runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Det lovforslag, som vi her er i færd med at behandle, er jo et forslag, som i og for sig er ganske positivt, også over for det danske selvstyre, ikke mindst det lokale selvstyre, hvor kommunerne får en række nye muligheder for at tilrettelægge deres måde at gennemføre arbejdsprocesserne på.
Med hensyn til de her kontrolbud, som er blevet nævnt, er det selvfølgelig vigtigt, at man er sikker på, at de bud bliver givet på de rette præmisser, og det er selvfølgelig også vigtigt, at man efterfølgende kan vurdere de priser, som eventuelle offentlige virksomheder tilbyder, altså at de prismæssigt er vurderet på samme måde, som private virksomheders priser vil være det.
Så derfor kan Dansk Folkeparti støtte, at vi går ind og giver den her mulighed, således at man ved konkurrenceudsættelse af kommunale opgaver vil få en større fleksibilitet, og vi er også med på, at vi er med til at give en bemyndigelse til den nye velfærdsminister, således at såfremt der bliver klager over de udbud, så har man også mulighed for at påklage de konkurrencesituationer, man har været i, og se, om der har været grund til at gennemføre en klage, eller om de har været udført på regelmæssig vis. Den anden del af lovforslaget handler, som det også er blevet nævnt af tidligere ordførere, om Skanderborgmodellen.
Vi har enkelte kommuner i Danmark, som - hvad skal man sige? - har valgt at tage en del af kompetencen, i hvert fald sådan rent arbejdsmæssigt, fra byrådet og fra de stående udvalg, og som har valgt at lægge en større del af denne kompetence over til de enkelte institutioner og også til lederne.
Det er selvfølgelig en form for frihed under ansvar, fordi det jo selvfølgelig stadig væk er de enkelte byrådspolitikere og den enkelte borgmester og udvalgsformand, som har ansvaret for, at tingene bliver gennemført og udført på den rigtige måde.
Men der er jo nogle enkelte kommuner, som har ønsket en anden struktur.
Man har tidligere givet dispensationer til dem, bl.a. til Bornholm og til Skanderborg, og vi ser fra Dansk Folkepartis side altså ikke nogen grund til, at det ikke også skal være muligt for andre kommuner at kunne gøre noget tilsvarende.
Dermed ikke være sagt, at vi støtter Skanderborgmodellen fuldt ud med alle de ting, den indeholder, hvor man jo centraliserer magten nogle steder frem for andre, men det er et tilbud, og det er selvfølgelig noget, som de lokalt valgte parlamentarikere i kommuner og regioner selv har mulighed for at tage til sig eller lade være med at tage til sig.
Så samlet kan Dansk Folkeparti anbefale det fremsatte lovforslag.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Jeg har stor tillid til og føler tryghed ved kommunerne.
Jeg mener bare, at de nuværende regler er rigeligt tilstrækkelige.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Helt hen over hovedet på Folketinget er der her rent faktisk tale om en aftale mellem Kommunernes Landsforening og regeringen, i forbindelse med at kommunerne faktisk gerne ønsker dette redskab.
Men det, jeg ville spørge ordføreren, der har erfaring fra sit kommunalpolitiske virke, om, er: Kunne man ikke forestille sig, at en mulighed for konkurrence kunne være til gavn for borgerne, sådan at borgerne kunne få en bedre service, efter at vi har gennemført det her lovforslag?
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Støtter Ny Alliance det krav?
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Tre rimelig korte bemærkninger til forslaget: Først vil jeg sige, at jeg har hørt flere efterlyse, at man eventuelt delte lovforslaget op i to dele.
Der har, som jeg husker det, været en tradition i Folketinget for, at man i hvert fald gerne vil lytte, hvis der er nogen, der har det problem, at de egentlig godt kan stemme for en del af lovforslaget, men ikke en anden del.
Man kan løse deres dilemma ved at dele lovforslaget op i to dele, og det synes jeg at ministeren skal tage med som en overvejelse.
Med hensyn til den del, der vedrører KL-aftalen, så ligger der jo en aftale med KL, og derfor synes jeg også, at vi fra Folketingets side skal bakke op om den, også selv om det selvfølgelig er på et område, som er kompliceret.
På den ene side vil vi gerne sikre, at vi får ydelserne så billigt som muligt, og på den anden side kan det jo medføre en øget bureaukratisering.
Endelig er der den sidste del, Skanderborgmodellen, som vi kan bakke op om.
Vi synes, det er fint, at flere kommuner får mulighed for at arrangere sig på den måde, som de synes er bedst, og som sikrer dem den bedste service over for borgerne.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Nu ved ordføreren jo udmærket godt, at det her har været et problem i en lang række år, og at det har været ufattelig vanskeligt for kommunerne at lave et reelt sammenligningsgrundlag i forhold til de private udbydere.
Jeg har været indenrigsminister engang, hvor vi drøftede nøjagtig det samme, og det viser sig åbenbart, at selv om man har prøvet at lave flere og flere ordninger, for at der skulle være denne gennemsigtighed, har det ikke været muligt.
Derfor synes jeg, at ordføreren skulle anerkende, at man her giver kommunerne et redskab - og der er ikke tale om kontrol - for at de kan foretage den afvejning.
For det kunne rent faktisk også være til fordel for kommunerne at sige: Nu skal I bare høre, kære borgere, vi kan altså gøre det billigere og bedre, for vi har et sammenligningsgrundlag.
Det er mærkværdigt at høre, at den radikale ordfører ikke går ind for den decentralisering, som ligger i lovforslaget;
det undrer mig utrolig meget.
Jeg vil spørge, om ordføreren synes, at det er betryggende for borgerne, at vi i de her år oplever, at kommunerne, til trods for at de er blevet større og skulle være blevet bedre til at give opgaver fra sig - og de klager over, at de har rigeligt at gøre - trækker opgaver hjem, og at det sker på et grundlag, som ikke gør det muligt reelt at vurdere, om de opgaver, der tages hjem, faktisk kan løses bedre og billigere i kommunerne.
Synes ordføreren ikke, at det er betænkeligt?
Mike Legarth (KF), 2007-12-13:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Vi kan med det her forslag styrke konkurrencen i det offentlige, og vi kan øge konkurrenceudsættelsen mellem det offentlige og private virksomheder.
Vi synes, det er fremragende, at ministeren nu får kompetence til at kunne beskrive det præcise indhold af de kontrolbud, som kommunerne skal give ved afgivelse af kontrolbud fra private.
På den måde kan vi imødegå den kritik, som mange kommuner, regioner og staten har været udsat for i forbindelse med, at man - og jeg vil sige med rette - har kunnet påstå, at de tilbud, vi giver fra det offentlige, ikke altid har holdt vand, forstået på den måde at de ikke altid har indeholdt de rigtige beløb.
Vi synes også, at det er glimrende, at eventuelle klager kommer til at gå til Klagenævnet for Udbud, så vi får en seriøs instans, der kommer til at håndtere eventuelle klager.
Som det tredje led giver forslaget mulighed for en ny kommunal styreform: en styreform, som det tidligere har været nødvendigt at indhente dispensation til, og det har Skanderborg og Bornholm brugt, men nu bliver det frivilligt; en ny, moderne styreform, hvor byrådet og økonomiudvalget kan uddelegere forvaltningen.
Det synes jeg er et glimrende tiltag, og vi ser frem til, at flere vil bruge det, og det er jo et tiltag, der kom i forbindelse med økonomiaftalen om kommunernes økonomi i 2007/2008.
Den nye styreform giver mulighed for øget mål- og rammestyring, og den giver mulighed for implementering af kontraktstyring - alle tre er glimrende værktøjer for kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Det kan man bestemt ikke afvise.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Man kunne jo godt forestille sig, at der ligger en udviklingsmulighed i det her.
Det kunne jo godt være, at kommunerne ikke lige havde opdaget, at der faktisk var en anden måde at gøre tingene på, som en privat virksomhed kunne være med til at videreudvikle, eventuelt i et samarbejde mellem kommunerne og den private virksomhed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Det var måske heller ikke nogen tilfældighed.
Det er jo, som jeg selv nævnte i min ordførertale, value for money, og det er måske ikke et dansk begreb.
Jeg ved godt, at hr. Søren Krarup vil være lidt ked af, at jeg går og siger de her udenlandske ord, men det er altså noget, som kommunerne opererer med, nemlig hvor meget man får for de penge, man har.
Man kan jo se i kommunerne, at der er så mange entrepriseopgaver, som desværre har ligget og sejlet lidt, fordi man ikke har haft de store anlægskroner til at gennemføre dem.
Eksempelvis er sådan noget som vedligehold af boligveje et sted, hvor rigtig mange kommuner har skåret ind til benet og simpelt hen ikke har penge nok på kontoen til at gennemføre de renoveringer, der skal til.
Det kan også være i forbindelse med kloakarbejde eller vinterberedskab at man har lavet en mere og mere skrabet model.
Derfor er det selvfølgelig også i borgernes interesse, at vi får så meget, som vi overhovedet kan, for de penge, som vi har til rådighed, og det gør vi altså bedst ved at beskrive arbejdet og få prisen på det og så ved prisgennemsigtighed vælge dem, som har den bedste og laveste pris samlet set.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Jeg går ud fra, at ordføreren er klar over, at det også er derfor, at jeg understregede i min ordførertale, at der for det første er tale om en aftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening om, at dette lovforslag skal fremsættes.
For det andet står der i lovforslaget, at når reglerne skal udarbejdes, sker det i et samarbejde med Kommunernes Landsforening.
Er ordføreren ikke ganske tryg ved, at kommunerne selv er i stand til at føre den forhandling?
Eigil Andersen (SF), 2007-12-13:
Mit partis ordfører i denne sag, hr. Karsten Hønge, kan desværre ikke være til stede, men jeg skal sige fra ham, at SF er positive over for lovforslaget.
Vi kunne godt have ønsket os en række andre moderniseringer, som ikke er med, men da baggrunden er, at der - som det er nævnt - er tale om et lovforberedende arbejde med arbejdsmarkedets parter, respekterer vi det og afstår fra at blande yderligere forslag ind i det denne gang.
Bent Bøgsted (DF), 2007-12-13:
Lovforslaget vedrører en generel modernisering og ajourføring af lovreglerne om tvistløsning på det arbejdsretlige område.
Hovedformålet er, at reglerne for Arbejdsretten og de faglig voldgiftsretter samles i en og samme lov.
Dermed sikres det, at de faglige voldgiftsretter opfylder alle krav til retslige instanser.
Dette skal så medvirke til at videreføre og fremtidssikre det arbejdsretlige tvistløsningssystem, så det fortsat er et betryggende og attraktivt system som et centralt element i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2007-12-13:
I Danmark har vi en lang tradition for, at arbejdsmarkedets parter i samarbejde med faglige voldgiftsretter løser tvister om fortolkningen af kollektive overenskomster.
Denne løsningsmodel er central for vores arbejdsmarkedsmodel i Danmark.
Nærværende lovforslag vil lovfæste og dermed forbedre denne tvistløsningsform.
Arbejdsmarkedets parter har taget initiativ til og støtter op om forslaget, og Socialdemokraterne bakker naturligvis også op om forslaget.
Socialdemokraterne mener, at forslaget vil være med til at styrke den unikke danske model for arbejdsmarkedet, også kaldet flexicuritymodellen.
Flexicuritymodellen udgøres af tre elementer, som alle forudsætter hinanden, for at modellen kan fungere.
Det betyder, at virksomhederne sparer mange lønudgifter i perioder med lavvande i ordrebøgerne.
De kortere opsigelsesvarsler accepteres af lønmodtagerne på grund af flexicuritymodellens andet element, nemlig sikkerheden for, at lønmodtageren under periode med ledighed kan opretholde et rimeligt indkomstniveau i form af dagpenge.
Men fleksibilitet og sikkerhed er ikke nok i sig selv.
Det, som får flexicuritymodellen til at fungere med et højt match af udbud og efterspørgsel af arbejdskraft, er den aktive arbejdsmarkedspolitik med en løbende opkvalificering af lønmodtagerne.
Det er den løbende opkvalificering, som sikrer, at virksomhederne kan ansætte lønmodtagere, som har de kvalifikationer, der kræves for at kunne varetage de nye job, og samtidig er lønmodtagerne bedre sikret imod ledighed.
Forudsætningen for, at det danske arbejdsmarked fungerer på en rolig måde af gensidige fordele for lønmodtagere og arbejdsgivere, er, at aftalerne bygger på dialog inden for aftalte rammer mellem parterne.
Socialdemokraterne er naturligvis bekymrede for, når regeringspartierne begynder at flirte med overvejelser om at gribe ind i konfliktretten, og her skal ingen være i tvivl om, at Socialdemokraterne vil bekæmpe ethvert initiativ fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, der går imod retten til frit at kæmpe for ordentlige løn- og arbejdsforhold.
Afslutningsvis vil jeg sige, at da indsættelsen af det nye kapitel om faglige voldgiftsretter i lov om Arbejdsretten vil lovfæste arbejdsgiverne og arbejdstagerne rettigheder støtter Socialdemokraterne forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2007-12-13:
Venstre anbefaler dette lovforslag.
Det er et led i en generel modernisering og ajourføring af det samlede regelsæt for løsning af tvister på det arbejdsretlige område.
Forslaget sikrer, at loven oplyser om alle relevante retsplejemæssige forskrifter og retsikkerhedsgarantier og indebærer en generel styrkelse af reglerne om offentlighed og genoptagelse.
Der sikres åbne døre under retsmøder, der afholdes i Arbejdsretten, med henblik på sagens afgørelse, og under voldgiftsforhandlinger, samt offentlighed gennem et princip om offentliggørelse af trufne afgørelser.
Lovforslaget følger også op på nye regler i retsplejeloven om bibeskæftigelse med hensyn til regler om udpegning af dommere opmænd.
Jeg tænker her på lov nr. 537 om dommeres bibeskæftigelse, der har til formål at sikre, at den enkelte dommeres bibeskæftigelse holdes på et rimeligt niveau, og at udpegning af dommere sker på en måde, så der ikke kan rejses spørgsmål om habilitet.
Forslaget indvirker ikke på et af kendetegnene ved den danske ordning.
De uoverensstemmelser, der kunne have været opstået, kan stadig væk hurtigst og smidigst løses af parterne selv ved forhandling og mægling, således at antallet af sager, der behandles ved faglige voldgifter og i Arbejdsretten, stadig væk er begrænsede.
Princippet er, at de sager, der ikke bliver løst ved forhandling, indbringes for Arbejdsretten eller ved en faglig voldgift, såfremt der er tale om en tvist om en overenskomst.
Hidtil har alene tvistløsning ved Arbejdsretten været nærmere lovreguleret.
Forslaget er et resultat af den danske model, hvor der er god dialog mellem parterne på arbejdsmarkedet - og det er faktisk også dem, som er initiativtagerne bag dette forslag.
Venstre anbefaler derfor en vedtagelse af forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-13:
Tak for tilslutningen til lovforslaget.
Som det fremgår af høringen i forbindelse med lovforslaget, er der tale om et uproblematisk lovforslag, som alene er en konsekvens af, at antallet af EU-lande nu er udvidet til 27 lande.
Hvis lovforslaget giver anledning til uafklarede spørgsmål, så er jeg sikker på, at det vil kunne løses under udvalgsbehandlingen.
Knud Kristensen (KF), 2007-12-13:
Forslaget til lov om Arbejdsretten og de faglige voldgiftsretter er en generel modernisering og ajourføring af lovreglerne om tvistløsninger på det arbejdsretlige område.
Lovrevisionen er samtidig en generel modernisering og ajourføring, som fremtidssikrer og viderefører vores arbejdsretlige tvistløsningssystem, sådan at det forbliver en effektiv, betryggende og attraktiv tvistløsningsform som et centralt element i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er tilsigtet i lovteksten, at loven træder i kraft den 1. marts 2008.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Lovforslaget indeholder jo, som også andre ordførere har været inde på, bare muligheden for en udvidelse af antallet af medlemmer i det særlige forhandlingsorgan, der går forud for etableringen af et europæisk samarbejdsudvalg, så der kan være repræsentanter for lønmodtagerne i alle de EU-lande, hvor koncernen måtte være repræsenteret.
Fra Enhedslistens side havde vi selvfølgelig gerne set, at forslaget var langt mere vidtgående og lønmodtagerne fik endnu større indflydelse, men vi kan støtte den lille udvidelse af mulighederne for lønmodtagerne, der ligger i forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2007-12-13:
Lovforslaget er fremsat på baggrund af Bulgariens og Rumæniens indtræden i EU.
Lovforslaget medfører ændringer i medlemsantallet i det særlige forhandlingsorgan fra 18 til 27 medlemmer, hvilket også svarer til det nuværende antal medlemsstater i EU.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-13:
Vi i SF kan også ligesom de øvrige partier, der hidtil har været på talerstolen, støtte det her lovforslag, som er en konsekvens af EU-udvidelsen.
Men jeg synes, der kan være grund til at nævne to punkter, som på længere sigt også bør forbedres i forbindelse med de europæiske samarbejdsudvalg, og det ligger måske i virkeligheden noget på linje med det, som vi hørte fra den socialdemokratiske ordfører.
Som reglerne er i dag, er det sådan, at hvis man inden for en koncern har et bestemt problem i Danmark, Belgien og Frankrig, så kan arbejdsgiveren i koncernen afvise, at problemet skal behandles i det europæiske samarbejdsudvalg, hvis det samme problem ikke findes i de øvrige lande, hvor koncernen har afdelinger.
Så betragter man det ikke som et europæisk problem, men som et nationalt anliggende, som man så skal behandle i den multinationale koncerns nationale afdelinger.
Og det er selvfølgelig dårligt, fordi lønmodtagersiden vil have en interesse i at få det behandlet i fællesskab med en fælles styrke i det europæiske samarbejdsudvalg.
Det andet punkt, hvor jeg mener der kan være brug for en styrkelse, er de europæiske samarbejdsudvalgs kompetence.
I dag har de ingen medindflydelse på emner som personalepolitik og arbejdsorganisering, og der er ingen pligt for arbejdsgiveren til at informere om virksomhedens regnskaber.
Men det er som nævnt tanker om fremtiden.
Den aktuelle lovrevision støtter vi.
Bent Bøgsted (DF), 2007-12-13:
Nu har de to foregående ordførere jo redegjort lidt for, hvordan det hele hænger sammen vedrørende det her lovforslag.
Det er et meget enkelt lovforslag, og det udvider antallet af medlemmer i samarbejdsorganet fra 17 til 27 medlemmer, og det har Dansk Folkeparti ikke noget imod.
Så vi kan godt støtte det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2007-12-13:
Tak for det.
Som tillidsmand igennem flere år i en større koncern kan jeg kun sige, at den her sag gavner lønmodtagerne utrolig meget, men den gavner bestemt også virksomhederne.
Socialdemokraterne ønsker at give lønmodtagerne flere rettigheder, også på tværs af landegrænserne.
Ordentlige arbejdsvilkår er ikke kun et nationalt anliggende eller et anliggende for medarbejderne på det enkelte sted.
Og virksomhedernes strategiske beslutninger har naturligvis også betydning for lønmodtagerne i alle de lande, hvor virksomheden eller koncernen har medarbejdere og afdelinger.
Derfor er høring af medarbejdere og samarbejdsudvalg, som kan nedsættes på tværs af landegrænserne, et minimum af medarbejderinddragelse.
Socialdemokraterne så egentlig gerne, at et sådant samarbejde blev mere formaliseret, og at vi i EU var endnu bedre til at give lønmodtagerne indflydelse og medinddragelse i forbindelse med virksomhedernes beslutninger.
Så vi kan bifalde disse udvalg for lønmodtagerne, som bliver løftet meget mere via mere indflydelse, hvilket igen også smitter af på virksomhederne.
Derfor synes vi selvfølgelig, at direktivet trænger til en opstramning, så alle lønmodtagerne i hele EU og hele koncernen får de samme muligheder.
Derfor går vi selvfølgelig også ind for, at antallet af medlemmer af samarbejdsorganet ændres fra 18 til 27 medlemmer, så vi dermed kan få alle EU-landene med.
Meningen med EU er lige netop, at vi løfter i flok, at vi har fælles interesser og fælles muligheder, og derfor mener vi, at lige netop den her lovændring er et skridt i den rigtige retning.
Derfor kan Socialdemokratiet varmt anbefale forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2007-12-13:
Lovforslaget udvider det maksimale antal medlemmer af det særlige forhandlingsorgan fra 17 og 18 til 27 medlemmer.
Forhandlingsorganet er relevant for virksomheder med ansatte i flere EU-lande.
Udvalget skal kunne mødes med virksomhedens ledelse, hvor det kan få informationer og blive hørt i udviklingen af virksomhedens aktiviteter og fremtidsperspektiver.
Ændringen skyldes, at antallet af medlemmer i EU er steget til 27 medlemmer, og da det særlige forhandlingsorgan skal kunne have en repræsentant fra hvert medlemsland, skal der være plads til 27 medlemmer.
Der er således tale om en teknisk ændring.
Lovforslaget er en gennemførelse af et EU-direktiv, og Venstres støtter lovforslaget.
Birgitte Josefsen (V), 2007-12-13:
Jamen altså, vi er altid åbne over for at drøfte gode, konstruktive forslag, så hvis Dansk Folkeparti har et ønske om at drøfte den sag, så synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle fremsætte ønsket.
Morten Østergaard (RV), 2007-12-13:
Derfor skal jeg meddele, at vi naturligvis fortsat kan støtte forslaget, ligesom vi kunne, sidste gang det blev førstebehandlet.
Som flere har været inde på, er formålet med lovforslaget at samle reglerne for Arbejdsretten og de faglige voldgiftsretter i én og samme lov og dermed modernisere lovgivningen på det her område.
Det er jo godt, rigtigt og vigtigt, ikke mindst fordi vi dermed også sikrer, at voldgiftsretterne lever op til alle de nødvendige retssikkerhedsmæssige garantier - ikke mindst den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 6 om en retfærdig rettergang.
Jeg synes også, det er værd at notere sig, at grunden til, at vi her kan have en formentlig ganske kort debat om noget, som i virkeligheden er meget centralt på arbejdsmarkedet, jo er, at vi har en meget velfungerende dansk model, som betyder, at det her forslag er fremkommet efter et udvalgsarbejde, hvor arbejdsmarkedets parter i fællesskab har fundet frem til en modernisering.
I den her tid, hvor vi diskuterer mange ting her i Folketinget, bl.a. ting, som måske normalt var overladt til netop de samme parter at tage sig af, er det vigtigt og værd at notere sig, at i hvert fald her får den danske model tilsyneladende lov til at gøre sit arbejde, præcis som den altid har gjort.
Til sidst vil jeg sige, at jeg synes, det også er værd at notere sig, at det af høringssvarene kan ses, at Arbejdsretten har gjort opmærksom på, at der altså er ressourcemæssige problemer.
Jeg har set, hvad beskæftigelsesministeren har svaret, men jeg synes dog, det er væsentligt her at notere sig, at det selvfølgelig er en forudsætning for hele det her områdes virke, at Arbejdsretten har tilstrækkelige ressourcer, sådan at sagerne ikke kommer til at ligge i kø eller trækker unødvendigt i langdrag.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Vi har især lagt vægt på, at arbejdsmarkedets parter frit kan aftale andre betryggende regler for de faglige voldgiftsretter, at loven sikrer større åbenhed og offentlighed omkring voldgiftsretterne og deres afgørelser, og at det gøres lettere at få genoptaget sager.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Jeg hørte ordføreren sige, at der er tale om tvang over for kommunerne, men så vidt jeg læser lovforslaget og har forstået intentionerne i regeringens lovforslag, handler det her om at give kommunerne et værktøj, så de har en reel mulighed for at vurdere, om de måske selv kan levere den billigste ydelse.
Der er jo ikke tale om nogen tvang, men i virkeligheden om et arbejdsredskab.