runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2012-11-13:
Og der synes jeg måske at Venstre lige skylder os nogle bemærkninger i sit beslutningsforslag om, hvad det er man forestiller sig.
Hvordan får det den virkning, som man skriver det vil få, og hvordan sikrer man sig, at det egentlig er finansieret?
Nogle regneeksempler havde været rigtig nyttige her, for så kunne man se, hvad det var Venstre foreslog.
Jeg tror, at 50 mio. kr. ikke kommer til at række langt, hvis det her skal føres ud i livet.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Jamen ting behøver jo ikke at være komplicerede, bare fordi man gør dem komplicerede.
Jeg er jo enig i, at vi skal lave de store løsninger og en strategi på den lange bane, men anerkender ordføreren ikke, at dengang, man lempede momsafløftningen fra 25 til 50 pct., havde det en effekt?
Og kunne man ikke tænke sig, at hvis man udvidede den øvelse, så kunne det have en større effekt?
Julie Skovsby (S), 2012-11-13:
Det, som jeg talte om, var ikke økonomi i forhold til skattelettelser og afgiftslettelser – det var produktivitet og skattelettelser, man ikke kan sætte lighedstegn mellem.
Derfor synes jeg vi skal tænke meget mere bredt, i forhold til hvad der er mulighederne og løsningerne.
Jeg mener, at det simpelt hen er for enkelt lige nu at sige, at giver vi skattelettelser, afgiftslettelser, får vi en øget produktivitet i turismeerhvervet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Det er bestemt et positivt beslutningsforslag, som Venstre kommer med her.
Turisterhvervene i Danmark er jo underlagt det beklagelige faktum, at de skatter, som betales, når turister handler på hoteller, restaurationer, campingpladser osv. i Danmark, er meget højere, end hvis internationale turister havde valgt et andet land at være i i deres ferie.
Det gør, at det er meget svært for erhverv, der har med turister gøre i Danmark, at konkurrere med deres udenlandske konkurrenter.
Vi synes dog, det er noget uambitiøst med 50 mio. kr. til at finansiere lavere skat.
Der skal langt, langt mere til.
Vi har jo selv et forslag om, at vi skal have et momsniveau, som kan matche det tyske på 7 pct. for hoteller og restaurationer.
Det ville batte noget, men det er jo dog også langt dyrere end 50 mio. kr., må jeg sige.
Det er en lidt sær finansieringsmodel, som Venstre foreslår, synes jeg.
Jeg husker, hvordan vi i Liberal Alliance her har haft beslutningsforslag oppe, hvor vi har foreslået det finansieret, ved at man skar i det offentlige forbrug.
Der er vi af Venstre blevet kritiseret for, at det ikke var konkret nok.
Der kunne man også finansiere det ved at hæve skatterne et eller andet sted f.eks.
Det er jo også sådan noget, man gør i forbindelse med finansloven.
Er det fuldstændig ligegyldigt for Venstre, om det finansieres, ved at man hæver topskatten eller hæver bundskatten eller sænker beskæftigelsesfradraget osv.?
Og hvis det ikke er ligegyldigt, hvorfor har man så ikke skrevet, at man ved finansloven ønsker at sænke det offentlige forbrug, så man kan finansiere det her?
Jeg er lidt spændt på, hvad hr. Mads Rørvig svarer til det, når han træder op på talerstolen, for vores stillingtagen til det her forslag er jo afhængig af, om de tiltag i en finanslovforhandling, som Venstre tænker på, er øgede skatter, eller om det er lavere offentligt forbrug.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Det er et særdeles positivt forslag, som Venstre har præsenteret os for.
Turisterhvervet er en branche, som er udsat for en kolossal konkurrence fra nabolande og andre regioner, hvor man alternativt kunne tage hen.
Og der betyder prisen selvfølgelig noget.
Det betyder noget, hvad det koster at opholde sig i Danmark – det er det generelle omkostningsniveau – men det betyder også noget, hvad det koster at overnatte, spise og i det hele taget fornøje sig i Danmark.
Så forslaget her vil trække i den rigtige retning.
Undtagelsesvis synes jeg ikke, at Venstre er ambitiøst nok.
Normalt synes jeg, at Venstre er ambitiøst og gør det rigtige, men her synes jeg godt man kunne have gjort det, som ville være det helt rigtige, nemlig komme med en fuldstændig momsfritagelse eller momskompensation så at sige for hele erhvervet, så man fik nogle ordentlige konkurrencevilkår i forhold til f.eks. Tyskland og Sverige.
Vi kan se, at der flytter forretninger ud af Danmark, fordi vi er for dyre i Danmark.
Man skal huske på, at det jo er arbejdskraft, som kan have svært ved at få beskæftigelse andre steder.
I en situation, hvor vi mister arbejdspladser i Danmark også for ikke uddannet arbejdskraft, er job i turismeerhvervene jo vigtige job.
Det er vigtige job i udkantsområderne, det er vigtige job i de store byer, hvor der er mange mennesker.
Det er et erhverv, som beskæftiger over 100.000 mennesker – en meget vigtig del af vores bruttonationalprodukt – og det er også et væksterhverv.
En af de ting, som vi ved vi ikke kan overleve ved i Danmark, er at etablere nye industriarbejdspladser.
Det bliver for dyrt i Danmark, og det er også svært at forestille sig, at vi kan konkurrere med andre lande.
Men der, hvor vi kan konkurrere med andre lande, er jo på oplevelser, på muligheder, og der er turismeerhvervet en af de muligheder, der er, for de arbejdspladser flytter ikke ud af Danmark.
De bliver i Danmark uanset hvad.
Det er svært at opleve Danmark uden for Danmark.
Så derfor vil man opleve Danmark i Danmark – bo i Danmark, overnatte i Danmark, spise i Danmark – og det skaber arbejdspladser og omsætning.
Så Det Konservative Folkeparti kan godt støtte Venstres forslag.
Vi synes godt, man kan være endnu mere ambitiøs.
Vi kommer med et beslutningsforslag på torsdag, som er mere ambitiøst på det her område, men vi støtter Venstres forslag i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Men det er jo altid et spørgsmål om, hvad man skal prioritere til og fra.
Vi har f.eks. også sammen med Venstre gennemført en skattereform, hvor vi sænker skatten markant på arbejde, hvor vi styrker rammevilkårene for vækstiværksættere, og så vil det jo altid være sådan, at når der er knaphed på penge set fra statens perspektiv, så må man prioritere.
Jeg mener faktisk, at det, som jeg også selv var fortaler for, nemlig at man skulle lande det på 50 pct., som jeg også selv, vil jeg sige, kæmpede for, var et godt udfald på de mange forhandlinger.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Giver det bedre eller dårligere vilkår for erhvervslivet, hvis man indfører det her forslag?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Tak for det.
Det her er jo lidt en genkendelsens glæde.
Vi havde diskussionen om regler ved generationsskifte i familieejede virksomheder i forbindelse med finansloven for 2012.
Dengang havde regeringen et initialt forslag i finanslovforslaget om at sænke grænsen fra 75 til 25 pct.
Der valgte regeringen, vil jeg sige, efter gode og konstruktive forslag og råd fra de familieejede virksomheder og erhvervslivet under et at lytte og ændre grænsen til 50 pct.
Det er min og Radikale Venstres helt klare vurdering, at en grænse på 50 pct. ligger på et passende leje.
På den måde sikrer man rimelig attraktive vilkår ved generationsskifte af familieejede virksomheder.
Det, man så også kan sige, er, at familieejede virksomheder er et plus for dansk økonomi – men det vil jeg lige vende tilbage til.
Det, der er vigtigt at sige, er, at successionsreglerne, når man ser på dem, er rimelig gunstige for familieejede virksomheder, men familieejede virksomheder er også gunstige for dansk erhvervsliv.
Der er lavet forskellige undersøgelser – mest på europæisk plan – som siger noget om, hvad familieejede virksomheder bidrager til under et.
Det, de undersøgelser typisk viser, er, at familieejede virksomheder bidrager med vækst og jobskabelse, de har ofte et meget langsigtet perspektiv, og så har de også et stort fokus på talentudvikling.
Alt i alt mener jeg faktisk, at vi hele tiden skal sikre, at familieejede virksomheder har rimelig attraktive erhvervsvilkår i Danmark.
Jeg mener ikke, hvis vi samlet set ser på de rammevilkår, som de virksomheder har, at der er grund til her at øremærke yderligere midler til f.eks. at sætte pengetanksreglen op til 75 pct.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg synes ikke, at vi i løbet af det seneste år har hørt særlig meget til nogen debat om det her forslag, og det begrunder jeg også med, at vi jo faktisk landede på et rigtig godt kompromis med Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten sidste år, hvor jeg synes, vi fandt en fornuftig balance på de 50 pct. Jeg har ikke som Socialdemokraternes skatteordfører modtaget nogen henvendelser fra virksomheder, som har ment, at vi skulle gå ind og ændre i det her.
Så derfor tager jeg det egentlig som »intet nyt er godt nyt.«
Vi er nemlig landet på en rigtig, rigtig fin balance.
Jeg har heller ikke hørt, at der er nogen af de her familieejede virksomheder, som har sagt, at de vil flytte til udlandet, sådan som hr. Mads Rørvig postulerer her i dag.
Så derfor synes jeg nu nok, at det er lidt en storm i et glas vand, hvis man skal stå og tale sig helt op med, at det her er at sende arbejdspladser ud af Danmark og den slags.
Det her er såmænd bare en god og sund indretning af skattepolitikken, sådan at vi sikrer os, at de virksomheder, der generationsskifter, kan få nogle gunstige og lukrative vilkår, hvis det er sådan, at de også sørger for at være med til at bidrage til at skabe vækst og beskæftigelse i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Jamen man skulle jo altså ikke have åbnet en avis, da vi behandlede det her, hvis ikke man ved, hvad for nogle virksomheder det er, der bliver ramt.
Man behøver ikke sådan yderligere finansielt kendskab til en speciel virksomhed for at se, hvordan den bliver ramt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad var det, der gjorde, at man hævede grænsen fra de oprindelig foreslåede 25 pct. til 50 pct.?
For jeg hører stadig væk virksomheder, der klager over, at man ikke har den på 75 pct. igen.
Det er virksomheder som LEGO, Grundfos, Foss, for den sags skyld; det er store danske virksomheder, der beskæftiger rigtig mange danskere.
Kunne vi ikke blive enige om at sætte den op til 75 pct. igen og sige: Hov, det var en fejl, vi satte den ned; det skaber et unødigt likviditetsdræn for de her virksomheder?
Så kunne vi sørge for, at virksomhederne selv får råderet til at sikre et smidigt generationsskifte, så virksomhederne kan blive ved med at være i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Nu tror jeg hverken hr. Mads Rørvig eller jeg har bemærket, at der har været et generationsskifte i Grundfos eller LEGO inden for det seneste år, og jeg ved ikke præcis, hvordan pengeanbringelserne er inden for de to koncerner.
Men generelt vil jeg sige, at det her jo er et lovforslag, der skal være med til at sikre, at de familieejede virksomheder, der bliver generationsskiftet, kan køre videre og være gode og konkurrencedygtige og have en god kapital til at skabe arbejdspladser for.
Og derfor skal de også have mulighed for en skattefritagelse.
Men hvis pengene placeres i nogle ting, som ikke skaber aktivitet og ikke skaber nye arbejdspladser, så synes jeg, det er helt på sin plads, at vi også går ind og er lidt skrappe og sørger for, at der også er en beskatning ved overdragelse af sådanne virksomheder.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Så jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren betragter LEGO, der beskæftiger 10.000 medarbejdere, som en pengetank, eller om Grundfos, der beskæftiger nogenlunde samme antal medarbejdere og holder hjulene i gang i Danmark, er en pengetank.
Er det definitionen af en pengetank?
For det er nogle af dem, der bliver ramt af, at man har nedsat det her fra 75 pct. til 50 pct.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, er fremsat af Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Beslutningsforslaget har noget helt særligt til fælles med en række andre beslutningsforslag, som oppositionen ønsker at behandle i disse dage, nemlig et ønske om at løbe fra aftaler, som forslagsstillerne netop selv har været med til at indgå.
I dette tilfælde er det Det Konservative Folkeparti.
I dag ønsker oppositionen inklusive Det Konservative Folkeparti med dette beslutningsforslag at lempe reglen og flytte grænsen for finansielle aktiver tilbage til grænsen på de 75 pct.
Pengetanksreglen, som er en del af successionsreglen, skal forhindre likviditetsdræn, når virksomheder foretager generationsskifte.
Reglerne er sådan, at aktierne i en virksomhed kan overdrages til nære familiemedlemmer, medarbejdere og andre ved succession, uden at pågældende bliver beskattet i forbindelse med selve overdragelsen.
Køber overtager sælgers skattemæssige forpligtelser, og beskatningen udskydes, indtil aktierne sælges eller bliver overdraget til personer, som ikke er successionsberettigede.
Dette er forbundet med en række betingelser, bl.a. må selskabet ikke være en såkaldt pengetank.
Pengetanksreglen beskriver altså procentgrænsen for et selskabs passive anbringelser.
Regeringen ønskede med sit oprindelige lovforslag i forbindelse med finansloven for 2012 at gøre nogle meget lukrative regler lidt mindre lukrative, og vi ønskede at tilskynde virksomheder til at foretage aktive erhvervsinvesteringer frem for at bruge skattebegunstigelser til at fremme passive pengeanbringelser i en krisetid.
Erhvervslivet og dele af oppositionen havde indvendinger i forhold til den grænse på 25 pct., vi oprindelig foreslog, men efter et konstruktivt forhandlingsforløb og De Konservatives vilje til at gå i dialog med regeringen og Enhedslisten endte pengetanksgrænsen med at blive fastsat til 50 pct. Ud over lempelsen til de 50 pct. indførte vi også en overgangsordning, der giver virksomhederne mulighed for at tilpasse sig de nye regler.
Alt i alt en god og bred aftale, som også erhvervslivet kvitterede for.
Regeringspartiernes fremmeste mål er at sikre danskerne job, genskabe fremdriften i dansk økonomi og genskabe tilliden til fremtiden.
En af forudsætningerne for at sætte gang i væksten i Danmark er, at der er arbejdsvillig kapital til at finansiere sunde erhvervsmæssige tiltag.
I den kontekst mener vi det samme, som vi mente for en del år siden, nemlig at grænsen på 50 pct. for finansielle aktiver i forbindelse med succession ved overdragelse af aktier er den rette.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Tak, formand.
Der er fremsat forslag om at forhøje grænsen for finansielle aktiver i forbindelse med succession ved overdragelse af aktier fra 50 pct. til 75 pct.
Den nuværende grænse på 50 pct. blev fastsat sidste år i en aftale mellem regeringen og De Konservative.
Jeg er derfor forundret over, at De Konservative nu er med til at foreslå grænsen i pengetanksreglen ændret.
Det er regeringens opfattelse, at en grænse på 50 pct. ligger på et passende niveau.
På den ene side sikrer grænsen gunstige vilkår ved generationsskifte af familieejede virksomheder, og på den anden side sikres det, at vi ikke begunstiger pengetanke.
Med grænsen på 50 pct. er der skabt en god balance.
Man skal huske på, at successionsreglerne er meget fordelagtige for de familieejede virksomheder, for de slipper jo for at betale skat af avancen ved overdragelse af en virksomhed ved et generationsskifte, og disse gunstige regler skal efter min opfattelse forbeholdes den del af erhvervslivet, som ikke er pengetanke.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Hvis jeg nu skal bruge samme logik, som skatteministeren gjorde tidligere, kan jeg sige, at der jo er nogle i salen, der synes, at det ikke er nok, vi har støttet det, og at der er andre, der synes, at det er for meget at give skattelettelser.
Og ud fra den logik skulle man konkludere, at så har vi nok ikke ramt helt ved siden af.
Vi skal skabe langt bedre rammevilkår for vækst og beskæftigelse i dansk turisme.
Turismeerhvervet er vigtigt for Danmark.
I 2010 havde turisterne i Danmark et forbrug på 74,6 mia. kr. Hvert år skaber turismeerhvervet beskæftigelse til knap 109.000 fuldtidsansatte, men der er behov for at forbedre erhvervets konkurrenceevne yderligere.
Turismen er et væksterhverv, som er udsat for skarp konkurrence.
Den danske turismeindustri har mistet international konkurrenceevne, og det skal vi gøre noget ved.
Stigende skatter og afgifter har haft negativ effekt på prisudviklingen, så danske virksomheder står dårligere i konkurrencen.
Vi er udmærket klar over, at turister ikke kun vælger destination ud fra pris på overnatning eller restaurantbesøg, men vi må ikke overse, at gode rammevilkår er afgørende for, at erhvervet kan vokse.
Den tabte konkurrenceevne har flere konsekvenser.
For det første hæmmer det lysten til at investere i dansk turisme, og for det andet koster det arbejdspladser og vækst.
Et løft til turismeerhvervet vil skabe vækst i hele landet, i storbyerne og særlig også i udkantsområderne.
I en række kommuner i yderområderne skabes hvert tiende job af turismen.
Det betyder, at bedre rammevilkår vil slå stærkt igennem i udkantskommunerne.
Derudover tiltrækker turismen indkomst udefra til lokalområdet.
Det har en positiv effekt på beskæftigelsen i andre erhverv som restauration, butikker, håndværksvirksomheder og kulturinstitutioner.
Derfor mener vi, at det er afgørende, at vi forbedrer turismeerhvervets rammevilkår.
Det kan vi gøre på flere måder.
I første omgang foreslår vi, at der afsættes en pulje på 50 mio. kr. over finansloven for 2013 til formålet.
Puljen til turismeerhvervet indgår i den erhvervspakke, vi foreslog som en del af Venstres finanslovforslag for næste år.
Pakken foreslås bl.a. finansieret gennem en sanering af forskellige støtteordninger, tilskud.
Regeringen valgte Venstre fra i forhandlingerne og lavede i stedet finanslov med Enhedslisten.
Det skal vi beklage, men det skal jo selvfølgelig ikke afholde os fra at slå på tromme for at give flere midler til turismeområdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-13:
Tak til hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Jeg vil også gerne sige, at der jo var tale om, at det var et spørgsmål, som jeg næsten godt kunne have svaret på, også selv om det ikke var blevet stillet heroppe fra talerstolen!
Men jeg vil her sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr: Jeg ved godt, hvordan der blev stemt i 2006.
Men når det er aktuelt med hensyn til den her ændring af loven i Grønland, er det ene og alene noget, der skyldes forholdene i Grønland, og fordi det er noget, som der fra grønlandsk side har været udtrykt ønske om.
Og der er altså tale om et ønske, der har været der fra både politisk side og de grønlandske arbejdsmiljøorganisationers side.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Jeg vil godt sige tak for en debat, som i al overvejende grad har været positiv i forhold til det her lovforslag.
Som det også er fremgået, udmønter det jo en del af skattereformaftalen og den del, der vedrører ophævelsen af den såkaldte iværksætterskat og forhøjelsen af lønsumsafgiften for den finansielle sektor.
Forslaget går ud på, at den såkaldte iværksætterskat ophæves ved at indføre skattefrihed for avancer af selskabers unoterede porteføljeaktier, og det finansierer vi så ved at forhøje lønsumsafgiften for den finansielle sektor.
Jeg er meget tilfreds med, at der er stor opbakning bag lovforslaget.
Der var nogle, der var kritiske over for finansieringen af det her, mens andre – i særlig grad hr. Frank Aaen – var glade for finansieringen.
Det viser måske, at vi har fundet en meget god balance i det her lovforslag.
Så jeg siger tak for debatten og ser frem til en positiv behandling i Skatteudvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
To svar på to spørgsmål er jo meget at rumme, men vi kan da prøve.
Iværksætterskatten gennemførte vi selv i 2009, vi lavede nogle moderationer af den, og det var ikke en god idé.
Vi er blevet meget klogere, for det var med til at koste investeringer i nogle vækstvirksomheder.
Så det er godt, at den blev afskaffet med aftalen sammen med regeringen – en cadeau for det, flaget bliver hejst.
Så er hr. Jesper Petersen, synes jeg, sådan meget farveblind i sin vurdering af, hvordan man laver politik.
Fordi vi gerne vil have skattelettelser for virksomhederne, fordi det er nødvendigt med hensyn til investeringer i vores samfundsudvikling og arbejdspladser, så betyder det ikke, at det vil være ufinansierede skattelettelser, når vi ikke vil lade skatterne stige andre steder.
Man kan godt helt teoretisk forestille sig, at man fandt nogle besparelser i det offentlige, at verdens største offentlige budget blev en lille smule mindre, så der var plads til udvikling i Danmark og investering i arbejdspladser, så arbejdspladserne ikke blev investeret i Tyskland, Sverige, Asien og alle mulige andre steder end i Danmark.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Det er bare helt kort, for jeg er nødt til at forstå konsistensen og rækkevidden af det, hr. Brian Mikkelsen siger.
Først kommer der en meget lang lovprisning af selvstændige erhvervsdrivende, og den vil jeg sådan set godt deltage i, men det efterfølges så af en snak om, at regeringen simpelt hen må holde op med at lægge skatter på dem, sådan som det er blevet gjort med den her iværksætterskat.
Det kommer ikke til at tage lang tid at svare på.
Jeg vil godt høre det fra hr. Brian Mikkelsens egen mund, nu hvor han fik sagt det andet før.
Det næste er det med rækkevidden og konsistensen, for hvis hr. Brian Mikkelsen siger, at han i virkeligheden er modstander af, at vi øger én skat for at finansiere, at vi fjerner en anden, skal det så forstås sådan, at det, der er Det Konservative Folkepartis politik, er, at der skal gennemføres flere ufinansierede skattelettelser?
Er det det, der er ønsket fra Det Konservative Folkepartis side?
Det synes jeg ville være en interessant ting, der kunne komme ud af en ellers rimelig ensformig debat.
Vi er ret enige om det her forslag, men så er vi da kommet så langt i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Der er generelt i debatten alt for meget fokus på, hvordan vi skal leve, på overførselsindkomster, niveauer osv., i stedet for at se på, hvordan vi skaber rigdom og velstand i det danske samfund ved at sørge for, at virksomhederne får nogle ordentlige vilkår, ved at der bliver investeret i arbejdspladser og udvikling i Danmark.
Der er lige godt 300.000 selvstændige i Danmark.
Derfor er der jo kun at sige til et forslag som det her, som Det Konservative Folkeparti selv er med i, at vi godt vil hejse flaget og sige, at det er den rigtige vej at gå.
Vi får fjernet det sidste, der var tilbage af det, man kalder iværksætterskatten, som var – må vi erkende – en blokade for nogle investeringer i nogle typer virksomheder.
Det danske samfund må jo altid have en interesse i, at der bliver investeret mest muligt i virksomhederne, så de kan udvikle sig og investere i produktionsapparatet og investere i nye medarbejdere.
Så det, at vi med den skatteaftale, som vi har indgået med regeringen, får fjernet den flig, der var tilbage, er godt og rigtigt.
Finansieringen har vi måttet acceptere, selv om det efter vores vurdering altid er en uskik, at man bliver ved med at komme med nye skatter og afgifter for de virksomheder, som også skal skabe vækst i det danske samfund.
Men det vigtigste for os, da vi i juni måned lavede aftalen med regeringen, som vi selvfølgelig står bag, var, at man kom af med iværksætterskatten og de andre elementer, der var i den gamle aftale.