runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-04-02:
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Vi vil samtidig støtte det, jeg hørte ministeren udtale, nemlig at det var nødvendigt at kigge på regelsættet for kunstig befrugtning.
For det første anbefaler jeg, at man i diskussionen holder kunstig befrugtning-situationerne udenfor, for det er en særlig øvelse, som jeg tror de fleste herinde vil være enige om at vi bør se på.
For det andet vil jeg advare imod, at vi begynder at skelne mellem, hvorvidt en kvinde uforskyldt er kommet i en situation, eller om en kvinde bevidst har valgt en situation.
Jeg vil meget nødig medvirke til en lovgivning, hvor vi skal analysere og høre den pågældende kvinde, hvorvidt hun er gået ned på et værtshus, for nu at bruge den konservative ordførers billede, og har valgt sig en mand til at være den, der skaber befrugtningen, og så i øvrigt er gået hjem for at være sig selv og føde sit barn, fordi hun ønsker at have et barn, men også ønsker at være enlig.
Så skal man altså ind og lave sindelagskontrol og undersøge motiverne og hændelserne for at se, om det er et bevidst valg, eller om det er en uforskyldt situation, hun er kommet i.
Der mener jeg, at det mest renfærdige er, at enlige forsørgere har samme vilkår.
Det gælder, uanset om man, som - jeg har gjort mig meget umage for at huske, om det ikke var Inger Merete Nordentoft, hun hed - Inger Merete Nordentoft, som var skoleinspektør, for årtier siden blev gravid uden at være gift og valgte at gennemføre et svangerskab og føde barnet til stor forargelse for de fleste i den samlede danske befolkning.
Er det uforskyldt, er det et bevidst valg, og er der stor forskel på det, eller om man vælger at gå ud af et voldeligt ægteskab bevidst og tage børnene med sig og klare sig selv uden en voldelig ægtemand?
Det er jo også et bevidst valg, det er jo heller ikke noget, man uforskyldt er kommet i.
Så enlige forsørgere må have de samme muligheder for at oppebære de ydelser, der er.
Vi vil ikke ind i en undersøgelse af, hvad ens motiver og indre bevæggrunde har været for det ene eller det andet eller det tredje.
Vivi Kier (KF), 2008-04-02:
Hvis vi er enige om, at vi skal kigge på hele lovgivningen, der ligger bag, vil jeg meget nødig stå her og allerede have besluttet, hvad det er, jeg vil.
Men jeg vil gerne tilkendegive min holdning til nogle af de eksempler, fru Line Barfod nævnte før.
Så kom fru Line Barfod med et andet grelt eksempel, nemlig pigen, der bliver voldtaget og så måske siger, at hun alligevel godt vil beholde barnet.
Jamen det er jo ikke et bevidst valg.
For mig at se er der stor, stor forskel.
Men jeg er åben for en diskussion om, hvor man skal trække grænsen, og jeg vil meget gerne være med til, at vi kigger på hele børnetilskudsloven og på, hvordan den virker.
Line Barfod (EL), 2008-04-02:
Det er helt fair, at man ønsker at se på, hvilke regler der skal gælde i forbindelse med kunstig befrugtning og sådan noget.
Men det, jeg spurgte til, var den meget vidtgående holdning, som Venstre gav udtryk for.
Jeg er stor tilhænger af fri abort, men jeg mener altså ikke, at det, at vi har fri abort, kan få den konsekvens, at hvis kvinden ikke benytter sig af muligheden for at få fri abort, når hun er blevet gravid, kan man sige, at så har hun bevidst valgt at blive eneforsørger og kan derfor ikke få et særligt børnetilskud.
Jeg vil gerne høre, om De Konservative vil gå lige så langt som Venstre.
Vivi Kier (KF), 2008-04-02:
Jeg vil gerne sige, at intentionerne, der lå bag loven om det særlige børnetilskud, ønsker vi egentlig at fastholde.
Men samtidig har jeg tilkendegivet, at der er kommet så mange nye muligheder, bl.a. efter at vi vedtog, at enlige kvinder kan få kunstig befrugtning, og det er derfor, jeg siger, at jeg gerne vil kigge på hele børnetilskudsloven og revurdere den.
For mig er det meget væsentligt, om det er et bevidst valg, at man er enlig, eller det ikke er det.
Line Barfod (EL), 2008-04-02:
Jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører vil gå lige så langt som Venstres ordfører og sige, at hvis man bevidst vælger at gennemføre en graviditet og få et barn, selv om man ikke kender navnet på faderen, skal man heller ikke have ret til det forhøjede tilskud.
Vivi Kier (KF), 2008-04-02:
Beslutningsforslaget her om ligestilling mellem enlige adoptanter og enlige forsørgere er en stort set uændret genfremsættelse af et tilsvarende forslag fra samlingen 2006-07.
Forslagsstillerne peger på, at det i dag allerede er muligt for enlige kvinder, der lader sig kunstigt befrugte, at få tilkendt det særlige børnetilskud, og ønsker nu, at også enlige adoptanter får mulighed for at få det særlige børnetilskud.
I en tid, hvor alle partier gerne vil dele ud til både højre og venstre, vil De Konservative gerne trække det gule kort op af lommen og spørge: Er det rimeligt, at en regel om et særligt tilskud i forbindelse med en social begivenhed nu stort set er blevet en rettighed for langt, langt flere, end det oprindelig var tænkt med loven?
En rettighed, der er opstået som følge af ny lovgivning i forbindelse med vedtagelsen af loven om enlige kvinders mulighed for at blive kunstigt befrugtet - en lovgivning, hvor man glemte at konsekvensvurdere f.eks. børnetilskudsloven.
For mig som konservativ er det vigtigt, at vi husker grundlaget for loven om det særlige børnetilskud.
Grundlaget er, at tilskuddet skal gives til forældre, der uforskyldt har mistet et forsøgerbidrag, og der altså er opstået en ny, uventet situation, som kan ændre barnets opvækstmuligheder.
Især ønsker jeg, at vi identificerer den situation, hvor en kvinde bliver eneforsørger efter et bevidst valg - et valg, der for mig at se også betyder, at man er klar over den økonomi, der følger med glæden ved at få barn.
Det skal forstås på den måde, at jeg ønsker den oprindelige tanke bag det særlige børnetilskud fastholdt og ikke, som dette beslutningsforslag lægger op til, at det skal være en rettighed for endnu flere og dermed et brud med princippet om, hvornår tilskuddet skal udbetales.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
I den nuværende situation er de eneste, der ikke er berettiget til det særlige børnetilskud, enlige adoptanters adoptivbørn.
Det synes jeg er urimeligt.
Vi har tidligere diskuteret et lignende forslag, og vi Socialdemokrater kan selvfølgelig stadig væk støtte forslaget.
Den nuværende lovgivning skaber den helt absurde situation, at langt de fleste eneforsørgere har ret til det særlige børnetilskud, men hvis man har adopteret et barn, har man ikke ret til det særlige børnetilskud.
Vi mener, det er en absurd forskelsbehandling.
Den nuværende lovgivning er dybt urimelig over for børn af enlige adoptanter, og som Institut for Menneskerettigheder konkluderede, i forbindelse med at vi sidst diskuterede sagen, er forskelsbehandlingen af børn af enlige adoptanter sandsynligvis i strid med FN-konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.
Den nuværende lovgivnings bestemmelser tager ikke højde for barnets selvstændige rettigheder, og dermed er den ikke i overensstemmelse med børnekonventionen.
Vi Socialdemokrater kan selvfølgelig støtte det.
Karen Ellemann (V), 2008-04-02:
Jamen hvis du er enig med mig i, at det også er - undskyld, det siger man ikke.
Men hvis det forholder sig således, at der er enighed og min klare tale er forstået, er jeg tilfreds med det.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Det er i hvert fald meget klar tale fra Venstres ordfører og også meget klarere, end det var ved sidste behandling af det her forslag.
Da kom det jo frem, at Institut for Menneskerettigheder pegede på, at den måde, som børnetilskudsloven var indrettet på, i deres vurdering var en klart ulovlig forskelsbehandling og klart i strid med menneskerettighederne.
Jeg kan så forstå på Venstres ordfører, at vi skal fortsætte en meget stor forskelsbehandling i forhold til børn og børns rettigheder, hvor udgangspunktet er forældrene, moren, og om man lige ved, om faren er død.
Det er det, der er udgangspunktet, mere end det er barnets ret til at få et liv og opretholde en vis social status.
Karen Ellemann (V), 2008-04-02:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, og det hører lige præcis med i den store bunke af spørgsmål, som jeg mener melder sig, når vi skal ind at kigge nærmere på den her lovgivning og kigge på, om lovgivningen bliver benyttet efter hensigterne.
For hvis den her mor, der pludselig er blevet gravid og søreme ikke ved, hvem faren er, vælger at blive forælder og påtage sig forældreansvaret alene, er det jo stadig væk et meget bevidst valg.
Hvad nu, hvis den far så lige pludselig dukker op?
Det er da i hvert fald genstand for stor bekymring.
Så det er et af de her, som jeg vil kalde nærmeste grå felter, der gør det arbejde, der ligger forude, aldeles vanskeligt.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører prøver at tale uden om spørgsmålet fra SF, for man kan udelukke forskellige grupper, og nu kan jeg forstå, at Venstres ordfører siger, at de, der er blevet kunstigt insemineret, i hvert fald ikke skal have det særlige børnetilskud.
Så er der et andet tilfælde - der kunne formentlig remses flere op - nemlig det tilfælde, hvor moren ikke ved, hvem faren er, men hvor hun i dag kan få det særlige børnetilskud.
Skal det også fratages hende?
Karen Ellemann (V), 2008-04-02:
Det, vi ønsker, er, at loven bliver anvendt, som den er tiltænkt, og loven om det særlige børnetilskud siger, at det gives til forældre, som pludselig kommer til at stå alene.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-02:
Er det, man ønsker, så at afskaffe det særlige børnetilskud for alle, undtagen i de tilfælde hvor den ene forælder dør?
Det vil jeg gerne have et klart svar på.
Karen Ellemann (V), 2008-04-02:
Sådan som jeg forstår loven, er det muligt at få det særlige børnetilskud, i tilfælde af at man pludselig kommer til at stå alene.
Det er det, jeg mener vi skal efterleve, og dermed mener jeg på linje med ministerens udtalelser naturligvis, at det her giver anledning til, at der skal ses nærmere på den eksisterende lovgivning, fordi det jo ikke er helt på den måde, den bliver anvendt i dag.
Anita Christensen (DF), 2008-04-02:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: SF's forslag er stort set en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 74 fra folketingsåret 2006-07. Dansk Folkeparti kunne ikke støtte forslaget i maj 2007, og vi kan heller ikke støtte det denne gang i april 2008.
Det særlige tilskud efter børnetilskudslovens § 4 er tænkt som en hjælp i forbindelse med en udefrakommende uventet situation, en social begivenhed, som vi kalder det.
Det typiske eksempel er selvfølgelig, at en af forældrene dør fra det mindreårige barn.
Højesteret har i november 2006 fastslået, at det efter de gældende regler ikke er muligt at yde det særlige børnetilskud til enlige adoptanter på grund af manglende forudgående tilknytning mellem barn og adoptant, en tilknytning, som vejledningen om børnetilskud forudsætter.
Der ligger jo også forud for en adoptionstilladelse en myndighedsvurdering af ansøgerens økonomi, som skal være tilstrækkelig til at kunne forsørge barnet.
Yderligere vil jeg fastslå, at det aldrig har været Dansk Folkepartis politik, at enlige skal have ret til at adoptere.
Vi mener som udgangspunkt, at et barn har bedst af at have både en mor og en far, og bl.a. af den grund kan vi ikke støtte forslaget, som vi opfatter som en følgelovgivning til noget, vi grundlæggende ikke er enige i.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Jeg er meget opmærksom på, at der har været prisstigninger.
Det her forslag kommer jo ikke dem til gavn, der har haft glæde af prisstigningerne på andelsboligmarkedet - tværtimod, kan man sige.
Prisstigningerne rammer i endnu højere grad de folk, der gerne vil ind på andelsboligmarkedet, også de her grupper.
Nye førtidspensionister og nye pensionister, der skal ind på andelsboligmarkedet, og som med de gældende regler vil kunne få støtte i dag, vil ikke fremover kunne få støtte.
Så er det jo også sådan, at der i forhold til boligtilskuddet sker en modregning.
Hvis man har en formue på - jeg tror - over 672.000 kr. i sin andelsbolig, får man ikke boligtilskud.
Så den gældende lovgivning har jo taget højde for de prisstigninger, der er på markedet.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han er opmærksom på, at der over de seneste år har været ganske betydelige prisstigninger på andelsboligbeviserne.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Formålet med det her lovforslag er jo ifølge ministeren at øge harmoniseringen af reglerne for boligstøtte til andels- og ejerboliger, hvilket i og for sig kan virke meget tilforladeligt.
Men vi Socialdemokrater mener, at konsekvenserne af det her forslag ikke er særlig godt belyst.
Som sagt er der flere høringssvar, og mange af dem peger på, at f.eks. ældre, som bor i en andelsbolig, kan komme en situation, hvor de reelt bliver stavnsbundet.
De kan komme i en situation, hvor de f.eks. ikke kan flytte fra en højtliggende lejlighed til en mindre og mere tilgængelig lejlighed i stueetagen.
Det forhold vil vi gerne have belyst nærmere under den udvalgsbehandling, der nu skal i gang.
Derudover er vi fra Socialdemokratiets side også meget bekymret for den fordelingsmæssige profil i lovforslaget.
Som flere rapporter har vist, er uligheden under denne regering jo blevet øget markant i de senere år.
Det her lovforslag vil øge uligheden endnu mere, da det vil ramme mange ældre og handicappede med lave indtægter.
Det vil vi også gerne have nærmere belyst under den udvalgsbehandling, der skal i gang.
Uanset alle de intentioner og hensigter, der ligger til grund for forslaget, er det jo i bund og grund et besparelsesforslag, der i de næste 4 år vil skære 217,8 mio. kr. af boligtilskuddet til nogle af de svageste grupper på vores boligmarked.
Det er et problem, og jeg er dybt uenig, når det bliver sagt, at det er ligegyldigt, om man får støtten som lån eller som tilskud.
Jeg tror, at pensionisten og førtidspensionisten vil opleve, at der er meget stor forskel på, hvorvidt man får boligstøtte som tilskud eller som lån.
Desuden er forslaget jo endnu en knopskydning på lovgivningen for boligstøtte.
Os, der har været her i mange år, ved, at det er en lovgivning, der er så kompleks og uoverskuelig, at regeringen hellere burde arbejde på at forenkle reglerne i stedet for bare endnu en gang at skære i tilskuddene og gøre de nuværende regler endnu mere besværlige.
Med de betænkeligheder, som jeg her har nævnt, kan jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Jeg nævnte i mit første svar, at vi også havde været opmærksom på det.
Men når man så foretager vurderingen, skal man jo netop være opmærksom på både plusserne og minusserne.
Den anden vinkel, som måske fremtræder knap så meget i spørgerens fremstilling her, er jo lige præcis de mange prisstigninger, der altså også har været, og som kan komme med ind i den samlede vurdering.
Når der tages højde for det, synes der at være et klart grundlag for at gennemføre den her lov.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Jeg peger bare på, at det er meget sammenstemmede, hvad brugerorganisationerne melder, nemlig at det her vil give en skævvridning, og at det kommer til at ramme en gruppe, der i forvejen er meget udsat.
Alt i alt er det jo temmelig mange penge, der bliver sparet ved det her forslag.
Det er jo rigtigt, at trækker man indtægter fra udgifter, så lyder det ikke af så meget, men lægger man den direkte besparelse sammen - det, vi bruger på boligtilskud til pensionister og førtidspensionister i andelsboliger - taler vi om en besparelse på 217 mio. kr. over 4 år.
Vi sparer 217 mio. kr. på en i forvejen meget svag gruppe på boligmarkedet.
Derfor undrer det mig, at den bekymring ikke bliver delt af Venstre.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Man er naturligvis altid opmærksom på de høringssvar, der kommer, men jeg noterer mig så også, at der er nuancer og forskellige vinkler i de høringssvar.
Når vi foretager en samlet vurdering af det - og det er, hvad det til syvende og sidst handler om, når man behandler lovforslag er der lige præcis her tale om netop en harmonisering.
Og i lyset af de prisstigninger, der har været, er det sådan set lidt en ligestilling af tingene, der sker.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Nu kalder Venstres ordfører det jo for en harmonisering og en forenkling af reglerne, men jeg ved ikke, om hr. Erling Bonnesen har læst høringssvarene fra forskellige af de hørte, der har kunnet nå at afgive et høringssvar.
Det kommer til at ramme pensionister, førtidspensionister og mennesker med handicap, der lige pludselig får mindre i tilskud.
Nye, der vil bo i en andelsbolig, får mindre i tilskud end efter de gældende regler.
Så det rammer altså en gruppe.
Er Venstres ordfører helt ubekymret over de forhold, som bliver nævnt i høringssvarene?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Men vil det ikke blot yderligere forstærke problemet for dem, der, som ordføreren siger, netop i kraft af de prisstigninger, som jo sådan set bare er blevet kapitaliseret yderligere, ønsker at komme ind på lige præcis andelsboligmarkedet på et senere tidspunkt?
Jeg mener, at så er der jo netop grund til at se på det, som regeringen er i gang med.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Man kan ikke sige, at det er en ordning, der én gang for alle og for tid og evighed finder sin form.
Det er jo derfor, den har været oppe og vende adskillige gange, hvor Folketinget har justeret på den.
Tanken er selvfølgelig, at når der i forvejen kommer nogle i ens hjem, som man kan snakke med, og som kan bistå én med forskellige ting, skal vi også passe på, at der ikke kommer for mange personer i hjemmet.
Astrid Krag (SF), 2008-04-02:
Det vil sige, at ministeren egentlig er enig i, at det ikke nødvendigvis er det rigtige sted, skellet går i loven i dag, hvor man, når man modtager praktisk og personlig pleje, kan undtages.
For det er faktisk nogle af de behandlingsmæssigt letteste af de ældre, der modtager og er visiteret til pleje, som ville have allermest gavn af det, og hvor det ville være allermest til gavn både for den enkelte ældre, men jo i virkeligheden også for kommunen, der har plejeudgifterne.
Ministeren er altså enig i, at det ikke nødvendigvis er det mest hensigtsmæssige sted, hvor kommunerne kan skille og undtage?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Min erfaring med at følge den her ordning gennem årene og min vurdering af de undersøgelser, der er foretaget, er, at de, der har haft størst glæde af ordningen, er de dårligst stillede - det vil typisk sige mennesker, der har haft et hårdt liv, og som derfor også har et mere skrøbeligt netværk og har sværere ved at klare sig, også når de er kommet lidt op i årene.
Men de er selvfølgelig ikke de eneste.
Det er jo altid et problem med sådan en ordning, at det er meget svært at lave en offensiv afgrænsning af, hvem der har gavn af ordningen.
Astrid Krag (SF), 2008-04-02:
Jeg vil spørge ministeren om den undtagelse, man kan gøre over for ældre, der modtager praktisk og personlig hjælp.
Deler ministeren den opfattelse, som jeg hørte fra Venstres ordfører, nemlig at det er den optimale måde at undtage nogle ældre på?
Eller deler hun den pointe, som bl.a. Ældre Sagen er kommet med i høringssvarene, nemlig at de ældre, der modtager mindst hjælp - herunder også nogle af dem, der har et langsomt tab af funktionsevne - måske lige præcis er den gruppe, der faktisk ville have allerstørst glæde af de her forebyggende hjemmebesøg?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det kan være meget forskelligt.
Vi ved jo, at der desværre kan være utrolig stor forskel på, hvordan almentilstanden er, og det kan ses, hvis man sammenligner forholdene i Enghavekvarteret i København med andre dele af landet.
Derfor kan der jo være nogle konkrete lokale forhold, der gør, at man skruer den her ordning forskelligt sammen.
Man kan sige, at sådan er det jo altid med forebyggende arbejde, for hvor tidligt og hvor bredt skal man sætte ind?
Jeg synes altså ikke, at argumentet med, at det er folk, der er kommet lidt op i årene, holder længere.
Lise von Seelen (S), 2008-04-02:
Nu opfatter vi de forebyggende besøg som meget andet end et sundhedstjek.
Det er jo et spørgsmål om, at man lever et aktivt liv, og om man har den livsglæde, der skal til, for at man kan bevare sin sundhed, altså, det er jo det, der ligger i forebyggelsen.
Og jeg forstår ud fra baggrundsmaterialet til loven, bl.a. anbefalingerne på en nedsættelse, at ministeren egentlig siger, at det er der forståelse for, men at man bare selv må betale gildet.
Er det sådan, at ministeren har forståelse for synspunktet, men at kommunerne selv skal finde pengene, hvis de vil nedsætte alderen?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Der ønskes en øget harmonisering af reglerne for pensionister m.fl. i ejerboliger og andelsboliger, således at andelshavere ligesom ejere fremover modtager boligstøtte i form af et lån.
Det mål indgik i aftalerne om finansloven for 2008 og søges nu her virkelig gjort med lovforslag nr. L 111.
Som reglerne er nu, kan man som andelshaver modtage boligstøtte udbetalt som 40 pct. tilskud og 60 pct. lån.
Med lovforslaget vil nye støttemodtagere kunne få samme beløb i boligstøtte, blot i form af et lån.
Ud over at opnå en harmonisering af udbetalingsformen for boligstøtte til henholdsvis andelsboliger og ejerboliger medfører forslaget også en øget målretning af boligstøtten.
På grund af bl.a. kraftige prisstigninger på andelsboliger og forbedrede lånemuligheder er der ikke samme behov som tidligere for at yde tilskud til boligforbruget i andelsboliger.
Hvis man også tager i betragtning, at boligstøtten er med til at dække en udgift, som bidrager til en løbende forøgelse af friværdien i begge boligtyper, virker det kun rimeligt, at boligstøtten udbetales på samme måde til både andelshavere og ejere, altså som 100 pct. lån.
Det bliver stadig muligt at modtage den fulde støtte, nu bare som et lån.
Lovforslaget bør derfor ikke have afgørende betydning for kommende andelshavere eller for flytning til andre andelsboliger.
Der bliver også taget højde for de personer, der allerede har indstillet deres økonomi på de nuværende regler.
Således vil de nye regler kun gælde for de personer, der søger om boligstøtte efter lovens ikrafttrædelse den 1. maj 2008.
De økonomiske konsekvenser af lovforslaget er en mindre udgift på 4 mio. kr. i 2008 stigende til 37 mio. kr. i 2011.
Venstre støtter forslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Jamen det kan jeg overhovedet ikke se noget belæg for.
Jeg synes efterhånden, at mange af de reaktioner, man får fra KL, i ekstrem høj grad fremtræder som kommentarer fra en interesseorganisation, der går ud på, at der bare ikke må være nogen som helst konsekvenser af noget som helst, for så er man imod det.
De, der bliver folkepensionister, kan jo fastholde nøjagtig den samme boligudgift, som de hele tiden har haft.
De får bare tilskuddet som lån, og jeg har stadig svært ved at se, hvorfor skatteydere generelt - også folk, der kan have det betydelig hårdere økonomisk end dem, der bor i de andelslejligheder - skal betale et tilskud.
Nu får beboerne det oven i købet som lån, som skal indfries, når de flytter fra lejligheden, og hvis folk bor godt, jamen så kan de sagtens blive boende.
Der bliver ikke ændret noget ved deres økonomiske vilkår, så længe de bor i lejligheden.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-02:
Med hensyn til tallene for 4 år gør jeg jo bare det, som regeringen altid gør, når der skal bevilges penge.
Man lægger 4 år sammen, for så syner beløbet jo større.
Jeg vil godt lige have ministeren til at kommentere den anden ting, og det er det høringssvar, vi lige har fået fra KL, der jo også er meget bekymrede.
De forudser, at mange af de beboere, der når pensionsalderen, vil afhænde deres andelsboliger og søge over i lejeboliger, og med den udvikling, vi har på boligmarkedet, hvor der ikke er ret mange lejeboliger i dag og det ser ud til, at der nærmest bliver stop for lejeboliger, peger KL på, at det her vil give endnu en skævvridning, også med hensyn til hvordan vi bosætter os og de muligheder, der er på boligmarkedet.
Det vil jeg også gerne have ministerens kommentar til.