runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Ved førstebehandlingen lagde jeg jo ikke skjul på, at jeg syntes, det var et perspektivrigt forslag, som lå her.
Jeg tror, jeg roste det så meget, at transportministeren misforstod mit indlæg og troede, det var en særlig raffineret måde at tage afstand fra forslaget på.
Jeg mener stadig væk, at tankegangen om, at det skal være rigtig, rigtig besværligt at privatisere de goder, som kommunerne har og stiller til rådighed for borgerne, er rigtig fornuftig, og jeg så gerne de principper, der ligger i den her lovgivning, udvidet til andre områder.
Jeg synes også, det er besnærende at sige, at når det handler om veje, må man i hvert fald ikke privatisere med henblik på at spare penge, et andet interessant og spændende princip, vi kunne udvide til også at omfatte privatiseringer på andre områder.
Så enhedslisten var sådan set ikke i tvivl: Vi ville ved tredjebehandlingen, på trods af at der kunne være mindre teknikaliteter, som man kunne være skeptisk over for, stemme for lovforslaget uden tøven.
Men så sker der lige pludselig det, at Dansk Folkeparti kommer med et forslag, som jo ikke handler om at ligestille nogle borgere med nogle andre borgere, men handler om at behandle en ganske bestemt sag i en bestemt kommune, at man ligesom siger, at her griber Folketinget ind og ændrer ved en beslutning, som denne kommune har truffet på fuldt lovlig vis.
Og der må vi sige, at den slags lovgivning med tilbagevirkende kraft kan Enhedslisten ikke medvirke til.
Men beklageligvis vil jeg sige: Det, som Dansk Folkeparti her har lavet, åbner en ladeport for, hvordan vi fremover kan regere rundt med kommunerne, og det synes vi er fuldstændig uacceptabelt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Tak til fru Ida Auken.
Det hænger sådan sammen, at det er vores opfattelse, at kommunerne skal løse den her opgave.
Statens opgave, regeringens opgave, Folketingets opgave er at stille redskaber til rådighed, pege på hvilke muligheder der er, men selve opgaveløsningen ligger i den enkelte kommune.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Venstre har jo taget et par kovendinger på det her område.
Senest så vi det, da det regnede i august måned i år, for der kunne vi se en flot artikel i Berlingske Tidende, stort sat op, med overskriften »Venstre vil hjælpe kommuner i vandkamp«.
Der udtalte hr. Lars Christian Lilleholts kollega, hr. Eyvind Vesselbo, at regeringen må tage initiativ til, at Danmark bliver sikret mod fremtidens klimaforandringer, og citat: »Det nytter ikke noget, at regeringen og kommunerne skubber opgaven imellem sig.« Så sagde hr. Vesselbo også, at kommunerne skal have økonomisk hjælp til at løse opgaven.
Det synes vi selvfølgelig er en meget interessant udmelding, som kom fra Venstres miljøordfører i august måned.
Nu kan vi så høre på Venstres klima- og energiordfører, at det bliver der ikke tale om.
Kommunerne er supergodt i gang.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
For et par år siden fremlagde regeringen efter meget hårdt pres den her strategi for tilpasning til klimaændringer i Danmark.
Den strategi er nærmest tømt for indhold; der er en portal til 10 mio. kr., og der er en forskningskoordineringsindsats og et koordineringsforum, men ellers er der stort set ikke noget handling i den her plan.
Det har vi hørt rigtig meget kritik af.
Planen fik en meget, meget hård medfart i høringsrunden, selv om det ikke fik regeringen til at ændre noget som helst.
Vi har hørt Kommunernes Landsforening gentagne gange bede om en egentlig handlingsplan på det her område, og vi har hørt Dansk Industri sige, at indsatsen langtfra er tilstrækkelig.
Og vi så jo så også i august i år, hvordan der ser ud derude i virkeligheden: Vi kunne se regnvand i en halv meters højde i folks villaer, vi kunne se kloakvand, der væltede ud af toiletterne hjemme hos folk, vi kunne se biler, der druknede i søer på motorvejen, og søer, åer og vandløb, der gik over deres bredder.
Det var sådan set temmelig voldsomt, og jeg er ked af at sige det, men det bliver ikke mindre voldsomt i de kommende år – og det siger Energistyrelsen jo sådan set også – opgaven bliver ikke mindre.
Derfor vil vi gerne høre regeringen, hvad man har tænkt sig at gøre for at følge op på den her klimatilpasningsplan, som jo tydeligvis langtfra er tilstrækkelig, og som langtfra giver kommunerne de redskaber, de efterspørger, de muligheder til at handle, hvilket vi også kan se, i forhold til hvor langt kommunerne egentlig er kommet på det her område.
Gør det så indtryk på hr. Lars Christian Lilleholt, når et af de redskaber, kommunerne tydeligt beder om at få stillet til rådighed, er en egentlig handlingsplan på det her område?
Kunne det være noget, som staten måske skulle gå ind og stille til rådighed?
Vi kan på danskekommuner.dk læse, at danske kommuner beder om en overordnet national klimahandlingsplan.
Vi kan se Venstremand og tidligere formand for KL’s Teknik- og Miljøudvalg, Jens Stenbæk, gå ud og bede om en national handlingsplan.
Gør det noget som helst indtryk, at det er et redskab, kommunerne efterlyser, sådan at de kan komme i gang nu, og ikke først når regnvandet står ind i folks stuer?
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-14:
Det er helt i orden, at ordføreren i den grad uddyber det.
Det er jeg meget glad for, også fordi at det, jeg hører, er, at ordføreren i hvert fald er villig til at se på det her i udvalgsarbejdet.
Grunden til, at jeg gør opmærksom på det, er naturligvis ikke for at sige, at det skal erstatte internetadgangen, for jeg er faktisk meget enig i, at det er en udmærket måde at søge informationen på, men det skal derimod supplere den.
Ældre Sagen gør jo netop også opmærksom på, at det er 38 pct. af borgerne, der er over 60 år, som ikke har muligheden for at kunne søge informationen på nettet.
Og da det som sagt er en information, som Ældre Sagen ikke har haft muligheden for at tilkendegive noget om i høringsfasen, synes jeg også, det er noget, vi bør inddrage i det videre arbejde.
Og jeg kan også oplyse ordføreren om, at vi i hvert fald agter, hvis transportministeren ikke gør det, at stille ændringsforslag om netop dette, og så vil ordføreren selvfølgelig få muligheden for at kunne forholde sig til det konkret, også i udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2010-12-14:
Nu kan jeg i hvert fald sige, hvordan ordføreren stiller sig til det i det videre udvalgsarbejde.
Det er ikke noget kardinalpunkt for mig.
Jeg tror, at det, at der er it-adgang, gør, at i hvert fald langt de fleste går ind og undersøger, hvad det er for et synssted på både godt og ondt.
Og hvis det er et dårligt synssted, er det sådan, at de undersøgelser, man kan lave på nettet, jo nok hurtigt skal sprede sig.
Hr. Benny Engelbrecht har da ret i, at de ældre ikke har den mulighed, men jeg tror nu ikke, at det er ret mange ældre, der kører rundt fra synssted til synssted for at se, om der hænger en lokal smiley, der er god eller dårlig, og så derefter melder sig til syn på det sted.
Så i praksis tror jeg ikke, at det giver andet end måske lidt bureaukratisk bøvl, men omvendt er det ikke sådan, at jeg umiddelbart vil være en arg modstander af det, hvis der kom et sådant forslag.
Men vi skal vel ikke lave mere bureaukratisk bøvl end højst nødvendigt, og der tror jeg mere på den løsning, som er fremlagt her af transportministeren: at der er it-adgang, at der er netadgang til at se oplysningerne om bilsynsstedet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-14:
På mange områder er det jo et ganske udmærket forslag, der fremsættes her, men jeg har noteret mig en enkelt ting, og det er, at de synsrapporter, som skal kunne stilles til borgernes rådighed, så man kan gennemse dem, ikke skal sættes op i selve synshallen.
Jeg har også noteret mig, at en af de parter, der ikke har været høringsberettiget i forbindelse med lovforslaget, nemlig Ældre Sagen, i dag i dagbladet Politiken gør opmærksom på, at de faktisk gerne ser, at der også er mulighed for de personer, som ikke har it-adgang, for at kunne se denne type synsrapporter.
Hvordan stiller ordføreren og Venstre sig til det spørgsmål?
Karsten Nonbo (V), 2010-12-14:
Goddag, formand.
Det lovforslag, som vi arbejder med her, er et heldigvis ganske lille forslag lovforslag tiden taget i betragtning.
Det drejer sig om et lovforslag, hvorefter det bliver muligt at tilbagekalde synstilladelser på synssteder, hvor man har haft dårlige resultater, ikke med selve synene, men i forbindelse med de tilsyn, man får fra Trafikstyrelsen.
Trafikstyrelsen kommer jo ud og tilser, om man syner bilerne ordentligt, og om kvaliteten er i orden, og hvis ikke den er det, kan tilladelsen trækkes tilbage.
Der kommer også en lille lempelse.
I dag er det sådan, at uanset hvorfor man har gæld til det offentlige på 100.000 kr. eller derover, så mister man sin tilladelse til at udføre syn, men det bliver nu sådan, at man kan få frataget synstilladelsen, men at det ikke bliver pr. automatik.
Så det er et ganske udmærket forslag, og derfor kan vi fra Venstres side fuldt ud tilslutte os det.
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Jeg skal bare gentage det, jeg sagde før, hvor jeg faktisk forsøgte at svare på hr. Dalgaards spørgsmål, nemlig at vi selvfølgelig som et af de lande, hvor vi pr. indbygger udleder mest CO2, er forpligtet til også selv at yde en indsats, men jeg deler da fuldstændig opfattelsen af, at det er man også i andre dele af verden.
Jeg tror bare, at hvis EU og Danmark ingenting gør, med henvisning til at de andre først skal yde noget, så kommer vi ingen vegne, og da det oven i købet vil være en økonomisk gevinst for os at gøre en indsats for at blive uafhængige af fossile brændstoffer, hvorfor dog så ikke gøre det?
Karsten Nonbo (V), 2010-12-14:
Jeg vil sige, at jeg meget gerne vil forholde mig til det, men der kommer ikke en blankocheck på, at jeg vil tilslutte mig det.
For som jeg sagde før, tror jeg, det giver mere administrativt bøvl, end det giver praktisk hjælp.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-14:
Tak for det.
Jeg markerede sikkert heller ikke så tydeligt, det skal jeg beklage.
Det er nu også lige så meget, fordi hr. Jens Christian Lund går på talerstolen og siger, at man ikke vil støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag; man vil omvendt stemme gult til loven.
Det er jo sådan lidt et underligt vægelsind, for der er jo faktisk et flertal for Dansk Folkepartis ændringsforslag, og dermed er det jo så også en del af lovgivningen, og den vil man så stemme gult til, kan jeg forstå.
Det er rart, når Socialdemokratiet kommer med rene, klare meldinger til borgerne.
På den ene side skoser de os andre for at gøre noget, der ikke er rigtigt; på den anden side vil man ikke selv være med til at tage ansvar for det.
Ændringsforslaget gør i al sin enkelhed bare, at man sidestiller borgerne i forhold til det her lovforslag.
Det går ind og modvirker, at en smart kommunalbestyrelse, som står op midt om natten for at omgå en lovgivning, ikke vil lykkes med sit forehavende, og jeg synes, det er ganske rimeligt, at alle borgere bliver stillet lige i forhold til loven.
Så det er sådan set i al sin enkelhed det, det går ud på, vil jeg sige til hr. Jens Christian Lund, og det synes jeg ville have klædt Socialdemokratiet at støtte, når man ikke kan stemme imod det.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-12-14:
Det er helt rigtigt, at det indeholder to forskellige elementer i relation til syn og omsyn af køretøjer.
For det første indføres der med forslaget mulighed for, at Trafikstyrelsen kan anlægge en konkret vurdering om tilbagekaldelse af tilladelsen til at foretage syn eller omsyn – og det er jo faktisk en lempelse af reglerne – så tilbagekaldelsen ikke sker pr. automatik, når der er konstateret forfalden gæld til det offentlige på 100.000 kr. eller derover hos en virksomhedsejer, medlemmer af bestyrelsen eller direktionen, den teknisk ansvarlige eller hos virksomheden.
Det betyder, at Trafikstyrelsen ved lovændringen efter en konkret vurdering kan træffe afgørelse om tilbagekaldelse af tilladelsen, sådan at der ikke nødvendigvis sker tilbagekaldelse f.eks. ved kortere forsinkelser, eller hvis der er en afdragsordning.
Der skabes herved overensstemmelse med reglerne i lov om taxikørsel, lov om buskørsel og lov om godskørsel.
For det andet giver lovforslaget transportministeren hjemmel til at fastsætte regler om offentliggørelse af Trafikstyrelsens tilsynsresultater og sanktioner for syns- og omsynsvirksomheder.
Offentliggørelsen kan ske på Trafikstyrelsens hjemmeside, og formålet med offentliggørelsen af tilsynsresultatet er jo at sikre en øget gennemsigtighed for forbrugerne på synsmarkedet.
Med en øget synlighed omkring virksomhedernes resultater, skabes der også et øget incitament for synsvirksomhederne til at forhøje kvaliteten af bilsynet.
Kvalitet vil dermed i endnu højere grad blive et konkurrenceparameter.
Jeg er helt klar over, at offentliggørelse af et tilsynsresultat er et indgribende instrument i forhold til virksomhederne, men det vurderes samlet, at fordelene for de lovlydige virksomheder og for forbrugerne kan begrunde indførelse af den foreslåede offentliggørelsesordning.
Det er naturligvis også klart, at offentliggørelsen skal respektere de retssikkerhedsmæssige garantier, der følger af persondatalovgivningen.
Hvis et synssted er tildelt sanktioner, vil det ligeledes fremgå af oversigten på hjemmesiden.
Et tilsynsresultat kan bestå af karaktererne A for tilfredsstillende, B for anmærkninger og C for ikke tilfredsstillende.
En synsvirksomhed, som opnår andet end karaktererne A og B ved Trafikstyrelsens tilsyn, vil blive sat under målrettet tilsyn.
Hjemmesiden vil med en farve ud for hver synsvirksomhed vise tilsynsresultatet, henholdsvis grøn ved karakteren A, gul ved karakteren B eller rød ved karakteren C.
Afslutningsvis skal jeg endnu en gang takke for de positive bemærkninger, som jeg håber også vil blive fastholdt under udvalgsarbejdet, så der forhåbentlig kan dannes et bredt flertal for forslaget, som det foreligger.
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-14:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg bare meddele, at den socialdemokratiske ordfører også talte på vegne af Det Radikale Venstre.
Vi kan derfor fuldt ud tilslutte os det, som den socialdemokratiske ordfører sagde.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-14:
Nu er indholdet af lovforslaget jo gennemgået i flere omgange af de forskellige ordførere, så jeg har blot disse mere principielle ting:
Det er klart, at vi vil støtte, at man giver mulighed for tilbagekaldelse på baggrund af konkrete individuelle vurderinger, når folk har likviditetsmæssige problemer.
Automatik i den her type sager er ikke altid af det gode.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi fremover skal kunne se en hel masse virksomheder, der har meget stor gæld, men en konkret vurdering mener vi er en god idé.
Samtidig gav hr. Benny Engelbrecht jo en meget grundig gennemgang af de forbrugermæssige problemer, der er forbundet ved udelukkende at anvende offentliggørelse via internettet.
Vi synes, at det er en god indvending at komme med.
Det er klart, at vores samfund jo går i retning af, at det hele bliver internetbaseret, men når det drejer sig om den kvalitetstryghed, der ligger i, at man kan se opslaget i selve synshallen, tror vi, det vil fremme det behov, som nogle mennesker har for ved selvsyn at kontrollere, at der rent faktisk er kvalitet bag, når man nu sender sin bil til syn eller omsyn.
Grundlæggende støtter vi det, og vi ser frem til, at ministeren selv kommer med et ændringsforslag, der svarer til hr. Benny Engelbrechts.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-14:
Som flere har været inde på, indeholder forslaget to punkter, nemlig tilbagekaldelse af tilladelse til at udøve synsvirksomhed for biler samt offentliggørelse af tilsynsresultater.
I den første del giver man mulighed for, at Trafikstyrelsen kan tilbagekalde en tilladelse ud fra en konkret vurdering, hvor det jo i dag er per automatik, når man har stor gæld til det offentlige, det være sig moms eller skat.
Og der er meget fornuft i ændringen.
Alle virksomheder kan komme i likviditetsvanskeligheder i en periode, og derfor er det udmærket, at man går ind i en mere konkret vurdering.
Det kan som sagt være, hvis det f.eks. er af midlertidig karakter.
Det er en forbedring i forhold til den nuværende ordning.
Lovforslagets anden del omhandler regler om offentliggørelse af Trafikstyrelsens tilsynsresultater og sanktioner for syns- og omsynsvirksomheder, hvor ministeren bemyndiges til at fastsætte regler for dette.
Det er sådan en slags omvendt smileyordning, hvor Trafikstyrelsens tilsynsresultater lægges ud på hjemmesiden.
Og hvad er mere naturligt end så at tage sådan en trafiklysmodel, hvor rød er stop – i det her tilfælde ikke tilfredsstillende – og gul er anmærkninger, og grøn er tilfredsstillende.
Det er helt naturligt, når vi har med biler at gøre.
Det er et udmærket redskab, synes vi i Dansk Folkeparti, til at sikre, at kunderne får det bedst mulige produkt, hvilket i dette tilfælde vil sige en sikkerhed for, at deres bil er synet på forsvarlig måde, eller at den brugte bil, de køber, er i en forsvarlig stand.
Og trafiksikkerhedsmæssigt er det vel også i alles interesse, at syn og omsyn af bilerne foretages på en forsvarlig måde.
Med hensyn til hr. Benny Engelbrechts forslag om at synliggøre dette, også i synshallerne, er det noget, Dansk Folkeparti vil se positivt på.
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Enhedslisten støtter det lovforslag, der er fremsat her.
Vi synes, at begge de to hovedelementer, der indgår i det, er fornuftige forbedringer af den eksisterende tilstand.
Vi støtter også Socialdemokraternes forslag om en yderligere offentliggørelse af tilsynsresultaterne.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor vigtigt det så er i den her sammenhæng.
Vi bruger det jo i forhold til fødevarebutikker og inden for andre områder, hvor vi synes det er meget vigtigt, at der også skiltes på stedet.
Det er vel rigtigt, at man som regel vil have undersøgt den slags ting, inden man kører hjemmefra for at finde tilsynshallen, men jeg tror nu alligevel, at det kan være ganske udmærket, at der også på stedet er en skiltning af det.
Under alle omstændigheder støtter Enhedslisten det, der foreligger.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Som forventet fik jeg ikke noget svar på det, jeg spurgte om, men jeg vil da medgive, at jeg bestemt også synes, at vi skal være uafhængige af importerede fossile brændsler – dem, vi har i forvejen, kan vi selvfølgelig godt bruge af, der er ingen problemer i det.
Med jeg vil spørge igen: Hvilken effekt ville det have på klimaet, hvis vi lukkede hele butikken EU, set i lyset af, at det kun er 14 pct., EU udleder?
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Pointen er, at vi i EU ligesom i Danmark skal forsøge at gøre os uafhængige af fossile brændstoffer ved energibesparelser og omlægning til vedvarende energi, og det skal vi gøre af mindst to grunde: for at yde vores bidrag til at reducere CO2-udslippet og for at sikre vores økonomiske og produktionsmæssige overlevelse på lang sigt, for der står man uendelig meget bedre, hvis man har gjort sig uafhængig af fossile brændstoffer, end hvis man stadig er afhængig af dem.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Jeg tror, det må være vores miljøordfører, der har udtalt det, og det synes jeg da er helt fint.
Det vil da være en udmærket ting; det er ikke noget, vi afskærer os fra.
Og nogle af de tiltag, der allerede er lavet i forbindelse med den strategiplan her, indeholder sikkert sådan nogle ting, og det er helt fint, at vi får fastlagt, hvor der egentlig kan komme nogle problemer, og det er jeg sikker på at nogle af de tiltag, der allerede ligger i planerne nu, vil vise.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Nu hørte vi ikke meget om klimatilpasning fra hr. Per Dalgaard, men sådan kan man jo altid dreje debatten derhen, hvor ens yndlingsaversioner eller hjerte nu end er.
Men mit spørgsmål er om, at vi den 17. august i år kunne læse, at Dansk Folkeparti ville have en national oversvømmelsesplan.
Er det noget, Dansk Folkeparti er gået væk fra siden den 17. august i år, og kunne det i givet fald have noget at gøre med, at det holdt op med at regne?
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Uanset hvad Socialdemokratiets ordfører mener eller ej, arbejder Dansk Folkeparti rent faktisk hver eneste dag på at beskytte vores klima på alle mulige måder og på at skabe et dejligt, rent forureningsfrit samfund at leve i, og det er jeg i øvrigt sikker på mange andre partier også gør.
Regeringens strategi fra 2009 med »Strategi for tilpasning til klimaændringer i Danmark« er netop det udsagn, som Dansk Folkeparti finder ganske brugbart, nemlig at vi skal tilpasse os de klimaforandringer, som jeg og Dansk Folkeparti kan se ske, og som alle kan se sker.
Men med hensyn til den gennemsnitlige temperaturstigning på de der 2 grader, der efterhånden er så berømte, vil jeg sige, at vi ikke tror på, at vi blot ved at dreje på den ene lillebitte knap kan frelse hele verden.
Jeg må nok indrømme, at vi har svært ved at tro på det, for det er næsten som at stille sig op og lege Gud, hvis man skulle kunne det.
Jeg mangler simpelt hen nogle proportioner i hele den her debat.
Når jeg hører, at EU og Danmark skal gå foran, uanset hvad alle de andre lande vil, så kommer jeg til at tænke på, at det kan vi da godt og så bare lukke hele butikken – men hvad så?
Så har vi ingen økonomi overhovedet til at klare vores sygehuse, skoler, veje, og hvad ved jeg.
Det skal da ikke være resultatet!
Resultatet af det bliver ganske enkelt tab af titusindvis af arbejdspladser, for der er nogen ude på den anden side af kloden, som ikke gør det, og som er rimelig ligeglade med, hvor meget de forurener, selv om de måske efterhånden er ved at komme lidt til fornuft.
Jeg hørte i Deadline forleden aften en redaktør fra Information sige, at man nu havde beregnet den gennemsnitlige temperaturstigning, hvis ikke man gjorde noget, og den ville blive 3,2 grader.
Så sad jeg og tænkte: Hvorfor ikke 3,1 eller 3,3?
Jeg må nok sige, at de edb-systemer og de data, man putter ind i sådan nogle maskiner, som kommer ud med et tal, 3,2, har jeg simpelt hen svært ved at tage seriøst, for det er så komplekst.
Klimaet er så komplekst et system, og at sige, at man blot ved at dreje på den ene tangent, der hedder CO2-reduktion, kan løse det hele, har jeg svært ved at tage alvorligt.
Jeg må nok indrømme, at jeg simpelt hen mangler, at der kommer den fornuft ind i debatten omkring klimaet, jeg mangler proportionerne, jeg mangler, at man erkender, at klimaet er så komplekst og sammensat et element, f.eks. var der tidligere, for årtusinder siden, 10.000 år, 20.000 år, 30.000 år siden, nogle store klimaforandringer, som ikke havde noget som helst med CO2 at gøre.
Nu vil jeg ikke begynde at fremføre nogen af de synspunkter, jeg har hørt nogle videnskabsfolk have med hensyn til, hvordan sammenhængen egentlig er omkring CO2 og temperaturer, selv om de rent faktisk siger, at det forholder sig omvendt.
Det vil jeg slet ikke sige, så jeg har ikke sagt det, men det er noget, man kan blive klog af at studere.
Derfor finder jeg selvfølgelig, at den tekst til vedtagelse, som er fremført af Venstre, jo klart er noget, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig, og vi ser frem til de videre forhandlinger i udvalget.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Vil det sige, at hvis vi ændrer vores forslag til vedtagelse til kun at indeholde ønsket om en national oversvømmelsesplan, vil Dansk Folkeparti stemme med os i stedet for?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-12-14:
[Lydudfald]
Det er blot at tage og kigge på internettet.
Det eksisterer.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Jamen det er da meget godt, at ordføreren mener, at vi bare lige kan lave nogle beregninger på bagsiden af en konvolut, og så kører det hele nok for os.
Det, jeg bare må konstatere, er, at det ikke er mig, der efterlyser viden og værktøjer – det er kommunerne, der efterlyser viden og værktøjer.
Hvis ordføreren synes, at vi bare skal ignorere, hvad kommunerne beder om, så ham om det – men fra ansvarlig side i Socialdemokratiet mener jeg faktisk, at vi skal lytte, hvis kommunerne siger til regeringen, til Folketinget: Til at løse den her opgave har vi altså brug for noget ekstra; vi har brug for en samlet handlingsplan; vi har brug for nogle samlede værktøjer til at løse problemet.
Det lytter jeg til.