runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Det, der for mig og også for mange økonomer, kan jeg se, er det store problem, er, at vi ikke kan besætte de ledige job, der er i Danmark.
Det er den største trussel mod vores velfærd i Danmark, for hvis man ikke kan besætte stillingerne, så må arbejdsgiveren jo enten sige nej til en ordre, eller også bliver den flyttet til udlandet.
Der er logikken fra min side, at når der er fuldtidsjobsøgende og ledige fuldtidsstillinger, så skal man jo søge over og få en fuldtidsstilling.
De arbejdsgivere må så indrette arbejdet på en anden måde, og jeg tror også, at man, når vi ser på havnene, i mange havne har fundet andre måder at have medarbejdere på end det gammeldags løsarbejdersystem.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Den, der råber højest, har jo ikke nødvendigvis ret, og derfor må man bare konstatere, da beskæftigelsesministeren i det forrige spørgsmål begyndte at stå og råbe op om, at der hvert eneste år var kommet flere penge ud til kommunerne, at der også er kommet flere børn, og at der er kommet flere ældre.
Samlet set må vi bare sige, at der er kommet så mange flere børn og så mange flere ældre, at serviceniveauet er faldet ude i kommunerne, uanset hvor højt beskæftigelsesministeren råber i den sag.
Nu taler beskæftigelsesministeren om, at der er nogle virksomheder, der udnytter de supplerende dagpenge, og det tror jeg måske han har ret i.
Derfor vil mit forslag være, at vi i stedet for at straffe de der mennesker, som er nødt til at have et job for at kunne betale terminerne og betale regningerne, så lad os da straffe virksomhederne, så lad os indføre et system, hvor vi siger, at en virksomhed, som har en medarbejder, som efter 3 måneders ansættelse skal have supplerende dagpenge, så skal betale et gebyr til staten på 1.000 kr. eller 1.500 kr. om måneden. Var det ikke et forslag, der dermed fik straffet de virksomheder, som udnytter de supplerende dagpenge, i stedet for at straffe de enkelte lønmodtagere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg må gentage: Vi afskaffer ikke de supplerende dagpenge.
Og sådan vil vi kunne nævne en lang række eksempler.
Det, vores forslag går på, er der, hvor der er en uhellig alliance mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren, og jeg kan bekræfte, at der er arbejdsgivere, der spekulerer i det.
Jeg får flere henvendelser fra arbejdsgivere, som er stærkt fortørnede over, at deres medarbejdere bliver anvist fuldtidsarbejde, for nu har de været vant til at have dem gående og bruge dem, når de har haft brug for dem.
Til det er at sige: Der er 66.000 ubesatte stillinger i Danmark i dag, og vi kan ikke have, at de stillinger ikke kan blive fuldtidsbesat, når der er lønmodtagere, der er fuldtidsjobsøgende.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Det kan jeg sådan set godt et eller andet sted være enig i.
Det var så bare heller ikke det, jeg spurgte om.
Jeg foreslog ikke, at det skulle være for dem, der havde frigørelsesattester, at man lavede den forskel, som ministeren taler om.
Jeg taler om alle arbejdsgivere, der har en medarbejder ansat, som skal have supplerende dagpenge.
På den måde fik vi måske egentlig fat på de der virksomheder, som jeg er enig med beskæftigelsesministeren i at vi ikke kan have udnytter vores dagpengesystem.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Man kan også indvende imod en afgift, at det, at vi indfører en afgift, ligesom blåstempler, at man så nu som arbejdsgiver har ret til at benytte sig af supplerende dagpenge.
Ved at man indfører en betalingsordning, kan man sige: O.k., så behøver jeg ikke at indrette arbejdet på en anden måde, for nu har jeg betalt for det.
Jeg vil gerne det til livs, at der i nogle tilfælde er en uheldig alliance mellem arbejdsgiver og lønmodtager om, at det er a-kassen, der betaler gildet.
Rasmus Prehn (S), 2008-02-27:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at kommunerne som konsekvens af regeringens politik straffes økonomisk for at overføre penge fra det ene år til det andet, hvis et byggeprojekt eksempelvis bliver forsinket, når denne stramme styring kan tvinge kommunerne til besparelser på eksempelvis skolerenoveringer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Regeringen mener ikke, at der bør indføres en afgift på frigørelsesattester.
Grunden er, at forslaget vil ramme skævt i forhold til arbejdsgiverne.
Det vil reelt betyde en konkurrencemæssig fordel for arbejdsgivere, der ikke har overenskomstdækning, og hvor der ikke er opsigelsesvarsler.
Grunden til det er, at forslaget vil medføre, at arbejdsgivere, hvis arbejdere efter overenskomsterne har et opsigelsesvarsel, vil få større udgifter til ansættelse af deltidsbeskæftigede med supplerende dagpenge.
For arbejdsgivere, hvis medarbejdere ikke har et opsigelsesvarsel, f.eks. via en overenskomst, vil forslaget derimod ikke betyde større udgifter ved ansættelse af deltidsbeskæftigede med supplerende dagpenge.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Det ser jo ud til, at ministeren virkelig mener, at der er nogle virksomheder, som benytter sig af det her, og det kan jeg så kun give ministeren ret i.
Det, som er en realitet, og som jeg også ser, er, at mange virksomheder egentlig lige nu sparer nogle penge på grund af supplerende dagpenge.
På Århus Havn, hvor jeg kommer fra, har man et løsarbejdersystem, som er en stor fordel for arbejdsgiverne.
Det er, fordi der er nogle tidspunkter, hvor der kommer mange både ind, og så er der nogle tidspunkter, hvor der ikke kommer nogen både ind.
Det er klart, at det så er en fordel for arbejdsgiverne at have dem på supplerende dagpenge, for ellers kan de sidde 2-3 dage om ugen og stort set ikke have noget at lave.
Skal det her så betyde - jeg skal lige forstå det rigtigt - at virksomheden fremover vil blive nødt til at fastansætte de her løsarbejdere og simpelt hen betale dem for, at der ikke er noget som helst at lave?
Det er faktisk det, ministeren siger.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Nej, det kunne jo godt være, man skulle prøve at finde nogle andre redskaber.
Altså, det, man kan være lidt nervøs for med regeringens indgreb i forhold til supplerende dagpenge, er jo, at nogle af de der svage grupper på arbejdsmarkedet, som lige med neglene, f.eks. nogle af seniorerne, får krabbet sig ind og holder fast i et job ved at benytte sig af supplerende dagpenge, rent faktisk ryger ud med de regler, som regeringen ønsker at gennemføre.
Det kunne jo være, at man kunne finde på noget andet, f.eks. kunne man jo lave en aftale med KL om, at de ikke oprettede deltidsstillinger mere, men at de oprettede fuldtidsstillinger, og så kunne regeringen lade pengene følge med ud, sådan at kommunerne faktisk havde råd til at ansætte fuldtidspersonale.
Det var måske en idé, og jeg ved ikke, om den har været overvejet i regeringen, eller om det var noget, regeringen kunne motiveres til at tænke lidt over.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Vi skal bruge alle midler for at tvinge både offentlige arbejdsgivere og private arbejdsgivere til ikke at spekulere i dagpengereglerne.
Jeg tror, kommunerne gør klogt i specielt at indrette sig på, at der er mangel på arbejdskraft, og at kampen om arbejdskraften bliver meget voldsom i de kommende år mellem det private og det offentlige.
Derfor tror jeg, at de offentlige arbejdsgivere lige så godt hurtigt kan begynde at øve sig på at tilbyde reelle fuldtidsstillinger til de medarbejdere, der måtte ønske det.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Det var så ikke svar på, om regeringen også ville overveje den der mulighed med, at man så rent faktisk sagde til kommunerne og lavede en aftale med kommunerne om, at de skulle oprette fuldtidsstillinger i stedet for deltidsstillinger.
Vi kunne få den lidt frække tanke, at så var der lige pludselig tid til noget mere f.eks. i hjemmeplejen; så var der måske tid til, at man gik tur med de ældre; der var måske tid til, at de ældre kunne komme i bad hver eneste dag, hvis det var det, der var ønsket.
Altså, man kunne øge servicen ude i kommunerne, hvis der rent faktisk blev mere tid.
Kunne det ikke være sådan, at man lod være med kun at kigge på at straffe dem, der i dag modtager supplerende dagpenge, og man måske kunne ende i en eller anden situation, hvor de for at fastholde deres arbejde simpelt hen valgte at frasige sig de supplerende dagpenge - eller når regeringen tog dem fra dem - og de så bare endte på nedsat tid?
Så fik vi sådan set ikke flere hænder i arbejdsstyrken af det, og vi ville også desværre ende i en situation, hvor nogle mennesker rent faktisk var tvunget ned i tid, i stedet for at det var frivilligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
I indledningen til min besvarelse af det her spørgsmål sagde jeg jo, at regeringen, KL og Danske Regioner har forpligtet sig i aftalen fra juni 2007 til at arbejde for, at deltidsansatte, der ønsker det, får mulighed for at arbejde på fuld tid eller flere timer.
Det er rent faktisk ved at blive udmøntet på forskellige områder, således ved aftaler mellem Regionernes Lønnings- og Takstnævn og Sundhedskartellet og mellem KL og KTO, så vi er allerede godt i gang med det arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Nej, selvfølgelig synes jeg ikke, at det, som arbejdsgiverne og kommunerne gør nu, er korrekt.
Det er jeg også sikker på ministeren ved jeg ikke gør.
Men jeg ser bare sådan på det, at de, som det er nu med den økonomi, kommunerne har, er tvunget til det.
Men jeg har sådan fornemmelsen af, at ministeren og jeg er helt enige her, så jeg vil sige, at det, jeg så forventer, er, at ministeren går til finansministeren og siger: Vi skal have nogle flere hænder ud i det offentlige, så hr. finansminister, vil du ikke skaffe nogle flere midler til kommunerne?
Det var sådan set den måde, jeg fortolkede det på.
Har jeg ret i det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Ja, sådan går det jo år for år.
De havde flere penge i 2003, end de havde i 2002.
De havde flere penge i 2004, end de havde i 2003.
De havde flere penge i 2005, end de havde i 2004.
De havde flere penge i 2006, end de havde i 2005.
De havde flere penge i 2007, end de havde i 2006.
Og lur mig, om det ikke går på samme måde i 2008.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Er regeringen klar til at gøre op med mange af de virksomheder, som faktisk sparer penge på folk ansat på supplerende dagpenge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Regeringen har den 21. januar 2008 fremlagt sin jobplan.
Et af jobplanens forslag er at justere reglerne om supplerende dagpenge.
Formålet er bl.a. at sikre, at hverken arbejdsgivere eller lønmodtagere kan indrette sig på, at en medarbejder i en længere periode er på nedsat tid med supplerende dagpenge.
En stramning af reglerne vil bl.a. betyde, at arbejdsgiverne ikke vil kunne holde på deres deltidsansatte og derfor bliver nødt til at ansætte flere på fuld tid, hvis de fortsat vil have tilstrækkelig arbejdskraft.
Regeringen forhandler i øjeblikket om jobplanen med en række partier, og vi går naturligvis efter en aftale, hvor der også sker en justering af reglerne om de supplerende dagpenge netop for at sikre, at der ikke foregår en forkert brug af supplerende dagpenge fra både arbejdsgivers og arbejdstagers side.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-27:
Ja, tak for det.
Spørgsmålet relaterer sig jo til regeringens udmelding om den kommunale økonomi i indeværende år, og som svar på spørgsmålet kan jeg sige, at jeg ikke kan genkende det billede af stram styring af og besparelser på den kommunale anlægsaktivitet, som ligger til grund for spørgsmålet.
Hvis man kigger på tingene ude i virkelighedens verden, som jeg ved ligger spørgeren meget på sinde, jævnfør vores sidste diskussion her i salen, opererer kommunerne i øjeblikket med et historisk højt anlægsniveau.
De har indbudgetteret anlægsudgifter på i omegnen af 17 mia. kr. i år, og hvis man sammenligner det niveau med det, kommunerne budgetterede med sidste år, er der tale om en betydelig vækst i anlægsaktiviteterne, nemlig en realvækst i omegnen af 2 mia. kr. eller, hvis man regner det ud i procenter, ca. 13 pct. Hvordan man kan få en vækst i anlægsaktiviteterne på 13 pct., svarende til 2 mia. kr., til at klinge synonymt med ord som besparelser og den slags ting,
har jeg ikke fantasi til at kunne håndtere.
Det, der er tale om her, er at skabe mulighed for, at der kan fastholdes et historisk højt anlægsniveau i kommunerne på en sådan måde, at vi samtidig undgår, at der kommer yderligere skred i de vedtagne budgetter for 2008.
Rasmus Prehn (S), 2008-02-27:
Spørgsmålet tager på ingen måde udgangspunkt i vild fantasi, men tværtimod i den virkelige verden.
Det er jo sådan, at vi har været i kontakt med rigtig mange kommuner, som giver udtryk for, at de føler sig ramt og føler sig udsat for en meget stram styring.
Den 11. februar sagde den konservative borgmester i Odense direkte i TV 2's nyhedsudsendelse kl. 19, at den stramme styring af anlægsudgifterne er en ommer, hr. Lars Løkke Rasmussen.
Også den socialdemokratiske borgmester i Aalborg gav udtryk for, at det, man oplever i kommunerne, er, at selv om man har overholdt alle de aftaler, der er lavet, bliver man nu sat i en situation, hvor det er sådan, at hvis man f.eks. ikke er færdig med en skolerenovering og er nødt til at overflytte penge fra det ene år til det andet år, er man nødt til at pille en anden skolerenovering eller en anden vigtig opgave ud af sit budget, simpelt hen for at denne meget nidkære styring, som finansministeren har sat sig i spidsen for, kan overholdes.
Det er altså dem, man ude i den virkelighed, som også finansministeren taler om, er nødt til at pille ud af budgettet.
Det, der sker i øjeblikket i kommunalbestyrelserne, er, at man sidder og siger: Det her skoletoilet kan vi ikke renovere, det piller vi ud af budgettet.
Denne her skolerenovering har vi ikke råd til, den piller vi ud af budgettet.
Det er den øvelse, der sker derude, og det er i øvrigt noget, som også finansministerens partikollega, formanden for KL Erik Fabrin, har skrevet meget præcist i et brev til finansministeren.
Erik Fabrin understreger simpelt hen, at man synes, det er en alt for stram styring, og at man i øvrigt mener, det er et brud på den kommuneaftale, der tidligere er indgået.
Eigil Andersen (SF), 2008-02-27:
Nu har vi da heldigvis mange arbejdsmiljøregler, som er fastsat ved lovgivning, som gælder i Danmark, uden at de nødvendigvis af den grund gælder i EU, så det er sådan set ikke et afgørende argument.
For mig er det ikke spor betryggende at få at vide, at man skal overholde 11-timers-reglen.
Når det er sådan, at man transporterer køleskabe eller transporterer dyr, så skal man som lastbilchauffør efter 4½ times kørsel have mindst 3 kvarters pause.
Så mener jeg, at man kan anlægge nøjagtig det samme syn i forbindelse med en taxachauffør eller en bybuschauffør, der kører på en rute på under 50 km.
Alle de argumenter for, at der kan ske noget farligt i trafikken, argumenterne for, at der kan ske noget, i det her tilfælde med passagererne og med chaufføren selv, gælder jo ligefuldt, uanset at det, man kører med her, altså er mennesker.
Ja, jeg vil sige, at her er det faktisk vigtigere.
Lene Espersen (KF), 2008-02-27:
Jamen jeg synes, at hr. Eigil Andersen fuldstændig glemmer at sætte fokus på, hvorfor der er køre-hvile-tids-regler.
Det er jo i de situationer, hvor man kører over meget lange afstande, og hvor man typisk kører i dagevis og med meget tungt gods, hvor der helt klart er behov for, at der er opstillet regler, der sikrer, at chaufføren får et hvil.
Hvis man sammenligner med en taxachauffør, er det altså meget, meget sjældent, at en taxachauffør kører i 3-4 dage i træk for at aflevere sin passager.
Typisk er det meget, meget korte ture, så har man et helt naturligt hvil, indtil der kommer en ny kunde, og så starter man med at køre igen.
Der mener jeg altså det er at begå en meget stor fejl ligesom at sammenligne og sige, at situationen, både når det gælder koncentration, og når det gælder færdselssikkerhed, er præcis den samme, om man skal køre 62 timer ned til et bestemmelsessted i en stor, tung lastbil, eller man skal drive noget almindelig bybuskørsel eller køre rundt i en taxa i det indre København.
Det er to vidt forskellige situationer.
Jeg mener simpelt hen, det er grotesk, at SF her kan foreslå, at man skal køre-hvile-tids-reguleres efter de samme regler, for det er to vidt forskellige arbejdssituationer.
Eigil Andersen (SF), 2008-02-27:
De pauser, som en taxachauffør så holder undervejs, for det gør han selvfølgelig på mange dage, kan jo så konstateres og registreres, og dermed vil der så ikke være noget problem med det her system.
Men jeg vil gerne vende mig til bybusruter, for jeg mener, at det er grotesk, når fagforbundet 3F har kunnet påvise, at der er en række bybuschauffører, som kører op til både 6½ og 8 timer i træk uden nogen form for pause.
Jeg vil meget nødig være passager i sådan en bus, og jeg mener, det er farligt, og det mener jeg også det er for buschaufføren.
Buschauffører har i øvrigt noget af det dårligste arbejdsmiljø, der findes, og de har den største risiko for kræft.
Det kan der være mange forskellige forklaringer på, men en af dem kan da være, at de simpelt hen skal køre så mange timer i træk, at de ikke får mulighed for at holde en pause undervejs.
Så jeg mener fortsat, det er usammenhængende og ulogisk, at ministeren ikke vil indføre de her regler også for bybuschauffører, der kører ruter på under 50 km.
Lene Espersen (KF), 2008-02-27:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at hvis det er sådan, at fagbevægelsen mener, de har lavet en elendig overenskomst, må de jo prøve at lave en ny.
Som jeg hører det, er der tale om en ren tilståelsessag.
Man har snorksovet under forhandlingerne, man er utilfreds med de overenskomster, der er lavet lokalt, og nu mener man så, at der skal påtvinges bybuschaufører nogle fuldstændig ufleksible EU-regler, der gælder meget lange transporter.
Der er forskellige overenskomster i forskellige byer i Danmark, så jeg kan blot sige, at jeg mener, at arbejdsmarkedets parter må gøre det, der er deres arbejde.
Jeg vil fastholde, at jeg mener, vi skal holde fast i den danske model.
EU skal ikke begynde at diktere de arbejdsmarkedsvilkår, som arbejdsmarkedets parter selv kan aftale, og jeg mener, vi skal holde fast i minimumsimplementering.
Vi skal ikke begynde at pådutte nogen nogle ufleksible EU-regler, hvor arbejdsmarkedets parter har fleksibilitet til at aftale regler, der passer bedre efter danske forhold.
Så jeg vil sige, at debatten her i dag efter min opfattelse ikke har bragt noget nyt frem, men blot bekræftet mig i, at det vil være en meget farlig vej at gå, hvis vi begynder at pådutte bybuschauffører og taxachauffører nogle regler, der er målrettet mod lastbilchauffører, der kører meget langt over flere dage.
Christine Antorini (S), 2008-02-27:
Hvordan vil ministeren leve op til forliget om ti nye erhvervsakademier, når regeringen i sit finanslovudspil har fjernet hele det økonomiske underlag for kvalitetsløftet og ender med at spare 46 mio. kr. på erhvervsakademierne?
Bertel Haarder (V), 2008-02-27:
Det er heldigvis ikke rigtigt, at der spares 46 mio. kr. på erhvervsakademierne.
Det betyder, at der netto er bortfaldet midler svarende til 29 mio. kr.
Derudover er hele uddannelsesområdet som bekendt omfattet af den obligatoriske opsparingsordning og indkøbseffektiviseringen.
Og især det sidste er jo ikke nogen besparelse.
Erhvervsakademierne vil således få de tilskud, som hidtil har været forudsat i lov om erhvervsakademier.
De nye erhvervsakademier vil få følgende taxametertilskud svarende til den uddannelsesaktivitet, der foregår, og erhvervsakademierne vil som nævnt modtage midler til at udvikle de tekniske og merkantile uddannelser, som er afsat i aftale om globaliseringspuljen, nemlig 7,5 mio. kr. i 2008 og i 2009.
Der er tale om etablering af de såkaldte vækstlag i forhold til de merkantile og tekniske professionsbacheloruddannelser.
Der vil blive givet midlertidige institutionstilskud til dækning af udgifter til løn til rektor, til bestyrelseshonorarer, revisorudgifter, administrationsudgifter osv.
Der er afsat knap 700.000 kr. pr. erhvervsakademi.
Derudover vil erhvervsakademierne have mulighed for at søge ministeriet om midler til dækning af ekstraordinære etableringsomkostninger som f.eks. it-licenser, løn og administration osv., som ikke dækkes af de midlertidige institutionstilskud.
Der er afsat 20 mio. kr. til dette i 2008.
Min taletid er opbrugt, jeg kan supplere i næste runde.
Christine Antorini (S), 2008-02-27:
Det er rigtig ærgerligt, at undervisningsministeren vælger at bruge sin taletid på at remse en hel masse tal op, som vi allerede har fået i Uddannelsesudvalget, fordi vi har haft ministeren i samråd om netop de besparelser, der sker på erhvervsakademierne.
Derfor ønsker jeg en politisk drøftelse med ministeren.
Det er jo sådan, at vi har indgået et bredt forlig om etablering af nye erhvervsakademier, netop for at løfte hele det her område.
Derfor kunne ministeren jo bare have startet med at konstatere: Ja, spørgeren har desværre ret i, at de nye erhvervsakademier summa summarum i 2008 vil have 39,5 mio. kr. mindre.
Og det tal er direkte citeret fra et svar, jeg har fået af ministeren, så jeg synes ikke, vi behøver at bruge tid på at slynge rundt med tal.
Det afgørende er, at der i år 2008 - vi nærmer os i øvrigt hastigt den 1. marts - sandelig skal spares.
Erhvervsakademierne har der netto 39,5 mio. kr. mindre at gøre godt med, på trods af at vi har lavet en aftale, der har handlet om at give en økonomisk saltvandsindsprøjtning - via globaliseringsmidlerne og via de aftaler, der er lavet for at sikre, at vi får nogle velfungerende, stærke erhvervsakademier og i øvrigt også professionshøjskoler.
Derfor lyder mit spørgsmål, som ministeren ikke fik svaret på: Hvorfor i alverden mener ministeren det er rimeligt at trække hele det økonomiske underlag væk under de nye erhvervsakademier, ved at de skal spare i stedet for at kunne starte med at lave kvalitet for de penge, vi egentlig havde lavet en aftale om?
Bertel Haarder (V), 2008-02-27:
Jeg vil godt føje til, at der allerede på finanslovforslaget fra august 2007 blev lagt op til, at kvalitets- og institutionsudviklingsmidlerne til bl.a. erhvervsakademierne skulle udmøntes som en del af kvalitetsreformen
det stod der faktisk - og derfor har der også været mulighed for at tage højde for det i fastlæggelsen af budgettet.
Jeg vil også godt gøre opmærksom på, at der i dag er overskud på de korte videregående uddannelser, som samles på erhvervsakademierne, og derfor vil jeg inderligt håbe, at erhvervsakademierne nu går i gang med den udvikling, som vi har forudset.
Jeg skal da så i øvrigt være den første til at gentage, hvad jeg allerede har sagt i Uddannelsesudvalget: at jeg da hellere havde set, at der havde været stigende bevillinger til erhvervsakademierne, og at jeg godt vil prøve at rette op på en del af skaden i forbindelse med finansloven for 2009.