Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Da vores ordfører på området, fru Line Barfod, ikke kan være til stede, skal jeg læse ordførertalen op: Fleksibilitet, nærhedsprincip, modernisering tilpasset virksomhederne er alle de her plusord, der bruges til at sælge dette forslag om ændring af reglerne om sikkerhed og arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser.
Ifølge tal fra Arbejdstilsynet var der problemer med at overholde arbejdsmiljølovgivningen på 52 pct. af de 110.000 virksomheder, som tilsynet har screenet siden 2005.
Og siden 2005 har Arbejdstilsynet uddelt 103.538 påbud af forskellig art for brud på arbejdsmiljøloven.
I 1.800 tilfælde har det ført til politianmeldelse, men kun i 204 tilfælde har arbejdsgiverne måttet til lommerne.
Risikoen for at få en bøde for at bryde arbejdsmiljøloven er altså på ca. 2‰.
På hver fjerde af de virksomheder, Arbejdstilsynet har besøgt,
er der ikke lavet den lovpligtige arbejdspladsvurdering, som EU i parentes bemærket vil sløjfe for små virksomheder.
Det er et rod i arbejdsmiljøet, som dette lovforslag vil rette op på ved at erstatte de lovpligtige fire møder i sikkerhedsorganisationen med en årlig drøftelse uden referatpligt, altså ikke ved at gøre noget ved problemet, men ved at gøre problemet mere usynligt ved at reducere den obligatoriske uddannelse af sikkerhedsrepræsentanter fra 5 til 3 dage.
At der så ligger et luftigt tilbud om yderligere 2 dages uddannelse og en årlig suppleringsuddannelse, ændrer ikke ved den basale nedskæring.
Det åbner op for en betydelig reduktion i antallet af medarbejdervalgte sikkerhedsrepræsentanter; det er heller ikke et skridt i den rigtige retning.
Lovforslaget styrker arbejdsgivernes ledelsesret på arbejdsmiljøområdet, og forslaget vil angiveligt give arbejdsgiverne en besparelse på 220 mio. kr. om året.
Helt ærligt, siger det ikke alt?
Skulle en besparelse på arbejdsmiljøet på 220 mio. kr. om året give et bedre arbejdsmiljø? Lovforslaget er desuden meget uklart med hensyn til konkrete retningslinjer.
Det er derfor, Enhedslisten sammen med SF vil stille en lang række spørgsmål i udvalgsarbejdet – for at sikre, at der trods alt kommer en lovgivning ud af det, som er kendt, hvad angår konsekvenserne.
Men det ændrer ikke på, at forslaget som helhed er en forringelse af arbejdsmiljølovgivningen, og derfor vil Enhedslisten stemme imod.
Jeg vil sige særlig til dem her i salen, der hele tiden taler om, at vi kommer til at mangle arbejdskraft: Her er jo lige præcis det, der er løsningen, hvis man vil noget, nemlig at forbedre arbejdsmiljøet, således at der bliver færre syge og færre nedslidte.
For lykkes det at nedbringe antallet af syge og nedslidte, der smides ud fra arbejdsmarkedet – udscreenes – er der ikke noget som helst problem med at sikre, at der også om 10 år, 20 år og 30 år er masser af arbejdskraft, hvis der ellers er arbejdspladser nok.
Man kan, hvis man vil, løse problemet på den her måde, altså ikke med forslaget, men med det, vi siger, nemlig ved at forbedre arbejdsmiljøet.
Det er jo løsningen.
I stedet for at tro, at man kan gøre folk raske og arbejdsdygtige ved at fjerne efterlønnen eller gøre folk raske og arbejdsdygtige ved at halvere dagpengene, skal man jo præcis gøre noget ved de problemer, der gør, at folk ikke kan holde ud at arbejde hele livet.