runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jeg vil også sige, at set i et lighedsperspektiv er der marginal forskel på den skattereform, vi vedtager i dag, og den aftaleskitse med Enhedslisten, der lå.
Hvis vi ser på Ginikoefficienten, er vi ude på anden decimal.
Den aftaleskitse med Enhedslisten, der lå, ændrede Ginikoefficienten med 0,19.
Den skattereform, vi vedtager i dag, ændrer Ginikoefficienten med 0,27.
Og det skal lige ses i forhold til, at Ginikoefficienten i Danmark er på omkring 24.
Med hensyn til hvad der er tilbage til velfærd, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, så kan jeg forstå, at hr. Frank Aaen ikke anerkender, at der er 2,7 mia. kr. til velfærd i den skattereform, vi indgår i dag.
Men så må hr. Frank Aaen jo også forholde sig til, om de 1,85 mia. kr. til velfærd, der lå i aftaleskitsen med Enhedslisten, bare var funny money.
Det synes jeg hr. Frank Aaen skylder at svare på, når Frank Aaen kommer op på talerstolen i dag.
Med hensyn til det der med, at vi med den her skatteaftale går ind og virkelig giver de rige en masse penge i skattelettelser, vil jeg godt sige til hr. Frank Aaen, at det da er besynderligt, at Enhedslisten, når vi med den her skatteaftale sørger for, at folk med de højeste indkomster, dvs. indkomster over 700.000 kr. om året, bliver modregnet i børne- og ungeydelsen, ikke vil være med til at vedtage sådan et forslag.
Det er da overraskende, for det er jo netop at tage fra dem, der har de bredeste skuldre, og give til dem, der ikke har så meget.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Nu er de 2,7 mia. kr. engang i fremtiden et tal, man har regnet ud ovre i Finansministeriet.
Logikken er, at hvis der er flere, der søger arbejde, og arbejdsløse får mindre i dagpenge, kommer der nok flere arbejdspladser.
O.k., den slags regnestykker må de gerne have for sig selv.
Der kommer jo ikke flere arbejdspladser, bare fordi man sænker dagpengesatsen.
Det, vi talte om her, var 4 mia. kr., menneskekroner, som er blevet sparet på militæret og EU, og som oprindelig i regeringens egen plan skulle være blevet brugt til velfærd.
De går nu til skattelettelser til bl.a. bankdirektøren.
Den ændring, der er sket med regeringens oprindelige plan, efter VK kom til, er, at skattelettelserne til de rigeste er blevet cirka dobbelt så store, som de oprindelig var.
Det vil sige, at der går penge fra velfærd direkte til flere skattelettelser til de rigeste.
Jeg kan ikke forstå, at man synes, at det er mere i overensstemmelse med regeringens politik, som jo i virkeligheden går ud på at skabe mere lighed i samfundet, som der står i regeringsgrundlaget.
Hvordan kan det være mere i overensstemmelse med regeringens politik at tage fra velfærd og give til skattelettelser for de rigeste?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Den skattereform, der blev indgået, ligger meget, meget tæt op ad det udspil, vi kom med i slutningen af maj.
Der er ændringen af boligbeskatningen, der er nogle ændringer angående folkepensionister, og det er selvfølgelig nogle ændringer, som vi står fuldstændig ved.
Hvad angår den aftaleskitse med Enhedslisten, der lå, var der en lang række ændringer, og vi ved jo heller ikke, om Enhedslisten var færdig med at stille krav til den aftale, så på den måde kan det blive en lidt hypotetisk diskussion i dag, hvad aftalen med Enhedslisten præcis var.
Med hensyn til det, hr. Frank Aaen siger om folk på overførselsindkomster, vil jeg godt understrege, at vi ikke går ind og sætter overførselsindkomsterne ned.
Der er ikke nogen, der i kroner og øre får færre penge.
Det vil sige, at f.eks. en dagpengemodtager fra reguleringen sætter i gang fra 2016 og frem til 2023 stadig væk vil få en stigning på årsbasis på omkring 45.000 kr. Det synes jeg er væsentligt at understrege.
Hvad angår, hvor mange penge der er til velfærd i den her aftale, vil jeg sige, at der er 2,7 mia. kr. ekstra til velfærd at gøre godt med fremover.
I den aftaleskitse med Enhedslisten, der lå, var der under 2 mia. kr. til at skabe bedre velfærd for, og på den måde synes jeg også i et velfærdsperspektiv, at den her aftale er særdeles god.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Nu var det jo muligt at lave en aftale med Enhedslisten, hvor man ikke tog fra dagpengene og fra de arbejdsløse, og hvor man ikke forringede efterløn og førtidspension, og hvor man heller ikke forringede folkepensionen – heller ikke på de 100.000, vi talte om før.
Det var muligt at lave sådan en meget mere socialt retfærdig aftale med Enhedslisten, ikke smuk, men mere retfærdig end den, der ligger.
Det, vi så hele tiden har hørt fra Socialdemokratiet, er, at regeringen fik mest igennem ved at fravælge Enhedslisten og tage Venstre og Konservative.
Lad os så kigge på det argument.
Noget af det, der er sket med aftalen med Venstre og Konservative, er, at 4 mia. kr., rigtige kroner, der var afsat til velfærdsforbedringer, nu er brugt til skattelettelser, bl.a. til bankdirektøren.
Og de, der får mest ud af ændringen, der gennemføres sammen med Venstre og Konservative, er de rigeste 10 pct.
Dem, der tjener mere end 1 mio. kr., får dobbelt så store skattelettelser, end der lå i regeringens udspil.
Hvordan kan mindre velfærd og større skattelettelser til de rigeste være mest i overensstemmelse med regeringens eget udspil?
Det forstår jeg ikke.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Det er sådan, at vi ændrer på forskellige elementer i skattesystemet, bl.a. beskæftigelsesfradraget.
Det kommer alle lønmodtagere til gode, uanset hvor meget man tjener.
Det er positivt.
På den måde honorerer vi de folk, der er i arbejde, og vi sørger for, at alle lønmodtagere, især lav- og mellemindkomstgruppen, får en relativt større stigning i udbetalingen efter skat.
Samtidig – og det siger vi jo åbent og ærligt – ændrer vi også på grænsen for, hvornår man skal betale topskat.
Jeg vil godt understrege, at den maksimale topskattelettelse, nogen kan få i Danmark, er 8.685 kr.
Det står i skærende kontrast til den tidligere regering, hvor man jo fjernede mellemskatten og gav nogle astronomiske skattelettelser til de folk, der tjener allermest i vores samfund.
Vi har tidligere talt om den forhenværende bankdirektør i Danske Bank, hr. Peter Straarup, som havde en årsgage på omkring 7 mio. kr.
Han fik personligt en skattelettelse på næsten ½ mio. kr.
Jeg tror, at det var 465.000 kr. for at være helt præcis.
Der er jo slet ikke sådan nogen ændringer, vi er ude i med den her skattereform.
Det er en ny kurs i skattepolitikken, hvor vi sørger for, at når der gives skattelettelser, er der en bedre balance i det, end der har været de sidste 10 år.
Man jeg erkender fuldt ud, at en person, der tjener godt, får en topskattelettelse på 8.685 kr.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Nu var mit spørgsmål ret enkelt: Hvem får mest i skattelettelse, fabriksarbejderen eller bankdirektøren?
Og synes hr. Thomas Jensen, at det er rimeligt, at det er dem, der stadig væk er arbejdsløse, der skal betale, eller de mennesker, som er på førtidspension, der skal betale for, at også de rigeste kan få skattelettelser?
Og så har vi jo fået Skatteministeriets udmærkede gennemgang af, hvad konsekvenserne på Ginikoefficienten vil være af den aftale, man kunne indgå med Enhedslisten – og det er, uanset hvad hr. Thomas Jensens siger, et fuldstændig andet resultat, man når frem til, end den aftale, som regeringen valgte at indgå med de borgerlige partier.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Fordelingen af skattelettelserne er sådan, at to tredjedele af skattelettelserne bruges til at finansiere ændringen i beskæftigelsesfradraget.
Det er noget, der kommer helt almindelige lønmodtagere til gode.
Det er jo velkendt, at der var nogle forhandlinger med Enhedslisten i maj-juni måned, hvor vi også havde nogle af de her elementer inde; og anlægger vi en samfundsøkonomisk betragtning af det og ser på fordelingen, så er fordelingen mellem forskellige samfundsgrupper i den her aftale, som vi har indgået med Venstre og Konservative, ikke ret meget forskellig fra den aftaleskitse, som der lå med Enhedslisten.
Hvis vi måler det i det, vi ofte taler om, når vi taler om ulighed og ændringer i skattesystemet, nemlig Ginikoefficienten, så er der en minimal forskel på det, som den her skattereform bidrager til på Ginikoefficienten, i forhold til det, som aftaleskitsen med Enhedslisten bidrog med.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Jeg kan forstå på hr. Thomas Jensen, at han mente, at det var godt at gennemføre en skattereform, som særlig var til fordel for fabriksarbejderen.
Jeg vil godt spørge hr. Thomas Jensen, hvem der får mest ud af de her skattelettelser, bankdirektøren eller fabriksarbejderen?
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Thomas Jensen om, er, om han i grunden synes, det er rimeligt, at dem, der skal betale for de her skattelettelser, er de mennesker, der stadig væk er så uheldige at være arbejdsløse, f.eks. den SOSU-assistent, der bliver fyret, fordi der stadig væk foregår nedskæringer i kommunerne, eller f.eks. den førtidspensionist, der jo ikke har nogen mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet?
Så synes hr. Thomas Jensen i grunden, at fordelingen af skattelettelserne er rimelig?
Og synes han, det er rimeligt, at det skal være de økonomisk dårligst stillede, der skal betale?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg gentager gerne.
Regeringen lagde op til, at der skulle flyttes 13.600 kr. fra folkepensionens grundbeløb over til pensionstillægget.
Det vil angribe den tryghed, der er for den enkelte dansker, når man tilrettelægger sin pension, i forhold til at man har folkepensionens grundbeløb.
Den mindre regulering, der så sker på overførselsindkomsterne, betyder, at man får lidt mindre mere, end man ellers ville have gjort.
Det er rigtigt, at man ikke får den stigning, som der ville have været med de hidtil gældende regler, men den stigning, der kommer med det, der vedtages senere i dag, betyder, at man vil kunne købe lidt flere varer i 2022, end man kan i dag, under forudsætning af at bl.a. hr. Per Clausens parti ikke medvirker til finanslove med regeringen, der øger skatter og afgifter, som så vil udhule folkepensionisternes indkomster.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Det, der er kernen her, er, at hr. Torsten Schack Pedersen jo erkender, at Venstre laver en aftale, der betyder, at 100.000 folkepensionister får deres grundbeløb udhulet, sådan at de i en årrække – frem til omkring 2020 – vil kunne købe mindre, end de kan i dag.
Og i 2022 når man så op på noget, der er en lille smule større end det, man kan i dag.
Det vil sige, at hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre medvirker til at udhule og undergrave folkepensionens grundbeløb, på trods af at man siger, at man har det principielle synspunkt, at man vil forsvare folkepensionens grundbeløb.
Jeg ved ikke, hvad hr. Torsten Schack Pedersen ville kalde det, hvis det var Enhedslisten eller et regeringsparti, der præsterede en sådan sammenhæng.
Men det kunne da være spændende at høre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Vi syntes fra Venstres side, det var helt afgørende, at når vi skulle indgå en aftale, skulle der ikke bruges den finte, som regeringen lagde op til, nemlig at svække folkepensionens grundbeløb mod at give det samme beløb på pensionstillægget, altså de 13.600 kr.
Det syntes vi var en dårlig idé.
For vi synes, at folkepensionen til alle giver danskerne en klarhed over, hvad det er for nogle vilkår, der gælder, når de skal gå på pension.
Så en del af aftalen er, at alle overførselsindkomster reguleres mindre end med de hidtil gældende regler.
Det gælder alle overførselsindkomster, herunder også folkepensionen, og det betyder, at man får en mindre stigning, end man ellers ville have fået.
Men der bliver altså ikke tale om, at man står med muligheden for at købe færre varer, men lidt færre flere end man ellers havde kunnet.
Jeg gentager gerne: Det, Venstre vil gøre, er at indføre et skattestop og så modsat det, som jeg godt kan forstå er meget, meget svært for en socialdemokrat at forestille sig, vil vi målrettet arbejde for at sænke skatter og afgifter i Danmark, og vi vil gøre det, hvor vi mener at lavere skatter og afgifter har den største effekt i forhold til at skabe arbejdspladser i det her samfund.
Altså, bevidstløst at hæve eksempelvis NOx-afgiften, som hr. Jacob Bjerregaard og hans parti har været med til, som bare betyder, at man flytter produktionen ud af landet, vil vi ikke.
Nej, det vil vi ikke i Venstre.
Vi vil ikke være med til at finde på nye byrder for erhvervslivet, bare fordi man så kan lave en finanslovaftale med Enhedslisten.
Der er en himmelvid forskel, det er vist temmelig soleklart.
Så vores politik er, at vi ønsker at genindføre skattestoppet, og så vi vil målrettet arbejde på at sænke skatter og afgifter.
Ja, min fantasi rækker altså ikke til at vide, hvordan verden ser ud om 2-3 år.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-09-13:
Tak for det ikkesvar.
Det er jo helt rystende, at vi har et parti, som lige nu render rundt med høje meningsmålinger og er så dovne, at de ikke engang gider at forklare deres politik.
Man bliver jo nærmest helt rystet over at skulle sidde og høre på det hernede.
Venstre har sådan en sloganpolitik, hvor man har nogle overskrifter.
Det kører man så.
Anders Fogh Rasmussen kunne det, men jeg må bare sige, at den nuværende Venstreledelse simpelt hen ikke magter det.
Nu siger hr. Torsten Schack Pedersen, at Venstre har haft det samme skattestop siden 2001.
Det har hr. Torsten Schack Pedersen sagt flere gange.
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde den 19. maj 2010: »Jeg må åbent sige, at suspensionen, vi laver i to år i vores skattesystem, ikke er i fuld overensstemmelse med skattestoppet, som det blev formuleret i 2001«.
Endnu en gang en helt ny forklaring fra Venstres skatteordfører.
Jeg vil gerne høre: Hvor ofte kan man lave en suspension fra Venstres såkaldte skattestop, og det kan sådan set både være, når Venstre er i regering og ikke er?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg synes, at det er en besynderlig argumentationsform, som hr. Jacob Bjerregaard lægger for dagen.
Det må åbenbart være sådan i hr. Jacob Bjerregaards univers, at det ikke er, fordi man skal bruge meget tid på meningsmålinger mellem valgene, men at det simpelt hen er, fordi danskerne ikke forstår Venstres politik, at de støtter den.
Jeg tror, at danskerne netop er klar over, at hvis der skal gang i hjulene i det her samfund, hvis der skal skabes attraktive vilkår for vores virksomheder, hvis der skal skabes arbejdspladser i Danmark, er der brug for en anden tilgang til skattepolitikken, end den her regering har.
Der er første skridt at genindføre skattestoppet og så målrettet sænke skatter og afgifter, som vi kan finde finansiering til, der, hvor effekten er størst.
Som jeg siger, har jeg ikke fantasi, desværre, til at gætte mig til, hvor de næste ulykker kommer til at ske på skatteområdet fra den her regering, og derfor er det jo umuligt at sige, hvor effekten ville være størst, men jeg kan garantere, at det er en anden skattepolitik end den, som Socialdemokratiet står for, og det tror jeg også at danskerne er fuldt ud klar over.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-09-13:
Tak for det, formand.
Hvis Venstre får magt, som de har agt – Gud forbyde det –
vil Venstre så sænke udligningsafgiften på dieselbiler, ja eller nej?
Simon Kollerup (S), 2012-09-13:
Det er jo sådan set noget, der er interessant for os alle sammen at finde ud af, og selvfølgelig også for de vælgere, der måske sidder og regner med, at der er et skattestop – det mener jeg vistnok at have læst i Venstres finanslovforslag at der er – som er omdrejningspunktet for Venstres skattepolitik.
Hvis skattestoppet stadig væk er omdrejningspunktet for Venstres skattepolitik, kan ordføreren så ikke bare bekræfte, at man i dag er med i en skatteaftale, hvor der blandt en række finansieringselementer også er indekseringen af afgifter over en årrække, som Venstre altså stemmer for?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Vi kan jo ikke håndhæve et skattestop, når vi sidder i opposition; regeringen har afskaffet det.
Derfor er det sådan set meningsløst at tale om et skattestop, som der ikke er flertal for, og derfor er det jo, at vi kan sige, at det er et ønske, som vi går til valg på, altså at vores politik er, at vi ønsker at genindføre skattestoppet, hvis vi får flertal for det.
Det er vel egentlig temmelig ligetil og til at forstå.
Jeg glæder mig så til at se, hvordan regeringen vil forstå skattestoppet, særlig nu når vi kigger på kommunernes økonomi, som jeg jo ved at hr. Simon Kollerup i sin egenskab af kommunalordfører har en hel del at gøre med.
For der er der jo noget, der tyder på, at der er flere kommuner, der vil sætte skatterne op, end der er kommuner, der vil sætte skatterne ned.
Der er jeg da spændt på at se om regeringen så vil kompensere danskerne over bundskatten for at leve op til det, der står i regeringsgrundlaget, eller om det også er noget, der falder fra hinanden.
Det får vi jo snart syn for sagen for.
Men det kan jo være, at den socialdemokratiske kommunalordfører kan kaste lidt lys over den sag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Tak for muligheden for en anden bemærkning.
Jeg lagde mærke til, at Venstre også i sit finanslovudspil har meldt ud, at man vil have afgifterne ned, man vil have fedtafgiften væk, man vil have genindført ligningslovens § 33 A.
Det virker noget omsonst, når det først er i dag, at ligningslovens § 33 A bliver afskaffet.
Var det ikke bedre at lade være med at stemme for afskaffelsen?
Var det ikke bedre at lade være med at stemme for en forhøjelse af fedtafgiften?
Var det ikke bedre at lade være med at stemme for en forhøjelse af alle de her afgifter, når man siger, man har det med som et forhandlingselement i finanslovforhandlingerne.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om han tror, det er særlig realistisk, at man kan få de ting, man ikke kan få igennem med regeringen i forbindelse med forhandlingerne om en skattereform, igennem i finansloven om få måneder?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg synes egentlig, at jeg i min ordførertale gjorde meget ud af at understrege, at der bestemt er plusser og minusser i den her aftale.
Sådan tror jeg det oftest er, når man indgår politiske aftaler her på Christiansborg.
Der har vi gjort op at plusserne er større end minusserne.
Vi havde gerne set, det havde set anderledes ud.
Vi ville gerne have øget finansieringselementerne uden for skattesystemet og brugt flere af de milliarder, som regeringen i sin 2020-plan lægger op til der kan hentes på yderligere reformer.
Det var regeringen ikke interesseret i, og regeringen er åbenbart så lidt interesseret i det nu, at man har skudt reformerne til hjørnespark af hensyn til regeringens parlamentariske grundlag.
Jo, vi ville gerne have undgået flere af de finansieringselementer, men når vi gør regnebrættet op, må vi konstatere, at plusserne er større end de negative elementer, der er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg har lagt mærke til, at Venstre i pressen tager afstand fra en lang række af finansieringselementerne i skattereformen.
Jeg har lagt mærke til, at man bl.a. tager afstand fra reguleringen af børnechecken, man tager afstand fra afskaffelsen af ligningslovens § 33 A, man er imod afgiftforøgelsen på dieselbilerne, man er imod de afgifter, der skaber grænsehandel, og man er imod stigningen af fedtafgiften.
Så jeg vil høre, om Venstre har fortrudt, at man er med i den her finansiering af skattereformen, og om man selv synes, det er specielt troværdigt, at man i pressen prøver at tegne et billede af, at man er imod afgifter, men i Folketinget stemmer for en stigning i afgifterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg tror, jeg vil gøre forklaringen lidt kortere end den, min partiformand som statsminister i sin tid excellerede i.
Jeg vil bare sige, at det, der gælder førtidspensionisterne, er, at de får lidt mindre mere.
Det vedrører mere L 200, men lad os endelig tage den nu, det skal ikke skille os ad: Den regulering, der kommer til at gælde, også for folkepensionen, betyder stadig væk, at der vil være en reallønsfremgang, så man i 2022 kan lægge flere varer i sin indkøbskurv, end man kan i dag.
Det er rigtigt, at stigningen ikke bliver så stor, som den havde været med de gældende regler, men for at bruge min partiformands ord så får man altså lidt mindre mere.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Det vil sige, at Venstre nu er med til at forringe vilkårene for 100.000 folkepensionister.
Det synes jeg da er rart at få kortlagt.
Man siger så, at folk skal have lov at beholde deres penge.
Jamen det her betyder jo, og det er der, finansieringen er i det her, at førtidspensionisterne kommer til at betale, de arbejdsløse kommer til at betale, kontanthjælpsmodtagerne kommer til at betale.
Og dem, der kommer til at tjene, er direktørerne og de allerhøjest lønnede lønmodtagere.
Kan vi ikke bare få en bekræftelse af, at det er ren Venstrepolitik, at der skal tages fra dem, der har mindst, og dem, der har mest, skal have mere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg tror egentlig, at hr. Frank Aaens første spørgsmål tydeligt udstiller og klarlægger den fundamentale politiske uenighed, der er mellem Venstre og Enhedslisten.
Hr. Frank Aaen har det udgangspunkt, at det er penge, der bliver pillet ud af statskassen.
Udgangspunktet er altså, at al indkomst egentlig tilhører staten, og så kan man allernådigst få lov at få lidt lommepenge tilbage.
Det betyder, at en større del af den løn, man får for at gå på arbejde, havner hos den enkelte borger.
Det er sådan set rigtig fornuftigt, at det bedre kan betale sig at arbejde og yde en ekstra indsats.
Derfor synes vi, at det er ganske, ganske fornuftigt.
Vi undgik, at folkepensionens grundbeløb blev udsat for det overgreb på 13.600 kr., som regeringen lagde op til, og så er det fuldstændig korrekt, at den mindre opregulering, der gælder for alle overførselsindkomster, også kommer til at gælde for folkepensionen.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Det er altså 8 mia. kr. i skattelettelser, mest til de rigeste.
Det er 8 mia kr., der hældes ud af statskassen i stedet for at blive brugt til velfærd, og de 8 mia. kr. bliver hovedsageligt betalt af førtidspensionister, arbejdsløse, efterlønsmodtagere.
Altså, alt det er vel almindelig Venstrepolitik og ikke så overraskende: penge til de rige, mindre til velfærd, mindre til de fattigste.
Men det, der får mig til at tage ordet, er, at Venstres ordfører siger, at man har reddet folkepensionisterne, når sandheden er, at den her reform betyder, at 100.000 folkepensionister i gennemsnit kommer til at miste 3.500 kr. om året.
Er det også Venstres politik, at folkepensionister med en almindelig folkepension og en almindelig pensionsindtægt skal miste 3.500 kr. på grund af den her skattereform?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
I Venstre lægger vi det til grund, at de beregninger, vi bliver præsenteret for af regeringen, fra Finansministeriet og Skatteministeriet, er regeringens bedste bud.
Der ligger det forslag, og det stemmer vi for.
Det er en del af aftalen, men det er ikke noget, vi er begejstrede for.
Og jeg må formode, at de beregninger, som regeringen har lagt til grund, er det mest kvalificerede bud, og det må vi så i Venstre stole på er korrekt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan kun bakke op og sige, at jeg er fuldstændig enig.
Jeg nævnte bl.a også tallet for en enlig efterlønsmodtager, som er på en ny ordning, og som bor i lejebolig.
Vedkommende får 6.360 kr. mindre, og som fru Liselott Blixt nævnte, er det Finansministeriets, altså regeringen, egne tal, der så tydeligt viser, at vi har en skattereform, som er helt, helt skæv.
De indkomstdeciler, som jeg selv har nævnt, viser meget godt, at det er dem, som er i bunden af indkomstskalaen – det er efterlønnere, det er førtidspensionister og folk på sygedagpenge – der kommer til at betale regningen for den her skattereform, og det er det, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte finansieringselementerne i den.