Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-08:
I SF vil vi også rigtig gerne lave en stor landbrugspakke, så dansk landbrug bliver fremtidssikret, bliver bæredygtigt og også bliver økonomisk bæredygtigt.
Vi kan bare ikke se, at det her forslag hjælper på det.
Og som mine kolleger fra De Radikale også var inde på, må man spørge: Hvorfor har regeringen så travlt med at fjerne miljøregler, randzoner og efterafgrøder, før den målrettede regulering er på plads?
Det er jo netop ikke, hvad Natur- og Landbrugskommissionen anbefaler.
Jeg tænker, at når vi bruger det her begreb om målrettet regulering, som Natur- og Landbrugskommissionen jo netop anbefaler, så er der nogle, der bruger det og kun ser det på den ene side og siger: Jamen der er nogle, der skal have lov at gødske mere der, hvor det kan tåles.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Men som hr. Andreas Steenberg også var inde på, er der jo andre, der er mere sarte, og som dermed skal tages ud, eller hvor der skal gødskes mindre.
Det var det kompromis, der så skulle indgås inden for erhvervet.
Det er det store dyr i åbenbaringen, og det er det, vi ikke hører noget om.
Det her lovforslag er en del af regeringens landbrugspakke, som samlet skal lempe miljøkravene til landbruget.
Jeg vil gerne stille ministeren et retorisk spørgsmål i dag, og det kan være, at vi kan komme yderligere ind på det i udvalgsbehandlingen: Når landbrugets gæld er den overvejende faktor, det overvejende problem, hvor stor en del af gælden vil så blive høvlet af, hvis landbruget får lov at forurene mere og samtidig f.eks. ikke skal bidrage til at nedbringe udslippet af klimagasser?
Det spørgsmål vil jeg gerne høre ministeren svare på, ellers vil jeg forfølge det under udvalgsbehandlingen, fordi det er landbrugets økonomi, der er det største problem for landbruget selv.
Det er et resultat af en jordprisboble i 00'erne.
Desuden kan man også se ude hos befolkningen, hvad danskerne ønsker af landbruget.
Et markant flertal i befolkningen tror ikke på, at landbrugets ønsker om at producere flere svin, udlede mere ammoniak og få lov til at gødske mere kan give vækst og fremgang i Danmark.
61 pct. af danskerne ønsker, at Danmark skal gå forrest i EU med strengere miljøkrav – kun 10 pct. siger nej.
Så Venstre er altså ude at trit med befolkningen.
Danskerne mener ikke, at regeringen skal udfordre EU-lovgivningen ved at give landbruget mere åbne rammer for forurening.
Og det er uforståeligt for os, at regeringen ikke har valgt at bruge det arbejde, som Natur- og Landbrugskommissionen netop lagde frem i april 2013, og som angiver en balanceret vej til, at natur og landbrug kan eksistere side om side, altså hvor landbruget kan gro, samtidig med at miljøreglerne overholdes og naturen får mere plads.
I stedet for at køre midt på vejen har regeringen helt uforståeligt slået hul på gyllevognen og kørt den helt ud i højre muddergrøft.
Der er dømt gyllefest derude.
Det kan være, at Venstres politik skaber glæde i Bæredygtigt Landbrug og i dele af Landbrug & Fødevarer, men forståelsen for og accepten af landbruget øges ikke.
Vi har brug for et landbrug, der kommer ind i fremtiden, og som bliver bæredygtigt, også økonomisk.
Den samlede landbrugspakke fra regeringen er beregnet til at føre til mellem ½ og 1 million t ekstra udslip af drivhusgasser om året fra landbruget.
Regeringen har allerede gjort det klart, at de ikke vil skære i landbrugets udledning af drivhusgasser, og dermed kan det forventes, at Danmarks udslip i 2020 ikke reduceres med de 37 pct., som var regeringens mål indtil sidste uge, og slet ikke med de 40 pct., som et flertal herinde i Folketinget ønsker.
Til slut vil jeg gerne nævne tre forhold, som SF vil grave lidt i under udvalgsarbejdet:
For det første: Gavner Venstres politik og lovforslaget landbrugets økonomi?
Venstre lægger op til en øget landbrugsproduktion baseret på mere af det samme ved at afsøge rammerne for, hvor meget der kan forurenes i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
En større svineproduktion vil f.eks. ikke betyde, alt andet lige, at svinepriserne stiger.
For det andet og i forlængelse af det første: Hvad sker der med de investeringer i produktionsudstyr, der er foretaget i tiltro til Venstres miljøpolitik, hvis regeringens søgen efter den laveste fællesnævner i EU-lovgivningen bliver underkendt i Kommissionen, og der efterfølgende må strammes op på f.eks. udslip af kvælstof?
I disse uger og dage modtager over 40.000 landmænd 6,2 mia. kr. ved udbetaling af den årlige bistand, og med regeringens finanslov for 2016 skal skatteyderne derudover betale for at rydde op efter landbruget.
Der er afsat reserver på 225 mio. kr. i 2016 og 300 mio. kr. årligt fra 2017 til 2019 til at gennemføre kompenserende miljøtiltag.
I alle andre erhverv følges princippet om, at forureneren betaler.
SF kan ikke støtte forslaget.
Jeg tror, vi har forskellig opfattelse af, hvad virkeligheden er i forhold til de her målinger.
Men det, jeg faktisk ville spørge om – for det blev jeg sådan lidt bekymret over – var det, ordføreren sagde, om at der overhovedet ikke er styr på byernes spildevand.
Vil ordføreren ikke lige konkretisere, hvad det er, der overhovedet ikke er styr på?