runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Jeg tror, man kan sige, at det i de tilfælde, hvor man gør noget for mennesker, har en positiv virkning, og den sygefraværshandlingsplan, vi har aftalt, bygger jo netop på, at man tidligt skal gøre noget for de syge.
Desværre foregår det jo ofte sådan i dag, at der ikke sker noget i temmelig lang tid, og det er det, vi har villet gøre op med.
At skyde mig i skoene, at jeg vil bruge det til, at alle syge skal arbejde, mener jeg er skudt helt vildt over målet, men jeg vil gerne medvirke til, at vi, i de tilfælde, hvor helbredelse og arbejde kan følges ad, så udforsker den mulighed og giver de arbejdsredskaber.
F.eks. indebærer sygefraværshandlingsplanen jo også, at man kan give aktive tilbud til ledige syge, og på den måde udvider vi den hjælp, vi kan give.
Jeg vil gerne understrege igen, at de sørgelige kendsgerninger på det her område er, at folk får lov at gå for længe, de mister kontakten til arbejdspladsen, de glider ud af kollegaernes bevidsthed, de bliver usikre over for, om de kan vende tilbage, og det er den onde cirkel, vi prøver at bryde med det her.
Men vi indfører ikke et system, hvor folk skal arbejde.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Jeg har bestemt ikke nogen forestilling om, at beskæftigelsesministeren er stupid.
Tværtimod tror jeg, at beskæftigelsesministeren er utrolig intelligent og har nogle klare planer for, hvad det er for et nyt Danmark, ministeren ønsker at skabe jævnfør hans egne udtalelser om, at regeringen er i fuld gang med at skabe et nyt Danmark.
Det, jeg er nervøs for, er, hvad det er for et nyt Danmark, ministeren er i gang med at skabe, hvad det er for nogle forhold, der bliver for de mennesker, der ikke kan klare at holde sig 150 pct. i gang på arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg, det er ret vigtigt også at se på, hvad der ligger i de økonomiske instrumenter, der indgår i ministerens forslag til sygefravær, hvad der ligger i, at kommunerne mister en stor del af deres refusion, hvis ikke folk kommer meget hurtigt tilbage på arbejde, hvad det er for en pisk, vi risikerer man begynder at piske syge mennesker med - mennesker, som altså ikke umiddelbart kan blive raske af at komme tilbage på arbejde.
Det er ikke alle syge, der kan det, og derfor synes jeg, det er rigtig farligt, når man først og fremmest vil forebygge sygefravær ved at piske de syge i stedet for at forebygge sygefravær ved at gøre noget ved det dårlige arbejdsmiljø.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Det ville hjælpe noget på debatterne, hvis man ikke bare skød nogen nogle argumenter i skoene.
Jeg har aldrig sagt, at alle sygdomme kan helbredes ved, at man går på arbejde.
Fru Line Barfod må næsten give mig, at jeg dog trods alt ikke er så stupid, havde jeg nær sagt, at jeg kunne finde på at komme med sådan et udsagn.
Derfor betragter jeg det som komplet useriøst, at fru Line Barfod vil skyde mig den slags ting i skoene.
Fru Line Barfod kan læse den sygefraværsaftale, vi har lavet, og vil deraf kunne se, at den bygger på respekt for det enkelte menneske, at vi skal se på den enkeltes ressourcer, men at den bare tager det aspekt frem, at arbejde og helbredelse ikke altid er hinandens modsætninger.
En gang imellem kan det fremme, at man bevarer tilknytningen til arbejdspladsen, til det sociale fællesskab med kollegaerne, måske bare 1 eller 2 timer om ugen, frem for at være derhjemme.
Det er sådan set bare i et lønligt håb om, at vi kan fremme helbredelsen, for de sørgelige kendsgerninger er, at der allerede efter 8 ugers sygefravær begynder en udstødning fra arbejdsmarkedet, og at efter 12 måneders sygefravær kommer 1 ud af 5 aldrig tilbage i arbejde.
Det er et forsøg på at ændre det, så vi kan sikre, at mennesker kan bevare en tilknytning til jobbet.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Det, som jeg har reageret på, og som er baggrunden for mine spørgsmål, er ministerens udtalelser til pressen, for det er også det, som syge mennesker hører, det er det, som også de sagsbehandlere, der sidder rundtom i systemet, hører.
Der er jo forskel på, som ministeren gør, at stille sig op og tage de meget konkrete erfaringer, der er med muskelog skeletsygdomme - hvor jeg er helt enig i, at der foreligger klare forskningsresultater, der viser, at det er en fordel at holde sig i gang og bevare en tilknytning til arbejdspladsen - og så at udstrække det til alle sygdomme, ligesom der er forskel på at sige, at der er nogle psykiske lidelser, hvor nogle mennesker vil have bedst af at blive ved med at have et deltidsarbejde eller en deltidstilknytning, og så at sige, at det gælder alle psykiske sygdomme eller alle syge.
Derfor er det jeg gerne igen vil spørge, om ministeren faktisk mener, det er vigtigt, at vi behandler mennesker med respekt og behandler dem forskelligt, og at det, vi sender ud, og det, vi siger i samfundet både til de syge og til sagsbehandlere og andre, er, at syge mennesker som udgangspunkt er syge og skal behandles med respekt og skal have en hjælp fra samfundet til at blive raske og komme tilbage på arbejdet, frem for at de skal bruge en masse ressourcer på at blive mistænkeliggjort og slås med systemet for overhovedet at have en udsigt til at kunne overleve også rent økonomisk.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Jeg kan høre, at fru Line Barfod ikke har læst den nye trepartsaftale om sygefravær, som vi har lavet med arbejdsmarkedets parter, hvor det jo helt klart fremgår, at det er med udgangspunkt i den enkelte.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at arbejde helbreder.
Jeg har sagt, og det har vi jo dokumentation for, hvad angår muskel- og skeletbesvær, at det at holde sig i gang er bedre end at lægge sig på sofaen.
Vi kan jo desværre se, at de sørgelige kendsgerninger er, at der allerede efter 8 ugers fravær sker en udstødning fra arbejdsmarkedet.
Så det er sådan et lønligt forsøg på at se helhedsorienteret på løsningen af de her problemer.
Men jeg vil godt sige, at der findes en britisk gennemgang fra 2006 af den videnskabelige litteratur af to forskere, der hedder Gordon Waddell og Kim Burton, der indikerer, at de positive effekter, vi kan se der er ved at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet ved muskel- og skeletbesvær, også gælder andre lidelser, f.eks. ukomplicerede psykiske problemer.
Der blev også offentliggjort en rapport i OECD i juli måned, der viser, at det er bedre for det psykiske helbred at forblive i arbejde.
Derfor anbefaler OECD, at ledige med psykiske problemer aktiveres, og det falder sådan set meget fint i tråd med det, vi har aftalt.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Det lyder godt, når ministeren nu siger, at man er nødt til at se på det enkelte menneske og den enkelte sygdom for at vurdere, hvad der er bedst.
Det er bare ikke de meldinger, der er kommet tidligere, hvor man nærmest har haft forståelsen af, at alle syge ville blive raske, bare de kom på arbejde.
Der tror jeg altså, det er rigtig vigtigt - også for de mange mennesker, der er syge - at man får sagt meget klart, at der skal tages konkret hensyn.
Så jeg vil godt høre, om ministerens svar er udtryk for, at ministeren er lidt på tilbagetog, når han begynder at sige, at vi skal behandle det enkelte menneske med respekt for forskellighed, afhængigt af hvad det er for en sygdom, og hvad det er, der i det konkrete tilfælde er bedst for det enkelte menneske.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Det er vigtigt, at syge mennesker hjælpes med at fastholde deres arbejde og fællesskabet med kollegaerne på arbejdspladsen, samtidig med at de fra sundhedsvæsenets side får den nødvendige behandling.
Her kan indsatsen blive bedre, end den er i dag.
Jeg mener selvfølgelig ikke, at meget syge mennesker skal sendes på arbejde, men jeg mener, at vi skal hjælpe syge til at genoptage deres arbejde så hurtigt som muligt, f.eks. ved gradvis tilbagevenden helt ned til ganske få timer om ugen.
Jeg vil gerne understrege, at det altid vil være en konkret vurdering, om en sygemeldt har mulighed for at arbejde delvis.
Beskæftigelsesindsatsen over for syge mennesker tilrettelægges fleksibelt, og der skal tages hensyn til den enkelte borgers helbredstilstand og arbejdsevne.
Det vil sige, at der altid lægges vægt på, at indsatsen er tilpasset borgerens sygdom og personlige ressourcer.
Indsatsen tager derfor udgangspunkt i den enkeltes forudsætninger.
Erfaringer fra et projekt, som Psykiatrisk Privatklinik har gennemført, tyder på, at det at have et job i sig selv er en helbredende faktor ved depression, og at inddragelse af den depressionsramtes arbejdsliv ofte medfører, at vedkommende kommer over depressionen på kortere tid.
Denne synsvinkel er ny, da en stor del af depressionsbehandlingen i Danmark ikke inddrager arbejdslivet.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Mener ministeren, at en person med svær depression eller alvorlig skizofreni har bedst af at gå på arbejde?
Nu kan man jo kere sig om syge mennesker på flere måder.
Jeg foretrækker at kere mig om de syge ved at prøve at se, hvad der kan gøre det enkelte menneske rask.
Her ved jeg at det har betydning, at man lytter til det enkelte menneske, at man behandler det med respekt, og at man har en tværfaglig indsats, så man ser på hele dets situation.
Og så er det vigtigt, at de har ro på.
Hvis de er enormt bange for at blive pisket og miste deres indtægt, miste deres hus og hjem, er det rigtig svært at blive rask.
Derfor er det for mig afgørende, at man kerer sig om det enkelte menneske ud fra at hjælpe det, frem for det, som rigtig mange syge oplever, nemlig at de skal bruge de fleste ressourcer på at slås mod systemet.
Jeg er enormt bange for, at der som følge af det sygefraværsprogram, som ministeren lægger op til, vil blive endnu mere slåskamp mod systemet, i stedet for at man sammen arbejder på, at folk kan blive raske.
I forhold til forskningen undrer jeg mig lidt over det, ministeren stiller op med her, for Ugebrevet A4 har jo prøvet at undersøge, hvad der ligger af forskning, og har spurgt direktøren for NFA, der forsker i arbejdsmiljø, og som ministeren jo selv bruger.
Og direktøren, Palle Ørbæk, siger i Ugebrevet A4, at den viden, der er på området, er af mere anekdotisk karakter.
Jeg synes altså ikke, at vi skal lave lovgivning på baggrund af viden af anekdotisk karakter.
Vi skal lave lovgivning på baggrund af solid forskning og viden.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren virkelig mener, at det er seriøst at lave lovgivning på baggrund af viden af mere anekdotisk karakter.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Jeg vil så bare sige til fru Line Barfod, at det jo ikke er mig, der skal tage stilling til de her ting.
Det, der er vigtigt for mig som minister, er at give nogle redskaber, der gør, at vi kan leve op til de resultater, som man høster på sygefraværsområdet, og få folk hurtigt tilbage i arbejde.
Der er en af de muligheder, som vi peger på, at vi skal være bedre til at bevare folks tilknytning til arbejdspladsen, fordi udstødningen fra arbejdsmarkedet er så voldsom, når sygefraværet kommer ud over 8 uger.
Og jeg synes i og for sig, at det er en fælles bestræbelse, som vi alle sammen skulle anerkende.
Selvfølgelig skal de syge behandles efter deres diagnose, de skal behandles efter deres personlige forudsætninger, men som forskningen viser ved f.eks. muskel- og skeletbesvær, skal man holde sig i gang frem for at lægge sig hjem på sofaen, hvilket jo var den medicin, man foreskrev i gamle dage - nemlig at man skulle lægge sig derhjemme og så komme tilbage.
Forskningen viser, at man skal holde sig i gang, og det synes jeg vi skal understøtte fra det offentliges side.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-22:
Jeg kan læse i Nordjyske, at partiet Venstre vil skrive til forsvarsministeren, fordi man ikke er tilfreds med tingenes tilstand, men synes, at det går for langsomt.
De kan jo se, at jeg har spurgt til sagen, og de er ikke tilfredse med de svar, som forsvarsministeren har givet mig.
Derfor må det være manglende kommunikation i partiet Venstre, når Venstres partiforeninger kan finde på at sige til ministeren, at det her ikke er godt nok.
Nu skal vi altså have en afklaring på det her.
Selvfølgelig ligger der et brev her fra den 22. august, og jeg har også holdt sagen varm ved at stille spørgsmål i sommer for at være sikker på, at ministeren ikke glemte det.
Derfor er jeg jo glad for, at der nu sker noget i sagen.
Men jeg mener bare, at det godt kunne være sket noget hurtigere, for det er jo længe siden, at den rapport er kommet.
Er det ikke sandt?
Søren Gade (V), 2008-10-22:
Men jeg har ikke den helt store forståelse for, at hr. Bjarne Laustsen ikke følger med i, hvad der foregår i Folketinget, for det er således, at af et svar til hr. Bjarne Laustsen på et § 20-spørgsmål fra juli måned fremgår det, at vi må afvente, at rapporten kommer.
Den 22. august bliver der afsendt et brev til forsvarsforligskredsen, som hr. Bjarne Laustsens parti, Socialdemokraterne, i øvrigt tilhører, hvor vi drøfter flytningen af miljøskibene.
Det bliver besluttet, at der skal iværksættes en implementeringsplan.
Det var sådan set det, der blev redegjort for den 22. august, og det er også det, der fremgår af et nyt brev, der er tilgået forligskredsen her i sidste eller forrige uge.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-22:
Nu ville jeg jo rigtig gerne kunne have takket for et fyldestgørende svar.
Jeg kan godt forstå, ministeren siger, at der ikke er tale om nogen forhaling, men jeg følger jo med i de nordjyske medier, som ministeren ved.
Der har jeg jo set nu her fra adskillige generalforsamlinger i partiet Venstre, som jeg går ud fra er forsvarsministerens bagland, at man har sagt, at det simpelt hen er for dårligt, at der stadig væk ikke er sket noget endnu, efter at der har været diskussion om skibenes placering, hvis der skulle ske en ulykke
der er ikke sket nogen endnu - og selv om der så er kommet en rapport, der entydigt anbefaler, at det ville være en god idé at flytte et eller to skibe.
Jeg er selvfølgelig bekendt med, at der er sendt et brev til forligskredsen, der nu lige pludselig for kort tid siden er kommet frem - den 22. august tror jeg det er dateret - hvor det siges, at der nu kommer til at ske noget.
Det havde jeg selvfølgelig gerne set var sket for et stykke tid siden.
Jeg anerkender fuldt ud, at man kan have en hest, man kan lægge seletøj på den, lægge saddel på den, men derfor behøver man selvfølgelig ikke ride på den.
Det er spørgsmålet.
Søren Gade (V), 2008-10-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at fastslå, at der på ingen måde er eller har været tale om at forhale flytningen af miljøskibene til Frederikshavn.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-22:
Vil ministeren forklare, hvorfor han har forhalet flytningen af miljøskibene til Frederikshavn, som Forsvarsministeriets egen COWI-rapport har anbefalet, og som vil give den største effektivitet og bedst kan bekæmpe et eventuelt olieudslip, da placeringen i København og Korsør er alt for langt borte?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Hele ideen i den nye sygefraværshandlingsplan er jo, at man skal prøve at tale sammen om, om medarbejderen kan bevare kontakten til arbejdspladsen.
Hvad ved jeg?
Vi udforsker altså veje til nye metoder til at sikre folks tilknytning til arbejdsmarkedet.
Ingen forlanger, og fru Line Barfod kan ingen steder i sygefraværsaftalen finde, at syge tvinges til at gå i arbejde.
Det ville være fuldstændig imod min egen opfattelse af det, men når der er forskning, der dokumenterer nogle sammenhænge, ville det da være dumt, at vi ikke benyttede os af den.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Ingen er uenig i, at muligheden selvfølgelig skal være der, og at vi skal indrette hele behandlingen efter, hvad der er det bedste for det enkelte menneske.
Det, der er spørgsmålet, er, om vi skal indrette reglerne, sådan at alle de, for hvem det ikke er det bedste, bliver straffet, fordi de har en sygdom, som gør, at det ikke er godt for dem at arbejde på deltid eller at komme hurtigt tilbage på arbejdet, men at de har brug for en længere periode til at blive raske, hvor de skal være fuldstændig i ro.
Mit problem er, at ministeren går ind og laver nogle regler, med hvilke folk bliver pisket og kommunerne bliver pisket til at få folk tilbage på arbejde så hurtigt som overhovedet muligt, uanset hvad deres diagnose er.
Det er der, jeg mener problemet er.
Hvis ministeren ville gøre noget ved nedslidning, kunne han jo starte med at se på det offentlige, hvor der er allerflest, der bliver nedslidt, se på, hvordan vi får sat tempoet ned, så de offentligt ansatte kan holde til at være på arbejde hele livet, og hvad det er for nogle økonomiske instrumenter, der kunne være med til at sikre det, i stedet for kun at se på økonomiske instrumenter i forhold til at få de syge tilbage på arbejde så hurtigt som muligt, uanset om det er godt for dem eller ej.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-22:
Men det er jo også et område, vi har satset gevaldigt på de senere år.
Hvis vi f.eks. ser på APV'en, fremgår det, at vi har indført, at man skal tage stilling til, om der er forhold i arbejdsmiljøet, der medvirker til sygefravær, fordi vi kan se, at en tredjedel af fraværet stammer fra arbejdsmiljøproblemer.
Så skal man på virksomheden tage stilling til, hvad man kan gøre ved det.
Vi har jo etableret en forebyggelsesfond, som hvert år i 10 år uddeler ca. 350 mio. kr. til netop at forebygge nedslidning på arbejdsmarkedet.
Så der bliver gjort rigtig, rigtig meget, ud over at vi selvfølgelig også skal tage højde for, at det for nogle syge er en fordel, at de bevarer tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Jeg har meget svært ved at forstå, at det skal være så kontroversielt, at vi åbner op for en mulighed, som alle, der beskæftiger sig med området, mener er vigtig, nemlig - hvis vi tager muskel- og skeletlidelser - at man skal holde sig i gang.
Skulle vi ikke indrette vores regler efter det?
Tænk, det synes jeg ville være logisk.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Selvfølgelig skal vi understøtte det i forhold til dem, der har muskelog skeletlidelser, for der har vi forskning.
Jeg synes, man må starte med at have noget solid forskning, før man begynder at piske de syge.
Hvis ministerens bestræbelse virkelig er at nedbringe udstødelsen fra arbejdsmarkedet, nedbringe sygefraværet, hvad jeg er fuldstændig enig i er en kæmpe udfordring, så er et af de områder, hvor vi jo har viden, arbejdsmiljøet, og hvor meget arbejdsmiljøet betyder.
Så burde vi jo virkelig gå ind og se på at forebygge, at folk bliver syge, se på, hvordan vi får et arbejdsmiljø, så folk kan holde til at være på arbejde et helt arbejdsliv, i stedet for at rigtig mange bliver så syge, at de må holde op tidligere.
René Skau Björnsson (S), 2008-10-22:
Som Venstres ordfører så udmærket redegjorde for, er det et meget teknisk forslag.
Formålet er jo at få ligestillet dansk og udenlandsk aktieudbytte ved opgørelse af indtægtsgrundlaget, når man beregner forskellige sociale ydelser.
Som det ser ud nu, kan indtægtsreguleringen af udbytte fra udenlandske aktier bliver hårdere end for udbytte af danske aktier, hvis man har et aktieudbytte på op til 5.000 kr.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt.
De foreslåede ændringer sikrer, at vores retstilstand her i Danmark kommer i orden i forhold til gældende EU-ret.
De høringssvar, der er givet, giver heller ikke anledning til ekstra kommentarer, og vi har heller ikke noget at tilføje.
De ændringer, der er lagt op til med lovforslaget, ser fornuftige ud, så vi tilslutter os det.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-22:
Dette lovforslag er et teknisk lovforslag, der ligestiller dansk og udenlandsk udbytte ved opgørelsen af indtægtsgrundlaget for beregning af forskellige sociale ydelser; social pension, boligstøtte og børnetilskud.
Som det forholder sig i dag kan opgørelsen af indtægtsgrundlaget for beregningen af forskellige sociale ydelser blive hårdere for dem med udenlandsk aktieudbytte end for dem med dansk aktieudbytte.
Dette skyldes kravet om, at der skal være indeholdt endelig udbytteskat for at kunne se bort fra aktieudbytte op til 5.000 kr. ved opgørelsen af indtægtsgrundlaget.
Der kan være indeholdt endelig udbytteskat i dansk aktieudbytte, men ikke i udenlandsk.
Derfor kan der være en forskelsbehandling ved opgørelsen af indtægtsgrundlaget for sociale ydelser.
Med vedtagelsen af L 13 vil kravet om, at der skal være indeholdt endelig udbytteskat for at kunne se bort fra aktieudbytte på op til de 5.000 kr., blive ophævet, og forslaget sikrer, at retstilstanden på området er i overensstemmelse med EU-rettens regler om kapitalens frie bevægelighed.
Det er væsentligt, at økonomiske forskelsbehandlinger om dette krav om indeholdt endelig udbytteskat ikke kommer i vejen for et integreret EU, og Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Jamen det har vi jo allerede gjort.
Men for at få nogle flere speciallæger har vi dog helt generelt gjort det, at vi i samarbejde med lægeorganisationen og Danske Regioner har skåret ned på speciallægeuddannelsen - og uden at det går ud over den faglige kvalitet, skal jeg sige - sådan at vi af den grund får flere speciallæger, herunder jo også praktiserende læger.
Orla Hav (S), 2008-10-22:
Jamen vi jo nødt til at sige, at det godt kan være, at de praktiserende læger er privatpraktiserende, men det er jo helt afgørende, at man kan se en mulighed for at afdrage den investering, man går ind i, hvis man vil acceptere at skulle være på arbejdsmarkedet 5 år mere, eller hvordan det nu kan være.
Derfor er det helt afgørende, at værktøjskassen udvides.
Jeg vil til sidst bare spørge, om ministeren overvejer at se på optaget på de medicinske uddannelser for på længere sigt at være med til at løse den her problematik.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Nu spørger hr. Orla Hav jo til ting, som den her praksisrapport vil afsløre meget af, men ja, normtallet og afstanden til den praktiserende læge kunne også være nogle af emnerne.
Når hr. Orla Hav spørger, om der vil blive skabt mulighed for, at offentlige kroner kan gå ind og finansiere nogle større enheder, så må jeg sige, at det jo ikke er en hjemmel, der foreligger i dag.
Så det kildne spørgsmål er, om vi ad åre vil indføre en sådan hjemmel, og det kan jeg ikke sige endnu.
Men nu er privatpraktiserende læger jo heller ikke normale privatpraktiserende virksomheder, så det kunne måske være der, vi lavede en undtagelse, men det har jeg ikke lovet noget som helst om i Folketinget i dag.
Det er kun højttænkning.
Orla Hav (S), 2008-10-22:
Tak for meldingen om, at ministeren har erkendt, at værktøjskassen ikke er tilstrækkelig god på området.
Det borger da for, at der vil være et godt afsæt til at få handlet i denne sag.
Når ministeren siger, at der skal større enheder til, så forudsætter det jo, at der skal investeres nogle penge, og det forudsætter, at der er nogle, der skal ud og investere de penge.
Vil der blive skabt mulighed for, at der kan være offentlige midler med i investeringen, som selvfølgelig så skal forrentes og afskrives over tid?
Jeg tror, det er ganske afgørende, at der gives de muligheder for, at der kan skabes de større enheder.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet og også selve begrundelsen, som jeg er fuldstændig enig i.
Det er en stor og meget vigtig problemstilling, vi her står over for.
Først har vi for efterhånden lang tid siden nedsat en praksiskommission, som har barslet med, hvordan vi får indrettet en anden praksissektor, og den kommission kommer i oktober, og det vil altså sige i denne måned, med sine resultater til mig.
Det, der er vigtigt, er, at vi får samlet praktiserende læger i større enheder, sådan at de kan lave opgaveglidning internt på klinikken til eksempelvis sygeplejersker og farmaceuter, sådan at lægernes tid kan blive frigivet til noget andet.
Det er også vigtigt, at vi ser, at vi i Danmark rent faktisk har den største lægepraksistæthed overhovedet.
Vi har mange læger pr. indbygger, dvs., at der er en eller en måde, vi kan udnytte de her læger på på en anden måde.
Måske skal kommuner og regioner have en anden ramme, og have nogle andre midler, sådan at de kan løse problemet lokalt.
Jeg kan ikke blive mere konkret med hensyn til det her endnu, før jeg ser de forslag, som praksiskommissionen kommer med her i oktober, men jeg er enig i, at det ville være unfair som sundhedsminister og som landspolitiker at sige: Det her er jo pr. definition et kommunalt/regionalt anliggende, det må de finde ud af.
De skal have andre værktøjer, og dermed ligger initiativet hos mig, det erkender jeg.