runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-29:
Tak til forslagsstillerne for dette forslag.
Jeg tror, vi alle kan blive enige om, at antallet af indbrud har været uacceptabelt de senere år.
Indbrudskriminalitet er en frygtelig ting for de mennesker, som kommer retur til et gennemrodet hjem, det er meget krænkende, og det vil vi i Det Radikale Venstre fortsat gerne være med til at forhindre.
Vi har skærpet og opkvalificeret den politimæssige indsats, senest i efteråret med flerårsaftalen, som forslagsstillerne også var med i.
Der er oprettet særlige taskforces, både i Vestdanmark og i Østdanmark, og de er netop gået i gang med deres arbejde.
Jeg tror, at man i hvert fald i Østdanmark startede her 1. marts, og det er vi i Det Radikale Venstre rigtig glade for, og vi glæder os til at følge udviklingen.
Noget, vi ikke er så glade for, er dette beslutningsforslag.
Vi mener ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Det Kriminalpræventive Råd har tidligere været inde på, at det, der er vigtigst for at forhindre indbrud, sådan set er, at der er stor risiko for, at man bliver opdaget.
Og vi vil gerne satse yderligere på den politimæssige indsats, da det er her, vi mener der for alvor kan gøres en forskel.
Strafferammerne er derudover langt hen ad vejen stramme, især når det gælder organiseret kriminalitet, som jo i dag er et særlig stort problem.
De seneste stramninger er vedtaget så sent som for 11 måneder siden.
Måske skulle vi lige have en ordentlig periode, før vi begynder at evaluere den stramning.
Vi vil desuden være meget kede af at mindske brugen af f.eks. samfundstjeneste, som alle partier på nær Dansk Folkeparti jo faktisk for nylig stemte for at udvide brugen af.
Så har der været en smule polemik her fra talerstolen både mellem ministeren og hr. Preben Bang Henriksen, Venstres ordfører, i forhold til om forslagsstillerne eventuelt har misforstået et eller andet vedrørende strafferammerne, og jeg synes, det ville være fint, hvis vi i udvalgsarbejdet kan finde en afklaring på det.
Berlingske havde for nylig en forside, der beskrev et markant fald i antallet af anmeldte indbrud for årets første 4½ måned, og samtidig har ministeren netop peget på, at der i første kvartal i år blev rejst væsentlig færre sigtelser end sidste år, og det må jo siges at være en utrolig positiv udvikling og en utrolig positiv kombination.
Det synes jeg vi skal være glade for.
Vi kan håbe på, at det er de første spæde tegn på, at udviklingen er vendt.
Noget tyder i hvert fald på, at det går politiet bedre, og vi vil fra radikal side gerne vise politiet tillid til, at de kan få nedbragt antallet af indbrud yderligere.
Så for at slutte af må jeg altså meddele, at vi fra radikal side – desværre – ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-29:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er selve det, at man har et indbrud i sit hjem, noget, der er ganske grænseoverskridende.
Det er en voldsom oplevelse at komme hjem og finde sit hjem mere eller mindre uigenkendeligt, og derfor er det også vores helt klare holdning, at det, man skal gøre, når man trods alt fanger indbrudstyvene, for det sker jo ikke altid, er at få dem fjernet fra gader og stræder – i hvert fald for en periode.
Vi er af den overbevisning, at det bestemt har en forebyggende effekt, også set i lyset af det, som hr. Tom Behnke nævnte, nemlig at tyskerne har et væsentlig lavere antal indbrud, end vi har i Danmark.
Jeg mener faktisk også, at det er bemærkelsesværdigt, at man ikke lige her har lyst til at harmonisere, når der inden for EU harmoniseres så utrolig mange ting, men det er måske noget, som justitsministeren kan overveje.
Hvis reglen blev, at strafferammen skulle være den samme i resten af EU, er jeg sikker på, at man ville modtage det med begejstring – trods alt.
Jeg synes, de forlig, vi har haft omkring at lave de her indsatsstyrker, har været rigtig gode.
Jeg synes, det er rigtig godt at få fokuseret på indbrud, og jeg og Dansk Folkeparti mener altså også, at man skal lave en speciel paragraf, som siger: Det her med indbrud er ikke i orden, man får en fængselsstraf, også selv om det, man har stjålet, ikke er specielt dyrt, for det er meget invaderende at have indbrud i sit hjem.
Jeg har selvfølgelig mine formodninger, det har man typisk, når man har en eller anden holdning til sagerne.
Men kunne det ikke være tilfældet, at det, at der er rejst flere sigtelser både i 2011 og 2012 i Danmark, rent faktisk hænger sammen med, at der også er sket flere indbrud?
Altså, ved vi reelt det?
Jeg tænker bare: For mig at se er det, at der er nogle, der begår indbrud i ens private hjem, meget grænseoverskridende.
Det er meget, meget krænkende.
Derfor kan jeg jo godt lide, og det kan vi godt i Dansk Folkeparti, tanken om en minimumsstraf, som man f.eks. har det i Tyskland.
Det tiltaler mig gevaldigt.
Der var også et år, hvor man ikke lukkede indbrudstyve ud i julen, og man kunne se, at det gav langt færre indbrud i julen i Danmark.
Det er jo dejligt, når sådan noget sker, så det har altså rent faktisk en positiv effekt på antallet af indbrud, at folk sidder i fængsel.
Det er blot det, jeg gerne vil frem til.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Med de tal, justitsministeren oplyste i sin besvarelse, er der jo noget, der tyder på, at det stigende fokus, der har været i de seneste par år på at gøre noget mere i forhold til indbrud, og som vi jo også har aftalt – og i øvrigt er både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet med i den aftale om at skærpe indsatsen i forhold til indbrudskriminalitet – i hvert fald betyder, at indbrudskriminaliteten i Danmark falder.
I spørgsmålet om, om det så betyder, at de metoder, dansk politi anvender, minder mere om dem, politiet anvender i eksempelvis Tyskland, må jeg sige, at jeg deler videnniveau med fru Pia Adelsteen, og skal vi for alvor komme i dybden med det spørgsmål, tror jeg også, det er noget, vi skal spørge justitsministeren om i udvalgsbehandlingen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-29:
Jeg studsede bare lidt.
Altså, jeg forstår godt, at ordføreren siger, at en styrket politiindsats vil føre til færre indbrud.
Ja, men mener ordføreren dermed, at det tyske politi er bedre end det danske, i og med at der er mange færre indbrud i Tyskland end i Danmark?
Jeg ved ikke, om de har lavet en speciel taskforce, som vi har her i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2012-05-29:
I Enhedslisten hejser vi ikke kun Dannebrog.
Vi hejser også det røde flag, fordi vi synes, at der virkelig er perspektiv i at arbejde med internationale spørgsmål.
Jeg vil sige, at det ikke er så svært at finde de penge, der skal til.
De 1,5 pct. tror jeg ikke på at vi lige kan klare over de 4-5 år, som vi foreslår med hensyn til den ene procent.
Men den ene procent vil være realistisk, hvis vi tager nogle af de overflødige penge, der bliver brugt på militæret, og sender dem over til udviklingsbistanden.
I den finanslov, som vi lavede for i år, flyttede vi 1 mia. kr., og min ambition er, at vi over 4 år hvert år kan flytte 1 mia. kr., og så er vi oppe på ca. 1 pct., så det er ikke et meget vanskeligt regnestykke.
Det tror jeg selv Dansk Folkeparti kunne være med til at regne ud.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Vi burde måske hejse Dannebrog i dag, for det er jo en af de her dage, hvor der er fest, fordi Enhedslisten og Dansk Folkeparti kan stemme for det samme forslag til vedtagelse her i Folketinget.
Det sker jo ikke ligefrem hver dag.
Når jeg gerne vil spørge ordføreren om noget, er det egentlig, fordi ordføreren var inde på noget om Enhedslistens fremtidige visioner om, at vi skal øge det danske udviklingsbidrag til 1,5 pct., tror jeg ordføreren var inde på.
Det er noget, der ligner omkring 32 mia. kr. i nutidskroner.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren om de 16 mia. kr., som vi så mangler: Hvordan skal de finansieres?
Lone Loklindt (RV), 2012-05-29:
For Det Radikale Venstre behøver det ikke være enten-eller.
Det kan godt være både-og, og som jeg sagde i min ordførertale, vil vi selvfølgelig arbejde for at få flere med i den klub, som giver over 0,7 pct. af BNI.
Samtidig har regeringen jo fremlagt en 2020-plan, som hænger sammen.
Meningen er, at vi i Danmark i 2020 skal have balance på vores finanser, og derfor er det selvfølgelig også meget fornuftigt, at man ikke allerede foruddiskonterer de resultater, der forhåbentlig vil komme som følge af en bedring i økonomien gennem reformer i de kommende år frem til 2020.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Jamen jeg synes måske bare, at der er grund til at gøre De Radikale opmærksom på, at vi faktisk opererer med ganske store milliardunderskud på statens finanser.
I nogle prognoser er det 75 mia. kr., vi har i minus om året og i andre er det desværre over 100 mia. kr.
Det kommer lidt an på kurser og på vores olie- og gasreserver osv., men ordføreren må vel ligesom prøve at afveje, hvad der egentlig skal være den gængse politik, for det er jo penge, som vi låner, og som vi hvert år går ud og finansierer, fordi vi har et underskud på vores statsfinanser.
Når vi så vælger at give penge væk i udviklingsstøtte – altså de her 16 mia. kr. i dag, som måske vil ende med at blive 18-19 mia. kr. i stedet for – så betyder det jo også, at vi i princippet skal ud at låne de flere penge.
Burde Det Radikale Venstre ikke i stedet for stille nogle direkte krav til De Radikales venner i andre EU-lande, for hvis man kigger på andre EU-lande, er det jo ganske få lande, som overhovedet overholder FN's anbefaling om, at 0,7 pct. af BNI skal gå til udviklingsstøtte.
Jeg tror, der er fire af EU's lande, som er oppe på de 0,7 pct., hvor Danmark jo ligger langt over.
Kunne man så ikke fra De Radikales side i stedet for prøve at få de andre lande til at give noget mere, for Danmark er faktisk helt oppe og ringe på den store klinge i forhold til at give de her driftsmidler.
Lone Loklindt (RV), 2012-05-29:
Nu tror jeg ikke, at der uventet kommer penge ned i turbanen.
Det ville selvfølgelig være dejligt, hvis der var en skuffe i Finansministeriet, som man har overset.
Men det er klart, at vi har en ambitiøs regering, som også gerne vil lave reformer, men alle reformer kan jo ikke foruddiskonteres i en 2020-plan.
Det ville jo være ufornuftigt og urealistisk.
Jeg er helt sikker på, at hvis den økonomiske situation bliver bedre – og det gør den forhåbentlig med reformer i de kommende år – så er der også plads til gradvis og stille og roligt at øge udviklingsbistanden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Man kan sige, at mit spørgsmål og mit ærinde sådan nogenlunde er det samme, for jeg undrer mig selvfølgelig også lidt over, at den radikale ordfører åbenbart mener, at det er tid til den her guldregn med økonomisk mammon, for hvor skal pengene komme fra?
I dag giver vi, jeg tror, det er 0,83 pct., som så svarer til små 16 mia. kr.
Er det i form af besparelser andre steder på statsfinanserne, eller er det nogle penge, man regner med kommer uventet ned i turbanen?
Lone Loklindt (RV), 2012-05-29:
Jeg ved ikke, om jeg sagde, at det skulle være i første omgang, og at det skulle være det eneste formål.
Men der skal ikke herske tvivl om, at Det Radikale Venstre vil have fokus på at øge udviklingsbistanden i takt med det, der er muligt inden for det økonomiske råderum.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Jeg synes jo selvfølgelig, at det er en ganske fornøjelig diskussion, altså at man bare kan tage en milliard hvert år fra det danske forsvar.
Jeg håber, at Enhedslisten anerkender, at det danske forsvar ud fra sine udgifter faktisk også udfører en del opgaver, som ikke bare er at lege soldater i fritiden og rende rundt med løst krudt og sige bang bang.
Der er faktisk også sunde opgaver i det, nemlig kystbevogtning, lokaliseringen af forurening i vores farvande osv.
Så det er jo nemt bare at sige, at vi skal finde de her 16 mia. kr. over nogle år, og det gør vi så bare ved at tage en milliard hvert år fra forsvaret.
Jeg synes måske, at ordføreren skulle prøve at uddybe lidt mere, hvad det egentlig er, man vil gøre for at finde de her mange penge.
For det er ikke så nemt.
Nu ved jeg jo, at Enhedslisten ønsker militæret nedlagt, så det er selvfølgelig også en god måde at få det ønske igennem på.
Enhedslisten ønsker også, at politiet skal nedlægges.
Men hvor er Danmark henne uden et politi og uden et forsvar?
Det synes jeg kunne være interessant at vide, for det er jo sådan, at nogle af de steder, hvor vi har udviklingsarbejdere ude, faktisk er i nogle lande, hvor man er nødt til også at sikre en vis form for stabilitet og sikkerhed for nødhjælpsarbejdere, inden de kan komme ind i landene.
Nogle gange er det faktisk nødvendigt at have folk ude, som også har militært udstyr med, altså overvågningsudstyr og noget, der kan fjerne miner og alt mulig andet, og det er til gavn for folk.
Anerkender Enhedslisten ikke de problematikker?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-29:
Tak for det.
Jeg kan jo tilslutte mig, at de dele af 2020-planen, som man har arvet fra den tidligere regering, er såvel realistiske som fornuftige.
Jeg forstår ordførerens svar således, at hvis der skulle dukke nogle penge op, altså hvis der opstår et økonomisk råderum, vil Det Radikale Venstre kæmpe for, at dette økonomiske råderum i første omgang anvendes til en øgning af Danmarks udviklingsbistand.
Tak, formand.
Det er ikke min hensigt sådan at starte en lang og voldsom anden runde.
Jeg vil blot på vegne af forespørgerne takke ministeren og naturligvis også ordførerne for debatten.
Det har været en relativt kort debat, hvilket jeg ser som en indikation af, at vi har fået udvekslet synspunkterne utrolig grundigt undervejs i de seneste måneder.
Det er vigtigt med en bred opbakning til den danske udviklingsbistand – det er vigtigt både for vores skatteydere og for vores partnerlande, og det er det, som vi opnår ved at have en så bred tilslutning, som vi ser i dag.
Der er mange, der har deltaget i debatten, og det er ikke kun herinde.
Det er også et vidnesbyrd om en bred forankring i befolkningen og en bred interesse for de her vigtige emner, og det synes jeg også er værd at kvittere for.
Så jeg vil sige til udviklingsministeren, at det bare er om at komme af sted og eksekvere, og jeg kan forsikre ministeren om, at vi herfra ikke bare læner os tilbage.
Vi skal nok holde øje med, at der bliver eksekveret, og at vi får god gavn for skattekronerne til gavn for de mennesker i den tredje verden, som vi ønsker at hjælpe.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2012-05-29:
Jeg er helt enig med hr. Christian Juhl.
Det er bestemt en prioritering at sikre, at den vækst, der kommer til at ske, som jeg også sagde det i min indledning, netop undgår det overforbrug af naturressourcer og den forurening, som i mange rige lande har været konsekvensen af en økonomisk vækst.
Vi ønsker og tror på, at rigtig mange fattige lande netop kan springe over de forurenende og overforbrugende produktionsmønstre og springe direkte ind i en bæredygtig og grøn vækst.
Det er den ambition, der er i strategien.
Men pointen, som jeg forsøgte at udtrykke før, er, at vi bedst skaber den dialog, hvis vi starter med en dialog om vækst og arbejdspladser.
Det er det, landene brænder efter, det er det, landene håber på.
Og starter vi dialogen der i stedet for at starte med kvoter og begrænsninger, reguleringer og nye miljølove, får vi en konstruktiv dialog om, hvordan man netop kan foretage det spring, som hr. Christian Juhl udtrykker det, direkte over i bæredygtig og grøn vækst og økonomi.
Det er præcis det, strategien skal tilsigte, det er præcis det, strategien skal støtte op omkring.
Hvis man ser meget bredt på mulighederne i mange fattige lande for solenergi, geotermisk energi, bioenergi, vedvarende energi, vindenergi, tror jeg på, at der her virkelig er en mulighed for, at fattige lande kan tage springet og undgå nogle af de fejl, vi har lavet i den rige del af verden.
Christian Juhl (EL), 2012-05-29:
Ministeren replicerede på nogle af vores kommentarer om klima og miljø og sagde, at det nu var vigtigt med vækst først, og så må vi bygge miljø og klima oven på.
Er ministeren ikke enig i, at det kunne være godt, hvis den tredje verdens lande kunne skyde genvej og ikke skulle lave så meget forurening og ravage i naturen, som de udviklede eller højt industrialiserede lande, eller hvad man nu skal kalde dem, der har mange penge, som f.eks. Danmark, har gjort?
Ville det ikke være godt, hvis man kunne skyde genvej til at udvikle sin industri og sit land, så man ikke skulle igennem hele den ret voldsomme proces, vi har været igennem for at rydde op efter væksten?
Christian Friis Bach (RV), 2012-05-29:
Det vil glæde hr. Hans Kristian Skibby at vide, at vi på udenrigsrådet i EU på udviklingsdagsordenen for kun 2 uger siden med dansk pres og dansk formandskab sikrede en vedtagelse, der lægger maksimalt pres på resten af Europa, fordi vi genbekræftede det mål, som Europa og EU har sat sig samlet om i år 2015 at yde 0,7 pct.
Det lægger det størst mulige pres på de lande, der endnu ikke har leveret.
Den gode nyhed er da også, at der er lande i Europa, der leverer: Briterne går foran og er på vej mod at nå 0,7 pct.; tyskerne erklærer vilje til at gøre mere; vores nordiske kollegaer står stadig væk fast på et højt og fast udviklingssamarbejde.
Og rundtomkring i verden er den gode nyhed jo, at lande som Sydkorea, Tyrkiet, Brasilien, Sydafrika og Kina engagerer sig mere og øger også deres bidrag til det internationale udviklingssamarbejde.
Så vi lægger pres på og vil fortsat gøre det, og jeg deler ordførerens ambition om, at der skal være et stærkt internationalt udviklingssamarbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Ja, for det skal jo ikke forstås sådan, at nogle af os politikere – tror jeg i hvert fald ikke – har noget imod, at der bliver født flere børn, heldigvis.
Men vi vil også bare gerne have, at de børn også har en fremtid.
Der mener vi selvfølgelig også, at det vil være helt grundlæggende at gøre en indsats ved at give de her flere frihedsrettigheder til kvinderne, så de selv får lov til at bestemme over, hvor mange børn de vil have, og det ikke er nogle mænds lyster, der bestemmer, hvor mange børn de skal have.
Det må jo så heldigvis være op til den enkelte kvinde selv.
Men mit andet spørgsmål er så med hensyn til det her, som har været fremme om de økonomiske rammer for den danske udviklingspolitik.
Er det ikke noget, ministeren kunne tage på sin kappe og slå et slag for?
Nu ved jeg, vi har formandskabet, og ministeren har også været i Horsens i går og været med til det her store møde med over 100 forskellige afrikanske lande bl.a., hvor der også blev diskuteret udvikling.
Var det ikke bedre, hvis vi kunne få de andre EU-lande til at give det samme som os?
Christian Friis Bach (RV), 2012-05-29:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at en række af de lande, vi nu har samarbejde i, giver nye muligheder for danske virksomheder.
Det interessante ved den historie er, at det både har givet arbejdspladser i Kenya og har givet flere arbejdspladser på Fyn.
Novo Nordisk, Grundfos og Mærsk engagerer sig i Kenya.
Det giver arbejdspladser i Kenya, og det giver også nye muligheder for Danmark.
Det er rigtigt, at en stor befolkningstilvækst kan være med til at gøre det svært at sikre en høj vækst pr. indbygger.
Netop indsatsen for kvinders rettigheder, seksuelle reproduktive rettigheder, seksualundervisning og effektiv prævention er en af de stærke prioriteter både i strategien og i dansk udviklingssamarbejde, og gør vi det rigtigt og sikrer kvinders rettigheder, pigers skolegang og kvinders seksuelle reproduktive rettigheder, bidrager vi ikke kun til, at kvinderne får flere og bedre muligheder.
Vi bidrager også til en mindre befolkningstilvækst.
Det virker, og det ser vi heldigvis i flere og flere fattige lande.
Når det så sker, er det, at landene kan opleve det gyldne øjeblik i befolkningsteorien, hvor de netop både kan sikre, at der fødes færre børn og en langt højere vækst til dem, der er.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-29:
Jeg synes sådan set, at det var en ganske fin tale, udviklingsministeren kom med.
Grunden til, at jeg vil stille et par spørgsmål, er de ord, som ministeren kom med, om, at det er vigtigt, at vi får vækst i f.eks. de afrikanske lande.
Det skulle så også være til gavn for os selv ud fra det håb, at det også kunne give noget vækst i Danmark på grund af nye markeder osv.
Jeg tror, at det var i TV 2 Nyhederne i går, at vi så noget fra Kenya, hvor det jo har vist sig, at det private erhvervsliv boomer, at der faktisk kommer flere private job osv., og det er selvfølgelig også en stor succes, når det går den vej.
Men der, hvor jeg vil hen med mit spørgsmål, er: Når vi har nogle af de her afrikanske lande, som eksempelvis får udviklingsstøttemidler, hvor der også bliver skabt flere job i de her lande, men hvor vi samtidig kan se, at der bliver født flere og flere børn – de vælger simpelt hen at få flere og flere børn – og at flere og flere af de børn, de får, jo lykkeligvis, kan man sige, overlever, så betyder det også, at selv om der måske skaffes mange nye job, bliver der bare endnu flere indbyggere i de her lande, og er det noget, som udviklingsministeren godt kan se det bekymrende i?
Christian Juhl (EL), 2012-05-29:
Joh, vi anerkender i allerhøjeste grad, at der er mulighed for at bruge militæret fornuftigt ude i verden.
Vi havde for nogle år siden i Danmark FN-hæren eller FN-kommandoen, der hed SHIRBRIG.
Den blev nedlagt, og det var en skam, for det var en tværnational indsatsstyrke, som kunne bruges til fredsskabelse og fredsbevarelse rundt i verden.
Når jeg siger, at vi sagtens kan skaffe f.eks. 4 mia. kr. over 4 år til at komme op på den ene procent, er det, fordi vi i dag også internationalt set gør mere skade end gavn.
Ordføreren kan bare tage vores engagement i Afghanistan, som vi nu skal til at rydde op efter.
Den har kostet mange, mange penge.
De penge kunne have været omsat i skoler og sultbekæmpelse i Afghanistan og i andre lande på en meget mere effektiv måde end at sende soldater ud.
Derfor er jeg tilhænger af, at vi først og fremmest skaffer dem fra militæret, men også ved beskatning af de multinationale selskaber, som laver så meget skade og så meget ulighed rundt i verden og så meget undertrykkelse og så meget udbytning.
Så der er masser af muligheder for at omorganisere de mange, mange penge, der er i vores samfund, også til den tredje verden.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Nu handler forslaget jo ikke så meget om kommunernes praksis eller manglende overholdelse af regler, som Folketinget har lavet.
Forslaget peger på nogle systemfejl, vil jeg sige, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Er der nogle af de problemstillinger – og især nogle af de løsninger – som der peges på i forslaget, som ordføreren er uenig i?
Det ville jo være rart at vide af hensyn til det videre arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Så vil jeg da gerne takke for det, og så er der basis for et godt samarbejde på det her område.
Thyra Frank (LA), 2012-05-29:
Jeg mener, at de ting, der er fremkommet her, er nogle, vi virkelig skal arbejde med, og jeg mener, at vi skal gøre det i fællesskab, eftersom jeg kan høre, at partierne er meget enige om, at vi skal tage noget omkring retssikkerhed op.
Jeg synes, det er glimrende, og så kan der komme yderligere ting på, som det også har været nævnt, på børne- og ældreområdet og med hensyn til overvågning i det hele taget.
Så jeg er enig i de ting, der er fremsat her fra Enhedslistens side.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Tak til ordføreren.
Der var igen roser.
Jeg kan se, at jeg skal have en større kurv, end jeg havde beregnet, til at bære dem hjem i.
Jeg vil gerne spørge lidt konkret til ordførerens holdning til tingene.
Forslaget er jo rimelig kontant, i forhold til hvad der skal ske på en række punkter, og der er jo ikke noget nyt i det, kan man sige; det har været fremme tidligere, da forslaget blev fremsat.
Jeg har et helt konkret spørgsmål: Er ordføreren enig i, at det er urimeligt, at der er det, man kalder omvendt bevisbyrde på det sociale område, at folk altså kan fratages deres ydelser, før det er slået fast, at de har begået noget ulovligt – socialt bedrageri?
Er ordføreren enig i, at det er urimeligt?