runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Rigtig mange har mange gange og længe talt om, at det er vigtigt, at man styrker udviklingen i landdistrikterne, yderområderne og områderne uden for København.
Regeringen har også talt om det, vi har blot ikke rigtig set så meget handling endnu.
Derfor fremsætter Venstre og Det Konservative Folkeparti dette beslutningsforslag, hvor vi opfordrer regeringen til at bidrage til udviklingen i hele Danmark.
Det skal som udgangspunkt ske ved at placere nye statslige institutioner uden for hovedstadsområdet, og når statslige enheder sammenlægges, skal de tilbageværende opgaver i videst muligt omfang placeres uden for hovedstadsområdet.
Faktisk ser vi netop nu desværre, at regeringen gør lige det modsatte i den aktuelle sag om jordbrugskommissionerne, hvor regeringen sammen med sit flertal flytter ca. 15 arbejdspladser fra hele landet, centraliserer det og samler det i København.
Netop et område som jordbrugskommissionerne var da oplagt at placere et sted uden for København, men nej, regeringen siger, at det skal til København.
Det er lige det modsatte af, hvad man tidligere har sagt, også i den seneste valgkamp, hvor det ikke skortede på den gode vilje til at styrke landdistrikterne og områderne uden for København.
Denne sag er et eksempel på, at regeringen siger ét, men gør noget andet.
Hvis vi vil sikre en positiv udvikling i alle dele af Danmark, kræver det politisk vilje til at handle, og den vilje har regeringen tilsyneladende ikke.
Når regeringen flytter statslige arbejdspladser til København, bidrager den til stagnation og tilbagegang i resten af landet og ikke til udvikling.
De statslige institutioner tiltrækker ofte højtuddannede mennesker, som ikke bare er en gevinst for arbejdspladsen, men også for lokalområdet, og derfor er placeringen af statslige arbejdspladser oplagt at bruge til at skabe udvikling, også uden for hovedstaden, og det prøver vi nu at få regeringen til at forstå.
Lige præcis i forhold til jordbrugskommissionerne, som i den grad vedrører landdistrikterne og provinsen, er det oplagt at bevare arbejdspladserne i netop landdistrikterne og provinsen.
Denne centralisering skaber problemer med tab af viden, lokalkendskab og arbejdspladser, og det udhuler mulighederne i landdistrikterne og provinsen.
Andre eksempler kan være Forsvarets Auditørkorps, som ser ud til at skulle flytte til København fra Karup.
Hvorfor ikke samle netop det i Karup? kunne man spørge.
Naturstyrelsens miljøcentre nedlægges.
Hvorfor ikke placere dem i Ribe, Ringkøbing eller andre steder i landet? kunne man spørge.
Venstre og Det Konservative Folkeparti håber med dette forslag, at vi kan få stoppet københavneriet og få en reel styrkelse af yderområderne, landdistrikterne og områderne uden for København, og på den baggrund anbefaler vi forslaget.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Det har ordføreren simpelt hen ikke ret i.
Det er sådan, at den regering, der sidder nu, fra dag et har skabt arbejdspladser.
Vores sigte nummer et er at skaffe arbejdspladser til danskerne.
Vi har faktisk bevist ret mange gange, at vi faktisk vil det, senest nu her med akutjobordningen.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-11:
Hvad gør regeringen så, når man nu så gerne vil have et Danmark i balance?
Skatter og afgifter og rammevilkår går jeg ud fra at vi er enige om sådan set er de parametre, man kan jonglere med.
Hvordan har ordføreren det med, at den her regering startede med at lade skatter og afgifter stige?
Det må tyde på, at man har svækket de private arbejdspladser og nu vil lappe på det gennem statslige arbejdspladser, hvis ellers fru Annette Linds vision om et Danmark i balance skal føres ud i livet.
Hvordan passer det med den praktiske politik, der føres?
Vi er i præcis samme gænge.
På det område betyder det ikke ret meget, hvem der er i regering.
Man svigter alligevel.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Jamen for at have offentlige arbejdspladser er det tvingende nødvendigt at have private arbejdspladser.
Det er noget, der bliver nødt til at gå hånd i hånd.
Men det er selvfølgelig klart, at vi har brug for private arbejdspladser.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-11:
Tak for det.
Det var en meget flot tale, ordføreren holdt, om alt det, Socialdemokratiet vil med et Danmark i balance, grøn omstilling osv.
Det var rigtig flot, og det lød rigtig godt.
Hvad har højest prioritet for at skabe det samfund?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Jeg tror, at samtlige partier i det her Folketing er enige om, at vi skal yde landdistrikterne en stor hjælp, og det er det, vi gør hver evig eneste gang vi flytter en arbejdsplads, og hver gang vi tænker på at flytte dem ud.
Og derfor er overvejelserne selvfølgelig, hvordan vi kan sikre arbejdspladser ikke bare i København, men også ude i provinsen, og vi tænker særlig over det, når vi flytter arbejdspladser fra provinsen.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Der er kun en halv millimeter hen til at sige ja, for ordføreren vil egentlig gerne sige ja til indholdet, men vil ikke stemme for ved afstemningen.
Så jeg vil spørge, om ordføreren ikke er enig i sigtet i det, som vi har lagt frem her fra Venstre og Konservatives side.
Er sigtet ikke rigtigt, altså at når man i forvejen omorganiserer et område, er det fint at prøve at tage en overvejelse med i det og så eventuelt placere det uden for København?
Er ordføreren enig i sigtet?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Altså, det, jeg vil sige, er, at regeringen og vi i Socialdemokraterne faktisk ikke behøver en opfordring fra Folketinget til, at vi skal tage hensyn til landdistrikterne, for det gør vi, når der sker ændringer i de offentlige virksomheder.
Hensynet til landdistrikterne indgår i sådan nogle situationer i regeringens overvejelser på linje med en række andre væsentlige overvejelser, som vi i forvejen gør os.
Så det mener jeg da er svar nok.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Kernen i det her forslag er, at når man har en sag oppe at vende, hvor man i forvejen har besluttet, at der skal ske en omorganisering – det kan være en effektivisering osv. – så er det med økonomien jo fuldstændig på plads, kan man sige.
Synes ordføreren ikke, at det er en oplagt måde at prøve at styrke udkantsområderne på, og specielt i forhold til jordbrugskommissionssagen?
Nu har vi diskuteret den flere gange, men jeg vil gerne spørge til det principielle i det, altså at når man i forvejen har det oppe at vende, kunne man så ikke ligesom prøve at hæve blikket lidt og sige, at man godt kunne placere dem uden for København?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Fra Socialdemokraternes side er vi optaget af at sætte gang i hjulene i hele landet, særlig i vores landdistrikter.
Det gør vi alt sammen for at skabe vækst og udvikling og for at komme ud på den anden side af krisen.
Vi er nødt til at vende hver en krone og være sikre på, at vi bruger vores fælles penge på den bedste måde.
Det betyder også, at der er blevet gennemført effektiviseringer i staten.
Vi skal bare være åbne for, at vi kan gøre det en lille smule bedre.
Flere af de eksempler, som nævnes af V og K her i forslaget, er der som en følge af VK-regeringens egne forslag om bl.a. effektiv administration i staten.
Men lad mig tage et eksempel om jordbrugskommissionerne.
VK-regeringen gennemførte i 2010 en liberalisering af jordbrugsloven, som betød langt færre opgaver til jordbrugskommissionerne og færre regler, som skulle administreres.
Det betyder konkret en omlægning inden for Fødevareministeriets ressort med en nettotilgang til provinsen på 17 nye arbejdspladser, mens 125 stillinger nedlægges i Københavnsområdet.
Helt overordnet er det allerede i dag meget vigtigt med regional afbalancering, når der sker ændringer i forhold til de statslige arbejdspladser.
Men det har aldrig været nogen let beslutning at skulle nedlægge stillinger.
Desværre overtog vi en statskasse med et stort, gabende hul og et land, som havde mistet ikke mindre end 150.000 private arbejdspladser fra 2008 til 2011.
Det er altså cirka hver tiende private arbejdsplads og lønmodtagerjob, der blev tabt med V og K ved roret i 10 år og under krisen.
Størstedelen er uden for hovedstadsområdet, viser en opgørelse fra AE.
Der er derfor ingen tvivl om, at der har været hårdt brug for en regering, der ønsker at holde hånden under arbejdsmarkedet, og som har satset massivt på arbejdspladser og atter arbejdspladser.
VKO besluttede i slutningen af VK's regeringstid, at der skulle skæres 5 pct. i staten.
Vi skånede provinsen, for ifølge Finansministeriet er 85 pct. af de statslige arbejdspladser nedlagt i København og dermed kun 15 pct. udenfor.
Jeg kan nu forstå, at Venstre ønsker sig nulvækst fremover.
Beregninger viser, at det vil betyde 25.000 færre offentligt ansatte frem mod 2020.
Jeg har virkelig svært ved at forstå, hvordan det hænger sammen med det her forslag.
For Socialdemokraterne er det afgørende med et Danmark, der hænger sammen.
Vi synes, det er godt, at regeringen allerede i dag tager regionale hensyn, når der skal placeres statslige arbejdspladser.
På den baggrund støtter vi ikke det her forslag.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jeg synes i den grad, at fru Annette Lind modsiger sig selv nu.
Vi har lige før det her haft et forslag, der gik på at nedsætte en arbejdsgruppe – det var så ikke en kommission – for at få undersøgt nogle muligheder.
Det blev afvist af fru Annette Lind.
Nu foreslår man så noget, der, som jeg forstår det, er endnu mere omfangsrigt.
Så jeg må bare konstatere, at det ligner meget mere bureaukrati og tilsanding, og at man pakker tingene ind og faktisk pakker dem væk.
Vi vil meget hellere med vores forslag, altså med forslaget fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, foreslå, at når man i forvejen har nogle sager oppe at vende – og det er jo kernebudskabet i det – skal der omorganiseres og alligevel flyttes rundt på nogle arbejdspladser.
Det gælder f.eks. med jordbrugskommissionerne.
Så lad os da sørge for at placere det der, hvor det ligger bedst.
Det er da et glimrende eksempel på, at man burde have placeret jordbrugskommissionerne uden for København.
Det kan jeg bare forstå at man ikke vil fra regeringens og Socialdemokraternes side.
Det synes vi er ærgerligt.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at en udkantskommission netop har til formål at analysere regional udvikling og udarbejde forslag til spredning af økonomi, vækst og offentlig service, der jo netop kommer landdistrikterne til gode?
Hvorfor vil man det i dag, når man ikke ville det for 1 år siden?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jeg kan godt forstå, at fru Annette Lind føler sig lidt ramt, når man siger københavneri, specielt når der i valgkampen er blevet sagt en masse andre gode ting, synes vi.
Så synes jeg også, man skal stå på mål på for det.
Derfor synes vi ikke, der er brug for en kommission til lange udredninger på det her område.
Kernen i det her forslag er, at når man i forvejen har en sag oppe at vende om, at man skal effektivisere og rationalisere og lægge om, hvilket jo kan være udmærket, for at bruge pengene bedst muligt, skal man netop sørge for at placere arbejdspladserne uden for København.
Det er sådan set at tage konkret stilling i de enkelte sager.
Vi har jo omtalt jordbrugskommissionssagen flere gange.
Der er ikke brug for at skabe yderlige kommissionsarbejde på det område.
Det kræver blot handling.
Vi synes så, regeringen handlede forkert.
Vi ville have handlet anderledes, vi ville nemlig have placeret det uden for København.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Der bliver sagt, at københavneriet skal stoppes.
Hvordan kan det være, at vi skal tro på det, når man så sent som i maj måned sidste år sagde nej til den tidligere oppositions forslag om at lave en udkantskommission.
Dengang sagde man nej fra Venstres side, det ville man ikke.
Det var netop sådan, at en udkantskommission havde til formål at analysere regional udvikling og udarbejde forslag til spredning af økonomi, vækst og offentlig service.
Hvorfor ville man bare ikke sidste år?
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg vil godt takke hr. Erling Bonnesen for at stille spørgsmålet, for når jeg siger, at man løber en åben dør ind, er det, fordi vi jo i forvejen tager alle de her hensyn og er kommet med en lang række nye initiativer, som jeg redegjorde for.
Vi mener faktisk ikke, at der er behov for det her forslag, for vi gør det, at vi tager vidtgående hensyn.
Der er jo ingen grund til, at vi skal pålægges yderligere, når vi gør det via alle de her lovforslag, som jo er en del af »Effektiv administration i staten«.
De 5 pct. besparelser i staten, som den tidligere regering vedtog, har vi jo effektueret, men vi har taget vidtgående hensyn til landdistrikterne.
Så vi ser ikke nogen grund til at stemme for det her forslag.
Det vil sige, at det i virkeligheden jo er tingenes tilstand, som den er nu, altså hvor vi virkelig kigger på, hvad vi kan gøre for at beskytte vores yderområder, hvad vi kan gøre for at skabe arbejdspladser, hvis der er sammenhæng og faglig forsvarlighed i det.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen tak for det, og tak til ministeren for svaret og redegørelsen.
Der er i hvert fald en ting, vi er helt enige om, netop at det skal foregå på et fagligt forsvarligt grundlag.
Vi er fuldstændig enige, det kan vi ikke blive uenige om.
Når vi så tager tilgangen til det, siger ministeren også i starten, at man egentlig ikke er modstander af det sigte, der ligger i vores forslag.
Ministeren bruger også et ordvalg om, at vi faktisk løber en åben dør ind, og så kommer der selvfølgelig en række gode forklaringer på det.
Konklusionen på det må jo egentlig være, at så kan regeringen faktisk stemme for det, der ligger her.
Vi fik jo heller ikke sådan lige helt klart at vide – så blev det i hvert fald pakket meget fint ind – om regeringen var for eller imod det her forslag, som vi nu fra Venstre og Konservative Folkepartis side fremsætter.
Så hvor står regeringen i forhold til det her?
For ud fra ordvalget og det, der ligesom ligger i det fra ministerens side, så burde man jo faktisk kunne stemme for det, vi har fremsat her – og specielt jo da også, når vi tager, hvad sigtet i forslaget er, for det er jo ikke, som vi nu diskuterer, at flytte noget.
Næh, det er jo, når man i forvejen har noget på bordet, en omorganisering ...
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Tak, formand.
Konservative ønsker et Danmark i sammenhæng – et Danmark, hvor udviklingen ikke kun foregår øst for Valby Bakke, men hvor den positive udvikling også afspejles i landdistrikterne.
Arbejdspladser er tæt sammenkoblet med udvikling og vækst.
Er der arbejde, er det også mere nærliggende at slå sig ned i et lokalområde.
Det skal være godt at bo og arbejde i alle dele af landet.
Men når regeringen fjerner statslige job fra provinsen og rykker dem til hovedstadsområdet, bliver Danmark skævt, og denne skævhed skal undgås.
Derfor er det også helt naturligt, at ministeren sætter fokus på ikke bare at skabe job i yderområderne, men også at bevare de arbejdspladser, der er.
Det har ikke bare betydning for de arbejdspladser, der lukker.
En ting er, at Fyn mister flere end 60 arbejdspladser, som flyttes til hovedstadsområdet; noget andet er, at det jo er hele familier, som ofte vil flytte med.
Hvis manden er ansat i Fødevarestyrelsen og hustruen er skolelærer, vil hele familien måske flytte til hovedstadsområdet, og dermed mister vi den dobbelte gode arbejdskraft.
En række af disse arbejdspladser er jo endvidere besat af højtuddannede, og vi har ikke brug for færre højtuddannede i provinsen, vi har faktisk brug for flere højtuddannede.
Derfor virker prioriteringen mærkelig, og var der så bare en plan fra ministeren, men det er der jo ikke engang.
Landdistriktsministeren har ikke fremsat et eneste lovforslag, som angår landdistrikterne, endnu.
Derfor bifalder Konservative beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, som pålægger regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, der kan komme med forslag til, hvordan man får udflyttet flere arbejdspladser.
For som jeg husker det, var det Dansk Folkeparti, der forhindrede Rigsarkivet i at flytte til provinsen, men det er godt at se, at Dansk Folkeparti er kommet på bedre tanker og nu er enige i, der skal gøres noget.
Bedre sent end aldrig
, vil nogle måske sige.
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Vi er positivt nysgerrige for at høre, hvad det er for nogle bidrag, Dansk Folkeparti kommer med.
De har jo rejst debatten her.
Hvad er det for nogle bidrag, som Venstre vil komme med, for det er jo klart, at Venstre også er nøglen til at finde penge?
Men sidst og ikke mindst skal vi finde ud af, om regeringen vil lægge noget mere konkret i den her politik?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Vi kom jo dårligt 10 sekunder ind i svaret, før ordføreren så selv ligesom lagde hele sagen, som ordføreren egentlig havde rejst i sin ordførertale, ned.
For man vil sådan set ikke gå hen og stemme ja til det her og så komme i gang med det, man faktisk selv har talt om.
Men for nu at prøve at bruge det her spørgsmål konstruktivt vil jeg spørge: Hvad er det så egentlig, Enhedslisten vil have undersøgt?
For det var det, ordføreren var inde på i sit sidste svar.
Hvad er det, Enhedslisten vil have undersøgt?
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Altså, hvis det er så enkelt, at Venstre og deres venner vil spare 30 mia. kr. i den offentlige sektor, er det jo rigtig vanskeligt at se, hvor midlerne til nye arbejdspladser, der skal lægges ude i landdistrikterne, skal komme fra.
Så det handler virkelig om det samfund, vi vil skabe.
Det vil jo også komme til at afhænge af, hvordan man fremtidigt ser på centraliseringsspørgsmålet.
Hele strukturreformen skal jo op til en vurdering nu her om ikke så længe, og det kunne da godt være, at man skulle se på, om det var særlig heldigt med hele den kæmpe omstrukturerings- og centraliseringsproces, man lavede der med Venstre i spidsen.
Det var jo hr. Lars Løkke Rasmussens svendestykke.
Nu er han så løbet fra det igen, og det er så en anden sag, men der er meget, der skal ses på i den her sammenhæng, med hensyn til om vi kunne strukturere anderledes også med en helt anden prioritering for vores landdistrikter.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Sådan umiddelbart lyder det jo meget udmærket, at Enhedslisten gerne vil have flyttet nogle ting ud, at vi skal holde fast i det, og at man først vil tage stilling på et senere tidspunkt.
Nu har vi jo set, hvordan det der kunstgreb bliver anvendt i forskellige situationer – man kravler højt op i træet, og når man så kommer til slutningen, holder man alligevel sammen med vennerne på rød stue.
Sådan er det jo.
For nu siger ordføreren jo også, at man vil holde fast i det her, og at man vil have analyseret nogle ting.
Hvis man mener det, burde man faktisk sige ja til det forslag, der ligger nu, for det er lige præcis det, som forslaget jo går ud på, nemlig at man får nedsat en arbejdsgruppe og så får undersøgt de her ting.
Så svaret er sådan set givet, og vi er sådan set allerede fremme ved snorene, sådan at Enhedslisten godt kunne give sit svar nu og ikke behøver at vente længere.
Så skulle vi ikke bare se at få det her afgjort, så regeringen kan komme i gang med at få nedsat den arbejdsgruppe?
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Boligministeren har på glimrende vis berettet om og analyseret, hvordan de 10 år med VKO gik i forbindelse med udflytning af statslige arbejdspladser og med beskæftigelsen i det hele taget, så det vil jeg ikke gøre så meget mere ud af.
Jeg vil understrege, at det, der så er vigtigt, er, at vi ikke stopper der, men at vi laver en analyse af, hvorfor det gik rigtig skidt, og at vi holder fast i, at der faktisk i Folketinget i nu over 10 år har været en enighed om, at der skal ske en udflytning af statslige arbejdspladser.
I 2001, lige før Fogh, var det faktisk et helt enigt Folketing, som sagde, at der skulle ske en udflytning af arbejdspladser, og der blev lavet et grundigt analysearbejde, og derfor ved vi faktisk en hel del om problemstillingen, altså at det handler om, at der skal tages konkret stilling i hvert enkelt tilfælde.
Man kan ikke lave hovedløs masseudflytning.
Vi har allerede set, hvordan det med at flytte skattefolk fra Lolland til Ringkøbing ikke var helt uproblematisk, og det skal heller ikke være for små enheder, og det er sådan, at der skal være ordentlige trafikforbindelser.
Man pegede dengang på Aarhus, Odense, Aalborg og Esbjerg, og vi ser jo gerne, at man også kommer endnu længere ud og undgår det, som sker lige for øjeblikket med nedlæggelser af arbejdspladser helt ude.
Der er faktisk rigtig gode argumenter for at flytte statslige arbejdspladser ud.
Det er med til at sikre et velstandsniveau over hele landet.
Det er sådan, at man i en tidligere undersøgelse fandt frem til, at Danmark næstefter Skotland var det land, som var bedst til at sikre velstandsudviklingen ude på landet.
Så derfor er det her vigtigt at fastholde.
Det giver økonomisk udvikling derude og også ofte en kulturel udvikling, at der kommer højtuddannede ud til yderområderne.
Men tingene koster altså, man kan ikke gøre det her gratis, og derfor er det jo et spørgsmål om at ville det her, altså hvad det er for et samfund, vi vil.
Hovedsigtet er selvfølgelig på nye statslige arbejdspladsers anbringelse ude i yderområderne, og derfor er det interessante i dag at få at vide, om Dansk Folkeparti, om Venstre, om de andre borgerlige partier er parate til at ville finansiere sådan noget her, for ellers er det jo bare tom tale.
Så derfor er det lidt spændende, hvad der kommer af meldinger omkring det.
Men vi er meget åbne over for at høre, hvad der kommer af bud fra de borgerlige, og hvad der kommer af bud fra regeringen.
Jeg lagde mærke til, at der i ministerens indledning faktisk var en åbning for, at det da godt kan være, at vi skal prøve at kigge på nogle ting.
Sådan hørte jeg det, men det kan være, at ministeren i slutreplikken kan enten af- eller bekræfte den fornemmelse.
Derfor er det afgørende, om man vil det her, og Enhedslisten har besluttet at følge den her proces nøje.
Det nytter ikke noget bare at hænge i fortiden, nu skal vi frem, for kapitalismens krise rammer ekstra hårdt, som en forhammer ude i vores landdistrikter, så derfor handler det om, at vi kommer videre.
Vi vil meddele vores stemmeafgivning senere i processen og interesseret og kritisk følge det arbejde, der bliver i udvalget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Jamen det kom sig jo af, at der også var blevet fyret nogle folk i den her større runde i København og i Miljøministeriet.
Det gjorde, at der var ekstra kapacitet der.
Som sagt var det jo også mere og andet end husleje, man mente at kunne spare på det her.
Jeg må bare sige til Dansk Folkeparti, at så skulle Dansk Folkeparti jo have ladet være med at sige god for en sådan 5-procents-besparelse.
Men det er altså svært at gøre, uden at der også ryger nogle statslige arbejdspladser uden for København.
Jeg synes, at det er tilfredsstillende, at vi har nøjedes med at nedlægge 15 pct. af jobbene uden for København, mens det er 85 pct. i København.
Det synes jeg faktisk er godt gået, og jeg kan ikke se for mig, at VKO kunne have gjort det så meget anderledes.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Jamen det gør da kun sagen værre, at man sidder med lokaler i København, hvor man har plads til 100 ekstra personer, mens man vil spare på huslejen.
Så var det da måske bedre at finde noget mindre og gerne i yderområderne, når det lyder til, at de fleste af os her har en ambition om, at vi gerne vil skaffe flere statslige arbejdspladser til yderområderne.
Men selv om man sidder i lokaler, der er alt for store, og man skal finde en besparelse på huslejen, så vælger man at lukke kontorerne med de billige huslejer ude i Ringkøbing og andre steder for at flytte nogle flere ind i de dyre lokaler, som man i øvrigt har i overskud.
Jeg ved sgu næsten ikke, hvad jeg skal sige.
Ja, undskyld, jeg bander, men det er da langt, langt væk fra den tankegang, man burde have.
giver det da ikke mening, at man, når man skal spare på huslejen, har dyre lokaler i København og lukker de billige i Ringkøbing.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
For at tage det med miljøcentrene var der også andre besparelser end huslejen.
Så vidt jeg har forstået, var en af grundene jo, at man havde fyret en masse folk i København og derfor havde nogle ledige lokaler, som man så kunne udnytte.
Ud over lige det var der, så vidt jeg har forstået, også nogle andre besparelser i det.