runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Jamen altså, til ministerens betragtninger over, at det kan have en effekt, hvis nogle mennesker kommer i job, vil jeg kort sige, at det vel kun har en effekt derved, at der rent faktisk skabes nye job.
Og hvis de her mennesker bare kommer ud i nogle job, som alligevel var der, til en lavere løn, har det jo ikke nogen god effekt, for så skal man jo bare betale dagpenge eller kontanthjælp til en dansk lønmodtager, som så ikke fik det pågældende job.
Så ministeren må vel være enig i, at det, det i virkeligheden handler om, er øget jobskabelse, og at det nødvendigvis ikke er at skifte dem ud, der har et job, med nogle andre.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg vil også meget hellere mødes med ministeren ovre i Justitsministeriet, hvor vi kan finde ud af tingene sammen, hvor vi kan lave aftaler, og hvor vi forhåbentlig kan finde frem til noget, der kan munde ud i, at vi får smidt nogle af de her kriminelle røverbander ud af Danmark, og at vi aldrig kommer til at se dem igen i vores land.
Det vil jeg rigtig glæde mig til.
Men jeg vil så spørge ministeren, om det ikke var en mulighed i samme forbindelse at gå ind og skærpe grænsekontrollen, for vi hører jo fra tid til anden om de her bander, der kommer igen.
De bliver dømt, de bliver smidt ud, og så kommer de igen.
Er det ikke en god idé?
Kunne man ikke forestille sig, at man satte en prop i hullet, om jeg så må sige, ved at sige, at vi så skal skærpe grænsekontrollen betydeligt oveni?
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Jeg er jo nødt til at sige det, som det er.
Det er dybe spor, der bliver lagt ud.
Sagen er, at det her er en hovedprioritet.
Derfor har vi også måttet sprænge banken, om jeg så må sige, prøve på at få lagt nogle nye tanker frem, bl.a. at etablere fængselspladser eller sågar fængsler i udlandet.
Der må jeg også sige ærligt til hr. Peter Kofod Poulsen, at det jo ikke er noget, jeg kan løse på en formiddag.
Det er noget, der kræver forhandlinger med de pågældende lande, eventuelt involvering af private firmaer etc., men jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi sætter os ned og finder egentlige, virksomme løsninger.
Så gør det måske ikke noget, at det tager lidt længere tid, når bare det projekt kommer til at virke ordentligt.
Så der vil både være initiativer på den korte bane, men også på den lange, så vi får gjort noget reelt og virksomt ved de her problemer og ikke bare mødes onsdag efter onsdag i Folketingssalen og forsikrer hinanden om, at det her også er for galt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Det sidste har ministeren i hvert fald fuldstændig ret i.
Jeg glæder mig utrolig meget til, at vi skal diskutere de her ting nøje og jo gerne inden sommerferien, så vi hurtigt kan komme i gang med de nødvendige initiativer.
Jeg kan sige, at vi jo har været frustrerede over, at det her emne nærmest har stået på standby i den årrække, hvor venstrefløjen havde magten og serveretten i dansk politik.
Der skete ikke særlig meget, var vores indtryk, altså, man lod stå til på det her område, og det er ret afgørende for os, at når der kommer folk udefra til Danmark, begår kriminalitet, en stor del har ingen tilknytning til Danmark overhovedet, at så ser man altså, at de sidder rundtomkring i fængslerne, de bliver måske ikke engang sendt hjem igen, og hvis de bliver sendt hjem igen, betyder den manglende grænsekontrol, at de kan være her ugen efter og begå ny grov kriminalitet.
Det er bare ikke godt nok.
Det skal der slås hårdt ned på.
Jeg vil egentlig gerne spørge ind til hele det her spørgsmål om at drive fængsler i andre lande, hvilket vi som udgangspunkt er meget positive over for, altså alt, hvad der kan få kriminelle udlændinge sendt ud af Danmark, er som udgangspunkt et initiativ, vi vil se med velvilje og interesse på.
Men hvad er tidslinjen?
Hvad er tidshorisonten i det her?
Hvor effektivt forventer ministeren at det kan være?
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Der skal sættes hårdt og konsekvent ind over for kriminelle udlændinge.
Vi vil ikke finde sig i, at f.eks. tyvebander skaber utryghed i Danmark, for det krænker både respekten og retfærdigheden.
Med den nye politiaftale, som jo bl.a. er indgået med velvilje fra Dansk Folkeparti, har vi afsat midler til at styrke indsatsen over for indbrud og den grænseoverskridende kriminalitet.
Aftalen betyder, at der baseret på den nuværende såkaldte Task Force Indbrud kommer to tværgående efterforskningsfællesskaber i henholdsvis det østlige og det vestlige Danmark.
Efterforskningsfællesskaberne skal styrke den samlede indsats over for indbrudskriminalitet.
Det gælder ikke mindst i forhold til østeuropæiske tyvebander.
Ligeledes er der tilført øget mandskab og nyt udstyr til politiet.
Men indsatsen handler ikke kun om efterforskning.
Når de kriminelle udlændinge er dømt og udvist af Danmark, skal de ikke sidde og fylde op i danske fængsler.
Vi skal sikre, at så mange udvisningsdømte som muligt sendes ud af landet, og derfor har jeg varslet en ny indsats over for de kriminelle udlændinge i danske fængsler.
Det er konkret fire spor, hvor de juridiske og praktiske muligheder for at styrke indsatsen nu afsøges.
Det drejer sig om etablering af fængsler eller fængselspladser uden for Danmark, udvisningsdømtes forhold under afsoning i Danmark, ændring i reglerne om prøveløsladelse med henblik på hurtigere hjemsendelse og styrket samarbejde med hjemlandene med henblik på at få flere udvisningsdømte til at afsone i deres hjemland.
Jeg forventer at have et oplæg klar inden sommerferien, og jeg er helt sikker på, at også spørgeren ser frem til, at vi indleder drøftelser om det pågældende spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Hvilke initiativer påtænker ministeren at iværksætte for at dæmme op for de kriminelle østeuropæiske tyvebander, som plager Danmark?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Se, der skiller vandene jo også, for vores udgangspunkt er, at de faktisk ikke skal komme her.
Og der synes jeg bare, at det ville være så velgørende, hvis regeringen ligesom ville understøtte det budskab, der kommer fra den britiske regering, om, at man godt kan sætte spørgsmålstegn ved nogle af de her konventioner.
Vi kan jo ikke have en situation, hvor det kun er – hvad? – 17 pct. af syrerne, der arbejder.
Det er jo en kæmpe udgift for vores samfund, og derfor synes jeg, der er behov for, at regeringen revurderer det her spørgsmål om, hvorvidt flygtninge nødvendigvis skal gøres til indvandrere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Uden at jeg kender til undersøgelser om motivationen til at vælge Danmark som land – det har jeg ingen forudsætninger for – så mener jeg dog at kunne sige, at de der bestræbelser, der har været, f.eks. ved at bringe en annonce i nogle arabisksprogede lande, jo klargør, at Danmark ikke bare er et land, man kommer op til.
Jeg mener, at vi er nødt til at holde fast i det her synspunkt, altså at dem, der kommer til Danmark, som ikke har konventionsbeskyttelse og altså er individuelt forfulgte, er folk, der kan tage et arbejde her i landet.
Det er jo det, vi har brug for, nemlig at få kvalificeret arbejdskraft ind.
Og vi har brug for, at de mennesker, der kommer her til landet, bliver aktive skatteydere i stedet for at skulle leve et helt liv på offentlig overførsel.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Jamen det sidste er jeg faktisk rigtig glad for at høre, nemlig at vi skal til at begynde at tænke på, om ulandsbistanden kan bruges som pressionsmiddel.
Altså, den konservative Theresa May, indenrigsminister i den britiske regering, har jo sagt, at hun sådan set er parat til at opsige både flygtninge- og menneskerettighedskonventionen for at komme ud over det problem, der hedder, at man kan få konventionsbestemt ret til at blive i et land, ja, nærmest for tid og evighed.
Er ministeren ikke enig i, at hvis man rent faktisk sendte det signal, altså at man ikke kunne blive her i Danmark, så ville det faktisk have en gavnlig effekt på finanserne, fordi der simpelt hen ville komme færre som følge af det klare budskab?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg er jo enig med spørgeren i, at hovedprioriteringen skal være at standse eller begrænse tilstrømningen til Danmark.
Det er jo også det, vi i fællesskab har gjort med mange af de initiativer, jeg nævnte her, for det er hovedprioritering nummer et.
Det er så klart, at der er et par grupper af flygtninge, der er dem, der opfylder konventionerne og har krav på beskyttelse, men en hel del af det, vi oplever i øjeblikket, er migranter.
Det er mennesker, som kommer og søger arbejde, og som jo ikke opfylder kravene i konventionerne om at være individuelt forfulgt.
Vi kan selvfølgelig gøre noget, men jeg tror faktisk, det er vigtigt, at vi er en række lande, der i fællesskab understreger den forpligtelse, de lande har til at tage deres egne statsborgere tilbage, også ved at bruge f.eks. udviklingsbistanden som et pressionsmiddel.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Altså, nu ved jeg godt, at der i Danmark er noget, der hedder midlertidige opholdstilladelser, men faktum er jo, at integrationsministeren ikke har kunnet opregne et eneste eksempel på en person, der rent faktisk er blevet udvist af Danmark, fordi der eksempelvis var opnået fred i vedkommendes hjemland, mens vedkommende havde midlertidig opholdstilladelse i Danmark.
Det gør jo i virkeligheden, at det med at tale om midlertidighed bliver et spil om ord, fordi der i virkeligheden ikke er meget midlertidighed over det.
Jeg synes jo gerne, at regeringen i stedet for at have den målsætning om, at så mange flygtninge som muligt skal i arbejde, skal have en anden målsætning, der hedder, at så mange flygtninge som overhovedet muligt skal tilbage til deres hjemlande.
For sagen er jo den – som vi også fik belyst i et tidligere spørgsmål – at det her koster enorme mængder penge.
Jeg kan også konstatere, at KL har regnet sig frem til, at alene det at bygge boliger til alle de her mennesker vil koste et sted mellem 65 og 85 mia. kr.
Hvis man lægger det til de 48 mia. kr., som integrationsministeren tilkendegav at det kostede, er vi oppe på 113 mia. kr.
I går havde vi en hastebehandling her i Folketinget om at stoppe et solcelleanlægsprojekt, som var løbet løbsk, som akkumuleret over nogle år vil koste 11 mia. kr.
Så må man da sige, at der vel er noget større grund til at stoppe det her, som er løbet løbsk frem mod 2020 med måske 113 mia. kr.
Der synes jeg sådan set, at der er behov for, at regeringen og også finansministeren, som jo sådan set er regeringens, kan man sige, vagt ved pengepungen, også erkender, at det her simpelt ikke kan blive ved.
Spørgsmålet er så i virkeligheden: Ville det ikke – også ud fra en ren økonomisk synsvinkel – være bedre simpelt hen at sige til folk, som kommer hertil, at de ikke kan forvente at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark, for ville det egentlig ikke have en effekt i forhold til tilstrømningen, hvis folk fik det budskab?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Nej, men jeg skal prøve at besvare det her spørgsmål efter bedste evne, selv om jeg jo ikke er udlændinge- og integrationsminister.
Og for alle tre typer af flygtninge gælder, at de opnår en midlertidig opholdstilladelse, som gælder for højst 2 år ad gangen.
Her er det, at regeringens målsætning er, at så mange flygtninge som muligt skal i beskæftigelse.
De har jo en opholdstilladelse og dermed en ret til at opholde sig her i landet.
Derfor bør de efter vores opfattelse også bidrage til det danske samfund frem for at ligge skatteyderne til last.
Vi har – og det har vi jo gjort i fællesskab – indført integrationsydelsen, vi har nedsat de kontante ydelser til asylansøgere, begrænset varigheden af de midlertidige opholdstilladelser, udskudt retten til familiesammenføring, skærpet adgangen til permanent opholdstilladelse, og vi har såmænd også her indført en midlertidig grænsekontrol.
Så jeg mener, vi har taget en lang række initiativer, der kan fremme en positiv udvikling.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Det lyder således: Mener ministeren som beskrevet på Finansministeriets hjemmeside under rubrikken »Øget flygtningetilstrømning lægger pres på de offentlige finanser« den 19. april 2016, hvor der står, at – og jeg citerer – »vi står over for en stor udfordring de kommende år, hvor det stigende antal flygtninge lægger pres på de offentlige finanser.
Derfor er det afgørende, at vi som samfund løfter opgaven med at få flere flygtninge i arbejde, så de kan bidrage til og blive en del af det danske samfund«, dermed, at en flygtning allerhelst skal gøres til indvandrer?
Mener ministeren som beskrevet på Finansministeriets hjemmeside under rubrikken »Øget flygtningetilstrømning lægger pres på de offentlige finanser« den 19. april 2016, hvor der står, at »vi står over for en stor udfordring de kommende år, hvor det stigende antal flygtninge lægger pres på de offentlige finanser
Derfor er det afgørende, at vi som samfund løfter opgaven med at få flere flygtninge i arbejde, så de kan bidrage til og blive en del af det danske samfund«, dermed, at en flygtning allerhelst skal gøres til indvandrer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Men vi har jo flere paradoksproblemer i dansk beskæftigelsespolitik.
Men tilbage bliver det danske arbejdsmarkedssystems kvalitet.
Så ufortalt er der en barriere i den mindsteløn, vi har.
For enten kan man klare at tjene mindstelønnen, eller også er man henvist til livet på offentlig forsørgelse, og det er her, jeg mener, at den trepartsaftale, der er lavet, skaber den der trædesten, der gør, at de får en chance for at få et arbejde.
Jeg tror nu, at det her er et meget komplekst område, fordi det naturlige jo ville være, at danske ledige tog de ledige job, der er i Danmark.
Det ville jo løse en hel del af de problemer, vi har.
Og der kan man sige, at det næste logiske skridt er, at de mennesker, der så får tilkendt flygtningestatus i Danmark og dermed får opholdstilladelse, også kommer ud og tager de ledige jobs, vi har.
Så det er jo en konfliktfyldt ting, vi har her, men vi må bare holde fast i, at vi skal begrænse tilstrømningen til Danmark.
Når folk så er blevet godkendt og har fået ophold, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få dem i arbejde.
Karen Ellemann (V), 2016-05-04:
Det er forholdsvis let at bekræfte, fordi satspuljemidler er satspuljemidler, og satspuljemidler er ikke noget, der kan bruges til at finansiere en bro over et eller andet sund i det her land, hvis man nu synes, man skulle bygge den.
Det er midler, der er målrettet lige præcis gruppen af sårbare mennesker i det her land.
At begynde at tage hul på satspuljeforhandlingerne nu her den 4. maj ville være forkert af mig, men jeg er fuldt ud klar over, at der netop på baggrund af den analyse, som spørgeren også henviser til, og som jeg selv offentliggjorde i går, jo er et helt konkret problem i forhold til at nedbringe antallet af voldsepisoder på landets bosteder.
Og det er derfor, at arbejdet med at lave nationale retningslinjer er igangsat.
Yildiz Akdogan (S), 2016-05-04:
Tak for det.
Det er lidt interessant, at ministeren siger, at man allerede er i gang med at lave en handlingsplan, og at den nok skal afhjælpe volden.
Man kan så sige, at når man ser på ministeriets egne sådan analyser, er det sådan, at antallet af politianmeldelser af vold mod offentligt ansatte på botilbud faktisk er fordoblet fra 2005 til 2013, så det bliver spændende at se, om ministeren får ret.
Er det sådan, at ministeren vil prøve at prioritere, at pengene bliver på socialpsykiatridelen, altså at de ikke bliver brugt til alt mulig andet, f.eks. skattelettelser?
Karen Ellemann (V), 2016-05-04:
Jeg synes, det er fin timing, at spørgeren netop viser den pjece, som FOA, Socialpædagogerne og Dansk Socialrådgiverforening osv. har udgivet i fællesskab med nogle forslag.
Jeg holdt møde med alle parterne i går sammen med min kollega, sundheds- og ældreministeren, hvor vi fik lejlighed til at tale mere dybdegående om de mange forslag, men også de mange spørgsmål, der følger af lige præcis den pjece.
Noget af det, der er vigtigt at få sagt, er, at vi faktisk i satspuljeaftalen tilbage fra forrige år afsatte midler til netop at lave nationale retningslinjer, der skal reducere vold på botilbud.
Det arbejde er i gang.
Så meget af det, der foreslås i den pjece, er lige præcis det, der skal blive resultatet af udarbejdelsen af de nationale retningslinjer.
Og det arbejde er som nævnt i gang.
Det er også et arbejde, der er finansieret netop via satspuljen, hvor alle de partier, der er med i satspuljeaftalen, har støttet det.
Yildiz Akdogan (S), 2016-05-04:
Jeg håber også, at ministeren vil arbejde for, at det ikke kun bliver gennem satspuljen, man løfter socialpsykiatrien, men at man måske kunne finde nogle andre midler til at kunne løfte området.
Det er der jo i den grad brug for.
Apropos det vil jeg høre ministeren: Nu skal der jo forhandles – og det ønsker ministeren også – med en ambition om, at der skal være færre projekter, men med flere penge.
Og nu er det sådan, at der har været sådan en national handlingsplan mod vold, hvori forskellige organisationer som bl.a. Dansk Socialrådgiverforening og Socialpædagogerne er fremkommet med det synspunkt.
Er det sådan, at ministeren kunne overveje at bruge nogle af de penge eller arbejde for, at nogle af pengene kunne gå til den her nationale handlingsplan, som kommer med nogle konkrete forslag om, hvordan man netop kan forhindre vold og endda drab i at forekomme?
Karen Ellemann (V), 2016-05-04:
Jeg vil gerne starte med at sætte spørgsmålstegn ved de beregninger, som fru Yildiz Akdogan står med, på baggrund af TV 2's redegørelse af det.
Det vil jeg meget gerne have lov til at vende tilbage med med et teknisk svar på, for jeg kan ikke genkende de tal.
Det er meget, meget vigtigt at sige, at satspuljen alt andet lige i det store billede kun udgør en meget, meget lille procentdel af de penge, der bruges til psykisk sårbare mennesker og i det hele taget til udsatte grupper i Danmark.
Det er et vigtigt budskab.
Det næste vigtige budskab, som også var den første del af min besvarelse, er: Nej, pengene er ikke gået tabt.
Yildiz Akdogan (S), 2016-05-04:
Tak for svaret.
Heraf er 91 mio. kr. bortfaldet – de er simpelt hen bortfaldet!
Det viser den her gennemgang af statsregnskabet, som TV 2 har lavet.
Det var penge, som var blevet sat af til flere akutte behandlingstilbud på modtagelsescentre og flere sociale botilbud.
Apropos sociale botilbud har der jo været en række tragiske sager, senest med en ansat, der mistede livet på grund af en psykisk ustabil person.
Derfor virker det også endnu mere ærgerligt og et eller andet sted absurd, at pengene, når de er afsat til det formål, ikke bliver udmøntet.
På den konkrete post sociale tilbud er det ca. 48 mio. kr., som er bortfaldet i 2015, og på posten omprioritering af psykiatrien er det 19,6 mio. kr., der ikke er blevet brugt.
Så er det rigtigt, når social- og indenrigsministeren siger, at noget af det kommer tilbage, og at vi nok skal forhandle, og at vi vil prøve målrettet at kigge på det, men jeg vil bare igen, set i lyset af at vi har mistet en 57-årig kvinde, spørge, om det ifølge ministeren er tilfredsstillende, at satspuljemidler, der er øremærket på psykiatriområdet, ikke bliver udmøntet til det, der var hensigten med dem.
Synes ministeren, at det er tilfredsstillende?
Karen Ellemann (V), 2016-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indledningsvis sige, at de dybt tragiske begivenheder, som jeg et eller andet sted antager ligger til grund for det her spørgsmål og også de næste par spørgsmål, jo naturligvis er helt uacceptable hændelser.
Derfor kan det virke ret paradoksalt, at der så ligger uforbrugte satspuljemidler vedrørende psykiatriområdet.
Det er et bredt flertal i Folketinget, der gennem årene har prioriteret en del af satspuljen på socialområdet til mennesker med psykiske lidelser og psykisk sårbarhed, og nogle gange bliver alle pengene ikke brugt, enten fordi en konkret pulje ikke er blevet søgt, eller fordi de projekter, der så har været i gang, har brugt færre penge end planlagt.
Og der er det vigtigt for mig at understrege, at langt de fleste midler, som bliver afsat i en satspuljeprioritering, rent faktisk også bliver brugt til formålet.
Det er jo derfor, vi afsætter pengene.
Og det er jo så de uforbrugte penge fra satspuljen, som man hvert år på ny forhandler om, i forhold til hvad man mener pengene skal bruges til for at hjælpe udsatte grupper i samfundet.
Men jeg er helt enig i, at det så vidt muligt skal sikres, at de midler, der bliver afsat, også bliver brugt til formålet, og her er det enormt vigtigt, at vi, når vi forhandler om at afsætte midler, også baserer det på solid viden om, hvad det er, der er brug for, sådan at vi sikrer, at der rent faktisk også er efterspørgsel efter de konkrete midler.
Det er også bare for ganske kort at sige, at min ambition i forhold til de satspuljeforhandlinger, vi har, også fremadrettet, er, at vi bliver i stand til at afsætte penge til færre, men større projekter, som vi ved er nogle projekter, der har en reel effekt derude.
Det var det, jeg arbejdede for sidste år, da vi sammen lavede satspuljeaftaler, og det vil jeg altså også gøre i de kommende år, og det gælder ikke kun, når vi taler om psykiatriområdet, men er sådan en helt generel tilgang til satspuljen.
Yildiz Akdogan (S), 2016-05-04:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at gøre, for at vi ikke igen kommer til at stå i en situation, hvor satspuljemidler øremærket psykiatriområdet ikke kan finde anvendelse og bliver sendt retur, selvom der er et stort behov på området?
Hvad agter ministeren at gøre, for at vi ikke igen kommer til at stå i en situation, hvor satspuljemidler øremærket psykiatriområdet ikke kan finde anvendelse og bliver sendt retur, selvom der er et behov på området?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til TV 2’s artikel »Efter flere drab på bosteder: Millioner af kroner bliver aldrig anvendt« af 18. april 2016.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-04:
Jamen det vil jeg da gerne takke for, og så vil jeg bare sige, at det jo bl.a. er det, der er formålet med, at man kan stille spørgsmål.
Og den her sag var ikke kommet op på mit skrivebord, hvis hr. Rasmus Prehn ikke havde spurgt om det her, for jeg har ikke læst artiklen, og så havde vi ikke haft den her meningsudveksling.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-04:
Jeg tror ikke, jeg vil spørge mere, men simpelt hen kvittere for skatteministerens gode og konstruktive måde at håndtere det her på.
Jeg er glad for, at den problemstilling, jeg rejser, bliver taget alvorligt, og at skatteministeren som vanligt, som jeg kender ham fra Nordjylland, går konstruktivt og problemløsende ind i det.
Det er en fornøjelse, og jeg håber på, at vi kan holde tæt kontakt om det her, så vi får fundet en løsning, der er bedre for miljøet end den, der er i øjeblikket.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-04:
Nu er det jo Danske Havnes forslag, så jeg tror, det vil være lettest, hvis de kontaktede mig, sendte et brev eller noget andet.
Så skal jeg selvfølgelig kigge på det.
Det, man jo også må have for øje i den her sag og andre, er proportionerne, altså hvor meget affald der bliver samlet op.
Nu er det 475 kr. pr. ton, og jeg ved ikke, hvor meget affald der bliver samlet op i danske havne, og hvor stort et problem det her udgør.
Hvis det er meget affald og man vil løse det ved at lave en fritagelse, som jo er én model, og den, som hr. Rasmus Prehn peger lidt i retning af, så kræver det jo noget administrativt bøvl at opgøre det ene og det andet, og der skal man kigge på, om den administrative opgave og arbejdsbelastning står mål med, hvor meget der egentlig bliver betalt i afgifter.
Så kan vi jo kigge på det.
Vi bliver ikke politisk uenige om, at det kunne være en god idé at finde en god løsning på det her.
Og det kigger saneringsudvalget så på.