runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Men alt det er vi jo helt enige om, og på det punkt skal vi jo ikke tale os væk fra hinanden.
Tværtimod skal vi bruge vores energi fra nu af og frem til på søndag på at få flest mulige danskere til at tage stilling, og hvis det står til statsministeren og mig, at tage stilling til fordel for patentdomstolen.
Og jeg håber jo heller ikke, at det spørgsmål, jeg har rejst her i dag, er et, vi på noget tidspunkt overhovedet kommer til at forholde os til i virkelighedens verden, for det gør vi jo ikke, hvis vi lykkes her.
Men jeg har altså bare med de spørgsmål, jeg har stillet, ligesom foregrebet, hvad der så i givet fald ville være Venstres position.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at vi, der er positive over for EU, nu tager pejling af den skepsis, der er, og til det tror jeg altså hører, at et nej er et nej og et ja er et ja.
Men det får mig så måske til lige at vende mig til det næste, for jeg håber jo, at vi oven på et stort rungende ja hurtigt kan få en anden afstemning, nemlig om retsforbeholdet, og jeg vil bare bede statsministeren om at give sin vurdering af, om det mon kommer til at skade eller styrke danske myndigheders muligheder for at begrænse grænseoverskridende kriminalitet, at Danmark efter nytår glider ud af Europol.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Nu var der ikke rigtig noget spørgsmål i det, men jeg vil sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi respekterer grundloven, som den er.
Det er jo det, vi alle sammen har skrevet under på, og det skal vi også gøre i det her tilfælde.
Grundlovens regler er jo sådan set klare, nemlig at hvis det her lovforslag, som jo har fået et meget stort flertal her i Folketinget, skal forkastes, så kræves der to ting: For det første skal der være et flertal, der stemmer imod, og for det andet skal det flertal udgøres af mindst 30 pct. af samtlige stemmeberettigede.
Og det, som jeg synes er vigtigt her, er jo, at det er det, der står i grundloven – og den er jo god.
Jeg er overbevist om, at hvis danskerne synes, at det her spørgsmål er vigtigt nok, så går de op og stemmer.
Vi har en stærk tradition i Danmark for, at vi rent faktisk deltager meget aktivt i nogle af de folkeafstemninger, vi har.
Da vi stemte om euroen i 2000, var det næsten 90 pct. af de stemmeberettigede, der gik op og stemte.
Og det er min opfattelse, at når danskerne synes, det er vigtigt nok, så går de selvfølgelig op og stemmer.
Så jeg synes, det er vigtigt – og det vil jeg godt gentage – at danskerne går op og stemmer på søndag, også om patentdomstolen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Men det, statsministeren siger her, betyder jo på dansk, at man åbner for den teoretiske mulighed, at der faktisk kunne være et nej, men at det nej ikke er stort nok til at blokere.
Og det er egentlig den diskussion, jeg gerne vil have.
Jeg kender godt grundlovens bestemmelser, og jeg kender også forfatningskampen, og jeg ved, hvilke dybe overvejelser der var bag det regelsæt, der er skabt.
Jeg tror bare, man er nødt til at forholde sig til det, man kunne kalde psykologien i det her.
For mig er den afstemning, vi skal have på søndag, ikke den første, vi skal vinde – og jeg vil gerne vende tilbage til det senere – vi skulle gerne vinde nogle flere, der så at sige normaliserer dansk medlemskab af EU.
Og jeg tror, at vejen derhen ville blive belagt med meget tunge barrierer, hvis man forestillede sig – og jeg vil kæmpe for, at det ikke sker – den teoretiske situation, at der var et nej til patentet, men at nejet ikke var stort nok, fordi det ikke udgjorde 30 pct. af de stemmeberettigede, og at det derfor ikke blev respekteret.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over hr. Lars Løkke Rasmussens vinkel i den her diskussion.
Jeg troede egentlig, at alle partier var enige om, at vi skal følge grundloven i forhold til det her med patentet, og det er jo egentlig ganske tydeligt, hvad grundloven siger, nemlig at hvis 30 pct. af de stemmeberettigede er imod forslaget, bliver det ikke til noget.
Det står i grundloven.
Og det, vi skal afprøve ved den afstemning – som vi jo egentlig gerne havde undgået alle sammen, fordi vi mener, at det er et spørgsmål, som Folketinget burde have taget stilling til – er, om et stort flertal i befolkningen ønsker at forkaste et lovforslag, som der er et stort flertal for her i Folketinget.
Det er jo derfor, grundloven egentlig er rigtig godt indrettet, for grundloven er indrettet på den måde, at hvis befolkningen ønsker at forkaste noget, som et flertal i Folketinget har vedtaget, har befolkningen mulighed for at vise det ved en folkeafstemning og skal møde frem og gøre det.
Det er jo egentlig en rigtig fin bestemmelse i grundloven, og jeg må sige, at jeg undrer mig såre over, at Venstre har valgt en holdning i den her sag, som afviger fra grundlovens bestemmelser.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Tusind tak for det.
Det er jo dejligt at kunne starte den her spørgetime med at sige, at jeg er hundrede procent enig med statsministeren i – og vi har endda skrevet en kronik om det – at man skal stemme ja til patentdomstolen på søndag.
Det ser vi meget, meget ens på.
Og jeg tror, jeg ligesom statsministeren har en oplevelse af, at når man bevæger sig rundt og besøger virksomheder – nogle gør det måske mere end andre – så er det svært at finde nogen, som kan se ulemper ved det her; jeg har ikke fundet en eneste.
Det er et sundt og fornuftigt forslag, og derfor skal vi bakke op om det.
Nu er det egentlig ikke min opgave, men jeg bliver måske alligevel lidt pikeret bare sådan på folkestyrets vegne, når statsministeren så bruger sin taletid på at stå og banke Dansk Folkeparti i hovedet – og det kan man jo godt gøre, men hvor er Enhedslisten?
Altså, hvorfor har vi egentlig en folkeafstemning?
Det har vi, fordi den her regering har forsømt muligheden for at skaffe et tilstrækkeligt flertal i Folketinget.
Nu skal oppositionen hånes, men når det gælder regeringens eget parlamentariske grundlag, er der ikke ét ord om dem.
Hvorfor har man egentlig ikke sørget for at få sit eget parlamentariske grundlag på plads, så vi kunne have undgået den her folkeafstemning?
Nu har vi den så, og vi skal kæmpe et ja hjem, og det ja skal vi kæmpe hjem i en stemning, hvor der er noget skepsis i forhold til Europa.
Derfor er det også vigtigt, at vi vinder den, og derfor kan jeg også skrive fuldstændig under på statsministerens appel om en høj stemmedeltagelse, hvor der selvfølgelig er flest, der stemmer ja.
Jeg tror så til gengæld også, det er vigtigt, at det ja respekteres, det siger sig selv, men at et nej – jeg havde nær sagt, gud forbyde det – i givet fald også ville blive respekteret.
For vi kan kun komme til at deltage i patentdomstolen, hvis et flertal – et flertal – af de afgivne stemmer på søndag bakker op om et ja, altså et ægte ja.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Jeg tror, at hvis statsministeren tænker efter, vil statsministeren godt kunne erindre, at det synspunkt, jeg har her, ikke er noget helt nyt synspunkt, og det hviler jo altså på, at jeg sådan set har en ambition om, at vi skal nå længere i det her samarbejde.
Og jeg tror bare, at et signal til befolkningen om, at vi lægger deres stemmeafgivning til grund, og at vi ikke stiller, kan man sige, vælgerne svækket ved en bindende folkeafstemning i forhold til en vejledende folkeafstemning,
vil være et godt signal i forhold til at bane vejen videre frem, og det var egentlig det, jeg spurgte om.
For man kan håbe, at det spørgsmål, jeg stillede, bare handler om en eventualitet, som aldrig opstår.
Det vil vi jo begge to kæmpe for.
Men det spørgsmål, jeg stillede, var om Europol.
Jeg har noteret mig, at der i regeringsgrundlaget står: »Regeringen vil styrke Danmarks deltagelse i det europæiske samarbejde og vil derfor gennemføre en folkeafstemning i den kommende valgperiode om Danmarks forbehold for de retlige og indre anliggende samt forsvarsforbeholdet.«
Valgperioden er jo ikke udløbet endnu, og derfor vil jeg egentlig bare spørge ind til, om regeringen oven på et ja på søndag vil være indstillet på at indgå en aftale om en dato for en afstemning om retsforbeholdet, så vi går fra optout til optin, og så vi undgår den ulykkelige situation, at Danmark efter nytår glider ud af Europol.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Når jeg dvæler lidt ved Venstres nye holdning til det her spørgsmål, er det, fordi det ikke er ligegyldigt, at Danmarks største parti har svingende holdninger i forhold til det europapolitiske.
Det er jo faktisk ret alvorligt, at man ikke kan regne med, at Venstre ligesom holder en kurs i forhold til europapolitikken.
Jeg synes, det er slående, at i det seneste par måneder er det sådan, det er blevet med Venstre, og særlig her i forhold til patentafstemningen.
Lad dog danskerne tage stilling til det her spørgsmål.
Vi havde alle sammen håbet, at det var noget, vi kunne afgøre her i Folketinget.
Det kunne ikke lade sig gøre, men naturligvis følger vi grundlovens bestemmelser.
Det er jo ikke så vanskeligt i virkeligheden.
Det, der gør det vanskeligt, er, at Venstres zigzagger i forhold til den europapolitiske kurs.
I forhold til forbeholdene er vi jo sådan set enige, tror jeg, med Venstre – det tror jeg i hvert fald, man kan aldrig vide helt, hvor Venstre står i de her diskussioner – men der er ikke nogen tvivl om, at de forbehold, vi har, ikke bidrager til, at danskerne får maksimal indflydelse på egne forhold i det europæiske samarbejde.
Og derfor har vi jo også skrevet ind i vores regeringsgrundlag, at vi ønsker at afskaffe forbeholdet om de retlige og indre anliggender og forsvarsforbeholdet.
Det vil vi sådan set gerne, det står i vores regeringsgrundlag, som det stod i den tidligere regerings regeringsgrundlag, og vi skal selvfølgelig til afstemning, når vi synes, det er det relevante tidspunkt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-20:
Det betyder, at man kan være medlem af EU, men bestemme mere selv.
Det mener vi jo også er i danskernes interesse.
Når vi ser en måling som den, vi i fællesskab fik offentliggjort i aftes, hvor 66 pct. af danskerne giver udtryk for den holdning, at når det f.eks. handler om sociale ydelser, børnecheck, SU, og hvad vi har diskuteret, skal Danmark bestemme mere selv, så skal man da kæmpe for det.
Så er det da den vej, vi skal gå.
Og det er det, Dansk Folkeparti mener.
Vi mener ikke, at vi skal så tæt på kernen af EU som muligt, men at vi skal have større selvbestemmelsesret.
Så er der det spørgsmål, jeg stillede statsministeren.
Altså, er det en pligt ifølge grundloven, hvis der er et flertal af de danskere, der stemmer på søndag, der stemmer nej tak til patentdomstolen, for det her Folketing at ratificere aftalen om patentdomstolen for Danmarks vedkommende?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Der er jo rigtig meget at sige i en europæisk diskussion, og det havde vi også i sidste uge noget tid til.
Det, som altid står tilbage, er, at vi egentlig aldrig får et svar fra Dansk Folkeparti.
Vi prøvede i sidste uge, jeg prøvede også i går, men det er ganske vanskeligt at få et svar fra Dansk Folkeparti.
Og når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at det stadig rumsterer, må jeg nok indrømme, at han har ret.
For det, der undrer i den her sammenhæng, er, hvorfor Dansk Folkeparti ikke bare siger det, som det er, til de danske vælgere: Dansk Folkeparti er stort set imod alt det, vi laver i EU, og i virkeligheden ville det være bedre, hvis Danmark ikke var med.
Det er dybest set det, som Dansk Folkeparti arbejder for i ord og i gerning, og det undrer mig, at man så få dage før europaparlamentsvalget ikke bare kan sige klart og tydeligt til danskerne, hvad det er.
For i forhold til Dansk Folkeparti er virkeligheden jo, at hvis man f.eks. havde det velfærdsforbehold, som hr. Kristian Thulesen Dahl så sent som i går aftes var en varm fortaler for,
så ville det være samme som at melde Danmark ud af EU.
Så sig det dog til danskerne, vær ærlige over for danskerne, det er vi andre.
Jeg har været meget åben omkring mit syn på EU igennem rigtig mange år, men vi mangler stadig de klare svar fra Dansk Folkeparti.
I forhold til det konkrete spørgsmål svarede jeg faktisk hr. Lars Løkke Rasmussen før, at det siger sig selv, at regeringen følger grundlovens bestemmelser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-20:
Tak for det, formand, og tak for opmærksomheden.
Nu kan det jo så være, at det bliver svar til et andet parti, nu, hvor det er mig, der står her, nu må vi se.
Det kan jeg som formand for Dansk Folkeparti selvfølgelig kun være meget tilfreds med.
Jeg vil også gerne sige tak for i aftes, hvor vi havde en debat hos TV 2, og hvor det jo også handlede om EU og patentdomstolen, hvad det selvfølgelig også bør gøre og med stigende intensitet gør frem til på søndag, hvor danskerne skal til stemmeurnerne og sætte nogle ting igennem, som danskerne nu måtte ønske det.
Vi har jo haft nogle debatter her indtil nu, og jeg har simpelt hen svært ved at forstå, at vi har en regering og en statsminister, som vil have Danmark så tæt ind på kernen af EU som overhovedet muligt i stedet for f.eks. at følge det spor, som den britiske premierminister ligesom har lagt, nemlig at udforske muligheden for at få et EU, hvor landene bestemmer mere selv.
En af de meningsmålinger, der blev offentliggjort i aftes i TV 2-programmet, viste, at 66 pct. af danskerne gerne ville have, at Danmark i højere grad selv kunne bestemme, hvem vi skulle give sociale ydelser, altså børnecheck, SU osv. – i hvilket omfang østeuropæere havde ret til de ting.
Hvis man er dansk statsminister og tjener det danske folks interesser, skulle man jo udforske, hvordan vi så i højere grad kunne sikre, at vi gik den vej i stedet for i virkeligheden at være så tæt på kernen af EU som muligt.
Det inkluderer også euroen, som statsministeren ønsker Danmark skal med i.
Men det, jeg gerne lige vil være sikker på jeg har forstået rigtigt, og som så er et spørgsmål til statsministeren, er i relation til patentdomstolen.
Jeg skal bare være helt sikker, det blev måske lidt teknisk, da hr. Lars Løkke Rasmussen spurgte om det, men er det virkelig rigtigt forstået, at statsministeren mener, at hvis der er et flertal af dem, der stemmer på søndag om patentdomstolen, der faktisk stemmer nej – altså så statsministeren ikke får et flertal af dem, der stemmer, til at stemme ja, men at der er et flertal, der stemmer nej – mener statsministeren så i virkeligheden alligevel, at Danmark skal tilslutte sig patentdomstolen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Jamen jeg er godt klar over, at Venstre bliver irriteret, når man minder dem om, at de skifter argumenter, alt efter hvordan situationen ser ud.
Men det er jo også min opgave at minde Venstre om, at det i hvert fald er sådan, det ser ud for rigtig manges vedkommende.
Men det ændrer ikke på, at det ville være rigtig godt for Danmark at få afskaffet forbeholdet.
Det ville være rigtig godt for Danmark at gå helt ind i Europol, for den situation, vi har nu, betyder jo, at de kriminelle får frit spil.
Og jeg kan da godt ærgre mig over, at Dansk Folkeparti ikke aktivt vil være med til at bekæmpe, at de kriminelle får frit spil, og sige klart og tydeligt, at det ville være meget bedre for Danmark og de lovlydige borgere i Danmark, hvis vi undlod at give de kriminelle frit spil og gik helhjertet ind i Europol.
Så jeg er helt enig i, at vi skal afskaffe forbeholdet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Det var da en ufattelig sur og sådan trist tilgang til det, som jeg simpelt hen må sige jeg ikke forstår.
Altså, det er sådan noget med, at hvis problemer ikke er løst, skal man heller ikke løse dem.
Jeg forstår slet ikke den attitude.
Jeg tror, jeg sagde til statsministeren, før statsministeren blev statsminister, at hvis man bliver kaptajn på broen, må man jo sejle skibet herfra.
Så kan man ikke bare skyde løs på fortiden.
Det har statsministeren jo gjort, og statsministeren har også gjort alt det, statsministeren ikke ville gøre før valget – efterløn og dagpenge – og fint med det.
Her er der så faktisk noget, som statsministeren gerne ville i sit regeringsgrundlag, og som jeg nu står konstruktivt og samarbejdsvilligt og siger at det vil jeg også gerne.
Til forskel fra historien er der nu den særlige situation, at vi glider ud af Europolsamarbejdet, hvis ikke vi får vores forbehold gjort om, så vi kan vælge os til.
Og det gør vi altså i en situation, hvor der er problemer med grænseoverskridende kriminalitet, pædofili og andet, en utryghed i befolkningen, en utryghed, som nogle så forsøger at indkassere til lidt hurtige synspunkter om grænsebomme og al den slags ting, men som vi jo mere begavet kunne gøre noget for ved at fastholde os i det her samarbejde.
Helt ærligt: Hvis vi i fællesskab kunne opbygge den positive stemning, at vi får danskerne til at stemme rigtigt ja til patentdomstolen, så er fremtiden jo banet.
Så skulle vi jo stille os oven på det og sige, at så tager vi den næste afstemning.
For vi kan ikke glide ud af Europol – det er at give de kriminelle frit spil.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Jeg har efterhånden vænnet mig til, at Venstre laver reglerne om, alt afhængigt af om de sidder i opposition eller det modsatte.
Alt afhængigt af om de er på den ene eller på den anden side af en konflikt, gælder der andre forklaringer fra Venstres side.
Den tidligere regering havde 10 år til at tage afstemning om forbeholdene, men gjorde det ikke, på trods af at der også dengang var en opposition, som sagde klart og tydeligt: Lad os tage afstemningerne her og nu.
Nu er hr. Lars Løkke Rasmussen lige pludselig frygtelig forarget over det, men jeg synes jo egentlig, at der bør være de samme standarder på den ene og på den anden side af det her bord.
Men jeg ved godt, at det ikke er sådan, Venstre helt har det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-20:
Altså, apropos det der med den faste kurs: Der står i regeringsgrundlaget, at regeringen vil gennemføre en folkeafstemning i den kommende valgperiode.
Det var, da regeringen startede, så det er den valgperiode, vi er i nu, og den har dog trods alt en ende.
Og det var sådan set bare derfor, jeg spurgte – det ligger også i forlængelse af den hånd, jeg rakte frem i sidste uge, og som blev slået delvis af – om regeringen vil være indstillet på umiddelbart efter et ja på søndag, et ægte stort ja, der også bryder med det traume, at man kun kan stemme nej, så at lave en bindende afstemning om det her, så vi når at få den her afstemning, inden vi glider ud af Europol.
Det er jo sådan set det, jeg spørger til.
De synspunkter, jeg gav udtryk for før, om, hvor alvorligt og ikke alvorligt man skal tage befolkningen, og at man skal stå på spillereglerne i grundloven, som sådan set giver befolkningen en svækket indflydelse, i forhold til at det havde været en vejledende folkeafstemning, har jo ikke noget med vores europapolitiske kurs at gøre.
Tværtimod står jeg faktisk her og begrunder det med, at vi kommer helt galt afsted, hvis der skulle opstå den situation – og jeg vil kæmpe til på søndag for at undgå det – at der er et flertal, der stemmer nej, og at vi alligevel melder os ind.
Så tror jeg altså, det bliver slut med den folkelige accept af et fortsat EU-politisk engagement.
Det kan vi se forskelligt på, men spørgsmålet går altså på: Når vi nu har fået det her ja – lad os bruge energien på at kæmpe det hjem så stort som muligt, så der ikke er noget problem – vil regeringen så lave en bindende aftale om en afstemning, der kan afholdes, inden den ulykkelige situation opstår, at vi glider ud af Europolsamarbejdet?
Anders Samuelsen (LA), 2014-05-20:
[Lydudfald]
... men jeg troede, det var en statsminister, og det der fuldstændig ublu forsøg på at manipulere med, hvad et andet parti står for, synes jeg faktisk er uklædeligt.
Jeg prøver at få en diskussion op at stå om, hvorfor vi ikke kan vise danskerne den tillid at spørge dem, om de ikke er med på, at der skal være en grænse for, hvor langt formynderstaten skal gå.
Det, der er faktum på nuværende tidspunkt, er, at den er gået for langt i det europæiske samarbejde, og derfor har vi lavere vækst, end man har andre steder i verden.
Det er jo et tegn på, at der er kommet for meget sand ind i hjulene.
Det er ikke det samme, som at vi ikke skal have et ordentligt arbejdsmiljø osv., at vi ikke skal have nogle fælles regler, men det er et spørgsmål om at sige, at der her er nogle områder, hvor det er gået for vidt.
Det næste bliver jo, at regeringen også er på vej til at lukke os ind i bankunionen, som så skal koste danskerne 8 mia. kr. yderligere.
Kan danskerne få lov til at sige nej til det?
Når nu statsministeren åbenbart ikke vil være med til at spørge danskerne om de ydelser, som statsministeren jo er enig med mig i ikke skal gå over gevind, og som ikke skal være et tag selv-bord, og når statsministeren nu i flere måneder har forsøgt at finde en løsning og ikke har kunnet finde den, hvorfor så ikke bruge et mandat fra befolkningen til at løse den opgave, som vi jo er enige om skal løses?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Nu må Liberal Alliance jo bestemme sig.
Jeg synes, det er en fair nok holdning.
Jeg har hørt den massevis af gange i Europa.
Det er jo klart og tydeligt det, som højrefløjen i Europa har ment igennem alle årene, og det er også det, som Dansk Folkeparti flirter med, nemlig at vi bare skal have et Europa, som handler om frihandel.
Det er ikke vores holdning.
Vores holdning er, at Europa skal være mere end bare frihandel, og at vi ikke skal acceptere, at vi skal udkonkurrere hinanden på løn, arbejdsvilkår, miljø og forbrugerbeskyttelse for bare at nævne nogle ting.
Det kræver fælles regler, og det kræver også, at vi har en domstol, som kan regulere de fælles regler.
Det er min og regeringens holdning til den sag.
Må jeg så ikke bare lige rette en enkelt ting.
Det er jo ikke sådan, at det her er noget, EU bare har bestemt.
Vi har jo selv igennem alle årene været med til at træffe de her beslutninger.
Det er ikke nogen, der sidder nede i Europa, som bare bestemmer det for os.
Vi er jo selv en del af de afgørelser, og det er bl.a. også det, europaparlamentsvalget på søndag handler om.