runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Nu hvor den konservative ordfører vedbliver med overlærerfaconen og vi alle sammen skal have en opsang for at være negative, vil jeg sige, at jeg synes, det måske er lidt som at smide koldt vand i hovedet på arbejdsmarkedets parter, der jo har gjort sig store anstrengelser for at sætte sig ind i det her lovforslag og komme med høringssvar.
Der vil jeg så bare spørge hr. Knud Kristensen generelt: Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at det er en fordel for beskæftigelsesindsatsen i Danmark, at både arbejdsgiverforeninger og lønmodtagerforeninger bakker op om reformer eller i det mindste er inddraget i reformer, eller er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at det er ligegyldigt, hvad arbejdsmarkedets parter siger?
Er det fløjtende ligegyldigt for beskæftigelsespolitikken i Danmark, om man har arbejdsmarkedets parter med sig, eller om man har dem imod sig?
Jeg siger ikke, at arbejdsmarkedets parter skal bestemme alting, jeg siger bare, at man ikke engang har inddraget dem i denne proces.
Der vil jeg bare spørge: Er det stilen fremover i den konservative beskæftigelsespolitik, at arbejdsmarkedets parter kan gå fløjten?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Nej, det er bestemt ikke ligegyldigt, for arbejdsmarkedets parter er netop dem, vi arbejder sammen med, det er dem, vi hører på, og det er dem, som har indflydelse på mange forskellige ting.
Men det er jo sådan, at det er vi politikere, der træffer de overordnede beslutninger, og det er vi politikere, der netop gennemfører lovgivning.
Nu har jeg et par gange hørt her fra talerstolen, at hr. Bjarne Laustsen har sagt, at det var ham, der foreslog, at der skulle være en høring, og så kunne det nok være, at vi fulgte efter.
Det er jo netop, fordi vi har lyttet til det, som arbejdsmarkedets parter gerne ville, og det var ligesom at evaluere og forklare, hvad der var udsigt til her.
Jeg synes, at vi har lyttet til det.
Vi har fået masser af materiale fra arbejdsgiverforeningerne, og vi har besluttet, at det er nu, vi gennemfører lovgivningen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Normalt er jeg også meget glad for, at hr. Knud Kristensen går på talerstolen.
Men det er længe siden, jeg har hørt så meget sludder og vrøvl på så kort tid.
Vi ved altså fra hr. Knud Kristensen, at man taler noget ned.
For et stykke tid siden havde hr. Knud Kristensen fået et læserbrev bragt om, at der virkelig skulle gøres noget på byggeområdet, der skulle virkelig sættes initiativer i gang.
Og vi stod herinde og sagde: Det har vi sagt længe.
Regeringen sagde: Nej, det er ikke nødvendigt, der skal overhovedet ikke gøres noget.
Vi har rost den pakke på 1,5 mia. kr., alle Folketingets partier har stemt for den, men det er vel da fornuftigt nok, at vi diskuterer, hvilke formål pengene skal gå til.
Jeg vil sige til hr. Knud Kristensen, at det har vi tilladt os.
Vi er ikke sådan et mig alene vide-parti, vi vil gerne have en diskussion om, hvor man får mest for pengene.
Sådan er det også i forbindelse med det her lovforslag.
Når hr. Knud Kristensen siger, at det er ærgerligt, at vi taler det her ned, vil jeg spørge: Er det ærgerligt, at Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri har tilladt sig at sige, at det er uhensigtsmæssigt at komme med det her i en tid, hvor ledigheden stiger?
Er det ærgerligt, at de bruger deres demokratiske ret til at gøre opmærksom på åbenlyse fejl?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg synes, at det er rimeligt, at vi netop får nogle argumenter fra organisationerne.
Det synes jeg er helt i orden, og det respekterer jeg meget, og det har vi selv efterspurgt.
Og ved høringen, som hr. Bjarne Laustsen selv var med til, fremførte de også deres synspunkter.
Det er fair nok.
Vi har vurderet, at lovforslaget har den udstrækning, det skal have
det er passende - og at det er det rette tidspunkt at fremsætte det på.
Med hensyn til hvor meget sludder og vrøvl hr. Bjarne Laustsen har hørt her fra talerstolen, vil jeg sige, at jeg har lagt øre til, at hr. Bjarne Laustsen har stået her to gange i dag og brugt sin fulde taletid, og der har virkelig været tale om lige så meget sludder og vrøvl.
Men jeg vil gerne understrege, at det, som organisationerne har fremført, har vi taget til efterretning, det har vi lyttet til, og det har vi lagt ind i de betingelser, som man netop diskuterer her.
Men om vi gennemfører lovforslaget nu, eller vi gør det i 2010, er der den samme præmis for det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Hvis det er sådan, at jeg har sagt noget sludder og vrøvl, er hr. Knud Kristensen velkommen til at gendrive bare et af synspunkterne.
Men det, der er problemet her, er, at hr. Knud Kristensen har indrømmet i dag, at han ikke har haft for fem flade øre indflydelse på den her politik.
Det er noget, der aftalt en sen nattetime i Beskæftigelsesministeriet eller i Finansministeriet, og det har man så fået Dansk Folkeparti til at sige ja til.
Det, man var blevet lovet, var, at der ville være en evaluering i år 2010, og at man på den baggrund ville vurdere, om indsatsen skulle kommunaliseres.
Hvad var det for nogle saglige begrundelser, der lå til grund for det her?
Ikke nogen som helst.
Og det er derfor, hovedorganisationerne rejser sig - den ene efter den anden - og siger: Det her er ganske uhensigtsmæssigt at komme med.
Så har vi tilladt os at påpege en lang række ting.
Der er it, der ikke er afklaret; der er økonomi i årene fremover, der ikke er afklaret; der er det med tvungen udlicitering, der ikke er afklaret.
Der er en lang række punkter, som er uafklarede, og som er ganske uhensigtsmæssige.
Det synes jeg hr. Knud Kristensen skulle bruge tid på at forklare, nemlig: Hvorfor har man skruet noget så tosset sammen?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg tager spørgsmålene, som de kommer, men det er sådan, at jeg knap nok kan nå at svare på dem alle.
Men en af de ting, hr. Bjarne Laustsen sagde her fra talerstolen, var netop, at den socialdemokratiske regering overtog et fallitbo efter Schlüterregeringen.
Så kan man bare spørge: Hvad var det, Schlüterregeringen overtog på daværende tidspunkt?
Det tror jeg var noget, der var værre end det, hr. Bjarne Laustsen præcis henviser til.
Der var netop tale om en socialdemokratisk statsminister, der smed håndklædet i ringen.
Med hensyn til min indflydelse vil jeg sige, at min indflydelse på det her lovforslag har været ganske fortrinlig.
Vi har holdt en række møder, der har været en hel del spørgsmål, der har været samråd osv. om det.
Og der har min indflydelse talt på lige fod med de øvriges, vi har netop arbejdet sammen om det her lovforslag.
Om det at det blev besluttet i Finansministeriet 1 år før en evaluering af det, vi skulle have evalueret, vil jeg sige, at jeg tror, at tidspunktet er rigtigt.
Og det arbejde, der er lavet her, er grundlæggende i orden, og det har ministeren redegjort for.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Jeg vil håbe, at ministeren kan kaste lidt lys over det her med overgangsordningen, hvor man altså helt frem til 2012 stiller de forsikrede ledige ringere end kontanthjælpsmodtagerne i forhold til den indsats, som kommunerne er forpligtet til at gøre for dem.
Det er jo det, der har fået vismand Michael Rosholm, som altså hverken repræsenterer arbejdsgiverne eller lønmodtagerne, men er helt uafhængig, til at sige, at politikerne simpelt hen har taget en forkert beslutning.
Jeg synes altså, at vi har brug for at vide, hvad motivationen er til en overgangsordning på et tidspunkt, hvor vi har udsigt til en kraftig stigning i antallet af forsikrede ledige.
Hvad er motivationen for, at man har valgt at lave en overgangsordning, hvor kommunerne helt åbenlyst har et økonomisk incitament til at prioritere kontanthjælpsmodtagerne højere end de forsikrede ledige?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg ved ikke, hvor de stammer fra.
Det er ikke nogen tal, jeg har set, men det er ikke min opfattelse, at det her lovforslag vil medføre flere ledige.
Tværtimod vil det medføre, at der sker en øget indsats for at få ledige i beskæftigelse.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Tak, hr. formand.
Jamen det er selvfølgelig helt o.k., at Dansk Folkepartis ordfører ikke kender de tal, men i Børsen i går var der bl.a. citeret et regneeksempel fra Dansk Arbejdsgiverforening, hvor man siger, at på baggrund af tidligere erfaring vil det her rent faktisk føre til en varig stigning i ledigheden på 6.500 personer, og man kan jo ikke beskylde Dansk Arbejdsgiverforening for at være et kernerødt sammenrend, der forsøger at underminere regeringen.
Så det er altså Dansk Arbejdsgiverforening, der siger, at det her vil betyde 6.500 flere varigt ledige.
Hvordan kan Dansk Folkeparti stå her i Folketingssalen med vidt åbne øjne og rent faktisk sende 6.500 mennesker ekstra ud i ledighed?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg må jo med skam indrømme, at jeg ikke har læst Børsen i går, og hvor de får det tal fra, at det her skulle give 6.500 flere ledige, ved jeg simpelt hen ikke.
Hr. Torben Hansen må spørge Dansk Arbejdsgiverforening om, hvorfor de vurderer, at det her giver flere ledige.
Det kan godt være, at det er en fejl, at jeg ikke læser alle aviser.
Man læser mange aviser herinde i Folketinget, men det er ikke altid, man når at læse dem alle sammen.
Jeg må med skam sige, at hvis det har hold i virkeligheden, er jeg egentlig rystet over, at Dansk Arbejdsgiverforening kan sige, at en ekstra indsats for at skaffe arbejdskraft til arbejdsgiverne skulle medføre, at der kom flere ledige, og så tror jeg nok, at jeg vil sige, at Dansk Arbejdsgiverforening er lidt på vildspor.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
L 184 er forslag til lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring samt lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.
Med det lovforslag udmøntes en del af det samlede lovprogram om det enstrengede kommunale beskæftigelsessystem.
Det er en aftale, som blev indgået i forbindelse med finansloven 2009.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med lovforslag nr. L 185, som vi behandler sammen med, og som omhandler ansvaret for styring af den aktive beskæftigelsesindsats.
Sammenlægningen er en naturlig følge af, at vi gennemfører det enstrengede beskæftigelsessystem, som har til formål at sikre større sammenhæng i beskæftigelsessystemet i forhold til ydelser og indsats over for såvel forsikrede som ikkeforsikrede.
Lovforslaget giver også kommunerne opgaven med finansiering af udgifterne til arbejdsløshedsdagpenge og udgifter til aktivering af forsikrede ledige.
Kommunerne får herved et godt incitament til at få de forsikrede ledige i beskæftigelse, og samtidig vil den kommunale bæredygtighed i det kommunale beskæftigelsessystem blive sikret.
I forbindelse med den kommunale finansiering foreslås aktiveringsydelsen afskaffet, og muligheden for 14-dages-udbetalinger af dagpenge afskaffes.
Forslaget om kommunal finansiering af udgifterne til dagpenge og aktivering af forsikrede ledige er økonomisk neutralt for stat og kommune.
De samlede kommunale udgifter kompenseres via en særlig tilskudsordning på beskæftigelsesområdet.
I forbindelse med L 185, lov om ændring af lov om ansvaret for styringen af den aktive beskæftigelsesindsats, vil jeg sige, at forenklingen ved at sammenlægge den statslige og kommunale beskæftigelsesindsats i 91 jobcentre betyder, at der efterfølgende kun er et politisk system og et administrativt system i hver af landets jobcentre.
Et enstrenget kommunalt system vil gøre det muligt at sætte større fokus på ressourcerne og beskæftigelsesindsatsen.
Det vil samtidig gøre det lettere for kommunalbestyrelser og jobcentre at planlægge og udføre en sammenhængende, målrettet beskæftigelsesindsats for borgere og virksomheder.
Systemet vil fortsat have et statsligt niveau med en central myndighed og fire regionale
enheder, der varetager overvågningen samt styringen af det lokale niveau, som det er i dag.
Kommunerne overtager opgaven pr. 1. august 2009, og den 1. januar 2010 medfølger også økonomien som udgifter til aktivering af forsikrede ledige.
De ledige bevarer deres nuværende rettigheder og pligter.
Set under ét er lovforslaget udgiftsneutralt såvel for stat som for kommune.
Staten finansierer fuldt ud udgifterne til indsatsen for de forsikrede ledige.
Lovforslaget indebærer rent økonomisk en mindre udgift på 2 mia. kr. for staten og en merudgift på 2 mia. kr. for kommunerne.
Kommunernes merudgift kompenseres i en særlig tilskudsordning på beskæftigelsesområdet.
De øvrige udgifter ved overtagelse af jobcenterfunktionen kompenseres via det almindelige tilskuds- og udligningssystem.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg vil sige tak til hr. Knud Kristensen for ordførertalen.
Jeg vil gerne spørge, hvilken indflydelse hr. Knud Kristensen har haft på selve den politiske aftale.
Jeg har forstået, at De Konservative altid har været imod og også altid har bakket op om Dansk Arbejdsgiverforening, som var imod at lave en kommunalisering af det her.
Jeg må jo så konkludere, at hr. Knud Kristensen ingen indflydelse har haft på det.
Det er sådan, at det kun er i 2010, man forsøger at give kommunen en 100-procents-garanti.
Så jeg vil gerne spørge - fordi jeg ved, at det ligger hr. Knud Kristensen meget på sinde - om arbejdsmarkedet kan få den fornødne arbejdskraft, når der er brug for den, og det vil sige, at der sker en opkvalificering.
Tror hr. Knud Kristensen, at kommunerne vil have lige så stor interesse i at opkvalificere de forsikrede ledige, når vi har set, at de har været knap så dygtige, når det drejede sig om kontanthjælpsmodtagere?
Den er blevet til en tidsel, og hr. Knud Kristensen har ikke haft indflydelse på det og har så måttet sluge ikke bare en, men rigtig mange kameler for at få det her til at glide ned.
Det er da helt utroligt, at man bruger tid på at forsvare noget, man inderligt er imod.
Alle de der forsikringer har hr. Knud Kristensen jo heller ikke fået, for der er jo ikke styr på det med økonomien.
Kommunerne bliver ikke kompenseret for det.
De skal spare på de ældre - også i Vesthimmerlands Kommune - og dagplejen, og vejene bliver hullede, fordi man giver kommunerne en indsats her, hvor der ikke følger penge med.
Det er jo at forsøge at løse cirklens kvadratur, at man her skal sige, at vi kompenserer kommunerne og derefter giver dem incitamenter til at nedbringe ledigheden.
De to ting strider så meget imod hinanden, at det tror jeg selv hr. Knud Kristensen kan regne ud simpelt hen ikke hænger sammen.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Det, som man kan sige, der kom overraskende for os, var netop, at man forhandlede det igen, inden det var behandlet i Arbejdsmarkedsudvalget.
Med hensyn til det med, at kommunerne nu skal spare på de ældre og skal ud og spare på de øvrige sociale ydelser i kommunerne, vil jeg sige, at det jo intet har at gøre med det her.
Det her er et finansieret projekt, og der er den samme økonomi at finde til netop de beskæftigede i det system, vi har nu, og også efterfølgende.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Det kan såmænd ikke undre mig så meget, at jeg kan høre ordføreren for De Konservative stå her og rose forslaget.
Det, som jeg synes kunne være rigtig spændende, er at være en flue på væggen, når nu Dansk Byggeri i Nordjylland skal holde sin næste generalforsamling, og så formanden for Dansk Byggeri der skal fortælle om det makværk, som jeg har hørt formanden på et tidligere tidspunkt sige, der bliver besluttet i Folketinget senere.
Det bliver rigtig interessant.
I forhold til økonomien tager ordføreren fejl.
Der er jo netop ikke en udligning til alle kommunerne.
Der bliver nogle kommuner, der vinder på det her, og der bliver nogle, der taber på det her.
Det bedste bud, vi har, er det, som LO har fremskaffet.
Det viser, at de store byer København, Århus, Odense, Frederikshavn osv. - kommer til at tjene rigtig mange penge på det her.
Mens kommuner i yderområderne kommer til at tabe på det her.
Den regning skal betales et sted, og det bliver ude i børneværelserne, og det bliver i skolerne, og det bliver henne på plejehjemmet.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Om jeg kan tilbyde hr. Lennart Damsbo-Andersen at være en flue på væggen, når vi nu holder generalforsamling i Region Nordjylland, kan jeg selvfølgelig ikke love hr. Lennart Damsbo-Andersen, men hvis hr. Lennart Damsbo-Andersen skulle blive medlem af Dansk Byggeri, ville der selvfølgelig være en mulighed.
Men jeg kan betro hr. Lennart Damsbo-Andersen, at Dansk Byggeris bestyrelse i Region Nordjylland har fået information om, hvad man er i gang med her, og Dansk Byggeris bestyrelse i Region Nordjylland er meget tilfredse og ser meget frem til, at vi netop får nogle kommunale enheder, som er bæredygtige, og som kan løse opgaven omkring ledigheden også i Region Nordjylland.
Jeg mener, at jeg har haft lige så stor indflydelse på lovforslaget her, som Venstres, Dansk Folkepartis og Konservatives ordførere.
Vi har haft et godt samarbejde om lovforslaget, og vi har dyrket det over længere tid.
Jeg mener rent faktisk, at det her er et naturligt led i, at man gennemførte kommunalreformen, nemlig at vi så på daværende tidspunkt besluttede, at her skulle der også gennemføres en enstrenget kommunal jobcenterfunktion.
Det ligger jo i, at man netop oprettede de her pilotjobcentre.
Man kan undre sig over, at DA er imod, at man laver en sådan løsning som den her, men det er fint nok, at man får nogle informationer, men det er os politikere, der må træffe beslutningerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Så undgik ordføreren jo meget snedigt at svare på anden del af mit spørgsmål, som måske var hoveddelen.
Det første var jo kun en kommentar.
Men det var i forhold til, hvordan økonomien bliver i kommunerne efterfølgende, at der altså bliver en række kommuner, der kommer til at vinde på det her, og nogle, der kommer til at tabe på det her.
Det er derfor, man har forsøgt at lave et udligningssystem, men det kommer jo ikke til at fungere.
Der er stadig væk procenter i det her, der ikke kommer til at fungere.
Og så vil ordføreren sikkert sige, at man maksimalt kommer til at betale 5 procentpoint, men det er jo for hvert år.
Det vil sige, at hvis man ligger dårligt i 4 år i træk, bliver det altså 20 procentpoint.
Der er kommuner, der kommer til at betale for det her, og regningen bliver sendt til børneværelset og plejehjemmet.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Ja tak.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan Dansk Folkeparti kan være med til at vedtage noget med åbenbart - kan jeg forstå på ordføreren - vidt åbne øjne, når man kan se, at der er flere forskellige regneeksempler på, at alene vedtagelsen af det lovforslag, som Dansk Folkeparti støtter, vil betyde en merledighed på 6.500 personer som minimum.
6.500 personer vil blive ledige på baggrund af vedtagelsen af det her lovforslag, og det vil også, ud over de menneskelige omkostninger, betyde, at statskassen vil blive belastet med 0,5 mia. kr.
Hvordan kan Dansk Folkeparti, som jo en gang imellem forsøger at læne sig op ad arbejdsmarkedets parter og sige, at man vil det ene og man vil det andet, med åbne øjne være med til at vedtage noget, der rent faktisk vil betyde 6.500 flere ledige?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Dansk Folkeparti stemmer ikke for et forslag for udliciteringens skyld.
Det, der ligger i det, er, at vi erkender, at der er andre aktører, der kan løse en opgave, som kommunerne måske ikke selv kan løse, og så skal kommunerne selvfølgelig have mulighed for at købe sig til hjælp fra andre aktører.
Det er det, der ligger i det.
Dansk Folkeparti mener selvfølgelig, at vi vil holde øje med, hvad det er for noget aktivering, der bliver lavet.
For selvfølgelig kan vi ikke acceptere sådan helt hen i skoven-aktivering, som vi har set tidligere.
Det skal selvfølgelig være aktivering, der fører til noget.
Så Dansk Folkeparti er klar til at gribe ind, hvis kommunerne begynder at misbruge det system.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Det er da spændende, hvordan Dansk Folkeparti vil gøre det, for det drejer sig jo så om 98 kommuner.
Det, som undrer mig i den her sammenhæng, er, hvorfor Dansk Folkeparti, som så er imod dårlig aktivering, etablerer en økonomisk styringsmekanisme, som bliver utrolig kraftig, og som jeg er sikker på vil føre til en masse elendig aktivering.
Hvorfor bruger man ikke ens refusionsprocenter, når der er risiko for, at det andet fører til dårlige forhold for de arbejdsløse?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jamen det er jo, fordi Dansk Folkeparti gerne vil sikre, at der er en rimelig refusion, når kommunerne gør en indsats for at få de ledige i arbejde.
Det er til gavn for staten, det er til gavn for kommunen, det er til gavn for den ledige, at der bliver lavet en ordentlig indsats for at få de ledige i beskæftigelse.
Det er også til gavn for arbejdsgiverne, at de kan få den arbejdskraft, de har behov for.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Jeg tror sådan set, at jeg er enig med hr. Bent Bøgsted i, hvornår man skal bruge andre aktører, for det skal man, når man kan se, at man kan få noget ud af det eller kan få det samme til billigere penge.
Det er jo så ikke det, der ligger i det her lovforslag, og det er jo det, interessen kredser om.
Hvis jeg må henvise til Kommunernes Landsforenings høringssvar, er de jo netop meget kritiske over for de her uhensigtsmæssige incitamenter, som kommunerne får til at vælge en anden aktør.
Der vil jeg bare sige, at for det første kan tilbud fra andre aktører finansieres med 50 pct. refusion inden for rådighedsbeløbet.
For det andet tilskyndes en kommune til at lægge en opgave ud til en anden aktør for ikke at presse servicerammen, som ansættelse af ekstra personale i kommunen ville gøre.
Ordningen vil tillige indebære risiko for at drive de samlede offentlige udgifter i vejret.
Så spørger jeg bare hr. Bent Bøgsted: Hvorfor skal kommunen udlicitere noget, som er dyrere, end hvis de selv gjorde det, alene for at hente en statslig refusion?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Det tror jeg faktisk ikke.
Der er måske nogle enkelte kommuner, der vil gøre det.
Det kan godt være, at jeg er naiv, når jeg tror, at kommunerne vil gøre en indsats for den ledige, og at de kun vil udlicitere, når de kan se, at det er til gavn for dem.
Jeg har ikke en forestilling om, at man udliciterer for udliciteringens skyld, og at det ikke er til gavn for de ledige.
Den forestilling har jeg ikke.
Jeg er sikker på, at kommunerne vil leve op til de krav, der bliver stillet.
De er ikke tvunget til at udlicitere.
Det er en vinkel, som KL har lagt ind, at kommunen bliver tvunget til at udlicitere for at få en refusion.
Det er rigtigt, at de får en refusion, men når de kommer op over rådighedsloftet, får de jo ikke refusion, så det er begrænset, hvor meget de kan udlicitere med gevinst.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Loftet over, hvor meget de får, har jo intet at gøre med, om kommunen selv gør det, eller om de privatiserer, udliciterer.
Det er der i begge forhold.
Det, der er problemet, og som hr. Bent Bøgsted ikke svarer på, er, hvorfor man har skruet systemet sådan sammen, så kommunen taber penge, hvis den ikke privatiserer den her opgave.
Hvad er baggrunden for, at Dansk Folkeparti stemmer for, at der skal privatiseres, og at kommunerne taber penge, hvis ikke de privatiserer?
Det har hr. Bent Bøgsted ikke talt om endnu.
Hr. Bent Bøgsted har sagt, at han håber, at kommunerne ikke vil gøre det, hvis ikke det er fornuftigt,
men hvis hr. Bent Bøgsted mener, at der vil være en række tilfælde, hvor det ikke er fornuftigt, hvorfor skal kommunerne så straffes økonomisk for ikke at privatisere?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg tror på, at kommunerne i forbindelse med andre aktører vil kigge nøje på, hvad de får for de penge, der gives ud til andre aktører.
Vi har også set kommuner, der i den forbindelse har taget udlicitering tilbage, fordi aktørerne ikke har levet op til det, man kunne forvente af dem.
Jeg tror også, at kommunerne fremover vil se på, hvad de får ud af det her med at udlicitere.
De kigger ikke bare på økonomien.
Det er muligt, at der er nogle kommuner, der vil gøre det.
Jeg kunne godt forestille mig, at der er nogle kommuner, der udelukkende vil kigge på økonomien, men der har vi så også beskæftigelsesregionerne, der så holder øje med, hvad der sker, og vi er klar til at gribe ind, hvis vi ser, at der sker et misbrug af systemet på den måde, at kommunerne kun udliciterer for udliciteringens skyld, uden at vi kan se, at der er nogen effekt i forhold til de ledige.
Så er Dansk Folkeparti klar til at gribe ind der.