René Christensen (DF), 2010-04-19:
Jeg ved godt, hvordan det fungerer på området i forhold til de private; der er det nogle ældre borgere, som bevidst har valgt, at de vil have en anden til at udføre det, de er visiteret til at få, altså en privat.
Det er borgere, der aktivt har truffet en beslutning, og som nøjagtig ved, hvad de vil have.
Vi har rigtig mange ældre, som godt kunne have behov for at få en bedre ældrepleje, men som måske ikke selv er klar over, lige nøjagtig hvordan det skal foregå, og så vil det tit og ofte være pårørende eller andre, som går ind og overtager den her beslutning og siger: Vi ønsker at tilkøbe en ekstra ydelse til et familiemedlem.
Og så kommer der nogen udefra, der ligesom skal holde øje med, hvordan det kommer til at fungere i forhold til den kommunale ydelse, som man har krav på, og det, man har tilkøbt.
Der tror jeg man kan komme ud i nogle komplikationer i forhold til den kommunale medarbejder.
Det kan jo umiddelbart godt lyde sådan attraktivt, hvis man som en ældre borger har mulighed for og økonomi til at købe noget ekstra og så også kan købe det hos den leverandør, man har i forvejen, altså kommunen.
Så kan det være en god idé.
Hvis man så skal tage de negative briller på, kan man spørge: Hvordan kan man bruge det her negativt?
Jeg tror, at det er en lidt farlig vej at gå at tage nogle ydelser, som borgerne reelt har krav på, og lave dem om til nogle, som de kan købe ekstra af.
Det gælder både i forhold til den ældre og personalet og i forhold til den måde, som kommunen i dag visiterer på.
I dag er der jo tidsregistrering og andet.
Jeg har tidligere hørt både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti stå og tordne heroppefra
, at den her tidsregistrering er irriterende, og det kan man ikke være bekendt over for dem, der er ansat i sektoren.
Hvis vi nu med det her får det sådan, at det er den samme medarbejder, der skal give en ydelse, som er kommunalt betalt, og give en ydelse, der er borgerbetalt, og ydelserne faktisk ligner hinanden, hvordan skal det så registreres?
Borgeren er blevet visiteret til 15 minutters rengøring, men vil gerne købe ekstra, f.eks. yderligere 15 minutter,
hvordan skal det registreres?
Hvornår starter de 15 minutter, som man selv skal betale for, hvis der nu er mere beskidt end det, der faktisk er visiteret tid til, så det vil tage 20 minutter, så får man måske kun for 10 minutter, men betaler for 15 minutter?
Her kunne man godt forestille sig, at de kunne gå ud og begynde at skære ned på nogle områder, hvor borgerne har mulighed for at købe til.
De kunne skære på rengøringen, så det kun blev hver tredje uge, fordi de er så billige, at det ikke er ret mange penge, borgeren skal give for at få en ekstra rengøring, og de har jo mulighed for, at borgerne kan tilkøbe det.
Selv om forslaget godt kan lyde attraktivt, fordi borgerne kan købe en ekstra ydelse, når borgerne har mulighed for det, og fordi det er den samme person, der gør det, så tror jeg, at man med hensyn til, hvad der er en kommunal kerneydelse, og hvad det er for en ydelse, som borgeren ønsker at tilkøbe ekstra, kommer til at blande tingene sammen.
Der er mange kommuner, der ønsker det her, men det kunne være lidt sjovt at finde ud af, hvad bevæggrunden er til, at kommunerne ønsker det, om det er, fordi man gerne vil gøre noget for borgeren, eller om det er, fordi det måske ikke gør så ondt at skære nogle steder, fordi borgerne så kan tilkøbe ekstra.
Der bliver jo her lagt op til, at når regeringen skal forhandle med kommunerne, skal man tage det med ind.
Det synes jeg da er en oplagt mulighed for at få stillet de her spørgsmål om, hvordan man rent administrativt vil gøre det her.
Med de begrundelser kan vi ikke støtte det forslag, der ligger her, for vi synes, at det er en lidt farlig vej at begynde på.
Om det kan løses bedre i fremtiden, skal jeg lade være usagt, men sådan som det ligger nu, synes vi altså, at det er en farlig vej at betræde.