runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2016-03-18:
Fra Socialdemokratiets side er vi meget optaget af, at danskerne i højere grad selv får mulighed for at sammensætte deres tv-kanaler efter deres eget ønske og behov.
At man skal betale for dyre tv-kanaler, som man alligevel ikke ser, kan være uhensigtsmæssigt og til stor irritation for rigtig mange.
Derfor igangsatte den tidligere socialdemokratiske regering med Vækstplan 2014 en analyse, der skulle se på mulighederne for at give forbrugerne større mulighed for og frihed til at vælge deres egen tv-kanaler.
De rapporter, der er lavet i den forbindelse, viser, at husstandene med fælles programforsyning i dag vil kunne opnå en besparelse på mellem 35 mio. kr. og 115 mio. kr.
Der er dog stor usikkerhed forbundet med beregningerne, men det tyder på, at forbrugerne samlet set vil kunne spare penge ved en ordning, hvis man kan blive fritaget for den fælles programforsyning.
Socialdemokraterne finder det derfor positivt, at den nuværende regering har arbejdet videre med forslaget, som vi efter fælles forhandlinger behandler i Folketingssalen i dag.
Socialdemokraterne er optaget af, at vi finder en model, hvor vi på den ene side sikrer flest mulige forbrugere mulighed for frit at vælge tv-kanaler, der efterspørges af forbrugerne, og at man kan være med til at skabe en øget konkurrence og dermed også billigere priser.
På den anden side har vi også været optaget af at finde en model, som er let at administrere for udlejere og foreninger.
Derfor vil alle husstande fortsat skulle bidrage til at finansiere de faste omkostninger til fællesanlæg, hvis de ikke er kommercielt ejet.
Dermed vil foreninger eller udlejere undgå hele tiden at skulle lave nye beregninger af antennebidrag, hver gang en husstand tilslutter sig og framelder sig ordningen.
Vi mener heller ikke, at man kan påføre foreninger og udlejere at udskifte de ældre sløjfeanlæg.
Med sløjfeanlæggene er det ikke helt muligt teknisk at lave et frit valg, men vi har i løbet af de sidste 12 timer fundet ud af, at der faktisk er en teknisk løsning, hvor man kan kryptere signalerne.
Så derfor vil vi gerne være med til at prøve at gå ind og kigge på, om det kan lade sig gøre.
Vi tror, at udviklingen med sløjfeanlæg stille og roligt bliver udfaset i de kommende år, og at flere og flere vil få stikledninger, hvor frit valg af distributør er muligt.
Med lovforslaget mener Socialdemokraterne at vi rammer den rette balance, hvor vi både sikrer flest mulige forbrugere en mulighed for frit valg af tv-kanaler, samtidig med at vi indfører nogle undtagelser, hvor det er nødvendigt.
Vi er derfor også med på en justering af lovforslaget, så alle husstande er forpligtet til at betale til et fællesantenneanlæg, uanset ejer, hvis bredbånd og internet er en del af pakken.
Det skal bidrage til, at vi får rullet bredbåndet ud i hele landet, i takt med at mere og mere kommunikation med det offentlige i dag foregår på nettet.
Med de bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget, og at vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Britt Bager (V), 2016-03-18:
Som allerede nævnt er formålet med dette forslag at sikre, at danske husstande har størst mulig frihed til at kunne vælge det udbud af radioog tv-programmer, der passer bedst til husstandens behov, samtidig med at vi øger konkurrencen på distributionsmarkedet.
Netop diskussionen om frit valg af tv-distributør er ikke ny.
For indtil nu har netop de husstande været i risiko for at være bundet til den pågældende udlejers beslutning om, hvilke tv-distributører der skulle forsyne ejendommen eller bebyggelsen med tv.
Med andre ord: Mange husstande har indtil nu haft en tv-forsyning, der ikke har matchet deres behov, og det er simpelt hen ikke rimeligt.
Det skal stadig være muligt at vælge præcis den tv-distributør og de programmer, der passer bedst til husstandens behov.
Et andet aspekt i forhold til det frie valg af tv-distributør omhandler konkurrencen på distributionsmarkedet.
Lovgivningen har hidtil været med til at reducere konkurrencen på markedet for tv-distribution, og derfor er markedet på nuværende tidspunkt domineret af de to store kabel-tv-distributører TDC YouSee og Stofa.
Her vil et frit valg af tv-distributør medføre en øget konkurrence og et mere dynamisk marked, og det er fordelagtigt for forbrugeren, både i forhold til pris og i forhold til kvalitet.
Ud over punktet om frit valg af tv-distributør indeholder lovforslaget to øvrige hovedpunkter.
Det ene punkt drejer sig om at indføre hjemmel til, at en såkaldt gatekeeper kan distribuere digital radio ved hjælp af jordbaserede digitale radiosendemuligheder.
Dette punkt stemmer fint overens med målsætningen om at give borgerne optimale muligheder for at benytte de nye tilbud, der tilvejebringes af teknologiske fremskridt og globalisering.
Det andet punkt drejer sig om en forpligtelse til at opbevare radio- og tv-programmer i 6 måneder samt en ændring af bemyndigelsen til at fastsætte regler om regnskab og revision.
Begge punkter giver set fra Venstres synspunkt god mening.
I forhold til de sløjfeanlæg, som Dansk Folkepartis ordfører nævnte i sin tale, er Venstre imødekommende over for muligheden for at se nærmere på, om man på nogen måde kan inddrage sløjfeanlæg ved kryptering.
På den måde vil yderligere 130.000, som ordføreren også nævnte, få adgang til frit valg, og det giver jo god mening.
Så samlet set støtter Venstre op om det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Til gengæld ser vi ikke noget problem i, at så mange som muligt har adgang til så meget som muligt, for man kan jo lade være med at se de kanaler, man ikke ønsker.
En dag falder man måske alligevel over noget på en kanal, som man ikke vidste eksisterede, og som man derfor heller ikke vidste man stod og manglede.
Det afgørende i det her spørgsmål er altså prisen, og derfor er det også helt afgørende for, at vi kan støtte det her lovforslag, at vi får hundrede procent garanti for, at de nye valgmuligheder rent faktisk gør det billigere for den enkelte, så mani ikke kommer til at opleve, at prisstigninger på enkelte kanaler kommer til at sluge den besparelse, som et fravalg af en hel pakke skulle sikre.
I den forbindelse har vi med stor interesse læst om den norske undersøgelse og henvendelsen fra Canal Digital, hvor det hedder – og jeg citerer: Et lovindgreb, der pålægger aktører på tv-markedet at tilbyde alle kanaler frit i stedet for de eksisterende pakker, vil have en fordyrende virkning på tv-markedet som helhed.
Kan det virkelig være rigtigt?
Det må vi i hvert fald utvetydigt have afklaret i den fortsatte udvalgsbehandling.
Dette forslag er bl.a. fremlagt i en henvendelse fra Lars Vestergaard til Folketingets Kulturudvalg, og Enhedslisten vil bruge den kommende udvalgsbehandling til at få dette forslag konkretiseret og formuleret som et ændringsforslag.
Efter vores opfattelse bør alle borgere i Danmark have en ubetinget demokratisk ret til nem og billig adgang til public service-kanaler.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen, men jeg er nødt til at sige, at vores endelige stillingtagen til lovforslaget vil afhænge af, hvad der kommer ud af udvalgsarbejdet.
Morten Marinus (DF), 2016-03-18:
Tak for det.
Det overrasker mig lidt, at Enhedslisten her i dag ikke giver sit fulde tilsagn.
Det er korrekt, at Dansk Folkeparti har stillet spørgsmål om en ændring for de modtagere, der har sløjfeanlæg, og det er selvfølgelig noget, jeg håber vi kan blive enige om i aftalekredsen.
Hvis det ikke bliver til noget, betyder det ikke, at vi stemmer imod forslaget.
Men Enhedslisten sidder jo også med i forligskredsen og har nikket ja til den her tekst.
Jeg har også set i høringssvarene, at der er nogle, der vil få en billigere pris på deres tv-programmer, og nogle, der måske vil få en dyrere pris på deres tv-programmer, end de gør i dag.
Men det kan vi ikke vide, for vi ved ikke, hvordan distributørerne handler bagefter i forhold til deres rabatter til de her boligforeninger.
Vi kan have en tro på, at det bliver den samme pris eller billigere, også for den store gruppe, men jeg tror ikke, at vi i ordførerkredsen eller ministeren kan lægge hovedet på blokken og sige, at der ikke vil være enkelte, der vil få et dyrere tilbud.
Så det er bekymrende, at Enhedslisten nu prøver at springe fra aftalen.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Nu er det jo ikke nødvendigvis sådan, at vi springer fra aftalen, men selv om man er med i et forlig, har man jo lov til at lytte til de input, der kommer ude fra den virkelige verden, altså fra nogle af dem, der, hvad skal man sige, arbejder meget med de her ting.
Og så tager vi endelig stilling, når der skal stemmes om det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-18:
Tak formand.
Først en tak til ministeren for de meget klare ord både i den indledende tale og i svaret til hr. Finn Sørensen, som jo med rette også kan forvente, at ministeren og regeringen selvfølgelig følger op på dette forslag til vedtagelse.
Jeg stoler på ministeren, når han siger, at det vil han gøre, med de ord, han nu kan sige fra en talerstol, og hvis han ikke gør det, har vi jo altid en vedtagelse, som vi kan vende tilbage med.
Til Holger K. Nielsen, som spurgte, hvorfor vi skulle have sådan en forespørgselsdebat, når vi nu er enige, vil jeg sige, at det var vi jo ikke for et års tid siden, for da var Folketingets partier jo slet ikke klar over, at der var det her problem.
Derfor er forespørgselsdebatten jo en slags kulmination på det arbejde, der er foregået, bl.a. med kontakt til den tidligere regering og den nuværende regering, med en høring, der skulle være foregået i juni, men som på grund af valget så blev flyttet til den 16. december, og med positionspapiret, som jeg også har været inde over.
Så hele det forarbejde har jo ført frem til denne forespørgselsdebat.
Så vil jeg til sidst takke alle Folketingets partier og ordførere for deres taler.
Jeg vil også gerne takke for, at vi står samlet bag et forsvar af danske interesser og vores aftalelicenssystem og vores danske filmbranche.
Det er et eksempel til efterfølgelse, og det er jo egentlig et godt eksempel på det arbejdende og samarbejdende folkestyre.
Så en stor tak for den imødekommenhed og for, at vi kunne enes om den lidt lange forslag til vedtagelses-tekst på grund af de meget lange ord.
Men det har været en virkelig god dag, tak skal I have.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Tak for det.
Der er sådan set
i de tidligere ordførertaler meget fint redegjort for, hvordan det her lovforslag vil øge det frie valg for forbrugerne.
I Liberal Alliance lægger vi netop stor vægt på frihed og det frie valg for borgerne, og det er også årsagen til, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-18:
Vi synes i Alternativet helt grundlæggende, at det er fornuftigt at overlade valget af tv-pakke til den enkelte husstand.
Og vi ser faktisk det her forslag som et, der peger fremad og er med til at understøtte fremtidens medielandskab, hvor digitalisering og selvbestemmelse spiller en langt større rolle.
Derfor er vi faktisk lidt bekymrede over den del, der handler om de 130.000 husstande, der på grund af de her forældede sløjfeanlæg er afskåret fra muligheden for selv at vælge tv-pakke, og vi anbefaler, at der bliver gjort nogle tiltag for at, ja, sløjfe sløjfeanlæggene.
Man kunne eventuelt lægge en tidsfrist på 2 år ind, så der også kommer selvbestemmelse til de husstande, som hører under det.
Så det ser vi frem til at drøfte i udvalgsbehandlingen, og ellers kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-18:
Det er jo rigtignok en gammel diskussion, som vi tager op her, og fra mange steder har der været et ønske om, at der også bliver valgfrihed i boligforeningerne i forhold til, at man kan vælge sin egen distributør.
Vi synes, det er fornuftigt, at man er kommet dertil.
Det er da rigtigt, at der altid er en diskussion, hvad også hr. Finn Sørensen var inde på, om, at distributøren skal pålægges at tilbyde fuld valgfrihed.
Det er jo det, man har undersøgt i Norge, og vi er bestemt også med på at diskutere, om udgifterne kan blive for store i forhold til det, man kan få ud af det, altså om der er nogle nordiske public service-kanaler, der kan komme i klemme på det.
Men det her handler jo om noget andet.
Det handler om, at man i boligforeningerne får mulighed for at vælge, om man vil have Boxer, eller om man vil have andre distributører frem for det, som er vedtaget som den fælles ordning i den pågældende boligforening.
Det er noget andet, og derfor synes jeg faktisk, at det her er ganske, ganske fornuftigt, og vi støtter det selvfølgelig.
Naser Khader (KF), 2016-03-18:
Som flere ordførere har været inde på, skal antenneforeninger – som følge af lovforslaget – ikke længere kunne binde beboerne til en bestemt tv-udbyder.
Dermed får lejere bedre mulighed for at vælge tv-kanaler til og fra.
I dag må man i mange tilfælde rette ind, når man bor til leje i en boligforening eller har købt en andels- eller ejerlejlighed.
Tv-udbuddet er bestemt af den antenneforening, som findes i bebyggelsen.
Som det er nu, kan foreningerne nemlig diktere, hvilke tv-pakker beboerne skal betale for, og derfor er 650.000 husstande i øjeblikket stavnsbundet til en tv-pakke.
De nuværende ordninger har overlevet sig selv, og derfor giver det god mening at gøre op med dem.
Ifølge en analyse, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen lavede sidste år, kan et helt frit valg af tv-kanaler spare lejerne for 68 mio. kr. om året.
Altså, større konkurrence giver lavere priser.
Vi Konservative synes, det er på tide, at beboerne i boligforeningerne selv kan vælge.
Det vil gavne alle forbrugere med en mere effektiv konkurrence på tv-markedet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Jan Johansen (S), 2016-03-18:
Jeg vil bare sige tak til ministeren for at åbne for, at vi kan få kigget på de sløjfeanlæg.
Vi skal selvfølgelig også være opmærksomme på, at det kan komme til at koste rigtig mange penge for den enkelte, og det skal vi også have med i forhandlingerne.
Men jeg synes, det er rigtig dejligt, at man kan åbne for, at flere får valgmuligheden, så tak for det.
Bertel Haarder (V), 2016-03-18:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg har selv været meget optaget af udgiften, for jeg har jo også selv et lille modul derhjemme, der, så vidt jeg husker, kostede 600 kr., men hvis man kan få det modul, der i forbindelse med kryptering gør, at man kan få valgfrihed i et gammeldags fællesantenneanlæg, skulle jeg da være et skarn, hvis jeg ville forhindre det.
Lad os håbe, at prisen er et par hundrede kroner.
Vi kan jo alle sammen sige til de distributører, der henvender sig til os: Fint nok, kunne I være venlige at sætte prisen, så den er nem at betale?
Morten Marinus (DF), 2016-03-18:
Jeg vil også gerne i første omgang på Dansk Folkepartis vegne takke for imødekommelsen fra ministerens side med hensyn til at kigge på de her sløjfeanlæg igen.
Så skal man jo heller ikke glemme, at tv-seere jo også havde en stor udgift, da man i 2009 besluttede at slukke det analoge tv-signal, og det påvirkede omkring en million tv-apparater, der dengang skulle udskiftes, så der var altså folk, der havde store udgifter i forbindelse med slukningen af tv-signalet.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Tak for det.
Det undrer mig egentlig lidt, at Enhedslisten ikke – hvad Enhedslisten jo normalt gør – går meget op i principper om diskrimination.
Jeg synes, at den her regel er diskriminerende forstået på den måde – og det hæfter sig jo også op på dobbeltmoralargumentet – at det er okay, at danskere kan købe sommerhus i udlandet, men når udlændinge vil købe sommerhus i Danmark, får de ikke lov til det.
Det synes jeg er diskriminerende, og jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om det er okay på den måde at diskriminere imod udlændinge i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Det bliver en lang filosofisk diskussion, for der er jo en række forhold, hvor udlændinge ikke har de samme rettigheder som danske statsborgere.
Det tror jeg sådan set at ordføreren grundlæggende er enig i.
Så kan vi diskutere de enkelte forhold, og nogle er vi enige om at man burde lave om, og andre er vi ikke.
Christina Egelund (LA), 2016-03-18:
Jeg vil også spørge til noget andet.
Der er, som jeg også nævnte over for Socialdemokratiets ordfører, 12.522 familier, enlige og ægtepar, som har et sommerhus til salg.
Enhedslistens ordfører berører jo også, at der er områder i Danmark, hvor der er problemer med væksten.
Det er rigtigt, at nogle steder går priserne på sommerhusene op.
Det er typisk i Nordsjælland.
Mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører er: Hvad er Enhedslistens plan for at hjælpe de her mennesker, som ikke kan få solgt deres sommerhuse?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Nu er jeg jo ikke boligordfører, så jeg skal ikke kunne sige, om der er andre steder i vores folketingsgruppe arbejdes med nogle ting i forhold til det, men jeg tror ikke vi har nogen planer om det.
Når vi taler om fritidshuse, har folk valgt at købe sig et sommerhus, og på et tidspunkt beslutter de sig for, at de ikke vil have det længere, og så prøver de at sælge det.
Altså, det er jo markedets betingelser, som mennesker er trådt ind på der.
Det kan ikke sammenlignes med den situation, som vi synes er alvorlig i mange landdistrikter, nemlig at mennesker ikke kan få solgt deres helårsbolig og altså bliver fanget i kraft af hele den negative udvikling, der er i landdistrikterne, ikke mindst i kraft af en centralisering, som jo ligger i hele kommunalreformen og i hele den økonomiske tænkning i det her land.
Det synes vi er et stort problem.
Der har vi nogle forslag til, hvordan vi kan hjælpe de mennesker, men vi har ikke nogen planer om, at vi skal gøre noget lignende i forhold til sommerhuse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-18:
I Alternativet ønsker og arbejder vi for et bedre og mere progressivt europæisk samarbejde.
Et bedre europæisk samarbejde er et fællesskab og et forpligtende samarbejde, hvor alle EU's medlemsstater går sammen om at lave de bedste løsninger for vores fælleseuropæiske projekt.
Et bedre EU kræver derfor også, at alle lande køber ind på fællesskabets præmis og tager ejerskab for at føre de fælles løsninger ud i livet.
Den danske undtagelse i forhold til køb af sommerhuse er et eksempel på en særregel, som er lavet for at beskytte danske særinteresser, som ikke engang nødvendigvis bunder i et faktuelt behov.
Jeg kender fuldt ud de bekymringer, der er, om, at det kan skabe øde områder, at priserne eksploderer osv.
Det er bekymringer, jeg fuldt ud anerkender.
Men da den her debat jo løbende blusser op, må vi også bare erkende, at den jo altså bygger på antagelser, som fru Christina Egelund også har pointeret, og meget lidt på fakta.
Vi kan også godt tælle os frem til allerede nu, at der ikke er flertal for det her beslutningsforslag, og vil egentlig foreslå, at vi ser på, hvordan vi egentlig kan få undersøgt den her sag ordentligt, så vi ikke altid står og smider antagelser op i luften, uden at vi egentlig kender et faktuelt resultat af den her regel.
I Alternativet mener vi, at der er noget helt principielt forkert i, at danskerne nyder godt af en EU-regel, hvor de har mulighed for at købe fritidshuse i andre EU-medlemslande, men at vi i Danmark ikke tillader, at andre folk kommer her og nyder et fritidshus i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-18:
Enhedslisten kan heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Helt grundlæggende synes vi egentlig, det er et rigtigt princip at sige, at de mennesker, der har valgt at bosætte sig her i landet, har forkøbsret til fritidshuse.
Det synes vi er en udmærket regel, der ikke skal laves om på.
Så bliver der brugt det argument, at det er, fordi man vil have noget mere vækst.
Så kan man spørge: Hvad er fakta, og hvad er vurderingerne?
I forbindelse med stort set al lovgivning, vi laver herinde, bliver partiernes stillingtagen jo foretaget ud fra en vurdering af, hvad konsekvenserne af at vedtage et givet lovforslag eller beslutningsforslag er.
Og der må jeg bare sige, at vi simpelt hen ikke tror på argumentet om, at det skulle føre til mere vækst i de pågældende områder.
Det er vel sådan almindelig logik, at jo længere væk ejeren af et sommerhus bor, jo sjældnere vil det blive benyttet.
Så bliver der argumenteret med, at så kan de jo leje det ud.
Jamen så kan jeg slet ikke forstå argumentet.
Hvad skulle ideen være i, at udlændinge skulle købe sommerhuse her i landet med det formål at leje dem ud?
Hvorfor skal vi lave om på et udmærket system og en udmærket regel for at tilgodese udlændinge, der gerne vil drive forretning på fritidshuse her i landet?
Det kan jeg ikke forstå.
Så er der det her med prisen, som jo også er et helt afgørende argument.
Vil det gå sådan, eller vil det ikke gå sådan, at priserne stiger?
Jeg tror da især, at Liberal Alliance kender markedsmekanismerne, og det er vel nogenlunde indlysende, at hvis der melder sig flere købere på markedet, så stiger priserne.
Der har vi jo sådan set lige fået at vide – og det skal jeg ikke gøre mig så klog på – at sommerhuspriserne ligger på et højt niveau.
Så når man henviser til, at mange sommerhuse ikke kan sælges, skyldes det måske prisen, altså forholdet mellem udbud og efterspørgsel.
Og hvad enten man kan lide det eller ej – Enhedslisten er ikke så begejstrede, men det er Liberal Alliance – lever vi i en markedsøkonomi, og så er det jo et forhold, der vil regulere sig.
Så det er heller ikke noget argument for det.
Så bliver der sagt, at det er dobbeltmoralsk, at danskere kan købe sommerhuse i andre EU-lande, mens de andre ikke kan købe sommerhuse her.
Det har da intet med dobbeltmoral at gøre.
Det er jo de landes beslutning, at det skal være muligt for udlændinge at købe sommerhuse i deres lande.
Fint med det, det bestemmer de.
Det er da ikke det samme, som at vi så skal gøre, nøjagtig som de har gjort.
Så det argument hænger heller ikke sammen.
Til sidst vil jeg bare sige, at det jo slet ikke er nødvendigt.
Det er fint, at udlændinge kommer her til landet.
Der er sommerhusejere, har jeg indtryk af, på Vestkysten og andre steder, der i stor stil lejer deres sommerhuse ud til udlændinge.
Det er der ingen der kan have noget imod, det er fint.
Så lader vi det bare blive ved det.
Så vi stemmer imod.