Bertel Haarder (V), 2009-12-04:
Vi må konstatere, at det store flertal af de yngste skolebørn opholder sig en betydelig del af deres hverdag i skolens varetægt.
Ifølge de seneste tal er det 82,6 pct. af de 6-9-årige, der benytter fritidsordning efter skolens undervisning, og andelen er ikke faldende, som det blev påstået i et tv-indslag i aftes; andelen er stigende.
Betegnelsen helhedsskole bruges i andre sammenhænge synonymt med det skoletilbud, der også kaldes for heldagsskole.
Med disse heldagsskoler strækker de obligatoriske skoledage sig ud over det maksimale loft for den obligatoriske skoledags længde for elever i børnehaveklasse til og med tredje klassetrin.
En sådan forlænget skoledag kan efter den gældende lov for de yngste skolebørn kun etableres med dispensation fra folkeskoleloven med henblik på forsøg og udvikling.
Siden 2006 har seks kommuner på en eller et par af kommunens skoler oprettet skoletilbud med længere skoledage, der har et integrationsfremmende sigte.
Der er i de seks kommuner oprettet sådanne skoletilbud ved i alt 11 skoler, som alle er beliggende i kvarterer med en høj procentdel af beboere med indvandrerbaggrund.
Der kan nemlig i almindelighed konstateres en tendens til, at en relativt stor andel af familier med indvandrerbaggrund fravælger at melde deres børn ind i fritidsordninger før og efter den obligatoriske undervisning.
Formålet med disse heldagsskoletilbud er bl.a. at give mere tid til undervisning end den, der almindeligvis er til rådighed, og samtidig give et bedre rum for afvekslende undervisningsaktiviteter med bedre muligheder for fysisk og praktisk udfoldelse og bedre rammer for lektiehjælp.
Skolernes integrationsfremmende potentiale ligger bl.a. deri, at børnene får bedre muligheder for at tilegne sig det danske sprog og den danske kultur, i og med at eleverne i de såkaldte heldagsskoler tilbringer længere obligatorisk og struktureret tid i skoleregi end eleverne i kommunens øvrige skoletilbud.
Regeringen har fremlagt en handlingsplan for mindre bureaukrati i kommuner og regioner.
Den hedder »Mere tid til velfærd«, og den skal give kommunerne og skolerne større frihed til selv at prioritere, hvordan de vil tilrettelægge undervisningen.
I den forbindelse foreslås det, at reglen om en maksimal daglig undervisningstid fra børnehaveklassen til og med 3. klasse ophæves, så kommunerne får frihed til også på disse klassetrin at give det antal undervisningstimer, der lokalt vurderes at være det mest hensigtsmæssige tilbud for børnene.
I den sammenhæng kan jeg nævne, hvordan det fastsatte loft på skoledagens længde udgjorde en uhensigtsmæssig barriere for Svendborg Kommunes samarbejde med Team Danmark.
Samarbejdet indebar bl.a., at kommunen oprettede syv idrætsskoler, der alle forpligtede sig til at give eleverne seks ugentlige idrætslektioner af 45 minutter fra børnehaveklassen til 5. klasse.
For tre af skolerne gav det problemer på grund af reglen om den maksimale daglige undervisningstid på 6 timer, idet disse skoler havde som mål at tilbyde eleverne Undervisningsministeriets vejledende undervisningstimetal i skolens øvrige fag.
For 3. klasserne betød det, at de tre skoler en enkelt dag om ugen overskred det daglige maksimale timetal med mellem 25 og 35 min.
For disse tre skolers vedkommende, hvor både medarbejdere og skolebestyrelse støttede idrætsskolekonceptet, måtte der derfor en forsøgsansøgning til, for at idrætssamarbejdet med Team Danmark kunne etableres.
Dette er bare nævnt som et eksempel på, at reglerne har været for snærende, og jeg nævner det som begrundelse for, at vi løfter disse snærende lofter for timetallet.
Regeringen vil som bekendt gennemføre et omfattende 360-graders-serviceeftersyn af den danske skole.
Sigtet er at afdække styrkesider og svagheder i skolen i lyset af dens rolle som fundament og fødekæde for det øvrige danske uddannelsessystem.
Vi vil opfordre til generelt, at skoler og kommuner udnytter ressourcerne optimalt, og at de eksisterende frihedsgrader og de kommende frihedsgrader, bl.a. dem, jeg nævnte, herunder udfordringsretten, altså det, at man kan sætte sig ud over de statslige regler, bliver brugt til at tilrettelægge skoletilbud i overensstemmelse med lokalsamfundets ønsker, behov og forudsætninger og på en måde, så børnene får lyst til at lære mere og får et højere fagligt standpunkt.
Vi har i regeringen tillid til, at det er i kommunerne, beslutningerne skal træffes, og vi har tillid til, at man der kan gøre det bedre inden for de nu mere frie rammer, der bliver i kraft af udfordringsretten og i kraft af den afbureaukratiseringsproces, der er sat i gang.
Men det vigtigste for regeringen er, at der ikke lukkes nogen muligheder, før vi har haft dette 360-graders-eftersyn, og før vi har haft den gennemgribende debat af folkeskolen, som vi skal have, begyndende allerede i januar.