runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Jeg tror, ministeren må vente måske et par måneder med at få den rolle – altså at ministeren spørger.
Jeg ved ikke, om det så er mig eller måske nogle af mine kollegaer, der så kommer til at sidde herovre, der kan svare.
Sådan tror jeg det går – vi håber i hvert fald.
Men jeg vil så bare stille det spørgsmål: Er det system, vi har nu, okay, når man kigger efter?
Det er igen ikke nogle tal, som jeg selv har, men som vi selvfølgelig har spurgt ind til i regeringskontorerne for ligesom at være helt på det rene med dem – nemlig eksempelvis når den ene i et kontanthjælpsægtepar, altså hvor begge ægtefæller er på kontanthjælp, kommer i arbejde, så opnår familien en gevinst på omkring 1.000-1.100 kr. pr. måned.
Det svarer i runde tal til 6 kr. pr. time, hvis man arbejder 37 timer om ugen.
Er det nok?
Er det i orden?
Er det nok tilskyndelse til og gevinst for rent faktisk at gå ind på arbejdsmarkedet, tage bussen, toget, cyklen, også i dårligt vejr, gøre en indsats?
Er det belønning nok?
Det mener vi i Venstre ikke det er; vi vil gerne gøre den belønning større ved netop at sænke skatten for de små indkomster.
Jeg spørger: Hvad er det, regeringen vil, ud over at regeringen vil videre?
Jeg mangler altså et svar fra finansministeren på, præcis hvad det er, man vil.
Er det i orden, er det tilfredsstillende?
Er det det niveau, som regeringen siger skal til, for at man har en gevinst?
Eller hvad er det, regeringen vil?
For vi bliver spurgt om det igen og igen, og jeg svarer helt stille og roligt og kan henvise til striber af forslag.
Men det eneste, jeg kan se af regeringens politik, er, at man kigger tilbage og ser på nogle reformer, som VK-regeringen i øvrigt gennemførte, og som Socialdemokraterne var stik imod.
Så kan man se, at det går lidt bedre i udlandet, og så går det også lidt bedre i Danmark, sådan hænger tingene nu sammen, og så er der nogle reformer, som vi har lavet i fællesskab, hvor Venstre har været med hver eneste gang.
Det er det, man kan referere til, og så siger man: Det går bedre i Danmark, og vi vil videre.
Men videre til hvad, finansminister?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Jamen det var da et interessant indblik i Venstres verdensbillede.
Men bare for at gentage det, der jo er uomtvisteligt: Det kan bedre betale sig at arbejde for almindelige lønmodtagere i dag, end det kunne, da vi havde en borgerligt ledet regering.
Når vi har forhandlet om de ting og er blevet enige, har rollefordelingen været den samme hver gang.
Det har været mit parti, den regering, jeg sidder i, der har set på vilkårene for almindelige lønmodtagere, folk i bunden af indkomstskalaen; det har været Venstre, der hellere vil bruge pengene i toppen – hver gang.
Og ja, det går ikke lidt bedre, det går meget støt, i retning af at tingene ser langt lysere ud i dansk økonomi, fordi vi har fået styr på tingene i modsætning til før.
Og i forhold til oppositionen, i forhold til Venstre, kan vi se et helt Folketing – ikke bare en regering, som stiller spørgsmål, men et helt Folketing – der undrer sig over, at vi ikke kan få mere at vide om, hvad det er, man egentlig gerne vil vælges til at gennemføre, hvis man skulle være så heldig at få regeringsansvaret.
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Jeg tager den stærke, stærke interesse for Venstres politik fra regeringens side som udtryk for, at man sådan set anerkender, at det jo nok er den politik, der skal føres efter et folketingsvalg.
Sådan opfatter jeg det i hvert fald, og det tror jeg er rigtigt.
Men når ministeren igen står her og roser sig selv og regeringen for de resultater, som vi jo også i Venstre er glade for viser sig – om end de viser sig i det små – vil jeg bare spørge, hvad det skyldes.
Som jeg ser det, skyldes det tre ting.
Det skyldes for det første Frau Merkel, Tyskland, Sverige og andre rundt om os – det går en smule bedre der, og det smitter af på dansk økonomi.
Det skyldes for det andet de reformer, vi i fællesskab har lavet – vi har været inde omkring dem, bl.a. skattereformen – hvor Venstre har været med som konstruktiv opposition hver eneste gang.
Og så skyldes det for det tredje de reformer, som VK-regeringen fik gennemført før valget i 2011, men som Socialdemokraterne var imod.
Må jeg spørge: Er finansministeren enig i, at af det politiske bidrag til den udvikling ni tiendedele skyldes de reformer, der blev vedtaget under VK-regeringen, og en tiendedel de reformer, som er vedtaget under den nuværende regering, støttet hver eneste gang af Venstre?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Jamen altså, det må jo være skønt på den måde at være hovedperson i sin egen verdensopfattelse.
Jeg har måske mere nøgternt blik på, hvordan verden fungerer.
Men jeg mener helt i overensstemmelse med et overvældende flertal af de uafhængige økonomer, der sådan følger det, der sker i Danmark, at vi igennem de år, hvor vi har haft regeringsansvaret, har leveret et meget væsentligt bidrag til, at vi nu er på vej mod noget, som ser meget solidt ud rent økonomisk, og dermed samlet set har håndteret tingene langt bedre end dem, vi overtog fra, der jo videregav en økonomi i meget dybe problemer på meget væsentlige punkter, både når det gjaldt vores konkurrenceevne og vores produktivitet, vores beskæftigelse, vores arbejdsløshed og vores vækst.
Der er vi nu ved ikke bare at være på vej imod noget, der er lidt bedre, men på vej imod noget, der er solidt.
Og det ville klæde Venstre at udvise en bare lidt mere oprigtig glæde ved den udvikling.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Nu er det jo sådan, at ministeren også har haft nogle forgængere, og det her er jo ikke en ny sag.
Det sådan set en sag, som jeg også har haft oppe med ministerens adskillige forgængere på posten i forhold til at få bygget et moderne sønderjysk arresthus.
Jeg synes desværre ikke, at det er noget svar at sige, at der kommer en rapport, som er færdig ved udgangen af 2016, fordi vi har 7 ud af 16 fangeflugter i Danmark, der igennem de seneste år er foregået fra de fire sønderjyske arresthuse.
Der er problemer med forholdene for medarbejderne, og der er i høj grad problemer med sikkerheden.
Svaret må jo være, at man også har det politiske mod til at handle her og nu og kigge på de muligheder, der ligger i forhold til også at spare politikræfter og ressourcer og også spare økonomi ved at bygge en moderne sønderjysk arrest i tilknytning til det domhus, der ligger, og som dækker den del af Vestre Landsret, som hører til det sydlige Jylland.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Nej, altså, den største risiko for, at vi får en anden og mere negativ økonomisk udvikling end det, der ligger, ikke bare i vores prognoser i Finansministeriet, men også i Nationalbankens, i OECD's, i IMF's, i Europa-Kommissionens, i de store bankers prognoser, som er meget positive, er jo et regeringsskifte, hvor vi kommer tilbage til de dårlige, gamle dage med en økonomisk set uansvarlig blokpolitik i Danmark.
Det var det, vi fik; det var det, vi havde; det var det, der ikke virkede før regeringsskiftet.
Det, vi i stedet for kan vælge,
er at holde os på kursen, samarbejde om tingene, ikke bare med Venstre, men bredt, i virkeligheden jo med alle Folketingets partier.
Alle Folketingets partier har jo på den ene eller den anden måde været involveret i beslutninger, der har været vigtige for den økonomiske udvikling, der nu går bedre.
Det gælder desværre jo ikke kun Venstre; der har også været mellemspil, hvor Venstre har stået udenfor, f.eks. et antal finanslove.
Men samlet set
har alle jo båret ved, og det kan fortsætte efter et valg, hvis regeringen også fortsætter.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Markant færre føler sig tryg i Bispehaven« fra Aarhus Stiftstidende den 25. marts 2015.
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til tal fra Rigspolitiets nyeste tryghedsundersøgelse, der viser, at Bispehaven i Aarhus er et af de steder i Danmark, hvor borgerne føler sig allermest utrygge, og agter ministeren i den henseende at tage initiativer?
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Det var det bedste, jeg kunne.
Det håber jeg så er nok for finansministeren.
Og hvorfor gør jeg det?
Det gør jeg da selvfølgelig, fordi skulle vi få muligheden efter et valg – ved held og dygtighed og hvad ved jeg, tilliden fra borgerne – for at overtage Danmarks ledelse, så er det da klart, at vi kun har en interesse i, at vi får det i så god stand som muligt.
Det er jo derfor, vi har lagt stemmer til hver eneste gang i modsætning til Socialdemokraterne, da de sad i opposition – har lagt stemmer til og forhandlet og gjort ambitionen større end det, der var lagt frem fra regeringens side.
Derfor vil jeg bare igen helt stilfærdigt spørge på baggrund af mit indledende spørgsmål: Hvad er det for en politik, vi kan regne med fra regeringens side, hvis uheldet skulle være ude og de fortsætter?
Vi animerer til samarbejde, også efter et valg, fordi vi kan se, at udfordringen ikke er løst, selv med den skattereform, vi i fællesskab har lavet.
Men jeg mangler altså et svar på, finansminister, hvad det er, regeringen vil.
Er det, at man vil genindføre en millionærskat, som man gik til valg på sidst?
Eller hvad er det for nogle skattetiltag, man arbejder med i regeringskontorerne, siden vi ikke må få det at vide her?
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Overvejer ministeren, at der bør kunne gives dispensation i forhold til folkeskolens afgangseksamen i idræt?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg vil gerne sige to ting: Det første er, at prognoser er et teknisk redskab.
Og hvis der er et område, det er svært at forudsige de reelle udviklingstræk på, så er det selvfølgelig asylområdet, hvor rigtig mange ting spiller ind.
Ud over vejrforhold og transportveje, som spørgeren har været inde på, så er det klart, at selve konfliktsituationen, især i Mellemøsten, er meget determinerende for, hvilke flygtningestrømme der kommer også til Europa.
For det er en stor opgave at løfte som samfund at integrere mennesker, der kommer udefra med en helt anden baggrund end den, der er sædvane her.
Derfor handler det jo, som jeg også indledte med at sige, om at finde den rette balance mellem at vedstå os vores internationale og menneskelige forpligtelser og efterfølgende at få integrationen til at virke.
Og sagen er vel den, at det eneste konkrete forslag, vi har set, til at finde det rette balancepunkt, er det lovforslag, som regeringen har fremsat, og som Venstre har stemt for.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Vil ministeren inden valget fremlægge en plan for, hvordan man fremadrettet vil finansiere asyludgifterne, såfremt antallet af asylansøgere fortsætter med at være på det nuværende høje niveau?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Finansieringen af asylområdet følger fuldstændig finansieringsbehovet på en række andre samfundsområder, og det vil fremgå af de finanslovsforslag, der lægges frem år efter år.
Det siger sig selv, at hvis der er forøgede udgifter på det ene eller det andet område, skal det også finansieres, og det vil fremgå af finanslovsforslagene.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Det var jo ikke noget nyt – det havde jeg selvfølgelig håbet på, men ikke forventet.
Men man har jo lov til at håbe.
Altså, sandheden er jo, at det store asylpres, som til dels er skabt af uroligheder rundtomkring i verden, men bestemt også af de lempelser af vilkårene, som regeringen har indført i sin regeringstid, og som på ingen måde opvejes af den lille mikrostramning, man så har lavet, fører til, at den regning, der bliver givet videre til danskerne – altså at de penge, de skattekroner, der skal findes andre steder – løber op i plus 9 mia. kr. her i 2015.
Og en stor del af det er jo penge, som vi i øjeblikket bedre kunne bruge andre steder. En stor del af det kommer også fra udviklingsbistanden, hvor regeringen har hentet en del af finansieringen af udgifterne.
Det er faktisk sådan, at i 2015 er det små 20 pct. af udviklingsbistanden – altså den bistand, der skulle gå til at hjælpe folk i udviklingslandene, folk, der måske havde mere brug for hjælp end en asylansøger, som har råd til at betale menneskesmuglere masser af penge for at blive smuglet over Middelhavet og komme til Danmark – der skulle gå til verdens allerfattigste, der nu går til indkvartering af asylansøgere i Danmark.
Det er derfor, vi i Venstre ønsker et system, hvor der kommer færre asylansøgere, og hvor der bliver givet mere hjælp i nærområdet.
Så kan vi nemlig hjælpe de svageste asylansøgere og de svageste flygtninge og ikke kun dem, der har råd til at betale menneskesmuglere en masse penge.
I den forbindelse er det jo også relevant at spørge regeringen, hvordan man fremadrettet vil finansiere det her område, for regeringen har jo sagt, at man finansierer det via udviklingbistanden, og så vil man se på, hvordan tallene her i 2015 er.
Der vil jeg bare spørge justitsministeren: Hvis man ser den samme tilstrømning i 2015, som man har set i 2014, hvordan vil regeringen så finansiere de udgifter, der er til asylindkvartering?
For de er ikke fuldt finansieret på nuværende tidspunkt.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg tror lige indledningsvis, jeg må korrigere det, spørgeren siger, om, at vi fra regeringens side har sagt, at vi vil finansiere det med udviklingsbistanden.
Det er jo ikke rigtigt, for vi følger de helt almindelige DAC-regler, hvorefter noget kan finansieres ad den vej, nemlig flygtninges umiddelbare ankomst til Danmark og den første tid.
Men det er jo ikke sådan, at vi kan bruge vores udviklingsbistand til at dække de udgifter, der måtte være på asylområdet.
Her følger vi de regler, der er, og det mener jeg sådan set er klogt, og det kan jeg fuldstændig og aldeles stå på mål for.
Men sagde spørgeren virkelig, at den store tilstrømning af syriske asylansøgere ikke alene til Danmark, men også til mange andre lande i Europa, til dels skyldes konflikten i Mellemøsten?
Mener spørgeren virkelig det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Det er jo et spørgsmål om at vælge at hjælpe i nærområderne eller vælge at skabe et system, hvor folk betaler menneskesmuglere en masse penge for at komme til Danmark.
Og der har regeringen været med til at lave et system, der understøtter den milliardforretning for menneskesmuglere, i stedet for at arbejde for et system, hvor man støtter i nærområderne.
I Venstre ønsker vi at støtte i nærområder.
Vi mener, at vi får langt mere for pengene, når vi bruger dem til at støtte i nærområderne frem for til et system, hvor man øger vilkårene for en familie med to forældre, der er anerkendte asylansøgere, og tre børn sådan, at de får 10.000 kr. mere om måneden end i 2011, da vi var i regering.
Det øger selvfølgelig tilstrømningen til Danmark; det gør, at der er mange flere, der vælger Danmark som asyldestination, hvor de i stedet skulle blive i nærområderne, hvor vi kan hjælpe mange flere for pengene.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Bare en ting: Kan partiet Venstre bekræfte, at der er flere asylansøgere fra Syrien i både Tyskland og Sverige, end der er i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
For at opsummere lidt på debatten her vil jeg sige, at jeg egentlig havde håbet, at ministeren ville komme og sige: Ja, regeringen har en forventning om, at der kommer færre asylansøgere til Danmark i 2015 og 2016.
Det ville have glædet os i Venstre, fordi vi er optaget af antallet.
Antallet betyder noget, og det er ikke kun et spørgsmål om, om man vil hjælpe folk eller ej.
Det er også et spørgsmål om, hvor mange folk vi i Danmark kan hjælpe, og hvor mange vi kan integrere.
Derfor vil jeg godt til sidst spørge justitsministeren, hvad regeringen har af forventninger til, hvad asylprognosen skal være i 2015 og 2016.
Har regeringen en forventning om, at den stramning, man har foretaget, rent faktisk vil have en effekt?
For det ser det ikke ud til for de første 2 måneder af 2015.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Og sådan vil det være år efter år.
Der opstilles prognoser for, hvordan området udvikler sig, og så skal det selvfølgelig finansieres.
Sådan er det jo, når der er et afgørende samfundsområde, som ændrer sig.
Der er ikke noget nyt i den problemstilling.
Det er rigtigt, at det selvfølgelig koster penge for det danske samfund, når flygtninge kommer og banker på vores dør.
Til det her spørgsmål vil jeg sige, at jeg jo ikke personligt har et grundlag for at udtale mig om prognoser på asylområdet, og derfor er det også et lidt mærkeligt spørgsmål, Venstre stiller, altså om jeg mener, at der vil komme flere eller færre asylansøgere, for det er jo sådan et meningsspørgsmål, og vi har ikke brug for ministre, der mener noget om fremtidige tal.
Det, jeg til gengæld kan sige, er, at der laves prognoser på asylområdet, som ikke er politisk fastlagt eller politisk bestemt, og der vil selvfølgelig også være prognoser for årene frem.
Hvis vi ser på, hvordan udviklingen har været, ved Venstre jo godt, at vi har ligget relativt stabilt på asylområdet i en årrække, og her i 2014 sker der så en ret voldsom stigning, som selvfølgelig hænger meget nøje sammen med den katastrofale udvikling i Mellemøsten, hvorfra der kommer mange især syriske flygtninge.
Vi kan nu se et fald på asylområdet i slutningen af 2014, som er fortsat her i 2015.
Og hvis vi kigger på skønnet for antallet af forventede asylansøgere i 2016, vil det jo – traditionen tro, skulle jeg til at sige – blive fastlagt, i forbindelse med at der udarbejdes et finanslovsforslag for 2016.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg tror, ministeren vælger at være polemisk, og det er jo ministerens ret.
Jeg forstår det godt, for regeringen har jo – for at sige det ligeud og sådan, som vi siger i Nordjylland, hvor ministeren jo også har rødder – en rigtig, rigtig dårlig sag.
For sandheden er, at man har et meget, meget stort problem, vi har et meget, meget stort problem, regeringen har et meget, meget stort problem med en massiv tilstrømning af asylansøgere.
Og det er jo ikke rigtigt, når ministeren siger, at tallet har været nogenlunde stabilt, og at 2014 så er et år, hvor tingene er gået sådan, at der er kommet lidt færre end tidligere.
I 2011 kom der 3.800.
I 2012 – uden at regeringen foretog sig noget som helst for at stramme op, men tværtimod lempede den ene regel efter den anden og gav anerkendte asylansøgere flere og flere penge i offentlig understøttelse – steg tallet, altså fra 2011 til 2012, fra 3.800 til 6.184.
Så steg det yderligere året efter, uden at regeringen gjorde noget, men forbedrede vilkårene, til 7.557, og så kulminerede det i 2014 med små 15.000 asylansøgere.
Og så lavede regeringen en mikrostramning, som Venstre i øvrigt også stemte for, og regeringen sagde, at det ville føre til færre asylansøgere.
Hvis man kigger på tallene for de første 2 måneder af 2015, som er dem, der er kendt – ministeren kender muligvis tallene fra marts måned også, men de er ikke offentliggjort endnu; men hvis ministeren har dem, må ministeren gerne fortælle det, men det er jo ministerens valg – kom der 1.077 asylansøgere.
Og hvis man sammenligner – og det vil være det ærlige at gøre – med, hvor mange der kom i de første 2 måneder af 2014, altså sidste år, så kom der 1.015.
Og min hovedregning siger mig, at forskellen er plus 62 asylansøgere.
Så det vil sige, at regeringens stramning, regeringens politik, som regeringen siger fører til et fald i asyltilstrømningen – for det ønsker man – faktisk reelt i de første 2 måneder har ført til en stigning på 62 i forhold til 2014.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Det er jo på sin egen måde utrolig bemærkelsesværdigt, at man kan forholde sig til hele asylproblematikken uden overhovedet at forholde sig til resten af verden.
Altså, spørgeren kan da ikke med en almindelig alvorstung mine påstå, at det, der sker i Danmark, alene er et spørgsmål om dansk asylpolitik, når vi er i en situation, hvor millioner af mennesker er på flugt og vi har de største flygtningestrømme siden perioden lige efter anden verdenskrig.
Skylder vi ikke de mennesker, vi taler om, lige at få nævnt, at man ikke flygter for sjov, og at det ikke mindst er på grund af Islamisk Stats enormt brutale forbrydelser, at rigtig, rigtig mange mennesker sendes på flugt, og at det selvfølgelig også kan ses på tallene, hvad angår Danmark?
Har der været en stigning på asylområdet?
Ja, det har der.
Det er ikke mærkeligt, når man ser på, hvordan resten af verden udvikler sig.
Har vi strammet op på området?
Ja, det har vi også.
Vil der fortsat komme asylansøgere hertil?
Ja, det vil der givet.
Kan jeg forudse, præcis hvordan mønsteret bliver?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Venstres politik er, at vi ønsker at hjælpe flere asylansøgere i nærområderne i stedet for at understøtte et system, hvor menneskesmuglere tjener formuer på at sende folk af sted på tværs af Middelhavet, hvor de mister liv og lemmer, til Danmark, hvor mange af dem ikke får den lykkelige tilværelse, som de godt kunne tænke sig.
Derfor ønsker vi at stramme op.
Vi ønsker at øge hjælpen i nærområderne, men stramme op på de vilkår, vi tilbyder her i Danmark.
Og der synes jeg, det ville klæde justitsministeren at sige, om ministeren ønsker, at der skal komme flere eller færre asylansøgere til Danmark i 2015 og 2016, end der kom i 2014.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg har da ikke noget ønske om, at der skal komme flere eller færre.
Det ville da også være et mærkeligt mål at opstille som landets justitsminister, for sagen er jo den, at når mennesker er på flugt, påhviler der os i mine øjne både en menneskelig forpligtelse og en international forpligtelse til at hjælpe mennesker i nød.
Når det er sagt, er det selvfølgelig fuldstændig afgørende og væsentligt, at vi kan håndtere de integrationsmæssige udfordringer, som vi ved at tilkomsten af både flygtninge og indvandrere kan give i vores samfund.
Og det er jo det balancepunkt, vi stræber efter at nå med de opstramninger, vi har lavet på asylområdet.
Men at opstille mål for, at der skulle komme flere eller færre, synes jeg er en mærkelig diskussion.
Jeg synes i virkeligheden, den første diskussion, spørgeren rejser, om, hvordan vi i det hele taget håndterer flygtningeproblemstillingen, er langt mere interessant.
Peter Christensen (V), 2015-04-08:
Ministeren svarede hr. Karsten Lauritzen, at regeringen sådan set ingen holdning har til, om der skal komme færre eller flere asylansøgere.
Men man kan så bare konstatere, at der er kommet mange flere, og der har jo jævnligt i dagspressen været ret konkrete beskrivelser af, hvordan også menneskesmuglere er bevidste om, hvilke vilkår der tilbydes i Danmark, og at asylansøgere derfor i langt højere grad end tidligere tilvælger Danmark som det land, de søger asyl i.
Det kan godt være, regeringen ønsker at tale sig selv væk fra et ansvar for, hvorfor Danmark står med så store udgifter på det her område.
Det mener jeg bare ikke er sandheden, fordi vilkår betyder noget for antallet, og antallet betyder noget for, hvordan vi som land er i stand til at integrere og tage os af mennesker, der kommer hertil.
Regeringen har lagt en stramning frem, og halvdelen af regeringen siger, at den ikke kommer til at have nogen betydning, så det betyder jo, at vi vil komme til at have et stort antal asylansøgere, som bliver her.
Mit spørgsmål er sådan set: Har regeringen tænkt sig at lægge en plan frem for, hvordan man vil finansiere det i de kommende år?