Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Socialdemokratiet kan støtte de ændringer, som der er i forhold til gymnasiereformen.
Vi synes i det hele taget, at det er meget positivt, at der er et forløb i forbindelse med gymnasiereformen, for når man foretager en stor ændring af de gymnasiale uddannelser, vil der selvfølgelig også være nogle steder, hvor man siger at det kom til at virke lidt anderledes, end det egentlig var tænkt.
Vi synes, det er positivt, at der er den åbenhed i forligskredsen omkring gymnasiereformen, som gør, at man lytter til den følgegruppe, der er nedsat, at man lytter til de evalueringer, der foretages, og at man også er åben over for, som det er sket i det her tilfælde, at nedsætte grupper, hvis arbejde er baggrunden for ændringerne her på gymnasieområdet; at man faktisk sætter gymnasielærere, rektorer og andre fagfolk rundt om et bord og kigger på, om det kan gøres mere smidigt, uden at det går ud over hovedintentionerne med gymnasiereformen.
Vi også meget tilfredse med, at lige præcis dette lovforslag er med til at understrege, at noget af det, der var intentionen med gymnasiereformen - f.eks. at styrke naturfagene - er lykkedes.
Der ligger en evaluering til grund for dette lovforslag, som viser, at naturfagene samlet set er blevet styrket.
Der er flere, der kommer ud af gymnasiet med naturfaglige fag, præcis som det var ønsket.
Men det har så rejst et andet problem, nemlig at nogle af sprogfagene er blevet presset, og derfor lægger det her lovforslag op til, at der skal være mulighed for, at man i højere grad kan vælge en studieretning, hvor man både har et tredje og et fjerde fremmedsprog med.
For vi har også brug for nogle unge, som virkelig er dygtige til sprog i bredden.
Det er ikke tilstrækkeligt, at man kan de store hovedsprog.
Der er også, bl.a. i de mange eksportvirksomheder, vi har, brug for, at vi har nogle studerende, som kan russisk, kinesisk og nogle af de mindre sprog, som er blevet trængt af de studieretninger, der er.
Med lovforslaget her er der taget højde for, at det bliver lettere at vælge nogle - kan man sige - tunge sprogpakker og vælge lidt færre naturfag, men stadig væk sådan at det, der var hovedintentionen, nemlig at alle unge, der forlader det ny gymnasium, har en almen dannelse inden for både det naturvidenskabelige og humaniora, er bevaret med de ændringer, som der her er foreslået.
Så vi kan støtte alle ændringerne og håber, at den ånd, der har været bag det at lave de justeringer, der skal til, også fortsætter, når vi skal evaluere den samlede gymnasiereform.
Det er jo først nu med årgangen fra den her sommerferie, at vi vil se, hvordan det har virket, for det bliver den første nye årgang efter de første 3 år med gymnasiereformen.
En af de ting blandt mange, som gymnasiereformen har dokumenteret virker, er f.eks., at naturfagene er blevet styrket - det var et af målene med reformen.
Når jeg hører hr. Martin Henriksens indlæg, bliver jeg jo rigtig, rigtig glad for, at der er et bredt forlig i forbindelse med gymnasiereformen, men omvendt vil jeg også rose ordføreren for, at det gør nogle forskelle i dansk politik tydeligere, og det kan nogle gange være rart.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Martin Henriksen, der flere gange i sit indlæg understreger, at reformen er en falliterklæring og grundlæggende er helt forkert
: Hvad er det, der er grundlæggende forkert, og som Dansk Folkeparti gerne vil have lavet om?