runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-25:
Jeg er ikke enig i ministerens kommentarer om, at det bare bygger på misforståelser.
Det bygger jo på hele grundlaget i lovgivningen, som favoriserer en centralisering, som favoriserer store enheder, som skaber en uklarhed om, hvem det er, der træffer beslutningerne.
Hvis det er så godt med de her krav, der bliver stillet, hvorfor er de statslige museer så ikke underlagt dem?
Hvorfor er de statslige museer i ministerens lovudkast fuldstændig undtaget fra de krav, der er til samarbejde, kvalitetsvurdering og andre ting, hvis de krav er så fantastiske i ministerens øjne?
Så burde da netop også de statslige museer være omfattet af dem, så de var underlagt de samme krav og kriterier som de øvrige statsanerkendte museer.
Så må jeg bare sige: Der er ikke kun 107 museer i det her land – der er et sted mellem 600 og 700 museer, som drives fuldstændig uden for statsanerkendelse.
Det her er ikke en diskussion om 3 museer; det er en diskussion om, hvilken retning man vil have at museumslandskabet går i: om man vil have en retning, hvor man giver driftsfrihed til de museumsfaglige ledere, der sidder ude på institutionerne – det være sig de statsanerkendte, de statslige eller andre – eller om man vil have et museumslandskab, hvor det er Kulturstyrelsen og kulturministeren der bestemmer, hvad det er, der er relevant.
Det er jo et spørgsmål, om man tror, der er nogle, der er uddannet, hvad enten de har ph.d.-niveau eller mag.art-niveau eller cand.mag-niveau, ude på institutionerne, som er de bedste til at træffe kunst- eller kulturfaglige beslutninger, eller om den kompetence skal centraliseres.
Det er en generel politisk diskussion, som jeg håber på at ministeren vil tage.
Så vil jeg bare spørge til det med ph.d.-niveau.
Viden er godt, men mener ministeren virkelig, at viden kun kan formidles, hvis man er ph.d.'er?
Erling Bonnesen (V), 2012-10-25:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, består af tre dele.
For det første foreslår ministeren, at Fødevarekontroludvalget og revisionsenheden nedlægges, og at der i stedet oprettes en auditeringsenhed internt i Fødevarestyrelsen.
For det andet foreslås det, at der indsættes en bemyndigelse til, at ministeren kan uddelegere administrationen af frivillige mærkningsordninger til en privat forening.
For det tredje foreslås det, at hjemmelen til at yde bistand til eksporterhvervene samt tage betaling for denne bistand udvides fra kun at gælde virksomheder til herefter at gælde alle fysiske og juridiske personer, herunder organisationer, virksomheder og privatpersoner.
Det gælder også bistand til erhvervene af mere generel art.
Venstre synes, at første del af lovforslaget vedrørende nedlæggelse af Fødevarekontroludvalget og revisionenheden og oprettelsen af en auditeringsenhed, lyder meget fornuftigt.
Venstre finder endvidere, at anden del af lovforslaget om at uddelegere administrationen af frivillige mærkningsordninger også er værd at se på.
Vi vil gerne have afklaret, hvad ændringen af ordlyden i loven vil få af praktisk og økonomisk betydning for erhvervene.
Og vi beder ministeren redegøre for dette, og vi vil i forbindelse med den kommende udvalgsbehandling søge en afklaring herpå. Et relevant spørgsmål at stille er jo: Er der tale om en ny skat på eksport?
Det skal vi have afklaret.
Når vi har fået det i forbindelse med udvalgsbehandlingen, vil Venstre herefter klargøre sin stilling til lovforslaget.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Tak for den anbefaling, det vil jeg overveje.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-10-25:
For det første mener jeg faktisk, at ministeren er en klog mand, og derfor tror jeg også, ministeren har opfattet, at der er et flertal bag det her lovforslag, som siger: Vi vil gerne have en ny lov, og det er vigtigt, at vi får en ny lov. For det andet har vi stillet en del kritiske spørgsmål til lovforslaget, og jeg tror ikke, det er misforståelser.
Jeg tror, det er, fordi vi er uenige.
Så hvis jeg var minister, ville jeg indkalde os til at forhandle videre om det her lovforslag i stedet for at overlade det til udvalget, hvor man ikke sidder face to face og kan snakke det igennem.
Så det er bare en opfordring til ministeren.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
For det første må jeg bede spørgeren om at konkretisere, hvor det er spørgeren ser, at der sker en centralisering.
Jeg mener simpelt hen ikke, at det ligger i det, vi har fremlagt.
Vi skal stadig væk huske på, at museerne får op til 400 mio. kr., og det, vi snakker om, hvis jeg nu skal tolke og fantasere over, hvad spørgeren mener med hensyn til ph.d.-godkendelse eller forskningsgodkendelse, vedrører de 10 mio. kr., som ligger i forskningsudvalget, altså Kulturministeriets forskningsudvalg.
Det er det, vi snakker om.
For der er store frihedsgrader, i forhold til hvordan det enkelte lokale museum agerer og prioriterer.
Det er klart, at det enkelte museum skal leve op til de her fem søjler, hvis det ellers ønsker at være et statsgodkendt museum, hvilket jeg også gennemgik lige før – forskning og formidling og indsamling og bevaring etc.
Men den måde, man gør det på, er da helt op til det lokale museum.
Jeg elsker den mangfoldighed, der er ude i landskabet.
Så jeg ser oprigtig talt ikke, hvor centraliseringen kommer ind.
I forhold til de 10 mio. kr. ud af 400 mio. kr., som det rent faktisk handler om, er det sådan, at det jo er museumsfolk, der sidder i det strategiske panel, der bliver nedsat, og som skal være med til at lægge de nationale strategier.
Det er ikke folk fra ministeriet, der sidder der.
Så jeg ved ikke, hvor centraliseringen kommer ind henne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-10-25:
Et af hjørnerne er jo, og det er et stort hjørne, at det er ph.d.-lignende krav, man vil stille.
Jeg synes, at mange af de ledelser, vi har, eller i hvert fald dem, jeg kender til, kører på et meget højt niveau ude i museerne, akademisk, videnskabeligt, forskningsmæssigt.
Jeg var til en konference i går ude på Ledreborg Slot, hvor ministeren var hovedtaler.
Det var en vældig god konference, og ministerens tale var positiv og konstruktiv og lagde jo også vægt på det her med det lokale engagement og ildsjælene og mangfoldigheden osv.
Vil ministeren ikke godt love, at de positive ord, ministeren kom med i går, også bliver omsat til handling, når vi skal igennem med det her lovforslag?
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Jeg tager det i den grad alvorligt, og jeg ved også, at mine gode embedsfolk er i dialog med Bornholm om det her.
Ud over det ser jeg som sagt frem til en oprigtig dialog i udvalget, når det nu skal behandle lovforslaget.
Og som sagt: Hvis det har nogle uheldige og uplanlagte konsekvenser, skal vi selvfølgelig tage hånd om det – selvfølgelig skal vi det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-10-25:
Tak for det.
Ministeren har flere gange sagt, at det, som vi fra Venstres side siger vil være konsekvenserne af det her lovforslag, ikke er hensigten.
Men det vigtigste er ikke, hvad der er hensigten, men hvad der er konsekvenserne af det her lovforslag, og det er jo præcis det, vi påpeger.
Derfor vil jeg altså meget opfordre ministeren til at gå ind i en dialog – ikke alene med os, men i hvert fald med os – med udgangspunkt i nogle af de høringssvar, der er kommet, f.eks. høringssvaret fra Bornholms museer og Bornholms Regionskommune, underskrevet af en socialdemokratisk borgmester på Bornholm.
Der er tre sider, hvor man meget præcist og konstruktivt og meget kritisk går ind i, hvad det er for nogle huller og konsekvenser, der vil være af det her lovforslag.
Jeg vil meget opfordre ministeren til at tage det her alvorligt, og det vil jeg høre om ministeren ikke godt vil, og gå ind i en dialog på baggrund af meldinger af den karakter, der har været, bl.a. i høringssvaret fra Bornholms Regionskommune.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Det er jo dejligt at høre, at der var flere, der var til den konference i går.
Det var nemlig en rigtig god konference og et fantastisk museumsprojekt i Region Sjælland, ros til dem.
Det var på alle måder det, som jeg synes at det her forslag også skal understøtte, nemlig et større samarbejde museerne imellem.
Det er rigtig godt.
Når det handler om diskussionen om ph.d.-niveau, er det altså vigtigt for mig at understrege, at vi snakker om de 10 mio. kr., der ligger i Forskningsudvalget.
Og de skal sættes over for de 400 mio. kr., vi bruger på museumsområdet.
Der er i den grad spillerum for gode lokale initiativer, og vi skal støtte vores gode museumsfolk derude på alle ledder og kanter.
Men omvendt skal vi også stille nogle kvalitative forskningsmæssige krav, når vi giver forskningspenge.
Det mener jeg.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-25:
Reglen er, som Hans Kristian Skibby også er inde på, at opgaver over en vis størrelse i kroner og øre skal sendes i udbud, og det er en EU-regel.
Det, vi diskuterer i dag, er så de opgaver, som ikke er store nok til at skulle i udbud, og om vi vil tvinge kommunerne til at sende dem i udbud alligevel.
Da vi havde EU-formandskabet, ved jeg at den tidligere erhvervs- og vækstminister netop havde på dagsordenen i forhandlingerne i EU at lempe de administrative byrder og de krav, der er, når der skal laves udbud i EU.
Så vidt jeg husker, men jeg kan ikke huske det i detaljer, så fik vi også lempet de byrder, der lå der.
Det er selvfølgelig et stort spil mellem mange lande, men det var jo den danske regerings position at se, om man kunne lave det, som hr. Hans Kristian Skibby spørger til, om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Tak, hr. formand.
Nu håber jeg jo så, at ministeren kan få lidt mere ro, hvis hun svarer rigtigt på det her spørgsmål.
Det har været fremme i dagspressen her til formiddag, også i Jyllands-Posten, da den så kom på gaden her til morgen, at der er nogle problemer med hensyn til nogle af de her revisorerklæringer.
Man kan se, at Erhvervsstyrelsen tilsyneladende ikke er ret obs på at gå efter de steder, hvor der kommer gentagne dårlige revisorerklæringer, altså ikke hvor erklæringerne er dårlige, men hvor der står i erklæringerne, at virksomheden er dårlig.
Vi kan jo se i de eksempler, der er i dag i Jyllands-Posten, at der er nogle steder, hvor man faktisk 3 år i træk har fremvist regnskaber til godkendelse i Erhvervsstyrelsen, og hvor der er udtrykt betænkelighed over for virksomhedens drift.
Alligevel gør Erhvervsstyrelsen ikke noget ved det.
Det har jo sådan set meget med det her lovforslag at gøre, for det må give anledning til stor bekymring, hvis ikke vi kan have tiltro til, at en kritisk revisorerklæring bliver taget alvorligt af myndighederne, som skal godkende de regnskaber efterfølgende osv.
Det vil jeg gerne høre ministeren kommentere.
Man kan jo så glæde sig over, at man også har en SF'er på erhvervsministerposten, for så har vi jo to, vi kan stille spørgsmålet til, hvis ellers ministeren går op efterfølgende.
Det glæder mig da at høre, at ordføreren også siger, at man både har lyttet og overvejet – så kom vi så langt.
Nu har man både lyttet til det og overvejet.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad har man overvejet?
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-10-25:
Jeg kan svare ved at sige, at de høringssvar, der er kommet, faktisk er blevet overvejet én gang.
De bliver formodentlig også – fordi det ligger i både SF's natur og hos andre, der arbejder med noget så vigtigt som det her – overvejet i det videre forløb, alt efter hvordan diskussionen udvikler sig.
Så står jeg jo i den der lidt specielle situation, at jeg ved, at jeg kun er her de næste 3 uger, og derfor er der altså en eller anden naturlig grænse for, hvor meget jeg kan finde på at love her i dag på partiets vegne.
Og vi er både villige til at lytte og handle, men de to ting hænger altså sammen i den rækkefølge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Jamen det er da rigtigt, at den første ting, man skal gøre, er at lytte – man skal lytte, før man kan handle.
Men det er jo også derfor, vi har den her førstebehandling.
Og der har jeg altså indtil nu ikke kunnet høre nogen, der på nogen som helst måde tilnærmelsesvis går ind og forsvarer nogle af de her mange høringssvar, der er kommet, fra en lang række af danske brancheorganisationer og organisationer i det hele taget.
Det da er fint nok, at man anerkender, at man har læst deres ting, og at man har lyttet til dem, men det, vi mangler, er at høre, hvordan man så vil forholde sig til det lovgivningsmæssigt her i Folketinget.
Der synes jeg måske, at SF's ordfører kunne prøve at fortælle, hvordan man i SF forholder sig konkret til de her mange kritiske høringssvar, der er kommet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-10-25:
Det er jo på en dag som denne, at man kan ende med at blive i godt humør.
Det er nemlig positivt, at vi her står med et forslag, som er dagens andet initiativ til at mindske de administrative byrder.
Det er da en god dag.
Som jeg har sagt tidligere i dag, er det, som vi i SF er optaget af, at skabe gode rammevilkår, fordi det er vejen til et sundt og stærkt erhvervsliv, og sjovt nok bør de samme betingelser gælde for det offentlige.
Det her forslag letter faktisk administrationen for begge grupper, og i de tilfælde, hvor de er involverede i mindre udbudssager, vil det blive en lettelse for alle.
I udgangspunktet er SF tilhænger af annonceringspligten, men i bestemte tilfælde, som dette lovforslag forsøger at ramme, giver det altså mening at gøre det frivilligt.
Det er vigtigt også at have tillid til, at andre kan træffe gode, snusfornuftige afgørelser.
Det, der sker her, er jo, at man kan komme til at sætte fokus på de udbudssager, som virkelig betyder noget, dem, der kan flytte noget.
Og der skal ikke herske tvivl om, at udbuddet skal benyttes – vel at mærke, når det giver mening.
Derfor vil jeg afslutningsvis sige, at SF kan bakke op om forslaget og også om forslagets anden del.
Vi ser faktisk utrolig positivt på det.
Og med fare for at komme til at støde Dansk Folkepartis ordfører vil jeg altså gøre opmærksom på, at det, at en minister og andre siger, at de vil lytte, faktisk er første betingelse for, at man overhovedet kan handle.
Det er måske ikke så ringe endda.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-25:
Sådan som jeg forstår høringssvarene, er erhvervsorganisationerne meget bange for, at kommuner, regioner og stat ikke vil sende opgaver i udbud.
Det har de selvfølgelig en interesse i, og jeg sagde også i min indledende tale, at vi gerne vil have mere i udbud, og at vi gerne vil have, at kommuner og regioner bruger udbud til at skabe konkurrence på markedet, få lavere pris og skabe innovation.
Det er bare ikke ensbetydende med, at det i alle henseender er en god idé at skabe bureaukrati omkring udbud, og det er jo det, man har gjort med sådan en lov her.
Men nu afskaffer vi forhåbentlig den del af loven, der siger, at man skal sende det i udbud.
Kommuner og regioner bruger en masse tid, penge og arbejdskraft på at sende hver eneste lille opgave i udbud, og det gør, at de ikke kan bruge tiden på at prioritere de store udbud, som virkelig kan batte noget.
Det er det, vi gerne vil.
Det er ikke, fordi vi vil have færre udbud – tværtimod.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Jo, men grunden til, at jeg synes, at det hænger lidt sammen, er selvfølgelig, at der er en meget større administrativ byrde ved at lave materiale til et lovpligtigt EU-udbud, end der er ved at lave et relativt uskyldigt udbud om, hvem der f.eks. skal lave kommunens revisionskontrol.
Der er stor forskel, skulle jeg hilse at sige.
Men jeg vil gerne reflektere lidt over det her med de her mange høringssvar.
Gør det ikke indtryk?
Altså, nu hørte jeg så, at Socialdemokraterne gerne vil lytte til dem.
Så vil jeg gerne høre, om De Radikale måske vil lidt mere end bare at lytte, for der er altså kommet en massiv kritik.
Alle de private organisationer, dem, der driver vores private virksomheder i Danmark, har stor bekymring over det her lovforslag, fordi det giver mindre gennemsigtighed og dyrere varer og det ender med, at det kommer til at koste i den sidste ende.
Derfor synes jeg måske, at ordføreren skulle prøve at reflektere lidt over, om man vil mere end at lytte.
Er man også indstillet på at tilgodese nogle af de kritikpunkter, der er kommet fra de mange brancheorganisationer?
Jeg beklager meget, men det er åbenbart kun mig, der interesserer sig for at stille spørgsmål til ordføreren i den her sag.
Jeg synes altså, at det er grundlæggende problematisk, at vi har det her lovforslag, som ser ud til at kunne finde flertal her i Folketinget.
Det Radikale Venstre er det parti, som vi andre fæster vores lid til, når det ikke skal gå alt for meget i den røde retning i den nuværende regering.
Den ros skal hr. Andreas Steenberg naturligvis have.
Jeg har indtryk af, at De Radikale nogle gange får sat nogle gode aftryk, måske til mindre glæde hos SF osv., men det må man selv om.
Jeg vil gerne spørge om det her med EU-udbud, for nu nævner ordføreren jo det her med, at man er træt af, at kommunerne er forpligtet til at lave udbud i det hele taget.
Men hvordan forholder De Radikale sig så til, at der jo bl.a. fra Dansk Folkepartis side har været rejst ønske om, at netop når EU's udbudsregler skulle revideres, ville man kunne hæve grænsen for, hvornår man skulle tvinges til at lave et EU-udbud, til eksempelvis 15 mio. kr.?
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det netop er i forbindelse med EU-udbuddene, at regionerne og kommunerne gennem mange år har beklaget sig over, at de så er nødt til at lave noget meget, meget mere vidtgående udbudsmateriale og mere vidtgående beskrivelser end det, de gør ved de her små udbud, som det her lovforslag handler om.
Så der vil jeg egentlig gerne høre, om ikke ordføreren i det mindste anerkender, at problematikken om dårlige udbud og alt for meget bureaukrati er langt mere væsentlig i forbindelse med EU-udbud end det her.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-10-25:
Jeg har det ligesom Dansk Folkepartis ordfører, jeg bliver også så begejstret, når der er mere end én SF'er –
det skal jeg ikke lægge skjul på.
Så den del af det forstår jeg så ganske udmærket.
Den anden del af det er jo mere polemisk, altså spørgsmålet om at gå i detaljer om, hvad de enkelte udsagn i høringssvaret så har betydet for ens overvejelser.
Og der er jeg altså nok nødt til at tilstå, at den del af det er jeg ikke i stand til at bidrage med i dag.
Men jeg vil afslutningsvis sige, at Dansk Folkepartis ordfører jo er så heldig, at der er SF'ere fremover.
Laura Lindahl (LA), 2012-10-25:
Jeg har igen æren af at fremføre Liberal Alliances ordførertale i hr. Ole Birk Olesens fravær.
I Liberal Alliance mener vi, at kommunerne skal sikres maksimal handlefrihed.
Kommunalreformen medførte, at kommunerne i dag har en størrelse, hvor de i højere grad end tidligere er i stand til at løse de fleste opgaver.
Derfor har vi som Folketing en simpel pligt, nemlig at lade kommunerne gøre deres under de friest mulige betingelser.
Lovforslag L 28 er i udgangspunktet et lille skridt på vejen dertil.
Kommunernes annonceringspligt ved udbud af en række tjenesteydelser ophæves, og kommunerne gives friere hænder til at vurdere, hvilke opgaver der mest hensigtsmæssigt udføres af andre kommuner.
Så langt, så godt.
Men i Liberal Alliance er vi dog bekymret for, om forslaget vil forringe konkurrencen og gennemsigtigheden på markedet og dermed fordyre de offentlige indkøb.
Vi er heller ikke tilstrækkelig overbevist om, at bilag II B-ydelser nødvendigvis er mindre egnede til konkurrenceudsættelse end andre ydelser.
Endelig deler vi den opfattelse i høringssvarene, at der kan findes andre måder at fjerne kommunernes administrative byrder på end ved at begrænse de private aktørers adgang til offentlige opgaver.
Derfor benytter vi os af retten til at afvente det forestående udvalgsarbejde, før vi kan tage endelig stilling til L 28.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-25:
Jamen vi har jo som regering rigtig meget ansvar, både i forhold til dem, som gerne vil byde på opgaver som den her, og også i forhold til dem, som skal have udført opgaven.
Selve lovforslaget er jo en del af aftalen om kommunernes økonomi, og det er stadig væk min faste overbevisning, at kommunerne i forbindelse med de her annonceringspligter ofte vil opleve, at det er væsentlig mere omkostningstungt, og på den måde også belaster skatteyderne – altså hvis man skal sende noget i offentligt udbud og have hele materialet klar, også omkring den her annoncering – end hvis man benytter, hvad skal vi sige, den, som kan løse opgaven, og som man allerede har et kendskab til i forvejen.
Så stor lydhørhed fra mig over for den kritik og de spørgsmål.
Det er relevant, at man reagerer på det fra Dansk Erhverv.
Det synes jeg også de skal gøre; det er jo det, de er der for.
Men det ændrer sådan set ikke min indstilling til det her, og den er, at der skal lettes på de byrder, som kommunerne og skatteyderne har på de her områder, og derfor fastholder jeg, at annonceringspligten bliver, som det foreslås i det her lovforslag.
Men det er jo lagt op til debat, og det er det, vi gør nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Det vil jeg da gerne kvittere for, men jeg synes bare ikke, at det ændrer så meget ved det, der for os andre står bøjet i neon, og det er altså, at de her mange høringssvar er negativt indstillet over for det her lovforslag fra regeringen.
Man påpeger, at lovforslaget forringer konkurrencen og dermed vanskeliggør væksten i den private sektor i Danmark.
Man påpeger, at det giver mindre gennemsigtighed og mindre åbenhed.
Man påpeger, at det giver uklarhed over, hvornår en opgave reelt skal eller kan konkurrenceudsættes, og man påpeger også, at det reelt vil kunne fordyre de offentlige indkøb.
Det er nogle relativt store og – synes jeg – vigtige ting, og det er også noget, der koster penge.
Stort set hele listen er noget, der koster penge.
Det er også derfor, at jeg sådan set bare vil anbefale regeringen – og jo især den nye minister – at man måske bare den her gang gør lidt mere end at lytte, og også handler og får nogle af de her ting ud af den her lovgivning, så den i det mindste bliver lidt mere tålelig for de frie erhverv i Danmark.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-25:
Altså først og fremmest vil jeg sige, at jeg aldrig opfatter dem, som reagerer på en høringsrunde, som grædekoner.
Jeg tror simpelt hen, at folk tager det dybt alvorligt, når vi udsender materiale.
De reagerer på det, og det skal de også, og jeg læser det materiale med stor anerkendelse.
Det, man skal tænke på i forbindelse med det her lovforslag, er jo, at det alene angår bilag II B-tjenesteydelser.
Det er forholdsvis specialiserede ydelser.
Så skal man også bemærke, at kommuner har en rigtig stor interesse i at få de mest konkurrencedygtige tilbud.
Så det, der står i det her lovforslag, er, at kommunerne ikke skal lave de her annonceringer, altså ikke udarbejde annoncering – der er ikke annonceringspligt – men de kan annoncere.
Og hvis en kommune ønsker – hvad skal vi sige – at konkurrenceprøve et tilbud, så har den jo lov til at gøre det.
Men noget af det, som ikke har været bemærket så meget – synes jeg – er, at man som kommune faktisk har et stort ansvar for at beskytte sine borgere, bl.a. omkring patientoplysninger osv.
Det er det, som det her forslag også er, fordi ellers kan man komme meget tæt på den enkelte borger.