runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg kommer til at fortsætte lidt med barselsfondspørgsmålene i forhold til selvstændige erhvervsdrivende.
For det haster faktisk lidt.
Det er jo den 1. april, det vil sige på fredag, at den nuværende ordning udløber, og så står de her selvstændige erhvervsdrivende lige pludselig uden en barselsfondsmulighed.
Så for at være meget konkret kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor lang tid vil ordføreren vente på at der kommer et initiativ fra regeringen?
Nu har ordføreren opfordret regeringen, men hvor lang tid vil ordføreren vente på, at der kommer et initiativ, før man eventuelt selv griber til handling?
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Nu er der jo også mulighed for at lave nogle frivillige modeller i forhold til det her.
Jeg vil ikke lægge mig fast på, hvad løsningen skal være overhovedet.
Hvis vi skal kigge tidsperspektivet, vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig svært at sætte tid på, hvornår det skal være.
For vi ved jo, at det er den 1. april, vi skal indlevere beslutningsforslag, så vi har jo en tidsramme.
Så hvis jeg tænker realistisk, vil det vel først være i næste samling, at det kan blive muligt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Tak for det.
Hvis det er en politisk aftale, er den jo sådan set ikke afhængig af tidsfristen i forhold til et beslutningsforslag.
Man kunne godt opfordre regeringen til at indkalde til forhandlinger inden det.
Det ville jeg da ønske.
Lad os så forestille os, at der ikke rigtig kommer noget fra regeringen – hr. Rasmus Horn Langhoff var jo lidt kritisk over for, om der kommer nogle initiativer fra den fløj. I det tilfælde kunne det jo godt være, og det ville så givetvis være i næste samling, at nogle partier tænkte: Så må vi jo fremsætte et beslutningsforslag om en ny ordning.
Kunne DF tænke sig at være med i det?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge om.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Som jeg også tidligere har sagt på talerstolen i dag, er Dansk Folkeparti villig til at indgå i en bred drøftelse på tværs af partierne, så det vil jeg da overhovedet ikke udelukke.
Men jeg synes også, at vi lige skal vente og se.
Ministeren skal jo holde tale her i dag, og jeg er da sikker på, at hun også vil komme ind på det vigtige emne.
Det bliver ordene herfra.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-29:
Jeg vil også blive lidt i samme spor.
Håndværksrådet har jo som bekendt arbejdet i flere årtier på at finde en løsning på det her med barselsudligningen.
Det blev jo så med et snuptag fjernet med DF's stemmer, men i betænkningen står der – det er så 2 måneder siden – at Dansk Folkeparti finder det nødvendigt at finde en ordning, der tilgodeser selvstændige erhvervskvinder og iværksættere.
Det er jo som sagt 2 måneder siden nu, så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke kan løfte sløret for, hvad en god løsning er for Dansk Folkeparti.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-29:
Jeg var ikke lige til stede på det tidspunkt, men jeg har hørt den dialog, der var her.
Vi brænder også for de ting, som ordføreren her nævner.
Men der står jo ting tilbage, der ikke er løst.
Det, som jeg jo synes er så vigtigt at få snakket om her, er, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det.
Jeg nævnte to ting omkring kontanthjælpsloftet.
Det vil Dansk Folkeparti garanteret slet ikke røre ved.
Men så er der Barselsfonden.
Jeg kender jo beskæftigelsesministeren via Beskæftigelsesudvalget, og han er ikke længere væk, end at han er til at snakke med, hvis man tager fat i ham.
Ministeren er også positiv med hensyn til en dialog, så jeg kan da opfordre ordføreren til at tage fat i ministeren og spørge, hvornår vi kan komme i gang.
Sværere er det jo ikke.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Nu ved spørgeren jo ikke, hvad ordføreren har gjort af tiltag, og som jeg tidligere har sagt: Det, der har været af dialog mellem ministeren og undertegnede eller andre, er jo ikke noget, jeg vil udbrede her i Folketingssalen for at tilfredsstille den socialdemokratiske spørger.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte i lige præcis det spor om de handlede kvinder og menneskehandel, som ordføreren er inde på nu.
Ordføreren nævnte nemlig, at kvinderne skal hjælpes ud af de kummerlige forhold, som de – og det giver jeg ordføreren ret i – lever under i Danmark, når de bliver handlet til bl.a. prostitution.
Og der er historier om kvinder, der er blevet sendt tilbage med det bidrag, de har fået fra den danske stat, og som så faktisk har fået stjålet de penge, efter at de her etableret en lille biks i Nigeria, og så står de sådan set på bar bund.
Så mit spørgsmål vedrører det her med, at hvis man skal begrænse den, kan man sige, strøm, handler det vel også om, at man sætter ind lokalt netop i de lande, hvor problemet opstår, og det er en lille smule svært.
Problemet er, at når regeringen så skærer i udviklingsbistanden, 7 mia. kr. i 2016, er det en lille smule svært med de indsatser.
Så hvordan står ordføreren der?
Vil man ikke også prioritere indsatser i udviklingslandene?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Så kan jeg informere Alternativets ordfører om, at Venstre er lyttende.
Og Venstre er også interesseret i at se på løsninger, der er bedre end dem, der er i dag.
For der er jo ikke nogen af de partier, der er til stede i Folketinget, hvis politik er lykkedes med hensyn til at begrænse den menneskehandel og den prostitution, der findes i nogle af Danmarks større byer.
Når man spørger HopeNow og Reden, får man ikke et entydigt svar på, om de her kvinder skal have asyl?
Skal de sendes tilbage?
Der kan være forskellige svar, afhængigt af hvilken situation den enkelte kvinde står i.
En af de ting, der er helt evident for mig, er, at mange af de kvinder, man møder på gaden i dag, er bange for myndighederne.
Det er i hvert fald en situation, vi er nødt til at starte med at forbedre og udrede.
Der er nogle eksempler – jeg nævnte det midtjyske politi og myndighedssamarbejdet tidligere – hvor vi må se på om ikke vi kan gøre det endnu bedre.
Og har Alternativet gode løsninger på det område, lytter vi meget gerne.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Tak for det svar.
Så vil jeg gerne rette mit andet spørgsmål mod det med barslen.
Nu nævnte ordføreren selv, at hjemme hos ham skulle der i hvert fald blive en kamp om at få lov til at tage barslen.
Og som det også blev nævnt af fru Trine Torp, står der i redegørelsen, at der er frit valg i Danmark i forhold til den del af barslen, som man kan fordele mellem forældrene.
Udfordringen er jo, at vi stadig væk ikke har ligeløn i Danmark.
Der er en uforklarlig lønforskel på 7 pct., hvilket betyder – det vil være min påstand – at mange mænd faktisk har svært ved at tage den barsel.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at så længe vi har en lønforskel mellem mænd og kvinder, er det svært for mændene at komme på banen i forhold til barslen?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jo, altså, det er både og.
Spørgsmålet om barsel er jo ikke et spørgsmål, vi skal diktere her fra Folketingets talerstol.
Det er op til den enkelte familie at indrette sig.
Det er min helt principielle holdning, og det er heldigvis også Venstres helt principielle holdning. Når det er sagt, mener jeg, at der bør være lige løn for lige arbejde.
Samtidig mener jeg også, at den store kønsskævhed, der er i valg af uddannelser, er noget, vi bør se på.
Jeg er med på, at der er nogle fag, der tiltrækker folk mere end andre.
Men det skulle helst være sådan, at der ikke er nogen sociale barrierer, der betyder, at folk pr. tradition eller definition vælger et særligt fag, som giver en særlig løn.
Og i øvrigt bør der ...
nu kan jeg se, at min taletid er udløbet.
Jeg beklager.
Julie Skovsby (S), 2016-03-29:
Tak for det.
Tak for en god ordførertale.
Der er mere, der samler os, end der skiller os ad, og jeg vil selvfølgelig gerne spørge, om det her med at finde en løsning, så vi sikrer selvstændiges barselsrettigheder, nu er noget, der samler os.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jeg er bange for, at den erhvervspolitiske dagsorden ikke nødvendigvis samler os fuldstændig.
Jeg har prøvet at være ansat med løn og prøvet selv at drive en virksomhed.
Det har nogle af jer måske også, og sagen er bare, at de ting er forskellige.
Man kan ikke sørge for, at arbejdsmarkedsforholdene er ens for mennesker, der ejer et cvr-nummer, og dem, der ikke gør.
Man har selv ansvaret for at finde de medarbejdere, man ønsker at ansætte.
Man har selv ansvaret for at servicere kunderne og stå op tidligt og gå hjem sent.
Samtidig har man også selv muligheden for at gå konkurs og miste alt, og man har muligheden for at blive velhavende, såfremt ens projekt lykkes, afhængigt af hvad målsætningen er.
Ønsker jeg principielt, at der er en barselsløsning, man kan tiltræde som selvstændig?
Ja, det gør jeg.
Synes jeg, at den løsning, Socialdemokraterne og de andre partier fremlagde, var fornuftig, gennemførlig og effektiv? Nej, politisk og lovgivningsmæssigt var det et makværk.
Julie Skovsby (S), 2016-03-29:
Altså, det, som man kalder en erhvervspolitisk dagsorden, kalder jeg for en familiepolitisk dagsorden.
Men det skal ikke være det, der skiller os ad.
Tidligere sagde ordføreren, at der er socialhistoriske årsager til, at nogle forældre ikke tager så meget barsel.
Men lige præcis når vi taler om barsel til selvstændige, er det vel ikke nogen socialhistoriske årsager, der ligger bag, og så er det vel lovgivning, der mangler.
Derfor spørger jeg igen: Ønsker Venstres ordfører at være med til at finde en løsning, lave en ny lovgivning?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Venstres ordfører er bevidst om, at det her spørgsmål bliver behandlet af beskæftigelsesministeren.
Men samtidig vil Venstres ordfører også gerne informere om, at da man for 5 år siden spurgte danskerne: Synes I, iværksætteri er godt?
så sagde de fleste ja.
Da man spurgte: Kunne I tænke jer selv at starte en virksomhed?
så sagde hovedparten nej.
Faktisk var det kun i Spanien, at der var færre mennesker, der havde lyst til at starte en virksomhed.
Går du ud på Niels Brock eller enhver anden handelsskole eller et gymnasium, så er rækken af unge mennesker, der ønsker at starte en virksomhed, lang.
Andelen af kvinder – unge kvinder – der ønsker at starte en virksomhed, er stigende.
Jeg er klar over, at forholdet er en til syv i øjeblikket, og det ønsker vi at lave om på.
Det er nødvendigt at finde løsninger på det her område, men det betyder bare ikke, at den løsning, man argumenterer for i Socialdemokratiet, nødvendigvis er den bedste.
Kasper Roug (S), 2016-03-29:
Tak, fru formand.
Det er rigtig dejligt at høre, at ordføreren ikke vil have forbud eller tvang, men mere frihed.
Det er jo svært at være uenig i det.
Det er sådan set rigtig fine ord, må man sige.
Men ikke desto mindre er virkeligheden altså, at under en tredjedel af de nyopstartede iværksættere er kvinder.
Det er også blevet understreget af den tidligere ordfører på ligestillingsområdet rigtig mange gange, så den har vi hørt en del gange.
Men er det ikke vigtigt, at det bliver nemmere at være iværksætter?
For det er jo tydeligvis ret svært for de her kvinder at være iværksættere.
Det er for ligesom at citere den tidligere beskæftigelsesminister, som nemlig sagde, at det skal være nemmere at være iværksætter.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jeg mener, det skal være nemmere for de rigtige at blive iværksættere, og at det skal være nemmere at få hånden på kogepladen og yde en indsats, hvis man ønsker at starte virksomhed.
I 1992, 1993 og 1994 iværksatte finansminister Mogens Lykketoft og statsminister Poul Nyrup Rasmussen en iværksætterydelse.
Man havde en række ledige, der skulle aktiveres, og man gav de her mennesker en pose penge hver måned for at starte egen virksomhed, hvilket betød, at der kom en tredje grønthandler på hovedgaden, en tredje frisør og en tredje skomager i forskellige danske byer.
Havde de her mennesker nogen form for kompetence i at starte en virksomhed?
Nej, det havde de ikke.
Det var social- og erhvervspolitik blandet sammen med politisk ideologi.
Når ydelsen udløb efter 3 eller 4 år – det viser tallene fra Danmarks Statistik – så kom de her mennesker ud i en personlig konkurs.
Mange mistede deres arbejde og virksomhed, og i øvrigt var det lykkedes at udkonkurrere skomager nr. 1 og 2 i hovedgaden, fordi de ikke fik statsstøtte.
Jeg mener, det er vigtigt, at de mennesker, der har kompetencen og vilje til at starte virksomhed, har det nemt.
Jeg mener ikke, man bare skal presse folk ind i at blive iværksættere, fordi det politisk er en målsætning.
Jamen jeg synes, at efterspørgselsdelen er ganske interessant.
Jeg har svært ved at forstå, hvad der får en mand, enten fra Danmark eller en turist, der kommer til København, til at gå ned i hjertet af København i et område, hvor man ved at der findes handlede kvinder, og så betale en ulykkelig afrikansk kvinde for at have sex med vedkommende.
Det er kvinder, der tvinges til at rejse fra Afrika eller Østeuropa herop med en kæmpe gæld, ofte med løfter om, at de skal arbejde i et helt normalt erhverv.
De presses ud i prostitution, tæves af deres alfonser og presses til ikke at rejse hjem igen.
Den viden skal folk have, før de nedværdiger sig til at købe sex.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg tillader mig lige at stille et andet spørgsmål, som godt nok er til noget, som ordføreren tidligere sagde han ikke havde gravet sig så dybt ned i.
Men jeg hæftede mig alligevel ved en lille ting, og så må du jo affærdige det, hvis der ikke kan svares på det.
Undskyld.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren talte om, at man skulle prøve at ændre på efterspørgslen efter de her kvinder, som er handlede.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Du vil hurtigt opdage, hvis du ikke allerede har opdaget det, at det er et fantastisk spændende område.
Undskyld, jeg mener hr. Jakob Engel-Schmidt, vi er jo ikke dus, så nu holder jeg på formerne, jeg beklager.
Der er meget, som vi kan blive enige om, kan jeg høre.
Det var også min forventning, og det er Socialdemokratiets ambition at spille konstruktivt ind og være med til at få indflydelse, hvor der er mulighed for det.
Nå, men nu til makronerne, nemlig det her med barselsfond for selvstændige.
Ordføreren for Venstre hørte jo også Dansk Folkepartis ordfører på talerstolen lige før.
Det er 2 måneder siden, at Dansk Folkeparti og et flertal af Folketinget vedtog betænkningen, som lægger op til, at der skal ske noget på det her område, altså at der indkaldes til forhandlinger med henblik på at få løst det uløste problem, som står hen.
Men der er ikke sket en dyt.
Det kræver faktisk bare, at man sender en mail til ordførerne, og så ved vi, at der kommer til at ske noget på området.
Og det er ikke, fordi man skal have en klappet løsning parat med det samme.
Man kan sådan set bare invitere til forhandlinger og byde på en kop kaffe og en snak.
Så enten er ministeren virkelig langsom ved tasterne, eller også ignorerer man Dansk Folkepartis ønske og et flertal i Folketinget.
Hvilken forklaring er den rigtige?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jeg er ked af at skulle starte mit forhåbentlig gode fremtidige forhold til hr. Rasmus Horn Langhoff med ligesom at underkende den præmis, han spørger ud fra, men det er jeg nødt til at gøre. Mit parti, Venstre, stemte imod den barselsfond, regeringen fremlagde i sidste periode.
Det gjorde vi ikke, fordi vi er imod at sikre gode forhold for landets iværksættere.
Jeg var ordfører på iværksætterområdet i sidste periode, jeg har selv drevet virksomhed, og jeg har været direktør for Dansk Iværksætterforening.
Jeg deler ambitionen om, at det skal være nemmere både for mænd og kvinder at drive virksomhed og i øvrigt også have et fornuftigt liv ved siden af.
Men hvis vi skal tale om mekanik, vil jeg sige, at sagen bare er, at den tidligere regering præsenterede et makværk, der ikke virkede.
Man fremlagde en løsning, der ikke havde nogen gang på jord.
Man fremlagde en omgang sjusk, og man sendte opkrævninger ud til mennesker, der havde deltaget i medicinstudier, og bad dem om at betale til en barselsfond, uden at de havde deres egen virksomhed.
Hvad i alverden ligner det at sidde her og skælde os ud for, at vi ikke kan køre en barselsfond, der aldrig har virket, videre?
Man ønsker at finde en bedre løsning.
Om det kan lade sig gøre, er jeg ikke sikker
på lige nu, men det er helt sikkert ikke et område, der bliver ignoreret
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Jeg synes, det er fint, at Venstres ordfører svinger sig op her, og det er der måske i virkeligheden behov for meget mere af her i Folketinget, så der kan blive lidt mere luft under debatterne her.
Det er rigtig fint, tak for det.
Når alt kommer til alt, hørte Venstres ordfører ganske udmærket meldingen fra Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti forventer, at der bliver indkaldt til forhandlinger.
Der er et flertal uden om regeringen, som forventer at blive indkaldt til forhandlinger.
Gør det ikke bare en lille smule indtryk?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Tak for det, og tak for en spændende ordførertale.
Ordføreren lagde meget vægt på ordet frihed, og det synes jeg var et glimrende element i talen.
Jeg kunne så godt tænke mig at høre, om den her frihed også skal gælde i prostitutionsmiljøet.
Vi har i dag en rufferiparagraf, som gør, at kvinderne ikke kan beskytte sig selv ved eksempelvis at have vagter, og de kan ikke have telefondamer ansat uden at bryde loven.
Der er en lang række forhindringer, som dybest set gør det mere usikkert at være prostitueret, end det behøver at være.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om Venstre er åbne for at se på, om vi kan revidere rufferiparagraffen for at give de prostituerede bedre forhold.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål.
Jeg er principielt imod, at man gør prostitution ulovligt.
Men samtidig er jeg heller ikke klar til at give ordføreren medhold i, at der er behov for at ændre lovgivningen på den måde.
Jeg er også nødt til at sige, at der er ting, jeg endnu ikke er fuldt ud oplyst om, og forholdene på det her område er en af dem.
Så hvis ordføreren tillader mig det, vil jeg grave mig dybere ned i det materiale, der ligger, og de undersøgelser, der er på området, og så tage diskussionen med ordføreren bagefter.
Jeg er godt klar over, at vi så rent debatmæssigt falder helt ned fra det niveau, vi var på før med hr. Rasmus Horn Langhoff, men jeg håber ikke desto mindre, at ordføreren vil godtage den forklaring.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Det kan jeg love.
Det var ikke, fordi jeg havde planlagt at stille det her spørgsmål og på den måde drille.
Det var udelukkende, fordi ordføreren selv talte om det her med frihed, og det fik mig til at tænke på, at det i den grad også er noget, der mangler i prostitutionsmiljøet.
Det ved jeg alt om, kan jeg sige.
Så jeg ser også frem til de fortsatte drøftelser.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
For at elaborere lidt på det, vi talte om før, vil jeg sige, at jeg synes, at de historier, der har været fremme i dagbladet Politiken, er frygtelige.
De kvinder, der går rundt på Vesterbro, er jo i meget høj grad kvinder, der er blevet handlet af bagmænd, der fortjener at komme i fængsel.
For nogle år siden var der et godt samarbejde i Midtjylland, hvor politi, udlændingemyndigheder og sociale myndigheder hjalp kvinder med at slippe ud af kløerne på de her bagmænd.
Det er noget, jeg sammen med Folketingets partier og ministeren gerne vil undersøge om kan lade sig at gøre noget yderligere ved.
Så må vi debattere den anden del af spørgsmålet, når jeg bliver så klog, at det kan lade sig gøre.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
I ligestillingsredegørelsen står der – og jeg citerer
: »Rammerne for, at mænd tager fædre- og forældreorlov, er til stede, og familierne kan i dag fleksibelt fordele forældreorloven, som de vil.«
Men en ny undersøgelse fra Institut for Menneskerettigheder viser jo også, at næsten halvdelen af kvinderne og en fjerdedel af mændene oplever at blive diskrimineret, når de skal stifte familie og afholde barselsorlov.
Så jeg vil gerne høre, hvad Venstre vil foreslå skal gøres, for at den diskrimination, som er på arbejdspladsen, ikke modarbejder de formelle rammer og den frihed, som ordføreren taler om, og der dermed kommer en fleksibel fordeling af forældreorloven, sådan at forældrene altså reelt selv kan fordele orloven, som de ønsker, uden at blive straffet for det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Altså, helt formelt er det jo ikke op til virksomhederne at holde forældre fra at afholde forældreorlov.
Det har man et lovkrav på, lad os lige være enige om det.
Medmindre jeg har taget gruelig fejl, og det håber jeg ikke jeg har.
For nogle uger siden offentliggjorde IMF en undersøgelse, der viste, at de virksomheder, der har dygtige kvinder i deres ledelse, faktisk har et højere overskud.
Jeg havde armene i vejret, for det viser jo faktisk, at hvis man vil sin virksomhed eller projekt det godt, så har man da bare at finde en ledelsessammensætning, der består af et bredt udsnit af kompetencer.
På samme måde er det vigtigt, at vi har den både moralske og praktiske debat på det her område, der sikrer, at vores arbejdsmarked er så rummeligt, at der selvfølgelig er plads til, at man kan stifte familie i den alder, man mener er rigtig, og samtidig have et arbejdsliv at komme tilbage til, når den barsel er overstået.
Der er selvfølgelig noget social historik i, at det er nyt for nogle mænd at holde lige så lang barsel – hvis overhovedet barsel – som kvinder gør.
Personligt, men jeg er selvfølgelig ikke rollemodel for alle mænd her i landet, har jeg da den holdning, at hvis ikke jeg minimum kan få halvdelen af min kærestes barsel, når vi skal være forældre, så bliver der slagsmål hjemme ved køkkenbordet.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Tak til ordføreren.
Nu vil jeg sige, at jeg står her som ligestillingsordfører og ikke som ordfører på beskæftigelsesområdet, som er det område, hvor det har været behandlet.
Og jeg sidder heller ikke i udvalget.
Når vi taler om ligestillingsområdet, vedrører det jo flere lovgivninger, kan man sige.
Det vedrører skattelovgivning, det vedrører det sociale, og det vedrører skole og uddannelse.
Og de ting, som omhandler flere områder, bliver man nødt til at drøfte med de ordførere, som har haft det på i salen, kan man sige.
Derfor vil jeg henvise ordføreren til at rette henvendelse til vores beskæftigelsesordfører, som sikkert vil kunne give et meget bedre svar, end jeg kan her fra talerstolen.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Tak for det.
Mange af de beslutninger, vi træffer i alle mulige forskellige udvalg og på forskellige ordførerområder, har jo betydning for ligestillingen.
En af de beslutninger, der lige er blevet truffet, og som Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, nemlig kontanthjælpsreformen, rammer faktisk skævt i forhold til ligestillingen.
Den rammer nemlig i særlig grad enlige forsørgere, hvoraf tre ud af fire er kvinder.
De mister 20-25 pct. af deres indkomst, omkring 3.000 kr. om måneden.
Og voldsramte kvinder, som jo er en udsat gruppe, kan have svært ved at leve op til kravene i 225-timersreglen.
Den beslutning ved jeg godt vi ikke drøfter i dag, men jeg vil alligevel gerne høre Dansk Folkepartis ordfører: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at rette op på den ulighed, som den beslutning rent faktisk kommer til at skabe rent ligestillingsmæssigt?
Henning Hyllested (EL), 2016-03-29:
Det er jo faktisk nogle af de ting, der er i gang med at blive rullet tilbage de steder, hvor man har liberaliseret.
For man konstaterede langt de fleste steder – det gælder Sverige, det gælder London, og det gælder mange andre steder – at der kom rigtig, rigtig mange biler på gaden.
Og det var ikke til fordel for nogen som helst, heller ikke for forbrugerne, men da selvfølgelig navnlig ikke for vognmænd og chauffører, der kunne se deres forretning blive smadret.
Det kan vel heller ikke være vores opgave med den eventuelle nye taxilovgivning.
Men Uber kunne jo søge tilladelse som bestillingskontor og den vej rundt tilknytte en række vognmænd og så i øvrigt leve op til de krav, der er, og indgå overenskomster med chaufførernes fagforening osv. osv.