runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-05-14:
Jeg synes, det er fint, hvad det socialdemokratiske folketingsmedlem siger her.
Det synes jeg er et udmærket indlæg i debatten, hvis det så kan følges op af, at statsministeren går herop på talerstolen og siger til os alle sammen og den danske befolkning, at hvis den her sag med, at en minister lyver over for Folketinget, kommer igen, så er det sådan, at statsministeren fyrer den pågældende minister på stedet.
Hvis vi kan få det ud af det, synes jeg, det er en rigtig god udgang på den her debat.
Men det havde statsministeren jo chancen for i sidste uge.
Det skete ikke.
Vi kan håbe, at statsministeren bruger chancen nu.
Det tror jeg vil være noget, som borgerne vil have respekt for.
Det andet sniksnak har borgerne ikke respekt for.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-14:
Jamen det er jeg da glad for, for jeg opfatter egentlig det meste af det her som sniksnak og bevægen sig væk fra det, der er sagens kerne, når jeg hører ordføreren tale om, at en statsminister skal gå og så tvivl om sine ministre.
Mig bekendt er der ikke nogen statsminister, der har gået og sagt: Ahr, måske har jeg tillid, måske har jeg ikke.
Altså, enten har man det, eller også har man det ikke.
Når ordføreren refererer til de poster, som den tidligere justitsminister har i den socialdemokratiske gruppe, så opfatter jeg det egentlig på den måde, at man afsporer debatten og får den væk fra det, det handler om, nemlig det, som statsministeren også redegjorde for i sit indlæg.
Derfor skal jeg bare høre, når vi nu har en hasteforespørgsel her: Hvori består uenigheden i det, som statsministeren sagde om det politiske og det juridiske ansvar, hvis der er en sådan uenighed?
Peter Skaarup (DF), 2014-05-14:
Uenigheden består i, at statsministeren ikke i samme øjeblik, man bliver klar over, at Folketinget er blevet fyldt med løgn, fyrer den minister, der er tale om.
Det er uenigheden i sagens kerne, og det vil det socialdemokratiske folketingsmedlem åbenbart ikke forstå.
Det er så fint nok med mig.
Men det er min holdning, og jeg tror faktisk, det er en holdning, som rigtig mange, der følger det politiske billede på Christiansborg, også har, nemlig at det simpelt hen er utilstedeligt, i forhold til at man altid skal fortælle sandheden til Folketinget.
Man må ikke konstruere en løgn.
Det er det, man har gjort, og det ville ikke have fået nogen konsekvenser, hvis det var, at Folketinget ikke havde grebet ind dengang.
Jonas Dahl (SF), 2014-05-14:
Tak for det, formand.
Jeg vil også gerne indledningsvis sige, at jeg da glæder mig over, at vi kan tage den her debat i dag.
Jeg har nu svært ved at se, at der egentlig er den store uenighed i den konkrete sag.
Der skal ikke herske nogen tvivl om – og det er der sådan set heller ikke fra SF's side – at det ikke er i orden, at der bliver skabt den her usikkerhed om, om man må lyve for eller vildlede Folketinget.
Det må man ikke.
Det er sådan set også meget klart beskrevet i lovgivningen, og jeg tror sådan set heller ikke, der er nogen her i salen eller for den sags skyld udeomkring, der synes, at det er okay, at man kan lyve for eller vildlede Folketinget.
Det er sådan set helt afgørende, og det er jo også en del af det ansvar, man sidder med som minister.
Derfor skal vi selvfølgelig også sikre os i forhold til den unødige debat, som sidste uges rapport har skabt i forhold til hele diskussionen om, om det så er o.k. med en såkaldt nødløgn.
Og hvad det i øvrigt er for et begreb, kan man så måske have en længere sproglig diskussion om – for mig at se er det stadig væk, i hvert fald sprogligt, et lidt mærkeligt begreb.
Enten er det en løgn, eller også er det ikke.
Derfor er der også behov for, at vi fra Folketingets side selvfølgelig får præciseret, at man skal leve op til det, der egentlig er meget klart beskrevet i ministeransvarsloven, altså at man ikke må lyve for eller vildlede Folketinget eller Folketingets udvalg.
Så derfor vil jeg egentlig også gerne kvittere for, at regeringen og justitsministeren har inviteret til de drøftelser, som vi havde i går.
Og derfor vil jeg som sagt også gerne kvittere for, at man nu allerede har indledt de politiske drøftelser i forhold til at sikre, at vi ikke fremadrettet kan stå i den situation.
Det kan vi fra SF's side tilslutte os, og med de ord skal jeg blot sige, at vi kan tilslutte os det forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører læste op.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-14:
Som flere andre har påpeget, er der jo i den her sag, vi diskuterer i dag, sket, rigtig, rigtig meget: en aflyst tur til Christiania; PET-ansatte, som afslørede i Ekstra Bladet, at ledelsen derude havde misbrugt personfølsomme oplysninger i en kalender; en minister, der havde løjet om årsagen til aflysningen; en minister, der senere havde løjet om løgnen; PET-chefer, som måtte forlade jobbet; embedsmandsundersøgelser osv. osv.
Hele den her misere, som flere andre har sagt, førte til, at vi i Enhedslisten mente, at vi ikke længere kunne have tillid til den daværende justitsminister.
Det var der to grunde til.
Den ene er den, som vi diskuterer meget i dag, og som handlede om den her meget bevidst konstruerede løgn, som blev givet over for Folketinget.
Den anden begrundelse handlede om, at den daværende justitsminister ikke handlede over for PET som underliggende myndighed, da det gik op for ministeren, at der altså var anvendt personfølsomme oplysninger på en måde, som det ikke til at starte med var formålet at anvende dem på.
Det er jo et aspekt, som vi ikke har brugt særlig meget tid på at diskutere, desværre, for det er et aspekt, som også kan vedrøre andre borgere.
Altså, når PET håndterer vores personfølsomme oplysninger, uanset om man hedder Pia Kjærsgaard eller noget andet, kan vi så være sikker på, at det sker med det formål, som de har fået det i hænde?
Det mangler vi sådan set stadig at få undersøgt efter vores mening.
Til gengæld er der jo, som andre også har bemærket, blevet sat en tjenestemandsundersøgelse i gang, og der kunne man jo se, at det var meget tydeligt, at Justitsministeriets repræsentant som Kammeradvokaten, havde nogle holdninger omkring, at de handlinger, som embedsmændene havde medvirket til, var uacceptable.
Jeg vil også sige, at vi i Enhedslisten ligesom mange andre politikere, tror jeg, blev meget overraskede, da der så kom en indstilling fra forhørsledelsen, som altså skabte den her nye retstilstand om en nødløgn, altså en mulighed for, at det kan accepteres, at man lyver over for Folketinget, og at embedsmænd også medvirker til det.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er ganske, ganske uholdbart for Folketingets arbejde, for muligheden for at kontrollere forvaltning og regering, hvis man ikke har tillid til, hvad der kommer ud af embedsværket af svar, og hvad der kommer fra ministre af svar, og derfor skal og må der rettes op på det.
Jeg er glad for, at det er en enighed, der er på tværs af alle Folketingets partier, og jeg synes, at det er hamrende vigtigt, også for vores demokrati helt grundlæggende, at vi så at sige holder snuden i sporet og fokuserer på at få skabt en retstilstand, hvor der kan være tillid mellem Folketing og forvaltning igen.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-14:
Jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren kom herop på talerstolen på et tidspunkt under debatten og sagde, at hvis den her sag opstod igen, nemlig at statsministeren på regeringens vegne blev opmærksom på, at en af regeringens ministre løj over for Folketinget – eller i fremtiden lyver over for Folketinget – så har det den eneste soleklare konsekvens, at den minister ikke kan blive siddende.
Jeg tror, at der er nogle uden for de her tykke vægge på Christiansborg, som tænker: Det der Christiansborg er da en ren børnehave.
De går og siger, at man ikke må lyve, men de accepterer det.
Statsministeren har sådan set accepteret det, indtil der var nogen, der satte foden ned.
Det er da virkelig vigtigt af hensyn til tilliden til Folketinget og politikerne, at det har konsekvenser, når man lyver.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-05-14:
Tak for ordet.
Jeg må starte med på mange stræk at erklære mig enig med de tidligere ordførere.
Det er i sagens natur alfa og omega for, at den parlamentariske kontrol fungerer, at der ikke skabes tvivl om sandhedspligten.
Sagen er sluttet nu, hvad angår de to embedsmænd, men vi bliver nødt til at evaluere det her politisk, og derfor glæder det mig også, at der jo allerede er en dialog i gang mellem partierne.
Jeg tror, at vi kan nå hinanden – det håber jeg, og det forventer jeg – og vi er vist enige om, at begrebet nødløgn ikke skal figurere i den forvaltningsretlige ordbog.
For mig at se
er der to områder, vi skal have kigget på nu.
For det første skal vi have slået helt fast, at det med praksis og præcedens forholder sig sådan, at der fortsat gælder sandhedspligt over for Folketinget.
Med andre ord skal vi altså have neutraliseret den beretning, som kom i sidste uge.
For det andet skal vi have fundet en model her internt i Tinget, så vi undgår en lignende situation i fremtiden.
Vores procedurer for at håndtere fortrolige og følsomme informationer skal gøres bedre.
Det burde kunne lade sig gøre – jeg kan jo pege på, at det allerede sker i nævnet og i kontroludvalget i vid udstrækning.
Jeg tror som sagt, at vi kan nå hinanden, og jeg vil slutte af med at takke stillerne for den her forespørgsel.
Vi vil fra radikal side gå konstruktivt ind i arbejdet om at løse det her, som jeg ser det, fælles problem, og vi kan i øvrigt bakke op om det forslag til vedtagelse, som blev oplæst af Socialdemokraternes ordfører, Trine Bramsen.
Tak for ordet.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Mange tak for det.
Jeg glæder mig uhyre meget over, at vi er enige om, at det er et godt formål at stile mod byer med blandet beboersammensætning, at de både er for dem med de små indtægter og dem med de høje indtægter, for det fremmer den demokratiske dialog og tolerance og indsigt i hinandens liv.
Det er jeg meget glad for.
Til gengæld er jeg meget ked af, at regeringspartierne ikke vil stemme for det her forslag.
Jeg betragter det egentlig – nu er det jo en socialdemokratisk minister, vi har på talerstolen – som en hjælp til Socialdemokratiet, som SF kommer med her, og det skyldes, at den socialdemokratiske overborgmester i København, Frank Jensen, jo har ønsket, at der bliver indført den her mulighed.
Sagen er jo, at Københavns Kommune har råd til det.
De har penge i kassen, og det er jo ikke noget med, at der er nogle kommuner, som bliver tvunget til at bruge denne mulighed.
Den kan selvfølgelig kun bruges af de kommuner, som har råd til det.
Men når nu overborgmesteren i København synes, at det er en rigtig god idé, kunne boligministeren så ikke også synes, det var en rigtig god idé at gennemføre det her?
Men problemet er jo, at nogle af de huslejer givetvis bliver for høje, sådan at folk med små og jævne indtægter ikke kan betale dem, så der er jo en vanskelighed der.
Jeg har bemærket, at boligministerens egen tænketank, Byen 2025 tror jeg den hedder, også har foreslået, at man skal give kommunerne ret til at sælge byggegrunde til almene boliger til under markedspris.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at ministerens egen tænketank har foreslået nøjagtig det samme, som SF har stillet forslag om her?
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg hører på ministeren, at ministeren er glad for 10 pct.
Er det ikke sådan, at med den enorme tilflytning, 77.000 mennesker frem til 2020, så er der ikke boliger, der er til at betale?
Problemet med alment nybyggeri er i forvejen, at det er meget dyrt, så derfor: Hvorfor ikke bruge muligheden og så få sikret de byggegrunde, så der kan bygges, så vi kan få en social balance i København?
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
Det gør altid indtryk, og vi har også en løbende dialog med de seks store byer, som hr. Eigil Andersen ved, også i København.
Men man kan sige, at der faktisk delvis er mulighed for at imødekomme nogle af de her ting i den gældende lov.
For når vi kigger på planlovens § 5, stk. 2, kan vi konstatere, at den indeholder en udtømmende beregning af, hvad det er for nogle forhold, der kan fastsættes i en lokalplanbestemmelse vedrørende det, der reguleres ved anvendelse af enkeltbygninger.
Og anvendelsesbestemmelsen kan alene relatere sig til en ubestemt brugergruppe, men det kan godt være sådan, at der kan fastsættes, at der skal opføres almene ungdomsboliger i betydningen ungdomsegnede boliger eller ældreboliger i betydningen ældreegnede boliger.
Det vil sige, at man ikke udelukkende må bygge for folk med Parkinsons sygdom, men gerne for ældre mennesker.
Det samme gælder på ungdomsboligområdet.
Så der er jo faktisk i planloven mulighed for det her i forvejen.
Så vil jeg sige, at vi synes ikke, det skal være dyrere for det offentlige at bygge flere boliger.
Nu tror jeg, at hr. Lars Dohn skal lade være med at lægge mig ord i munden, jeg ikke har sagt.
Jeg sagde, at der bliver bygget 10 pct.
Jeg sagde ikke noget om, at jeg var glad for 10 pct.
Jeg er glad for den målsætning, Københavns Kommune har om 20 pct., og jeg vil godt sige, at når vi snakker almene boliger for nytilkomne, er det jo i høj grad ungdomsboliger.
Der har jeg jo lige i mit tidligere svar til hr. Eigil Andersen sagt, at der faktisk inden for planlovens § 15, stk. 2 er mulighed for at planlægge at bygge ungdomsboliger.
Så skal jeg også sige, at de fleste grunde, der købes af vores almene boligorganisationer, faktisk tre fjerdedele af dem, bliver købt af private og ikke af kommunerne.
Så der er faktisk muligheder for det, og jeg synes, at det er prisværdigt, at København har nogle meget ambitiøse regler for, hvordan man vil implementere det her.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Med hensyn til bemærkningen om et forvredent boligmarked er det så ikke netop det, vi er i gang med at have nu, ved at nord for København bor de, der enten har valgt de rigtige forældre eller har tegnedrengen i orden, samtidig med at der sker en stadig større koncentration af dårligt stillede i bestemte kvarterer?
Det er i hvert fald det, som et embedsmandsudvalg i Københavns Kommune er nået frem til, fordi de har faktisk arbejdet rigtig grundigt med den her problemstilling.
Så derfor undrer det mig, ligesom det undrer SF's ordfører, at man ikke laver den alliance med de fire store byers socialdemokratiske borgmestre og Lyngby-Taarbæks borgmester.
Christine Antorini (S), 2014-05-15:
Jeg vil godt sige tak for den brede støtte til et Råd for Ungdomsuddannelser.
Jeg tror, det er værdifuldt for os alle.
Og selv om det skal rådgive ministeren, håber jeg også, at alle kan trække på den rådgivning, der kommer fra disse kompetente folk fra miljøet, inklusive den forskning, som også vil være en del af det.
For det betyder, at vi har en mulighed for at se på nogle af de tværgående temaer, hvilket jo ikke er det samme, som at vi skal udviske profilerne på ungdomsuddannelserne, men at vi netop skal se, hvordan de kan give værdi til hinanden på forskellige leder og kanter.
Og der er bl.a. noget af det, som mange er optaget af, og som jeg også selv er optaget af, nemlig at flere og flere begynder at etablere campus, netop for at man kan samarbejde og skabe et stærkt ungdomsuddannelsesmiljø og få endnu flere unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Til Enhedslistens spørgsmål i forhold til UU-centrene vil jeg lige sige, at når de ikke er en del af det, er det jo, fordi de ikke er en interessent; det er en kommunal enhed, som står for vejledningen, og det er grunden til, at de ikke er repræsenteret selvstændigt i det repræsentantskab, der ligger bag rådet.
Så med de ord vil jeg sige tak for modtagelsen af det nye Råd for Ungdomsuddannelser.
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
Det er faktisk sådan, når vi kigger på landsplan, at så er der faktisk de sidste 10 år opført 8.346 ungdomsboliger, og der er opført 24.859 almene ældreboliger, og der er opført 15.938 almene familieboliger, altså i alt lige knap 50.000 – 49.143 – almene boliger.
Kigger man på København separat, kan man se, at der også er et efterslæb her, for der var en årrække, man ikke byggede så meget alment i København.
Men jeg hilser velkommen, at man nu har den ambitiøse målsætning.
Jeg synes, at mulighederne inden for det er gode, og man kan planlægge for ungdomsboliger og for ældreboliger, og jeg synes faktisk, at det er et stykke ad vejen også i de her områder.
Det er jo planlovens § 15, stk. 2, der giver en udtømmende beregning på, at man faktisk gerne må bygge ungdomsboliger og ældreboliger.
Det er der mulighed for at bruge også i Nordhavnen.
Orla Hav (S), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne ønsker at skabe enklere regler for dansk fiskeri.
Det er et ædelt formål, som jeg er sikker på at et bredt flertal har sympati for.
Men der er jo et men, og det har ministeren så glimrende redegjort for: De regler, der bliver efterspurgt, eksisterer jo allerede.
Naturligvis skal en eventuel køber af et fartøj have den fulde information om fartøjet og dets fortrin og mulige minusser.
Et minus kan være i form af tildelte strafpoint for alvorlige tilsidesættelser af vilkårene for fiskeri.
Personligt finder jeg det underligt, at fartøjet på en eller anden måde skal gøres skyldigt i overtrædelser, mens det jo rent faktisk er de mennesker, der fører fartøjet, der begår overtrædelserne.
Det kan naturligvis gøres gældende, at det for at holde økonomi i fartøjet har været nødvendigt at tilsidesætte regler, for at man kunne fange fisk.
Hvis det har den betydning, er det naturligvis relevant, at en køber kan få oplyst eventuelle strafpoint.
Det er da heldigvis heller ikke tilfældet, for det, der efterspørges, er allerede en realitet i dag.
Anden del af forslaget handler om at give fiskerne mulighed for at afvige standardprocedurer ved anløb af havn med last.
Skulle it og telefon svigte, ønsker forslagsstillerne, at fiskerne kan bruge papir og blyant for at opfylde forpligtelsen til at orientere myndighederne om fangsten og dens sammensætning.
Også denne mulighed eksisterer i dag, om end den sjældent bliver brugt.
Heldigvis har lovgiverne været ude med rettidig omhu for at sikre, at fiskerne har en solid værktøjskasse til at håndtere dagligdagen og de ting, der afviger fra dagligdagen.
Socialdemokraterne kan således ikke støtte forslag nr. B 95, og vi er dybt forundrede over, at det her beslutningsforslag fremsættes.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget om regelforenkling i dansk fiskeri er et beslutningsforslag, som, som nævnt, indeholder to punkter.
I forhold til det omkostningsneutrale var intentionen med beslutningsforslaget, at man fik fremsat nogle forslag, som man i hvert fald ikke kan skyde over på økonomi eller bureaukrati eller andet, det vil nemlig mindske bureaukratiet.
Og vi kan så forstå, på glædelig vis, som det også er nævnt, at den første del af de bekymringer, som branchen har nævnt, når vi har talt med den, er der taget hånd om, eller også er der i hvert fald en opgave i forhold til at videreformidle mulighederne for at få oplyst point i forbindelse med en handel.
Det glæder vi os over, og vi kan selvfølgelig få det endeligt afklaret i forbindelse med udvalgsarbejdet, så det ikke er noget problem.
Det, der så til gengæld undrer Venstre meget, er, at regeringen – eller regeringspartierne og sådan set også SF og Enhedslisten, som så ikke har været her, men det må vi afvente, i hvert fald også SF – er stærkt afvisende, i forhold til at den anden del bygger på, at vi ikke ønsker, at fiskerne skal gå glip af en havdag på grund af tekniske udfordringer.
Hvis nu elektronikken svigter eller driller klokken meget tidligt om morgenen, hvor fiskerne tager på vandet, er det meget uheldigt, at man skal ind og søge om tilladelse for at tage ud at fiske.
Det opmærksomme folketingsmedlem, som jo så også sidder i salen her, konstaterer så, at den her mulighed for en dispensation allerede er der, men forskellen er ret markant, i og med forskellen er, om man skal indrapportere det, eller om man skal ansøge om det.
Tager man af sted meget tidligt, er det selvfølgelig ikke muligt at undgå at gå glip af en havdag, og det er det, vi ønsker at imødegå.
Der er ikke nogen fiskere, der vil misbruge det her, i og med man fortsat har et bureaukratisk arbejde i forhold til at indrapportere.
Så det er jo ikke noget, der gør det nemmere, men man sikrer simpelt hen fiskerne med mandskab, at de undgår et eventuelt tab af en havdag.
Vi har tidligere foreslået ting her fra Folketingets talerstol, som var omkostningsneutrale for staten, for at fremme fiskeriets muligheder.
Vi har tidligere i dag og de foregående dage også diskuteret en del fiskeripolitik for at fremme rammevilkårene.
Her har vi altså i hvert fald en halvdel af et beslutningsforslag, som er hundrede procent omkostningsneutralt – det håber vi virkelig at regeringen og regeringsstøtterne vil overveje en ekstra gang i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så vi håber på en venlig behandling i udvalgsarbejdet, så vi kan være med til at understøtte dansk fiskeri.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-15:
Tak for det.
Radikale Venstre er tilhængere af at gøre det nemt og smidigt at drive virksomhed i Danmark.
Vi er altid med på at forenkle de gældende regler, især når de skaber unødigt bøvl for den enkelte virksomhed.
Vi har derfor stor sympati for forslag om forenkling, især når der ikke sættes andet over styr.
Når vi alligevel ikke kan støtte det fremsatte forslag, handler det om, at vi ikke kan se, at forslaget i praksis forenkler reglerne.
Som ministeren netop har redegjort for, får man allerede i dag oplyst et fiskerfartøjs strafpoint, både når pointene uddeles og ved den anmodning, der måtte være i forbindelse med et salg.
Det betyder, at man allerede får eller kan få oplyst strafpoint.
Der er altså ingen forenkling her.
Ligeledes redegjorde ministeren for, at det i dag er muligt at få tilladelse til fiskeri, hvis det elektroniske logudstyr er defekt, på den betingelse, at det er bragt i orden inden næste tur.
Der gives her meget få afslag ved anmodninger i dag, og i praksis er det meget enkelt at få tilladelse.
For sidstnævnte forslag er der tilmed nogle meget fornuftige EU-regler, som sikrer, at man ikke kan forlade en havn med defekt udstyr uden tilladelse.
Når man vil forenkle regler, mener jeg at det skal gøres målrettet der, hvor der findes huller, og hvor hverdagen i erhvervet er administrativt tung eller unødig bøvlet.
Det mener vi ikke er tilfældet her, og vi ser ikke, at forslaget i praksis forenkler reglerne.
Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.