runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
Altså, frivillige aftaler er jo én ting, men det var faktisk ikke det, mit spørgsmål gik på, så jeg skal præcisere det lidt nærmere.
Går De Konservative ind for, at vi fra Folketingets side kan diktere, at vi nu har øremærket et tilskud til en et bestemt område?
Er det konservativ politik, eller er det ikke konservativ politik?
Jeg vil gerne bekræfte over for Dansk Folkepartis ordfører, at det ikke er normal procedure, at regeringen først spørger SF, om de må fremsætte et lovforslag, og om vi er enige i det.
Det er dog ikke sådan, at det er første gang, det er sket.
Det er sket nogle gange, og en af de gange, jeg kan erindre, at det er sket, er det sket på fødevarekontrolområdet, hvor vi faktisk lavede en samlet aftale, inden lovforslagene blev fremsat.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg synes faktisk, at det var en god afslutning på den proces om, hvorvidt Grønland overholder børnekonventionen, at man sagde, at vi godt vil sende det her signal, at vi ikke vil finde os i, at hvert sjette grønlandske barn går sulten i seng.
Dermed laver man en frivillig aftale mellem Danmark og Grønland om at øremærke dele af bloktilskuddet for at løse den situation, eventuelt til en socialreform.
Det synes jeg var et meget, meget nødvendigt signal til omverdenen nu, hvor der er rejst tvivl om, hvorvidt Grønland og dermed også Danmark overholder FN's børnekonvention.
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
Debatten her får mig til at spørge ordføreren om de udtalelser, som ordføreren tidligere er kommet med om bloktilskuddet.
Meget klart spurgt: Går De Konservative ind for, at man fra Danmarks side skal øremærke bloktilskud i forskellige sammenhænge, eller gør man det ikke?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Den tidligere konservative gruppeformand hr. Helge Adam Møller er en meget klog mand, og jeg blev også klogere efter at have talt med hr. Helge Adam Møller på baggrund af det, som hr. Martin Henriksen nævner.
Så vil jeg godt afmontere det om slingrekurs.
Der har ikke været nogen slingrekurs, og der bliver heller ikke tale om at øremærke dele af bloktilskuddet her.
For det, der står klart i det svar, vi har fået fra velfærdsministeren i går aftes, er, at hvis Grønland ikke lever op til reglerne, har regeringen faktisk mulighed for at pålægge hjemmestyret at foretage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre overholdelsen af internationale regler.
Jeg anerkender det og synes, at det er en rigtig disposition, at statsministeren sender sin velfærdsminister til Grønland, og så håber jeg da, at man i al mindelighed får løst det her spørgsmål om, hvorvidt Grønland lever op til konventionerne, og selvfølgelig også at Grønland i fremtiden vil leve op til de konventioner.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Det er jo bare sådan en fortsættelse af den slingrekurs, som De Konservative har.
Altså, der er kommet et forslag fra Folketingets Grønlandsudvalg, det ønsker hjemmestyret ikke at tage til sig, og så er der en eller anden snak om, at de ikke ønsker at tage ansvaret på sig osv.
Dansk Folkeparti har flere gange foreslået, at man øremærker noget af bloktilskuddet til bestemte områder, men det kan jeg forstå at De Konservative nu er enige med Dansk Folkeparti i.
Det ved jeg ikke hvordan skal forstås.
I artiklen står der: »Der er ingen tvivl om, at det enorme område og tilhørende olieinteresser er grønlandsk, fastslår den konservative gruppeformand, Helge Adam Møller. Tidligere på ugen sagde hans grønlandsordfører, Per Ørum Jørgensen, til Ritzau, at spørgsmålet er interessant.
Onsdag aften uddybede grønlandsordføreren sit synspunkt i TV2 Nyhederne: »Der skal være en rimelighed.
Danmark skal ikke holde sig tilbage«, sagde Per Ørum Jørgensen.
Nu er han sat på plads af gruppeformanden.
Det Konservative Folkeparti ønsker ikke at splitte Grønland op, siger han.
« Så jeg vil bare høre, om det ikke er korrekt, at hr. Per Ørum Jørgensen igennem forløbet faktisk har haft den holdning, at den aftale, der lå, var urimelig, og efterfølgende har hr. Per Ørum Jørgensen så fået at vide, at den måske er meget rimelig alligevel.
Hvordan hænger det sammen?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg ser ikke noget modsætningsforhold her.
Det, der bare er væsentligt, er, at konventionerne skal overholdes.
At det er en uacceptabel situation, tror jeg alle er enige om.
Altså, Demokraterne, vores søsterparti, er faktisk kommet med et forslag om, at grønlandske børn fik to måltider mad dagligt.
- 35 mio. kr.
Det er det, der skal til.
Det har man ikke ønsket, så det er måske også et spørgsmål om, at de mennesker, der har ansvaret, ikke ønsker at løse den situation.
Jeg synes, at udvalgets formand, hr. Lars-Emil Johansen, kom med en god idé, en konstruktiv idé om, at regeringen, landsstyret, Foreningen Grønlandske Børn og UNICEF skulle komme med nogle konkrete forslag.
Det ønskede landsstyret heller ikke.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Der har jo sådan været en ret massiv konservativ slingrekurs i forskellige spørgsmål vedrørende Grønland igennem de seneste par år, tror jeg godt man rolig kan sige.
Man kunne bl.a. læse i går, at De Konservative vil tvinge Grønland til at hjælpe sine børn, og hr. Per Ørum Jørgensen udtaler, at det er fuldstændig uacceptabelt, at hvert sjette grønlandske barn går sulten i seng; det kan vi ikke byde danske statsborgere, uanset hvad der traditionelt gælder af aftaler mellem Grønland og Danmark på dette område.
Men hvordan hænger det så sammen med, at vi her i Folketingssalen står og behandler et lovforslag, hvor man siger, at man skal give mere ansvar til Grønland, mere ansvar til grønlænderne, mere ansvar til det grønlandske selvstyre, det er de modne til, det kan de godt tage sig af osv.?
Altså, hvordan hænger de to ting sammen?
Der er jo ikke nogen rød tråd, der er ikke en fast linje i den konservative politik.
Altså, kan hr. Per Ørum Jørgensen ikke kommentere det lidt og forsøge at gøre os lidt klogere?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Såfremt Grønland overtræder FN's børnekonvention, overtræder Danmark dermed FN's børnekonvention.
Grønland har ansvaret for, at tingene bliver løst i Grønland, men det er Danmark, der i folkeretlig forstand udadtil hæfter.
Vi har altså den mulighed, hvis ikke Grønland lever op til internationale konventioner, at vi kan sige til Grønland, at det skal de, og at de skal bringe det i orden.
Det agter vi i hvert fald fra konservativ side at gøre.
Nu skal man i regeringen jo selvfølgelig blive enige om det, men vi agter fra konservativ side at tage det redskab i brug, hvis der bliver behov for det.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen jeg kan godt forstå, at SF er begejstret for den måde, det her forløb er foregået på, for jeg tror, det er første gang, SF nogen sinde har været inde i maskinrummet i forbindelse med fremsættelsen af et af regeringens lovforslag.
Det mener jeg ikke er sket før, og jeg vil også gerne bede hr. Kristen Touborg bekræfte, at det ikke er den normale procedure, når regeringen fremsætter lovforslag, som er færdigskrevne, at man så har haft Enhedslisten og SF til at sidde med og skrive dem.
Det mener jeg ikke finder sted særlig ofte. Men til mit spørgsmål: Hr. Kristen Touborg siger, at olien i tilfælde af store olieforekomster tilfalder - og det synes han er rimeligt grønlænderne, men jeg mener, det er Grønlands selvstyre, vi snakker om.
Jeg mener ikke, at det er sådan, at det er alle grønlænderne, der får gavn af checken.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Det er jo en historisk dag, hvor et flertal i Folketinget bare lige afskriver store dele af Danmarks undergrund.
Det er rigtig flot gået, synes jeg, så tillykke med det.
Hr. Mogens Jensen beskæftiger sig meget med båndene, venskabsbåndene og de familiemæssige bånd mellem Grønland og Danmark, så lad os tale om noget, der er meget nært, nemlig at man har et venskab, hvor man er der for hinanden, og hvor den ene part i mange år har bidraget økonomisk til den anden part og lånt penge ud, fordi man har kunnet se, at der har været behov for hjælp.
Det er Danmark, der har givet penge til Grønland i mange år, som en god ven låner penge ud eller giver penge til en ven, der er i nød og har brug for hjælp.
Lige pludselig kan man så se, at der er mulighed for, at den ven, man har hjulpet i mange år og har hjulpet af et glad hjerte, kan få rigtig, rigtig mange penge, men så ikke vil dele dem igen den anden vej.
Vil man så ikke i et venskab eller i et familiemæssigt bånd føle sig lidt snydt?
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Når det drejer sig om økonomien, står vi fuldstændig ved det oplæg, der ligger her i lovforslaget, og det siger jo også, at såfremt råstofindtægterne i en periode skulle overstige Danmarks bloktilskud, så bortfalder bloktilskuddet fuldstændig, også i årene fremover, selv om Grønland i årene efter skulle få en meget lavere indtægt på råstoffer.
Så det indebærer altså også en økonomisk risiko for Grønland.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Lad nu være med at snakke udenom.
Det har ikke noget at gøre med hypoteser, og hvad statsministeren siger osv., for der står jo i lovteksten, at det her bloktilskud fastsættes uforandret - uforandret!
pris- og lønreguleret, og der er det, jeg bare vil have en garanti fra Socialdemokratiet for, at hvis det ulykkelige skulle ske, at Grønland skulle gå ned i levestandard og miste produktionsevner, at fiskeriet går i stå, eksempelvis rejefiskeriet eller andet, så er det Socialdemokratiets garanti til Folketinget, at det her ligger fast.
Det er bare den garanti, jeg beder om.
Og lad så være med at snakke udenom og fortælle om familieforhold og sådan noget; det synes jeg ikke vi skal ind på i dag.
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Nu kunne man jo fristes til at citere statsministeren og sige, at det er svært at stå her og svare på hypotetiske spørgsmål.
Men jeg vil sige til hr. Søren Espersen, at jeg bare tror, Socialdemokraterne ser på forholdet mellem Grønland og Danmark på en anden måde end Dansk Folkeparti, for det er jo helt tydeligt, at for Dansk Folkeparti er det her et spørgsmål om udgifter og indtægter og økonomi.
Vi ser forholdet til Grønland som et forhold mellem to folk, der har haft og har en stærk relation, et stærkt samarbejde, og hvor Danmark i mange tilfælde altså har været de ressourcestærke i hvert fald rent materielt, og det, vi skaber her, er grundlaget for, at Grønland i langt højere grad får mulighed for selv at styre deres fremtid.
Det er det, der er formålet med lovgivningen her, også når det handler om Grønlands økonomiske situation, og det er det, som Socialdemokraterne fuldstændig kan bakke op.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Nej, der står ikke noget om en forhandling i den situation, altså hvis Grønland pludselig bliver ufattelig rig.
Der står simpelt hen, at statens tilskud fortsætter uændret; der er ikke noget med, at det så skal op til forhandling osv.
Det er så situationen, hvis det går godt for det grønlandske samfund, hvis eksempelvis man får store indtægter ad anden vej end produktion på en eller anden måde og bliver et velstående land.
Men hvad så hvis det går den anden vej?
Hvad så, hvis Grønland pludselig daler i levestandard og produktionen går i stå?
Vil hr. Mogens Jensen så her garantere, garantere Folketinget, at der ikke skal ydes ekstra bevillinger i den situation, at der er Socialdemokratiet mur- og nagelfast: Sådan er beløbet for tid og evighed, og det bliver ikke forhøjet?
Vil hr. Mogens Jensen garantere det?
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Nu omhandler det, der står her i selvstyreloven, jo råstofindtægter, og hvad der skal ske med eventuelle råstofindtægter.
Det er det, der er reguleret her, og det er det, jeg har forholdt mig til i mit indlæg.
Og der synes jeg, at det er en fair aftale, som ligger helt i tråd med det, Danmark også har aftalt med Færøerne.
Hvordan det forholder sig med udviklingen i Grønlands økonomi i øvrigt, hører det jo ikke ind under den her lovs rammer at tage beslutning om; det må jo komme som en diskussion mellem det grønlandske selvstyre og staten, hvis der måtte opstå en situation, hvor Grønland pludselig bliver ufattelig rig.
Det er da noget, jeg vil se frem til skulle ske i så fald.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Socialdemokraterne konstaterer, at det her er en fair aftale, og vi konstaterer, at det er en unfair aftale; det er så lige for at slå det fast.
Vi har diskussionen om bloktilskuddet, lad os tage den, den tog Socialdemokraternes ordfører selv fat på, og det er rigtigt, som det blev sagt, at det fastlåses på 3,2 et eller andet milliarder kroner i 2007-tal og bliver så pris- og lønreguleret i al evighed - i al evighed! - hvis grønlænderne ønsker det, og hvis der ikke bliver fundet store olieforekomster.
Det er ret usædvanligt, at man laver lovgivning for så mange år ud i fremtiden som i al evighed; jeg tror nok, at Forsvarskommissionen er noget af det længste, vi har med hensyn til aftaler.
Men lad det nu være.
Men er det fair, vil jeg spørge hr. Mogens Jensen
, at hvis Grønland får en ekstra produktion og pludselig bliver et velstående land ad andre kanaler, så skal bloktilskuddet bare sendes til Grønland uændret?
Man kunne forestille sig, at grønlænderne ville lave skattenedsættelser for hvorfor skulle de ikke det?
- få lidt gang i hjulene osv. og så stadig væk bevare det samme pris- og lønregulerede bloktilskud.
Er det fair?
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Der er ikke noget værre end penge i familiemæssige relationer, det tror jeg at der er utrolig mange eksempler på.
Men jeg vil sige, at det jo står klart her i aftalen, hvad der er gældende.
Og det, der er gældende, er helt klart, at hvis det er sådan, at bloktilskuddet bliver reduceret til 0 i en periode, hvor Grønlands råstofindtægter overstiger bloktilskuddet, så bortfalder bloktilskuddet.
Indtil da får den danske stat altså halvdelen af indtægterne i form af en reduktion af bloktilskuddet.
Så det er jo ikke sådan, at Danmark ikke får noget ud af det her.
Det gør man.
Så står der i øvrigt i aftalen - det kan vi også fuldstændig bakke op at såfremt det måtte ske, at bloktilskuddet fuldstændig falder bort og der kommer indtægter fra råstofferne til Grønland, skal det forhandles mellem Danmark og Grønland, hvordan de økonomiske relationer skal være fremover.
Henrik Høegh (V), 2009-03-13:
Jeg vil stadig væk fastholde, at Grønland får råstofindtægterne.
Det, man så er blevet enige om i Selvstyrekommissionen, er en aftale om, hvilke konsekvenser det har for bloktilskuddet.
Jeg respekterer den aftale, der er lavet.
Den synes jeg er fair, ja.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen bloktilskuddet har altså ikke noget med den her sag at gøre.
Danmark tjener ikke noget på en eventuel olieforekomst.
Danmark sparer måske nogle penge, men det er noget helt andet.
Så altså, jeg spørger om fairness: Er det her fair, især når kommissionens kommissorium fra statsminister og landsstyreformand lød, at det, der var formålet, var at sikre en størst mulig grad af ligeværdighed mellem Grønland og Danmark inden for rammerne af det eksisterende rigsfællesskab?
Er det her en størst mulig lighed og ligeværdighed mellem Grønland og Danmark, når Grønland får det hele rub og stub?
Henrik Høegh (V), 2009-03-13:
Jeg respekterer som udgangspunkt det kompromis, som Selvstyrekommissionen har opnået i dens forhandlinger, hvor hr. Søren Espersen også har deltaget.
Jeg er helt med på, at råstofindtægterne tilfalder Grønland, også fra enkeltpersoner - det er den lille ændring, der er kommet.
Men med de forhandlinger, der har været, om, hvilke konsekvenser det har for det danske bloktilskud til Grønland, synes jeg, at det er fair, og det respekterer jeg.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Godt, men det er altså ikke som udgangspunkt, det ligger fast.
Alle indtægter fra råstofudvindingen fra hele det store Grønlandsområde, også fra Nordøstgrønland og farvandet udenfor, tilfalder Grønlands Selvstyre.
Det, jeg så vil spørge Venstres ordfører om, er: Synes han, det er fair, at det forholder sig sådan i lovforslaget?
Er det fair over for Danmark, som igennem, ja, jeg vil næsten sige de sidste 50 år har betalt meget store midler til Grønland?
Der var en rapport fra DIIS, der viste, at Danmark ikke på et eneste tidspunkt i historien har profiteret på Grønland.
Er det så fair, er det en fair afgørelse på hele den her sag, at alle indtægter tilfalder Grønlands Selvstyre?
Henrik Høegh (V), 2009-03-13:
Det er fuldstændig korrekt citeret af hr. Søren Espersen.
Det var også det, jeg startede med at sige.
Når jeg brugte udtrykket som udgangspunkt, var det, fordi der er lavet de her regler om, hvilke konsekvenser det har for bloktilskuddet.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det blev fremstillet og gennemgået fuldstændig fair, og det har jeg ingen problemer med.
Der blev på et tidspunkt citeret fra kapitel 3: »Indtægter fra råstofaktiviteter i Grønland tilfalder Grønlands Selvstyre«, og så tilføjede hr. Henrik Høegh - og der synes jeg at man ligesom gik lidt uden for teksten i lovforslaget her - »som udgangspunkt«.
Hvad betyder den der tilføjelse »som udgangspunkt«?
Det virker, som om Venstres ordfører ikke helt er klar over, at alle indtægter fra råstofudnyttelsen tilfalder Grønlands Selvstyre.
Jeg går ud fra, at det der »som udgangspunkt« var sådan en privat kommentar.
Men den har ikke noget at gøre med selve teksten, er vi ikke enige om det?
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-13:
Det er måske så en forvirring i forbindelse med ordet potentiel, for man kan være lidt polemisk og sige, at potentielle forbrydere er vi vel alle sammen, men mistænkte forbrydere er der heldigvis ikke så mange af.
I min verden er det her noget, man udsætter mistænkte for, altså nogle, som der er en formodning om begår noget strafbart.
Derfor undrer jeg mig over, at potentielle forbrydere er en målgruppe i det, ministeren går i gang med nu her.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Men der bør vel kunne komme en klar tilkendegivelse fra den radikale ordfører om, at det at lave sprogundersøgelser af, hvem der kan kvalificere sig til at stemme, slet ikke ligger i det, som kommissionen er inde på.
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
I SF finder vi, at der er god grund til at ønske både Grønland og Danmark tillykke med, at vi nu er nået så vidt, at vi står her i Folketinget og behandler forslag til lov om Grønlands Selvstyre samt følgelove.
Jeg synes, at man må betegne det som en meget vanskelig fødsel, men når barnet er levende og velskabt - og det mener jeg klart er tilfældet - er der god grund til, at vi glæder os over resultatet.
Selvstyrekommissionen fik jo efterhånden repræsentanter fra samtlige partier, og det mener jeg var klogt.
Dermed blev der mulighed for en meget stor konsensus om det endelige resultat, og det blev jo faktisk tilfældet i denne sag.
Samtlige partier i Grønland og i Danmark enedes til sidst om det endelige resultat - ja, altså bortset fra Dansk Folkeparti, som endte op med at afgive en mindretalsudtalelse.
Der har været flere forskellige store udfordringer med at løse opgaverne i kommissionen.
Vi gjorde det meget fornuftige, at vi nedsatte forskellige arbejdsudvalg for at detailbehandle de forskellige områder.
Det indebar den fordel, at der var 4-6 medlemmer, som kom med en indstilling til den samlede kommission.
Denne fremgangsmåde mener jeg bestemt var nyttig for projektet og stærkt medvirkende til, at der er så bred samling, som der er, om det lovforslag, vi står med her. Vi har i kommissionen måttet sande, at ting tager tid.
Vi har vel forlænget tidshorisonten for kommissionens arbejde med et år eller mere, men som sagt er det ikke et større problem, bare resultatet bliver godt.
Jeg vil godt nævne et enkelt område, som har været specielt vanskeligt at opnå enighed om, og det er jo det samme område, som der har været mest debat om her i dag, nemlig råstofaktiviteterne, herunder først og fremmest oliefund.
Sagen er den, at der måske er meget store mængder af olie i det grønlandske område.
Der har været nævnt mængder, som beløber sig til adskillige milliarder.
Sådanne forudsigelser er meget velegnede til at få den indre købmand op i de fleste mennesker, men for mig at se hersker der ingen tvivl om, at råstofferne i Grønland altså tilhører grønlænderne.
Derfor er det vigtigt at finde en model, hvor de sikres, samtidig med at et eventuelt større oliefund og tilhørende olieindvinding har indflydelse på størrelsen af bloktilskuddet, som Grønland hvert år modtager fra Danmark.
Da først arbejdsgruppen vedrørende råstoffer nåede frem til, at det skulle være den overordnede præmis for en aftale om olieressourcerne, var det faktisk slet ikke så svært at nå til enighed om den fordelingsmodel, som nu er indeholdt i lovforslaget, altså at Grønland beholder de første 75 mio. kr., og at halvdelen af bloktilskuddet derefter modregnes i overskuddet.
Når og hvis bloktilskuddet kommer i nul, indledes der forhandlinger mellem landsstyret og regeringen om det økonomiske mellemværende mellem Grønland og Danmark.
I SF finder vi, at der er tale om en reel og ordentlig aftale, som alle parter kan være tjent med.
Det er da også kun Dansk Folkeparti, som ikke kan tilslutte sig.
Som det fremgår, kan SF støtte lovforslagene, og jeg forventer, at udvalgsarbejdet vil forløbe nogenlunde hurtigt.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det kan jeg kun bekræfte at det er.
Det her med kolonimagt - det der begreb, der indimellem kastes ind i den her debat - synes jeg er stærkt forargeligt overhovedet at bruge i forholdet mellem Danmark og Grønland siden 1953 - og faktisk også i forhold til tidligere, vil jeg sige, for, som det bliver nævnt i rapporten fra DIIS, har Danmark på intet tidspunkt som andre kolonimagter profiteret på Grønland.
Man har derimod uegennyttigt og interesseret gjort alt, hvad man kunne, for at hjælpe det grønlandske folk på vej ind i den moderne verden.
Så jeg vil altså modsætte mig brugen af begrebet en kolonimagt om forholdet mellem Danmark og Grønland.
Det vil jeg slet ikke acceptere.
Britta Schall Holberg (V), 2009-03-13:
Jeg er glad for svaret, for jeg var ved at konstatere, at ordføreren mente, at vi i virkeligheden som en anden kolonimagt skulle afskære det grønlandske folk fra at forsøge sig med den vanskelige opgave, det jo rent faktisk er - det er vi sikkert enige om - nemlig den farefulde sejlads, som Grønland nu skal ud i.
Men jeg er glad for, hvis ordføreren mener, at det i virkeligheden er nødvendigt også for Danmark at imødekomme det ønske fra Grønland.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er fuldstændig misforstået.
Jeg ved ikke, hvor fru Britta Schall Holberg har det fra.
Jeg synes, det er glimrende, at Grønland og Færøerne overtager flere og flere områder og bliver økonomisk selvbårne.
Det går vi da vist alle sammen ind for.
Det er slet ikke det, jeg taler om.
Den her selvstyrelov var på sin plads.
Den skulle være kommet under alle omstændigheder, og det kunne være blevet en god lov, hvis man havde sikret lidt mere ligeværd mellem Danmark og Grønland.
Britta Schall Holberg (V), 2009-03-13:
Jeg vil slet ikke tale om tal.
Jeg vil spørge ordføreren, om han virkelig finder, at Danmark ikke skal efterkomme et ønske fra Grønland om at overtage et større ansvar for deres eget land.
Er det i virkeligheden det, ordføreren står og siger?
Altså, det grønlandske folk har et ønske om at overtage ansvaret for deres eget land, men det ønsker ordføreren ikke.
Er det sådan, det skal forstås?
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen det nævnte jeg jo præcis også i min tale.
Det er da fuldstændig rigtigt, og det er da ikke uinteressant, at det drejer sig om 15, måske 30 år.
Så kan hr. Per Ørum Jørgensen jo passende sidde med sin lille lommeregner og regne ud, hvad det betyder i bloktilskud.
15 gange 3 er 45, og hvad kommer vi op på i 3 gange 40 år?