Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Tak, formand.
Først og fremmest tak for modtagelsen af forslaget.
Der står i mit talepapir, at jeg skal takke for den livlige debat, vi har haft i dag, men jeg synes faktisk ikke, vi har haft nogen livlig debat.
Jeg synes, vi har haft en god og rolig debat, og jeg vil gerne kvittere for, at de partier, der står bag finanslovsaftalen, jo anerkender det, der er aftalt, nemlig at man skal finde 200 mio. kr. – hverken mere eller mindre – til at sænke bo- og arveafgiften, så familieejede virksomheder kan fortsætte med at være familieejede virksomheder ejet af danskere, der bor i Danmark, og kan fortsætte med at være på danske hænder, og så vi kan få flere erhvervsdrivende fonde og også sænke boog arveafgiften for dem.
Det er jo noget af det, det her forslag skal være med til at finansiere.
Jeg vil også sige, at som skatteminister er det en af mine hovedprioriteter, at vi udvikler og ændrer vores regler i dialog, ikke alene i forbindelse med drøftelserne her i Folketinget, men også igennem dialog med dem, det i virkeligheden handler om, og som bliver berørt af reglerne.
Og jeg vil godt sige – nu kan jeg ikke huske, hvilken ordfører det var, der var inde på det – at den ændring, som vi udsendte en pressemeddelelse om i går, og hvor regeringen lægger op til, at det ene af initiativerne, der ligger her, nemlig afskaffelsen af transparensreglen, ikke skal ske, vil vi komme med et ændringsforslag om.
Det er ikke sket i ly af en EU-afstemning.
Det er sket, som følge af at vi skulle oversende en kommenteret høringsoversigt til Folketinget.
Det skulle ske i går, og da besluttede jeg som skatteminister, at vi ville imødekomme en del af den kritik, der har været i høringssvarene.
Dialog med fondene om lovforslaget og de mange høringssvar har så ført til, at vi i regeringen har besluttet at stille et ændringsforslag om at justere lovforslaget på et par væsentlige punkter, i forhold til det der er fremsat, og det skal jeg vende tilbage til.
Lovforslaget udmønter som sagt en del af finanslovsaftalen for 2016 og har overordnet til formål at målrette erhvervsstøtten og sikre en del af finansieringen til den her markante forbedring af vilkårene for generationsskifte i erhvervsvirksomheder.
I det fremsatte foreslås en ophævelse af to gunstige særregler, der i dag gælder for fonde og visse foreninger.
Det foreslås nemlig, som også en del ordførere har været inde på, at ophæve fondenes konsolideringsfradrag og den overførselsregel, der gælder for selskaber, der ejes af fonde eller visse foreninger.
Det er vigtigt for mig at understrege, at lovforslaget jo ikke ændrer grundlæggende på fondsbeskatningen eller på dens funktion og virkemåde.
Fondene vil altså fortsat kunne varetage deres vigtige samfundsmæssige funktioner og i øvrigt krone for krone have fradrag for det beløb – krone for krone have fradrag for det beløb – der uddeles til almennyttige formål.
Der vil også fortsat være fuld fradragsret, når fonde hensætter deres midler til senere uddeling til almennyttige formål.
Opsummerende vil skattereglerne for fonde altså også fremover være ganske lempelige.
Under finanslovsforhandlingerne blev det skønnet, at merprovenuet ved ophævelsen af overførselsreglen – transparensreglen, om man vil – ville være ca. 120 mio. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd.
Og i regeringen har vi, som jeg var inde på i min indledning, efter fremsættelsen af lovforslaget modtaget en række høringssvar.
Lovforslaget blev jo fremsat på det tidspunkt, det blev, og i en forceret proces, fordi det skete som følge af en finanslovsaftale.
Man kan mene, det er træls, at man er nødt til det, men det er jo præmissen for denne regering og for tidligere regeringer, at når man har aftalt noget i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, er der ikke altid tid til den høringsfrist, der burde være.
Og det har så været særlig udfordrende i år som følge af de 2 uger, hvor Folketinget med god grund havde sagt at der skulle være mødefri for at fokusere på folkeafstemningen.
Men som følge af den her proces, som jo altså har været ganske presset, har vi modtaget en række høringssvar og er også blevet opmærksomme på, at benyttelsen af overførselsreglen er steget meget kraftigt inden for de seneste år, og at merprovenuet ved ophævelse af reglen derfor ville være væsentlig større end det, der var forudsat ved indgåelsen af finanslovsaftalen.
På den baggrund har vi så, som også flere har været inde på,
jo altså besluttet at stille et ændringsforslag om, at den foreslåede ophævelse af overførselsreglen udgår af lovforslaget.
Samtidig vil vi også stille et ændringsforslag – og det er måske nyt for nogle – vedrørende forslaget til virkningstidspunkt for ophævelsen af konsolideringsreglen.
Der har vi også i regeringen lyttet til den kritik, der har været fremført i flere af de modtagne høringssvar.
Det fremgår nemlig af høringssvarene – jeg tror, det bl.a. er fra Carlsbergfonden – at det foreslåede virkningstidspunkt kan føre til en vilkårlig forskelsbehandling af fonde, alt efter hvornår og hvordan de har tilrettelagt deres praksis for årlige uddelinger, og det har naturligvis ikke været hensigten.
Altså, for at sige det på mere almindelig dansk: Hvis nu der var en fond, der uddelte alle sine penge i december måned, ville den blive meget hårdt ramt af det her forslag i 2015, hvorimod en fond, der uddelte, frem til forslaget blev fremsat, ikke ville blive ramt.
Men det er naturligvis ikke hensigten, og derfor lægger vi op til at ændre den del med et ændringsforslag om en mere lempelig indfasning.
Så vil jeg lige forholde mig til nogle ting, som har været oppe i debatten, bl.a. i forbindelse med Enhedslistens bemærkning om, at provenuet her skal gå til den absolutte overklasse.
Der må jeg sige, at provenuet her går til en markant lettelse af bo- og arveafgiften for familieejede virksomheder og fonde og til sikring af, at man kan få nye erhvervsdrivende fonde.
Der er rigtig, rigtig mange – mange tusinde virksomheder – som i de kommende år skal foretage et generationsskifte.
Der er selvfølgelig nogle af dem, der har rigtig mange penge og er meget kendte i offentligheden, men der er også rigtig mange små familieejede virksomheder, landbrug f.eks., hvor man skal foretage et generationsskifte, og hvor man vil få gavn og nytte af de her nye lempelige bo- og arveafgiftsregler, hvor vi sænker bo- og arveafgiften frem mod 2020 til 5 procentpoint.
Så formålet er ikke at give en skattelettelse til de absolut rige.
Det er at sørge for, at familieejede virksomheder kan blive på danske hænder, og at arbejdspladserne kan blive i Danmark, og at sikre, at nye erhvervsdrivende fonde kan blive til virkelighed, ved at man skal betale en langt mindre bo- og arvefgift.
Med de ord skal jeg takke ikke for en livlig debat, men for en god debat, og til Dansk Folkeparti sige, at som jeg hører de partier, der står bag aftalen her, anerkender man, at der skal findes 200 mio. kr.
Derfor vil jeg også føre nogle drøftelser med partierne bag finanslovsaftalen om, hvordan man eventuelt måtte finde det, der måtte mangle, for at man kan nå op på det beløb.
Samtidig med det vil vi også konsolidere de beregninger, der ligger til grund for konsolideringsreglen.
Der er jo visse fonde, der siger, at man får meget mere ind på det.
Og der må jeg sige, at det, der ligger til grund for Skatteministeriets beregninger, er de regnskabstal, vi har.
Og hvis vi f.eks. bliver oplyst om regnskabstallet for 2014, eller hvad man forventer i 2015, har vi jo et bedre fagligt og sagligt grundlag for at vurdere, hvilket provenu der i virkeligheden vil komme ind.
Jeg kan ikke udelukke, at det kan føre til, at vi der opjusterer provenuet for konsolideringsreglen.
Men hvis der er en finansieringsmanko, har partierne en forpligtelse til at finde de penge i fællesskab, og det vil jeg under behandlingen af det her forslag føre dialog med de partier, der står bag finanslovsaftalen, om.