runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Nej, der er ikke ligestilling i Danmark på alle områder.
F.eks. ser vi vedrørende muslimske kvinder i Danmark en tendens til, at de ikke har den samme ligestilling i det danske samfund som deres medsøstre.
Men nu omhandler det her forslag jo ikke lige præcis det område, så derfor vil jeg gerne komme tilbage til det konkrete vedrørende det her forslag, nemlig at man ønsker at øremærke 12 ugers barsel til fædre.
Man kan sige, at fædre jo allerede i dag har en ret til at få barselorlov sammen med moderen, og det synes jeg ikke at vi skal negligere med det her forslag.
Jeg tror ikke, at man kommer længere i en ligestillingssammenhæng med det her forslag, end man ellers ville gøre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Nu undlod ordføreren meget belejligt at svare på alle de spørgsmål, jeg stillede, nemlig om, hvad ordføreren i øvrigt gør for at sikre ligestilling.
Men jeg kan forstå, at kvinder er stærke.
Jeg er ganske enig.
Kvinder er ikke ofre.
Jeg er ganske enig.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Mener ligestillingsordføreren fra Dansk Folkeparti, at der er fuldstændig ligestilling i vores samfund mellem mænd og kvinder, og i så fald, hvorfor har Dansk Folkepartis ordfører valgt at være ligestillingsordfører, hvis ligestillingen er gennemført her i landet?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Jeg mener helt klart, at der skal være grænser for, hvad det er, vi fra Folketingets side skal blande os i.
Og i forhold til ligestilling mener jeg, at man mange gange fra flere oppositionspartiers side har en tendens til at gøre kvinder til ofre.
Men kvinder er ikke ofre, kvinder er stærke personligheder.
Vi lever i et moderne samfund.
Det er jo ikke en dårlig ordning, vi har i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Jeg går ud fra, at Dansk Folkepartis ligestillingsordfører er meget optaget af ligestilling, og derfor vil jeg gerne spørge: Er ligestillingsordføreren klar over, at det faktum, at danske mænd i snit kun tager 3,8 ugers barsel, mens kvinderne tager langt over 40 ugers barsel, er medvirkende til, at kvinderne har dårligere pensionsopsparinger, har dårligere mulighed for at gøre karriere på arbejdsmarkedet, og i øvrigt er dårligere stillet i forhold til ansættelse i små virksomheder, fordi man her synes, det er et problem, at kvinder tager for lang barsel?
Er ligestillingsordføreren bekendt med det, og har ligestillingsordføreren nogle bud på, hvordan man kan løse de her problemer, hvis det her forslag altså ikke duer?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jeg vil da gerne på forslagsstillernes vegne takke for hr. Knud Kristensens opbakning til i det mindste, at forslaget er blevet fremsat, og at debatten er blevet rejst.
For jeg synes da godt, at man på nogle af ordførerne fra de partier, som De Konservative i denne sag vil stemme sammen med, kan fornemme en noget større skepsis over for hele det koncept, og at vi overhovedet diskuterer det her.
Men jeg forstår det sådan, at hr. Knud Kristensen er enig i, at det er et problem, at det ikke er godt nok, at der, som vi ser det, simpelt hen ikke er ligestilling nok på det her område, og at mændene tager for lidt barsel.
Jeg går ud fra, at hr. Knud Kristensen også mener, at det er et problem, når så mange mennesker har den opfattelse, at det er skadeligt for deres karriere.
Derfor bliver det åbenlyse spørgsmål: Hvis ikke det her er løsningen, hvad har politikeren hr. Knud Kristensen så af bud på, hvordan vi skal påvirke den situation, hvis vi er enige om, at det er et problem, at det ser ud, som det gør?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg synes faktisk, at det er flot og godt med den frihed, der er til, at man kan holde barselorloven, at der er et helt år til den enkelte familie, og at familien, faren og moren, netop kan fordele denne orlov imellem sig.
Jeg er for øvrigt glad for at diskutere mange ting, og det kan jeg også se at der er behov for i Folketinget med de forslag, der bliver fremsat.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Nu hvor der i debatten bliver talt om forskelle mellem mænd og kvinder, vil jeg spørge ordføreren, om han så ikke mener, at der er en vis fornuft i, at kvinden har 12 ugers øremærket barselorlov, nu hvor det sådan af rent naturlige årsager jo er kvinden, der både føder barnet og ammer barnet; det kan manden sådan af rent naturlige og fysiske årsager jo ikke klare.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg kan ikke være uenig med spørgeren.
Søren Krarup (DF), 2008-01-25:
Jeg synes, der er grund til over for denne tale om ligestilling og lighed at understrege det grundlæggende.
Vi er lige for Vorherre, og i et retssamfund er vi lige for loven.
Ellers er vi forskellige.
Når jeg nu hører adskillige folketingsmedlemmer, unge mennesker, fortælle, at der ikke er forskel på mænd og kvinder, kan jeg kun glæde mig til den dag, hvor de selv får børn og oplever den forskel, der naturligvis er imellem en fars og en mors forhold til sit barn.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det jo i grunden kun er en menneskelig umodenhed, der gør, at man dyrker hele dette lighedsbegreb vedrørende forholdet mellem mand og kvinde?
Selvfølgelig er vi forskellige, og selvfølgelig har moderen et helt andet forhold til det nyfødte barn end faderen; det er bl.a., så vidt jeg ved, stadig væk moderen, der ammer barnet.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Det første, jeg vil sige, er, at jeg synes, at det at få familieforøgelse er noget af det største, som kan overgå en familie, så det er i hvert fald noget, der står højere end karriere.
Så det er jeg meget enig i.
Det næste, jeg vil sige, er om det, at fædre kan komme i den situation, som spørgeren netop giver udtryk for.
Jeg synes rent faktisk, at det at skulle lovgive om noget sådant som det her ikke er betimeligt i 2008.
Der er det friheden til, at man netop kan gøre det, der gælder.
Det er i hvert fald fremmende for samfundet, familien og for alle involverede.
Og det er også - synes jeg - flot af Folketinget at give den frihed og at have skabt den mulighed.
Så vil jeg sige, at hvis mulighederne skal forbedres og udvikles, må det absolut være igennem overenskomstforhandlinger.
Søren Krarup (DF), 2008-01-25:
Jeg har med stor sympati hørt på ordførerens indlæg, og jeg vil godt stille ham et par spørgsmål: Når man nu hører talen om, at karrieren kan lide skade osv., hvis ikke alle disse tvangsforanstaltninger indføres, vil ordføreren så ikke give mig ret i, at der for et menneske måske er et større mål end at gøre karriere, at der for en mor, der føder et barn, måske er noget, der er væsentligere end at gøre karriere, at det måske kunne være forholdet til barnet, der var det væsentligste?
Så er der det andet: Det siges, at fædrenes mulighed for at tage barselorlov kan blive svækket, fordi de måske ikke tør sige på arbejdspladsen, at de tager barselorlov.
Kan man ikke sige, at hvis man først kommer dertil, at der skal lovgives på grundlag af folks syge fornemmelser, kan man efterhånden komme meget langt ud i lovgivningen?
Det er altså de to spørgsmål: Er der ikke noget, der er vigtigere end karriere, og er der ikke væsentligere hensyn at tage i en lovgivning end de tilfældige fornemmelser, folk måtte have?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Med hensyn til det første spørgsmål vedrørende hr. Jens Vibjerg har jeg ingen kommentarer.
Det er hans egen vurdering, hans egen udtalelse.
Med hensyn til det andet, om ikke debatten i dag er nok, synes jeg måske nok, at vi også skal anlægge det synspunkt på virksomhederne og på arbejdspladserne i dag, at det er moderne virksomheder.
Vi går mod en meget moderne verden, hvor der sker en fantastisk stor udvikling også på området her, og der er større og større forståelse for, at fædre netop tager den barselorlov.
Så jeg synes, at de frie markedskræfter og den frie mulighed skal have lov til at vinde i det spørgsmål her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Jeg fik ikke helt svar.
Jeg spurgte: Mener den konservative ordfører, at Venstres ordfører har ret i, at der skulle være en særlig grund til, at kvinder, fordi de er kvinder, har en længere del af barslen?
Det var det spørgsmål, jeg stillede.
Det andet, jeg vil spørge om, er, at ordføreren for lidt siden sagde, at den debat, der er i Folketingssalen i dag, kunne være med til at betyde, at flere mænd vælger at tage en længere barsel.
Det er ikke for at undervurdere Folketingssalen, men hvis nu det viser sig, at debatten i dag ikke er nok til, at flere mænd vælger en længere barsel, hvilke konkrete initiativer vil ordføreren så sætte i gang, for at flere mænd vælger barsel til?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg har det menneskesyn, at jeg har lige meget respekt, uanset om det er en kvinde eller en mand, så jeg har ingen problemer med, at vi har en lovgivning, der giver nogle muligheder, og jeg synes, der er lige muligheder for både faren og moren i det spørgsmål her.
Og det er et spørgsmål, som forældrene selv afgør.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, sagde i sin ordførertale, at nu er der jo forskel på mænd og kvinder, og derfor er der nok en grund til, at kvinder har en forholdsvis større del af barslen end mænd.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om den konservative ordfører deler det syn på køn.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Der kan være mange forskellige komplikationer i starten af et sådant forløb, og det er trods alt også moren, som skal give bryst osv.
Der er en del forpligtelser i den forbindelse, når man er mor.
Så jeg synes rent faktisk, at det er ganske fortrinligt med loven, som den ligger, og muligheden, som den er, og det er for mig at se ganske udmærket.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Ordføreren synes måske - og det kommer mit spørgsmål til at handle om at det er i orden, at vi hertillands tvinger moren til at holde 12 uger, for det skal hun jo, mens vi ikke behøver at tvinge faren til noget som helst.
Moren må godt holde 12 måneders barsel ifølge ordføreren, men det må faren jo ikke.
I dag kan faren jo reelt ikke med den fleksible barsel holde 12 måneders barsel, fordi der er øremærket en del til moren.
Er det rimeligt ifølge ordføreren, at vi øremærker til moren, men at vi ikke øremærker til faren?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Der er sandelig stor forskel på det, som fru Pernille Vigsø Bagge siger her, og det, som jeg egentlig giver udtryk for.
Jeg giver udtryk for, at det er meget flot, og at jeg synes, det er dejligt, at vi i Danmark har mulighed for, at både fædre og mødre kan tage barselorlov.
Det er jeg glad for, og det er jeg stolt af.
Jeg siger bare, og det er dér, problemet opstår mellem vores synspunkter, at SF vil designe for den enkelte far, hvor meget den pågældende skal afholde af den her barselorlov.
Jeg synes, at man skal tænke lidt videre, og at man skal lære af den debat, som vi har her, nemlig at det kan give et minus for moderen, som ønsker at holde et helt år, hvis faren ikke afholder de 12 uger.
Jeg synes, det er problematisk for den enkelte familie, men jeg er stolt af, at vi har frihed til at kunne holde den barselorlov, som netop er blevet indført på et tidligere tidspunkt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Ordføreren gør i sin ordførertale rigtig meget ud af, at Folketinget ikke skal ind at lovgive, og at Folketinget ikke skal blande sig i folks private affærer - kan jeg forstå.
Det er lidt mærkeligt, for det var jo sådan set ordførerens eget parti, der i sin tid lovgav om den fleksible barsel.
Man ændrede lovgivningen om forældreorlov og barselorlov og lavede den her fleksible barselorlov i stedet for.
Er ordføreren decideret modstander af, at Folketinget lovgiver om barsel, for det er det, jeg forstår af ordførerens tale?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren selv nævner, at der kan være kulturer på arbejdspladserne, der gør, at mænd ikke har mulighed for at få en længerevarende barselorlov.
Der blev tidligere spurgt om, hvad man skal gøre for at komme af med den kultur.
Jeg synes ikke, at der kom noget klart svar.
Ministeren svarede, at det var der mange der skulle forholde sig til, det var der mange der skulle gøre noget ved.
Jeg vil gerne vide, hvad ministeren konkret har tænkt sig at gøre for at ændre den kultur, der er på rigtig mange arbejdspladser, som gør, at mænd i mange tilfælde har svært ved at vælge barselorloven til.
Helt konkret: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre på dette område?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-25:
Jeg tror ikke rigtigt, at jeg forstår fru Lone Dybkjærs eksempel.
Betyder det, at konen skal holde orlov med mandens løn, eller hvordan er det?
Vi har jo en tradition for her i Folketinget ikke at blande os i lønfastsættelsen.
Det, som vi kan gøre, er at diskutere den godtgørelse, de sygedagpenge, som folk skal have.
Deroveni bygger arbejdsmarkedets parter en barseludligningsordning.
Men jeg ser da naturligvis allerhelst, at vi får ind i overenskomsterne, at man får fuld løn under barsel, fordi det er det eneste effektive instrument, der er.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Det står meget klart i lovforslaget, at der indbringes sager for Ligebehandlingsnævnet, og at de sager, der bliver indbragt for Ligebehandlingsnævnet, også bliver behandlet.
Der er jo ingen sager at behandle, hvis ikke der bliver indbragt en sag.
Jeg synes ikke, at det ville være rimeligt, hvis vi sagde, at Ligebehandlingsnævnet skulle kunne opfinde sager og tage dem op af egen drift.
Jeg synes, der skal være en, kan man sige, forurettet eller en, som påklager netop til Ligebehandlingsnævnet.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jeg vil gerne spørge hr. Knud Kristensen, om ikke det ville være klogt, rigtigt og velanbragt at tillade, at Ligebehandlingsnævnet tager sager op af egen drift.
Jeg har allerede tidligere i debatten været inde på et par eksempler, hvor der ikke er en decideret forurettet, men hvor det er så åbenlyst, at der er tale om diskrimination.
Jeg vil sige, at hvis ikke Det Konservative Folkeparti kan støtte et sådant forslag om at tillade Ligebehandlingsnævnet at tage de sager op, selv om der ikke er en umiddelbar klagepart, er der åbenbart områder, hvor man vil acceptere en helt åbenlys diskrimination.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Lovforslaget, L 41, har været den lange vej igennem behandlingen og blev så yderligere udsat på grund af det overståede valg.
Lovforslaget har resulteret i mange konkrete spørgsmål med mange gode svar til følge.
Ligebehandlingsnævnet skal sikre de personer, der udsættes for forskelsbehandling, en hurtig sagsbehandling ved et administrativt nævn, frem for at man som i dag skal den tunge vej igennem domstolene.
Som konsekvens af lovforslaget foreslås Ligestillingsnævnet nedlagt.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-01-25:
Som jeg nævnte i begrundelsen, er vi faktisk tilhængere af, at der bliver tilført nævnet flere opgaver, bl.a. at man skal have lov til at tage sager op af egen drift.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jeg er sådan set lidt overrasket over, at man på forhånd er lodret imod forslaget.
Nu skal vi jo lige have en udvalgsbehandling, og en af de ting, som vi godt kunne tænke os at se en forbedring af, er muligheden for at tage sager op af egen drift.
Jeg vil høre, om SF vil støtte et sådant ændringsforslag, så vi i hvert fald på det punkt kan forbedre Ligebehandlingsnævnets arbejdsvilkår.
Karsten Hønge (SF), 2008-01-25:
Det er jo dejligt, at vi lever i et mangfoldigt samfund, hvor det er muligt at være dansker på mange forskellige måder.
Det kræver så til gengæld, at vi passer på hinanden, og at vi giver plads og rum til forskellighed.
Men det betyder også, at vi målrettet skal arbejde for ligestilling, så alle får lige muligheder uanset den enkeltes personlige baggrund.
Diskrimination hører simpelt hen ikke hjemme i et moderne, demokratisk samfund.
SF synes, at det er en god idé at samle arbejdet for ligestilling og mod diskrimination i et samlet nævn i stedet for de to, som vi har nu.
Jeg tror, det vil være godt med en let og overskuelig adgang til et system, hvor det i øvrigt skal være let at finde rundt.
Vi kunne så ønske os at få tilført nævnet nogle flere muskler både i form af flere penge og ved at give nævnet flere opgaver.
Vi synes faktisk, at nævnet kunne komme til at spille en mere aktiv rolle, hvis det fik som opgave selv at kunne rejse sager.
Se, det kunne egentlig være så godt, og så synes vi alligevel, at det er skidt.
For det forslag, som er fremsat, vil give nævnet en meget uheldig virkning på arbejdsmarkedet.
Der findes allerede i dag et meget velfungerende system til at håndtere uenigheder og konflikter, for igennem snart 100 år har fagbevægelsen og arbejdsgiverne i fællesskab opbygget et fagretligt system, og det er faktisk den her særlige måde at løse konflikter på, der er en af nervetrådene i den måde, som vi har valgt at organisere arbejdsmarkedet på.
Netop det her smidige arbejdsmarked er en af hovedforklaringerne på, at det går så godt i Danmark både med beskæftigelse og økonomi, og så nytter det altså ikke noget, at man i nogle sammenhænge vælger at holde alle de fine taler, hvor man lovpriser det danske arbejdsmarked, for så lidt efter at støtte forslag, hvor man vil være med til at tage kræfter ud af det, som vi jo kalder den danske model.
Ikke at vi tror, at sådan et nævn her ville kunne trække tæppet væk under det solide arbejdsretlige system, men det er en alvorlig glidebane, som vi slet ikke synes vi skal ud på.
SF kan altså ikke støtte, at nævnet skal blande sig i ansættelsesforhold på arbejdsmarkedet.
Så uanset de gode sider ved at etablere et samlet nævn er vi imod forslaget, da de overskygges af de kedelige og negative konsekvenser, det får for arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-25:
Som jeg ser det, er der kun tale om diskrimination, hvis der er nogen, der føler sig forurettet, og så har de mulighed for at indgive en klage, hvis de føler sig forurettet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Men er konsekvensen så ikke, at man accepterer diskrimination i samfundet bredt forstået, hvis ikke der er en direkte forurettet?
Kan det virkelig passe, at ordføreren mener, at de skal acceptere den form for diskrimination som f.eks. hvide taxaer?
Nu er det jo sådan, at man sagtens kan opleve diskrimination i et samfund, uden at der er en direkte forurettet part.
Eksemplerne med både hvid hjemmehjælp og såkaldt hvide taxaer er jo glimrende.
Der er måske ikke en enkeltperson, der føler sig forurettet i de tilfælde, men spørgsmålet er jo, om vi som samfund vil acceptere den form for diskrimination.
For mig at se er det oplagt, at man i lovforslaget åbner op for, at man selvfølgelig kan rejse sager selv.
Alternativet er jo, at man accepterer den her form for diskrimination.
Så jeg vil da gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at vi som samfund skal acceptere den form for diskrimination, man f.eks. oplever med hvide taxaer eller såkaldt hvid hjemmehjælp, for det er vel konsekvensen af ikke at ville åbne op for, at sager som de her kan blive rejst.
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-25:
Jeg mener, at vi i de sager skal overlade til det juridiske system at afgøre, om der er en rimelig sag, der kan tages op.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-25:
Men altså, det kan jo være vanskeligt i en oplagt diskriminationssag som den her med hvid kontra ikkehvid hjemmehjælp at sige, hvem det er, der er forurettet.
Men er hr. Bent Bøgsted så indstillet på, at nogle andre mennesker kan klage over det, fordi de føler, at de er blevet udsat for diskrimination direkte eller indirekte?
Bent Bøgsted (DF), 2008-01-25:
Det synes jeg ærlig talt ikke, for hvordan skal man dømme i en sag, hvis man ikke ved, hvem der er forurettet.
Altså, jeg har det sådan med det juridiske system, at hvis der skal være en sag, skal der være nogen, der føler sig forurettet, og hvis de føler sig forurettet, kan de indgive klagen til Ligebehandlingsnævnet og få sagen bedømt der.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man skal tage sager op, hvor man ikke har en modpart, der føler sig forurettet.
Hvis der er nogen, der føler sig forurettet - som jeg ser det - går de vel til klageinstansen og siger: Vi vil gerne have den sag rejst.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Så hvis der ikke er en sådan, men hvis der til gengæld er fuld offentlighed omkring, at en kommune, som det bl.a. var tilfældet med Aalborg Kommune, accepterer anmodninger om hvid hjemmehjælp, eller at et taxaselskab accepterer, at folk ikke ønsker at køre med en chauffør af anden etnisk oprindelse, skal Ligebehandlingsnævnet, som er sat i verden for netop at bekæmpe den slags, bare se til.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg synes, at det er en meget spændende synsvinkel, der anlægges på netop de to tilfælde.
Hvis det er hjemmehjælp, vi taler om, er det jo et spørgsmål om, at brugerne af systemet ikke kan tilbydes noget, hvis man går hen og foretager en omfordeling med hensyn til at tilbyde en hvid eller en farvet hjemmehjælp.
Hvis ikke den pågældende modtager den hjælp, kan kommunen rent faktisk ikke tilbyde hjælp til den pågældende borger.
Jeg synes, det er en meget spændende synsvinkel, og det får vi mulighed for at diskutere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-25:
Nu forudsætter jeg, at de juridiske dommere og nogle af de juridiske dommere, som kommer til at behandle sager af fagretlig karakter, er bekendt med den fagretlige jura, og at det er derfor, de bliver udnævnt til det her.
For mig er det vigtigt, vil jeg gerne sige, at det her bliver en juridisk instans, og at den er upartisk, og at der ligesom i det fagretlige system i forbindelse med voldgifter, sager i arbejdsretten og sager ved domstolene ikke kan rejses diskussion om, hvorvidt det, der foregår, er juridisk velfunderet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-01-25:
Det glæder mig selvfølgelig i første omgang, at ministeren også er kommet dertil, at det er fornuftigt at oprette et egentligt klagenævn, i stedet for at domstolenes ressourcer skal bruges til en række småsager på de her områder.
Men jeg synes, at det er vigtigt at slå fast her, og det håber jeg ministeren vil gøre, at lige præcis om den del, der omhandler sagsbehandlingen, står der i forslaget, og ministeren sagde det også her fra talerstolen, at man har mulighed for at indhente oplysninger i det faglige system.
Jeg synes, det ville være nyttigt, hvis ministeren ændrede det til, at der i sager om arbejdsmarkedet skal indhentes oplysninger fra kompetente personer i det fagretlige system.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Der kan svares meget kort på det, og svaret er ja.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-25:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at et klagenævn jo ikke nødvendigvis skal afgræsse hele Danmark for at finde de mindste klager, men man kunne jo spørge sig selv, om det ikke var en god idé, at et sådant klagenævn fik mulighed for at tage de mest oplagte klager op, som har været fremme i pressen eller på anden vis.
Nu nævnte hr. Morten Østergaard spørgsmålet om hvid hjemmehjælp eller taxa.
Kunne ordføreren ikke godt forestille sig, at det var rimeligt, at man kunne tage en sag op, fordi der var tale om åbenlys diskrimination, men hvor det kunne være svært at sige, hvem den forurettede part var, altså den taxachauffør, der ikke kom ud, eller den hjemmehjælp, der ikke kom ud, fordi man havde et krav om hvid hjemmehjælp?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Hører jeg ordføreren sige, at alle sager, der kommer, vil man selvfølgelig behandle, og at hvis det kræver ekstra midler, så må det være konsekvensen?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Altså, der er slet ingen tvivl om, at de sager, der bliver rejst ved Ligebehandlingsnævnet, er der også økonomisk fundament til at kunne behandle.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Jeg kunne bare godt tænke mig et lidt mere præcist svar.
Hvis det viser sig, at økonomien ikke er tilstrækkelig - og det er der jo altså mange som allerede nu er nervøse for - vil man så være villig til at gå ind og se på det her område netop for at sikre, at alle, der kommer med sager, selvfølgelig kan få deres sager behandlet?