runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Tak for det.
40 pct. af det samlede energiforbrug i Europa såvel som i Danmark går til driften af bygninger, så det er et vigtigt fokusområde, vi her tager fat i.
I sin strategi for at opnå en reduktion af energiforbruget i bygninger har regeringen lagt en ambitiøs plan for, hvordan vi kan opnå en bæredygtig boligmasse i Danmark.
Med dette lovforslag følger regeringen op på sine målsætninger og giver nu kommunerne endnu bedre muligheder for at tage fat der, hvor det er mest påtrængende.
Det er de enkelte kommuner, der bedst ved, hvilke boliger der trænger mest til at blive taget hånd om, og kommunerne får nu bedre muligheder for helt lokalt at tage stilling til, hvor de vil tage fat.
Med de nye udvidede muligheder for energirenovering af bygninger kan der tages fat i mange af de bygninger, som indtil nu er faldet uden for kategori i forhold til byfornyelse, men som tydeligvis kan have gavn af en energimæssig opdatering.
Det kan vi nu få taget fat på.
Enkelte steder kan det ikke betale sig at renovere, og så er det sund fornuft i stedet at rive ned og bygge nyt – og selvfølgelig energimæssigt fuldt ud holdbart.
Det vil blive nemmere for kommunerne, når der bliver mulighed for at få støtte til nedrivning af faldefærdige huse.
Det betyder også, at vi vil se nogle af de gamle, faldefærdig rønner forsvinde, som nogle steder skæmmer landskabet.
Det er noget, som jeg er sikker på man vil tage godt imod i landsbyerne og i landdistrikterne, hvor langt de fleste er meget engageret i og selvfølgelig holder meget af deres lokale miljø.
Det ligger i helt naturlig forlængelse heraf, at også forsamlingshusene er tænkt med i dette lovforslag.
Forsamlingshusets rolle er at være et naturligt samlingssted i landsbyen, og det kræver ordentlige forhold, og ved at give kommunerne mulighed for at forbedre forsamlingshusenes såkaldte klimaskærme – altså de ydre ting – og afhjælpe sundhedsmæssige og brandmæssige forhold og forbedre tilgængeligheden for ældre og handicappede sikrer vi, at forsamlingshusene fortsat kan spille en god og aktiv rolle lokalt.
Med dette lovforslag reducerer vi energiforbruget og forbedrer boligmassen.
Venstre støtter derfor lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Spørg Socialdemokratiet og spørg SF, hvor mange gange vi har drevet dem rundt i manegen med det her spørgsmål.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne.
Men spørger Dansk Folkeparti sig selv?
Når man har finanslovforhandlinger, kommer Dansk Folkeparti med alle mulige mærkelige krav – man kommer også nogle gange med fornuftige krav – og Dansk Folkeparti kunne bare én gang, bare én gang, sige til regeringen: Nu skal det forlig opsiges, og nu skal pensioner og dagpenge til dem, der er arbejdsløse og syge og til dem, der er gået på efterløn, reguleres på samme måde som andre indkomster i samfundet, der stiger.
Det skulle Dansk Folkeparti bare sige én gang, så var det en realitet.
Vi andre kan sige det, og vi gør det, og vi vil stå ved det efter et valg, hvis vi får chancen.
Dansk Folkeparti sagde det, men da de fik chancen, gjorde de det ikke.
Line Barfod (EL), 2009-11-10:
Jamen jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti også synes, at der skal ske noget eventuelt med en anden fremgangsmåde.
Kunne ordføreren sige, hvad det er for en anden fremgangsmåde, som Dansk Folkeparti vil gå med til, hvis man har målet om, at der skal flere penge til byfornyelse og klimarenovering, og at vi skal målrette, så vi sikrer, at de unge får brugt deres uddannelse og kommer i gang på arbejdsmarkedet?
Der er sat flere penge af på ét område og mindre på et andet område.
Det er jo det, der er problemet.
Hvis man for alvor skal gøre noget ved det kæmpe problem, vi har med et efterslæb på energirenovering, så er det jo penge i en helt anden størrelsesorden, der er behov for.
Derfor spørger jeg, når Venstres ordfører siger, at der skal handling bag ordene, om Venstres ordfører så også er med på, at det altså kræver, at der kommer nogle flere penge end den smule, der er sat af her.
Vil Venstre være med til, at der bliver sat en ordentlig stor pulje af og være med til, at man samtidig sikrer, at der bliver gjort en ekstra indsats for, at de unge kan komme i gang, fordi det vil være en af de rigtig gode muligheder for at få unge i gang, så vi ikke taber dem på gulvet – en risiko, som rigtig mange er optaget af?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
Jeg mener faktisk, at det mange gange skal gøres på en anden måde, altså at man gør det på en anden måde og ikke bare inden for byfornyelsesmidlerne.
Line Barfod (EL), 2009-11-10:
Hvis Dansk Folkeparti mener, at der skal flere penge med og vi skal målrette det mod de unge, og Socialdemokraterne også mener det, så har vi jo snart et flertal her i Folketinget.
Vil Dansk Folkeparti være med til, at vi sætter os ned og prøver at finde de flere penge til det her område og prøver at satse på at målrette det, så vi får de unge i gang og ikke risikerer, at de aldrig nogen sinde kommer i gang på arbejdsmarkedet, og vi derfor risikerer, at nogle af dem fuldstændig bliver tabt på gulvet, som vi så sidst, vi havde så stor en ungdomsarbejdsløshed som nu?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
Vi vil gerne være med til at sikre, at de unge kommer i gang med at arbejde.
Det er helt sikkert.
Det er ikke os, der har lavet det her lovforslag, og man burde måske ikke have udvidet det uden at medtage en økonomidel med energiforbedringer.
Det er det, jeg kan sige.
Det har man ikke gjort, og det beklager jeg også.
Line Barfod (EL), 2009-11-10:
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti også mener, at der er behov for at gøre en særlig indsats – jeg har forstået, at man støtter det her om klimarenoveringen – i den forbindelse i forhold til de unge, som vi risikerer ryger helt ud af arbejdsmarkedet, hvis ikke vi sørger for, at de kommer i gang.
Vi skal derfor finde nogle flere penge til det her område, så vi kommer i gang med både at lave noget, som vi mener, der faktisk er behov for, og også sikrer, at de unge kommer i gang og får brugt deres uddannelse, fordi vi tidligere har set, at vi ellers risikerer, at de aldrig nogen sinde kommer i gang.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
Målgruppen for lovforslaget er ejere af udlejningsejendomme, ejere af andelsboliger samt ejere af forsamlingshuse og bygninger med lignende anvendelse.
Kommunalbestyrelsen har efter de gældende regler mulighed for at give støtte til energiforbedrende foranstaltninger i private udlejningsboliger, andelsboliger og ejerboliger.
Muligheden gælder kun, hvis boligen enten har installationsmangler i form af manglende wc, bad eller tidssvarende opvarmning eller er opført før 1950 og er væsentlig nedslidt.
Det foreslås at udvide byfornyelseslovens anvendelsesområde til eksisterende boliger uanset boligens opførelsesår og vedligeholdelsestilstand.
Kommunalbestyrelsen kan efter gældende regler endvidere yde støtte til nedrivning af alle boligtyper.
Støtten til nedrivning fastsættes i forhandling med ejeren, men støtten til tilskud til ejere af ejer- og andelsboliger kan dog maksimalt udgøre en tredjedel af udgiften til nedrivning.
Dårlige og faldefærdige boliger på landet har tit status som ejerboliger, og da det har vist sig, at de gældende regler har været utilstrækkelige til at motivere ejerne til nedrivning af bygningerne, foreslås det med lovforslaget, at reglerne om støtte til nedrivning af ejer- og andelsboliger sidestilles med reglerne om udlejningsboliger.
Ændringen vil bevirke, at kommunalbestyrelsen på baggrund af forhandlinger med ejeren kan fastsætte den finansielle støtte til nedrivning, og i Dansk Folkeparti er vi tilfredse med, at dette nu bliver muligt, da vi mener, det er til stor skade for landsbyer, at nogle få huse i byen skal ødelægge det for landsbyens beboere.
Efter de gældende regler i byfornyelsesloven har kommunalbestyrelsen ikke mulighed for at yde støtte til istandsættelse af forsamlingshuse og bygninger med lignende anvendelse.
Støtten kan ydes til istandsættelse af klimaskærm, afhjælpning af sundheds- og brandfarlige forhold samt forbedring af tilgængeligheden for ældre og handicappede, f.eks. ved etablering af indgang i niveau og handicaptoiletter.
I Dansk Folkeparti mener vi, at forsamlingshusene er med til at gøre det attraktivt at bo i landsbyer og landdistrikter, og da forsamlingshuset mange steder også fungerer som kulturhus og dermed er med til at fastholde bosætningen i disse områder i, mener vi, det er en nødvendighed, da vi ønsker at bevare landsbyerne i Danmark.
I forslaget præciseres det endvidere, at det alene er kommunalbestyrelsen, der kan udstede påbud, når der er nedlagt forbud mod beboelse.
Thomas Jensen (S), 2009-11-10:
Jeg var for en måneds tid siden ude på Center for Erhvervsuddannelser i Herning og skulle holde tale for de nye svende.
Det var sådan, at der var 51 nyudlærte svende, som fik deres svendebrev den aften, og halvdelen af dem havde ikke noget at stå op til mandag morgen – jo, de havde det at stå op til, at de skulle gå ned i deres a-kasse, og det mindede den lokale fagforening dem om.
De var med andre ord arbejdsløse.
Det understreger jo, at ungdomsarbejdsløsheden galoperer derudad lige nu, og at det er uhyre vigtigt, at vi ikke taber den generation på gulvet.
Det har vi prøvet før, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge, at det sker igen.
Derfor er Socialdemokraterne også meget offensive, når det handler om renovering af almene boliger generelt og energirenoveringer af almene boliger og også renoveringer af private boliger med et energimæssigt sigte.
Så jo – vi har paletten fuld, vi har flere ting, vi kunne sætte i gang, hvis vi bare kunne få opbakning fra regeringen og Dansk Folkeparti og Folketingets øvrige partier.
Så lå der en masse arbejdspladser forude, også for de unge.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Debatten her viser jo med al tydelighed, at det er et rigtig godt lovforslag, som vi har fået på banen her og nu, lige præcis fordi vi kan få sat handling bag ordene for de bygninger, som vi skal få gjort noget ved med energirenovering.
Og i forhold til at sætte flere penge af: Ja, men der er også sat flere penge af.
Så man har alle muligheder for at komme fremad på de her skinner.
Line Barfod (EL), 2009-11-10:
Jeg vil høre, om Socialdemokraterne også mener, at man kan bruge forslaget her til også at sikre, at vi får de unge i gang, og at der er brug for flere penge, men at der også er brug for, at vi gør en indsats, fordi vi risikerer, at vi taber en hel årgang unge på gulvet, hvis vi ikke får dem i gang med et arbejde, og at det er oplagt at sætte ekstra gang i klimarenoveringer osv. for også at sikre, at de unge kommer i gang, så vi ikke taber dem på gulvet.
Thomas Jensen (S), 2009-11-10:
Jeg vil sige: Jo, det her er en start.
Men som jeg også har lagt op til i min ordførertale, er det et meget, meget lille skridt, man tager, fordi puljen, som skal finansiere alt det her, er 150 mio. kr., og det er jo så ikke det, der fører til, at alle forsamlingshuse i Danmark bliver istandsat.
Det er ikke det, der fører til, at alle boliger i Danmark bliver energirenoveret.
Derfor er oplægget fra Socialdemokraterne også, at der desværre er afsat en for lille pulje, og at man igen går ind og dræner den pulje, der egentlig er sat af til byfornyelse, og hvor der i forvejen er en lang række opgaver, som med det her forslag bliver udvandet yderligere.
Så jo, der er nogle positive ting i det, og vi støtter det også, men desværre bliver den samlede byfornyelse i Danmark udvandet betragteligt.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Så en lille kort opfølgende kommentar og et spørgsmål: Er ordføreren ikke også enig i, at for at udmøntningen af det her lovforslag skal give et rigtig godt slutresultat, skal det netop ske i et samarbejde mellem staten på den ene side og kommunerne på den anden foruden mange af de frivillige kræfter, der jo gør en indsats f.eks. i forsamlingshusene, sådan at man faktisk kan sige 1-2-3, og så bliver det næsten en lille raketeffekt; altså at vi kan sige, at alle lægger nogle lodder i vægtskålen for det her, og derfor vil det være et meget godt første trin, vi tager her og nu?
Thomas Jensen (S), 2009-11-10:
Som hr. Erling Bonnesen kunne høre, støtter Socialdemokraterne forslaget.
Vi har allerede for år tilbage haft et forslag om, at man skal støtte, at der ude i kommunerne f.eks. kan nedrives faldefærdige rønner.
Jeg kommer selv fra Region Midtjylland – og det er jo ikke et udkantsområde andet end ude i yderområderne – og i centrum af regionen, Silkeborg, hvor jeg kommer fra, har vi også faldefærdige rønner, og det ville være en god idé, hvis vi også kunne få taget hånd om det.
Men ifølge det her lovforslag er det jo desværre kun nogle få udvalgte kommuner, hvor man får lov til at benytte det her instrument.
Men alt i alt kvitterer jeg for forslaget, og vi støtter det også her fra Socialdemokraternes side.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg synes jo, det er fint, at den socialdemokratiske ordfører som opposition prøver at stille skarpt på det.
Man kan måske nogle gange forsøge at tage de lidt kritiske briller på, og det er fair nok.
Men med reference til den debat, vi havde før, hvor der jo er kommet mange, synes jeg i hvert fald, positive tilkendegivelser også fra kommunerne om, at de nu går i gang,
vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om man ikke også har fået nogle tilsvarende meldinger i Socialdemokratiet fra nogle socialdemokratiske borgmestre om, at det, man er i gang med her, egentlig er meget godt.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg kan henvise til de tidligere svar: Der er jo sat flere penge af.
Det har vi jo klart dokumenteret.
Bare et helt fuldstændig konkret eksempel er jo puljen til at hjælpe med at få fjernet og renoveret nogle af de såkaldte gamle rønner.
Der er f.eks. sat 150 mio. kr. af, som vi lige har talt om i de foregående debatter og spørgsmål.
Også hvad ungeindsatser angår, kan vi henvise til mange af de initiativer, der er taget her på det seneste.
Så vi er i gang.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Jo, det er jo lige præcis det, der er, netop ved at vi har en pulje på 250 mio. kr. og samtidig den her aftale på 150 mio. kr. for hele 2010
Så jeg synes i høj grad, at vi har sendt penge til den her opgave, som der jo heldigvis er enighed om skal løses.
Der vil så altid være fuldstændig ublu tanker om, hvilken størrelse sådanne puljer skal have i en eller anden fantasiverden, og jeg skal ikke forhindre nogen i at have hede drømme om beløbsstørrelser.
Jeg synes, at de 150 mio. kr. og de 250 mio. kr. sammenlagt giver lige præcis de rigtig gode muligheder for netop de initiativer, som vi heldigvis er enige om skal tages.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Tak for det.
Det fremgår jo af lovforslaget, at de her nye opgaver, man udvider med, altså energiforbedringerne, skal findes inden for den eksisterende ramme; lovforslaget bliver finansieret inden for den eksisterende ramme til byfornyelse.
Bl.a. Kommunernes Landsforening angriber det, og jeg tror, det er Frederiksberg Kommune, der har sagt: Hvordan skal vi kunne løse det?
Når vi har en eksisterende ramme og nogle opgaver, vi allerede løser i dag, og vi så får nogle ekstra opgaver, hvordan skal vi så kunne løse dem, for der kommer jo ikke ekstra midler med?
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om ministeren ikke er enig og vil give mig ret i, at hvis man skal gå i gang med energiforbedringsindsatsen, så kræver det, at man nedprioriterer andre opgaver, som tidligere har ligget der, f.eks. at installere nyt bad eller nyt toilet i lejligheder, der ikke tidligere har haft det.
Og jeg vil også gerne høre, hvad ministeren ville synes var vigtigst: De byfornyelsesopgaver, der allerede ligger i puljen i dag, eller byfornyelsesopgaver med energirenoveringer, som man kommer ind i puljen nu, uden at man fører ekstra midler med til dem?
Tina Petersen (DF), 2009-11-10:
Jeg kan jo høre, at vi ordførere meget kommer ind på de samme ting, men jeg vil da starte med at sige, at ministeren har fremsat det her forslag om lov om tolkning til personer med hørehandicap.
Overordnet synes jeg absolut, at det forslag, vi behandler her i dag, og som nu giver ret til tolk inden for en række områder, er et stort fremskridt.
Det ser vi i Dansk Folkeparti som værende et meget positivt fremskridt.
Som sagt er der lige nogle enkelte ting, som vi her i dag gerne vil fremhæve endnu en gang som værende et problem.
Når jeg siger endnu en gang, er det jo, fordi ministeren er blevet gjort bekendt med problematikken i forslaget i bl.a. høringsprocessen.
Det ene problem, som også er nævnt før, er, at tolkeområdet bliver udlagt til flere sektorer.
Ministeren har i forslaget lagt en del restriktioner ind i tolkeprojektet fra 2008.
Dette betyder, at man har fjernet muligheden for at få tolk til en lang række områder inden for forskellige sektorer.
Som jeg læser det, er disse sektorer helt fjernet, og det beklager vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Det andet problem med dette lovforslag er, at man lægger loft over hver enkelt forbrugers forbrug.
Det drejer sig altså om timebanken.
Beregningerne viser, at dette loft vil være på ca. 7 timer årligt.
Kan ministeren ikke forestille sig, at det ikke bliver nemt at holde kontakten til de nære, daglige ting såsom f.eks. familiefødselsdage, eventuelt at gå med børnene i biografen osv.?
Nu snakker vi ikke om sportslige udfoldelser eller at deltage i politisk arbejde osv., men de helt nære ting.
Disse problematikker ved jeg at ministeren er blevet gjort bekendt med i høringssvaret fra Danske Døves Landsforbund.
Kan og vil ministeren revidere og ændre forslaget, så vi får ovennævnte to store problematikker på plads i det her forelagte forslag?
Tolkeområdet er tilgodeset på mange væsentlige områder og også tilført flere ekstra midler.
Derfor kan det godt virke lidt underligt, at man ændrer på noget, som faktisk fungerer for den enkelte forbruger.
Men jeg håber inderligt, at ministeren endnu en gang lige vil overveje at revidere de to små problematikker, som er i ministerens forslag.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Det her forslag har haft en forholdsvis lang fødsel.
Alt for længe har det været for besværligt og uigennemskueligt, hvordan og hvornår man kunne blive bevilget tolkning, hvis man havde et hørehandicap.
Udgangspunktet for os Socialdemokrater har været, at mennesker med hørehandicap skal kunne deltage i samfundet på lige fod med alle andre, og at tolkning skal være en rettighed, som man kan benytte, når man har brug for det, uden at der bliver stillet for mange krav om til hvad og hvorfor.
Det må være op til den enkelte med hørehandicap selv at vurdere, hvad man har brug for tolkning til.
Vi politikere eller andre skal ikke gøre sig til herrer over, hvornår der er brug for tolkning.
Har de behov for tolk, bør de også have adgang til det.
Det er det, der har været det centrale for os, også i forhold til det her lovforslag
Derfor er det i dag også vigtigt for mig at understrege, at hvis lovforslaget her viser sig at åbne op for nogle uhensigtsmæssige begrænsninger, som nogle af høringssvarene jo peger på, så må vi også være villige til at skride ind.
Det har været vigtigt for os at arbejde for, at det her lovforslag bliver bedst muligt, også fordi FN's handicapkonvention, som vi jo har ratificeret her i Folketinget, klart siger, at man som menneske med handicap har ret til at leve et selvstændigt, inkluderende og ligeværdigt liv.
Vi har fået beretninger fra mennesker med hørehandicap, der ikke kunne få dækket tolkning til en aktivitet, fordi aktiviteten ikke lige var med på den såkaldte positivliste.
Det var simpelt hen uholdbart, og derfor var det et klart ønske fra vores side at få ændret den fremgangsmåde.
Det er nu lykkedes, og det er vi glade for.
Jeg hæfter mig ved, at ministeren påpeger, at det ikke er hensigten, at tolkemyndigheden kan indføre begrænsninger i den ubegrænsede tolkning.
De må ikke sætte begrænsninger på antallet af timer bortset fra den såkaldte 7-timers-regel, som vi og de andre satspuljepartier vil være meget opmærksomme på at følge tæt.
Det er også vigtigt, at ministeriet understreger, at der bliver adgang til at klage over afgørelser til Ankestyrelsen.
Det synes jeg er to vigtige tilkendegivelser i den her sammenhæng.
Vi håber, at overgangen fra det hidtidige system til det nye bliver uden problemer.
Så er der flere organisationer, der i deres høringssvar berører spørgsmålet om at kunne medbringe tolk til aktiviteter i udlandet.
Det er et spørgsmål, jeg synes vi skal se om vi ikke kan finde en løsning på.
Det håber jeg meget vi kan.
Men som sagt indeholder det her lovforslag en klar forbedring af forholdene for mennesker med hørehandicap, og vi Socialdemokrater støtter forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Tak for det.
Da vores sædvanlige ordfører på sagen er blevet akut forhindret, har jeg lovet hermed at læse ordførertalen op.
Dette lovforslag handler om en fælles tolkeløsning, som skal sikre mennesker med hørehandicap adgang til tolk på alle de områder, der ikke er dækket af andre ordninger.
Forslaget skal derfor medvirke til, at man, selv om man har et hørehandicap, ikke bliver isoleret og udelukket fra at tage del i dagliglivet og samfundets institutioner på lige fod med andre, og dækningen er tidsubegrænset.
Lovforslaget er en udløber af satspuljeaftalen for 2009 og skal erstatte de områder, der i dag dækkes af Det Sociale Tolkeprojekt.
Lovforslaget sikrer endvidere et retskrav på tolkning for den enkelte og sikrer, at tolkebrugerne kun behøver at henvende sig ét sted.
Med dette lovforslag sikres det også, at der i alle årets 12 måneder kan ydes et rimeligt niveau af tolkebistand.
Hver tolkebruger får desuden et fast årligt antal timer til tolkning af mere interessebetonet karakter, som tolkebrugeren selv disponerer over.
Foreløbig er dette sat til 7 timer pr. person i timebanken, men hele ordningen vil blive fulgt tæt af Venstre, så den eventuelt kan justeres, hvis behovet skønnes at være meget anderledes.
Ordningen vil ligeledes blive fulgt op hvert år og revideret efter 3 år.
Der oprettes en tolkemyndighed, der træffer afgørelse om adgang til tolkning, og i tilfælde af, at tolkebrugeren er utilfreds med afgørelsen, kan der klages over dette til Ankestyrelsen.
Der oprettes et tolkeråd, hvor der ud over de berørte ministerier også vil sidde tre repræsentanter for danske handicaporganisationer.
Alt i alt er dette en forbedring for personer med hørehandicap, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Det er klart, at hvis der er nogle, der mener, at de om et halvt eller helt år kan score alt det, de troede de kunne tjene for et år siden, så lad dem endelig beholde dem. På et eller andet tidspunkt kommer de nok krybende, for så går det ikke.
Men så må jeg fortælle hr. Jørgen Poulsen endnu en finurlig ting ved kapitalismen, for det er ikke alt ved kapitalismen, der er helt ulogisk, men tværtimod meget logisk, og det er, at prisen for boliger jo fastlægges af markedsprisen.
Måske ligger den en anelse under markedsprisen, det gør den nogle gange ved en tvangsauktion, men det er alligevel en eller anden afspejling af, hvad markedsprisen er i øjeblikket.
Derfor kan man roligt gå hen og sige til dem, der endnu ikke har fået deres ejendom på tvangsauktion
: Prøv lige at høre her, inden I ryger på tvangsauktion, så er prisen på markedet altså sådan her, kan vi forhandle?
Derfor vil man forhandle en pris med dem også.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-10:
Så har jeg misforstået forslaget, for forslaget går ud på at købe de ejendomme, som er til salg, og der står ikke, at det kun er dem, der er på tvangsauktion.
Fint nok.
Det vil være fint, hvis vi kan skaffe flere boliger på den her måde, og jeg forstår også, at det kan lade sig gøre.
Jeg vil bare gerne fastholde, at der er mange boliger, som stadig væk holdes af ejere, og som for de almene boligselskaber kun kan overtages med tab og dermed være en utrolig dårlig forretning.
Det synes jeg er et kæmpeproblem.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Der er jeg nok nødt til at hjælpe med lidt helt saglig rådgivning.
Når et hus eller en ejendom går på tvangsauktion, så er ejeren ude, uanset om det er en familie, eller om det er en stor boligspekulant.
Så det er ikke ejerne, det er ikke boligspekulanten, vi hjælper.