runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Jeg er jo i og for sig glad for den tillid, der ligger i spørgsmålet, for den tilsiger mig jo en dyb indsigt i, hvordan politiet skal gribe deres arbejde an, og det er jeg faktisk glad for, for jeg har stor respekt for hr. Henning Hyllested, så det glæder mig.
Men min holdning til sagen er nu engang, at det må være op til politiet klart at afgøre, hvordan det mest hensigtsmæssigt tilrettelægges, når man laver en færdselskontrol.
Jeg har fuld tillid til, at politiet gør, hvad man skal, tilrettelægger færdselsindsatsen også på tungtvognsområdet ud fra den politifaglige vurdering af, hvad der bedst gavner færdselssikkerheden.
Så det er sådan set mit grundlæggende udgangspunkt for det.
Og så må vi jo tage de her drøftelser med jævne mellemrum og også aflæse resultaterne for at se, om jeg nu engang har ret i det.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Jeg er især glad for den sidste del af svaret, og det er jeg, fordi det netop var det, jeg godt kunne tænke mig.
Nu vil jeg, for ikke at gentage mig selv, så sige: Vil ministeren så ikke være med til at rejse de her drøftelser også over for politiet eller i politiet om, hvordan man griber det her an?
Det er jo, som jeg også var inde på, fordi jeg får rigtig mange henvendelser fra vognmænd og chauffører, som kører til daglig på de danske landeveje, og de er i bund og grund ikke tilfredse med den indsats, der foregår.
De er bestemt begejstrede for de multikontroller, der gennemføres, de store indsatser, som gennemføres, men de mangler i høj grad den mindre indsats i form af patruljerende politi, bare en enkelt patruljevogn, eller at man fra politiets side reagerer på henvendelser, man får helt konkret, når vognmænd og chauffører rundtomkring på landevejene konstaterer: Det dér kan af den ene eller den anden årsag simpelt hen ikke være rigtigt.
Der er som bekendt rigtig mange bestemmelser, der kan overtrædes, når man er lastbilchauffør eller vognmand.
Så det, jeg ligesom også har ønsket med de her spørgsmål, er, at vi får rejst hele den der diskussion om, hvorvidt den indsats er, jeg vil ikke sige tilstrækkelig, men at den i hvert fald går på mange nok ben.
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Som regel, når jeg står herovre, er det, fordi det enkelte folketingsmedlem har en bestemt holdning til, hvor der kan anvendes flere politifolk.
Det er meget, meget typisk, og jeg kan afsløre uden at sige for meget, at det spreder meget vidt.
Der er en lang række forskellige områder, hvor det ærede Ting har den holdning, at man skal have endnu flere politifolk til arbejdet.
Og det har jeg faktisk fuld respekt for, for der er ikke noget som helst galt i, at folkevalgte går op i ikke mindst deres lokalområder og ting, hvor der er behov for politifolk.
Det, jeg kan give et tilsagn om, er, at vi vil følge det her og følge op på hr. Henning Hyllesteds spørgsmål, og så må vi jo tage den drøftelse.
Man kan jo sige, og det siger jeg helt uden malice, at der var et politiforlig, hvor nogle mennesker valgte at investere også deres politiske kapital i f.eks. indsats mod cabotagekørsel, men det vil nu ikke betyde, at jeg vil holde hr. Henning Hyllested uden for den indsats, som ydes, og tage diskussionen.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Det er jeg selvfølgelig glad for, bestemt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg tillægger faktisk også landets til enhver tid siddende justitsminister den autoritet, at ministeren rent faktisk er i stand til, hvad skal man sige, at gennemtvinge det – det er et dårligt udtryk – men i hvert fald at rejse nogle diskussioner i politiet.
Og det er selvfølgelig, fordi der, som jeg siger, også er en diskussion internt.
Jeg får jo også henvendelser fra betjente, som er beskæftiget ved tungvognscentrene, og som heller ikke er tilfredse.
De føler, at der meget langt oppefra i systemet er udstukket nogle retningslinjer, som netop ikke tager hensyn til deres faglige viden om, hvordan man f.eks. kunne bekæmpe cabotage meget, meget mere effektivt, hvis man fik lov at patruljere i små patruljer rundt omkring i terminalområder.
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Nu kan jeg i den sammenhæng ikke huske, om hr. Henning Hyllested ligesom nogle af hans kollegaer udspringer fra fagbevægelsen, men hovedaftalen er jeg sikker på at hr. Henning Hyllested er bekendt med – og det med at lede og fordele arbejdet er jo sådan set, som det er.
Der tror jeg altså, at det er relativt uklogt at gå ind at blande sig for meget i det.
Selvfølgelig kan jeg gennemtvinge ting, hvis det er virkelig nødvendigt, men jeg har nu i udgangspunktet en stærk tillid til, at politiet i et fornuftigt samarbejde mellem ledelse og ansatte kan finde ud af at løse de her ting.
Og sagen er, at vi bl.a. omkring trafikkontroller jo har løsnet på den fasthed, hvormed det foregik før, så man får bedre mulighed for lokal tilrettelæggelse i de sammenhænge.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Jo, jeg er noget fra en transportafdeling under 3F, så jeg har det meget, meget tæt inde på livet
Og det er jo bl.a. også deres viden, jeg ligesom her prøver at bringe videre, fordi de jo altså giver udtryk for, at de ikke synes, indsatsen er god nok, eller at den er ikke mangefacetteret nok.
Det er sådan set bare det, jeg vil sige.
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Jamen vi må jo kigge på det løbende.
Altså, dansk politi står foran den største styrkelse i nyere tid – over de næste 3 år bliver der tilført 2 mia. kr. og uddannet flere politifolk.
Med tiden vil vi selvfølgelig genvinde den nødvendige styrke for at håndtere bredere opgaver.
Men i det mindste bliver der jo så ryddet op den dag.
Det her tjener jo sådan set et formål.
Jeg tror egentlig, at hr. Henning Hyllested og jeg nok kan være uenige om balancen, men det, at man nogle gange gør det på en måde, og at man nogle gange gør det på en anden måde, kan vel egentlig være sund fornuft.
Og så må vi jo set, om der er væsentlige forskelle på de tal, når politiet oplyser, at de ikke oplyser.
Så kan man jo sådan set konstatere, hvordan landet ligger.
Jeg ser i hvert fald frem til at vende tilbage med den redegørelse på baggrund af de spørgsmål, hr. Henning Hyllested har stillet.
Jeg ved i hvert fald, at politiet gennemfører deres arbejde ud fra et ønske om at optimere de pågældende kontroller, som foregår.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Jeg kan forstå det og, hvad skal man sige, acceptere det.
Jeg respekterer vel egentlig også, at justitsministeren måske ikke blander sig i den daglige politifaglige indsats.
Problemet er bare, at der igennem lang tid har været ret omfattende diskussioner.
Vi, der har beskæftiget os med det i mange år, ved jo, at der foregår diskussioner også internt i politiet om, hvordan det her tilrettelægges.
Og der er faktisk en voldsom kritik af indsatsen omkring de der store multikontroller, som tungvognspolitiet gennemfører.
Det er jo hovedhjørnestenen i kontrolindsatsen over for store og tunge køretøjer.
Problemet er bare, at når man varsler det på forhånd, svarer det jo til, at Arbejdstilsynet på forhånd varsler en virksomhed om, at nu kommer vi.
Og så ved vi, der har arbejdet ude i det virkelige liv, jo udmærket godt, hvordan det så foregår.
Eller hvis Fødevarekontrollen møder op et sted og siger, at nu kommer vi, ja, så bliver der gjort rent fra top til tå i en hvilken som helst virksomhed.
Og så er det rigtig godt dén dag, men det har ikke nogen præventiv virkning, for dagen efter er man helt sikker på at Fødevarekontrollen eller Arbejdstilsynet ikke kommer.
Anne Paulin (S), 2016-05-11:
Er ministeren enig med beskæftigelsesministeren i, at forudsætningerne i regeringens konvergensprogram, hvad angår flygtninges efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, er milevidt fra virkeligheden og udtryk for »talgymnastik«, som det fremgår af artiklen »Minister sår tvivl om Hjorts mål for flygtninge« i dagbladet Politiken den 5. maj 2016?
Er ministeren enig med beskæftigelsesministeren i, at forudsætningerne i regeringens konvergensprogram, hvad angår flygtninges efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, er milevidt fra virkeligheden og udtryk for »talgymnastik«, som det fremgår af artiklen »Minister sår tvivl om Hjorts mål for flygtninge« i dagbladet Politiken den 5. maj 2016?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-11:
Beregninger i konvergensprogram 2016 har givet anledning til misforståelser om effekten på de offentlige finanser af tilstrømningen af flygtninge og migranter på længere sigt.
Det er ikke korrekt.
Lad mig opklare sagens rette sammenhæng, men lad mig først lige sige, at der selvfølgelig er usikkerhed om virkningen af flygtningetilstrømningen.
Det vil jo bl.a. afhænge af det fremtidige antal asylansøgere og deres beskæftigelsesgrad.
Den varige virkning af flygtningetilstrømningen svarer til en merudgift på ca. 3 mia. kr. om året i al fremtid.
Det gælder, hvis man antager, at udgifterne til offentlig service til den nye del af befolkningen bliver på godt 6 mia. kr. frem mod 2020 ud fra en mekanisk beregning, det såkaldte demografiske træk.
På længere sigt antages beskæftigelsesgraden blandt de nytilkomne flygtninge og familiesammenførte imidlertid at blive forbedret i forhold til 2020.
Derfor er den varige virkning af flygtningetilstrømningen mindre end de 6 mia. kr. svarende til en merudgift på ca. 3 mia. kr. om året i al fremtid.
Vi har jo i Folketinget vedtaget en budgetlov, hvorefter der kun kan planlægges med de udgifter, der er råd til.
Men det er jo blot at se bort fra, at flygtningestrømmen navnlig i de kommende år presser de offentlige finanser.
I bund og grund afhænger merudgiften af, hvor vellykket vi samlet set håndterer udfordringen.
Anne Paulin (S), 2016-05-11:
Finansministeren har jo selv udtalt til Politiken den 4. maj, at indvandrere og deres efterkommere på længere sigt kan få en positiv effekt på de offentlige finanser.
Men det er jo også rigtigt nok, at Finansministeriet efterfølgende har trukket i land, og nu mener man altså i stedet, at flygtningene vil give øgede udgifter for 3 mia. kr.
Kan finansministeren forstå, at almindelige mennesker måske kan have svært ved at finde ud af, hvad de skal tro?
Beskæftigelsesministeren har jo kaldt Finansministeriets regnemetoder for talgymnastik, og det vil jeg give ham ret i.
Jeg tror, det er med til at forvirre befolkningen, og det giver lidt et billede af, at regeringens tal afhænger af, hvad der lige passer ind i den politiske dagsorden på en dag, altså et plus den ene dag og et minus den anden dag.
Jeg kan forstå, at grunden til, at man kom frem til et plus i første omgang, var, at man havde set bort fra udgifterne på de 6 mia. kr. til sundhed og skolegang osv., og at man derudover opererer med en hypotetisk beskæftigelsesfrekvens for flygtningenes efterkommere, som i bedste fald kan beskrives som optimistisk og i værste fald som naiv, og vi kan jo også kun blive bekymret for de øvrige forudsætninger i konvergensprogrammet, når der bliver rodet så meget rundt i tallene.
Men hvad mener ministeren her i dag?
Giver flygtningene et plus eller et minus?
Og mener ministeren, at udgifterne til skole og sundhed er relevante at have med, når man opgør den slags?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-11:
I konvergensprogrammet er det lagt til grund, at beskæftigelsesfrekvensen for flygtninge og efterkommere gradvist stiger med længden af opholdstiden i Danmark, men det skal understreges, at beskæftigelsesfrekvensen antages at stige fra et meget lavt niveau.
Flygtninge og familiesammenførte vurderes at have en beskæftigelsesfrekvens på blot 30 pct. efter 3 års ophold i Danmark.
Det siger sig selv, at vi er langt fra en situation, hvor flygtninge og familiesammenførte har en beskæftigelsesfrekvens, der blot minder om den beskæftigelsesfrekvens, danskerne har.
På længere sigt bygger beregningerne på, at beskæftigelsesfrekvensen gradvis stiger med opholdstiden i Danmark, og at beskæftigelsesfrekvensen først efter to generationer vil være på niveau med danskeres.
Det bygger på Finansministeriets standardantagelser for de langsigtede fremskrivninger.
Anne Paulin (S), 2016-05-11:
Det er en katastrofe«.
Er finansministeren enig i den udlægning, og mener finansministeren, at det er realistisk, at regeringen når målet om en markant styrkelse af flygtningenes beskæftigelsesfrekvens, når beskæftigelsesministeren, der er ansvarlig for området, tilsyneladende ikke mener, at det kan lade sig gøre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-11:
Man kan jo sige, at merudgiften i bund og grund afhænger af, hvor vellykket vi samlet set håndterer udfordringen.
Vi kan og skal efter regeringens opfattelse sætte ind på tre fronter.
For det første skal vi mindske selve tilstrømningen til Danmark.
For det andet skal vi håndtere og mindske presset på de offentlige udgifter fra tilstrømningen.
For det tredje – og det er ret afgørende – skal vi øge beskæftigelsen blandt de flygtninge og familiesammenførte, der får ophold her i landet.
Det var bl.a. for at øge beskæftigelsesfrekvensen, at vi gennemførte de topartstrepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter, som sluttede i marts måned.
Anne Paulin (S), 2016-05-11:
Men har ministeren talt med beskæftigelsesministeren om de her tal i løbet af de seneste dage, og kan ministeren garantere, at der er enighed i regeringen om, hvad det er for nogle tal, der gælder, og at forudsætningerne holder?
Det er jo svært at tro, at regeringen kan nå sine mål på integrationsområdet, hvis finansministeren og beskæftigelsesministeren ikke er enige om forudsætningerne og om, hvad der rent faktisk er muligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-11:
Jeg kan berolige spørgeren med, at beskæftigelsesministeren og finansministeren er fuldstændig enige.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Hvad er ministerens holdning til, at Tungvognscenter Syd under Sydøstjyllands Politi på forhånd offentliggør, jf. bl.a. netudgaven af JydskeVestkysten den 2. maj 2016, at man de næste 3 dage – op til Kristi himmelfartsdag – vil gennemføre omfattende storvognskontroller i Sydjylland og på Fyn?
Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Tungvognscenter Syd under Sydøstjyllands Politi på forhånd offentliggør, jævnfør bl.a. netudgaven af JydskeVestkysten den 2. maj 2016, at man de næste 3 dage – op til Kristi himmelfartsdag – vil gennemføre omfattende storvognskontroller i Sydjylland og på Fyn?
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Det er min opfattelse, at det må være op til politiet at afgøre, om det på forhånd er hensigtsmæssigt f.eks. af præventive grunde at offentliggøre en planlagt færdselskontrol.
Jeg har fuld tillid til, at politiet tilrettelægger færdselsindsatsen også på tungvognsområdet ud fra en politifaglig vurdering af, hvad der bedst gavner færdselssikkerheden.
Det er jeg sikker på at politiet gør på den måde, som politiet finder mest effektiv og hensigtsmæssig i den konkrete sammenhæng.
Jeg ved, at Folketingets Retsudvalg for nylig efter ønske fra hr. Henning Hyllested har stillet spørgsmål om bl.a. resultaterne af de omtalte tungvognskontroller og den politimæssige indsats på området.
Jeg ser meget frem til at vende tilbage med de svar til hr. Henning Hyllested, når jeg har indhentet en udtalelse fra Rigspolitiet.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-11:
Finder ministeren det overensstemmende med ånd og bogstav i grundlovens § 68, at kristne danskere via halalcertificeringsafgifterne indirekte understøtter en fremmed religion, og at det nærmest er umuligt at undgå det, da det for danske forbrugere er vanskeligt at indkøbe kød, som med sikkerhed ikke er halalslagtet, idet halalslagtede kødprodukter ikke nødvendigvis er halalmærket?
Tak for det.
Finder ministeren det overensstemmende med ånd og bogstav i grundlovens § 68, at kristne danskere via halalcertificeringsafgifterne indirekte understøtter en fremmed religion, og at det nærmest er umuligt at undgå det, da det for danske forbrugere er vanskeligt at indkøbe kød, som med sikkerhed ikke er halalslagtet, idet halalslagtede kødprodukter ikke nødvendigvis er halalmærket?
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Jeg vil da gerne kvittere for den positive indstilling, som ministeren har her.
Det tegner godt i forhold til de forhandlinger, vi skal have.
Og når vi nu taler om en tredje Limfjordsforbindelse, som også ligger mig meget på sinde – det arbejder vi meget for i Nordjylland – så vil jeg jo sige, at vi faktisk når at få en ny tredje Limfjordsforbindelse, inden den til veje, fordi cykelstien på jernbanebroen jo når at blive indviet forinden.
Det er så ikke cykelpuljen, som vi har haft i den grønne forligskreds, men det er den i aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik.
Kan ministeren løfte en flig af sløret for, hvad ministeren har tænkt sig at gøre på det område, hvor der jo også har været afsat penge til cykler?
Er det et sted, ministeren kunne forestille sig at finde penge til endnu mere cyklisme?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Nej, det kan jeg ikke.
Der vil vi afvente forligsforhandlingerne.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Mener ministeren ikke, at det er på høje tid at få skabt en afklaring omkring Togfonden DK og DSB’s fremtidige materielindkøb, når DSB selv udtaler, at de mange forsinkelser, som passagererne på DSB’s strækninger oplever i øjeblikket, bl.a. skyldes udfordringer med togmateriellet?
Mener ministeren ikke, at det er på høje tid at få skabt en afklaring omkring Togfonden DK og DSB’s fremtidige materielindkøb, når DSB selv udtaler, at de mange forsinkelser, som passagererne på DSB’s strækninger oplever i øjeblikket, bl.a. skyldes udfordringer med togmateriellet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Jo, men helt indledningsvis vil jeg da gerne kvittere for, at hr. Rasmus Prehn mener, der er behov for en afklaring af Togfonden DK, eftersom der ikke er penge til at gennemføre alle projekterne i Togfonden DK.
For sagen er jo den, at der mangler 15,5 mia. kr. i Togfonden DK, hvilket finansministeren så sent som i weekenden gjorde opmærksom på.
Det er også derfor, regeringen har indkaldt forligskredsen til en drøftelse af Togfonden DK.
Som bekendt er regeringen ikke med i det forlig om Togfonden DK, som blev indgået i januar 2014.
Lad mig så vende mig til den anden del af spørgsmålet, nemlig DSB's materiel.
For at imødegå DSB's materieludfordring er DSB gået i gang med at udarbejde et beslutningsgrundlag for de fremtidige materielanskaffelser, og beslutningsgrundlaget dækker både en mulig anskaffelse af ellokomotiver til erstatning for ME-lokomotiverne og den langsigtede plan for fremtidens tog.
Det understreger også, at det er nødvendigt at få elektrificeret det danske hovedbanenet, hvilket regeringen støtter.
Det er overgangen til elektrisk drift, som kan sikre muligheden for at indkøbe mere driftstabilt elektrisk togmateriel.
I første omgang er det vigtigt, at vi får færdiggjort elektrificeringen på Sjælland, men også hovedstrækningen bør elektrificeres, så fremtidens intercitytog kan være elektriske.
Men det kommer vi jo alt sammen til på fredag, hvor vi har indkaldt til en forhandling om Togfonden DK.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Igen vil jeg gerne kvittere for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Det at få en afklaring på det her område er jo noget, der ligger Socialdemokratiet meget på sinde, for vi ved, at der er alt, alt for mange togpassagerer derude, der i hverdagen oplever, at vi har et utidssvarende jernbanesystem, oplever, at når man skal fra A til B, er der aflysninger, der er forsinkelser, og man oplever, at det niveau for jernbaner, man kender fra andre lande, kan vi ikke leve op til i Danmark.
Mange har oplevelsen af, at man nærmest træder ind i en tidslomme fra 1970'erne, når man stiger på et dansk tog.
Derfor er der brug for, at vi tager skeen i den anden hånd og sætter handling bag ordene og får gjort noget på det her område.
I 1979 var jeg 6 år gammel.
Det var første gang, man talte om elektrificering af det danske jernbanenet, og vi er stadig væk ikke blevet færdige med det.
Jeg skal ikke pege fingre ad den nuværende minister.
Jeg ved, at mit eget parti også har lod og del i de udfordringer, der har været undervejs.
Og der har den nye Venstreregering jo altså valgt nu at bruge 11 måneder på ikke at foretage sig ret meget andet end at finde huller i vi andres plan.
Hvad er regeringens og hvad er Venstres svar på det?
Hvad skal der ske på det her jernbaneområde?
Hvad er Venstres udspil om det, for vi har jo leveret Togfonden DK?
Man siger så, at der ikke er helt så mange penge som oprindelig tænkt, men der er dog nogle penge tilbage.
Men hvad er Venstres udspil, hvad mener regeringen der skal ske på det her område?
Det trænger vi til en afklaring af, også inden vi mødes på fredag i forhandlingslokalet.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Det ved jeg ikke om hr. Rasmus Prehn trænger til en afklaring af, men jeg kan hvert fald forsikre ham for, at han ikke får den.
Altså, vi indkalder ikke til forhandlinger på fredag for at fortælle nu i dag, hvad regeringen mener det skal ende med.
Det foregår i omvendt rækkefølge, så vi har diskussionen på fredag, og det er hr. Rasmus Prehn nødt til at afvente.
Jeg er glad for hr. Rasmus Prehns bemærkning om, at man skal lade være med at kritisere dem, der tilfældigvis sidder med det.
Vi ville jo ellers på et tidspunkt også komme til at diskutere, hvornår man stoppede med elektrificering, og alt muligt andet, og jeg er helt enig med hr. Rasmus Prehn i, at det er historie.
Lad os nu se fremad, og det gør vi på fredag.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Jeg er rigtig glad for ministerens vilje til at se fremad og være sammen med os om at afklare det her område og sikre investeringer i fremtidens jernbanedrift.
Når jeg alligevel drister mig til at spørge, er grunden, at selv om ministeren står her og siger, at man så sandelig ikke fra Venstres side kunne finde på at melde noget ud inden forhandlingerne, så var det dog her i weekenden, at Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, var fremme og sige, at IC4-togene skulle vi bare skrotte med det samme.
Det er ikke, fordi vi har noget behov for at beholde dem, men hvis vi gør det, risikerer vi jo, at vi kommer til at stå helt uden materiel, hvis ikke vi får købt nye elektriske tog.
Og hvis det er, at vi ikke får købt nye elektriske tog, så kan det være, vi er nødt til at indføre, at vi kører med de gamle MR-tog fra 1970'erne en gang til, hvilket rigtig mange, f.eks. i Nordjylland, ville være utrolig trætte af.
Så Venstre har jo været ude at sige forlods: Vi skrotter bare IC4.
I har jo taget hul på det her, så lad os nu høre, hvad det er, jeres udspil er på det her område.
Det med, at man skulle have en langsom udfasning af de her IC4-tog, var jo noget, der allerede var planlagt under den tidligere regering.
Så det forekom lidt mærkeligt, at det lige pludselig skulle frem i lyset igen, at der nu skulle ske et eller andet, når nu der rent faktisk var en plan for det.
Men når det er sagt, har Venstre jo gjort et meget stort nummer ud af at pege fingre ad Socialdemokratiet, ad os, der etablerede Togfonden DK, med at sige, at finansieringen ikke var god nok, at der mangler penge, og alt muligt andet.
Nu må vi så få afklaringen her på fredag, men hvad er i grunden Venstres forslag til finansiering?
For mig bekendt har Venstre slet ikke stemt for den finansiering, der lå i Togfonden DK, så de penge, der måtte være tilbage nu, har Venstre sådan set ikke lod og del i.
Hvordan vil Venstre finansiere f.eks. elektrificeringen af jernbanenettet fremadrettet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Må jeg så ikke bare sige om det med IC4-togene: Nej, problemet er jo netop, at når man går ind og kigger på den kontrakt, der er lavet, og de aftaler, der er lavet, så kan man se, at de bygger på et alt for optimistisk syn på, hvor meget IC4-togene kunne køre.
Derfor har vi nu set problemer med, at folk ikke kan komme frem, og derfor ser vi, at de her IC4-tog desværre bliver taget ud af driften.
Det er vi nødt til at håndtere, og det kan vi kun gøre, ved at vi går ind og kigger på, hvordan vi så kan skrue det sammen efterfølgende.
Og jeg er sikker på, at fredag bliver startpunktet for det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-11:
Når regeringen jævnligt henviser til en samlet europæisk løsning på migrantpresset, hvad er ministerens eget forslag så til en sådan løsning?
Tak for det.
Når regeringen jævnligt henviser til en samlet europæisk løsning på migrationspresset, hvad er ministerens eget forslag så til en sådan løsning?