runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
L 25 handler om at sikre praktikpladser til de unge mennesker, der er i gang med en erhvervsuddannelse.
Ministeren skruede forhandlingsoplægget sådan sammen, at det primært bestod af to elementer, en videreførelse af aftalen om skolepraktikpladser og sociale klausuler som et værktøj til at skabe flere ordinære praktikpladser, hvilket vi også har fået præciseret af ordføreren for Socialdemokratiet her i dag.
LA forlod som det eneste parti forhandlingerne om denne aftale under finansloven, da vi er stærkt kritiske over for brugen af sociale klausuler som et værktøj til at skaffe flere ordinære praktikpladser.
I Liberal Alliance bakker vi op om skolepraktikpladser, i en tid hvor almindelige praktikpladser er svære at opdrive, men vi kan ikke stemme for forslaget, da sociale klausuler er en helt forkert vej at gå.
Mangelen på ordinære praktikpladser skyldes den manglende vækst i Danmark.
Virksomheder bukker under for krisen eller flytter arbejdspladser syd for grænsen, hvor omkostningsniveauet er lavere.
Svaret er ikke at vride armen om på de virksomheder, der hænger i med neglene.
Her vil jeg gerne præcisere til de ordførere, der har været oppe og tale positivt om de sociale klausuler, at der altså er forskel på at tage et ansvar og blive pålagt et ansvar.
Vi har mange muligheder for at gå i en positiv dialog med virksomhederne for at skabe flere praktikpladser, også i denne situation.
Vi kan have uddannelsescentre, vi kan prøve at se på, om flere elever kan tage praktik i de af vores nabolande, som ikke er så hårdt ramt af krisen, og vi kan gå hårdere ind i at få lavet nogle frivillige aftaler.
Det kræver benhårdt arbejde i stedet for at gribe til det, som jo er det nemmeste værktøj for folkevalgte, nemlig tvang.
Hvis vi tvinger virksomhederne til at oprette praktikpladser ved at true dem på deres brød, får vi dårligere uddannelser til de unge og praktikforløb, hvor de unge ikke er ønsket hos virksomheden.
Vi får højere offentlige udgifter, når offentlige institutioner skal indkøbe i forhold til forekomsten af praktikpladser og ikke i forhold til pris og kvalitet.
Samtidig får vi skabt mere bureaukrati, da sociale klausuler i sagens natur kun kan håndhæves gennem overvågning af både indkøb og virksomheder.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jeg har et enkelt spørgsmål: Hvordan forholder Liberal Alliance sig til, at 20.000 faglærte kommer til at gå på pension i løbet af de næste 5-10 år?
Hvis det er, at vi ikke uddanner vores arbejdskraft nu, hvordan skal vi så skaffe kvalificeret arbejdskraft, og ser fru Merete Riisager så ikke, at den eneste løsning bliver at hente udenlandsk arbejdskraft op til Danmark?
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-24:
Jeg glæder mig over, at parterne skal være enige, før man kan ændre på forliget.
Der står: ghettoer, ghettoer og ghettoer.
Det er ikke, fordi jeg har lyst til, at det absolut skal hedde ghettoer, men jeg tror ikke på, at folk holder op med at se Vollsmose som en ghetto, fordi vi officielt holder op med at kalde det for en ghetto.
Jeg tror, at folk stadig væk vil kalde det for en ghetto, for jeg tror ikke, at det har noget at gøre med, hvilket ord vi herinde bruger.
Jeg tror, det har noget gøre med de oplevelser, folk har med områderne.
Derfor vil jeg bare gerne have, at man står ved de aftaler, man laver, så man, når man indgår en aftale, hvor der står, at der skal laves en liste over ghettoområder, ikke bare kan ændre ordlyden, for det står i forligsaftalen, og man kan ikke ændre det, medmindre alle forligspartier er enige.
Carsten Hansen (S), 2011-11-24:
Det er sådan, at vi selvfølgelig har tilsluttet os aftalen på det grundlag, De Radikale er gået ind i aftalen på.
Det er også det, vi har sagt.
Det sagde jeg også undervejs i forhandlingerne.
Og det er helt klart for alle, at De Radikale ikke har tilsluttet sig ghettobegrebet.
Det skal også være helt klart, og det vil jeg gerne sige, at De Radikale jo har accepteret principperne, fordi der var et flertal for dem.
Men det er klart, at når vi indkalder til forhandlinger, er det på det grundlag, som De Radikale har tilsluttet sig aftalen på.
Jeg vil selvfølgelig ikke lave ændringer på regeringens vegne, uden at vi forhandler det med parterne.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-24:
Det er sådan, at ministeren ligefrem siger, at man vil drøfte eventuelle ændringer med forligspartierne.
Det er normalt sådan, at når man har et forlig, kan man ikke ændre i forliget, medmindre alle forligspartier er enige.
Jeg vil bare høre, om det stadig væk er ministerens opfattelse, at man kun kan ændre på et forlig, hvis alle partier er enige?
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Tak for det.
Jeg holder den her tale på vegne af fru Benedikte Kiær, De Konservatives udmærkede politiske ordfører, som desværre ikke kan være her i forbindelse med det her forslag.
Vi står her med et forslag om at fremrykke Landsbyggefondens investeringsramme til renovering af almene boliger.
Renoveringsrammen i den nye aftale og dermed i dette forslag er den samme som aftalt i boligaftalen, der blev indgået i november 2010 – en aftale, der satte historisk mange midler af til renoveringer.
Ud over den årlige ordinære ramme på godt 2,6 mia. kr. om året frem til 2016 blev der nemlig ekstraordinært sat 5 mia. kr. af til flere renoveringer.
For at komme helt til bunds i listen over ventende renoveringsprojekter ville det kræve omkring 8 mia. kr.
Aftaleparterne var samtidig enige om at følge udviklingen af Landsbyggefondens venteliste tæt med en årlig status og drøftelse.
Vi fra Det Konservative Folkeparti finder, at 1 år efter at boligaftalen blev indgået, var et godt tidspunkt for denne drøftelse.
For det er vigtigt at få afviklet køen af almene boliger, der har et stort renoveringsbehov.
I nogle boligområder er lejlighederne så utidssvarende og nedslidte, at det er afgørende med renoveringer, for ellers vil områderne udvikle sig til udsatte boligområder.
Samtidig mener vi, at vi står i en økonomisk situation, hvor der er plads, og at det vil være fornuftigt.
Ligeledes er vi i forlængelse af det, der fremgår af høringssvaret fra Boligselskabernes Landsforening, bekymrede for konsekvenserne af, at renoveringsbeløbet allerede i 2013 flader ud til 1,9 mia. kr., men desværre stod regeringen af her.
I den netop indgåede aftale har Det Konservative Folkeparti lagt vægt på, at forligskredsen bliver indkaldt til møde allerede i det tidlige forår for at få en status og drøfte udviklingen i renoveringslisten fra Landsbyggefonden.
For med en renoveringsramme fra Landsbyggefonden på 1,9 mia. kr. om året fra 2013 til 2016 er der stor risiko for en ny renoveringspukkel.
Der har ellers været mange løfter til den almene boligsektor frem til valget.
Men S og SF vil nu efter valget, hvor de har vundet regeringsmagten, alligevel ikke sætte 1 mia. kr. af i statslige midler.
De Radikale løber også fra deres løfter om at øge puljen til renoveringer af de almennyttige boliger med 3 mia. kr. fra Landsbyggefonden – et løfte, som blev fremsat både skriftligt og mundtligt flere gange under valgkampen.
Det Konservative Folkeparti håber derfor, at regeringen vil være mere lydhør over for at øge renoveringspuljen, når vi i forligskredsen mødes næste gang i foråret 2012.
Dermed får vi klaret hele renoveringspuklen på de 8 mia. kr. og samtidig fastholdt den ordinære renoveringsramme.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Liberal Alliance støtter fremrykningen, altså at man tager disse midler fra Landsbyggefonden til en tidligere renovering i den almennyttige boligsektor, end det hidtil har været aftalt i det forlig, som Liberal Alliance også var med i.
Det gør vi, fordi der er et renoveringsbehov.
Der er nogle mennesker, der bor i utidssvarende lejligheder.
Det er derfor, Liberal Alliance støtter det her: Det tjener et formål i sig selv.
Liberal Alliance er ikke med her ligesom Det Radikale Venstre, ligesom SF, ligesom Socialdemokraterne, fordi vi vil foregøgle vælgerne, at man kan genskabe væksten i det danske samfund ved at fremrykke nogle milliardinvesteringer i den almennyttige boligsektor.
Det vil vi gerne slå fast, og vi er glade for, at der ikke står noget i forligsteksten om det her, for der kan ikke skabes vækst i Danmark ved bare at bruge flere penge.
Hvis det var så simpelt, at man kunne skabe vækst ved at bruge flere penge, kunne vi alle sammen være rige, for vi kan alle sammen finde ud af at bruge penge.
Det, der skaber vækst, er, at der bliver produceret mere.
Det er, at mennesker går på arbejde og arbejder mere, end de hidtil har gjort.
Det er, at virksomheder investerer i Danmark frem for i udlandet.
Det er, at danske virksomheder ikke flytter til udlandet og investerer der.
Det er, at udenlandske virksomheder ikke undlader at investere i Danmark, når de kan.
Det skaber vækst.
At bilde vælgerne ind, at man kan skabe vækst med en såkaldt kickstart, hvor man bare bruger løs af nogle penge, som ligger i en fond, er vi ikke tilhængere af.
Men pengene er jo Landsbyggefondens, og Landsbyggefonden betragter vi som de almennyttige boligselskabers, og derfor vil vi ikke have hånd- og halsret over de penge.
Og de almennyttige boligselskaber vil gerne have den her fremrykning, og det synes vi at de skal have lov til.
Lars Dohn (EL), 2011-11-24:
Nu bestemmer vi jo ikke alt i regeringens politik.
Men for så vidt det er muligt, vil vi gerne have nogle helt andre boller på den suppe.
Og jeg kan forstå, at boligministeren bruger udtrykket udsatte boligområder, og det synes jeg lyder meget, meget mere rimeligt og rigtigt.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, når nu ordføreren mener, at ordet ghetto er et stigmatiserende udtryk: Hvornår vil Enhedslisten så få regeringen til at ændre ordlyd, sådan at ordet ghetto ikke længere fremgår?
Lars Dohn (EL), 2011-11-24:
Her er brugen af ordet ghetto stigmatiserende, og det er ekskluderende.
Så det er den forkerte vej at køre.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-24:
Nu har man jo mange ord, og man lærer altid noget nyt om ord.
Mener ordføreren, at ordet ghetto er stigmatiserende, og hvordan forholder ordføreren sig til andre ord som »specialklasser« eller »handicap« eller andet?
Det er jo, for at man ligesom har noget, man kan forholde sig til og arbejde ud fra.
Altså, jeg forstår det ikke helt.
Lars Dohn (EL), 2011-11-24:
Ja, jeg betragter ordet ghetto som et stigmatiserende udtryk for en befolkning, der bor i et bestemt boligområde.
Sådan skal vi ikke føre os frem verbalt.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-24:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener med »ord, som er nedladende«.
Mener ordføreren, at ordet ghetto er nedladende, og mener ordføreren også, at ordet specialklasser er nedladende, eller hvordan skal det forstås?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Se, hvis jeg for et stykke tid siden sad nede, hvor ministeren sidder nu, så er jeg helt sikker på, at den daværende opposition ville klandre ministeren for bunkebryllup.
Så sikkert som amen i kirken havde man anklaget regeringen og sagt: Hvorfor samler man alle de her forslag i ét forslag?
Og hvad er det første, jeg oplever på skatteministerens område?
Jeg har forståelse for det, kender alle argumenterne for det, men jeg synes også, at man skal være villig til at tænke på de principper, man selv havde i opposition, og så prøve at implementere dem, når man kommer regering, men fair nok.
Jeg synes, at det er et aldeles glimrende forslag med en enkelt undtagelse.
Der er kun to ting, som jeg lige vil trække ud.
Den ene er udvidelse af lønsumsafgiftsfritagelse for museumsvirksomhed.
Det er godt, at der kommer den ligestilling.
Den anden ting er det lille forslag, som betyder meget for hele spilmiljøet, altså at man kan tilmelde sig spil på samme dag, så man ikke kriminaliserer alle de her pokerfolk, som ikke kan nå at tilmelde sig dagen inden.
Det er jo ikke helt rigtigt, som SF's ordfører sagde heroppe, at man bare kigger på distributionen inden for EU.
Alle magasiner bliver jo distribueret inden for EU, så det er selve trykkestedet for magasinet, der er vigtigt.
Der er det klart, at det kan give informationsproblemer for den danske befolkning.
Det kan give informationsproblemer for den danske befolkning, hvis ikke man implementerer det på den rigtige måde.
Så er der også praktiske problemer.
Der er solgte abonnementer for magasinerne, som løber for en længere periode.
Hvad gør man ved de solgte abonnementer, som lige pludselig bliver dyrere?
Hvad med selve produktionen, hvor man har indgået en aftale med et trykkeri for en periode?
Hvad med de reklamer, der er osv.?
Det er i hvert fald en af de ting, vi vil tage op under udvalgsbehandlingen, og jeg vil kraftigt opfordre til, at vi prøver at se på hele implementeringen af det her, for der er både principper i det, og så er der også en masse praktik i det i forhold til hele magasindelen og hele forlagsdelen.
Men ellers synes vi, at det er et rigtig godt forslag, og vil bakke de 99 pct. af lovforslaget op.
Lars Dohn (EL), 2011-11-24:
Enhedslisten kan støtte L 27.
Vi har været betænkelige ved lynbehandlingen, det er vi altid, men i den her helt specielle situation har vi accepteret det, fordi alle andre partier har accepteret det.
Men det at fremrykke renovering af boligerne i den almene boligsektor har jo kun gode formål.
Jeg bemærker da også den radikale ordførers bemærkning om ghettoisering og andre nedladende udtryk om bestemte boligområder og er også glad for, at boligministeren har sendt nye signaler om, hvordan de ting skal tackles.
Men der ligger nogle ting fra boligaftalen, som jeg mener at man skal medtænke her, f.eks. det, at der individuelt for lejerne kan være mulighed for at frasige sig – hvis man nu f.eks. synes, at ens køkken er udmærket – at få det med ind i en totalrenovering.
I det hele taget er det at respektere beboerdemokrati jo et kernepunkt i den almene boligsektor, altså at tingene kører demokratisk, men man har fået et element ind i den sektor, hvor boligorganisationen kan overtrumfe beboerdemokratiet også om renoveringer.
Det er noget uskønt, og det vil vi meget gerne have at der bliver kigget på, sådan at det her ikke bliver presset ned over beboerne i den almene sektor.
Der er også hensynet til huslejestørrelse og sådan noget.
Så derfor skal der være højt flag på beboerdemokratiet.
Så alt i alt igangsætter det her en fornuftig udvikling på beskæftigelse, og på energiforbrug og på CO2, og vi kan jo se, at der i den danske boligsektor er skrigende behov.
I aften på DR 1 kl. 20.00 skulle der komme nogle af de værste eksempler.
Så der er virkelig en opgave for den nye boligminister og for det nye flertal at løfte her.
Carsten Hansen (S), 2011-11-24:
Jeg tror, at fru Louise Schack Elholm skal være helt klar over, at vi selvfølgelig vedstår os de aftaler, vi laver.
Sådan er det.
Vi har jo ikke med den her aftale, hvor vi laver en fremrykning af det, der er aftalt i den tidligere forligskreds, ændret på principperne.
Vi vedstår os, at hvis vi ændrer på principperne, bliver det på det grundlag, som De Radikale har skrevet i aftalen, nemlig at de har taget det til efterretning, men ikke er enige i begrebet.
Og husk så det tidligere lovforslag nr. L 160; det var kun VKO, der stemte for den del af aftalen.
De Radikale stemte ikke for, men de tog til efterretning, at der var flertal for det.
Det står højt og tydeligt i aftalen.
Så det er selvfølgelig på det grundlag, vi vil indgå i forhandlingerne, men jeg håber på, at vi kan skabe en bred tilslutning til, at vi kigger på begreberne, og jeg vil gerne indkalde til forhandlinger om det.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-24:
Jeg må sige, at nu bliver jeg også lidt bekymret, når ministeren – allerede inden man egentlig indgår den her aftale, og den ikke er vedtaget ved lov endnu – giver udtryk for, at den skal ændres igen.
Så er det, jeg tænker lidt på, hvordan det hænger sammen.
Det har jeg lidt svært ved at forstå, for man indgår en aftale, og så må det jo være den aftale, man indgår, der gælder, og det er jo boligaftalen for 2010, man tilslutter sig, fordi man er trådt i regering.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Liberal Alliance ønsker så lige konkurrence som muligt.
Vi ønsker også, at der er konkurrence mellem lande om at have det lavest mulige skatteniveau til gavn for borgerne.
Det her kunne jo være en anledning til, at Danmark fik kigget på den moms og nogle af de afgifter, vi opkræver – i det hele taget kigget på alle de offentlige udgifter, som et flertal her i Folketinget konstant øser ud over danskerne.
Det er flere og flere.
Hvert år bruger man flere og flere penge, og så bekymrer man sig knap så meget om finansieringen, og på et eller andet tidspunkt går det ud over danske virksomheders konkurrenceevne.
Det ser vi bl.a. her.
Men der er jo flere principper, der er i spil.
Der er princippet om, at danske virksomheder skal kunne konkurrere, og så er der princippet om, at danske forbrugere skal have lov til at abonnere på udenlandske magasiner.
I afvejningen af de to principper vægter vi bare informationsfriheden højest.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jamen ordføreren må da også anerkende, at der sådan set er de muligheder, som i øvrigt er meget godt beskrevet i lovforslaget.
Men jeg håber også, at ordføreren er enig i, at det sådan set også er et problem, i det øjeblik man kan konkurrere på momsen, som det jo bl.a. hidtil har været tilfældet.
Det er det, man har klaret med det her.
Er det ordførerens synspunkt, at man gerne skal have den her konkurrence bl.a. i forhold til momsen?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Jeg har ikke indgående kendskab til, hvilke af de amerikanske magasiner, som bliver printet i EU og sendt herfra, og hvilke der bliver printet og sendt fra USA.
Jeg kan konstatere, at de to magasiner fra USA, som jeg selv har abonneret på i tidens løb, kommer direkte fra USA.
Det er rigtigt, at der i det her lovforslag om alle mulige ændringer er ændringer, som er udmærkede og teknisk fine og uden det store politiske indhold, men hvis man på den måde vil oprette en informationsmur omkring Danmark, som gør, at danskerne ikke i praksis kan abonnere f.eks. på magasiner fra USA, så siger vi altså nej til det hele.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jeg vil bare høre, om Liberal Alliances ordfører ikke synes, at der er noget positivt i en lang række af de andre forenklinger, som i øvrigt ligger i det her lovforslag.
Så vil jeg i øvrigt også bare henlede ordførerens opmærksomhed på, at der sådan set også netop er en lang række amerikanske magasiner, for nu bare at bruge det eksempel, som ordføreren selv brugte, som – hvis de i øvrigt bliver distribueret inden for EU – ikke vil blive omhandlet af den her afgift.
Det håber jeg også at ordføreren vil anerkende.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Vi vil i Liberal Alliance gerne tilslutte os den kritik, der er af, at man fremsætter så mange forskellige ændringer af love i et lovforslag.
Det gør, at vi ikke kan stemme for det her.
Til trods for at der i det ligger mange udmærkede tekniske ændringer, er der også en meget stor kamel at sluge.
Jeg glæder mig til, eller rettere sagt det gør jeg faktisk ikke, men jeg ser frem til, at de partier, som stemmer ja til det her, skal forklare det over for en undrende dansk befolkning.
Der er masser af danskere, der får magasiner fra f.eks. USA.
Jeg kan forstå på lovforslaget her, at de nu skal til at betale.
Lad os sige, at magasinerne koster 20 kr. stykket.
De holder måske et månedsmagasin, og så får de det en gang om måneden for 20 kr.
Så opkræves der 25 pct. i moms, det bliver så en femmer, og så lægges der lige et fortoldningsgebyr på 160 kr. oveni.
For det her skal jo behandles.
Det koster at lægge den her moms på.
Så i realiteten gør man det fuldstændig umuligt at have et abonnement på udenlandske magasiner, altså magasiner, der kommer fra lande uden for EU, og i det her tilfælde nok især magasiner fra USA.
Ingen mennesker vil jo betale 160 kr. i fortoldningsgebyr for et magasin, der eksempelvis koster 20 kr. Man kunne næsten sammenligne det her med nordkoreanske tilstande, hvor man forsøger at holde udenlandske informationer ude af det danske samfund via en monsterskat, som ingen steder har hjemme.
Men som sagt skal det blive spændende, når de partier, der stemmer ja til det her, skal forklare over for de mange danskere, der abonnerer på udenlandske magasiner, at de fremover skal til at betale 160 kr. i fortoldningsgebyr, hver gang der kommer et magasin ind ad postkassen.
Vi stemmer nej til det her.
Frank Aaen (EL), 2011-11-24:
Andre ordførere har gennemgået, hvad lovforslaget indeholder.
Jeg vil bare pege på, at vi altid støtter, når man prøver at komme bedre, hurtigere og mere effektivt efter dem, der snyder med moms og skat.
Det med at ændre konkurrencemulighederne i forholdet mellem udenlandske trykkerier uden for EU og danske trykkerier støtter vi selvfølgelig også.
Jeg havde i går besøg af nogle tillidsfolk fra den grafiske branche, som peb lidt over vores afgift på reklametryksager, som vi jo støtter, både fordi det er med til at gavne miljøet, hvis der bliver færre reklamer i postkassen, og fordi vi dermed er med til at skabe 400 mio. kr., der går ubeskåret til dem i samfundet, der har allermindst at leve for i forvejen.
Men de peb altså lidt og sikkert med nogen ret over, at det kunne koste dem arbejdspladser.
Derfor er jeg jo glad for, at det forslag, som vi nu behandler, om, at der skal lægges moms på magasiner, der trykkes uden for EU, kan være med til at sikre flere arbejdspladser i den grafiske branche i Danmark.
Det er vi selvfølgelig meget tilfredse med, og jeg vil også sende dem en mail om, at der så i dag sker lidt, der går i den retning, og det tror jeg de bliver glade for.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Som allerede flere ordførere har været inde på, sikrer det her forslag, som har den mundrette titel »Forslag til lov om ændring af lønsumsafgiftsloven, momsloven, opkrævningsloven, lov om offentligt hasardspil i turneringsform og forskellige andre love« – man må jo sige, at den er en af de mere mundrette af slagsen, vi har – at vi bl.a. får en mere præcis lovgivning på store dele af skatte- og afgiftsområdet.
Det vil være til gavn for ikke alene virksomheder, men også borgere, og det medfører tydeligere regler på området.
Derfor er det også med stor tilfredshed, at vi fra SF's side kan se, at der er bred opbakning fra i hvert fald det meste af Folketingssalen til lovforslaget.
Ydermere sikrer lovforslaget, at momsen ikke bliver anvendt som et decideret konkurrenceparameter mellem grafiske virksomheder placeret inden for og uden for EU.
Ligeledes betyder det, at virksomhederne således ikke kan spekulere i skatte- og momsmæssige forskelle.
Det giver på mange måder et mere fair og lige udgangspunkt for de virksomheder, og det er sådan set noget, som vi fra SF's side hilser velkommen.
Med de ord kan jeg sige, at vi fra SF's side selvfølgelig støtter regeringens forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Dette lovforslag består af en række justeringer, præciseringer og ændringer til et bredt felt af forskellige skatte- og afgiftslove.
Disse ændringer og justeringer synes at være fornuftige og logiske.
Bare for at tage et eksempel kan jeg nævne ændringerne i regler i lov om offentligt hasardspil i turneringsform.
Med en lempelse af reglerne for betalingstidspunkt sigter forslaget på at forhindre, at der sker en lukning af lovlige pokerklubber med den konsekvens, at spillerne fristes til at deltage i ulovlige spil.
Det er sund fornuft, og sådan er lovforslaget gennemsyret af en række sunde argumenter.
Det Radikale Venstre støtter forslaget og ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.