runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2014-11-12:
Tak for ordet.
Vi to stod også her på præcis samme tidspunkt sidste år og diskuterede Operation Dagsværk.
Derfor vil jeg godt starte med at sige, at jeg synes, at Operation Dagsværk, som i øvrigt har kørt i mange år, er et initiativ, der har en række kvaliteter.
I år er de unge ude at give et dagsværk for at bidrage til projekter, der hjælper unge homoseksuelle i Kenya, som desværre bliver udsat for undertrykkelse på forskellige leder og kanter.
Så både formålet og det, at unge mennesker her i Danmark vælger at gå ind og støtte internationalt arbejde,
synes vi er al ære værd.
Angående hvad der hører til eller ikke hører til undervisningen, er det sådan, at der er vedtaget nye retningslinjer.
Det blev der tilbage før Operation Dagsværk i 2013, og da orienterede jeg også fru Marie Krarup om, hvordan de nye retningslinjer er.
Der står, og jeg citerer: Ingen elever må tvinges til at deltage i Operation Dagsværks aktiviteter.
Det er jo vigtigt.
Man kan ikke blive tvunget til at deltage i at lægge arbejde eller deltage i indsamling eller andet.
Det er ledelsen på den enkelte skole, der beslutter, om skolen deltager i Operation Dagsværk.
For det første kan den afvikles sådan, at dagsværksdagen er en fridag.
De elever, der deltager i Operation Dagsværk, kan efter eget valg benytte fridagen hertil.
Der vil jeg gerne understrege, at det er en fridag, og det betyder så, at eleverne skal modtage undervisning en anden dag, så de mister ikke undervisning, hvis det er den model, man vælger.
Det andet er, at dagsværksdagen kan være en skoledag med undervisning, og det kræver selvfølgelig, at indholdet af undervisningen skal tilgodese fagenes formål, og det mener jeg i den grad det gør, når man går ind og arbejder med ulandsarbejde med støtte til forskellige typer af organisationer – her unge – og forskellige dele af det, vi ville kalde menneskerettigheder.
Derfor er vi helt trygge ved, at de aktiviteter også lever op til det, man kan gøre i gymnasiet, med de to valgmuligheder, der er.
Marie Krarup (DF), 2014-11-12:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk den 5. november 2014 oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Jamen hvis spørgeren mener, om vi skal ændre vores danske asylpolitik, fordi man i et andet EU-land ikke lever op til sine forpligtelser, så er svaret da nej.
Dublinforordningen er i mine øjne et meget, meget vigtigt instrument, og jeg vil ikke anbefale det, som jeg også har hørt repræsentanter, tror jeg, både fra Enhedslisten og SF sige, nemlig at vi må have et helt andet asylsystem i EU, fordi der er en forordning, altså Dublinforordningen, der ikke virker efter hensigten i nogle konkrete situationer.
Jeg forstår slet ikke den slutning, for jeg kan ikke se et europæisk asylsystem, der hviler på et andet princip end det, at i det land, som asylansøgerne kommer til, skal vedkommende registreres.
Og selvfølgelig skal man kunne sende asylansøgere tilbage.
Så Italien bliver jo nødt til at få rettet op på de problemer, der er.
Christian Langballe (DF), 2014-11-12:
Jo, jo, men altså, man kan godt sige armslængdeprincippet adskillige gange, men det, jeg mener er sagen her, er jo egentlig, hvordan regeringen forholder sig til det principielle problem.
Man kunne jo sige, at det her drejer sig om en afghansk familie, som de schweiziske myndigheder sender tilbage til Italien, hvor Menneskerettighedsdomstolen er gået ind og har sagt: Det kan ikke lade sig gøre, det må I ikke.
Eller man kunne sige: Det her er en anledning til at determinere den danske asylpolitik, altså i forhold til det her eksempel.
Hvad mener ministeren: Hvilke konsekvenser har den her dom for den danske asylpolitik?
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren give noget svar på, hvordan regeringen vil håndtere asylsituationen i lyset af dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Kan ministeren give noget svar på, hvordan regeringen vil håndtere asylsituationen i lyset af dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Hvis jeg husker rigtigt, mener jeg, at spørgeren har kaldt mig i samråd om lige præcis ptsd-spørgsmålet, så skulle vi ikke aftale med hinanden at tage diskussionen om ptsd der, eller i hvert fald genbekræfte den aftale, der er om et samråd.
Det er sådan set en rigtig, rigtig relevant diskussion, som spørgeren her i afslutningen af spørgsmålet nærmer sig.
Det vil jeg selvfølgelig meget, meget gerne gå ind i på samrådet.
Christian Langballe (DF), 2014-11-12:
Det er i orden, men så kunne jeg stille ministeren et spørgsmål i stedet for.
Jeg kan se, at soldater med ptsd skal have fat i en speciallægevurdering, hvis de skal have erstatning, men de folk, der får dispensation her, kan få det ved en almindelig praktiserende læge, hvilke jeg synes er ulige – et alt andet lige ulige forhold, også når det drejer sig om noget så vigtigt som et statsborgerskab.
Så jeg mener bare, at det jo kunne være, at det gav anledning til nogle overvejelser fra ministerens side.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Ja, det kan jo være, at der er nogle seere og lyttere, der ikke lige har fulgt med i, hvad det er for en dom, der er blevet afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men det, vi diskuterer her, går jeg ud fra, er spørgsmålet om, om det nu er blevet vanskeliggjort at overføre børnefamilier til Italien efter Dublinforordningen på baggrund af den dom, der er afsagt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Lad mig sige det indledningsvis sådan, at det i sidste ende jo vil være Flygtningenævnet, der afgør, hvilken betydning den dom kommer til at få i forhold til dansk praksis.
Også her gælder armslængdeprincippet.
Jeg kan godt mærke på mange af Dansk Folkepartis forslag, at det der med armslængde i retsstaten kniber det engang imellem med helt at respektere, men det er der altså også på området her.
Når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at i mine øjne hviler rigtig meget af den europæiske måde at håndtere hele asylområdet på, at Dublinforordningen faktisk virker, altså at der tages fingeraftryk, og at asylansøgere bliver registreret, når de kommer til det første EU-land.
Det har der været nogle problemer med i forbindelse med Italien.
Og det er lige så vigtigt, at alle EU-medlemslande, hvilket jeg vil betragte som værende noget helt fundamentalt og naturligt, selvfølgelig er i stand til at håndtere de asylansøgere, der kommer til deres eget land.
Så jeg synes, det er dybt problematisk, hvis vi er i den situation, at vi ikke kan sende asylansøgere tilbage til Italien, fordi de har mindreårige børn og vi ikke kan være sikre på, at et land – altså et land som Italien! – ikke kan håndtere den situation.
Så jeg går selvfølgelig ud fra, at der arbejdes på, også i det pågældende land, at få tilvejebragt en situation, så man kan leve op til de forpligtelser, man har, bl.a. fra italiensk side.
Men udgangspunktet for at få adgang til dansk statsborgerskab er jo, at man besidder, i hvert fald til et vist niveau, danskkundskaber.
Det, vi diskuterer her, er, i hvilket omfang et udvalg i Folketinget vælger at dispensere fra de grundlæggende krav.
Det synes jeg at man skal diskutere i udvalget, hvis spørgeren mener, at der er ved at danne sig en praksis, som hverken er klog eller fornuftig.
Mit udgangspunkt er fortsat det samme.
Jeg synes, at det er helt naturligt, at man bestræber sig alt, hvad man overhovedet kan, for at lære det danske sprog, hvis man har tænkt sig at bo i Danmark, fordi det er meget, meget svært både at udøve sine pligter, som jeg jo synes er noget af det væsentligste i et samfund, men sådan set også at være opmærksom på sine rettigheder.
Men hvad angår udvalgets måde at arbejde på, synes jeg, at det er et anliggende for Folketinget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-13:
Vi mener sådan set, at det giver en god basis for, at man kan stå på solid grund, på et solidt fundament, når man stifter en andelsboligforening.
Vi mener, det er hensigtsmæssigt at skærpe kravene til sikker økonomi, gennemsigtighed og stor opbakning.
Vi mener også, at der i udgangspunktet er fundet en ganske fin balance i forslaget, og jeg vil da også godt tillade mig at rose ministeren – det skal man jo gøre, når man kan komme til det – for at have været lydhør over for at sænke grænsen til de 60 pct. i det lovforslag, der ligger her.
Men i det hele taget mener vi egentlig, at den balance, der er skabt her i forslaget, ser ganske fornuftig ud.
Og vi har en forhåbning og en forventning om, at det vil gøre, at de andelsboligforeninger, der bliver skabt i fremtiden, står på solid grund og dermed også giver stabile vilkår for de mennesker, de familier, der bor i dem, og det må jo være hovedformålet med lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Jamen de vil da mange steder stige.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Jeg har fået det indtryk, at Venstre, Konservative og Liberal Alliance vil sætte andelskronen fri.
Nu har vi tidligere hørt, at Dansk Folkeparti har behov for en undersøgelse af, hvad der vil ske, hvis man gør det.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, som jeg ved har økonomisk videnskabelig baggrund og sidder i Finansudvalget og andet fornemt, om ordføreren har behov for en undersøgelse for at vide, hvilken retning prisen vil tage, hvis man på et overophedet marked sætter andelskronen fri.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Jeg takker spørgeren for at sige, at jeg har økonomisk videnskabelig baggrund – det har jeg desværre ikke; jeg har bare interesseret mig for økonomi i mange år, men jeg kan ikke bryste mig af at have en uddannelse i det.
Jeg har kun interesseret mig for det.
Men jeg er ikke i tvivl om, hvad der vil ske, hvis man sætter andelskronen fri.
Der vil ske en større tilpasning af udbud og efterspørgsel, der vil være færre penge under bordet, der vil være færre af den slags tilfælde, hvor man giver andelsboligen væk i bytte til familiemedlemmer osv.
Så det der grå marked, som eksisterer under andelsboligmarkedet i dag, vil mindskes, og vi vil få et mere reelt marked, hvor udbud og efterspørgsel møder hinanden.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg stillede den foregående ordfører: Hvad vil der ske, hvis man, som Det Konservative Folkeparti foreslår, slipper andelsboligen fri på et marked, hvor der er flere og flere, der flytter til, og hvor der ikke bygges ret mange flere boliger?
Vi fik jo et meget klart svar af hr. Ole Birk Olesen før.
Hvad er den konservative ordførers svar på: Hvordan vil det gå med priserne, f.eks. i København, hvis man slipper andelsboligprisen fri?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Der er forskel på at købe et produkt, som nogle andre har fremstillet, og at der så er et eller andet gift i det produkt, som man indtager, når man spiser det, og så på, at man, altså en selv går sammen med nogle andre mennesker om at stifte en andelsboligforening.
Jeg er da fuldstændig enig i, at der skal man sørge for at sikre sig at der er fornuft i økonomien, og det tror jeg rigtig mange, der er i gang med at stifte andelsboligforeninger i disse år, sørger for, fordi der har været så mange skrækeksempler.
Men at vi her fra Folketingets side skal diktere i detaljer, hvordan den fornuft sikres, er jeg så ikke enig i.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Jeg fik så ikke svar på, hvordan priserne vil bevæge sig.
Vil de falde, eller vil de stige?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Når nu regeringen vil indføre en regel, som vil forbyde stiftelse af andelsboligforeninger med en deltagelsesprocent på under 60, skyldes det så, at der ikke findes andelsboligforeninger med en deltagelsesprocent på under 60, som fungerer fint og udmærket dag?
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Nu er ordførerens parti jo et parti, som går ind for lov og ret her i landet, og penge under bordet er smaskhamrende ulovligt – i forhold til den kommende lejelov går vi jo også ind og skærper straffen for penge under bordet – så hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved det forhold, at der, som ordføreren siger, foregår en hel masse, som er ulovligt?
Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved det?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-13:
Nu er det jo sådan blevet hånet så voldsomt meget, at Dansk Folkeparti havde et ønske om, at man kunne gøre et eller andet og kigge lidt nærmere på forholdene her.
Altså, helt ærligt, jeg synes da, at det forslag er vældig konstruktivt.
Og sagen er jo den, at de mange penge under bordet helt tydeligt viser, at der er et kæmpe misforhold mellem udbud og efterspørgsel, et kæmpe misforhold mellem de priser, der er, og det, som folk rent faktisk mener de her andelsboliger er værd.
Så derfor mener jeg faktisk, at der også er grund til, ikke bare at sørge for lov og orden, men også at sørge for, at tingene er rette og rimelige i vores samfund.
Og der er altså en stor skævhed på det her område i forhold til priserne og efterspørgslen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Altså, hvis den her lov havde været vedtaget nu, så ville de gode, dygtige, veldrevne andelsboligforeninger med en deltagelsesprocent på under 60 jo ikke kunne eksistere, fordi man så havde forbudt dem at opstå, selv om de fungerer udmærket i dag.
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Hr. Ole Birk Olesen mener åbenbart, at vi ikke skal lære af den finansielle krise, vi lige har været igennem; vi skal bare fortsætte, som vi har gjort hidtil, så de finansielle markeder kan få lov til at tørre folk omkring ørerne med alle mulige løsninger, folk ikke kan gennemskue, og i øvrigt skal vi bare blive ved med at stifte med 30 pct. Det mener vi ikke i regeringen.
Et flertal i Folketinget mener det ikke.
Der er vi simpelt hen bare uenige.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-13:
Nu er jeg ligesom hr. Ole Birk Olesen ikke økonom, og derfor kan mit gæt jo være lige så godt eller dårligt som hr. Ole Birk Olesens.
Nu kaldte hr. Ole Birk Olesen det for det grå marked under andelsboligerne, men jeg må indrømme, at jeg måske tror, det er en tilsnigelse kun at kalde det gråt, for der er et temmelig stort sort marked med sort økonomi og penge under bordet.
Og det er jo en af grundene til, at vi synes, det er temmelig uhensigtsmæssigt at have en virkelighed, hvor priserne ser ud til at være noget helt andet end det, der er vilkårene for de mennesker, der rent faktisk skal kunne betale en stor del under bordet.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Vi er helt enige om, at når man står i supermarkedet, har man ikke nogen chance for at vide, om der skulle være noget giftigt i den vare, man køber.
Vi er enige om, at der er der behov for en lovgivning og en forbrugerbeskyttelse.
Det, som vi så snakker om her, er, at der skal være forbud mod, at man ved budgetter i en andelsboligforening ikke indregner nogle indtægter fra salg af lejligheder, som man ved kommer til at finde sted, og at man skal lave budgetter, der viser, hvad der skal betales de kommende 10 år.
Det er jo en beskyttelse imod, at den enkelte person eller den enkelte familie kommer ud i økonomisk uføre, fordi der er nogle udygtige mennesker, som præsenterer de her ting for andelshaverne.
Det er ikke til at gennemskue for den enkelte andelshaver, ligesom det ikke er til at gennemskue for Ole Birk Olesen og mig nede i supermarkedet, om der er gift i varen, og derfor er vi glade for, at der er nogle myndigheder, der har styr på det.
Det er jo et fair spørgsmål, og det vil jeg gerne prøve at svare på.
Altså, i det øjeblik, du er andelshaver, ejer du den pågældende lejlighed i kraft af et andelsbevis, og du har bundet dig til at betale de udgifter, der er hver måned.
Når lejligheder i den samme ejendom så skal lejes ud, er det jo sådan, at en lejer har sin frihed til at opsige og forlade sin lejlighed med et vist varsel.
Det betyder, at hvis mange lejligheder skal lejes ud, er der større usikkerhed om, hvorvidt man har en stabil indtægt til ejendommen som sådan, hvorimod andelshaverne jo altså er bundet til at betale de udgifter, der er.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Nej, Liberal Alliance er ikke imod lovgivning, der forbyder, at der er gift i vores madvarer f.eks. For enhver, der går ned i en butik og køber en madvare, har en forventning om, at den madvare ikke gør en syg.
Derfor er det jo et brud på en berettiget forventning om madvarens kvalitet, hvis madvaren gør en syg – et kontraktbrud, kan man sige.
Ikke alle kontrakter behøver at være nedskrevet, de kan også være underforstået.
Derfor er vi ikke imod det.
når hr. Eigil Andersen siger, at man bliver nødt til at have alle mulige regler for, under hvilke betingelser der kan stiftes andelsboligforeninger, fordi det jo ikke er frivilligt, om man vil være med, så må jeg jo bare svare: Det er frivilligt, om man vil være med.
Det er jo det, som ligger i noget af lovgivningen, nemlig at mindst 60 pct. skal ønske at være med, før det overhovedet er muligt at stifte en andelsboligforening.
Hvad nu hvis 50 pct. vil, og de har en helt sund og fornuftig økonomi bag det?
Det kan man da sagtens forestille sig de har.
Det er der da masser af eksempler på at de har.
Omvendt er der eksempler på, at det ikke går særlig godt, selv om der er over 60 pct.
Jan Johansen (S), 2014-11-13:
Hvis nu undersøgelsen viser, at priserne stiger voldsomt, vil Dansk Folkeparti så sige helt klart fra over for at sætte priserne fri?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Jeg synes, det er meget interessant, at ordføreren stiller det spørgsmål, når nu ministeren ikke vil lave en gennemgribende analyse på det her område, som flere eksperter også har været ude at sige at de efterlyser.
Det er jo lidt svært skulle give et klokkeklart svar på resultatet af en analyse, man ikke kender omfanget af, og når man ikke ved, hvilke konsekvenser eller hvilke eventuelle fordele der vil være.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-11-13:
Tak for det.
Hos Det Radikale Venstre mener vi, at det er vigtigt, at vi får set på den problemstilling, der er omkring dårlig økonomi i nogle af vores andelsforeninger.
Vi mener i den forbindelse, at det er vigtigt at se på, hvordan vi kan sætte tidligt ind, altså i forbindelse med stiftelsen, så man på den måde kan forebygge noget af det her.
Der er en del eksempler på, at foreninger f.eks. er blevet stiftet på et usikkert og på et egentligt usammenhængende økonomisk grundlag, og derfor vil vi meget gerne støtte det her forslag, hvor der netop bliver stillet nogle større krav til stiftelsen af andelsboligforeninger.
Det bliver flyttet fra 33 pct. til 60 pct., sådan at man opnår en mere solid opbakning til sådan en forening fra begyndelsen.
Derudover bliver der også stillet større krav til udarbejdelse af budget, og det skal der gøres for hver lånetype, som vil kunne blive benyttet i forbindelse med en finansiering af købet, ligesom der skal produceres et budget til en sammenligning, som skal tage udgangspunkt i et 30-årigt fast forrentet realkreditlån.
De her budgetter skal som minimum række 10 år ud i fremtiden efter foreningens stiftelse og ligesom udgøre – hvad kan man sige? – en eller anden form for belysning af den samlede økonomiske situation.
På den måde og med de her krav både til de økonomiske omstændigheder og således også til den mere demokratiske opbakning til stiftelse af foreningen håber vi, at det i hvert fald kan være en medvirkende årsag til, at man kan få genskabt noget af trygheden til den her del af boligmarkedet.
Det er da ikke sikkert, at vi er færdige med at se på det her område, men vi mener, det her er nogle fornuftige skridt i en rigtig retning, og på den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Det med at hæve kravet til, hvor mange af lejerne der skal være med i en andelsboligforening, fra 33 pct. til 60 pct., hvorfor er det lige, at det gør økonomien i en andelsboligforening mere stabil?
60 pct. af nogle opgange med 10 lejligheder er jo færre end 33 pct. af nogle opgange med f.eks. 20 lejligheder.
Hvorfor er det der tal for, hvor mange der er med i andelsboligforeningen, afgørende for stabiliteten i andelsboligforeningens økonomi?
Som lovgivningen er indrettet – boligreguleringsloven og lejeloven – er det altså ustabilt at drive udlejningsvirksomhed i Danmark.
Det er rigtig svært.
Og derfor må man kræve, at andelsboligforeninger ikke har for mange udlejningslejligheder, for så kan det være, de går nedenom og hjem.
Er det ikke et problem, at vi har en boligregulering i Danmark, der gør det svært og ustabilt at drive boligudlejning?
For det er jo ikke kun andelsboligforeningerne, der bliver ramt af det her.
Det er jo også de private udlejere, der bliver ramt ved, at det er svært at få økonomi i privat udlejning.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Det, som Liberal Alliance her siger, har intet som helst med boligreguleringslovgivningen at gøre.
Det er jo sådan, at man som lejer under alle omstændigheder som sagt har ret til at forlade sin lejlighed.
Men der er stadig masser af udlejere, der har udlejningsejendomme i Danmark, så det er jeg ikke spor bekymret for.
Det ville ramme socialt skævt.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at 11 pct. af andelsboligforeningerne er teknisk insolvente.
Så kunne man jo være lidt letsindig og sige, at nå ja, hvis man går ud på en parcelhusvej, så er det en tredjedel af alle parcelhusene, der er teknisk insolvente i gennemsnit.
Men det er jo så også ganske alvorligt, fordi det måske er den største bombe under dansk økonomi, hvis tingene kommer til at gå galt.
Enhedslisten har støttet de forslag, der har været for at gøre det her marked mindre risikabelt, og jeg håber, at især udsættelsen af valuarvurderingen vil betyde, at vi ikke ser de samme risikable opstarter, som har været med til at skabe ulykker i tusindvis af danske hjem.
De forslag, som her ligger, er ganske fornuftige næsten alle sammen: Retvisende budget, økonomiske prognoser, et krav til, at budgettet hviler på almindelige 30-årige konverterbare fastforrentede lån med afdrag osv., og at man ikke spekulerer i nogle fremtidige salg, som valuarerne jo i den grad har forsøgt at gøre og skabt ulykker ud af.
Det er kravet om, hvor mange der skal være med til at kunne oprette en forening.
Man kan jo sige, at et krav om 60 pct. jo ikke harmonerer så godt med vores normale 50 pct.s krav for, hvornår der er flertal.
Og hvis man skal komme med et argument, som, synes jeg, er et ganske godt argument for, at det ikke nødvendigvis er procentandelen, der er afgørende for, om det går godt, jamen så var det sådan, at i Duegården, som er et af de andelsboligprojekter, som i den grad er nødlidende, var der 75 pct., der støttede op om det.
Det, der bekymrer os, er jo, at stiftelsen af andelsboligforeninger opstår i de situationer, hvor udlejer ønsker at sælge.
Det vil sige, at med den her stramning af kravet til de 60 pct. kan man så befrygte, at der bliver færre andelsboligforeninger.
Det er noget, som Enhedslisten afgjort vil være imod, fordi andelsboligen er en helt rigtig form for bolig, demokratisk, fælles og engang også spekulationsfri, indtil vi fik en VKO-regering, som i den grad gik ind og undergravede det område.
Hvad kan vi så gøre, hvis vi vil gå et skridt videre, for det er det, som Enhedslisten faktisk gerne vil?
Jamen det er jo så at fjerne de årsager, der har været til, at den her gode sektor er blevet usikker.
Jamen det er jo helt at fjerne valuarernes aktiviteter på området.
Hele den markedsgørelse, som blev lavet i 00'erne, vil vi forfærdelig gerne have rullet tilbage.
Der var låneoptagelsesmuligheden på beboerandelen, og der var indførelsen af afdragsfrie lån.
Det viser sig nu, at man har indført rentetrapper, swap-lån, som ikke alle sammen er usunde, uden at orientere lånerne ordentligt om det og på den måde bragt familier og foreninger i udføre.
Derfor mener vi, at vi skal gå et skridt videre, men de her forslag er udmærkede og peger i den rigtige retning, bortset fra kravet om hvor mange der skal til for at oprette en forening.
Der er et punkt, som jeg forsøgte at få med i vores lejelovsaftale, men som desværre ikke lykkedes.
Det havde vi gerne set var ført ind.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Jeg kunne da godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren støtter, at der skal være en gennemgribende analyse på det her område, ligesom flere eksperter har udtalt til Altinget, som jeg ved også hr. Lars Dohn læser.