Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
De områder, man overtager, har man jo selv ansvaret for, og for de områder, som stadig er et ansvar for denne del af riget, har vi et ansvar for at sikre, at standarderne er af tilstrækkelig højt niveau, og eftersom man også har en helt egen økonomi på henholdsvis Færøerne og i Grønland, er det jo også rimeligt, at der kan være forskellige standarder.
Jeg ønsker, at der er høje standarder, og jeg ønsker, at der er råd til at have høje standarder for vores velfærdssamfund både på Færøerne og i Grønland, men der er jo også et ansvar for, at pengene skal passe, og at man har sin egen økonomi, hvor pengene skal passe.
Så jeg er sikker på, at vi kunne have en længere diskussion om det her spørgsmål, men egentlig er det jo ganske enkelt: Man er selv ansvarlig for sin økonomi, og på områder, der ikke er overtaget, er vi ansvarlige for, at der er en vis standard, som gerne skulle være en nogenlunde ens i hele riget.
Først og fremmest tak til spørgeren for rosen til mine svar, det er jeg ikke så forvænt med, altså at få ros for mine svar.
Så tak for det, jeg tager det alt sammen med.
I forhold til nogle af de meget tunge spørgsmål, som spørgeren stiller, er jeg sådan set meget enig i, at fordi Danmark er med i EU og Færøerne ikke er det, så giver det jo af og til nogle udfordringer, der skal løses.
Den største udfordring, vi har haft de senere år, har selvfølgelig været sanktionerne i forhold til Færøerne.
Det var meget vanskeligt at håndtere, men det er min fornemmelse, at fordi vi drøftede det her rigtig meget både her i Folketinget, men også andre steder, så lykkedes det rent faktisk at finde nogle løsninger, vi kunne leve med i en meget vanskelig situation.
Det har jeg også sagt tak til færingerne for kunne lade sig gøre, fordi der var en god overvejelse og en god dialog om hele det spørgsmål.
Så det vil jeg starte med at sige tak for en gang til.
I forhold til det her meget principielle spørgsmål om, hvordan Færøerne og Grønland inddrages, når Danmark beslutter at gå ind i en væbnet konflikt, har vi jo heldigvis formalia og lovgivning at holde os til i den henseende.
Og det er sådan, at Danmarks deltagelse i en væbnet konflikt skal behandles her i Folketinget.
Samtidig er det så også sådan, at regeringen i forbindelse med Folketingets vedtagelse af det seneste beslutningsforslag om et yderligere dansk militært bidrag i forhold til indsatsen mod ISIL, jo så gjorde det, at vi gav Færøernes og Grønlands landsstyrer en orientering om det spørgsmål.
Derefter var det så op til landsstyrerne at indkalde og orientere de relevante udvalg i Lagtinget og Landstinget.
Regeringen lægger jo grundlæggende vægt på, at vi har en løbende informationsudveksling om de spørgsmål, særlig når det har særlig interesse for Færøerne og Grønland.
Jeg anerkender, at det er en af de situationer, hvor det formentlig kan være vanskeligt, og at man sidder på Færøerne og tænker: Hvad skete der lige der?
Men på den anden side er det sådan, reglerne er.
Danmark vedtager den slags i Folketinget, men skal selvfølgelig sørge for den løbende dialog om de her spørgsmål.
Regeringen har sat det mål, at vores børn og unge skal være danmarkshistoriens bedst uddannede generation.
Vi gør noget for at nå målet.
Vi er den regering, der har investeret mest i uddannelse nogen sinde: 9 mia. kr. ekstra til uddannelse og SU, siden vi trådte til.
Vi udvikler vores uddannelser og vores samfund, og det kan vi gøre, fordi vi ikke går ind for nulvækst.
Vi er i fuld gang med at gennemføre en ny folkeskole med det mål, at alle børn skal være dygtigere.
Vi har aftalt en stor reform, som vil forbedre erhvervsuddannelserne, så eleverne får mere og bedre undervisning, og i går fremlagde vi så en ny plan for gymnasier for fremtiden.
Vi vil forandre gymnasierne, så de kan leve op til det, der er deres opgave, nemlig at gøre de unge klar til en videregående uddannelse – fra tandtekniker til folkeskolelærer eller ingeniør.
I dag fungerer gymnasierne på mange måder godt.
Mange får en studentereksamen, lærerne er højt kvalificerede, men der er også udfordringer.
Det er svært for de unge at gennemskue de mange forskellige studieretninger og fagkombinationer.
Mange får en studentereksamen, som de ikke kan bruge til at komme direkte ind på den uddannelse, som de ønsker.
Vi har fået den klare melding fra de videregående uddannelser, at den faglige kvalitet skal ses efter.
De unge skal have stærkere kvalifikationer, særlig i matematik.
Derfor vil vi gøre matematik og naturvidenskab på mellemniveau obligatorisk for flere elever.
Og så vil vi bruge skoleåret bedre.
Især 1. og 2. g-eleverne har ikke så mange eksamener sidst på året.
Her skal der altså være mindre læseferie og mere undervisning.
Jeg er glad for de overvejende positive meldinger, der er kommet fra både organisationer og flere partier her i Folketinget, og nu skal vi så i gang med forhandlingerne.
Undervisningsministeren kommer til at invitere alle partier til drøftelser her inden jul.
Mit mål er selvfølgelig, at vi kan få en bred enighed om at ruste vores gymnasiale uddannelser til fremtiden.
Det er vigtigt, at uddannelserne følger med tiden og udvikler sig, og det ser vi frem til at komme i gang med forhandlingerne om.
Folketingets Præsidium har jo besluttet at udvide spørgetimen med ½ time en gang i kvartalet, så de nordatlantiske medlemmer også får mulighed for at deltage.
Det synes jeg selvfølgelig er en god beslutning.
I sidste uge indgik Færøerne aftale med EU og Norge om makrelfiskeriet i 2015.
Det er positivt, at der er opnået enighed om kvoterne i det fiskeri, der er så vigtigt for Færøerne.
I Grønland har der som bekendt været afholdt valg for nogle dage siden, og nu afventer vi så, at der dannes et nyt landsstyre.
Jeg ser frem til her i dag for første gang i spørgetimen at drøfte og svare på overordnede spørgsmål inden for hele rigsfællesskabet.