runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-02-04:
Jo, men jeg har egentlig ikke noget imod de tekniske gennemgange.
Jeg synes bare, det er en forkert præmis i den her sag, at man ligesom skal give et billede af, at det er en indviklet og kompleks sag, som man behøver at være bankuddannet for at kunne forstå.
Jeg er heller ikke bankuddannet; jeg er speditør og har arbejdet inden for kagebranchen i mange år.
Det er noget helt andet end det herinde i Folketinget.
Jeg har været lager- og transportchef; jeg er ikke bankuddannet.
Derfor synes jeg bare, det er lidt forkert, når ministeren nu prøver at pakke det her ind i noget pænt gavepapir i form af en teknisk gennemgang.
Jeg beder ikke om en teknisk gennemgang.
Jeg beder bare om, at man i hvert fald som minimum får det gebyr på, som jeg har efterspurgt, lige siden ministeren startede med det her lovforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-04:
Altså, jeg er jo helt opmærksom på, at der ikke nødvendigvis er fuldstændig enighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen på det her felt.
Jeg er også enig i og kan bekræfte, at hr. Hans Kristian Skibby er speditionsuddannet og dermed også har en stærk kompetence inden for hele den del, der handler om fastsættelse af priser og gebyrer.
Jeg tror ikke, jeg går ind i den debat.
Jeg tror bare, jeg konstaterer, at jeg tager en diskussion med Folketingets partier – og jeg tror, jeg vil gøre det som en teknisk gennemgang – og hvem der kommer, og hvem der ikke kommer, må vi se på.
Men jeg vil glæde mig til at se dem, der har lyst til at være med i den diskussion.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Nej, det synes jeg ikke, for det, vi står med nu, er en nødvendig nedlukning af en barselsudligningsordning, der er kollapset.
Det, der ligger i vores planer, er seriøst at arbejde for, at disse erhverv på samme måde som de øvrige væksterhverv kan få de mest optimale rammevilkår i Danmark, også gode rammevilkår for de unge familier, og det er der ikke nogen slutdato på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-02-04:
Ja, jeg vil faktisk forsøge at tale med to tunger – helt bevidst.
Jeg synes, det er lidt underligt, at ministeren for det første erkender, at han ikke er bankuddannet, og det kan jeg da bekræfte – jeg har kendt ham i mange år – men så siger, at vi hellere må få det her belyst via en teknisk gennemgang.
Jeg er helt indforstået med, at der kan være meget fornuft i at få komplicerede sager belyst via en teknisk gennemgang, og det har vi ofte gjort vedrørende erhvervspolitik i Erhvervsvalget i Folketinget – bl.a. på realkreditområdet og med hensyn til SIFI-krav og alt muligt andet.
Men sagt i al beskedenhed: Man behøver ikke at være bankuddannet, og man behøver ikke en stor teknisk gennemgang for at forstå det her, som vi debatterer i dag.
Det, der er stridens kerne, er jo, som ministeren også selv siger i sin skriftlige fremsættelse, at den basale betalingskonto skal tilbydes enten vederlagsfrit eller mod et rimeligt gebyr.
Så burde ministeren også på forhånd have undersøgt, hvad et rimeligt gebyr så kunne være.
Og det er jo det, ministeren ikke har villet gøre.
Ministeren har jo ikke villet implementere med eksempelvis et maks.-gebyr, sådan som Forbrugerrådet anbefaler.
Malte Larsen (S), 2016-02-04:
Tak til ministeren.
Jeg vil også glæde mig til at få det her forslag i udvalgsbehandling.
Jeg noterer mig, at det punkt, vi sikkert kommer til at diskutere mest, er, hvilket gebyr der er rimeligt for at have den konto, og her må det være en afvejning af risici over for den forbrugersikkerhed eller forbrugerbeskyttelse, som jeg synes der skal ligge i forslaget.
Derfor har jeg lidt svært ved at se, at det ikke også skulle være almindelig logik for pengeinstitutterne.
Så er der to ting, som vi måske lidt nemmere kommer til at diskutere eller i hvert fald få afklaret.
Den ene er, at direktivet skriver, at man skal have gebyrdokumentet udleveret »i god tid«, og at det her lovforslag lægger op til, at det er ved indgåelse af aftale.
For mig er det jo en overimplementering i bankernes eller pengeinstitutternes interesse.
Jeg kunne godt tænke mig, at det blev et krav, at det blev udleveret, samtidig med at man anmodede om konto.
Som den anden ting kunne jeg godt tænke mig, at det gebyrdokument, altså årsoversigten, kunne udleveres gratis til de allersvageste, hvis man kom ned i pengeinstituttet og anmodede om det.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-04:
De forrige ordførere har gennemgået lovforslagets indhold, og jeg vil gerne understrege, at det her ikke er et lovforslag, vi er vildt begejstrede for – altså for det, at man siger til nogle virksomheder, at deskal tilbyde nogle kunder et bestemt produkt.
Derfor meddelte vi også erhvervsministeren, at en forudsætning for, at vi kunne støtte det her lovforslag, i hvert fald var, at bankerne selvfølgelig kan få deres udgifter dækket, når vi herindefra pålægger dem at tilbyde forbrugerne en bestemt konto.
Det imødekom erhvervsministeren, og det er jo lidt svært for os at stemme nej, når nu vi bliver imødekommet med hensyn til et specifikt ønske, vi har haft i forbindelse med det her lovforslag.
Så vi har egentlig tænkt os at stemme ja, men det er under den klare forudsætning, at bankerne rent faktisk kan få deres udgifter dækket.
Som jeg lige husker høringssvarene, var det sektorens egen forventning, at de samlede omkostninger ville beløbe sig til op imod 80 mio. kr.
Det var det, man forventede, og det er jo et ganske stort beløb.
Men som sagt er det ikke et lovforslag, som på nogen måde har groet i vores have.
Det her med at give folk sådan nogle rettigheder bryder vi os sådan set ikke om.
Det må være sådan, at der er et marked, der bestemmer, hvad der er behov for, og når der er et behov, vil markedet også levere på det.
Men som sagt et lidt lunkent ja herfra, under forudsætning af at sektoren altså kan få dækket de omkostninger, som vi her pålægger den.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
Jeg kender jo selvfølgelig udmærket Liberal Alliances grundholdninger til samfundet og økonomien, altså at virksomhederne skal have før alt andet, og at vi andre som borgere så ikke skal have nogen særlige rettigheder.
Men helt konkret, hvad angår det her forslag, ser ordføreren så slet ikke noget problem i, at vi har borgere i Danmark, som ikke vil kunne få en konto, selv om alle de forhold i vores samfund, der er blevet nævnt, Nemkonto og alt mulig andet, gør, at det faktisk er nødvendigt at have en bankkonto?
Er det ikke rimeligt nok, at vi, når vi overlader driften af f.eks. noget så vigtigt som finanssektoren alene til private, så også stiller nogle krav den anden vej, nemlig at selvfølgelig skal de kunne levere det her?
For det er en forudsætning for, at vores samfund fungerer, at borgerne kan deltage i samfundet.
Altså, er I ikke alligevel – med al respekt for jeres holdning, selv om vi er meget uenige – landet lidt for langt ovre i at se på virksomhedernes interesser her og lidt for lidt på borgernes og samfundets interesser?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-04:
Først vil jeg sige, at Pelle Dragsted helt tydeligt ikke kender vores holdninger til samfundet, når han er så fræk at påstå, at vi skulle sætte virksomheder over alt andet.
Det gør vi på ingen som helst måde.
Vi er et liberalt parti.
Virksomheder er jo lavet af mennesker, startet af mennesker.
Det er hr. Pelle Dragsted ikke så meget for, på trods af at han kan kigge ud i verden og se, at det er i de lande, hvor der er mulighed for, at mennesker kan starte virksomheder, at befolkningen har det klart bedst.
Der er nogle dilemmaer i det her, og det er det, jeg sådan set også prøver at anerkende.
Der er nogle dilemmaer.
Der siger vi så at når man pålægger nogle private virksomheder, at de skal tilbyde konti, så synes vi sådan set også, at det er rimeligt, at de kan få de udgifter, der er dertil, dækket.
Det synes vi er en ganske rimelig betragtning, og jeg vil gerne igen understrege, at en forudsætning for, at vi kan støtte det her lovforslag, da er, at i det her tilfælde kan nogle banker få dækket de omkostninger, som vi herindefra pålægger dem.
Og jeg vil sige til Pelle Dragsted, at omkostningerne jo bliver dækket på den ene eller på den anden måde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
De kunne jo bl.a. dækkes ved, at man ikke udbetalte det omfang af milliarder i udbytte, som bankerne gør i de her år.
Det er ikke sådan, at de mangler penge i den finansielle sektor, det tror jeg vi kan være enige om.
Selvfølgelig fungerer lande bedst, hvis man kan starte virksomheder og alt muligt andet.
Det er slet ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, om man som samfund så kan stille nogle krav til de virksomheder.
Det gør vi på en lang række områder.
Vi stiller miljøkrav, vi stiller arbejdsmiljøkrav.
Og det kan godt være, at Liberal Alliance i virkeligheden gerne vil af med alt det, men det er ligesom det, vi gør, og det er jo ikke altid sådan, at man kan kompensere for det.
Det er, fordi man som virksomhed også er en del af samfundet, og derfor stiller vi nogle krav.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvorfor det ikke også er et rimeligt krav at stille, at man skal tilbyde det her, uden at man så samtidig vil lade de her ikkeattraktive kunder betale, for så bliver resultatet jo, at nogle vil stå uden en konto.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-04:
Hr. Pelle Dragsted siger, at man bare kan udbetale mindre udbytter.
Vi herindefra og EU har jo pålagt bankerne nogle kapitalkrav.
Det har vi sagt at de skal have.
Det vil sige, at der er nogle mennesker, der skal investere i bankerne, og det gør de altså ikke, hvis ikke de kan få nogle udbytter den anden vej.
Sådan fungerer det nu engang.
Det er i orden.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-02-04:
Mange tak.
Det bliver et noget mindre lunkent ja for vores vedkommende.
Vi synes, at lovforslaget giver en god, øget forbrugerbeskyttelse, og det forbedrer bl.a. forbrugerens muligheder for valg af både bank og kontoform.
Vi er også rigtig glade for den større gennemsigtighed, der bliver skabt på bankmarkedet, og for sikringen af forbrugernes ret til en basal betalingskonto.
Nu har jeg også hørt de andre ordføreres bekymring i forhold til gebyret, og jeg synes da også, at det peger i en fornuftig retning, sådan at vi kan tale om et ændringsforslag i det videre udvalgsarbejde.
Ida Auken (RV), 2016-02-04:
Fra radikal side synes vi også, det er meget vigtigt, at alle borgere har mulighed for at få en betalingskonto til en rimelig pris eller måske endda gratis.
Det er jo sådan, at det er meget svært at opretholde et moderne liv, hvis man ikke har en konto til at få sin løn ind på og til at betale sine regninger fra, når man vil købe ind på nettet eller overføre penge til andre mennesker.
Samtidig synes jeg også, det er godt, at forbrugerne får mere klarhed over, hvilke gebyrer de kan risikere at komme til at skulle betale, hvis de vælger den ene bank frem for den anden.
Jeg kan huske, at vi i 2014, tror jeg at det var, havde en diskussion om gebyrer.
I 2013 havde vi den der diskussion om, hvorvidt alle havde ret til at have en konto.
Det var der, hvor en af de store banker valgte, at det var de fattige, der ligesom skulle betale for at have en konto, og så kunne alle andre få en gratis.
Det kom de ikke godt af sted med.
Men vi havde også en god diskussion om gebyrer, og jeg tog lige et tjek af, hvad man kan risikere at komme til at skulle betale gebyr for.
Det er for at have en konto, for at hæve penge, for at have et kort, for at overtrække sin konto, for at oprette et lån, for at betale et girokort, for at hæve ved skranken eller for f.eks. at lægge et budget.
Noget af det er det måske meget fair at man som bank kan sige er en service, som man kan tage et gebyr for, men det i hvert fald rart for forbrugerne at vide, hvad de kommer til at betale gebyr for.
Derfor synes vi også, det giver mening, at Forbrugerrådet påpeger, at gebyroplysningsdokumenterne skal foreligge i god tid.
Vi synes også, det giver mening at snakke om, hvorvidt der skal være et loft på gebyret for overhovedet at have en konto, sådan som flere ordførere har nævnt.
Men alt i alt kan vi støtte forslaget, og vi håber, at vi i udvalgsprocessen kan komme nogle af de spørgsmål, der er blevet rejst ikke mindst fra Forbrugerrådets side, lidt nærmere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-04:
Fra SF's side synes vi også, at direktivet er rigtig godt, og at det her lovforslag er næsten lige så godt som direktivet.
Så vi ønsker faktisk i lighed med nogle af mine kollegaer, at man i højere grad retter ind både efter direktivets ånd, men også dets tekst, og det er både i forhold til et gebyrloft, men også i forhold til tidspunktet for udlevering af gebyroplysningsdokumentet, som fru Ida Auken også var inde på.
Jeg synes faktisk, at Forbrugerrådet netop påpeger nogle af de ting, som skulle ændres i lovforslaget, for at det bliver rigtig godt og egentlig også mere i tråd med direktivet.
Så det mest centrale her er netop at få et loft over gebyrerne – i bedste fald at det bliver gratis, men i hvert fald et loft over dem.
Så vi håber fra SF's side, at ministeren vil se velvilligt på det, ellers begynder der, som hr. Pelle Dragsted også var inde på, at tegne sig et flertal for et ændringsforslag til lovforslaget.
Jeg håber i hvert fald, at DF trods udmeldinger om, at man ikke kan støtte det her, vil hjælpe med til, at lovforslaget i højere grad sikrer, at det ikke bliver en gebyrskrue, og at vi sikrer forbrugernes interesser i højere grad.
Derfor vil vi fra SF's side også afvente vores stillingtagen.
Vi synes, direktivet er rigtig godt, og at der også er mange gode takter i lovforslaget, men vi har brug for at få strammet op på de her nævnte områder.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-02-04:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Der er mange gode takter i forslaget.
Vi er altid som udgangspunkt – uden undtagelse – på forbrugerens side.
Forbrugeren får nu med lovforslaget her både mulighed for at sammenligne priser bedre, men også adgang til at få en konto næsten uanset hvad.
Det dilemma, der jo altid er for mennesker, som vil både erhvervslivet og forbrugerne det godt, er jo, at vi som samfund ikke som udgangspunkt kan tvinge virksomheder til at tage nogle kunder.
Det kan jo være forbrydere; det kan være kunder, som misligholder deres kontrakt; det kan være kunder, som generer og chikanerer andre.
Og der kan man jo ikke som samfund sige til nogle virksomheder, som er privat drevet og tjener deres egne penge, at de skal tage nogle bestemte kunder.
Omvendt er vi jo også i en situation, hvor man som borger i samfundet i dag har brug for – og det er nødvendigt – at have en konto, hvor man kan få indsat nogle penge, og at man har et betalingskort, så man kan foretage nogle dispositioner.
Jeg og Det Konservative Folkeparti synes, at forslaget her rammer den rigtig balance.
På den ene side sikrer vi altså, at man som forbruger får mulighed for at få adgang til en sådan konto, samtidig med at vi får de positive benefits i forslaget med hensyn til mere transparens.
På den anden side sikres det også, at hvis man opfører sig direkte uanstændigt eller misligholder de aftaler, der er indgået, kan et bestemt pengeinstitut selvfølgelig ikke påtvinges at tage en som kunde.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
I nogle sager lykkes det, og i andre sager lykkes det ikke, men vi vil til enhver tid gøre alt, hvad vi kan, og bruge vores demokratiske og parlamentariske rettigheder her i Folketinget til at opnå et flertal.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-04:
Okay, så spørger jeg ganske enkelt: Hvad er det så for nogle demokratiske muligheder, man i DF vil benytte sig af?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Nu kender hr. Leif Lahn Jensen jo udmærket godt de demokratiske muligheder, der er her i Folketinget, men jeg kan godt nævne, at ud over at vi selvfølgelig som støtteparti for den siddende regering kan have en dialog med den pågældende minister eller den pågældende regering, er der også mulighed for at sammensætte nogle flertal her i Folketinget uden om regeringen, og det ved hr. Leif Lahn Jensen også.
Den mulighed ligger der også.
Men det er jo helt normal procedure herinde i Folketinget, at de muligheder foreligger.
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-04:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget interessant, at ordføreren siger, at der er mulighed for at sammensætte et flertal uden om regeringen.
Vil det så sige, at hvis regeringen nu ikke er lydhør, vil ordføreren gerne gå med til, at man finder et flertal uden om regeringen for at få en barselsfond for selvstændige?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Som jeg sådan set også lige har nævnt over for en anden her i Folketinget, er det sådan, at vi jo selvfølgelig til hver en tid vil benytte os af de demokratiske muligheder, som der er her i Folketinget.
Men nu er det også sådan, at vi er et støtteparti for den siddende regering, og den siddende regering har jo selvfølgelig også en forpligtelse, synes jeg, til at se på, hvilket flertal der er her i Folketinget.
Og som jeg også læser af betænkningen, er der et flertal her i Folketinget – Dansk Folkeparti er med i det flertal – som i den grad ønsker en ny ordning for de her selvstændige erhvervskvinder, og det er en ordning, som vi mener skal findes.
Så derfor har vi selvfølgelig også opfordret til, at regeringen igangsætter en eller anden form for arbejde, så vi kan finde nogle løsninger på det her.
Men det er også et komplekst område, og det anerkender vi.
Derfor kan det tage tid, men sagen er den, at det er vigtigt, at et arbejde bliver gjort, og derfor opfordrer vi sådan set også regeringen til at tage nogle nødvendige initiativer for at finde nogle løsninger.
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-04:
Tak for det.
Jeg hører altså ordføreren sige, at ordføreren ikke bare vil nøjes med at gå i dialog med regeringen eller bare opfordre den til, at man finder en løsning, men også er villig til at gå sammen med andre partier, der ønsker en konkret løsning på det her forslag.
Det vil ordføreren gerne gå med til.
Så skal jeg bare helt klart have at vide, om det er et ja til, at ordføreren er villig til at gå med til et flertal uden om regeringen på det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Nu synes jeg også, at man lige skal give regeringen chance.
Altså, nu har jeg opfordret beskæftigelsesministeren til at gå herop på talerstolen, det håber jeg ministeren vil benytte sig af, og sige noget om, hvad man ønsker fra ministeriets side.
Men når det så er sagt, er det jo klart, at vi ønsker vores holdninger, vores mærkesager gennemført, og vi vil til enhver tid søge indflydelse de steder, hvor vi har nogle gode muligheder.
Men jeg håber, at man fra regeringens side godt kan dufte den duft, der er i bageriet, i forhold til hvor det politiske flertal egentlig er.
Marianne Jelved (RV), 2016-02-04:
Jeg synes, det er en bemærkelsesværdig situation, vi er i – og det vil jeg gerne anerkende over for Dansk Folkepartis ordfører – at det parlamentariske grundlag går på talerstolen og taler imod regeringens beslutning og dermed giver et løfte til den samlede opposition om, at alle kvinder, der er i erhvervslivet, som er erhvervsdrivende eller iværksættere, kan få barselsrettigheder.
Så derfor tillader jeg mig at prøve at komme med en konklusion: Hvis nu det ikke lykkes for Dansk Folkeparti at få regeringen til at lave en spiselig løsning, som faktisk giver de rettigheder, vi taler om her, så er det det samme som at tilkendegive, at Dansk Folkeparti ikke kan holde sit løfte og ikke står ved sine tilkendegivelser, som kommer her i salen i dag, og som jeg betragter som usædvanlig vigtige.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte, at hvis ikke det lykkes, er det det samme, som at Dansk Folkeparti har opgivet sine tilkendegivelser her i dag.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Man skulle kende os fra Dansk Folkeparti ret dårligt, hvis ikke man vidste, at vi er ret gode til at holde ved det, vi mener.
Det er i den grad noget af det, vi går meget op i og kæmper for.
Så det her er på ingen måde, uanset hvad der sker i dag, en opgivelse af, at vi er nødt til at finde en løsning for de selvstændige erhvervskvinder, som i dag ikke har en lige så god ordning, som andre har.
Marianne Jelved (RV), 2016-02-04:
Tak for svaret.
Jeg vil så også slutte heraf, at Dansk Folkeparti vil presse på for, at det bliver inden for dette år, så vi ikke skal vente meget lang tid på at finde en løsning.
Det håber jeg også kan blive bekræftet her.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Jamen i Dansk Folkeparti synes vi, det er ret vigtigt, at der er nogle ordentlige vilkår for kvindelige iværksættere, men også for erhvervskvinder, så vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for, at der findes en løsning hurtigst muligt.
Men samtidig har vi jo også i Dansk Folkeparti forståelse for, at det her er et ret komplekst område, og vi har jo også set, at hvis der overhovedet skal gøres noget, er man nødt til at se på det over en bred kam, i flere ministerier.
Men jeg håber i hvert fald, at regeringen vil komme herop ved sin repræsentant, som er beskæftigelsesministeren, og redegøre for, hvad man egentlig vil gøre fra regeringens side.
I dag afskaffer vi en barselsudligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende, der ikke fungerede efter hensigten.
Alle selvstændige blev tvunget til at bidrage til en barselsfond, uanset indtægten hos virksomheden.
Selv små selvstændige med indtægter på ganske få tusinde kroner blev opkrævet bidrag.
Når det så er sagt, mener vi i Dansk Folkeparti fortsat, at det er nødvendigt at finde en ordning, der tilgodeser selvstændige erhvervskvinder og iværksættere.
Som vi også har omtalt i betænkningen, er det Dansk Folkepartis holdning, at løsningen skal findes og gerne på tværs af de relevante ministerier.
I Dansk Folkeparti har vi selvfølgelig også derfor opfordret regeringen til i betænkningen – og det gør vi også her i dag – at arbejde for en ordning til gavn for selvstændige erhvervskvinder og iværksættere.
I Dansk Folkeparti håber vi også, at ministeren vil tage sig tid til at gå på talerstolen i dag og sige noget om, hvad ministeren nu har tænkt sig at gøre, for der er behov for, at vi finder en løsning, og det håber jeg man også har indset i regeringen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-04:
Nu hjælper Dansk Folkeparti så regeringen med at rulle den her lov tilbage.
Jeg har også læst betænkningsbidraget, og jeg synes, at det, som Dansk Folkeparti skriver, om, at det godt kan være, at de hjælper med at rulle det tilbage, men at de synes, der mangler initiativer på det område her, er ganske fint.
Ordføreren for Dansk Folkeparti slutter så af med at opfordre regeringen til, forstår jeg, at indkalde til forhandlinger, så man kan komme med andre initiativer, som kan løse samme problem eller på anden måde skabe bedre barselsvilkår for iværksættere og også bedre vilkår for kvindelige iværksættere.
Indtil videre har opfordringen fra Dansk Folkeparti jo været der – også under førstebehandlingen – og den har også været der fra Socialdemokratiet og mange andre partier.
Det lader ikke til, at regeringen reagerer på de her opfordringer.
Er Dansk Folkeparti villig til at gøre mere end bare at opfordre regeringen til at indkalde til forhandlinger, eller hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis regeringen, som det ser ud, bare har tænkt sig at ignorere det?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Tak til hr. Rasmus Horn Langhoff.
Jeg håber da også, at ministeriet har set, at der er et stort flertal i Folketinget, der rent faktisk ønsker, at vi finder en ny ordning for de selvstændige erhvervskvinder og iværksættere, som i dag har en særdeles stor udfordring på det her område.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-04:
Vi har en regering, som virker noget, hvad kan man sige, uimponeret over det, når Folketinget opfordrer regeringen til noget.
Vi har også en regering, som netop har ignoreret en folketingsbeslutning vedtaget af et flertal i Folketinget, som pålagde regeringen at udbetale de penge til ulandsbistand, som regeringen var forpligtet til at udbetale.
Så vi har altså en regering, hvor der er nogle gange skal lidt skrappere midler til end bare en venlig opfordring fra et støtteparti.
Hvad er Dansk Folkepartis tidsplan og tidshorisont for, hvornår man er klar til at sætte skruetvingen på regeringens tommelfinger?