runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg tror, jeg indledte med at sige, at hvis regeringen mener, at det her er en ordning, som regeringen tror på og gerne vil igennem med, så skal vi ikke stå i vejen for det.
Så spørger hr. Anders Samuelsen til de 115 mio. kr., som det er estimeret at den her akutjobpakke vil koste.
Det er jo også et spørgsmål.
For når beskæftigelsesministeren ikke kan sige, hvilken effekt det her har, ud over at nogle stykker kommer i job af det, ja, så er det sådan, at nogle stykker ikke giver 115 mio. kr.
Så spørgsmålet er jo, om der er 115 mio. kr. i halen på det her, eller om det er nogle få millioner.
Det ved jeg ikke.
Vi synes jo, det ville være interessant, hvis beskæftigelsesministeren faktisk ville sætte nogle mål op for, hvornår det her er en succes.
Hvornår er det her lovforslag en succes?
Svaret på det kunne vi ikke få.
Så synes jeg også, og det er jo en reel holdning at have, at det her er at imødekomme nogle mennesker i forhold til en gruppe af ledige, som jo enten ikke har været på dagpenge i lige så lang tid eller er på kontanthjælp eller på anden måde er på understøttelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-11-06:
Og hvis partiet så ikke kan finde ud af det og partiets formand ikke kan skære igennem og finde ud af det, kunne man måske ønske og måske også forlange, at partiet så pegede på de ting, der kunne gøre forslaget mere spiseligt for Venstre, så det blev mere i retning af Venstre, og så Venstre havde mulighed for at sige: Vi bakker op om det her, om at give de her mennesker en ekstra chance.
Kunne ordføreren ikke bare åbne lidt op for det?
I stedet for at Venstre bare stiller spørgsmål og ikke kan lide svarene, kunne ordføreren så ikke åbne lidt op for, hvad det er, Venstre kunne tænke sig der kom ekstra i den her akutjobaftale, for at Venstre syntes, det var en god idé?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Nu er det jo sådan, og det ved spørgeren måske også, at vi sådan set har sagt god for en hastebehandling af det her lovforslag her i Folketinget.
Det er også derfor, vi står her og har en andenbehandling, og at vi lige om lidt har en tredjebehandling.
Vi havde samråd i går, hvor vi stillede en række spørgsmål, og vi har også stillet skriftlige spørgsmål.
Vi synes sådan set, at vi er kommet rundt om lovforslaget.
Vi er så bare ikke tilfredse med en række af svarene, men sådan er det jo.
Det er fair nok.
Sådan er det.
Vi er bare ikke enige i eller tilfredse med de svar, der er givet fra beskæftigelsesministeren, på, hvad effekten af det her er.
Og det er jo der, den står.
Så siger vi: Vi vil ikke stå i vejen for det.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-11-06:
Jeg synes egentlig, det er på sin plads at uddele en lille ros til hr. Hans Andersen for sådan nærmest ene mand at tage tæskene for, at Venstre ikke kan træffe en beslutning.
En ting er jo nemlig, at Venstre ikke sådan på det foreliggende grundlag kan træffe en beslutning, hverken ja eller nej – og det er jo sådan lidt underligt i sig selv, og jeg forstår også, at Venstre ikke har afgivet nogen bemærkninger til det lovforslag, der ligger – men når man sådan hverken kan finde ud af, om man stemmer ja eller nej, er det vel god kutyme, at man selv foreslår noget, som gør, at man kan komme nærmere.
Derfor skal jeg spørge ordføreren, om Venstre har taget ansvar i den her sag og stillet ændringsforslag til det eksisterende lovforslag?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
De, der studerer argumentationsanalyse, har nu fået et nyt, godt materiale med det svar, der just er givet, for der var heller ikke her svar på det, jeg spurgte om.
Der bliver talt i almindeligheder om det danske arbejdsmarkeds indretning og antallet af jobskift og sådan noget.
Det, som er problemet, er jo, at det er et punkt, hvor netop Liberal Alliance og for den sags skyld også Venstre og andre netop plejer at fremhæve, at der er den her store jobomsætning.
Det generer selvfølgelig Liberal Alliance meget, at det bliver draget frem i en debat, der handler om det meget beskedne antal på 12.500 job, der målrettes langtidsledige.
Selvfølgelig generer det Liberal Alliance meget, for det er jo svært at svare på, og derfor vil jeg prøve en gang mere: Når 98 pct. af jobskiftene er uberørt af det her, er det så seriøst ment fra Liberal Alliances side, at det skader dem, der ikke er langtidsledige?
Jeg forstår det ikke.
Anders Samuelsen (LA), 2012-11-06:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil rejste sig op og sagde, at det her er Danmark, når det er bedst.
Nej, det er lige omvendt.
Det her er Danmark, når det er værst.
Alle herinde ved, at der ikke kommer nogen nye job ud af det her.
Alle ved, at det, man gør, er, at man forbryder sig mod foreningsfrihedsloven, man forskelsbehandler, man skubber nogle frem i køen.
Men de får i bund og grund ikke engang nogen garanti for et job.
Deri har Enhedslisten jo fuldstændig ret.
Her står Venstres ordfører så og siger, at man til nød kan sige, at det ikke har nogen virkning.
Hvorfor sige ja til noget, der ikke har en virkning?
De 113 mio. kr. kunne vi have brugt på bedre kræftforskning.
Det har ingen virkning.
Det erkender Venstres ordfører.
Han siger, at der til nød måske er et par stykker, der får et job.
Men at bruge 113 mio. kr. på, at der er et par stykker, der får et job, kan da ikke forsvare, at man undlader at stemme.
Hvorfor stemmer man ikke imod?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jeg har lige refereret fra det samråd, vi havde i går med beskæftigelsesministeren.
Beskæftigelsesministeren tilkendegav, at det, som er formålet med det her, er, at nogle kommer i beskæftigelse frem for andre.
Det synes jeg er et problem.
Jeg synes, at hr. Eigil Andersen og Socialdemokratiet og SF skylder den kontanthjælpsmodtager, jeg snakkede med i går i telefonen, en forklaring på, hvorfor det er vigtigere, at en gruppe ledige – det er tilfældigvis dem, som er på vej ud af dagpengesystemet – kommer i beskæftigelse frem for hende, som er på kontanthjælp.
Det har jeg ikke fået et godt svar på, og det har hun heller ikke.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Det skal man forstå sådan, at det her er regeringens bud.
Vi mener, at det her er den bedste løsning på den udfordring, vi står over for på dagpengeområdet.
Men det betyder jo ikke, at alle andre indsatser lægges på hylden.
Vi fører jo uddannelses- og beskæftigelsespolitik hver eneste dag.
Det, som jeg egentlig tror jeg kan blive enig med Liberal Alliances ordfører om, er, at vi skal blive meget bedre til at sikre folk en vej tilbage på arbejdsmarkedet på et langt tidligere tidspunkt end i dag.
I virkeligheden skal mennesker jo helst ikke gå ledige i op mod 2 år.
Det er jo lang tid, og det er også for lang tid at være væk fra arbejdsmarkedet.
Derfor skal indsatsen for at bekæmpe langtidsledigheden jo starte meget, meget tidligt.
Dem, der kan komme i arbejde selv, skal komme i arbejde selv.
Men der kan også være forhindringer.
Det kan være af sproglig karakter, det kan være, fordi man mangler kompetencer, ens uddannelse er forældet, man har en alder, der gør tingene sværere, hvad ved jeg – der kan være mange forhold, der spiller ind.
Beskæftigelsespolitikken skal stadig væk spille en rolle der – også fremadrettet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Det kan godt være, at vi ikke skal stå og kæmpe om ord.
Det kan jeg på mange måder godt være enig med ministeren i.
Alligevel betyder ord jo noget.
Når ministeren siger, at der jo ikke er nogen, der har sagt, at man med det her lovforslag løser alle problemer, tror jeg, at der sidder nogle danskere derude, som er i tvivl.
For når man har en finansminister, som om akutpakken har udtalt, at det er en fuld, hel og dækkende løsning på det problem, der har været med et ekstraordinært højt antal udfald af dagpengesystemet, hvordan skal man så forstå det anderledes, end at det er en fuld og dækkende løsning, at man fuldstændig har løst problemet?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Lad os nu lige komme ind til sagens kerne igen.
Det er mange.
Er det virkelig så provokerende, at nogle af de jobåbninger skal tydeliggøres for udfaldstruede dagpengemodtagere?
Jeg forstår hverken provokationens kraft i dette tilfælde eller for den sags skyld forargelsen.
For mig er det egentlig fint, at arbejdsgivere på tværs siger: Hvad enten det er, fordi vi opslår et vikariat, eller fordi vi har en ny stilling eller en stilling, der skal genopslås, så vil vi gerne give den langtidsledige muligheden for at komme til den samtale, og så kan vi se vedkommende an.
Er det egentlig ikke meget fint?
Og igen: Det behøver ikke at være et enten-eller, det kan være et både-og.
Og der er intet til hinder for, at man i regi af en finanslovforhandling søger at løse de udfordringer, der f.eks. er på afgiftssiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-06:
Så gør beskæftigelsesministeren det igen.
Nu lyder det fra beskæftigelsesministeren, at man skal deltage i løsningen af et problem, og hvis vi ikke vil deltage i det her, deltager vi ikke i løsningen af problemet.
Men der er jo netop ikke noget problem, der bliver løst.
Vi har et problem med ledighed i Danmark.
Det problem kan løses, hvis flere ledige kommer i arbejde, men det her forslag sørger jo ikke for, at flere ledige kommer i arbejde, tværtimod.
De 115 mio. kr., som man bruger på det her, er jo penge, som man opkræver i skat.
Lad os sige, at man i stedet havde brugt de 115 mio. kr. på at sænke den NOx-afgift, som regeringen forhøjede ved sidste finanslov, lad os sige, at man i stedet havde brugt de 115 mio. kr. på at sænke fedtafgiften eller på ikke at indføre den nye tilsat sukker-afgift – det ville have skabt en øget beskæftigelse i Danmark, fordi dansk erhvervslivs konkurrenceevne var blevet bedre.
Men i stedet opkræver man de skatter og bruger 115 mio. kr. på at sørge for, at erhvervslivet vælger nogle ledige frem for nogle andre.
Så regeringen er faktisk med det her forslag i gang med at gøre problemet større i stedet for at gøre det mindre, fordi man bruger penge fra erhvervslivet til det her i stedet for sørge for, at erhvervslivet har gode konkurrencevilkår.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Nu skal jeg jo ikke blande mig i, hvad man forarges over som folketingsmedlem, men jeg kunne nok komme i tanker om større problemer i denne verden end et ordvalg fra en talerstol.
Og lad mig bare gøre det helt klart: Den aftale, der er indgået arbejdsgiverne imellem i Danmark, handler om at målrette 12.500 jobåbninger til udfaldstruede dagpengemodtagere.
Vi kan godt bruge tid på at diskutere ord og betoninger af ord, eller også kan vi gøre os den fælles bestræbelse at løse udfordringerne.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det jo ikke er meget, vi har hørt fra Liberal Alliance.
Det er da egentlig ikke mange konkrete bud, vi har fået.
Nuvel, vi hører ofte om Liberal Alliances ønsker til den økonomiske politik, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg hører ofte bud på skattepolitik og erhvervspolitik, og det er fint, men alle ved vel godt, at økonomisk politik, erhvervspolitik, skattepolitik også ofte har en indfasningsperiode, og det, der kendetegner den her aftale, er jo, at vi reagerer nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-06:
Jeg må sige, at jeg synes, beskæftigelsesministerens sprogbrug her på talerstolen er forargelig.
Det er den, fordi regeringen jo tidligere har indrømmet, at der ikke er et eneste ekstra nyt job i det her.
Så er det forargeligt, at beskæftigelsesministeren fra talerstolen bruger udtryk som at oprette akutjob, at tilvejebringe 12.500 akutjob.
Der er ikke tale om, at der oprettes job, der er ikke tale om, at der tilvejebringes job.
Der er tale om, at de jobopslag, som alligevel er der, nu opslås som akutjob, og at hvis der er kvalificerede ansøgere, der har 25.000 kr. med fra staten, og som arbejdsgiverne er villige til at ansætte, så ansætter de dem i stedet for nogle andre.
Jeg mener bestemt, at regeringen har medgivet tidligere, at der ikke er tale om en merbeskæftigelse i det her, men at der alene er tale om, at nogle kommer i beskæftigelse i stedet for nogle andre.
Derfor er det forargeligt, at vi har en beskæftigelsesminister, der med udtryk som at oprette job og tilvejebringe job forsøger at bilde folk ind, at der er flere mennesker, der kommer i arbejde med det her, og ikke bare, at der rykkes rundt med det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-06:
Det går jo meget godt på nogle områder, kan man sige, vedrørende akutjobpakken, og der er allerede lagt nogle job på nettet, som folk kan søge.
Så er det, jeg egentlig godt vil spørge, hvad ministerens holding er i et spørgsmål vedrørende hendes kolleger i regeringen og i Finansministeriet, som jo skulle være nogle af dem, der borger for, at det kommer til at gå godt med loven.
Jeg går ikke ud fra – det håber jeg ikke – at det skyldes dumhed ovre i Finansministeriet, at man lægger et akutjob på nettet med ansøgningsfrist den 5. november.
Så finder man ud af, at det måske er for kort med 1 dags varsel, og så ændrer man det til den 9. november.
Mener ministeren, at det fremmer regeringens indstilling til akutjobpakken, at finansministeren, der selv har været ude og sige noget om, at det er en god løsning, så kommer med et tilbud om et akutjob, der skal søges nu inden den 9. november?
Man kan få den mistanke, at de i Finansministeriet har tænkt: Vi viser god vilje, vi lægger jobbet på, men laver en meget kort ansøgningsfrist, så er der nok ikke nogen, der søger.
Hvad mener ministeren om det?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Jeg tror også, man må sige, at vi kommer til at se en mangfoldighed i de job, der opslås som akutjob.
Jeg tror, vi kommer til at se job, der er af en kortere varighed; jeg tror, vi kommer til at se vikariater; jeg tror, vi kommer til at se job med fuld tid og nogle med færre timer.
Så jeg tror, at det, alle skal indstille sig på, er, at de job, vi kommer til at se, vil se meget forskellige ud, og det siger sig selv, at almindelige spilleregler selvfølgelig skal overholdes.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-06:
Jamen kan jeg dermed gå ud fra, at beskæftigelsesministeren lige vil tage en snak med finansministeren og sige, at det måske ikke er så smart at sætte så kort en frist på en ansøgning?
Folk kan dårlig nok nå at gå ind og se, hvad det er for et job, og finde ud af, om de skal søge, før det er for sent.
Det synes jeg ikke er smart.
Nu støtter Dansk Folkeparti lovforslaget, fordi det kan være med til at forbedre det for nogle, men jeg synes ikke, det er en smart indstilling fra finansministerens side – selv om det selvfølgelig ikke er ham, der afgør det, det er nogle embedsmænd.
Men vil beskæftigelsesministeren tage kontakt til Finansministeriet og sige: Det her med den ansøgningsfrist skal vi måske lige lave om?
Martin Henriksen (DF), 2012-11-07:
Jeg har også stor respekt for det lokale demokrati.
Jeg har også stor respekt for dansk kultur og for danske traditioner, og det håber jeg også gør sig gældende for ministerens vedkommende.
Jeg synes, det er tyndt, at ministeren siger, at man på det personlige plan kan mene et eller andet om det her.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad kulturministeren mener om det her.
I Dansk Folkeparti mener vi, det er fuldt fuldstændig forkasteligt, at man simpelt hen vedtager at afskaffe et julearrangement i et boligområde, fordi det nu forholder sig sådan, at der er nogle personer med muslimsk baggrund, der har fået flertal i en boligbestyrelse.
Det kan man ganske enkelt ikke være bekendt.
Der bor da også i det pågældende boligområde mennesker med mange andre kulturelle baggrunde, herunder danskere.
Så jeg synes, det er rimeligt, at landets kulturminister, som jo trods alt må have en mening om, hvordan den kulturelle udvikling i landet er, kommer med sin mening.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-07:
Jamen altså, der foregår jo på mange niveauer i det danske samfund demokratiske processer, hvor et flertal beslutter noget, som mindretallet er uenig i.
Så har man jo chancen for at komme med et modforslag og gå ind i den demokratiske debat og dermed også den demokratiske proces og så få ændret den beslutning.
Kulturministeren skal da ikke forholde sig til, hvad en lokalforening i et givet lokalområde, altså en boligforening, vælger at bruge deres penge til.
Altså, det kan slet ikke være en opgave, der kan komme hen til mit skrivebord, og som jeg skal forholde mig til.
Det lyder nærmest, som om den her lokalforening har besluttet sig for at afskaffe julen, og alt andet lige vil jeg sige, at det tror jeg ikke at de kommer igennem med.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-07:
Forslaget er vedtaget, så man er kommet igennem med, at de arrangementer, der er tilknyttet til den højtid, ikke bliver gennemført, som der er tradition for i det pågældende område.
Sagen er den, at vi selvfølgelig har lokalt demokrati, men der er også kommunalt demokrati, og der er også nationalt demokrati.
Folketinget og ministeren har mulighed for at påvirke tingene.
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke har nogen holdning til det, altså at ministeren mener, at det her er sådan en lille sag, som det er under ministerens værdighed at forholde sig til.
Og det synes jeg ærlig talt er for slapt.
Vi taler faktisk om et land med mange, mange traditioner, herunder en tradition for, at man selvfølgelig fejrer julen som noget fuldstændig indlysende.
Og så siger landets kulturminister: Det er sådan set under min værdighed at forholde mig til.
Det er meget tyndt, men forventeligt.
Tak for det.
Grunden til, at jeg gerne vil stille kulturministeren et spørgsmål, er, at man i dag kan læse i Frederiksborg Amts Avis – og det har også bredt sig til andre medier – at en bestyrelse i en boligforening i Kokkedal, i boligområdet Egedalsvænge, har besluttet sig for at afskaffe julen.
At afskaffe julen er jo en lidt speciel beslutning, specielt i et land som Danmark, men ikke desto mindre er det det, der er tilfældet.
Der er tale om, at efter at man i det pågældende boligområde havde holdt en ramadanfest, som boligforeningen havde besluttet at bruge omkring 60.000-70.000 kr. på, besluttede flertallet i bestyrelsen så – flertallet består af personer med muslimsk baggrund – at man ikke ønskede at bruge omkring 5.000-7.000 kr. på et julearrangement, som der er tradition for at man holder år efter år.
Det synes jeg jo er forkasteligt.
Det er uanstændigt, at man kommer til et land – det er, uanset om vi taler om første, anden eller tredje generation – og så simpelt hen vedtager at afskaffe det lands traditioner i et bestemt boligområde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad kulturministeren siger til den sag.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-07:
Man kan jo tydeligt høre, at der vil være masser at tale om, når vi skal i gang med at forhandle.
Nej, det er de ikke.
Det, vi skal give, er demokratistøtte.
Vi skal støtte kritisk journalistik.
Ideelle blade varierer fra resultattavler fra fodboldturneringer over Ældre Sagen til Golfbladet.
Jeg håber, at hr. Lars Barfoed er enig med mig i, at når vi går ind og støtter og mener, at det er demokratistøtte, så handler det om at støtte kritisk journalistik med bredt samfundsmæssigt sigte og ikke resultattavler for en given fodboldturnering.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-07:
Lønsumsafgiften på de 40 mio. kr. påvirker dagbladene.
Man kan lave omfordelinger, men så går det ud over nogle andre medier inden for det felt, som mediestøtterapporten drejer sig om.
Så samlet set er der for de medier, som får mediestøtte, tale om en forringelse på 40 mio. kr.
Det kan man jo ikke komme udenom.
Så flytter man det rundt, så det ikke er dagbladene, men nogle andre, der bliver ramt.
Men der er nogle, der bliver ramt af det her, som i dag er medier, som får mediestøtte.
Men samtidig har man jo indført en reklametryksagsafgift, som også rammer dagbladene med 40 mio. kr. i øgede distributionsomkostninger, i hvert fald ifølge deres egne opgørelser.
Og det synes jeg er uheldigt.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-07:
Der er meget, kulturministeren skal forholde sig til, men lige nøjagtig det her spørgsmål har jeg på ingen måde lyst til at gå ind i.
Det er forstået på den måde, at jeg har respekt for en forening og foreningsdanmark.
Hvis jeg nu har forstået spørgeren rigtigt, er der en lokalforening, der beslutter, hvad de vil bruge deres budget til, og det skal kulturministeren i sandhed ikke blande sig i, uagtet om man kan være enig eller uenig i deres disponeringer sådan på personligt plan.
Men jeg har stor respekt for vores lokale foreningskultur, og det vil jeg som sagt også have efterfølgende.
Kim Andersen (V), 2012-11-07:
Det er klart, at man skal sætte tæring efter næring.
Og det er jo faktisk det, der i den her sammenhæng bliver problemet.
For når bestyrelsen for den selvejende institution Fregatten »Jylland« skal gøre det, vil det komme til at gå ud over fregatten »Jylland«, og dermed vil det komme til at gå ud over en særegen national kulturarv.
For hvad gør vi så?
For bestyrelsen er det for så vidt ingen kunst at skære budgettet til.
Det vil komme til at gøre ondt, og det vil være smerteligt, men det kan man gøre.
Men det løser jo ikke problemet med et stykke af vores nationale kulturarv, som vil gå i forfald fra dag et, accelererende ganske betragteligt, forfaldet vil være nærmest uopretteligt, når der er gået en 4-5 år.
Det er den problemstilling, jeg synes statens kulturrepræsentant nr. 1, nemlig kulturministeren, skulle forholde sig til.
Han skulle prøve at være behjælpelig med at løse det i samfundets interesse, for historien, men søreme også for fremtiden, så vi har et stykke levende, kulturhistorisk materiale, vi kan overlade til eftertiden.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-07:
Det, jeg har gjort inden for mit eget område, er selvfølgelig også at adressere den her problemstilling, som hr. Lars Barfoed nu rejser her.
Hr. Lars Barfoed kender jo også godt det udspil, som regeringen har lagt frem – det udspil, som jeg har lagt frem i de forhandlinger, vi startede i går.
I det udspil påpeger jeg også, at vi vil afvikle distributionsstøtten til de ideelle blade.
Så den direkte støtte til dagbladene er faktisk den samme fremadrettet, som den var før.
Jacob Jensen (V), 2012-11-07:
Hvordan mener ministeren, at regeringsprogrammet skal »udfordres«, sådan som ministeren udtalte under formandsvalgkampen i SF?
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-07:
Da jeg blev bekendt med fregatten »Jyllands« økonomiske udfordringer og problemer, snakkede jeg som sagt også med bestyrelsen.
Jeg har også spurgt ind til, om der overhovedet kan være andre måder at organisere fregatten »Jyllands« arbejde på.
Kan man forestille sig et samarbejde med relevante parter, det kan så være museer eller andre former for organisationer, så man på en eller anden måde på den ene side sænker aktivitetsniveauet i en kortere periode, håber jeg, sådan at man er klar til, når økonomien bliver bedre, at finde en mere stabil og bæredygtig platform for fregatten »Jylland«?
For det er et smukt skib, det er et vigtigt skib, og det er et historisk skib.
Men det kan godt være, at der er en periode nu, hvor man fremadrettet må sænke aktivitetsniveauet ganske alvorligt.
Og så håber jeg på, at man kommer ud af den økonomiske situation, man er i nu, og finder en mere bæredygtig platform.
Jeg vil bare sige, at traditioner jo hele tiden er til debat og til forhandling.
Det er de i det her lokale, og det er de på alle niveauer i det danske samfund, og heldigvis, for det vil sige, at traditioner udvikler sig.
Når jeg siger, at jeg ikke skal gå ind i det, er det, fordi det er en lokal beslutning, som jeg ikke på den måde skal have en aktie i.
Jeg kender jo ikke den konkrete sag ud over det, jeg får præsenteret nu her.
Der er tale om en boligforening, der på et demokratisk, fuldstændig legitimt niveau beslutter, hvad de vil bruge deres penge til, og så er der nogle aktiviteter, de ønsker fremmet, og nogle aktiviteter, de ikke ønsker fremmet.
Der må man vel bare sige, at hvis der er nogen i det lokale område, der er utilfredse med den beslutning, skal de gå ind i det lokale demokrati, holde fanen højt og så argumentere for, at det var en forkert beslutning.
Det kan være, at den her sag er med til at vitalisere det lokale demokrati derude; det kan man jo håbe.