runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-13:
Jeg skal nok afholde mig fra at blande mig i forligspartiernes uenighed om, hvad det er, man er blevet enig om – især fordi vores normale ordfører på området ikke kan være til stede, og jeg skal derfor blot sige følgende: Enhedslisten er uenig i, at undervisningen i 10. klasse kun skal være et uddannelsestilbud til unge, som efter grundskolen har behov for yderligere faglig kvalificering og afklaring af uddannelsesvalg for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
10. klasse er – og bør være – en rettighed for samtlige elever.
Selv om der nu ikke indføres visitering til 10. klasse, sender dette lovforslag med formuleringen i § 19 a et tydeligt signal om, at 10. klasse skal være, hvad man kunne kalde en taberklasse.
Det er hul i hovedet at sende sådanne signaler.
Det er godt for alle parter, at eleverne er så blandede, og det er medvirkende til, at alle bliver kvalificerede.
Det skal ikke ødelægges, blot fordi nogle ønsker at få børn og unge hurtigere igennem uddannelsessystemet.
Der bliver lagt op til, at elever kan påbegynde en erhvervsuddannelse i løbet af skoleåret.
Der er to problemer i det.
Det ene problem er, at det øger individualiseringen, at man bare kan gå ud midtvejs i forløbet.
Individualisering kan måske være godt for de mest ressourcestærke elever, men det er til skade for elever fra uddannelsesfremmede hjem, fordi det skaber en usikkerhed.
Det andet problem er, at det specifikt nævnes i bemærkningerne til lovforslaget, at det er en erhvervsuddannelse, eleverne kan starte på, for så er vi nemlig tilbage ved ministerens drøm om, at 10. klasse skal målrettes lige præcis erhvervsuddannelserne frem for andre ungdomsuddannelser.
Derfor ville det være rart at høre ministerens redegørelse for, om elever i 10. klasse kan starte på alle ungdomsuddannelser.
Der er flere organisationer, der har påpeget det uhensigtsmæssige i to prøver om året, for to årlige prøver kan dårligt nå at blive organiseret.
Enhedslisten finder forslaget fra Frie Grundskolers Fællesråd, Frie Skolers Lærerforening og Efterskoleforeningen mere hensigtsmæssigt, for de foreslår, at den enkelte skole selv skal afgøre og offentliggøre, om der udbydes mulighed for aflægning af prøve to gange om året.
Det kunne være et liberalt parti værdigt at støtte, at skolerne her slap for detailregulering.
Enhedslisten ønsker et uddannelsessystem, hvor politikerne ikke skal moralisere og tvinge de unge til at tage bestemte uddannelser på et bestemt tidspunkt.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Et eller andet sted tror jeg, at det meget lange forløb, vi har haft, stadig væk, om jeg så må sige, sidder i kroppen eller sidder i ånden.
Når det er vigtigt, er det jo, fordi det, som vi også har syntes var meget væsentligt, var åbenheden i 10. klasse; at den unge kunne træffe den beslutning efter vejledning hos vejleder og forældre – hvem vi nu har.
Hvis vi oplever, at der bliver sat nye barrierer op, f.eks. at uddannelsesplanen ikke længere er den unges uddannelsesplan, men er sådan en slags psykologisk journal, hvor man skal gøre rede for alle mulige svagheder og bekymringer og alle mulige tegn i sol og måne på, at man er så lille og så ringe som overhovedet muligt for at få lov til at gå i 10. klasse, synes vi, der bliver indført en falsk visitation.
Det er jo sådan nogle ting, som vi føler os forpligtet til at følge med i, for uanset hvilke papirer der er blevet fremlagt i forbindelse med regeringens allerallerførste forslag, havde vi den oplevelse, at der var lagt op til en indirekte visitation, og det stod ikke i Det Radikale Venstres forslag i forhold til at lave en 10. klasse, fordi det var åbenheden, der var meget vigtig for os.
Jeg skal lige sige en ting til: Denne ordførertale og de korte bemærkninger repræsenterer også SF.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Det kan jeg da bekræfte også har været min oplevelse.
Men det, der egentlig er interessant at få belyst, er, hvordan Det Radikale Venstre mener at vi på den anden side har taget os betalt for det.
Hvad er det for nogle ting i det 10. klassesforslag, vi behandler i dag, som er forringelser i forhold til den nuværende 10. klasse?
Jeg fornemmer ikke, at Det Radikale Venstre er helt lykkelig for det kompromis, der er blevet indgået.
Så hvor er knasterne, som fru Margrethe Vestager mener kan blive et problem, og som man vil følge nært?
Der ligger lidt mistillid i forhold til udmøntning her, som jeg ikke mener historien giver noget belæg for at udvise.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Det gør vi jo sikkert nok.
Uanset de knubbede ord under førstebehandlingen er jeg sikker på, at udvalgsarbejdet og eventuelle svar fra ministeren gør, at alting vil ordne sig.
Noget af det, som vi har lagt meget vægt på også i forhandlingsforløbet, har været, at det, vi havde i forvejen, nemlig uddannelsesbogen og uddannelsesplanen, blev til et mere aktivt instrument.
Og det er, fordi vi generelt synes, at vores uddannelser – det gælder ikke alene folkeskolen, men også i overgangen mellem uddannelserne – tit bliver overdynget med nye planer, nye vejledninger, nye det ene, det andet, det tredje og det fjerde.
Det at tage noget, som var eksisterende, og så bruge det på en måde, som måske var mere forpligtende og oplevedes som mere konstruktiv, har vi syntes var meget vigtigt, og det har vi stor tillid til, især når man holder fast i, at det er den unges plan, at det er den unges fokus, og at der er mulighed for at korrigere, i takt med at den unge får nye erkendelser og nye erfaringer.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg vil gerne spørge fru Margrethe Vestager, hvor de forbedringer, som Det Radikale Venstre tillægger størst betydning, er i lovforslaget.
For når jeg hører fru Margrethe Vestager, hører jeg det nærmest sådan, at det er et kompromis, hvor man vil holde meget øje med udmøntningen og sådan noget, for måske var det, vi fik lavet, ikke helt godt.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre Det Radikale Venstres fremhævelse af de punkter, som gør, at 10. klasse i fremtiden bliver bedre end det, vi har i dag, som følge af det lovforslag, som vi forhåbentlig jo i fællesskab vedtager ved tredjebehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Det ville jo have været op til de såkaldt stærke elever, om de ville gå i den 10. klasse.
Det, der er vigtigt for den tidligere ordfører, det, der er vigtigt for Det Konservative Folkeparti, er, hvor fokus er på indsatsen, og det er netop, at de stærke elever ikke står i vejen for hjælpen og indsatsen til dem, der har et reelt behov.
Og det kan da godt være, at det ville betyde, at der ville være nogen, der ikke ville tage imod tilbuddet, men de ville være hjertens velkommen til at være der.
Og det var sådan set i al beskedenhed en stor del af pointen med at kalde det noget nyt, altså at flytte fokus fra den brede mængde og så til dem, der havde mest hjælp behov.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Betyder det – for at tage et udsagn fra den tidligere konservative ordfører, som den nuværende konservative ordfører selvfølgelig ikke skal stå til ansvar for – at når fru Carina Christensen er citeret for at sige, at det i øjeblikket er sådan, at den store gruppe af stærke elever i 10. klasse sidder og fylder op, så de svage elever ikke kan få noget ud af det, så er det et synspunkt, som den nuværende konservative ordfører deler, og vil det med andre ord også betyde, at der vil være en del af dem, som fru Carina Christensen har kaldt de stærke elever, der så ikke længere skal gå i den 10. klasse?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Nej, det ville det ikke betyde.
Det ville betyde, at fokus og indsatsen lå lidt mere hos dem, der ville have sværere ved at komme igennem den 10. klasse eller sværere ved at komme videre i uddannelsesforløbet.
Men det ville ikke udelukke nogen fra at være der.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Man kan kun blive forundret over, hvordan den konservative ordfører er i stand til at køre det op.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Så ville vi f.eks. via mere brobygning have sikret en større grad af sammenhæng til videreuddannelse.
Så ville vi have lagt et klarere fokus på at hjælpe dem, der havde behov for det, inden for den 10. klasse, vi så havde kaldt noget andet.
Men det er jo ligegyldigt, det er ikke det, der er relevant.
Det væsentlige her er – det må jeg jo så erkende, og det ville jeg ikke have sagt, hvis ikke hr. Carsten Hansen selv var kommet ind på det – at fakta er, hvis vi skal tale om fakta, at Socialdemokraterne ikke i samme grad som Det Konservative Folkeparti er interesseret i at hjælpe de svageste.
Det må vi jo bare erkende, sådan er det, men vi gik til forhandlinger, og gudskelov nåede vi et godt forlig.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Men jeg har det med fru Charlotte Dyremose som med det folketingsmedlem, der engang sagde: Hvis det her er fakta, så benægter jeg fakta.
Det kan fru Charlotte Dyremose da bare erkende: Det var en anden 10. klasse, det var slet ikke det forslag, der ligger her, og man gik med til, at det skulle hedde ungdomsklassen med et helt andet indhold og forbeholdt kun 30 pct. af eleverne.
Det er såmænd bare det, og så synes jeg, at man skulle glæde sig over det forlig i stedet for at sige, at det her forslag præcis ligner det forslag, De Konservative kom med, for det gør det jo slet ikke.
Det er bare det, vi vil have fru Charlotte Dyremose til at erkende.
Jeg synes, hun skulle glæde sig over forliget og sige: O.k., der var et flertal uden om os denne gang – vi kommer igen en anden gang, men ikke med det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Jeg må jo indrømme, at jeg allerede under sidste ordveksling undrede mig over hr. Carsten Hansens noget negative tone til noget, som jeg netop troede var en positiv begivenhed, netop at vi har lavet det her forlig.
At der så er nogen, der kan have ondt af, at vi fra konservativ side rent faktisk synes, det er et godt forlig, kan jo kun undre mig endnu mere.
Fra konservativ side er vi af den klare opfattelse, at det her er fuldstændig i den ånd, som vi gik til forhandlingerne i.
Det kan kun glæde os, at vi rent faktisk synes, at vi har fået noget konstruktivt ud af det, og jeg ville ikke, hvis hr. Carsten Hansen ikke selv var kommet ind på den der omvandrende historie om, at det her skulle være en afskaffelse af 10. klasse, have nævnt, at det undrede mig, at man rendte rundt med den løgn som en dårlig undskyldning for, at Socialdemokraterne ikke ville være med til at fokusere 10. klasse endnu mere på de svageste.
For det er rigtigt: Havde Det Konservative Folkeparti haft 90 mandater, så havde vi haft et større fokus på de svageste.
Bl.a. havde der netop været noget mere brobygning.
Men jeg synes faktisk, at det er en detalje i et rigtig godt forlig, og derfor ville jeg hellere have beskæftiget mig med det end med detaljer.
Det er da fuldstændig korrekt, at når man indgår et forlig, må man give, og man må tage.
Men det er da heller ikke anderledes, end at hvis ånden i, hvor vi skulle hen, var blevet en fuldstændig anden end den, vi havde lagt op til fra Konservatives side, så var vi jo stået af.
Så havde vi ikke ønsket denne ændring.
Nu får vi en ændring, som vi rent faktisk er glade for, og så undrer det mig en lille smule, at fru Margrethe Vestager så synes, det er et problem, at jeg rent faktisk synes, at det her er blevet et rigtig godt forlig, som er gået fuldstændig i den retning, vi gerne ville.
Mine kommentarer til hr. Kim Mortensen og hr. Carsten Hansen handlede jo mere om, at det undrer mig, at der fra socialdemokratisk side er sådan en negativ stemning.
Det forstår jeg faktisk ikke, for jeg troede, vi skulle gå i salen og være positive og være glade for det forlig, vi nu havde formået at indgå efter lang tids diskussion.
Men i stedet for får vi sådan en gang kasten med alt muligt fra socialdemokratisk side, og det er såmænd bare det, jeg har reageret på.
Min ordførertale så noget anderledes ud, inden jeg kom herned.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-13:
Nu har vi jo med denne lov lagt alting ud til en lokalbeslutning.
Det er en lokalbeslutning, hvordan man dimensionerer sin vandforsyning.
Det er en lokalbeslutning, hvilken kvalitet man leverer.
Det er en lokalbeslutning, hvordan det skal hænge sammen, og dermed er det også en lokalbeslutning, om man vil sælge eller ej.
Og så er der bare det, at konsekvensen ved at sælge er, at man må betale en afgift, og derfor ligger der i den her lov lige så meget decentralisering, som der hele tiden har gjort på vandforsyningsområdet, og det er forkert at fremstille det som en centralisering, som hr. Johs. Poulsen forsøger at gøre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-13:
Jo, det er korrekt, under forudsætning af at vandforsyningen dækker hele kommunen.
Hvis der er flere vandforsyninger i den samme kommune og det kun er en af dem, der bliver solgt, så er det jo kun de borgere, som har med den vandforsyning at gøre, som dermed finansierer alle de øvrige borgere i kommunen.
Dermed kan man allerede se, at det havde været fuldstændig uretfærdigt og forkert at fortsætte den løsning, og derfor er der her fundet en væsentlig mere afbalanceret og fornuftig løsning, nemlig en prohibitiv afgift, som gør, at ikke nogen vandforsyninger bliver solgt.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Jeg mener, at jeg ganske klart gjorde opmærksom på, at vi, hvilket ikke er overraskende, bakker regeringens målsætninger op på det her område.
Det er de målsætninger, som ligger i energiplanen; det er de målsætninger, der ligger for vedvarende energi; det er de målsætninger, der ligger for CO2-udslippet.
Jeg kan ikke se, at der skulle være forskel på det, regeringen mener på det her område, og på det, som Venstre mener.
For på det område ligesom på alle områder støtter vi jo regeringen.
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Nu er der vel ikke noget at sige til, at det tager lang tid for regeringen at nå frem til en energihandleplan.
Det, man kan være lidt trist til mode over, er, at det tager så lang tid at nå frem til så lidt.
Men jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han kan løfte sløret for, hvad der er Venstres målsætning omkring, hvor meget vi skal have reduceret Danmarks CO2-udslip i 2025.
For jeg synes ikke, at det fremgik af det, hr. Eyvind Vesselbo sagde, og vistnok heller ikke af det, ministeren sagde.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Der må åbenbart være noget, der er smuttet for hr. Torben Hansen.
Jeg synes ellers, at hr. Torben Hansen plejer at følge godt med.
Der blev jo fremlagt en energiplan for ganske kort tid siden fra regeringens side.
Statsministeren rejser ned til EU og får en kæmpe succes og kommer tilbage med et resultat, som ikke engang Socialdemokratiet havde kunnet forestille sig kunne lade sig gøre at få, fordi man ikke selv magtede at gøre noget i den retning, mens man sad i regering.
Så jeg har svært ved at se, at regeringen ikke gør noget.
Jeg mener tværtimod, at ministeren brugte op mod 20 minutter – hvis det var så meget taletid, hun havde – til at fortælle, hvad regeringen har gjort.
Der håber jeg da, at hr. Torben Hansen har hørt efter, for det kunne være, at hr. Torben Hansen, når vi nu skal forhandle om de her ting fremover, kunne have gavn af at vide, hvad han skal forhandle om.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Man bliver rørt til tårer, når man skal høre Venstres ordfører sige, at de har været aktive.
Synes Venstres ordfører, at det er at være aktiv, når vi eksempelvis tager energistrategien, at regeringen, efter vi havde lavet fælles aftaler den 29. marts 2004, hvor det lå klart, at regeringen skulle komme med en strategi, kom med strategien den 17. juni 2005?
Og nu har man meddelt, at man måske kan forhandle – også på baggrund af den nye, man har fremlagt – engang i løbet af maj 2007.
Synes hr. Vesselbo virkelig, det er at handle hurtigt, at regeringen, når vi når til maj måned, har brugt 23 måneder på absolut ingenting?
Synes hr. Vesselbo virkelig, at det er at handle hurtigt?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Nu lægger hr. Torben Hansen noget i mine ord, som jeg aldrig har sagt.
Jeg har ikke sagt, at det er 5 spildte år, eller at vi har spildt tiden.
Overhovedet ikke.
Regeringen har arbejdet ihærdigt på det her område.
Det var jo den her regering, der, da vi kom til i 2002, indgik aftalen om Kyoto og om fordelingen i EU, som Socialdemokratiet jo ikke havde kunnet få på plads, mens de var i regering.
Så jeg kan slet ikke se, at der er nogen kovending.
Så er der spørgsmålet om det, som hr. Torben Hansen kalder Lomborginstituttet.
Det hed Institut for Miljøvurdering.
Bjørn Lomborg blev ansat der sammen med en masse andre forskere til at komme med nogle rapporter, og det var hans rolle.
Han repræsenterer ikke og har aldrig repræsenteret Venstres politik på miljøområdet.
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Venstres hundrede og firs graders drejning på det her område rejser jo en yderst interessant debat.
Nu mener man lige pludselig, at alt, hvad man har sagt de tidligere 5 år, var forkert.
Det er vi selvfølgelig glade for.
Men betyder det så også, at Venstres ordfører synes, at eksempelvis de 84 mio. kr., som man har brugt på Lomborginstituttet, hvor det, der kom ud af det på klimaområdet, var, at man skulle flytte folk og så bygge diger, var 84 spildte millioner kroner?
Det må jo være den naturlige konsekvens af det her, når man nu endegyldigt har fået sin egen holdning gjort klar, den, som resten af Folketinget jo har haft de seneste 5 år, nemlig at det her er menneskeskabt, og at der skal handles aktivt; der skal ikke bare bygges diger, og folk skal ikke bare flyttes.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Jeg kan høre, at hr. Johs. Poulsen meget gerne vil snakke om ting tilbage i tiden, kigge i bakspejlet.
Jeg har det sådan, at jeg meget gerne vil kigge fremad, og det, jeg har fremlagt her, er det, som regeringen og Venstre gerne vil være med til at gøre i fremtiden.
Det er jo en lidt speciel debat at fokusere på mange års diskussion og grøftegravning på det her område.
Var det ikke meget smartere, at vi arbejdede sammen om at finde nogle fornuftige løsninger?
Det var faktisk derfor, jeg sagde: Den debat er slut, der er ingen grund til at diskutere de ting mere, og nu skal vi finde ud af, hvordan vi gør det sammen.
Med hensyn til statsministeren er jeg jo glad for, at statsministeren kunne dokumentere, at det brev, som Socialdemokratiets formand blev lokket til at skrive til statsministeren, om at han skulle holde fast, jo ingen mening havde, for selvfølgelig ville statsministeren holde fast i bindende mål.
Og det kom igennem.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Jeg har ikke noget imod, at hr. Eyvind Vesselbo er forundret.
Men jeg synes, at det er vigtigt at få det sagt til både omverdenen og i virkeligheden også på alle måder få givet meldinger til hr. Eyvind Vesselbos kolleger, ikke bare i folketingsgruppen, men også i alle andre sammenhænge, for de har brugt al deres tid gennem flere år på at sætte spørgsmålstegn ved, om klimaforandringerne var menneskeskabte.
Det slås nu fast, at de har taget fejl og har brugt deres tid forkert, og at de i virkeligheden har været til skade for dem, der har ønsket, at der sættes ind over for de menneskeskabte klimaforandringer.
Det er godt.
Jeg noterede også, at hr. Eyvind Vesselbo sagde, at han var glad for, at statsministeren stod fast i EU-forhandlingerne, og han roste oppositionen for, at vi har tilkendegivet, at vi også syntes, at det var godt.
Deri er vi enige.
Men når hr. Vesselbo mente, det var godt, at statsministeren stod fast, og når vi også syntes det, så var det vel først og fremmest i lyset af, at de to fagministre, energiministeren og miljøministeren, på forhånd ikke ville binde sig ved at stå fast, altså på et bindende mål, som svarede til det, man kom ud med.
Så jeg går ud fra, at det også er på den baggrund, hr. Vesselbo glæder sig.
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Det er vel den skæbne, miljøministeren har, at Venstre følger hende i den her sag.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Eyvind Vesselbo om, for det fik jeg ikke noget svar på, er: Hvad er regeringens og Venstres målsætning for, hvor meget vi skal reducere CO2-udslippet i Danmark med i år 2025?
Det må vel være muligt at få det tal at vide.
Per Clausen (EL), 2007-03-13:
Baggrunden for, at Enhedslisten har rejst den her forespørgsel, er den nye klimarapport, der kom fra FN’s klimapanel.
Det er jo ikke, fordi rapporten måske indeholder så meget nyt, i forhold til hvad der er kommet frem tidligere, men den har i hvert fald startet debatten et andet sted.
Den nuværende regering brugte jo i starten af sin regeringsperiode meget tid på at afvikle den indsats, der blev gjort på miljø-, energi- og klimaområdet.
Man brugte sin energi på at afvikle det, man kaldte Aukens miljøimperium.
Det lykkedes da også i en vis udstrækning, i hvert fald fik man mange ting sat i stå, så det nu er ganske udbredt, at der var tale om de 5 spildte år.
Det, som man i hvert fald nu kan konstatere, er, at de forskere, som arbejder med de her ting, siger, at der ikke er så meget at skændes om mere.
Menneskers afbrænding af fossilt brændsel har gjort atmosfærens CO2-indhold højere, end det har været i 650.000 år, temperaturerne er højere end i de seneste 1.300 år, og hastigheden af både CO2-koncentrationernes og temperaturernes vækst samt havenes stigen er i dag større end i mange årtier.
Vi ser altså en række negative konsekvenser af de klimaforandringer, der sker.
Stillet over for en sådan truende katastrofe er tiden jo ikke inde til halve forholdsregler, tiden er inde til en revolution, en revolution af vores bevidsthed, en revolution af økonomien og en revolution af politisk handling.
Siddende over for sådan en udfordring er det jo altid spændende at høre, hvad regeringen har af konkrete forslag til, hvad der skal gøres.
Besvarelse
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-13:
Jeg noterede med glæde, at Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, sagde, at der havde været en diskussion om, hvorvidt klimaforandringerne var menneskeskabte.
Den diskussion, den debat må være slut nu,
sagde hr. Eyvind Vesselbo.
Det noterer jeg med glæde.
Jeg synes, det er et markant og rigtigt udsagn, at den debat må være slut.
Men betyder det også for hr. Eyvind Vesselbo, at han dermed siger til mange af sine partifæller og til mange af dem, som indtil for ganske nylig stort set har brugt al deres tid på at skabe tvivl om, hvorvidt klimaforandringerne var menneskeskabte, og i høj grad også har brugt deres energi og tid på at skabe tvivl om, hvorvidt det kunne betale sig at sætte ind mod de menneskeskabte klimaforandringer, at de har taget fejl?
For det ville jo være en ekstra understregning af, at der her er et totalt opgør med alt, hvad man stort set overvejende har sagt i den første del af regeringens levetid.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Det står jo ganske klart i energiplanen, så det kan hr. Per Clausen selv slå op.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-03-13:
Jeg har ikke nogen steder kunnet se, at der står, hvor meget man vil reducere Danmarks CO2-udslip med i 2025, men der må jo være foretaget nogle beregninger.
Så hvad er regeringens og Venstres holdning til det?
Hvor langt skal vi have vores CO2-udslip ned i 2025?
Det synes jeg må være rimeligt at få et bud på her i dag.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-13:
Hvis man agtede at stå ved det, havde man vel også skrevet det i den her vedtagelse, for så kunne vi jo komme til at stemme om det, så Socialdemokratiet sammen med de andre partier kunne dokumentere, at det, som hr. Torben Hansen kom med forslag om, var noget, man stod ved.
Nu skal jeg hjælpe hr. Torben Hansen lidt, hvis hr. Torben Hansen siger: Det her står vi ved, men vi vil bare ikke lige have det med, for så bliver vi bundet op på det.
Kunne hr. Torben Hansen ikke lige forklare: Hvordan vil man nå det mål på 40-50 pct.?
Hvad er det for nogle virkemidler, man vil bruge for at nå 40-50 pct. vedvarende energi?
Torben Hansen (S), 2007-03-13:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at han kan være helt rolig.
Hvis det var sådan, at jeg ikke agtede at stå ved dem, hvorfor skulle jeg så stå og gentage det heroppe tre, fire eller fem gange?
Det ville være temmelig dumt, for der vil altid være nogen, der kan huske, hvad man har sagt og gjort heroppe.
Så heroppe siger man kun, hvad man agter at stå ved.