runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Det vil jeg gerne bekræfte: Det er lige præcis meget bredt politisk.
Det er en meget bred politisk alliance, der står bag ønsket om at nedlægge Ring 5 og transportkorridoren.
Jeg synes også, at det understreger, at vi er en meget bred politisk alliance bestående af Enhedslisten, De Radikale og Det Konservative Folkeparti, der står bag det her beslutningsforslag.
Så det er absolut ikke noget, der bunder i en grundlæggende modstand mod motorveje, men i et ønske om her og nu at få fjernet Ring 5, droppe den, og få ophævet arealreservationerne, efter at de har været her i så mange år.
Mange tak.
Det første, denne regering gjorde, da den kom til – en af de første ting i hvert fald – var at skrotte de danske klimamål.
Det skete, på trods af at der er et flertal i Folketinget, der står bag klimaloven og en målsætning på 40 pct.s CO2-reduktion i 2020.
De danske klimamål blev droppet meget kort tid inden det store og vigtige klimatopmøde i Paris, og det blev i den grad bemærket i hele verden.
Den gives til lande eller organisationer, der er med til at skade klimakampen og muligheden for at lande en ambitiøs aftale.
På trods af Danmarks lidt pjuskede og uheldige optræden ved klimatopmødet lykkedes det at indgå en global klimaaftale i lørdags.
Der er i aftalen langt til de ambitiøse mål og det, landene faktisk er parate til at levere.
Derfor er det bydende nødvendigt, at alle lande går hjem og skruer deres klimamål i vejret, især på mellemlang sigt.
Jeg har indkaldt til denne forespørgsel, fordi jeg mener, at vi i Folketinget er nødt til at have en drøftelse af, at vi har en regering, der sådan set handler i modstrid med, hvad et flertal i Folketinget ønsker, og som på den måde skader Danmarks internationale omdømme, anseelse og førerposition.
Jeg ser meget frem til debatten.
Jeg er enig i, at der er områder i det her land, hvor man selvfølgelig skal have en bil.
Jeg er enig i, at man kan være i en situation, hvor en bil er en god ting at have.
Men der er da ingen tvivl om, at med den fremtid, vi kigger ind i, med den grønne omstilling af transportsektoren er vi nødt til at sørge for, at den kollektive transport er attraktiv for langt flere mennesker.
Det er da åbenlyst.
Vi kan ikke plastre Danmark til med lige så mange elbiler, som vi i dag har benzin- og dieselbiler.
Der er mange forskellige ting, vi er nødt til at tage ind i overvejelserne her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo fair nok, at man har det som mål at gå til forhandlinger.
Jeg håber og tror, at vi kan lande det her med en fornuftig beretning i udvalget, og at vi kommer frem til noget, som de fleste af os, om ikke alle, kan se sig selv i.
Og så vil jeg bare bemærke, at det godt kan være, at man har en holdning om, at det kollektive altid er bedst.
Men det tillader jeg mig at sætte spørgsmålstegn ved, for derude, hvor der er langt mellem husene, er det altså nogle gange ikke særlig fornuftigt at satse massivt på kollektiv trafik.
Der er det godt med individuel transport, hvorimod at hvor der er stor befolkningstæthed, er den kollektive trafik jo knusende stærk.
Men som påpeget af hr. Morten Bødskov er der altså også der mennesker, der har brug for at køre rundt med deres børn og deres kommode og andre ting.
Den debat kan vi tage en anden gang, men en kvittering for, at man åbenbart er forhandlingsvillige fra forslagsstillernes side.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Vi er ikke imod biler.
Jeg har selv en elbil, som jeg er meget, meget glad for.
Der er meget stor forskel der.
Vi går meget gerne ind i at kigge på det analysearbejde, som transportministeren lægger op til, men jeg vil sige, at vi bliver ved med at holde fast i ønsket om, at Ring 5 skal fjernes, og at arealreservationerne skal ophæves.
Det er meget klart det, vi arbejder for.
Hvordan vi så kommer derhen, er vi åbne over for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Nu er det sådan i livet, at ofte er både-og bedre end enten-eller.
Både-og er godt, når vi taler transport.
Der håber jeg at vi er enige, selv om jeg godt kan høre, at det er lidt problematisk med bilerne og Enhedslisten, uagtet at bilerne bliver meget, meget grønne – helt grønne – inden for en overskuelig fremtid.
Jeg vil godt høre med hensyn til enten-eller, for det lyder, som om man holder meget fast i det her forslag, take it or leave it, det er enten-eller, og jeg vil derfor gerne spørge ordføreren for forslagsstillerne: Er man indstillet på en forhandling i udvalget, så vi kan lande det her i en beretning på tværs af partierne, altså få et resultatet ud af det, eller holder man meget stærkt fast i forslaget, som det ligger her, og så kører det til afstemning?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er det, det handler om.
Det handler om at give folk et reelt alternativ til bilen.
For vi må jo erkende, at den kollektive transport i dag ikke altid er et valg for alle mennesker, og det, der jo lige præcis er opgaven for os fremadrettet, er at sikre, at flere mennesker kan vælge en kollektiv transport, som er attraktiv, som er punktlig, og som er behagelig at bruge.
Her og nu kunne man f.eks. starte med at få en kystbane, der fungerer bedre; at udbygge med letbaner, også med letbaner, der går på tværs; at forbedre S-togene.
Så der er en hel masse forskellige ting, vi kunne gøre for at gøre den kollektive transport langt mere attraktiv, langt mere brugbar og dermed løse trængslen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Det er vi i SF helt enige i.
Der er noget, jeg er lidt nysgerrig efter at vide.
Når vi kigger på Dansk Industris tal, ser vi, at trængslen til København koster Danmark ca. 10 mia. kr. i vækst om året.
Altså det, at folk sidder i kø ind ad indfaldsvejene, som f.eks. kan være Hillerødgade og Lyngbyvej, er det ikke, fordi vi hovedsagelig har behov for at udbygge den kollektive trafik?
For de borgere, der sidder i kø på Sallingvej og andre veje, kan jo ikke køre i flere etager ind til København, og de kan sådan set heller ikke bevæge sig rundt i ringen, eftersom deres ærinde er at komme ind i København.
Så hvis vi skal gøre noget ved vækstpotentialet, handler det så i virkeligheden ikke om at udbygge den kollektive trafik?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg kan høre på ordføreren, at økonomi vægter højt, måske højere end miljø, og jeg vil godt spørge ordføreren, om han er bekendt med, at hvis man skal lave en udbygning af elproduktionskapaciteten i Danmark, er udbygningen med landvindmøller sådan set den billigste måde at øge produktionen af el i Danmark på.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Det er jeg bekendt med, hvis man måler i pris pr. produceret kilowatt-time.
Der er så bare den ulempe ved landvindmøller, at de jo så ikke lige virker altid, og nogle gange virker de også på uhensigtsmæssige tidspunkter, så derfor er man nødt til at have en backupkapacitet.
Det er jo det, der gør, at el fra landvind måske ikke er så billig alligevel, fordi man netop skal have dobbeltkapacitet til at dække ind, når vinden ikke blæser.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
EUDP-midlerne bliver jo i den grad også blandet med private investeringer, og så er det fint, at ordføreren kan pege på et lille konkret projekt, man har valgt at satse på, men det ændrer jo ikke på, at man har lagt op til at mere end halvere EUDP-midlerne.
Det lykkedes os Konservative at få tilført lidt flere midler, så man vist med nød og næppe undgik halveringen.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Vi har i regeringen lavet nogle nødvendige prioriteringer, og det er jo ikke alle prioriteringer, som vi har været lige glade for at lave, men de har været nødvendige.
Når man så taler konkret om energiforskning, vil jeg sige, at vi også har bortprioriteret noget energiforskning, men til gengæld har vi så opprioriteret anden energiforskning.
F.eks. er vi gået ind i »Mission Innovation«, som jo kommer til at betyde, at vi kommer til at bruge flere midler på energiforskning, end Danmark nogen sinde har gjort tidligere.
Det er mere intelligent udnyttelse af midlerne.
Det er noget, som betyder, at vi lige pludselig også får det gearet med private midler.
Det er en måde at bruge vores midler mere smart på, fordi vi kommer i et eksklusivt selskab med nogle af verdens største økonomier, hvilket jo altså gør, at vi også får nogle eksklusive aftaler rent erhvervsmæssigt, og det er vigtigt for regeringen, at den energiforskning, der bliver foretaget, kan udmønte sig i forretning.
Så jeg er sådan set enig med De Konservative og ordføreren i, at det er vigtigt, at vi bruger midler på energiforskning.
Og det, der glæder mig mest, er, at vi nu bruger dem på en endnu mere intelligent måde, og at vi endda har lavet en aftale, som gør, at vi kommer til at bruge endnu flere midler, end vi nogen sinde før har gjort i Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Nu er ordføreren og ordførerens parti ligesom mit eget parti selvfølgelig optaget af, at den grønne omstilling, der skal ske, skal ske på en omkostningseffektiv måde, og det kræver jo blandt andet, at vi får udviklet nye teknologier hele tiden.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren, hvorfor hans parti præsenterede et finanslovsforslag, som lagde op til så kraftige besparelser på EUDP'en.
Vi Konservative gjorde, hvad vi kunne for at få det droslet ned, men havde jo – må man ærligt sige – ikke den store succes med det.
Så hvis vi skal sikre den rette teknologiudvikling, er det så ikke en forkert vej for Danmark at gå at skære på energiforskningen?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Så den linje, vi har lagt, har Dansk Industri f.eks. meldt ud at de bifalder.
Om de så direkte vil skrive under på noget, som er det, hr. Andreas Steenberg spørger om, må man spørge dem om.
Men de har i hvert fald sagt, at det er en linje, de er glade for.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Jeg vil takke hr. Thomas Danielsen for at gøre mig til minister, bare sådan lige i et halvt sekund.
Tak for det.
Men hr. Thomas Danielsen svarede ikke på mit spørgsmål.
Venstre skabte maksimal usikkerhed omkring energiaftalen for halvandet år siden; det skaber ikke sikkerhed.
Der er ingen, der ved, hvad det er for nogle rammer, man skal investere ud fra, fordi der netop ikke er sat nogen mål.
Så kan hr. Thomas Danielsen sige, om der er nogen – Dansk Energi, Dansk Fjernvarme, Foreningen Danske Kraftvarmeværker – der mener, at der er et sikkert investeringsklima i øjeblikket?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Det, som jeg sagde, var, at det ikke er hensigtsmæssigt at have hovedløse hovsadelmål, altså f.eks. fra ordførerens kollega – måske den kommende minister, men altså ordførerens foregående ministerkollega – som kom med det ene hovsamål efter det andet om, hvor meget vi skulle udbygge med havvind, hvornår vi skulle udfase kul, og hvornår vi skulle udfase gas.
Det resulterer i et usikkert investeringsklima, og derfor bifalder vi i Venstre, at man laver en langsigtet planlægning på tværs af alle Folketingets partier i energiforligskredsen, og at vi er loyale over for det, for det er det, der sikrer et stærkt og godt investeringsklima i Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Jeg bed mærke i, at hr. Thomas Danielsen sagde, at det at have mål skabte et usikkert investeringsklima.
Mener hr. Thomas Danielsen, at der er et sikkert investeringsklima for energibranchen lige i øjeblikket, og hvilken interesseorganisation vil skrive under på det?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Altså, jeg bliver nødt til at sige, at det ikke er sådan et lille projekt, regeringen er gået ind i, men jeg vil meget gerne fremsende noget materiale om det.
Det er et projekt, som gør, at vi kommer til at investere massivt i energiforskning, og som fordobler vores investeringer; det gør, at vi får mere ud af pengene, og det gør, at vi kommer ind i et eksklusivt selskab af nogle af verdens største økonomier.
Så det er bestemt en mere hensigtsmæssig måde at bruge vores energiforskning på.
Og jeg vil meget gerne sætte mig sammen med ordføreren for lige at præsentere, hvad det helt konkret går ud på, hvis det skulle være gået ordførerens næse forbi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Man skulle jo næsten ikke tro, at Venstre og Konservative sammen havde stemt for et finanslovsforslag tidligere på dagen, hvor man havde råd til at fastfryse grundskylden og dermed bruge 755 mio. kr., og hvor man havde råd til dyre biler for 360 mio. kr., samtidig med at man så skar ned på de store varmepumper, afskaffede geotermi i den fremadrettede energipolitik og skar ned på en lang række grønne områder.
Det var en klar prioritering.
Jeg hørte, at ordføreren nævnte, at ordføreren gerne ville sikre et godt investeringsklima.
Jeg synes ikke, at det, at man går ind her og mere end halverer EUDP-midlerne, trækker i den retning.
Når man læser afrapporteringen over EUDP-midlerne, er der al mulig grund til, at man ikke skulle have sparet på det område.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at man kunne have fået mere ud af at have et højere niveau på EUDP-midler, så man dermed kunne understøtte den eksport fra Danmark af energiteknologi på 75 mia. kr.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Vi er førende på det her område og skal også fortsat være det.
Det, som Venstre foreslår, er, at vi laver målsætninger og politiske aftaler i energiforligskredsen, og der er det bare, jeg siger, at vi finder det mere brugbart, at man laver politiske aftaler i energiforligskredsen og sikrer brede aftaler og så fortæller konkret, hvad det er, man vil gøre, og prioriterer pengene dertil også, for målsætninger er sådan lidt fluffy.
Som sagt kan det jo både være på grund af, at man har haft øget anvendelse af biomasse, men det kan også være, det er, fordi man har haft en nedgang på grund af finanskrise, eller hvad ved jeg, at man lige pludselig når nogle målsætninger.
Derfor er vores appel, at vi laver fælles målsætninger i hele energiforligskredsen, sådan at vi i Danmark står skulder ved skulder.
Det er vores førsteprioritet.
Og så skal vi ellers gå ind og pege konkret på, hvad det er, vi vil.
Det er det, vi vil prioritere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren bliver så vred på oppositionen, når oppositionen siger, at regeringen går tilbage på de klimamål, vi har fremlagt.
Det er jo ikke oppositionen, der har gjort, at resten af verden har opdaget det.
Så vidt jeg ved, var Fossil of the Day givet, før jeg overhovedet var rejst til Paris, så jeg tror, resten af verden faktisk for længst har opdaget det.
Så må hr. Thomas Danielsen begynde at skælde ud på nogle andre, måske på sin egen regering, for hvis man ikke ville have haft Fossil of the Day, skulle man nok have handlet.
Ordføreren siger også, det er vigtigt med et godt investeringsklima, og der siger han så, at erhvervslivet roser den her regering.
Så vil jeg bare minde ordføreren om Jyllands-Posten den 14. december, hvor Dansk Energi er ude at sige: »Klimaaftalen i Paris giver ikke mening, hvis de danske politikere ikke begynder at arbejde på at gøre den grønne omstilling mere attraktiv.« Er det Dansk Energi, der har misforstået noget, eller hvad er det?
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Det får os jo desværre kun et stykke ad vejen, for det er jo rigtigt, at på de ikkekvotebelagte sektorer kommer EU jo til at give os et mål.
Vi kan jo ikke sigte efter de 40 pct., for det når EU først i 2030, og jeg går ud fra, at Venstre mener, at vi trods alt skal have rundet de 40 pct. inden da.
Jeg vil nok hævde, at det er lidt dårligt at være gennemsnitlig i EU.
Jeg kender ikke så mange kinesiske virksomhedsledere, som ringer til gennemsnittet for at få en grøn løsning.
Men det er lidt svært at konkretisere, hvad det med EU-målet i Venstres optik betyder, og det er det, jeg prøver at blive lidt klogere på.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Den socialdemokratiske ordfører misforstod det, hvis det var det, ordføreren forstod.
Det var det, jeg sagde.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg noterer mig, at Venstres ordfører siger, at vi skal have langsigtede mål, og at vi skal have EU-målet.
Mit spørgsmål er bare: Hvad er det?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
I forhold til omdømme skammer jeg mig ufattelig meget over oppositionen – det må jeg indrømme.
Jeg er flov over, at vi har en opposition, der rejser rundt og forpester den gode klimapolitik og den førerposition, vi har i Danmark.
Nu sad jeg selv som næstformand for Klima-og Energiudvalget i sidste periode.
Jeg var bestemt ikke altid enig med SF's Steen Gade eller den radikale minister på området, men jeg rendte ikke rundt i udlandet og udstillede den nationale uenighed, der var, for at score nogle billige point herhjemme.
Jeg må indrømme, at jeg er meget flov over den måde, som oppositionen har udstillet ministre på osv.
Vi hører også, at Maria Reumert Gjerding siger, at ministeren var flosset i kanten osv., til trods for at vi lige har haft en minister, som til COP20 ikke havde nogle af de her store møder eller var formand for de her store grupper, som man ellers taler så vældig meget om, og endda rejste hjem fra COP'en, inden den var afsluttet, altså før tid.
Jeg forstår ikke, at man har så travlt med at tilsværte den nuværende regering, på grund af at vi er uenige om nogle små bagateller herhjemme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jamen alt det der med, om kassen var tom, er jo noget værre noget, fordi man jo samtidig har kunnet konstatere, at man var hurtig til at gå ud at forlænge en boligjobordning, som nu kommer til at koste 400 mio. kr. næste år og 400 millioner året efter.
Så der er jo sådan set penge nok, hvis viljen er der.
Jeg synes ikke, at de argumenter overhovedet hænger sammen.
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at vi har haft den her debat, og at Venstre har været medvirkende til at stille Danmarks grønne omdømme i så dårligt lys.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det havde været bedre at holde fast i 40-procent-CO2-målsætningen.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Som jeg sagde til den foregående ordfører, er det jo ikke alle de her omprioriteringer, vi har lavet.
Da vi overtog regeringsmagten, måtte vi jo bare erkende, at kassen ikke hang sammen, og derfor lavede vi nogle hårde prioriteringer.
Det gjorde vi også inden for det her område.
Men det, jeg så også samtidig fik sagt, var, at det glæder mig, at vi nu har fået prioriteret endnu flere midler til området på en mere intelligent måde, så vi kommer i det her eksklusive selskab med nogle af verdens største økonomier, fordi vi gerne vil, at vores forskning bliver omsat til business.
Det er korrekt, at vi har udfordringer i forhold til transport og landbrug, og derfor vil jeg sige, at ja, vi skal også langsigtet gøre noget ved det.
Det er jo derfor, vi også skal have en drøftelse af det i Folketinget, altså om, hvad vi vil gøre for den ikkekvotebelagte sektor, sådan at vi kan få taget nogle initiativer, som kan håndtere det på en eller anden vis.
Men det, vi bare skal være enige om, når nu vi skal diskutere det fra 2020, er, at det har en pris.
Og derfor har jeg bemærket og noteret mig, at der er mange, der har travlt med at sige, at man bare kan sende regningen til landbruget, eller at man bare kan hæve skatterne.
Det er der, vi har nogle forskellige politiske ideologier.
Men der er altså også noget praksis i det.
Der er dels den politiske ideologi i Venstre om, at vi ikke ønsker at hæve skatterne – det kan man være enig eller uenig i – dels har vi i forhold til landbruget en situation, som er, at dansk landbrug står i en historisk stor krise.
Og derfor er det jo fint nok, hvis man politisk mener, at vi skal sende regningen til landbruget, og så må de finansiere det, men problemet er, at vi ikke kan sende en regning til nogen, der ikke kan betale den.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Det var måske lidt det, jeg ledte efter, for man har i Dansk Folkeparti meget travlt med at sige, at det, at vi er ved at integrere vindkraften, er meget, meget dyrt.
Men nu forstår jeg så, at selvforsyning forstås sådan, at man godt kan importere fra nogle lande, hvis bare de er søde og venlige, som jeg forstod at Sverige f.eks. er.
Jeg må bare sige, at jeg ikke synes, det er en helt optimal og seriøs måde at diskutere energipolitik på, hvis man kommer med et par overskrifter, som man synes lyder godt, som f.eks. »billigt og selvforsynende«, men i øvrigt ikke går ned i materien, med hensyn til hvordan det så skal gøres.
Det, der jo er erfaringen i alle de lande, som skal sørge for at være selvforsynende, er, at de bliver nødt til at have en alt for stor overkapacitet til at stå og vente på, at der bliver brug for den, og det er i hvert fald heller ikke økonomisk rentabelt.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Der findes jo mange lande, som har en stor energiforsyning, og som også har en billig energiforsyning indenlands, så det tror jeg da ikke at vi behøver at lede længe efter.
Det, som jeg mener med selvforsyning, er, at jeg synes, det er vigtigt, at vi har en selvforsyning, som gør, at vi ikke er afhængige af at importere energi fra andre lande.
Her tænker jeg primært på lande, som måske ikke altid er os venligt stemt.
Vi har dårlige erfaringer med at være afhængige af olie fra Mellemøsten, og der er også andre lande, som har dårlige erfaringer med at være afhængige af gas fra Rusland, så den situation skal vi helst ikke komme i.
Det er derfor, vi i Dansk Folkeparti lægger vægt på, at vi har en høj grad af selvforsyning i Danmark, så vi i hvert fald ikke behøver at importere fra lande med ustabile regimer.
Vi har ikke noget problem med at skulle importere energi fra f.eks. Sverige eller Tyskland eller andre venligsindede lande, men selvforsyning er vigtigt, og det kan også godt have en pris – det er rigtigt.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Man fornemmer også på vedtagelsesteksten, som lige blev oplæst, at miljøet og ansvaret for fremtiden ikke fylder så meget, kan man sige, men at økonomi og det med selvforsyning fylder meget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren kan nævne et eksempel på et land, hvor man har fået billig energiforsyning ved at gøre det selvforsynende, altså om ordføreren kender et eksempel på et land, hvor det faktisk har været økonomisk fordelagtigt at være selvforsynende.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Nej, men det var sådan set også min pointe i det, jeg svarede en af de foregående spørgere, at vindenergi ikke nødvendigvis er så billig.
Selv om den måske er billig på den enkelte kilowatt-time, der produceres, er den måske ikke så billig, fordi man skal have noget andet kapacitet ved siden af, som skal stå klar, når vinden ikke blæser.
Hr. Jens Joel forestiller sig måske, at når danske vindmøller ikke snurrer rundt, på grund af at det er vindstille, så køber vi bare noget strøm fra Sverige og Tyskland.
Det er da også meget godt, hvis vi kan det.
Men i takt med at de to lande også bygger flere og flere vindmøller og er mere og mere afhængige af vindmøllestrøm, bringer vi os i en sårbar position, for det kan også være, at deres vindmøller står stille på grund af manglende vind.
Så vindmøllestrøm er ikke altid det billigste, fordi man også skal have noget andet kapacitet stående, til når det ikke er blæsevejr.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jamen jeg bliver jo glad, når jeg hører den tale, der er herinde.
Det er såmænd kun, tror jeg, den erfaring, jeg har efter at have fået lov at være herinde i 21 år, der gør, at jeg ved, at man også skal lytte sådan lidt mellem linjerne.
For jeg tror, at det her jo også handler lidt om, i hvor høj grad man i grunden har lyst til f.eks. at have motorveje, i hvor høj grad man har lyst til den planlægning og den udvikling, der sker nogle steder.
Så jeg tror, det er mere sammenkoblet, og nu laver vi så forhåbentlig en undersøgelse, som kortlægger det hele, og så er vi klar.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Så det skal jeg hverken kunne sige fra eller til over for, og jeg vil selvfølgelig heller ikke afsløre, hvad Dansk Folkepartis forhandlingsudgangspunkt er.
Men vi går til forhandlinger med det formål at skabe de bedst mulige resultater set i et samfundsperspektiv, så det er det, der er formålet.
Det kan jeg godt sige.