Hans Christian Schmidt (V), 2007-05-08:
Først vil jeg gerne sige tak til ordførerne fra partierne for de bemærkninger, der er givet til regeringens lovforslag her i dag.
Man kan roligt sige, at meningerne er delte, og det var sådan set også ventet.
Som det allerede er fremgået, er baggrunden for lovforslaget jo at foretage en tilpasning af bopælskravet, som det findes i den gældende landbrugslov, således at loven imødekommer EFDomstolens dom i Festersensagen.
Jeg ser ikke noget overraskende i, at hr. Per Clausen synes, at det ikke er så godt et forslag som det, der var oprindeligt.
Men det her er jo en konsekvens af en domstolsafgørelse.
Se, Festersensagen vedrører alene de danske regler om bopælspligt for landbrugsejendomme under 30 ha.
Og landbrugsejendomme over 30 ha, for hvilke bopælspligten også gælder, udgør oftere et tilstrækkeligt erhvervsgrundlag for fuldtidsbeskæftigelse for en person.
Så kravet om egen drift og særlige uddannelseskrav for erhvervene er på den baggrund begrænset til sådanne ejendomme.
EF-Domstolen har så ikke forholdt sig til lovligheden af bopælspligten for ejendomme over 30 ha.
Den naturlige sammenhæng mellem bopælspligt og krav om egen drift med henblik på at bevare selvejedriften, som er anerkendt også af EF-Domstolen, kunne anføres til støtte for et synspunkt om, at det på trods af dommen kunne være i overensstemmelse med EU-retten for ejendomme over 30 ha at opretholde bopælspligten.
Det er også svaret til hr. Kristen Touborg, som spørger: Tror man, at det her vil kunne holde?
Jeg tror nok, at de fleste vil være varsomme med at begynde at spå om det, når man tænker på, at vi har været igennem en domstolsafgørelse, hvor Danmark jo fik opbakning fra generaladvokaten, fik opbakning fra Kommissionen, men ikke fra EF-Domstolen.
Så jeg tror, at man skal indskrænke sig til at sige, at det her i hvert fald er et synspunkt, man kunne lægge til grund for at beslutte det, vi gør.
Ud fra dommen i Festersensagen må det derfor principielt anses for en mulighed at begrænse en kommende lovændring til kun at vedrøre landbrugsejendomme under 30 ha.
Og det er argumentet.
Med lovforslaget foreslås det så, at den 8-årige bopælspligt, der gælder som betingelse for at erhverve en landbrugsejendom, gøres upersonlig ved erhvervelse af en ejendom under 30 ha.
Det betyder så også, at bopælspligten for ejendomme under 30 ha kan opfyldes ikke blot af erhververen selv, men også af en person, der anvender ejendommen som helårsbeboelse, f.eks. en lejer eller en forpagter.
Man kan jo sige, at formålet med den upersonlige bopælspligt for landbrugsejendomme under 30 ha så vidt muligt er fortsat at varetage lovens hensyn om at sikre bosætning på landet og undgå jordspekulation.
Det var også årsagen til, at vi indførte den oprindelig.
Endvidere foreslås det så, at den, der erhverver, og som ikke selv tager fast bopæl på ejendommen, kun må opholde sig på ejendommen, når det sker i naturlig tilknytning til ejendommens drift i de 8 år, hvor bopælspligten gælder.
Dette sker for at sikre, at erhververen ikke benytter en del af landbrugsejendommen som fritidsbolig i den periode, hvor bopælspligten gælder.
Endelig foreslås det så, at den permanente bopælspligt for den, der driver ejendommen, ophæves for bedrifter under 30 ha.
Med de nævnte ændringer af bopælspligten vurderes lovforslaget – det er så også svar til hr. Kristen Touborg – at imødekomme EF-Domstolens dom i Festersensagen.
Indtil lovændringen træder i kraft vil der efter ansøgning blive givet midlertidig dispensation efter landbrugslovens § 17, stk. 1, fra bopælspligten i dens nuværende udformning.
Dispensationen gives på vilkår af, at erhververen eller en anden person anvender ejendommen som helårsbeboelse.
Og der opstilles den yderligere betingelse, at hvis ejendommen udlejes til en anden, må erhververen kun opholde sig på ejendommen, når dette sker i naturlig tilknytning til ejendommens drift.
Generelt vil jeg gerne sige til de bemærkninger, der har været fra ordførerne, at jeg selvfølgelig helt klart stiller mig til rådighed.
Jeg synes, det er rigtigt, at vi går ind og vurderer forskellige elementer, som må opstå i behandlingen.
Jeg forstod også på fru Lone Dybkjær, at en af de ting, som jo i hvert fald var noget, vi skulle kigge på, var det med fra de 2 ha til de 30 ha.
Jeg medgiver gerne, at man selvfølgelig kan gå ind og kigge på, hvordan det er gradueret opad, og så må vi derudfra prøve at tage en debat i udvalget.
Det synes jeg bare vi skal aftale at vi selvfølgelig gerne vil prøve at lave materiale om.
Så ved vi i hvert fald, på hvilken baggrund vi tager en beslutning om det ene eller det andet.
Jeg er godt klar over, at det er kort tid til at behandle lovforslaget, men jeg synes, det er vigtigt at få bragt reglerne i overensstemmelse med EFDomstolens dom.
Jeg skal i hvert fald gerne give min fulde støtte til et konstruktivt udvalgsarbejde, så vi forhåbentlig kan få en så bred tilslutning til lovforslaget som muligt.
Jeg vil også gerne kvittere for, at man fra ordførernes side har ydet en enorm indsats på et så komplekst område som det her for at skaffe et overblik, som har gjort det muligt, at vi har kunnet sætte lovforslaget til behandling allerede i dag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning