runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
I ordførerens indlæg, kom der det - gud ved for hvilken gang - mærkelige argument imod gruppeeksamen, at hvis man havde været til gruppeeksamen, kunne man tilsyneladende ikke finde ud af at gå til en jobsamtale.
Er der nogen som helst undersøgelser, der viser, at folk, der har været til gruppeeksamen, har sværere ved at komme til en jobsamtale?
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører til processen i Venstres folketingsgruppe.
Hvad er det, der er sket?
Hvad er det, der er sket?
Er der ingen frihed i Venstre til, at de holdninger og de synspunkter, man har, om at stemme i forhold til grundloven og alle de der ting, er på plads.
Kan man ikke det mere i Venstre?
Man har endda for nylig optaget et nyt medlem, der selv er medforslagsstiller på det forslag, vi skal stemme om i dag, og som også er blevet trynet i dag.
Hvad er det, der er sket i det der liberale parti i processen?
Det ville da være rart at vide.
Kan man virkelig det, altså stille op til et valg, sige, at man vil gøre sådan og sådan, og når man kommer herind, så gøre noget helt andet?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
Da man havde mulighed for gruppeeksamen, blev man også individuelt vurderet, og det er jo det, ordføreren selv står og indrømmer fuldstændigt, nemlig at
sådan er det nu, og sådan har det været.
Derfor er der jo ikke noget svar på, hvorfor man hele tiden hiver den argumentation frem med, at hvis man skal til en jobsamtale, er man der alene, ergo må man ikke gå til gruppeeksamen.
Jeg mangler stadig væk ordførerens svar på, hvorfor man hele tiden hiver den argumentation frem på banen med, at gruppeeksamener og ansættelsessituationer hænger sammen.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Et af formålene med eksamenssituationer er at forberede den enkelte studerende på de videre udfordringer i livet.
En af de udfordringer er bl.a., at man skal til jobsamtale på et eller andet tidspunkt i livet.
En anden udfordring er, at man skal lære at samarbejde med sine kollegaer på en virksomhed.
Derfor lægger vi også afgørende vægt på, at man jo netop har så mange muligheder for at lave gruppearbejde i forbindelse med et projekt, i forbindelse med en mundtlig eksamen osv. osv.
Men når du i sidste ende skal op og blive bedømt, bliver du det på grundlag af dine egne præstationer.
Det er nøjagtig det, du også bliver ved en jobsamtale.
Det tror jeg også ordføreren vil erkende, i og med at jeg går ud fra, at ordføreren også har prøvet at være til en jobsamtale - formentlig ikke sammen med resten af sin studiegruppe.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-08:
Venstres ordfører bliver ved med at sige det her med, at gruppeproduktet indgår i bedømmelsen ved en individuel eksamen.
Jeg skal simpelt hen bare bede Venstres ordfører forklare mig, hvad der så ligger i den formulering, der er i den her orientering om anvendelse af gruppefremstillede produkter i eksaminationerne.
For jeg tror simpelt hen, at der er forskellige opfattelser af, hvad det, der står på det her stykke papir, betyder: »Skal et gruppefremstillet produkt ikke indgå i bedømmelsesgrundlaget ved en mundtlig prøve, skal det ikke angives, hvem der har udarbejdet hvilke dele af produktet.
Bedømmelsesgrundlaget ved prøven er således alene den studerendes mundtlige præstation.«
Hvordan skal det så fortolkes?
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Der skal lægges præcis det i det skrevne, som ordføreren lige har været så venlig at læse op.
Det er den mundtlige eksamination, der danner udgangspunkt for karakteren, og det er jo meget naturligt, eftersom vi jo netop har sagt, at du skal op individuelt som elev, og derved kan du ikke få en bedre karakter i kraft af andres indsats eller tilstedeværelse i gruppelokalet, men du kan få den, ved at du har samarbejdet omkring et projekt i en proces, som måske har udvidet din horisont og styrket din viden på et givent felt.
Men i sidste ende må du altså som studerende selv stå til ansvar for produktet, og derfor bliver du også eksamineret individuelt i det.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-08:
Det er interessant at høre den her udlægning.
Jeg må jo bare konstatere, at der rundtomkring i uddannelsesverdenen altså er dyb forundring over den måde, man forsøger at fremstille det her på, og der er dyb forundring over, at man fra regeringens side går ind og blander sig i, hvordan uddannelsesstederne tilrettelægger deres eksaminationer.
Det synes jeg er det helt principielle problem i den debat, vi har her i dag.
Hvordan kan Venstre, som kalder sig selv et liberalt parti, gå ind for, at vi her i Folketinget skal sidde og bestemme, hvem der skal gå til hvilke typer af eksamener, og hvordan de enkelte undervisningssteder skal tilrettelægge deres eksamener?
Jeg synes, det er betænkeligt, og det er altså udtryk for en mistillid, som vi fra Socialdemokraternes side på ingen måde deler.
Jeg synes, det klinger hult, når Venstre ellers sådan går og lovpriser universiteternes frihedsgrader og påstår, at man arbejder for at sikre universiteternes frihed.
Det er jo i hvert fald ikke det, der kommer til udtryk under behandlingen af det her forslag.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg synes bare, man må konstatere, at ordføreren ikke har ret mange gode argumenter for det her beslutningsforslag.
Ordføreren spørger, hvordan det kan passe i forhold til et liberalt udgangspunkt.
Jo, man kan sige, at når jeg er liberal, så er jeg det under mottoet »Frihed under ansvar«, frihed til, at jeg sagtens kan udarbejde et projekt i en gruppe - og under ansvar, for når jeg i sidste ende går op til en eksamination, så er det også min viden, min kompetence, som jeg i sidste ende bliver bedømt på.
Så de to ting synes jeg egentlig sådan set hænger meget godt sammen.
Så hæfter ordføreren sig ved alle de her forskellige fortolkninger af begrebet gruppeeksamen og siger, at det her er så forfærdeligt.
Og derfor havde han ingen problemer med beslutningen om at afskaffe gruppeeksamen.
Det var det, han udtalte sig om.
Regeringens beslutning ligger fint i tråd med DTUs holdninger til eksamen.
« Jeg synes da, det er interessant, at man i mange år har kunnet praktisere det på en god måde dér.
Hvorfor skulle det så være et problem andre steder?
Jeg vil ingenlunde påstå her, at man ikke kan gå til en jobsamtale, fordi man har været til gruppeeksamen.
Det har jeg eksempelvis selv været tidligere i mit liv, og jeg håber sandelig også, at jeg er i stand til at gå til en jobsamtale på et eller andet tidspunkt.
Jeg har da i hvert fald prøvet det en enkelt gang eller to.
Men jeg har dog aldrig nogen sinde prøvet at være til en jobsamtale sammen med hele min gruppe fra studiet.
Det er så en helt anden sag.
Det var derfor, jeg brugte det som illustration, nemlig at du jo sagtens kan få en bedømmelse, altså en karakter, med udgangspunkt i et fælles stykke arbejde, men det er altså din egen indsats, som du i sidste ende bliver bedømt på.
Det er det, der er udgangspunktet og afgørende for Venstre.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Først og fremmest vil jeg i hvert fald ikke blande mig i, hvad folk tror på og ikke tror på, og hvilke dele af en eller anden tro de i øvrigt vedkender sig eller ikke vedkender sig.
Jeg kan blot konstatere, at skal vi ud i den diskussion, er der også forskellige bibelcitater, der kan betragtes som noget andet end demokratiske, bl.a. det her om, at kvinder skal tie i forsamlinger, hvilket jo i et eller andet omfang ville betyde, at jeg skulle hoppe ned fra den her talerstol.
Jeg må bare sige, at i Det Konservative Folkeparti går vi ind for lighed for loven, og det der med at lave nogle retningslinjer, der udelukkende skal ramme fundamentalistisk islam, har intet at gøre med at være halalhippie eller at forsvare islam.
Det er et spørgsmål om, at hvis der er nogle problemer, hvis man ikke opretholder sædeligheden og den offentlige orden, skal der altså være nogle retningslinjer, der gælder, uanset om du er muslim, hindu, buddhist eller kristen.
Jeg går hverken ind for fundamentalistiske islamister, der bryder loven eller menneskerettighederne, eller fundamentalistiske kristne, der bryder loven eller menneskerettighederne.
Der må være lighed for loven uanset tro.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Hvis nu fru Charlotte Dyremose lyttede med den samme intensitet som den, hun taler med, ville hun forstå, at vi ikke taler for, at man skal lave særlove, der rammer nogle specielt, love specielt rettet mod islamiske fundamentalister, selvfølgelig ikke.
Men vi ved, hvad det er, vi igennem nogle lovregler vil beskytte os imod, og så laver vi lovreglerne, men laver dem selvfølgelig ens for alle.
Meningen er ikke, at de her lovregler ikke skal gælde for hinduer og jøder og kristne, naturligvis ikke.
Men undskyld, terrortruslerne kommer altså ikke fra Indre Mission eller grundtvigianerne eller katolikkerne, de kommer fra islamisterne, og det er dem, vi vil beskytte os imod.
Og så laver vi en lovgivning, som dæmmer op for det, men som er ens for alle.
Altså, hvorfor er det så svært at forstå for fru Charlotte Dyremose?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jeg er utrolig glad for den sidste præcisering, fordi hr. Jesper Langballe jo netop tidligere i debatten sagde, at det her handlede om fundamentalistisk islam.
Så jeg er utrolig glad for, at det trods alt ikke er det niveau, vi er kommet ned på, men at vi dog vil lave ens lovgivning for alle.
Men så synes jeg også, at man skulle overveje det her med, at man fremsætter et forslag, hvor man vil lave gentagen revision af godkendelserne, men ikke af anerkendelserne.
For så er det bare, fordi man historisk set er blevet anerkendt før 1970, at der ikke er sindelagskontrol, og hvis man så har fået en godkendelse senere end det, er der sindelagskontrol.
Det synes jeg i hvert fald man skulle overveje at fjerne fra sådan et forslag her, så ville det være noget mere sympatisk.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg synes, de første bemærkninger, hr. Simon Emil Ammitzbøll kom med, om alliancen mellem DF og Ny Alliance var upassende.
Det handler om sagen, det handler om, at vi har nogle trossamfund, der i dag er godkendte efter nogle retningslinjer, som ikke er helt klare.
Formanden for det rådgivende udvalg siger, at han godt kunne tænke sig nogle klare retningslinjer fra politikerne, fra Folketinget.
Han siger i øvrigt også, at vi mangler kontrol.
Det er ham, der siger, at vi mangler kontrol over de der trossamfund.
Er det sindelagskontrol?
Hvad er der i vejen med at komme med et beslutningsforslag, der er på linje med det, formanden for udvalget foreslår?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Det er selvfølgelig også relevant at svare på den argumentation, som hr. Naser Khader har lagt for dagen.
Men der vil jeg bare sige, at det her forslag jo har den mærkelige ting i sig, at det hverken indeholder det, hr. Jesper Langballe taler om, eller det, hr. Naser Khader taler om, men er sådan et mærkeligt forsøg på at prøve at forene de to i virkeligheden vidt forskellige synspunkter.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det centrale i forslaget er at opdatere retningslinjerne.
Det at blive godkendt medfører nogle privilegier, bl.a. nogle økonomiske fordele, og når man får nogle fordele og rettigheder, må der også være nogle pligter.
Hvorfor skulle et trossamfund, der har det udgangspunkt at afskaffe demokratiet, have de privilegier?
Det er det, som også er nævnt i beslutningsforslaget.
Men vil Det Radikale Venstre i udvalgsarbejdet være med til at opdatere de retningslinjer?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg synes, det er en utrolig nyskabelse i behandlingen af beslutningsforslag, at man ligesom kan gå ind og sige, at det er det her punkt, der er det centrale i beslutningsforslaget.
Hvis vi vedtager beslutningsforslaget, vedtager vi det hele og ikke kun det, hr. Naser Khader selv synes er det centrale.
Det er jo heller ikke rigtigt, når hr. Naser Khader påstår, at der er et punkt, der handler om, at man skal opdatere de her regler.
Der er et punkt, der beskriver, hvordan man skal opdatere reglerne.
Der er en enorm forskel på at fremsætte forslag om, at reglerne skal opdateres, og så sige, hvordan reglerne skal opdateres.
Vi er da nødt til at tage stilling til det, hr. Naser Khader har lagt frem for Folketinget, og ikke det, man senere har fundet ud af måske ville have været bedre en bedre idé.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jeg bliver jo helt forvirret her, så jeg tror, jeg har brug for at bede hr. Simon Emil Ammitzbøll om lige at bekræfte og understrege, at det er sådan, at hvis et trossamfund i dag undergraver demokratiet, kan man godt definere det sådan, at det strider mod sædeligheden og den offentlige orden, og derfor vil et trossamfund i dag ikke kunne underminere demokratiet, uden at det vil skabe problemer for trossamfundet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg vil gå ud fra, at det mere er det om menneskerettigheder, der vil være relevant i forhold til at undergrave demokratiet.
Altså, det er jo ikke sådan, at foreninger, hvad enten det er i form af trossamfund eller andet, bare kan undergrave demokratiet eller i øvrigt overtræde dansk lovgivning.
Det synes jeg er meget vigtigt at slå fast, så det vil jeg da gerne bekræfte over for fru Charlotte Dyremose.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Så hr. Simon Emil Ammitzbøll er altså enig med mig i, at det her ikke bare er et spørgsmål om, at nogle har snakket om, at det kunne være rart at justere nogle få ting.
Men det virker, som om man faktisk med det her forslag, idet man - som ordføreren også sagde i sin tale - går ind og er lidt konkret med de udtalelser, der også er kommet fra de to, der repræsenterer de forslagsstillende partier, går temmelig langt, og at man derfor ikke blot lytter til nogle, der ønsker at lave nogle små justeringer, men at man faktisk næsten laver det, vi måske kunne kalde en revolution, i forhold til hvad der skal kunne leves op til for at være et godkendt trossamfund her i landet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg tror, at Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre i en sjælden grad står sammen i den her sag, hvis jeg må sige det på den måde.
Og jeg synes faktisk, det er meget passende, at fru Charlotte Dyremose bruger ordet revolution, for revolutioner ender jo tit i sindelagskontrol, og det vil denne revolution også gøre, hvis man ellers vedtager det her forslag.
Tina Petersen (DF), 2008-05-08:
Jeg kunne godt tænke mig at få samtalen lidt tilbage til sharialoven, og det vil jeg simpelt hen, fordi jeg synes, debatten kører overfladisk hen over det.
Jeg synes, det er imponerende at stå og høre hr. Naser Khader bekræfte, at sharien er en udemokratisk trosretning, og jeg vil egentlig gerne hen til den angst, den benægtelse, jeg synes jeg hører, af, at det kan være en kendsgerning, at det er nødvendigt med noget kontrol inden for de her områder.
Det er sådan set mit spørgsmål - og om man har tænkt sig at gøre yderligere ud over bare at henvise til grundloven.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Jeg må sige, at jeg er lidt himmelfalden over fru Charlotte Dyremose, der i sin ordførertale her ligger langt under det niveau, som jeg kender hos hende, og som kaster sig ud i et glødende, lidenskabeligt forsvar for islam og islamisme og er imod, at man bekæmper det.
Må jeg ikke lige sige, at det at sige, at jeg har sagt, at jeg ikke havde gennemtænkt det, er at lægge mig nogle ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg har overtaget det her, jeg har ikke selv udformet det, og jeg siger, at det der med hvert femte år er noget, man kunne diskutere, men under alle omstændigheder behøver den her formulering overhovedet ikke at medføre sindelagskontrol.
Det er en ren konstruktion.
Så vil jeg sige, at det er en ulykke, at det meste af den islamdebat, der foregår, især i Folketinget, er båret af tommetyk uvidenhed.
Nej, man kan ikke gå ind for sharia og demokrati samtidig.
Det er ikke bare noget, hr. Naser Khader og jeg mener.
Det er en objektiv kendsgerning.
Sådan spiller klaveret ikke.
Enten går man med fuld musik ind for sharia med hele sin sjæl, eller også tager man afstand fra det.
Altså, bare dog folk vidste lidt mere om det islam, de diskuterer.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jamen altså, det, der er det væsentlige her, er, at det, vi har i dag, er retningslinjer for, hvornår man kan blive godkendt.
Det ligger i direkte forlængelse af den historiske anerkendelse.
I dag er det en godkendelse.
Jeg synes, at der er utrolig stor forskel på, at vi i dag har nogle retningslinjer for godkendelse af trossamfund, og så det, at man skal sætte en række krav op, som f.eks. kunne være, at man skal påtvinge de her trossamfund kvindelige forkyndere, for at de kan fastholde en godkendelse også om 5 år eller om 10 år.
Vi taler altså her om, at hr. Naser Khader har udtrykt en overvejelse om at pålægge de her godkendte trossamfund nogle retningslinjer, som vi ikke engang pålægger folkekirken.
For den enes vedkommende ville vi faktisk skulle lave lovgivningen om, hvis folkekirken skulle have mulighed for at vie homoseksuelle,
men ikke desto mindre kunne det være et krav til de godkendte trossamfund, at de skulle gøre det.
Det synes jeg godt nok er noget forvirrende signaler at sende.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-08:
Ordføreren forklarede, som jeg forstod det, at målgruppen var dem, der prædikede lovovertrædelser i trossamfundet.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, om det er en enkelt, der skal prædike den, eller om det er flere, og om ordføreren sidestiller det at prædike en lovovertrædelse med at begå en lovovertrædelse.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Ja, det sidste gør jo i hvert fald vores grundlov.
Hvis man ikke sidestiller dem, siger man - det har vi tradition for at sige - at det at opfordre andre til at begå en lovovertrædelse, og det vil jo sige at prædike en lovovertrædelse, er strafbart, og det skal det også være.
Ud over at det juridisk er strafbart, er det jo faktisk endnu mere farligt, end at enkeltmennesker begår en lovovertrædelse.
Endnu mere farligt er det jo, at en imam over for en helt fyldt moske i Allahs navn og med hele det religiøse udtræk opfordrer til, at man ikke alene bryder loven på enkelte punkter, men sætter sig fuldstændig ud over den.
Så man kunne sige, at der næsten burde være skærpet straf for at forkynde lovovertrædelser.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-08:
Det er netop der, hvor jeg så også er bekymret, for vi har jo et eksempel på en præst, Leif Bork Hansen, der begik en lovovertrædelse ved at skjule afviste asylansøgere.
Skal han skånes, fordi det her drejede sig om den danske folkekirke, som blev anerkendt før 1970?
Hvad skal der så træde ind her?
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Han skal overhovedet ikke skånes.
Må jeg i øvrigt fortælle fru Schack Elholm, at jeg har begået nøjagtig den samme lovovertrædelse i min tid som præst, idet jeg skjulte et barn, der af de sociale myndigheder var blevet fuldkommen vilkårligt tvangsfjernet.
Det endte da med, at vi fik barnet hjemgivet, men indtil da skjulte jeg det ulovligt i min præstegård.
Jeg blev trukket i retten for det, og jeg sagde i retten, at det havde jeg gjort med rigtig god samvittighed, men jeg mente faktisk også, at jeg skulle have min straf for det.
Sådan er det.
Men det vil Leif Bork Hansen ikke.
Han vil pive, og i øvrigt gik han ud og pralede med, at han havde skjult flygtninge derhjemme.
Det skal man ikke gøre.
Hvis man skjuler nogen, skal man lade være med at fortælle det vidt og bredt.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
I øvrigt blev Leif Bork Hansen straffet.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at forskellen mellem de anerkendte og godkendte trossamfund er, at hvis en folkekirkepræst i dag siger noget ulovligt, så kan vedkommende blive fyret, og man kan føre en sag mod ham gennem Kirkeministeriet, men hvis en imam siger noget ulovligt, så har trossamfundet mulighed for at skærme ham, uden at der er sanktioner over for det.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Jeg kan da principielt give hr. Naser Khader fuldstændig ret i, at sådan er det.
Så er der jo desværre det, at vi har nogle biskopper i den danske folkekirke, som er så konfliktsvage og uden nogen holdning overhovedet, at de jo aldrig nogen sinde griber ind over for de præster i folkekirken, der overskrider grænsen og misbruger deres prædikestol politisk.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-08:
Jeg skal, da vores ordfører, fru Karina Lorentzen, var nødt til at løbe af sted efter et fly,
fortælle SF's holdning til B 89.
Vi forstår i SF ikke helt formålet med det her lovforslag.
De kriterier findes jo allerede i forvejen.
Man skal bl.a. have vielsesritualer, en trosbekendelse, en organisation osv.
Så der er allerede i dag retningslinjer for, hvornår et trossamfund kan godkendes - og generelle retningslinjer.
Vi ser i SF faktisk gerne, at der bliver flere trossamfund, som kan godkendes, og at der arbejdes for en ligestilling af dem med folkekirken.
Med det her forslag vil det være forventeligt, at det i virkeligheden bliver sværere at få godkendt trossamfund.
Vi synes jo netop det modsatte.
Vi så gerne, at flere trossamfund end i dag kunne få lov til at udføre vielses- og dåbsritualer; det vil være ægte ligestilling.
Og når vi nu er i en situation, hvor det er muligt også at få et tilskud, bør alle - eller ingen - trossamfund have del i det.
Hvad er kriterierne for det?
Og er det et nødvendigt krav at stille?
De fleste religioner er universelle og vedrører ikke en bestemt nation eller har tilhørsforhold til en nation.
Det vil nærmest være at pådutte de forskellige trossamfund en eller anden form for nationalisme.
I SF kan vi ikke lide den mistænkeliggørelse af trossamfund, der ligger i forslaget.
Hvis det, forslagsstillerne er bekymrede for, er, om vi får godkendt trossamfund, der vil omstyrte samfundet i Danmark eller opfordre til vold, er der jo tale om kriminelle forhold, der kan straffes ved domstolene.
SF ser derfor dette forslag som unødvendigt og kan ikke støtte det.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det, der undrer mig ved SF's holdning, er, at man på det seneste har været benhård over for islamisterne, men at man ikke vil gøre noget ved det konkret.
Vi har nogle retningslinjer i dag.
Han vil gerne have, at Folketinget kommer med nogle klare retningslinjer.
Jeg forstår ikke, at man ikke kan støtte det, når formanden for et udvalg siger, at han gerne vil have nogle klare retningslinjer.
Hvad er der galt i det?
Hvorfor er det unødvendigt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-08:
Jeg vil fortælle, at det, der meget konkret står her, er, at der jo allerede er kriterier for godkendelse af trossamfund i dag, at man skal have vielsesritualer, trosbekendelse, en organisation osv.
Jeg håber, at spørgeren vil stille sig tilfreds med, at mit svar læner sig meget op ad ordførertalen.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det var virkelig en halalhippietale, ordføreren fra De Konservative kom med, og det undrede mig.
Jeg synes, at ordføreren skal forholde sig til det, der står i beslutningsforslaget, og ikke det, der er blevet sagt i andre debatter.
Det, jeg siger, er, at man kunne forestille sig, at man på sigt kunne tilføje flere elementer til retningslinjerne, men her og nu gælder det de retningslinjer, der er, og som skal opdateres.
Så kommenterer ordføreren det, jeg har sagt om sharia.
Ja, jeg vil holde fast i, at går man ind for sharia, for alle elementer i sharia, kan man ikke være demokrat.
Det vil jeg holde fast i.
Så vil jeg spørge ordføreren fra De Konservative, fru Charlotte Dyremose, hvorfor man har anerkendte, og hvorfor man har godkendte trossamfund.
Hvorfor er der denne forskel?