi i stigende grad skeptiske over for alle de her puljer, man laver, og som kommunerne så kan søge penge til.
For det, der hele tiden opstår i forbindelse med de her puljer, er jo egentlig, at der bliver ansat en masse folk – kolde hænder – som skal sidde og søge puljerne, og så skal der sidde nogle her i København, som skal kontrollere, om pengene i puljerne er gået til det rigtige formål.
Hvis man gerne vil give kommunerne eller regionerne eller dem begge to nogle flere penge til at bekæmpe pcb, som jo helt åbenlyst er et problem, som fremkalder nogle af de allerværste sygdomme, så ville det jo egentlig være nemmere, at man gav kommunerne og regionerne nogle flere penge, og at man i en kommune- og regionaftale aftalte med dem, hvad der skulle ske på pcb-området.
Nu sad jeg lige og kiggede i noget om det her, inden vi skulle debattere sagen her, og kunne se, at de i en kommune som Aarhus er rigtig godt i gang med en pcb-strategi.
De er, så vidt jeg i hvert fald har kunnet læse mig til, i gang med at få det ud af de bygninger, de har, og så er der jo ingen grund til, at de skal igennem et eller andet bureaukrati herovre for at få nogle penge, hvis man altså har tænkt sig at give dem nogle penge.
Så derfor vil vi opfordre Enhedslisten og andre til, at man tager det op i kommuneforhandlingerne, hvor både kommunernes og regionernes anlægsbudgetter jo bliver fastlagt, og man så også indgår i en dialog med kommuner og regioner om, om det er det her, det er vigtigst at sætte penge af til.
Og det er ikke, fordi jeg har det store svar på det, men det kunne jo være, at man i kommunerne syntes, der lige i øjeblikke var et større problem med noget andet, og det synes jeg jo man kunne indgå i en dialog om.
Og det vil være den vej, vi vil gå.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Det er helt sikkert korrekt, at der er nogle kommuner som Aarhus, som er godt i gang med at løse problemet, men jeg har bare kunnet konstatere ved at læse nogle lokalaviser, at der indimellem er nogle mindre kommuner, som opdager, at de har et pcb-problem.
De har måske flere kommuneskoler, der er bygget i den samme tidsperiode og har en forventning om, at der skal ske en almindelig tagrenovering og en vinduesudskiftning, uden at der sådan er ekstraudgifter, og de løber så lige pludselig ind i, at de finder noget pcb, som gør, at det bliver væsentlig dyrere.
Jeg kan godt forstå ordførerens indvendinger, og at han synes, at hvis der er for mange puljer, bliver det hele et for stort cirkus, og derfor ville det jo også være godt, hvis det her omprioriteringsbidrag blev afskaffet, sådan at kommunerne havde en bedre og mere robust økonomi at kunne lave nogle langsigtede løsninger for.
Så jeg vil godt bede ordføreren genoverveje, om ikke en pcb-pulje kunne være en fornuftig pulje at have.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Det er sådan, at den måde, vi fører økonomisk politik på i det her land, er, at det er staten, der lægger rammerne for den samlede økonomiske politik.
Det betyder så, at hvis man giver kommunerne totalt frit løb til at føre nøjagtig den politik, de har lyst til, altså frit løb til at forbruge offentlige midler og hæve skatterne og lade den tromle køre, så vil det underminere muligheden for, at vi kan føre makroøkonomisk politik.
Kommunerne andrager cirka to tredjedele af den offentlige sektor, så det vil være rigtig, rigtig svært at styre den økonomiske politik, hvis man ikke lægger nogle rammer, og det har ikke ret meget, synes jeg, med den selvstændige prioritering at gøre, som vi hylder så meget i forbindelse med det lokale selvstyre.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Nu er det jo sådan, at ukendskab til loven normalt som bekendt ikke diskulperer for ansvar.
Så hvis det er sådan, at man driver en beværtning – i øvrigt uanset om det er diskoteket Crazy Daisy eller om det er bodegaen Brune Bjørn nede på hjørnet – så har man altså pligt til at sætte sig ind i lovgivningen.
Og lovgivningen i dag indeholder allerede udmærkede bestemmelser om, at diskrimination er ulovlig ud fra de angivne årsager.
Skulle man føle sig diskrimineret, vil man altid i Danmark kunne anlægge en sag ved domstolene og få sin sag prøvet der under behørige retssikkerhedsmæssige forskrifter.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Nu er det jo sådan, at dem, der arbejder med det i dag, er af den opfattelse, at der er rigtig mange mørketal i det, for der bliver faktisk ikke anmeldt sager til politiet.
Derimod er der i forbindelse med det projekt, som ordføreren også nævner, her i Københavns Kommune kommet 111 sager fra oktober 2014 og et år frem.
Det er trods alt en del, og det er ikke nogle, der bliver meldt til politiet.
Så kan ordføreren ikke anerkende, at der er behov for nye tiltag på området?
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Jeg tror også, at jeg sagde i min tale, at der skal være forskellige indsatser.
Jeg mener bare ikke, at det forslag, som Alternativet har lagt for dagen i dag, på nogen måde løser det.
Jeg synes, man skal fastholde et konstant pres i forhold til at få bekæmpet diskrimination i nattelivet, og det gøres bedst ved information og i øvrigt alle de glimrende tiltag, som Københavns Kommune har på det her punkt.
Jeg mener ikke, at beslutningsforslaget på nogen punkter peger i retning af noget, der kan løse det.
Tværtimod ser jeg, at der er flere problemer, der ville tårne sig op rundt om hjørnet, hvis det var sådan, at man skulle lovgive på det her punkt.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Mener ordføreren i ramme alvor ikke, at det er et folketingsanliggende at sikre det at sætte rammerne for, at der ikke sker diskrimination ude i vores natteliv?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Jeg mener i hvert fald i ramme alvor, at vi kan tilslutte os det, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget fra fru Josephine Focks eget parti, hvor der står: »Der findes allerede to instrumenter, der anviser en løsning på problemet med diskrimination i nattelivet.
Dels menneskerettighederne, der blandt andet indeholder retten til ikkediskrimination, dels FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhverv, der fastlægger forpligtelserne«.
Jeg synes faktisk, at det indrammer det ganske klart.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Er ordføreren ikke af den opfattelse, at det er et problem, når der er så få anmeldelser til politiet, og at der så i forbindelse med det her københavnske projekt er kommet 111 sager?
Og jeg kan sige, at antallet af anmeldelser til politiet fra den 1. januar 2014 til juni 2015 kun var 30.
Så der har været 30 anmeldelser til politiet, som jo er 30 for mange, kan man sige, men så har der altså også været 111 anmeldelser i forbindelse med det københavnske projekt fra den 1. januar 2014 og et år frem.
Så det tyder jo på, at det ikke går godt nok, synes jeg.
Tak til ordføreren.
Jeg er faktisk rigtig ked af, at ordføreren ikke kan støtte det her forslag, for i vores optik er det i virkeligheden en pakke, vi serverer for restauratørerne.
Er ordføreren ikke enig i, at det er en god idé, at restauratørerne på sådan en simpel måde bliver gjort opmærksom på, at man skal overholde menneskerettighederne?
I virkeligheden tager vi jo noget arbejde fra dem her.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Der er konkrete eksempler, hvor bestyrelser i pensionsselskaber har sagt, at de ikke kunne efterkomme deres medlemmers ønsker.
Jeg vil ikke stå her på talerstolen og hænge selskaberne ud, men jeg vil gerne orientere om det bagefter.
Der har været konkrete arbejdsmarkedspensionsselskaber, som jeg tænker at Mette Reissmann også er bekendt med.
Og derudover er det jo for at fremme, at pensionsselskaberne begynder mere aktivt, end de gør i dag, at tænke i at investere i både miljømæssig og social bæredygtighed.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Jeg synes jo, det er lidt ærgerligt, at fru Josephine Fock ikke kan komme med blot antallet.
Jeg bekymrer mig ikke om navne lige nu, og vi kan sagtens tale om det bagefter – det vil jeg sætte stor pris på – men det er bare vigtigt at kunne få det frem her i salen.
Er det ét selskab, eller er det måske en, der engang har sagt det sådan lidt tilfældigt?
Hvor meget taler vi om?
Det er derfor, jeg synes, det er ærgerligt, at vi andre, som måske gerne vil have nogle fakta på bordet, ligesom bliver slået i hovedet med, at vi ikke anerkender, at der er en klimakrise, og at der i øvrigt er bæredygtighedsproblemer i den her verden.
Det kan jeg love for at vi er helt bekendt med, og det er jeg også.
Alternativet mener, at hensynet skal gå ud over, hvad der rent lov- og konventionsmæssigt tillades.
Det sker jo allerede, at man tager de hensyn qua de politikker, man har orienteret sig imod.
Som jeg nævnte, er bl.a. UNPRI og SRI kodekser, som man inden for CSR opererer ganske glimrende med.
Så nævner Alternativet skattely, monopoldannelse, forflyttelse af oprindelige folk, manglende overenskomst osv.
Altså, konkret: Hvor mange virksomheder må pensionskasserne ud fra det foreliggende beslutningsforslag ikke investere i?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Jamen jeg er ked af, hvis Mette Reissmann har misforstået vores forslag, for vores forslag går på, at vi gerne vil sikre, at man ikke kun tager hensyn til det økonomiske afkast, men at man også tager hensyn til det miljømæssige og det sociale afkast.
Det vil sige, at der skal være balance på de tre bundlinjer.
Det, jeg så gerne vil have lov til at sige – nu har Mette Reissmann desværre ikke spurgt mig om det, men det har hun jo spurgt andre ordførere om – er, at Danmarks syv største private pensionsselskaber har investeret 7,2 mia. kr. i 120 af verdens 200 mest klimabelastende kul-, olie- og gasselskaber.
Så der er lidt tal, som kunne signalere, at vi godt kunne gøre det bedre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge fru Josephine Fock om det her med hensynet til de investeringsporteføljer, som de danske pensionsselskaber har i dag.
Hvis man har 50 steder, hvor man ikke må investere sine penge i dag, og man så ender med at få 150 steder, hvor man ikke må kapitalinvestere, så får man mindre fleksibilitet – det håber jeg ordføreren vil anerkende – og man får også mindre mulighed for at foretage en fornuftig risikospredning.
Så vil jeg gerne spørge Alternativets ordfører: Anerkender Alternativet så ikke også, at hvis det her bliver til virkelighed, vil det være mindre attraktivt at have sine pensionsmidler placeret et sted, hvor man har mindre mulighed for at flytte efter udvikling osv., frem for at de bliver bundet på færre steder?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Nej, det anerkender jeg overhovedet ikke, for det, der faktisk vil ske, er, at pensionsselskaberne vil være med til at understøtte projekter, som er bæredygtige, og som så også vil give økonomisk afkast.
Altså, det er jo de tegn, vi ser.
Vi vil gerne fremskynde den udvikling.
I virkeligheden kunne jeg stille et modspørgsmål og sige: Er Dansk Folkepartis ordfører ikke bekymret for, at hvis vi ikke viser rettidig omhu, risikerer vi i virkeligheden, at en meget, meget stor del af den danske befolkning mister penge i deres pensionsopsparing, fordi så meget af det er investeret i fossil energi?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Jeg må bare konstatere, at vi ikke har taget de samme uddannelser.
Det må jeg i hvert fald konstatere.
For de fleste mennesker anerkender faktisk præmissen om, at hvis du har et mindre antal steder, hvor du kan investere dine penge, og du får flere og flere bindinger på din kapitalforvaltning, så har du også en mindre grad af selvstyring over dine investeringer.
Dermed er der selvfølgelig også mindre mulighed for at agere operationelt på et investeringsmarked.
Det synes jeg er common sense – for at blive i det engelske.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Jamen igen vil jeg sige, at investeringerne i fossil energi gerne skulle fade ud, og dermed kommer der et større fokus og en større målsætning i pensionsselskaberne for at investere i energivenlige og socialt bæredygtige projekter, og det er det, vi rigtig gerne vil fremme med det her.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-28:
Tak for det.
I Danmark er der jo som bekendt allerede lovgivet om diskrimination, og regeringen mener derfor, at de gældende regler er klare, og at klagemulighederne ikke mindst også er tilstrækkelige.
Lovgivning om diskrimination i forhold til denne problemstilling findes i lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v. under justitsministeren og i lov om etnisk ligebehandling under ligestillingsministeren.
Begge disse love indeholder et forbud mod at diskriminere på grund af race, etnisk oprindelse, tro osv., og efter begge love kan man klage, hvis man oplever diskrimination.
Derudover indeholder ligestillingsloven et forbud for erhvervsdrivende mod at forskelsbehandle på grund af køn.
Hvis beslutningsforslaget blev gennemført, ville det derfor føre til en dobbeltregulering for virksomhederne.
Derudover er det i dag allerede muligt at nægte en restauratør en alkoholbevilling samt at få en fornyelse af alkoholbevillingen på grund af en dom for diskrimination.
En udstedt alkoholbevilling kan også under visse omstændigheder frakendes af en domstol.
Derudover vil jeg heller ikke undlade at bemærke, at jeg synes, det er et mærkeligt signal at bede en restauratør om at tilslutte sig menneskerettighedspolitikken og dermed bekræfte, at man vil overholde de regler, der gælder specifikt for diskrimination.
Restauratører skal jo som bekendt også overholde en lang række andre regler, f.eks. forbud mod at servere alkohol for mindreårige.
En tilslutning til visse regler og ikke til andre sender derfor et meget mærkeligt signal om, at nogle regler er vigtigere end andre at overholde.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er helt afgørende, at man selvfølgelig tager afstand fra diskrimination.
Det gør regeringen også.
Men regeringen kan ikke støtte det beslutningsforslag, der her er fremsat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-28:
Tak for ordet.
Jeg kan jo ligesom de foregående ordførere sige, at det er et vigtigt tema, som Alternativet sætter på dagsordenen om at bekæmpe diskrimination i nattelivet, for det tror jeg vi alle sammen er meget, meget enige om er vigtigt.
For diskrimination er på ingen måde i orden.
Det er helt urimeligt, at vi ser sager, hvor måske i høj grad unge mennesker med anden etnisk baggrund end dansk afvises ved døren til et diskotek eller en bar alene på grund af deres hudfarve, og det er selvfølgelig også ulovligt.
Forslaget fra Alternativet omhandler det her tema, og det er jo vigtigt at diskutere.
Men helt konkret lyder det så i forslaget, at der skal laves en standardiseret menneskerettighedspolitik for restaurationer, som følger FN's retningslinjer, og det kan man jo sige grundlæggende virker sympatisk.
Men der er jo allerede – og naturligvis – en lovgivning om diskrimination.
Der er allerede klageorganer, man kan henvende sig til, hvis man mener, at man har været udsat for diskrimination, og man kan selvfølgelig også rejse sagerne over for politiet, og det er, som ministeren også har redegjort for, også allerede sådan, at en restauration kan blive frataget sin alkoholbevilling eller blive nægtet en fornyelse, hvis restaurationen dømmes for diskrimination.
For jeg tror ikke, det nytter noget at give restauratørerne endnu et regelsæt oven i det eksisterende, og særlig ikke på en måde, hvor det er de samme ting, man slår ned på.
Diskrimination er forkert, det er urimeligt, og det er forbudt, og sådan er det nu, og sådan skal det blive ved med at være, og jeg tror ikke, løsningen er, at vi laver flere regler med det samme indhold, men med en anderledes ordlyd, eller hænger flotte skilte op, for det kræver en helt anden stor indsats.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak for det.
Jeg håber, ordføreren er enig i, at fordi der er nogle i en særlig gruppe, der har begået vold, skal man ikke afvise andre, der har den samme etnicitet, af frygt for, at de måske begår vold.
Altså, ordføreren er vel enig i, at vi ikke må diskriminere i Danmark.
Det er et spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Og derude i den virkelige verden, hvor der er nogle mennesker, der skal tage nogle beslutninger, som kan have betydning for andre menneskers sikkerhed, er det her et svært spørgsmål.
Jeg siger, at det er ulovligt at diskriminere på baggrund af race.
Jeg tror ikke, det er så udbredt et problem, som der bliver lagt op til her, men når det så sker, kan det skyldes andre ting.
Det skyldes ofte ikke en intention om at diskriminere på baggrund af race, men det kan f.eks. komme af, at man har nogle oplevelser med nogle bestemte mennesker, som udøver vold og skaber utryghed for andre.
Og det kan så komme til udtryk, ved at man – jeg ved ikke, hvad jeg skal kalde det – bliver overforsigtig.
Men løsningen på det her, siger jeg – jeg kommer jo med en løsning –
er, at vi får mere politi i nattelivet, som kan sørge for, at det bliver mere trygt.
Det tror jeg er den bedste måde at løse også det her problem på.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Som jeg sagde, er det her jo komplekst.
Hvis nogle f.eks. har en bar eller en restauration, hvor de gentagne gange oplever, at det er en gruppe mennesker med en bestemt etnicitet, som skaber problemer, og som måske endda udøver vold, kan man så bebrejde den virksomhed – f.eks. udsmiderne i den virksomhed – at de bliver mere tilbageholdende med at lukke en bestemt gruppe ind?
Jeg understreger, at det jo virkelig er beklageligt, når der er mennesker på baggrund af deres etnicitet bliver udelukket fra at gå ind på f.eks. en bar, altså mennesker, som ikke har nogen intention om at begå vold, som er fredelige mennesker.
Derfor er det, jeg siger, at jeg tror, at løsningen på det her problem i høj grad består i at få nedbragt volden i nattelivet.
Og sandheden er jo den, at vi ved, at bestemte grupper statistisk udgør en øget risiko at begå den her vold.
Nogle af ofrene er jo så dem, der er uskyldige, men som måske bliver nægtet adgang til en bestemt restauration.
Men det er jo en debat, vi har på mange områder.
Vi har den også i forbindelse med flysikkerhed og andre områder, hvor vi jo bare statistisk kan se, at det er folk med en bestemt etnicitet, som der af nogle helt andre grunde end deres race er en større risiko vil begå f.eks. terrorisme.
Og skal man så gå målrettet efter dem?
Det er jo en evig diskussion.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Fru Josephine Fock nævnte før, da hun stillede spørgsmål til hr. Joachim B. Olsen, tror jeg det var, Forbrugerklagenævnet.
Og i den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan fru Josephine Fock forestiller sig, at sagsbehandlingen skal foregå i klagenævnet for diskrimination, når klagerne kommer ind.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Jamen det har vi jo bevidst valgt ikke specifikt at tage stilling til.
Altså, hvis der er flertal for det her forslag, skal vi jo lave et klageorgan, der fungerer på en hensigtsmæssig måde og så ubureaukratisk som muligt.
I vores optik er det for – hvad skal man sige – at lette adgangen til at klage og sikre, at der kommer et tilstrækkeligt fokus på de her klager, fordi de drukner meget.
Det, vi hører fra de mennesker og de organisationer, der er kommet med opfordringen til, at vi prøver at arbejde med det her, er, at de klager drukner, og også, at der åbenbart er store mørketal.
Det kan man også se af det projekt, som Københavns Kommune har sat i gang.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Med hvor stor en andel tror fru Josephine Fock at det mørketal, der eksisterer, vil falde, hvis det er sådan, at der bliver oprettet et sådant klagenævn?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Det kan jeg jo ikke sige.
Jeg kan sige, at vi af det københavnerprojekt kan se, at der jo i hvert fald er forskellen mellem 19 anmeldelser til politiet og 111 anmeldelser, kan man sige i gåseøjne, for der er jo ikke tale om anmeldelser, men om, at man trykker sig ind via en app.
Men det er jo kun i København, og det er kun i København, at det her projekt gælder.
Det, vi foreslår, gælder jo på landsplan.
Så jeg har ikke noget tilstrækkeligt talmateriale til at dokumentere, hvad mørketallet kunne være.
Jeg kan bare sige, at der i hvert fald er signaler om, at der er et stort mørketal.
Det siger de berørte grupper.
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Altså, nu er der jo ikke tale om folk, der begår vold.
Der er tale om et forslag, der går på, at vi diskriminerer folk, ved at de f.eks. ikke bliver lukket ind på grund af en anden hudfarve, altså
hvor der ikke er noget om, at de her mennesker skulle være særlig voldelige.
Så jeg har svært ved at forstå ordførerens argumentation.
Kan ordføreren ikke uddybe, hvad det er, der ligger i den argumentation?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-28:
Jeg vil sige, at jeg synes, det var en besynderlig sag.
Der gik i hvert fald ikke noget af mig som mand, ved at der var sådan et tilbud.
Jeg tror også, at den sag har været anledning til, at man har kigget på nogle af retningslinjerne uden at være knivskarp på det.
Jeg har også lidt svært ved at se, at det er et væsentligt tema, som man skal sætte et nævn til at kigge på, at der er forskel på, hvad det koster at blive klippet hos en frisør, alt efter om man er mand eller kvinde.
Der må jeg sige, at jeg altså mener, vi har nogle helt andre diskussioner om diskrimination, som er langt, langt vigtigere, og som reelt betyder noget, hvor man på nogle områder må sige, at der lader ligebehandling mellem kønnene meget tilbage at ønske.
Vi har i øjeblikket diskussionen om, hvorvidt man skal lave kønsopdelt svømning.
Jeg vil i forhold til Bella Sky sige, at jeg håber, at de folk, der sidder med de her sager, finder noget vigtigere at tage sig til.