Carsten Hansen (S), 2013-01-22:
Jeg vil gerne starte med at takke for den debat, der har været omkring det.
Vi har haft et meget, meget langt forløb, og jeg er enig med flere af de ordførere, der har sagt, at det virkelig er kompliceret stof.
Dem, der tror, at lejelov ikke er kompliceret, har ikke beskæftiget sig med det før.
Lovforslaget bygger jo i virkeligheden på en energiaftale for 2012-2020, hvor alle partierne, der er bag forliget, står ved det her, og det er jeg rigtig glad for.
På trods af at det var et meget kompliceret forhandlingsforløb med over 200 spørgsmål og svar undervejs, er jeg rigtig glad for, at det her nu indgår som bidrag til at sikre et energieffektivt samfund med mindre energispild.
Efterfølgende har jeg på regeringens vegne den 9. oktober indgået en aftale med partierne bag energiaftalen om, hvordan energisparepakken skal udmøntes i lovgivningen.
I den forbindelse har vi også lagt vægt på, at der er tale om en helhed af initiativer, som vi ikke vurderer, og som jeg ikke vurderer vil forrykke balancen mellem lejere og udlejere.
Det er vigtigt af hensyn til de igangværende forhandlinger med lejer- og udlejerorganisationer om forenkling og modernisering af lejelovgivning.
Som det også er fremgået af debatten, omfatter det her hele seks hovedelementer, hvoraf nogle nok er til størst glæde for udlejerne, mens andre får størst bifald på lejersiden.
Hvis man ser på høringssvarene, vil man se, at det er ganske svært at få øje på, hvilke af forslagene organisationerne mener er til deres fordel og i deres interesse.
Derimod er der jo ikke sparet på kritikken af forslag, der imødekommer modpartens interesser, og det er vel et meget godt udtryk for, at vi med lovforslaget har ramt en balance, som jeg mener er rigtig i forhold til lejere og udlejere.
Vi har også haft en diskussion om, hvilke krav der kan stilles, for at en udlejer kan anvende den attraktive lejefastsættelse, der jo sker efter boligreguleringens § 5, stk. 2, ved genudlejning af en gennemgribende forbedret lejlighed.
Og her skal man vel indskyde, at når man kommer igennem nåleøjet her, altså § 5, stk. 2, får man adgang til en 70-procentsstigning i lejen i gennemsnit.
Der er uenighed, kan jeg både se af de spørgsmål, der er stillet også efterfølgende, og også af de svar, vi har givet, og jeg kan høre det på debatten i dag, om, hvorvidt der indgår vedligeholdelse i de 400 kr. pr. kvadratmeter, som udlejer, der ikke har et energimærke på D eller bedre, skal investere i boligen inden genudlejning.
Det fremgår klart af aftalen om udmøntning af energisparepakken og af høringsnotatet i forbindelse med lovforslaget, at der ikke i investeringen på 400 kr. pr. kvadratmeter indgår vedligeholdelse.
Det fremgår altså klart af både høringsnotatet, lovgivningen osv.
Lovforslaget er selvfølgelig udformet i overensstemmelse med det her.
Jeg forstår også, at der er forskellige tolkninger af det, og at man er usikker på, hvordan det her foregår, og derfor vil jeg også til de borgerlige partier sige, at vi selvfølgelig vil indbyde til et møde i forligskredsen, så vi kan få løst de forståelsesproblemer, der måtte være.
Fra vores side har vi helt klart loyalt forsøgt at udmønte både det, der står i høringssvarene og i aftalen, i lovforslaget, men jeg synes, det er rimeligt, at vi sætter os sammen og diskuterer den her problemstilling.
Jeg er også godt tilfreds med, at vi med lovforslaget får løst det såkaldte paradoksproblem, som udlejerne længe og vedvarende har peget på som en barriere for gennemførelse af energiforbedringer i private udlejningsejendomme.
Man skal huske på, at den private udlejningssektor udgør knap 20 pct. af samtlige ejendomme i Danmark, og vi har rigtig mange ejendomme, som trænger til energiforbedringer, og det er her, det i virkeligheden hænger, og når vi så ved, at 40 pct. af vores CO2-udledning kommer fra vores bygninger i Danmark – det er her, vi har den største udfordring – er det nødvendigt, at vi får løst problemet.
Problemet består jo i, at selv om både lejer, udlejer og samfund kunne have gavn af, at der blev gennemført flere energirenoveringer med deraf følgende økonomiske besparelser og miljømæssige forbedringer, så foretages de ikke, og det er primært, fordi udlejere i dag ikke på kort sigt har et tilstrækkeligt økonomisk incitament til at foretage dem.
Det retter lovforslaget efter min mening op på med forslagene om totaløkonomisk rentable energiforbedringer og med det, der her er aftalt vedrørende grøn byfornyelse.
Udlejeren får med forslaget om de totaløkonomisk rentable energiforbedringer mulighed for at kræve lejeforhøjelse på grundlag af hele den rimelige investering i energiforbedringer, hvis lejeforhøjelsen ikke overstiger lejernes besparelse på energiudgifterne.
Lejernes bruttoudgifter til boligen bliver derfor ikke forøget, hvilket selvfølgelig har været væsentligt for regeringen og for forligspartierne.
Men udlejeren får mulighed for at forbedre afkastet af sin investering i energiforbedringer, og samfundets miljøbelastning bliver mindre.
Der er, kan man sige, her i virkeligheden tale om, at det er tre i en, altså at der med et forslag er tre vindere.
I forslaget om aftalt grøn byfornyelse kan parterne i stedet aftale sig frem til, hvilke energitiltag der skal gennemføres, og hvor stor lejeforhøjelsen skal være.
Her er der ud over tilskuddet fra energiselskaberne mulighed for at få kommunen til at gå ind og give indfasningsstøtte til den højere leje og eventuelt at sørge for midlertidig eller permanent genhusning af de berørte lejere.
På den måde skulle det gerne være mere attraktivt for både lejere og udlejere at indgå aftale om grøn byfornyelse og dermed få gjort ejendommen mere tidssvarende i energimæssig henseende.
Der vil, som vi har aftalt i forligskredsen, i forbindelse med aftalt grøn byfornyelse blive udarbejdet en aftaleblanket og en vejledning og en bekendtgørelse om totaløkonomi.
Der har været røster fremme om, at der er behov for, at man i forbindelse med udvalgsbehandlingen drøfter udmøntningen af bemyndigelsen til at fastsætte de nærmere regler om totaløkonomisk rentable energiforbedringer.
Det vil jeg naturligvis give tilsagn om at medvirke til, og jeg ser også frem til et godt udvalgsarbejde.
Så vil jeg sige, når man ser på det med de 400 kr. pr. kvadratmeter, at det i selve udmøntningsaftalen af 9. oktober 2012 er anført, at med boligreguleringslovens § 5, stk. 2, er det aftalt i forbindelse med andre ejendomme end ejendomme med energimærke D eller bedre – og lyt nu efter – at for at udlejeren kan anvende bestemmelserne i boligreguleringslovens § 5 stk., 2, er det et krav, at udlejeren inden genudlejningen gennemfører rene energiforbedringer i hele ejendommen, svarende til mindst 400 kr. pr. bruttoetageareal. Det står der altså i selve udmøntningsaftalen.
Rene energiforbedringer skal jo forstås som forbedringsdelen af investeringen, dvs. den del af investeringen, der udvider brugsværdien af det lejedes forhold, i forhold til hvad lejeren ifølge lovgivningen og ifølge lejeaftalen har krav på, og som derfor kan medføre en lejeforhøjelse.
Det er blevet præciseret i både lovteksten og i bemærkningerne til lovforslagets § 2, nr. 2, på grundlag af høringssvaret fra Ejendomsforeningen Danmark, jævnfør det høringsnotat, som er fremsendt.
Vi udsendte den 3. december høringsnotatet og et tilrettet forslag til ordførerne for partierne.
Det er, som fru Benedikte Kiær siger, nogle gange svært at overskue det, men det er altså blevet sendt ud.
Vi har ikke forsøgt at skjule noget her eller på anden måde at løbe om hjørner med nogen.
Men det er altså blevet sendt ud, og det står, som jeg siger, faktisk også i udmøntningsaftalen af vores fællesaftale.
Når det er sådan, er det selvfølgelig vigtigt, at vi får det drøftet, og at vi får kigget på det.
Men det var bare for at eksemplificere, at vi faktisk hele vejen er kommet med noget substantielt, og at vi har været subtile i forhold til at sikre, at det her holder ved.
Så jeg forstår ikke helt den forvirring, der sådan er opstået, men jeg tager det ad notam, og vi indkalder selvfølgelig til et forligsmøde, så vi kan få drøftet de her spørgsmål.