Brian Mikkelsen (KF), 2007-01-11:
Udgangspunktet for forespørgslen er den offentlige debat, der har været om udsigterne for folkebibliotekernes økonomiske og driftsmæssige situation i lys af de oplysninger, som foreligger om de kommunale budgetbehandlinger vedrørende 2007.
Debatten har navnlig været baseret på de synspunkter, som har været fremlagt af Danmarks Biblioteksforening på basis af de undersøgelser, som foreningen har foretaget, og som nu foreligger beskrevet i en rapport, som blev offentliggjort inden jul.
Undersøgelsen efterlader det generelle indtryk, at der i en række kommuner – både de nye sammenlagte og de gamle ikkesammenlagte – gennemføres reduktioner i biblioteksbudgetterne i størrelsesordenen fra ca. 4 pct. til ca. 8 pct.
Undersøgelsen forudser, at der nedlægges måske helt op til 100 biblioteksenheder, og ifølge de seneste tal fra Biblioteksstyrelsen er der registreret 101 meddelelser om lukninger.
Det er som bekendt et kommunalt ansvar, hvorledes folkebibliotekernes virksomhed nærmere skal udformes inden for de rammer, som biblioteksloven angiver, men vi må naturligvis fra statslig side interessere os meget for udviklingen på området.
Jeg har da også ved tidligere lejligheder haft anledning til at udtale min skuffelse over den kommunale udmøntning af den betydelige forhøjelse af bloktilskuddet, som skete ved den seneste store revision af biblioteksloven.
På baggrund af de oplysninger, der foreligger om reduktioner og nedlæggelser, forstår jeg umiddelbart godt den bekymring, der har bredt sig i de kredse, som er engageret i folkebibliotekernes fremtid.
Jeg finder det derfor vigtigt at understrege, at vi her taler om en udvikling, som vi nøje skal følge for at vurdere, om den udvikling også på længere sigt giver anledning til tvivl om, hvorvidt bibliotekslovens intentioner opfyldes.
Men vi må også være opmærksomme på, at der er tale om en ny situation, som nødvendigvis må og skal indebære overvejelser om nye løsninger af de vigtige opgaver.
Et af kommunalreformens væsentligste formål er at sikre bæredygtige institutioner, der kan give borgerne større valgfrihed og bedre service.
På biblioteksområdet kan det bl.a. udmøntes ved, at kommuner tænker nyt og vælger en anden betjeningsstruktur.
Det er erfaringen, at de mindste biblioteker kan have vanskeligt ved at leve op til borgernes forventninger, hvad angår dels forsyning med materiale, dels åbningstider.
Der er også en tendens til faldende benyttelse af de mindste afdelinger.
Og så har den teknologiske udvikling jo medført væsentlige forandringer i borgernes brug af bibliotekerne.
Bibliotekerne tilbyder allerede i dag adgang til en lang række ydelser via internettet, f.eks. søgning og bestilling af bøger, men også ydelser, der indebærer, at borgere i nogle tilfælde alene besøger biblioteket på nettet.
Der kan derfor være god fornuft i at lukke små biblioteksafdelinger med kort åbningstid, lave benyttelsestal og begrænsede tilbud, men vel at mærke under den forudsætning, at frigjorte ressourcer anvendes til at sikre dels en styrket central betjening, dels andre decentrale løsninger, som f.eks. biblioteksbusser.
Den nye udvikling må som sagt give anledning til overvejelser om nye løsninger.
Det gælder på det lokale plan, hvor vi nok ikke kan forudse alle resultater af den opfindsomhed, som de nye vilkår kan sætte gang i ude i kommunerne, og det gælder på det statslige plan, hvor vi er i gang med at se på, hvordan centralbibliotekernes vigtige overbygningsopgaver med hensyn til materialeforsyning og kompetenceudvikling skal løses og udformes i lyset af strukturreformen.
På ministeriets vegne følger Biblioteksstyrelsen løbende udviklingen på biblioteksområdet, og jeg vil bede styrelsen om i den kommende tid i særlig grad at være opmærksom på vurderingen af strukturreformens konsekvenser for opfyldelse af bibliotekslovens mål om at sikre borgerne lige adgang til bibliotekernes ydelser over hele landet.
Forespørgslen rejser endvidere spørgsmålet, om regeringen agter at udvikle en national strategi for biblioteksvæsenets placering i informationssamfundet.
Jeg kan hertil oplyse, at Biblioteksstyrelsen, som havde ansvaret for at overvåge den generelle udvikling på biblioteksområdet i 2005, fremlagde et udspil til en strategi med titlen »Fra Information til Viden«.
Dette udspil har i 2006 været genstand for en dialog med biblioteksvæsenets såvel folke- som forskningsbiblioteker, og vi er i gang med en proces med udvikling af handlingsplaner på de forskellige områder.
Biblioteksstyrelsen har kunnet konstatere en bred opbakning til de grundlæggende principper for biblioteksudviklingen i Danmark, nemlig den fortsatte udvikling af et tæt samspil mellem boglige og digitale ydelser.
Strategien indebærer bl.a., at vi skal udvikle og konsolidere de digitale tjenester, forny det fysiske biblioteksrum som aktive kultur- og læringshuse og skabe nye samarbejder om boglige tilbud, f.eks. ved mere opsøgende virksomhed fra bibliotekernes side.
Der er i forbindelse med dette arbejde peget på en række faktorer, som gør en strategisk nytænkning påkrævet.
Vi kan nævne det forhold, at udviklingen af de digitale ydelser i væsentlig grad har ændret borgernes benyttelse af biblioteket; vi kan pege på den udvikling hen imod større enheder, som viser sig ved fusioner både på det kommunale område, som vi jo har været inde på, og på forsknings- og uddannelsesområdet; og vi kan ikke mindst i denne sammenhæng understrege betydningen af regeringens globaliseringsstrategi for udvikling af Danmark som et førende vidensamfund og et land med uddannelser i absolut verdensklasse.
Vi arbejder ihærdigt med det, Biblioteksstyrelsen har det som en af sine primære opgaver.
Og så handler det om at følge udviklingen ude i de kommunale budgetter tættere og tættere, så vi sikrer os, at kommunerne ikke bruger enhver anledning til at spare på biblioteksdriften.
Der må vi alle sammen holde godt øje med kommunerne, så de ikke skærer ned på de primærydelser, som de også har over for borgerne ude i lokalsamfundene.