runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Det er jo rigtigt, at krisen har betydet, at vi sidder med en række ubehagelige problemstillinger i det danske samfund.
Samfundskagen er blevet mindre.
Vi indgår aftaler om budgetterne og dermed om økonomien i kommunerne, vi ser på overførselsindkomster og regulerer, alt efter hvordan ledigheden udvikler sig, og man kan tegne forsikring for skattegrundlag osv. osv. Men det er jo klart, at når det danske samfund som helhed har mistet penge, om man så må sige, så må kommunerne også bære deres del af det.
Den byrde, vi beder kommunerne om at bære, er, at vi nu holder udgifterne i ro, sådan at den vækst, vi havde planlagt og havde håbet vi kunne give, afstår vi fra.
Det er efter min mening en meget skånsom metode over for kommunerne, at de skal holde udgifterne i ro.
Det vil sige, de til næste år har det samme beløb til rådighed, som de har i år.
Der er masser af mennesker, der i deres privatøkonomi har oplevet, at de ikke havde indtægter i samme omfang, som de ønskede sig, og der må vi selvfølgelig som forvaltere af skatteborgernes penge også stille krav om, at vi udnytter de her ressourcer bedst muligt, og det gør vi ved at sige: I har det samme beløb til rådighed til næste år, som I har i år.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-12:
Nulvækst betyder jo besparelser, og det er det, vi kan se af alle de eksempler, jeg remsede op før.
Så regeringen har ikke overholdt sit løfte.
Der var ikke råd til både bedre velfærd og skattelettelser.
Det paradoksale her er, at man altså siger til en børnefamilie: Ja, der er råd til, at bankdirektørerne kan få skattelettelser i 100.000-kroners-klassen; når I vil passe jeres arbejde og have passet jeres børn, så er der lukkedage.
Kan ministeren ikke se det paradoksale i, at man siger til børneforældre, der gerne vil passe deres arbejde, at de ikke kan få passet deres børn, for nu holder man lukkedage, samtidig med at der er råd til massive skattelettelser til de rigeste i samfundet?
Er det ikke en mærkelig måde at håndtere krisen på?
Burde man ikke arbejde sig ud af krisen i stedet for at spare sig fattig på den her måde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg er så nødt til at sige, at den skattereform, vi har gennemført, er fuldt finansieret og oven i købet på en sådan måde, at den bidrager til holdbarheden, og den propaganda, som hr. Rasmus Prehn viderefører her, er ikke rigtig – det er en fuldt finansieret skattereform.
Og jeg har den glæde, at med udgangen af 2008 havde vi nedbragt den offentlige gæld, vi havde faktisk mere til gode, end vi skyldte væk, og det er jo baggrunden for, at vi kan styre os så skånsomt igennem krisen, som det er tilfældet.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-05-12:
Men vi må helt sikkert sige farvel til nogle af velfærdssamfundets fodfolk ude hos borgerne«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Efter en flerårig periode med kraftig vækst i de offentlige udgifter og gevaldige løft på kerneområderne inden for velfærdssamfundet – børn og unge, ældre, sygehuse, skoler osv. – har krisen betydet, at de økonomiske vilkår er anderledes, end vi kunne ønske os.
Det er vi nødt til at tage bestik af i regeringen, det er man nødt til at tage bestik af i kommunalbestyrelserne, og det er man nødt til at tage bestik af i regionerne.
Det er også derfor, jeg i den første uge af 2010 på det kommunale økonomiske topmøde i Århus meldte ud, at i bedste fald stod den på nulvækst i kommunerne i de kommende år.
Det var for at give kommunerne mulighed for at tage højde for, at nu er der ingen gratis penge i systemet.
Det er ikke sådan, at finansministeren har en kasse, som han lige kan trække en milliard eller to op af.
Virkeligheden er, at der ingen penge er.
Alt, hvad vi foretager os, lånefinansieres i øjeblikket.
Selvfølgelig skal kommunerne yde deres bidrag, og jeg synes, det er meget fornuftigt, at kommunerne i god tid tager fat i den opgave, for jo bedre tid man har til at løse opgaven, jo klogere kan løsningen blive.
Per Clausen (EL), 2010-05-12:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren udnytte Danmarks bevægelsesfrihed i forhold til, at vi ikke er bundet til at følge EU-Kommissionens krav om nedskæringer, da vi ikke er med i euroen, til at tilrettelægge en økonomisk politik, der sikrer velfærden og den nødvendige grønne omstilling i Danmark i stedet for at fokusere på at overholde EU's konvergenskrav?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-12:
Vi kan jo diskutere frem og tilbage, om den her skattelettelse er fuldt finansieret.
Men det, man kan være helt enige om, er, at den ikke er finansieret fuldt ud i første omgang, det er først senere, det bliver hentet ind.
Så vi står altså i en situation nu, hvor vi skal fortælle børneforældrene: Jeres daginstitution holder lukkedag, I kan ikke få passet jeres børn, mens I gerne vil på arbejde, til gengæld har vi altså i hundredtusindvis af kroner, vi giver i skattelettelser til de allerrigeste.
Der er altså direktører i banker, der får over 400.000 kr. i skattelettelse i 2010, til gengæld er der så helt almindelige lønmodtagere, der ikke kan få passet deres børn, når der ellers skulle have været åbent?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Det er jo klart, at lukkedage er et problem, som regeringen er opmærksom på, og det er også derfor, vi ved forskellige lejligheder har forhandlet det her spørgsmål med Kommunernes Landsforening og har stillet økonomiske midler til rådighed.
Vi vil have begrænset det til de dage, hvor der er få børn, der møder frem; det skal være på indeklemte dage, og det skal ikke bare være noget, som kommunerne kan administrere som en almindelig ting.
Vi skylder også forældrene, at det foregår på en ordentlig måde.
Det, hr. Rasmus Prehn siger, er knap nok rigtigt, for forældrene kan få deres børn passet.
Det er jo det, jeg nu har sagt igen og igen.
Det er muligt, at de ikke kan få passet barnet i den institution, deres barn går i, men det kan jo blive passet.
Så der er jo ingen forældre, der ikke kan passe deres arbejde på grund af det her.
Men alligevel vil jeg sige, at det jo ikke er noget, der skal brede sig.
Vi skal holde skarpt øje med, at det administreres ordentligt.
Det er jo også derfor, at jeg ved forskellige lejligheder har rettet henvendelse til Kommunernes Landsforening, det er derfor, at vi har lavet aftaler, og det er derfor, vi har givet et permanent løft i kommunernes økonomi til netop det her område.
Og derfor skal vi jo se, at kommunerne lever op til deres ansvar.
Men påstanden om, at forældre ikke kan få passet deres børn, er altså ikke rigtig, der er en pasningsmulighed i kommunen.
Per Clausen (EL), 2010-05-12:
Det betyder jo så, at det, finansministeren nu siger, er, at man for det første ingenting gør med hensyn til de krav til reduktioner i den offentlige sektor, som Kommissionen har rettet mod andre EU-lande, og som i hvert fald ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråds udregninger kan føre til 40.000 ekstra arbejdsløse i Danmark.
Det gør man, selv om vi ikke skal længere tilbage end til den 5. marts, hvor ministeren selv sagde, at det ville have været fint nok, hvis man havde kunnet nå at indfri de her krav i 2015, men at man gør det i 2013, fordi EU siger det.
Det vil sige, at når ministeren dengang sagde, at det var, fordi man havde EU's konvergenskrav, så passede det ikke.
Det var sådan, at finansministeren benyttede EU's konvergenskrav til at få rejst en dagsorden, der handlede om at få skåret hurtigere ned i den offentlige sektor, end han ellers ville have kunnet slippe godt fra.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg tror, at hr. Per Clausen lidt har misforstået den debat, der føres.
Det er ikke sådan, at der er sket nogen ændringer.
Vi har på den mellemfristede bane, 2015, en udfordring, vi skal løse, og vi har så en udfordring i 2011, 2012 og 2013, vi skal løse.
Når vi har løst udfordringen i 2011, 2012 og 2013, har vi også løst en væsentlig del af udfordringen for 2015, så på den måde falder tingene godt på plads.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi skal have nogle sunde økonomier, at vi ikke skal lade gælden løbe løbsk.
Og jeg har jo, når jeg har diskuteret med Enhedslisten, glædet mig over, at vi ser fuldstændig ens på den situation, nemlig at gæld er af det onde, og at den skal være så lille som overhovedet muligt.
Jeg er i den lykkelige situation, at der ikke er nogen uoverensstemmelse mellem de krav, der stilles i EU, og de krav, jeg selv stiller til finanspolitikken.
Vi skal undgå gældsætning, vi skal konsolidere økonomien, så vi ikke får store renteudgifter, der som en gøgeunge lægger sig ind i budgetterne og fortrænger andre udgifter.
Vi fører nu en meget ekspansiv finanspolitik for at føre Danmark så skånsomt som muligt igennem krisen, og den politik har båret frugt.
Vi kan se, at ledigheden ikke har udviklet sig, som man frygtede, og vi kan se, at den økonomiske aktivitet nu begynder at vende tilbage.
Så gælder det om at konsolidere økonomierne, og der ser EU og regeringen fuldstændig ens på det.
Per Clausen (EL), 2010-05-12:
Ministeren har ret i, at vi synes, at der skal være balance i statens budgetter og regnskaber.
Det skal man sikre ved at opkræve de penge, man har brug for.
Og det, der sådan set er vores udgangspunkt, er at konstatere, at regeringen i en årrække har undladt at beskatte værdistigninger på jord og fast ejendom til skade for mange områder.
Det er en af grundene til, at vi nu er i en vanskelig økonomisk situation.
Men pointen her er jo, at hvis der er noget, jeg har misforstået, er det bare, fordi jeg har troet på det, ministeren sagde.
Det skal man passe på med at gøre.
Og i så tilfælde havde man ikke været nødt til at skære så dramatisk i de offentlige budgetter i Danmark med den konsekvens, at der bliver 20-24.000 færre stillinger i den offentlige sektor, end der ellers ville have været.
Vi ville også have været i stand til at sige i EU, at det er helt urimeligt, at man der påfører Danmark 40.000 ekstra arbejdsløse, fordi der skal skæres så hurtigt i den offentlige sektor.
Det er jo alligevel en 60-65.000 ekstra arbejdsløse, vi får i løbet af de næste 2-3 år på grund af regeringens og EU’s politik.
Det er da ikke så godt.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-12:
Hvad er ministerens holdning til, at 12 pct. af landets kommuner i en BUPL-undersøgelse forventer flere lukkedage i 2010?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg skal undlade at gå ind i taldiskussioner med hr. Per Clausen, men de tal, som hr. Per Clausen nævner, er ikke rigtige.
Den ekspansive finanspolitik, vi fører i 2010, vil jo betyde, at vi også et godt stykke ind i 2011 vil have en ekspansiv finanspolitik, fordi mange af de investeringer, der er sat i kraft nu, ikke vil kunne nå at blive færdiggjort til den 1. januar.
Derfor vil vi opnå en effekt.
Men vi kan se, at den helt ekstraordinære indsats, vi har ydet, begynder at hjælpe.
Vi kan se, at ledigheden i Danmark er væsentlig lavere end i en lang række andre EU-lande, jeg behøver vel bare at pege på Spanien, hvor ledigheden er på 20 pct. og ungdomsledigheden er på 40 pct.
Men når det så er gjort, må vi sige, at det, vi har gjort i den her periode, også er dyrt.
Derfor skal vi konsolidere.
Jeg er nødt til at sige til hr. Per Clausen, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråds tal vil jeg ikke tages til indtægt for, ligesom jeg ikke vil citere Arbejderbevægelsens Erhvervsråds tal, for jeg har for mange gange oplevet, at de er regnet ud med politiske hensigter.
Det er bare for at sige, at i forbindelse med vores fremtidige debatter skal hr. Per Clausen ikke gå ud fra, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråds tal er de samme tal, som jeg vil benytte, det må jeg så også sige i lyset af det spørgsmål, vi havde tidligere med Arbejderbevægelsens Erhvervsråds fupnotater.
Jeg vil ikke tages til indtægt for det.
Men jeg vil sige til hr. Per Clausen, at der er ført en meget lempelig finanspolitik, vi er forhåbentlig kommet igennem krisen og kan nu se en vækst fremadrettet.
Der mener jeg, at det er helt afgørende, at vi konsoliderer økonomien, sådan at vi ikke får en gæld, der udløser kæmpe rentebetalinger.
Per Clausen (EL), 2010-05-12:
Jeg synes bare, det er så ærgerligt, at når man bruger de tal, ministeren selv har brugt til at banke hr. Villy Søvndal oven i hovedet med, at de tal så også er forkerte.
Jeg er ærlig talt
lidt uklar på, hvad det er for nogle tal, der er de rigtige i finansministerens verdensbillede.
Det synes jeg ikke er ret fornuftigt.
Mike Legarth (KF), 2010-05-18:
Tak, hr. formand.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er en del af finansieringen af skattereformen – skattereformen, som er fremragende, som er til stor fordel for Danmark som land, som øger erhvervslivets konkurrenceevne, som forbedrer økonomien for den enkelte dansker, den enkelte familie og for virksomhederne under et, gør Danmark rigere, og som sagt øger konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv, der jo skal tjene pengene, som vi er så gode til at forbruge her i Folketingssalen.
Så alt i alt er det en skattereform med pil op, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen, og på alle måder en glimrende skattereform.
Lovforslaget her omhandler to elementer, fordi vi har været lidt længe om at finde en teknisk løsning på at få indført kørselsafgifterne for lastbiler og på fedtafgiften.
For at styrke finansieringen af skattereformen og for at leve op til det, vi siger om, at den er fuldt finansieret, ja, så skærper vi så afgifterne på de dyre cigaretter med 2 kr. pr. pakke og 3 kr. på de billige, og vi sidestiller afgiften på cider, vin, malt og alkohol, hvilket er fair, fordi en alkoholsodavand med en vis spiritusprocent bør have samme afgift, uanset hvad den er baseret på.
Så synes jeg bare, at jeg vil tilkendegive omkring det her med den sociale profil, at hvis vi laver bøder i det her land for forskellige overtrædelser, rammer det jo også en bestemt befolkningsgruppe.
Skulle det også være socialt skævt og en forkert retning at gå?
Nej, det er det ikke.
Jeg synes, den er fuldstændig fair.
Man er dog i en position, hvor man kan lade være med at købe så meget spiritus, hvilket jo er det overordnede mål med det, og det samme gælder tobakken: Lad være med at købe så meget.
Det er skadeligt.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
For det første svarede jeg fuldstændig på, hvad hr. Kim Christiansen spurgte om før: om ikke det vendte den tunge ende nedad at lave afgifter som dem her.
Derfor synes jeg også, at Dansk Folkeparti skulle have taget højde for det i stedet for at gøre skattereformen skævere.
Jeg svarede fuldstændig på, hvad hr. Kim Christiansen spurgte om.
Den anden del af spørgsmålet handler så om, om ikke der kommer mere illegal smugling, grænsehandel osv.
Jo, det vil der være.
Mere grænsehandel er der taget højde for i tallene.
Illegal smugling – det er muligt.
I så fald synes jeg, det er underligt, at regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti nu gennemfører det her.
Det, vi behandler lige her er faktisk et forslag, som Dansk Folkeparti støtter, om at øge cigaretafgifterne.
Hvis det er så uhyrligt at gøre det, hvorfor er der så så meget kritik af det fra regeringens egne rækker og fra Dansk Folkepartis egne rækker?
Skulle det være sådan, at der kommer mere illegal smugling, mere illegalt salg, ville det jo hjælpe, hvis vi ikke havde lavet så brutale nedskæringer på vores skattevæsen.
Vi har nærmest fået græske tilstande i vores skattevæsen i Danmark.
Også det sker med Dansk Folkepartis stemmer, hvor toldkontrollen, skatteligningen og andre ting bliver ringere, fordi Dansk Folkeparti er med til at skære ned på skattevæsenet.
Kim Christiansen (DF), 2010-05-18:
Jeg havde egentlig også forventet et svar i øst, hvis jeg spurgte i vest.
Schengensamarbejdet, som Socialistisk Folkeparti også støtter op omkring, gør jo bl.a., at vi har nogle pivåbne grænser i Danmark.
Kan hr. Jesper Petersen slet ikke forestille sig, at det kunne give en øget kriminalitet, hvis man hævede tobaksafgifterne markant?
Jeg er da i hvert fald vidende om, at da man på et tidspunkt harmoniserede afgifterne med det øvrige EU og dermed sænkede de danske, gjorde det faktisk, at sådan noget som cigaretsmugling forsvandt fuldstændig fra markedet.
Det må da være hr. Jesper Petersen bekendt, at der altid er en sammenhæng mellem den kriminalitet, man begår, og den risiko, der er i forhold til straf, og så profit.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
Det er et faktum, at når man laver den her slags afgifter, rammer det dem, der har færrest penge, hårdest.
Derfor er det jo også i fuldstændig modstrid med, hvad Dansk Folkeparti prøver at slå sig op på.
Lige præcis med det argument, hr. Kim Christiansen kommer med, burde man jo have lavet en kompensation for de stigende afgifter, hvis man mente det synspunkt alvorligt.
Det gør Dansk Folkeparti ikke.
De er medvirkende til at lave en pilskæv skattereform, der gør uligheden i det her samfund større, gavner de velstillede, og nu skal almindelige mennesker altså betale prisen endnu en gang for det.
Det har intet med social ansvarlighed eller social indignation at gøre.
Så hr. Kim Christiansen fik sådan set sagt det meget godt selv: at man gør skattereformen endnu skævere med det her forslag uden at kompensere for det.
Det gør vi faktisk i vores skatteudspil – ikke for cigaretafgifterne, fordi det er dræber nummer et.
Vi skal have gjort noget ved folkesundheden, ikke mindst for dem, der i dag ryger for meget.
For alle de andre afgifter er der en kompensation, for at det ikke skal vende den tunge ende nedad.
Kim Christiansen (DF), 2010-05-18:
Tak for det.
Normalt har jeg jo ikke så meget med skattepolitik at gøre.
Jeg har mere noget med trafik at gøre, men jeg vil godt sige, at der også er noget trafik i det her, nemlig trafik over grænserne.
Det er, som om hr. Jesper Petersen har en eller anden klippefast tro på, at hvis bare man gentager en usandhed tilstrækkelig mange gange, bliver det nok en sandhed på et eller andet tidspunkt.
Men det er jo ikke sådan, tingene er.
Jeg er nødt til at spørge hr. Jesper Petersen, om han kan give et klart svar: Tror hr. Jesper Petersen, at det vil medføre mere eller mindre illegal smugling af cigaretter, hvis man hæver afgifterne markant?
Det er det ene spørgsmål.
Så vil jeg også lige sige til hr. Jesper Petersen, som jo kerer sig meget om de svage i samfundet, at der ligger utallige undersøgelser på, at det er dem, der ryger mest, der vil blive mest ramt af en markant hævelse af tobaksafgiften.
Er det ikke et faktum?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
Altså, manipulationskampagnen fortsætter jo bare her, kan man sige, nu behøver vi ikke engang at vente til næste læserbrev for at få nogle nye uhyrligheder at se.
Jeg sagde, at der er taget højde for, at der er en øget grænsehandel, at det giver præcis det provenu, som vi har lagt frem, og at det er med støtte i Forebyggelseskommissionens og dermed også Skatteministeriets arbejde; det giver det her provenu, til trods for at der er grænsehandel.
Så der er ikke noget hul, der skal dækkes, selv om hr. Erling Bonnesen desperat forsøger at holde liv i sådan en idé om det.
I forhold til hvor højt vi vil gå, har vi lagt meget klart frem, hvad vi vil med afgifterne, og det er det, vi kommer til at gennemføre efter næste valg, hvor cigaretpriserne vil stige og det vil blive dyrere at købe slik og andre usunde fødevarer; pengene vil til gengæld blive brugt på at få bedre sygehuse og mere forebyggelse, så vi kan få gjort noget ved alle de alt for tidlige dødsfald, vi har i Danmark.
Og det troede jeg egentlig også var det, regeringen gerne ville, men det tyder det ikke på, sådan som debatten skrider frem i dag.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-18:
Jamen tak for det svar.
Den første del af det var jo sådan set en erkendelse af, at der er et hul, der skal dækkes, og at SF også siger: Ja, der er nogle virkninger af grænsehandel, så vi bliver nødt til at tage stilling til, at vi har gravet et hul, hvis det viser sig, at tingene ikke kommer til at hænge sammen.
Og det kan så meget nemt lande ovre i en form for planøkonomi, eller hvad man nu måtte kalde det, for der bliver jo så nogle ting, man i SF er nødt til at tage stilling til.
Så det spørgsmål, der står tilbage nu, er jo så ikke, hvor meget man vil hæve afgifterne for at dække hullet, det er jo, hvor højt man egentlig ønsker at gå op, og det er så det spørgsmål, man passende kan stille nu
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
Vi er jo fuldstændig klar over, at der er grænsehandel, og vi har i vores udspil også taget højde for, at der vil være det, men når vi har lagt provenuet præcis der, hvor det ligger, er det med udgangspunkt i Forebyggelseskommissionens arbejde, og kommissionen har fået hjælp fra Skatteministeriet.
De siger: Ja, der vil blive en let øget grænsehandel, men samlet set giver det faktisk det provenu på 900 mio. kr., som vi har foreslået, og det er derfor, vi skriver det tal.
Der er fuldstændig hold i det.
F.eks. har hr. Erling Bonnesen for nylig skrevet, at der ville blive indført planøkonomi i Danmark, hvis der kom en ny regering til magten, men det er jo simpelt hen så langt ude, at det med fuldstændig tydelighed beviser, at hr. Erling Bonnesen mere er ude i et manipulatorisk ærinde end i et reelt politisk ærinde, og det sidste vil jeg helst blive i.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-18:
Jeg tror, det står sådan rimelig klart for de fleste, der har fulgt lidt med i debatten, at det forslag, som SF selv er med i, ikke hænger sammen, man kan tale om meget for at forsøge at komme uden om det, men det står sådan set ret klart, at det ikke hænger sammen.
Alene det forhold, at man jo bruger de 900 mio. kr. på mindst tre forskellige måder, giver jo billedet i sig selv, og så kan man gå ind og diskutere grænsehandelsvirkninger, som vi også trækker fra.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
Jeg vil godt sige det igen: Vi har taget udgangspunkt i, hvad Forebyggelseskommissionen har lavet af arbejde – regeringens egen forebyggelseskommission, der har fået støtte af regeringens eget skatteministerium til at lave sine beregninger, og de siger altså, at der er det her provenu med vores forslag, og det bruger vi så selvfølgelig.
Jeg synes, at hr. Mikkel Dencker fuldstændig ignorerer, at vi selvfølgelig har foreslået en kompensation for de stigende afgifter, der er, undtaget cigaretafgifterne, men de øvrige stigende afgifter, vi foreslår, er der kompensation for, så de ikke vender den tunge ende nedad og rammer de dårligst stillede.
Det er efter sigende også noget, som Dansk Folkeparti skulle være gået op i, bl.a. da man lavede den grønne check i forbindelse med skattereformen, der skulle kompensere for det.
Nu er der så kommet nye afgifter oveni, der rammer de lavtlønnede hårdt, men dem vil man ikke kompensere for, ergo er skattereformen blevet endnu skævere, og det har Dansk Folkeparti så fået ud af at være med til det her.
Tillykke med det.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-18:
Jeg må bare konstatere, at det, som hr. Jesper Petersen mener er skævt, er noget, som han selv mener skulle være tre gange så stort og dermed tre gange så skævt.
Så det er da vist en gang vås og en gang hokuspokus, hvad Socialdemokratiet og SF lægger frem.
900 mio. kr. skulle man få ind på at hæve cigaretpriserne med 10 kr. pr. pakke.
Der kan da ikke være taget højde for, at der kommer grænsehandel, at der kommer indsmugling.
Det kan der da ikke være taget højde for i de beregninger.
Det er da komplet urealistisk.
Så jeg undrer mig virkelig over, hvordan man når frem til det her resultat.
Det virker, som om man bare har valgt et tal, som passede ind i de øvrige beregninger.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-18:
Vi har lænet os op ad Forebyggelseskommissionens arbejde, hvor de faktisk hæver afgiften endnu mere end det, vi foreslår.
De har undervejs fået hjælp fra Skatteministeriet, og det arbejde læner vi os op ad og er overbeviste om, at der er det provenu, som Forebyggelseskommissionen har fået at vide at det giver.
Ikke nok med, at de går med til at lave en skattereform, der er så skæv som den her, de påstår også ude i verden, at de vil gavne lavtlønnede og pensionister, men det, de gør herinde, er det stik modsatte.
De laver nemlig en skattereform, som entydigt gavner de velstillede.
Nu laver man så en finansiering af skattelettelserne, som gør reformen endnu mere skæv, og så prøver man at få andre til at se ud, som om det er dem, der har problemer med, hvad de tidligere har sagt.
Ærlig talt, det er Dansk Folkeparti, der virkelig er i knibe, når de prøver at sælge det her som et socialt fremskridt, når den her skattelettelse er så socialt skævt fordelt.