Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Det her er jo en af de sager, hvor man meget, meget tydeligt kan se forskellen på det nuværende flertal i Folketinget, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, og så det flertal, der tegner sig efter næste valg med Socialdemokratiet, Radikale, SF og Enhedslisten, hvor det nuværende flertal ønsker at give skattelettelser til godsejere og store landmænd ud fra den betragtning, at deres indkomst stiger mindre, end de havde forventet; ikke at deres indkomst falder, men deres indkomst stiger mindre, end de havde forventet.
Man kommer ikke med nogen begrundelser for, hvorfor lige præcis den her lille gruppe i Danmark skal have de skattelettelser, som ingen andre i dette land kan forvente at få, hvis deres indkomst stiger mindre end forventet på grund af politiske indgreb.
Tværtimod er der masser af mennesker, der i denne tid må opleve, at de ikke har råd til det, som vi ellers normalt i vores velfærdssamfund betragter som noget, der er helt normalt, nemlig at kunne købe bare et lille juletræ, bare en lille julegave, bare en lille smule konfekt til sine børn.
Det kan de ikke, fordi Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har skåret så dybt i kontanthjælpen, at der ikke er råd til selv de mest basale ting.
Mange andre mennesker går i denne tid og ser på, om de overhovedet har råd til at betale huslejen, eller de må gå ind i det nye år med en forventning om at blive sat ud af deres bolig.
Det synes man ikke fra Dansk Folkeparti, Venstre og Konservatives side at der er nogen grund til at gøre noget ved, nemlig at folk mister deres bolig på grund af de love og regler, som man har indført.
Men når godsejere og store landmænd kan se frem til, at de får mindre i støtte, end de havde forventet, så går man ind og giver skattelettelser, som samlet beløber sig til milliarder.
Med det lovforslag, som vi behandler nu, er det 60 mio. kr., man giver i skattelettelser.
Tidligere har det været endnu mere, men bare de 60 mio. kr. ville, hvis man fordelte dem på de 30.000 børn, der lever under fattigdomsgrænsen, give omkring 2.000 kr. pr. barn. Det skulle være nok til, at de både kan holde jul, kan komme med til den nytårsfest, som Venstres finansordfører inviterede alle borgere i Danmark med til, og også kunne have råd til at få det vintertøj og vinterstøvler, som mange af dem mangler.
Men desværre er der ikke meget, der tyder på, at de kan se frem til den hjælp fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Tværtimod kunne vi høre fra Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard, under andenbehandlingen, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at landbruget burde have en endnu større skattelettelse.
Det løfte, som Dansk Folkeparti kom med til deres vælgere for få måneder siden, om, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for skattelettelser, holdt ikke særlig længe.
Og ifølge hr. Poul Nødgaard vil man endda give endnu større skattelettelser end det, regeringen har lagt op til, for hr. Poul Nødgaard ville gerne fuldstændig fjerne grundskylden fra landbruget, så de slet ikke skulle betale den skat.
Så er der nogle, der har talt om, at det er, fordi man i andre lande ikke har grundskyld, og at vi skal sikre dansk landbrug nogle ordentlige konkurrencevilkår.
Enhedslisten har masser af forslag til at give langt bedre vilkår til dansk landbrug, så vi kan få ordentlige fødevarer af høj kvalitet og produceret på en bæredygtig måde.
Men man forfølger den tanke, som regeringen og Dansk Folkeparti kommer med, om, at hvis der er erhverv, som har en anden beskatning, end man har andre steder i verden, så skal den skat sættes ned.
Så er der godt nok mange skatter, der skal sættes ned, og så er spørgsmålet: Hvem skal så betale til fællesskabet?
Hvem er det så, der skal betale for den velfærd, som man ellers går ud og lover borgerne?
Derfor kunne det være rart at høre fra Dansk Folkeparti: Hvem er det, der skal betale for velfærden fremover?
For vi kan forstå, at det i hvert fald ikke er landbruget, der skal være med til at betale til velfærden.