runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-01:
Jeg skal på vegne af hr. Jens Henrik Thulesen Dahl læse følgende tale
: Dette lovforslag har til hensigt at give universiteterne mulighed for dels at formidle boliger til forskere og studerende i forbindelse med Det Danske Universitetscenter i Beijing, dels at stille boliger til rådighed for udsendte ansatte til samarbejdsinstitutioner i udlandet, dels at formidle studielån til amerikanere på universiteternes uddannelser. Vedrørende vores engagement i Kina kan der siges mange ting.
Det er ikke kommet rigtig i gang endnu, og det bliver ganske spændende at følge, om den ytringsfrihed, som er et væsentligt element i den frie forskning, kan fastholdes på kinesisk jord.
I Dansk Folkeparti har vi vores tvivl om det, og dermed er vi også tvivlende over for, om det giver mening at forsøge at have et dansk universitet i Kina.
Det samme kan siges om muligheden for at stille bolig til rådighed for udsendte medarbejdere til samarbejdsinstitutioner.
Det er oplagt, at man skal kunne tage ud og starte på det arbejde, man er udsendt for at udføre, uden at skulle tænke på at finde bolig m.v. Den sidste del af lovforslaget handler om at give mulighed for, at et universitet efter opnået godkendelse kan formidle visse amerikanske studielån til amerikanere, som studerer på universitetet.
Grundlæggende kan det siges, at alle tre forslag handler om at skabe nogle rammer for studerende og ansatte, som gør, at der ikke spildes tid på bl.a. at søge bolig og indgå lejekontrakter.
Det vil alt andet lige gøre det mere attraktivt og dermed lettere at tiltrække de bedst kvalificerede studerende og medarbejdere til de internationale muligheder.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-01:
Med lovforslag nr. L 37 indarbejdes der en klar og særskilt hjemmel i lov om forskningsinstitutioners kommercielle aktiviteter og samarbejde med fonde.
I fremtiden vil de følgelig høre under denne lovs § 13 b og ikke som i dag under finansloven.
Formålet med at flytte bestemmelsen fra finansloven over til lov om offentlige forskningsinstitutioners kommercielle aktiviteter og samarbejde med fonde er alene at få en særskilt hjemmel.
Forslaget indebærer, at universiteterne kan formidle visse boliger og stipendier i forbindelse med internationale uddannelsessamarbejder.
Lovforslaget giver mulighed for at formidle og fremleje visse boliger til studerende, der via et af de otte danske universiteter er optaget eller indskrevet på et uddannelsesforløb udbudt på Det Danske Universitetscenter i Beijing.
Lovforslaget indebærer også, at universiteterne kan dække udgifter i forbindelse med disse fremlejemål – herunder betale for boligerne, når de ikke er lejet ud.
Der kan også stilles garanti for udlejeren ved fraflytning, og lovforslaget giver mulighed for, at et universitet efter opnået akkreditering kan formidle amerikanske studielån til amerikanske statsborgere og udlændinge med permanent opholdstilladelse i USA.
Med lovforslaget får universiteterne en generel mulighed for at stille bolig til rådighed for ansatte, som via et dansk universitet er sendt til udlandet.
De ansattes byrde lettes dermed, hvilket kan medvirke til at tiltrække de bedst kvalificerede medarbejdere til de danske universiteter og deres internationale samarbejder – herunder centeret i Beijing.
Det er vi i Venstre naturligvis glade for at kunne medvirke til. Formålet med bestemmelsen er således at lette de ansattes byrder, og i øvrigt understøtte den internationalisering, der er formålet med en del af den danske uddannelsespolitik, altså at danske studerende kan engagere sig på uddannelsessteder uden for landets grænser.
Forslaget er således blot et spørgsmål om omrokering af midler, og det bakker Venstre op om og kan selvfølgelig støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2012-11-01:
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren vil reagere, den dag en professionshøjskole ønsker at fusionere med et universitet.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-01:
Tak, formand.
Der tales ofte om, at Folketinget lovgiver for meget, og her er der kritikere, som ofte peger på antallet af love.
Lad os bare tage folkeskoleloven.
Den er ændret 28 gange siden 2001.
Sådan lød en overskrift for 2 år siden.
Og ja, det er rigtig nok.
Men der er jo ikke tale om grundlæggende, dybtgående ændringer, hver eneste gang en ny lov vedtages.
Det er vigtigt at holde sig for øje.
Derfor er det også positivt at behandle L 36 i dag.
Traditionelt har det jo været sådan, at hver eneste gang to uddannelsesinstitutioner enten er blevet sammenlagt eller opsplittet, så har det krævet en lovændring, og det betyder en ny lov, hver gang en fusion har fundet sted.
Min første tale fra Folketingets talerstol var for et år siden, og den angik L 23, som drejede sig om sammenlægningen af Aarhus Universitet med Ingeniørhøjskolen i Aarhus.
Det er måske ikke nødvendigvis en af de mere sprudlende ideologiske debatter, der når kogepunktet, men en meget fin debat med en række nye ordførere, der holdt taler for første gang.
Med dette lovforslag vil et lovforslag som det, der var genstand for min første tale sidste år, L 23, altså ikke blive fremsat i fremtiden.
For dette lovforslag giver hjemmel til, at ministeren kan godkende sammenlægninger og spaltninger, og det betyder færre lovforslag som L 23.
Betyder det så, at oppositionspartier glædeligt afgiver beslutningskompetence?
Nej, det håber jeg søreme ikke, og jeg tror heller ikke, at det kommer til at ske.
For der er jo en række forskellige betingelser, der skal være opfyldt.
For det første skal de pågældende institutioner selv ønske en sammenlægning.
Man vil således ikke opleve en uddannelsesinstitution blive tvunget til en sammenlægning med en anden uddannelsesinstitution med denne lov, fordi en radikal minister har fået en fiks idé.
Og heldigvis for det, for fikse ideer er der jo nok af til daglig.
For det andet står det grundigt skrevet i lovforslagets bemærkninger, at ministeren vil være opmærksom på politiske forlig, på politiske aftaler på området, og det tager vi selvfølgelig meget alvorligt, for det betyder jo, at de politiske partier må inddrages, hvor det måtte være relevant.
Derfor kan Konservative støtte lovforslaget.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Danmark skal være et åbent land, som griber de muligheder, som en øget globalisering skaber.
Regeringen vil satse satser målrettet på at forbedre vilkårene for at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Det gælder også på landets universiteter.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, vil styrke den internationale rekruttering af både medarbejdere og dygtige studerende.
Lovforslaget vil nemlig forbedre universiteternes mulighed for at kunne tiltrække de bedst kvalificerede medarbejdere til de danske universiteter og deres internationale samarbejdspartnere.
Konkret indarbejder lovforslaget hjemler, der i dag findes på finansloven, så universiteterne får mulighed for at formidle boliger og stipendier i forbindelse med internationale uddannelsessamarbejder.
Lovforslaget behandler tre områder.
For det første skal det være muligt for danske universiteter at formidle boliger til de studerende på Det Danske Universitetscenter i Beijing.
For det andet skal danske universiteter kunne formidle boliger til ansatte, som er udsendt i forbindelse med internationale samarbejder – bl.a. til Det Danske Universitetscenter i Beijing.
Her skal universiteterne kunne dække udgifter i forbindelse med disse fremlejemål, det vil sige betale leje for boligerne, når de ikke er lejet ud.
De skal også kunne stille garanti for lejernes forpligtelse over for udlejeren ved fraflytning.
For det tredje skal lovforslaget give danske universiteter – som er akkrediteret af det amerikanske undervisningsministerium – mulighed for at formidle og administrere amerikanske føderalt garanterede studielån til amerikanske statsborgere og udlændinge med permanent opholdstilladelse.
Lovforslaget er derfor med til at styrke konkurrenceevnen ved at gøre det nemmere for studerende og ansatte at bosætte sig i udlandet i forbindelse med arbejds- eller studieophold.
Dermed bliver det strategiske partnerskab mellem Danmark og udlandet styrket på forsknings- og uddannelsesområdet.
Derfor kan vi fra Socialdemokraternes side støtte op om lovforslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-01:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen stor nyhed – det er i hvert fald ikke første gang, det sker – at Enhedslisten ikke har forstået, hvad De Konservative siger i den her sal.
Det er jo sket et par gange før.
For os var det rigtig vigtigt at spille ind med optagelsessamtalerne.
Og vi kan jo se, at de på en række andre uddannelser har karaktergennemsnit for, om man kan søge ind eller ej.
Bliver man en god læge af at have et godt snit?
Det er der i hvert fald mange der mener.
Altså, de elever, som ikke har et helt så højt snit, som der skal til, og som ikke engang er så forfærdelig højt, kan jo rent faktisk gå til den her optagelsessamtale, og det er jo det, jeg synes er så positivt.
Det er ikke sådan, at vi fastsætter et snit og siger, at så får man ikke lov til at søge ind længere.
Nej, man kommer bare til en samtale, hvor man positivt kan begrunde sin motivation for at søge ind.
Havde fru Rosa Lund spurgt mig, om jeg havde haft lyst til at udvide det til at være hele ansøgerkredsen,
ville svaret have været ja, for jeg tror egentlig positivt på, at optagelsessamtaler er med til at motivere den studerende og med til, at den studerende får mulighed for at reflektere over, om det er et studium, som vedkommende skal være en del af.
Vi kan jo se, at det virker rigtig godt på lægeuddannelsen i Odense, hvor man har optagelsessamtaler, og her kan vi se at der er et langt, langt lavere frafald end ellers.
Og derfor sagde jeg også til sidst i min tale, at vi vil følge det her meget tæt, for det er jo klart, at hvis ikke vi får mere kvalificerede ansøgere, og hvis frafaldet bliver ved med at være så tordnende højt, som det er nu, må vi se på, hvad der så skal gøres, for noget skal der gøres.
Vi kan ikke leve med et frafald på 38 pct. på læreruddannelsen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-11-01:
Tak for det.
Den 1. juni blev der indgået et bredt forlig om en ny læreruddannelse mellem regeringspartierne og V, K og O.
Målet med forliget var at skabe en ny, fagligt stærkere og mere attraktiv læreruddannelse, der matcher folkeskolens behov, er gennemsyret af almendannelse og hæver barren for de lærere, der skal løfte folkeskolen i fremtiden.
Og nu førstebehandler vi det lovforslag, der skal gøre det muligt at etablere en ny læreruddannelse.
Det er jo sket før, at lærerne har fået revideret deres uddannelse med en ny lov eller en revision af en gammel lov.
Det er faktisk sket en hel del gange, og det er ikke meningen, at det mønster skal fortsætte.
Derfor deregulerer vi også med denne aftale for første gang læreruddannelsen, så den bliver en uddannelse på linje med de fleste øvrige professionsbacheloruddannelser, reguleret gennem en uddannelsesbekendtgørelse.
Vi skal ikke have en ny læreruddannelseslov hvert andet år, det er ikke rimeligt.
Med den her lovændring viser et bredt flertal i Folketinget professionshøjskolerne den tillid, der skal til, for at de kan løfte opgaven med at højne kvaliteten på læreruddannelsen, mindske frafaldet og sikre, at vi har flere kvalificerede lærere med faglige kompetencer i flere fag fremover.
For der er ikke og bør ikke være nogen modsætning mellem det at bevare og udvikle de almendannende elementer i vores uddannelsessystem, sådan set fra folkeskole til videregående uddannelse, og så det at satse på kompetenceudvikling, der gør vores børn og unge i stand til at være længere i uddannelsessystemet og efterfølgende gør dem parate til arbejdsmarkedet.
Uddannelse er både et middel og et mål i sig selv, og det håber og tror jeg at den nye læreruddannelse med tiden vil være med til at bevise.
Så jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Jeg er rigtig glad for, at vi er så mange partier bag forslaget.
Det skylder vi både lærerne, skolerne og ikke mindst børnene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-01:
Jeg skal læse en tale op på vegne af hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, der desværre ikke kunne være i salen i dag: Dette lovforslag fastlægger rammen for den videre udmøntning af den politiske aftale om en ny læreruddannelse, som for nylig er indgået, en aftale om en reform af læreruddannelsen, som blev indgået mellem Dansk Folkeparti, Venstre, Konservative og regeringen.
Selve læreruddannelsen bliver fremover reguleret via en bekendtgørelse på samme vis som med andre professionsbacheloruddannelser.
Det betyder, at den politiske aftale ville blive konkret udmøntet i bekendtgørelsen, og det er vi godt tilfredse med, vi er tilfredse med aftalen om denne reform.
Bl.a. indeholder den skrappere krav i forhold til at kunne blive optaget på uddannelsen, og aftalen betyder også, at der bliver stillet større faglige krav til de lærerstuderende.
Der er tale om en klar styrkelse af læreruddannelsen, der kommer kommende lærere og ikke mindst vores børn til gode.
Når alt kommer til alt, handler det at gå i skole om at tilegne sig færdigheder, så man kan klare sig godt i livet.
Nu bliver lærerne så at sige klædt bedre på til at klæde vores børn på, og det kan man kun glæde sig over
For Dansk Folkeparti er det et væsentligt element i aftalen, at almendannelsen styrkes.
Det vil sige, at kristendomskundskab, livsoplysning og medborgerskab kommer i fokus og får sin egen selvstændige eksamen.
Det betyder også, at lærerne bliver i stand til at klæde børnene på, når det gælder de værdier og den viden, som er nødvendig for at kunne blive en del af det danske samfund.
Kort sagt er reformen af læreruddannelsen en sejr for vores børn, for det store kompetenceløft, som lærerne får, betyder en bedre skolegang for det enkelte barn, der får meget mere med sig i rygsækken, når han eller hun forlader folkeskolen.
Derudover har Dansk Folkeparti sikret, at der kommer mere god musik i skolerne.
Vi er dog også meget opmærksom på, at bekendtgørelsen som nævnt får en temmelig vigtig rolle at spille, og forligspartierne bliver jo løbende inddraget igennem arbejdet, så det håber jeg selvfølgelig ministeren vil bekræfte i sin tale.
Der har jo været nogle bekymrede røster fremme om, at de beskrivelser, som der arbejdes på netop nu, og som f.eks. sikrer KLM den plads, som aftalen sigter på, måske ikke helt har været, som de skulle.
Vi har selvfølgelig tillid til, at når ministeren oplyser, at aftalen bliver overholdt, så er det også det, der gælder, men derfor ser vi nu alligevel frem til at få det dokumenteret i beskrivelserne.
Et element i aftalen er en overordnet forpligtelse til professionshøjskolerne samlet om at sikre den nødvendige forsyning af lærere i forhold til behovet for alle undervisningsfag i folkeskolen.
Og hvis skolerne ikke selv kan klare den opgave, giver dette lovforslag en bemyndigelse til ministeren om at pålægge professionshøjskolerne at udvikle og implementere konkrete initiativer, der sikrer den nødvendige forsyning af lærere med relevante undervisningskompetencer i forhold til folkeskolens behov.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, men vil naturligvis følge arbejdet med bekendtgørelsen meget nøje.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Vi har set på læreruddannelsen som en helhed, og vi har jo bl.a. med aftalen, som den nu også konkret udmøntes i selve lovforslaget, fortættet uddannelsen, sådan at de elementer, der nu indgår i den nye læreruddannelse, samlet set kommer til at løfte fagligheden og kommer til at styrke de lærerstuderende, så de bliver i stand til at kunne møde folkeskolens virkelighed.
Dermed har alle elementer været i spil.
Og når vi nu ser på det samlede resultat, fremgår det, at man både vil kunne opfylde ønsket om at skulle øge de studerendes arbejdsmarkedsparathed i forhold til at skulle møde den virkelighed, som venter på den anden side af deres dimittendbevis, og de vil samtidig have den faglighed med i bagagen, som gør, at de er i stand til også at kunne løfte kvaliteten, når de møder de elever i fremtidens folkeskole.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg har meget svært ved at se, hvordan det er en styrkelse af praktikken, at man forringer den i ECTS-point, og at man også nu siger, at der skal ligge tre praktikperioder på de 4 år, en læreruddannelse varer.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at praktikken er afgørende for de lærerstuderende, for det er her, de møder den virkelighed, de kommer ud i.
Jeg vil derfor bare gerne have et svar på, hvordan det er, man i den her nye læreruddannelse styrker praktikken, for det er altså meget svært at se i aftaleteksten.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Det er jo sådan, at det er en meget væsentlig del af aftalen, at man har lige præcis de her praktikperioder, og samlet set styrker de læreruddannelsen.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg vil gerne dvæle ved det, som Socialdemokraternes ordfører var inde på, altså at de lærerstuderende skal være bedre rustet til at møde den virkelighed, de kommer ud i.
Det er jeg sådan set meget enig i.
Jeg vil bare gerne spørge Socialdemokraterne, hvorfor de så støtter, at man nu forringer praktikken med 6 ECTS-point.
Jeg vil gerne vende tilbage til det her med den almene dannelse og i og for sig også kristendommen, for jeg mener sådan set, at spørgsmålet om religion i det hele taget også bør være en del af lærerfagligheden.
Jeg vil bare gerne spørge De Radikales ordfører: Hvordan har man styrket den almene dannelse, når man har fjernet et selvstændigt fag, KLM, til 17 ECTS-point og lagt det ind i et andet fag?
Jeg er klar over, at der er nogle kompetencemål, men det er vel ikke en styrkelse af faget i sig selv.
Jeg vil meget gerne have en forklaring på, hvordan den almene dannelse er stærkere i den nye læreruddannelse end i den læreruddannelse, vi har i dag.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-01:
Altså, jeg kan for det første gøre Enhedslistens ordfører opmærksom på, at Venstre vil følge det her fag særdeles tæt og også sikre, at den kvalitet, der skal være i faget, er til stede.
Det beror i høj grad på, hvad det er for et fagligt indhold, og hvad det er for kompetencemål, der bliver sat for faget.
Kompetencemålene bliver sat højt for KLM-faget, og derfor har jeg den allerstørste fortrøstning til, at det fag nok skal blive så indholdsmættet, at de lærerstuderende vil opleve det som et løft i forhold til de fag, der udbydes i dag.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg har bestemt ikke nogen frygt for kristendommen eller for kristendomsfaget.
Jeg mangler bare stadig væk lidt et svar, for det man gør med den nye læreruddannelse, som jeg læser det, og som det også er min opfattelse man læser det ude på skolerne, er, at man nu tager det her gamle fag, KLM, og lægger det ind et andet fag, som nu skal presses ind.
Det vil sige, at der er en eksamen i det, men du kan ikke sikre, at der er den tilstrækkelige undervisning i det, fordi man ikke med reformen af læreruddannelsen har sikret et minimumstimetal.
Så jeg vil igen bare spørge: Hvordan vil Venstre sikre, at de lærerstuderende får den nødvendige almene dannelse i kristendom, hvilket ordføreren selv fremhæver er vigtigt?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-11-01:
Kristendomsfaget bliver styrket af, at vi styrker målene for faget og løfter indholdet i faget.
Dermed bliver kristendomsfaget styrket, og det er til gavn for at forstå, hvordan det her samfund hænger sammen.
Nogle kan jo have den fejlagtige forståelse, at kristendomsfaget er sådan et forkyndende fag, som kan være uh, så farligt for rigtig mange studerende.
Men det her giver jo netop den studerende en forståelse for, hvad det er for en tusindårig kulturarv, som bidrager til, at vi agerer, som vi gør i dag.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Tak, og tak for talen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Nu er det ikke, fordi vi i Enhedslisten går meget op i kristendom, men det er, fordi ordføreren selv nævnte, at man får et stærkt kristendomsfag.
Så jeg vil bare gerne spørge ordføreren om, hvordan kristendomsfaget bliver forstærket af, at man nu lægger det ind i et andet fag i stedet for at have det som et selvstændigt fag, som man har i læreruddannelsen i dag.
Det er et simpelt spørgsmål.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg har nu stadig svært ved at forstå De Konservatives og fru Mai Henriksens tilfredshed med, at man forringer KLM-faget i forhold til den gamle læreruddannelse.
Men jeg vil gerne spørge om en anden ting.
Fru Mai Henriksen var inde på, at karakterer vil mindske frafaldet på læreruddannelsen.
Jeg forstår godt, at det kan mindske frafaldet, at vi udelukker nogle fra at starte på læreruddannelsen, men tror Det Konservative Folkeparti og fru Mai Henriksen virkelig, at karakterer fra en ungdomsuddannelse er afgørende for, om man bliver en dygtig og engageret folkeskolelærer?
Mai Henriksen (KF), 2012-11-01:
Tak, og også tak til fru Rosa Lund for en rigtig god tale heroppefra.
Det er for os udtryk for, at man ikke bare fastholder KLM, men at man faktisk styrker KLM.
For fortætningen betyder jo netop, at man kommer til at lære mere, man får altså en større kompetence som lærer, og det bliver man så eksamineret i efterfølgende, og det synes jeg er en klar styrkelse af læreruddannelsen.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Tak for talen til fru Mai Henriksen, som jo lægger meget vægt på den almene dannelse, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Jeg bed også mærke i, at fru Mai Henriksen sagde, at man har fået den almene dannelse med, altså faget KLM, selv om regeringen først havde lagt op til, at det ikke skulle være med.
Jeg vil bare gerne spørge fru Mai Henriksen, om hun mener, at den nye læreruddannelsesreform giver mere almendannelse end den læreruddannelsesreform, der er i dag, hvor altså KLM er et selvstændigt fag med 17 ECTS-point og ikke et fag, som bliver trængt imellem alle mulige andre kompetencemål.