runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2015-01-16:
Vores børne- og familieordfører, Julie Skovsby, er desværre forhindret i at deltage i behandlingen af lovforslaget, så jeg vil på hendes vegne læse vores ordførertale op.
Dårlig stemning, usikkerhed og ondt i maven.
Et brud mellem mor og far kan være noget af det værste og mest indgribende, et barn kan komme ud for, men hvis far og mor heller ikke kan finde ud af at samarbejde, efter de er gået fra hinanden, kan det blive helt uudholdeligt.
Det forslag, vi førstebehandler i dag, handler om de tilfælde, hvor den ene forælder bevidst prøver at chikanere den anden forælder ud af barnets liv, uden at der er nogen grund til det, i afmagt og i affekt eller simpelt hen for at få hævn.
De fleste forældre kan heldigvis finde ud af ikke at inddrage barnet i deres konflikt, men i de ulykkelige tilfælde, hvor barnet havner midt i orkanens øje, er det vigtigt, at vi som samfund stiller os på barnets side og insisterer på, at barnet er uskyldigt.
Det har ikke nogen andel i, at mor og far ikke kan finde ud af det længere, og derfor er det heller ikke rimeligt, at forældrenes uenighed skal føre til, at barnet mister samvær med den ene af forældrene.
Formålet med forslaget er, at barnet fortsat skal have begge forældre i sit liv, og forslaget skal tydeliggøre for forældrene, at det ansvar, der følger med at få børn, stadig væk gælder, også efter man er gået fra hinanden.
Forslaget indeholder flere dele, eksempelvis automatisk erstatningsansvar, der skal sikre, at barnets kontakt til begge forældre ikke afbrydes, ved at den ene forælder aflyser samvær gang på gang eller ikke overholder sin mødepligt i statsforvaltningen, så den ene af forældrene ikke længere har mulighed for at bruge aflysning af møder som en måde at forlænge hele sagsbehandlingsprocessen på.
En del, jeg særlig gerne vil fremhæve, er den børnesagkyndige rådgivning, som statsforvaltningen fremover leverer i situationer, hvor næste skridt er, at fogeden kører ud for at hente barnet.
Vi skal gøre alt for at undgå, at et barn udsættes for den voldsomme oplevelse, det kan være at blive mødt af hele det her kæmpestore system med politi, kommune og foged.
Derfor giver vi forældrene en nødbremse, de kan trække i, hvis sagen er ved at køre helt af sporet.
Rådgivning bliver tilbudt forældrene i deres hjem, hver for sig, og skal ses i sammenhæng med efterårets satspuljeaftale, hvor vi satte knap 50 mio. kr. af til konflikthåndtering endnu tidligere i forløbet.
En skilsmisse er et familieproblem, og derfor løses det også bedst i familien, ved at man taler sammen.
Med dette forslag tager vi barnets parti i de ulykkelige sager, hvor skilsmisseramte forældre bruger barnet til at bekrige hinanden med, og vi tydeliggør for forældrene, at de har et fælles ansvar for deres barn, at det kan blive ved med at se begge forældrene, også selv om forældrene på ingen måde ønsker at se hinanden.
Derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig støtte forslaget og er rigtig glade for den brede opbakning.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-16:
Jamen det synes jeg da man skulle gå i gang med.
Det er jo helt skørt, at man for forbrydelser som karteldannelse og doping, som kan være slemme nok, men som jo ikke er noget, som bringer nogens liv i fare, risikerer 6 års fængsel, mens man for at ville drage ned i en hellig krig i Syrien med stor risiko for at vende tilbage og være oplært til at begå terrorangreb som dem, vi har set i Paris, og som heldigvis blev afværget i Belgien, altså kun risikerer 2 års fængsel.
Det er da fuldstændig ude af proportioner.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg prøver sådan set ikke at forklejne problemet omkring syrienskrigere, absolut ikke.
Jeg vil nok tillade mig at sætte spørgsmålstegn ved, som jeg har gjort en gang i dag, om det, at man tager passet fra folk, der har så skøre ideer, som det er at tage ned at kæmpe sammen med Islamisk Stat, faktisk vil betyde, at de så sætter sig ned og bliver hjemme.
Det er en anden sag.
Nu taler vi om retssikkerheden, som vi er enige om skal være i orden.
Fru Trine Bramsen siger, at man kan gå til domstolene, at dem kan man klage til.
Vi er enige om – ikke sandt? – at domstolene jo altså kun kan dømme inden for de lovgivningsmæssige rammer, vi vedtager i Folketinget.
Og når vi vedtager meget lette beviskrav, et meget vagt mistankegrundlag, så kan domstolene ikke sige, at der skal flere krav til, at man skal bevise det yderligere end med de krav, der er i lovgivningen.
Er vi ikke enige om det?
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Det mener jeg bestemt den er med det her lovforslag.
Jeg vil gøre opmærksom på, at der jo er en mulighed for at gå til domstolene og få prøvet det grundlag, hvorpå man har fået taget sit pas, og dermed synes jeg at balancen er fuldstændig intakt.
Den kritik, der er kommet, kan jeg ikke genkende, når vi holder det over for, at vi har at gøre med et meget alvorligt problem, som det er nødvendigt at vi sætter ind over for.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg kunne godt tænke mig sådan at spørge lidt ind til forslaget og til, hvordan det hænger sammen.
Fru Trine Bramsen siger sådan set selv her i det sidste indlæg, at der er de ting, man begår på rejsen – terror, krigsforbrydelser, og hvis man tilslutter sig organisationen IS, vil man unægtelig nok komme til at falde ind under nogle af de paragraffer – men at det ikke er det, det her lovforslag handler om.
Jeg tror, at den tidligere justitsminister Karen Hækkerup sagde noget i retning af, at det gode ved det her forslag jo er, at vi ikke behøver at bevise noget som helst.
Samtidig hørte jeg også regeringens repræsentanter, da det her blev fremlagt første gang i pressen, påpege igen og igen og igen, at retssikkerheden skulle være i orden.
Men man behøver ikke at bevise noget.
Advokater og Institut for Menneskerettigheder er i dag ude at sige, at det her risikerer at ramme mennesker, som slet ikke har tænkt sig at gøre noget som helst galt, fordi beviskravene er så vage, mistankegrundlaget er så vagt.
Fru Trine Bramsen, er retssikkerheden i orden?
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Vi er fuldstændig enige om, at domstolene skal vurdere det grundlag, der foreligger, men det er klart, at det jo skal være et troværdigt grundlag.
Det er jo det, der er udgangspunktet for den her lovgivning.
Det var vist en kommentar, ikke et spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Det er godt, at Socialdemokraterne er åbne over for yderligere stramninger.
Det er glimrende.
Hvis man så også ville gøre det, ville det være endnu bedre.
Til fru Trine Bramsens bemærkninger om dobbelt statsborgerskab vil jeg sige, at sagen jo altså er den – og det ved fru Trine Bramsen også godt – at der er masser af mennesker, der i dag har dobbelt statsborgerskab, også i Danmark.
Det er jo realiteterne.
Men man kan jo godt sige, at det ikke ligefrem er sådan, at dem med dobbelt statsborgerskab, som begår kriminalitet, står i kø for at komme ud af landet.
Så hvis det var sådan, at der skulle være bare en lille smule sådan ræson i fru Trine Bramsens argumentation, skulle man jo netop gøre det nemmere at fratage dem det danske statsborgerskab.
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Jeg må starte med at sige, at det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke har stemt for dobbelt statsborgerskab, hvis Dansk Folkeparti gerne vil medvirke til, at flere bliver sendt ud af Danmark, for det er jo et centralt forslag i den sammenhæng.
Det, som vi har meddelt meget klart, er, at vi gerne diskuterer med Folketingets øvrige partier, hvordan vi med fælles fodslag kan komme den her problemstilling til livs.
Det vil også sige, at vi er åbne både over for ændringsforslag, men også forslag, der kan ligge i andre lovgivninger.
Så vi lukker ikke døre; vi åbner døre.
Men jeg vil også sige, at vi jo har et meget konkret lovforslag på bordet her.
Nogle af de ændringsforslag, jeg har hørt er kommet, kunne passe ind i andre lovgivninger.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Tak for det.
Jeg vil høre, hvordan Socialdemokraterne stiller sig.
Vi vil jo nok også med stor sandsynlighed fra Dansk Folkepartis side komme med nogle ændringsforslag til det her lovforslag.
Vi har jo set, at det går lidt trægt – for nu at sige det mildt – med at fratage folk, som f.eks. er dømt for overtrædelse af terrorparagrafferne, deres danske statsborgerskab.
Vil Socialdemokraterne se positivt på sådan et initiativ?
Hvordan ser Socialdemokraterne på et sådant forslag?
Er det noget, man vil støtte?
Jeg ved godt, man har sagt, at man er lidt positiv og sådan noget, men er det noget, man vil støtte?
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Må jeg ikke gentage, at der her alene er tale om en strafferamme, der omhandler selve rejsen.
Hertil kommer en langt højere strafferamme for det, man så begår på rejsen.
Altså, vi har en massivt højere strafferamme, hvis man tilslutter sig de her ekstremistiske organisationer, så jeg mener ikke, man kan stille det sådan op.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
Er det nok? spørger fru Mai Mercado.
Nej, det synes regeringen ikke det er.
Vi synes, at der er brug for en stor forebyggende indsats, sådan at det er meget, meget få, der i givet fald vil kunne komme til at mærke konsekvenserne af det her lovforslag.
Vi mangler hele den forebyggende indsats.
Det vil vi rigtig gerne have vedtaget og allerhelst i morgen.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jamen som jeg hører debatten, lyder det da til, at det her er et lovforslag, som alle kommer til at bakke op om.
Jeg har da endnu ikke hørt et eneste parti, som er gået op og har sagt, at det her er et dårligt lovforslag.
Men jeg synes, at det er letkøbt, når man fra flere politiske partiers side ikke stiller sig selv det, må man sige, i virkeligheden ret vigtige spørgsmål, om det her er nok; om det her sikrer, at vi ikke kommer til at opleve et angreb som både det, vi har set blive afværget i Belgien, og det, som vi har set i Frankrig.
Og der hører jeg bare ikke regeringspartierne sige: Med det her lovforslag kommer det ikke på tale, at det sker i Danmark.
Så er det bare, jeg opfordrer til, at man i Justitsministeriet rent faktisk får sat sig ned sammen med retsordførerne og får truffet de beslutninger, som sikrer Danmark, og som i høj grad kan være med til at modvirke, at Danmark bliver udsat for et angreb, sådan som vi har set det andre steder.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
Dette er mit arbejdstøj, og det er fuldstændig klart, at det er derfor, at vi står i salen i dag: Det er jo med et konkret lovforslag, og det skal bare vedtages.
I efteråret fremlagde regeringen helt konkrete forslag til forebyggelse af radikalisering; til forebyggelse af, at nogle tog af sted.
Det er da at være i arbejdstøjet.
Der er gået 4 måneder, og vi har stort set været enige siden i hvert fald i starten af december.
Hvorfor er det, at der ikke bare kan komme et nik fra de borgerlige partier, så vi kan komme i gang?
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
På et spørgsmål fra hr. Martin Henriksen for et øjeblik siden svarede den socialdemokratiske ordfører, at man var åben over for at kigge på det borgerlige ændringsforslag om at lave et indrejseforbud til Syrien og Irak.
Betyder det, at regeringen så vil genoptage de forhandlinger, som vi havde i gang, de gode snakke i Justitsministeriet, som vi havde i gang, dels om forebyggelse, dels om den her lovgivning?
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jeg synes, det er en meget interessant debat at følge.
Det her er næsten ved i højere grad at komme til at handle om, hvem der driller hvem på hvilke møder i satspuljeregi.
Man har lige for nylig afværget et angreb i Belgien, og i sidste uge var der et angreb i Frankrig, og det bedste, man kan stå og tale om i Folketingssalen, er, hvem der driller hvem politisk.
Nej, nu må man saftsuseme tage at komme i arbejdstøjet, og så må man sætte sig ned og overveje, om de initiativer, som man lægger frem, er nok.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge – for vi kan jo se, at der er en stor forskel på rød og blå i salen i dag, og at de borgerlige vil gå længere, end regeringen vil: Er regeringen klar til at trække i arbejdstøjet og rent faktisk tage den trussel over Danmark, som vi på alle måder må sige er overhængende, alvorligt?
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
Danmark engagerer sig ude i verden, når andre folk kæmper for de samme rettigheder eller på det grusomste undertrykkes eller slås ihjel af ekstreme grupper, som vil det stik modsatte af demokrati og frihed.
Derfor kan vi naturligvis heller ikke acceptere, at danske statsborgere eller udlændinge bosiddende i Danmark drager ud i verden og kæmper side om side med ekstremisterne, nogle gange endda mod danske soldater.
Derfor foreslår regeringen med det her lovforslag, L 99, at det skal være muligt at inddrage eller ikke udstede pas til personer, som mistænkes for at ville rejse til eksempelvis Syrien eller Irak for at kæmpe.
Hvis man ikke er dansk statsborger, men herboende udlænding, lægger lovforslaget op til, at opholdsgrundlaget kan bortfalde, hvis man tager af sted med samme formål.
Det er en forholdsvis ny situation, at så relativt mange danskere eller mennesker med ophold i Danmark tager af sted for at kæmpe sammen med andre væbnede styrker, og det bliver vi nødt til at tage meget alvorligt og derfor også imødegå disse med tiltag, der har meget stærke konsekvenser.
Men inden de fleste kommer dertil, at de vil rejse fra Danmark og ned at deltage i en væbnet konflikt, ligger der jo en foreliggende periode af kortere eller længere varighed, hvor nogle har overbevist dem om det rigtige i at tage af sted.
Derfor kan det her lovforslag ikke stå alene.
Regeringen offentliggjorde i september en ny handlingsplan om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme, som bl.a. indeholder konkrete tiltag mod rekruttering til væbnede konflikter i udlandet.
Handlingsplanen lægger op til en styrkelse af myndighedernes exitindsats, så personer, som er endt i ekstremistiske miljøer, hjælpes til at forlade miljøerne igen.
Der ønskes også en styrkelse af indsatsen mod onlineradikalisering, bl.a. ved at lade PET monitorere ekstremisters brug af internettet til at sprede radikaliserende materiale og rekruttere nye medlemmer.
Endvidere vil vi gerne oprette et mentorkorps, som kommunerne kan trække på, hvis der opstår akut behov for en mentor til en person, der er udsat for risiko for at blive radikaliseret eller allerede har tilknytning til et ekstremistisk miljø.
Endelig indeholder planen også en national hotline, som forældre og pårørende kan ringe til med deres konkrete bekymringer.
Desværre er alle disse gode forebyggende elementer endnu ikke blevet til virkelighed, da det kræver enighed i satspuljekredsen, og her har vi desværre oplevet mere politisk drilleri end ægte optagethed af at få tiltagene sat i søen.
Radikale Venstre og regeringen er klar.
Lad os komme i gang.
Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag.
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Nu er hr. Martin Geertsen og jeg selv jo naboer her i Folketinget, vi har kontor lige ved siden af hinanden, så hr. Martin Geertsen skal være velkommen til en kop kaffe på mit kontor.
Det må være op til justitsministeren at invitere sine egne gæster, men det, jeg synes er afgørende, er, at vi ikke blander satspuljeforhandlingen, som handler om de forebyggende initiativer, sammen med strafferetlige initiativer.
Det er to forskellige ting, og de skal forhandles hver for sig.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Men er det ikke rigtigt, fru Trine Bramsen, at gode snakke sådan set forudsætter, at man rent faktisk mødes?
Både statsministeren, fru Trine Bramsen og andre gode Socialdemokrater har jo igennem den sidste tid causeret over åbne døre og gode snakke og den slags.
Er det et ja eller nej til, at Socialdemokraterne med justitsministeren i spidsen vil genoptage det forhandlingsforløb, som vi havde i gang, eller vil man bare lave polemik ud af det her?
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Jeg er glad for, at hr. Martin Geertsen netop nu står og bekræfter, at grunden til, at man ikke har ønsket at tilslutte sig alle de forebyggende initiativer, som ligger i satspuljeaftalen, netop handlede om, at man ønskede at bringe strafferetlige elementer ind i det her.
Så jeg er glad for, at hr. Martin Geertsen bekræfter det.
Det, jeg siger, og som jeg siger meget klart, er, at tiden ikke er inde til at lukke døre.
Statsministeren stod og sagde det samme her i Folketingssalen.
Men for os Socialdemokrater er det helt afgørende, at vi har en god diskussion om de forslag, der måtte komme, at det er på et oplyst grundlag, og det vil sige, at man juridisk har sonderet samtlige konsekvenser af et sådant forslag, og det, jeg samtidig siger, er, at skulle vi nå derhen, hvor vi finder ud af et fælles fodslag om nogle af de forslag, som Venstre kommer med, kunne det være, at lovgivningen hørte bedre hjemme andetsteds end lige præcis i forbindelse med det her.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg vil starte med at føle mig en lille smule overset af fru Mai Mercado, for vi har som parti i hvert fald forsøgt at udtrykke en smule skepsis over for retssikkerheden i det her.
Jeg vil også stille mig undrende over for, at De Konservative inddrager et angreb i Paris, som jo i hvert fald indtil videre øjensynligt intet har med krigen i Syrien og Nordirak at gøre, og det har heller ikke noget med danske syrienskrigere at gøre.
Jeg synes, man skal passe på med at blande sådan nogle ting sammen, hvis man vil undgå at skabe en panikagtig stemning.
Nu brugte jeg halvdelen af min taletid på det, og heldigvis skal den konservative ordfører også på talerstolen senere.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge De Radikale om problemerne med retssikkerheden.
Det var noget, De Radikale var meget tydelige omkring, da forslaget blev fremlagt i pressen til at starte med.
Det er noget, som der på trods af de mange ændringer, der faktisk er lavet i det her lovforslag, stadig væk er kritik af, bl.a. af Institut for Menneskerettigheder og flere advokater.
Jeg er sikker på, at den radikale ordfører faktisk har læst det.
Det ville ligne De Radikale at gå op i sådan noget.
Kunne vi ikke få en forklaring på, hvordan De Radikale kan gå med til så lave beviskrav, så vagt et mistankegrundlag, fordi det ligner ikke De Radikale?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-16:
Jeg er ikke komplet idiot.
Det ved jeg godt.
Det var også derfor, jeg brugte ordene potentielle terrorister.
Og det, vi taler om her, er en straf for potentielle terrorister; folk, som vi ved planlægger at tage ud og deltage i en konflikt i Syrien, som planlægger at tilslutte sig fjender af Danmark.
Det, jeg spurgte om, var, om regeringen mener, at 2 års fængsel i den sammenhæng er en hård straf.
Lad mig for sammenligningens skyld nævne nogle af de andre lovforslag, som der er kommet fra regeringen i den her periode.
Regeringen mener, at karteldannelse, altså det, at nogle virksomheder sætter sig sammen og aftaler nogle priser, skal straffes med 6 års fængsel.
Regeringen mener, at hvis man beskæftiger sig med salg af dopingmidler til sportsfolk og bodybuildere osv., skal det straffes med 6 års fængsel, altså tre gange så høj en straf som den, man lægger op til nu, for at straffe potentielle terrorister.
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Det, man skal huske på, er, at det her jo alene er straffen for at udrejse.
Det er ikke straffen for at have deltaget i eksempelvis terrorhandlinger; der er en meget høj strafferamme, som selvfølgelig vil supplere straffen for udrejsen.
Her er der alene tale om strafferammen for at rejse ud af Danmark.
Man skal bare huske på, at det her alene er strafferammen for udrejse.
Det er ikke for at have deltaget i hellig krig, det er en langt højere strafferamme.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Hvis de er dybt radikaliserede oven i hovedet, vil de i masser af tilfælde nok rejse af sted alligevel, uanset om strafferammen er 6 eller 16 år for at vende tilbage.
Men i modsætning til regeringens forslag gør vi med det her to ting:
Vi gør det langt nemmere for anklagemyndigheden at rejse tiltale imod de mennesker, som er rejst til Syrien og Irak for at begå terror, og hvor bevisbyrden for, at de har begået terror, er svær at løfte.
Det bliver nemmere med vores forslag.
Med vores forslag er der også en langt, langt hårdere sanktion, både mod danske statsborgere og mennesker med opholdstilladelse her i landet, hvis de vælger at vende tilbage til den danske grænse.
Så siger vi til dem: Har du begået terror eller opholdt dig i de pågældende områder og alligevel vælger at vende tilbage til Danmark, risikerer du som dansk statsborger en straf på 6 års fængsel; har du opholdstilladelse her i landet og vælger på trods af myndighedernes gode råd og vejledning at vende tilbage, risikerer du at miste din opholdstilladelse.
Jeg kan se på fru Pernille Skipper, at hun nu endelig har forstået, hvad vores ændringsforslag går ud på.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Nu vil jeg meget nødig have skudt i skoene, at jeg har sagt, at noget er mere logisk end noget andet.
Tværtimod tror jeg nok, at jeg, når vi kommer til at diskutere det lovforslag, der egentlig er på programmet, også har nogle betænkeligheder ved det, men det er, fordi jeg går op i retssikkerhed, og det er der andre der ikke gør.
Så det er fint nok.
Nu spørger jeg til Venstres forslag, for vi kan jo godt vedtage en hel masse lovgivning, og det kan være mere eller mindre logisk, men jeg synes, det kunne være smart, hvis det var effektfuldt.
Så jeg prøver en gang til: Tror hr. Martin Geertsen, at Venstres forslag om, at mennesker skal have en tilladelse, for at de må rejse til Syrien, vil betyde, at dem, der har tænkt sig at tilslutte sig Islamisk Stat, faktisk har tænkt sig at søge om den tilladelse og blive hjemme, hvis de ikke får den?
Tror hr. Martin Geertsen, at hr. Martin Geertsens trussel om en frataget opholdstilladelse er mere effektfuld end regeringens trussel om frataget opholdstilladelse, eller tror hr. Martin Geertsen måske, at mennesker, der er så skøre i bolden – for at bruge et lægmandsudtryk – at de har tænkt sig at tage ned og støtte Islamisk Stat, er hamrende ligeglade med jeres trusler om fængselsstraf og bøder?
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
I virkeligheden synes jeg, at fru Pernille Skipper skulle prøve at sætte de her to forslag over for hinanden og så spørge sig selv, hvad der egentlig er mest logisk, når det kommer til stykket: Er det at forsøge at holde terrorister inde i landet, eller er det at forsøge at holde terrorister væk fra Danmark?
Det, vi jo siger her, er, at hvis du har forladt landet, kan du som dansk statsborger sådan set godt komme tilbage, men så risikerer du altså en fængselsstraf på 6 år, og har du en opholdstilladelse, mister du den.
Men det kunne være interessant at høre fru Pernille Skipper om, hvad der egentlig i fru Pernille Skippers hoved er mest logisk: Er det at holde terroristerne her i landet, eller er det at sørge for, at de ikke kommer ind, når de først er rejst ud?
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Så for måske bare lige at gøre det lidt mindre teknisk vil jeg spørge: Tror hr. Martin Geertsen, at en manglende tilladelse vil forhindre mennesker, der har besluttet sig for måske at ofre deres liv for noget så vanvittigt som organisationen Islamisk Stat, som begår voldtægter og foretager halshugninger og etnisk udrensning, i at tage af sted?
Tror hr. Martin Geertsen, at de mennesker, der har besluttet sig for at støtte sådan en organisation aktivt og endda med vold, vil sætte sig ned og sige: Nå, det fik jeg ikke lov til – så må jeg da nok hellere blive hjemme?
Trine Bramsen (S), 2015-01-16:
Er det et jo, som skal forstås på den måde, at Venstre vil stemme imod stramningerne i det her forslag?