Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Tak, hr. formand.
Det beslutningsforslag, vi skal behandle i dag, og som er fremsat af Det Konservative Folkeparti, går ud på, at den såkaldte formueskattekurs skal genindføres.
Det skal ifølge partiet ske ved at genindføre punkt 17 og 18 i cirkulære nr. 185 af den 17. november 1982, som havde effekt indtil ophævelsen, der skete den 5. februar 2015 via cirkulære nr. 9.054.
Ophævelsen af formueskattekursen er et emne, der har rejst en del offentlig debat.
Jeg er derfor også glad for, at vi får lejlighed til at tage diskussionen her i dag, så vi kan få sat tingene på plads.
Lad mig starte med kort at ridse op, hvad en udmøntning af beslutningsforslaget reelt ville betyde: For det første ville det igen blive muligt at undgå avancebeskatning i Danmark, hvis en gavemodtager bor i udlandet. Det skattehul, der var afgørende for, at regeringen ophævede formueskattekursen, ville altså blive genåbnet.
For det andet vil der igen blive adgang til at værdiansætte unoterede aktier til værdier, der kan ligge endda meget langt fra handelsværdien, som værdien ellers skal fastsættes efter ifølge boafgiftsloven.
Hvordan det skal kunne ske administrativt, altså uden at ændre loven, vil jeg overlade til forslagsstillerne at redegøre for.
For mig at se og efter Skatteministeriets vurdering er det ikke muligt.
Lad mig give en uddybende forklaring og samtidig benytte lejligheden til endnu en gang at redegøre for, hvorfor regeringen ophævede formueskattekursen.
Ophævelsen af formueskattekursen handlede både om at lukke et skattehul og sikre en ensartet og fair værdiansættelse ved arv og gave.
Baggrunden for ophævelsen var, at SKAT i en såkaldt early warning havde gjort opmærksom på, at dansk avancebeskatning kunne undgås ved overdragelse af unoterede aktier, hvis gavemodtageren boede i udlandet.
Der var altså tale om et skattehul, som det ville have været uansvarligt ikke at lukke.
SKAT gjorde desuden opmærksom på, at værdiansættelsen af formueskattekursen kunne ramme særdeles langt fra handelsværdien.
I en sag var beskatningsgrundlaget ca. 385 mio. kr. for lavt i forhold til gaveafgift og indkomstbeskatning.
I en anden sag udgjorde formueskattekursen kun 1 promille af selskabets indre værdi.
Selv om det i mange år havde været kendt, at formueskattekursen ofte ramte lavere end den reelle værdi, kunne formueskattekursen altså i højere grad end hidtil antaget ligge markant lavere end handelsværdien.
Endelig havde Skatterådet i en afgørelse offentliggjort i januar 2015
fastslået, at der stort set altid var et retskrav på at benytte formueskattekursen ved arv og gave, selv i tilfælde, hvor det kunne fastslås, at handelsværdien rent faktisk var meget højere end formueskattekursen.
Praksis for anvendelse af formueskattekursen havde altså udviklet sig til at fungere i strid med boafgiftsloven, som siger, at værdien skal fastsættes til handelsværdien.
Derfor er det heller ikke muligt, hvad jeg allerede har nævnt, blot at genindsætte punkt 17 og 18 i værdiansættelsescirkulæret, som forslagsstillerne lægger op til.
Som nævnt skal værdien af unoterede aktier ved beregning af bo- og arveafgift ifølge boafgiftsloven fastsættes til handelsværdien, og derfor ville det også kræve en lovændring, hvis man med åbne øjne vil genindføre en retstilstand, som betyder, at værdien kan fastsættes langt lavere end handelsværdien.
Formueskattekursen indebar desuden en forskelsbehandling af skatteyderne.
Formueskattekursen kunne anvendes ved arv og gave af unoterede aktier.
Det var særlig en fordel ved værdiansættelse af unoterede aktier i selskaber med store immaterielle aktiver – det kunne f.eks. være varemærkerettigheder m.v.
De samme fordele kunne derimod ikke opnås ved overdragelse af andre unoterede aktier, børsnoterede aktier, personligt ejede virksomhed og andre værdier.
Formueskattekursen medførte altså, at bo- eller gaveafgiften kunne blive vidt forskellig selv for to virksomheder med samme værdi.
Lad mig give et eksempel:
To virksomheder har begge en handelsværdi på 10 mio. kr.
Den ene virksomhed ejer primært maskiner og andet produktionsudstyr – her kunne formueskattekursen i visse tilfælde være tæt på 10 mio. kr.
Den anden virksomhed ejer primært patent- og varemærkerettigheder – her ville formueskattekursen i visse tilfælde kunne være tæt på 0 kr., fordi immaterielle aktiver ikke medregnes.
Formueskattekursen blev ophævet med fremadrettet virkning.
De dispositioner, der allerede var gennemført, blev dermed ikke berørt.
Det var nødvendigt at gennemføre ophævelsen uden forudgående varsling for at sikre, at reglerne ikke fortsat kunne udnyttes.
Hvis vi havde varslet, at formueskattekursen ville blive ophævet, ville der givetvis være blevet gennemført et betydeligt antal overdragelser til værdier, der netop ikke ville ramme handelsværdien, altså en slags hamstring.
Så skal det i øvrigt understreges, at virksomheder jo ikke nu står uden metoder til værdiansættelse af unoterede aktier.
Der er andre simple og mere præcise værdiansættelsesmetoder end formueskattekursreglen, bl.a. i to cirkulærer fra SKAT om værdiansættelse af aktier og værdiansættelse af goodwill.
De metoder har været anvendt siden år 2000 i tilfælde uden for gave og arvesituationer, og der er altså tale om regler, som i forvejen er kendte og har været benyttet i en årrække.
Der er altså samlet set gode grunde til, at regeringen ophævede formueskattekursen, og der er ikke vægtige grunde til at genindføre den.
Det er også vigtigt her at understrege, at der fortsat gælder gunstige regler for overdragelse af virksomhed til familiemedlemmer m.v. For nærtstående familiemedlemmer udgør bo- og gaveafgiften 15 pct., og der er mulighed for henstand med betaling i indtil 15 år.
Som led i »Vækstplan DK« fra 2013 blev henstandsordningen lempet, så mindsterenten nu er 3 pct. pro anno.
Når en erhvervsvirksomhed overdrages til et nærtstående familiemedlem kan reglerne om skattemæssig succession desuden anvendes.
Det betyder, at avancebeskatningen kan udskydes til et eventuelt senere salg af virksomheden.
Hvis adgangen til succession anvendes, gives et nedslag i bo- og gaveafgiftsgrundlaget på 22 pct. i form af den såkaldte passivpost.
Det svarer til en rabat på to tredjedele i forhold til en overdragelse uden succession.
Forslagsstillerne anfører, at familieejede virksomheder skal betale 40 pct. i SKAT af deres egenkapital ved et generationsskifte.
Realiteten er, som nævnt, at skatten kan holdes på 17 pct. af virksomhedens værdi.
For nogle virksomheder kan det medføre likviditetsmæssige udfordringer, hvis ikke de i tide får planlagt og sat midler af til gennemførelsen af generationsskiftet.
Det er netop det hensyn, der er varetaget med de skatteregler, vi har i dag.
Det gælder såvel reglerne om skattemæssig succession som henstandsordningen vedrørende bo- og gaveafgiften, som jeg netop har redegjort for.
Endelig vil jeg bemærke, at som led i »Vækstplan DK« afsatte regeringen sammen med aftaleparterne – Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti – 300 mio. kr. til en successionsordning for erhvervsdrivende fonde.
Regeringen har nu præsenteret en konkret successionsmodel for fondene, hvor der er afsat yderligere 60 mio. kr. i forhold til den oprindelige ramme.
Samlet set er det min opfattelse, at der – ikke mindst med regeringens initiativer på området – er sikret rigtig fornuftige vilkår for familieejede virksomheder i forhold til beskatning ved generationsskifte.
Regeringen kan på denne baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.