Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Det kan være, at vi står over for en revitalisering af udvalgsarbejdet i Folketinget.
Det vil det i hvert fald være udtryk for, hvis det, der ikke er lykkedes i et utal af forhandlingsmøder, nemlig at forligspartierne her bliver enige, skulle lykkes under udvalgsarbejdet.
Men jeg kan fra Enhedslistens side tilsige al støtte i den proces, der kan blive nødvendig her.
Vi vil gerne være med til at forsøge at definere et kompromis et andet sted end der, hvor hr. Per Ørum Jørgensen lagde det, for det var åbenbart ikke godt nok til, at det var kompromis.
Jeg tror, en af egenskaberne ved kompromiser er, at det kun er et kompromis, hvis alle kompromisets parter selv mener, at det er et kompromis.
Det med at fortælle, hvor man selv synes det ligger, har jeg ikke så gode erfaringer med.
Ellers vil jeg sige, at det jo heller ikke er første gang, man har lidt på fornemmelsen, at energiforligspartierne har et sådan lidt rustent forhold til hinanden.
Enhedslisten har ikke så meget at tilføje til den indholdsmæssige debat.
Vi synes, at hr. Per Ørum Jørgensen gav argumentet for, hvorfor man ikke længere skulle have den samme grad af uafhængighed.
Det var, fordi der skulle mere styr på det.
Og så kan man diskutere, om det, at der kommer mere styr på det, er det, der skaber den kreativitet og den udvikling, som gør, at man får de største energibesparelser i årene fremover, eller om det ikke er.
Jeg synes for så vidt, at de evalueringer, der er lavet i forbindelse med det her lovforslag, vel i grunden peger på, at man havde en struktur, der fungerede rigtig godt, og at der ikke var nogen sådan særlig grund til at ændre på det, medmindre man synes, at det for princippets skyld er vigtigt at have mere styr på tingene.
Når alle andre oppositionspartier har været optimistiske, med henblik på at udvalgsarbejdet vil føre til forandringer i lovforslaget, skal jeg naturligvis ikke være negativ, så jeg forventer da også, at lovforslaget bliver ændret sådan, at vi kan stemme for det, hvad det angår.
Ellers må jeg i hvert fald sådan i al stilfærdighed sige, at når man tilfører et område en række nye opgaver, opstår der en kritik, der handler om, at der så nok også er brug for flere penge.
I høringssvaret skriver man, at man vurderer, der er penge nok, og det er vel det, vi kalder et politisk svar, forstået på den måde, at man politisk har besluttet sig for, at man ikke vil bruge flere penge på det her.
Så kan man selvfølgelig håbe, at nogle andre gør en masse andre gode ting, som gør, at de mål, der er på energibesparelsesområdet, nås.
Så vidt jeg husker, er det sådan set sådan, at det her bygger oven på en evaluering, der blev igangsat, fordi det ikke gik helt så godt, som planen var.
Når man hører hr. Per Ørum Jørgensen og andre politikere fra de borgerlige partier, kan man undertiden få den fornemmelse, at det hele bare går fremragende, og at det altid er gået fremragende, måske endda så fremragende, at det også gik fremragende under SR-regeringen.
Men pointen er jo, at det var, fordi det ikke gik så fremragende, som det var hensigten, at man havde evalueringen.
Jeg må sige, at jeg er ret skeptisk over for, at det, at man giver flere opgaver til et område uden at få flere ressourcer, skulle give et bedre resultat.
Det tror jeg ikke på, medmindre der naturligvis bliver så stram en styring og prioritering, at det kan løse det problem.
Så vil jeg bare sige, at Enhedslisten heller ikke deler opfattelsen af, at det er fornuftigt at holde transportområdet ude.
Vi har godt set begrundelsen, og det er, at transportområdet er havnet andetsteds, i et andet fantastisk forlig, som også vil føre til fantastiske resultater.
Efter vores opfattelse er det sådan, at man skal se transportområdet i snæver sammenhæng med de øvrige energiområder, og det ville derfor være helt oplagt, at det også var en del af det, der ligger i det her lovforslag.
Så vi har et par ting, vi gerne vil have ændret, og skulle det ske, stemmer vi for, sker det ikke, stemmer vi nok imod.