runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Jeg synes, det ville være meget spændende og rigtig godt, hvis man fra Socialistisk Folkepartis side for en gangs skyld ville føre dyrevelfærdspolitik og ikke bare lægge sig på knæ for EU.
For det er det, man gør, når man ikke vil udfordre EU på dyrevelfærdsområdet, men i stedet bare fremsætter et forslag, som skal undersøge mulighederne for og konsekvenserne af at foretage noget efter nationale regler.
Der må jeg sige, at der synes jeg virkelig, at det virker mærkværdigt.
Kan ordføreren fra Socialistisk Folkeparti ikke også bekræfte, at man med det her fra Socialistisk Folkepartis side bare accepterer, at EU vil føre en ringere dyrevelfærdspolitik, når vi i Danmark rent faktisk kan skabe et flertal uden om EU, hvis vi vil, altså skabe et flertal, der vil forbedre velfærden for dyrene?
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
SF vil meget gerne være med til at udfordre EU-systemet, det sagde jeg også i min ordførertale, men vi gør det ikke, hvis vi på forhånd er hundrede procent overbevist om, at det er en tabersag.
Så vil jeg gerne sige til Dansk Folkepartis ordfører, at vi synes, at EU’s politik på dyrevelfærdsområdet er alt for ringe.
Vi synes, der er rigtig mange ting, der er behov for at få rettet op på.
Vi er klar til at rette op, og vi er klar til at udfordre systemet alle de steder, hvor man er i en gråzone, men her er der ikke tvivl.
Vedrørende det her med nærmeste slagteri vil jeg sige, at det har jeg vel været med til at diskutere siden år 2000 eller deromkring, vil jeg tro, og den tidligere ordfører på området i Dansk Folkeparti har også fremhævet det med nærmeste slagteri, og alt sammen er jo mundet ud i, at det altså ikke er en opgave, vi kan klare.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Det er sådan, at der desværre er et flertal her i Folketinget, som bl.a. inkluderer Socialistisk Folkeparti, og som er så EU-glad, at alt, hvad EU siger, retter man sig bare efter.
Så er det også sådan, at hvis man gerne vil noget med dyrevelfærden, må man jo skabe et flertal.
Hvis jeg skal sige noget rosende om det, som man siger fra Socialistisk Folkepartis side, vil jeg sige, at jeg synes, at det er godt, at man siger, at EU’s politik er for ringe på det her område.
Men hvorfor gør man så ikke noget?
Hvorfor udfordrer man ikke systemet?
Hvorfor ser vi så ikke handling fra Socialistisk Folkepartis side, hvorfor ser vi kun inaktivitet, hvorfor ser vi ikke handling?
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Hvis Dansk Folkeparti vil, vil dette beslutningsforslag kunne vedtages for at forbedre dyrevelfærden.
Og så vil det indebære, at der vil blive handlet allerede af den grund, at det vil blive økonomisk fuldstændig uoverkommeligt at køre søerne 2.000 km væk fra produktionsstedet. Derfor ligger afgørelsen meget i Dansk Folkepartis hænder.
Om vi skal have nogen forbedringer på dyrevelfærdsområdet for søer, eller om vi ikke skal, ligger meget i Dansk Folkepartis hænder, og jeg håber ikke, at man sidder på hænderne.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Nu kunne jeg høre på ordførerens ræsonnement her, at der var tvivl om, hvad Knud Kristensen har sagt med hensyn til at transportere svinene over længere afstande, og det kan jeg kun tage som udtryk for, at det måske er det mest konkrete og rigtige, der er blevet sagt i den her sammenhæng under den her sags behandling.
Tak for det til hr. Kristen Touborg.
Når nu hr. Kristen Touborg lægger så meget vægt på, at det er udtjente søer, at det er gamle søer, at det er svage dyr, kan hr. Kristen Touborg så også dokumentere, at der ikke er unge søer, som ikke indgår i produktionen, som bliver udsat, et enkelt år efter at man har sat dem ind i produktionen?
Det er i hvert fald unge dyr.
Og dernæst: Når SF vil ændre på det her område, vil SF så gå ind og ændre på det i samarbejde med producenterne og erhvervet?
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Til det første er svaret klart nej.
Der er ingen tvivl om, at der også er unge søer, der kommer af sted, men det hjælper jo ikke de gamle udtjente søer, at der er nogle unge, der bedre kan holde til det; det får de gamle det sådan set ikke bedre af.
Det andet spørgsmål var, om vi vil gå ind og lave aftaler med producenterne.
Det har jeg ikke meget tro på, men jeg vil ikke afvise, at vi gerne vil have en høring om det.
Når man i landbruget ikke selv kan finde ud af at holde op med dette dyrplageri - altså det, at man for at tjene 100 kr. mere pr. styk bringer søerne så langt væk for at blive slagtet - så har vi ikke meget tro på, at de bønder, der gør sådan, de svineproducenter, der gør sådan, kan snakkes til fornuft.
Det tvivler vi stærkt på.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Jeg synes, det er en meget grov udtalelse at bruge ordet dyrplageri på Folketingets talerstol i forbindelse med dansk svineproduktion, men så kan man da forstå det.
Hr. Kristen Touborg sagde netop: »alle, der ved lidt om dyr« - nu kender jeg lidt til hr. Kristen Touborgs fortid og ved, at han netop har forstand på området her - og det var, i forbindelse med at han talte om, at når dyrene bliver samlet i de her samlestalde, så vil de slås.
Kan hr. Kristen Touborg bekræfte, at så lang tid der er mørkt i en stald, er grisene i ro, så er der fuldstændig ro i staldsystemerne?
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Til det første vil jeg gerne fastholde, at jeg mener, der er tale om dyrplageri, når man lukker disse udtjente dyr sammen og de slås på livet løs.
Det mener jeg er dyrplageri - jeg vil gerne fastholde det udtryk og det mener jeg vi skal have stoppet.
I øvrigt kunne det jo tyde på, at der allerede i gældende lovgivning i henhold til det svar, vi har fået fra justitsministeren, rent faktisk vil være mulighed for at lukke det ned.
Til det andet spørgsmål må jeg sige, at jeg på ingen måde kan garantere for, at der er ro i en stald, fordi det er mørkt.
Der er ingen tvivl om, at der bliver mindre uro, men når man har haft med søer at gøre, søer i løsdrift, så ved man, at der også er uro om natten.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Jeg kommer nok ikke uden om at skulle gentage mig selv, for det er jo ikke første gang, at jeg står her og skal besvare det samme spørgsmål for hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg finder det da bestemt ikke hensigtsmæssigt, at meget syge patienter flyttes imellem sygehusenes intensivafdelinger, og jeg mener fortsat, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse de tilfælde så meget som muligt.
Det vil måske ikke helt kunne undgås, at der til tider kan være så stort et pres nogle steder, at det kan være nødvendigt at flytte en intensivpatient til et andet sygehus, men vi skal så langt, som det overhovedet er muligt, i retning af, at sådan nogle overflytninger kun sker af medicinskfaglige grunde og ikke af kapacitetsmæssige grunde.
Derfor vil jeg gentage, hvad jeg har sagt også til hr. Jens Peter Vernersen og i pressen: Det er regionerne, der som sygehusejere skal foretage de nødvendige prioriteringer, så intensivkapaciteten svarer til det behov, der er dels i forlængelse af planlagte operationer, dels som beredskab til patienter, der pludselig får behov for respirationsbehandling.
Derfor har jeg da også med tilfredshed noteret mig Danske Regioners seneste udmelding om, at de har planlagt en udvidelse af sengekapaciteten på intensivområdet med ca. 50 intensive sengepladser over det næste år.
Herudover forventer jeg også, at regionerne tager kapacitetsmæssige hensyn i forbindelse med de kommende års omstruktureringer og tilpasninger af sygehusvæsenet.
Kapaciteten på intensivafdelinger bestemmes jo ikke kun af antallet af senge og antallet af respirationer.
Der er også mange andre sammenhænge, der skal tænkes ind, f.eks. sundhedspersonalet og deres bestemte kompetencer, og som hr. Jens Peter Vernersen ved, er der også et meget stort fokus fra regeringens side på, hvordan vi sikrer de tilstrækkelige ressourcer af arbejdskraft.
Jeg tænker på opgaveglidning m.m.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Ministeren har jo ret i, at det ikke er første gang, vi debatterer det her, men det er sådan set første gang, at der ligger svar, der viser, hvor stort problemet er, nemlig de svar, der blev givet på mine spørgsmål, nr. 139 og 140, stillet for 4 måneder siden.
Det er jo af svarene på disse spørgsmål, man kan se, at man har disse enorme flytninger af 900 patienter.
Man kan også se i et af svarene, at en patient er død under flytning, og man kan se i et af svarene, at flytning er forbundet med forøget risiko for komplikationer.
Man skriver i svaret fra Region Syd, at i hvert fald 2½ pct. af patienterne flyttes, og det vil altså sige, at disse 900 patienter, hvis det var ens over hele landet, ville svare til 2½ pct.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, og spørgsmålet er naturligvis, hvornår vi får en løsning på det her.
Jeg har naturligvis godt set, hvad der er stillet i udsigt i forhold til regionerne, men det ændrer jo ikke ved, at regionerne netop nu også bliver presset på andre prioriteringer.
Så derfor: Hvornår bliver det her rent faktisk løst?
For sagen er jo, at hvis man kigger 5 år tilbage, var der jo en klar melding fra den nuværende statsminister - han var sundhedsminister på det tidspunkt - om, at det her var uacceptabelt, det skulle løses nu.
Da var problemet cirka halvt så stort, for da var der ca. 500 flytninger.
Nu er det altså fordoblet siden den tid, og der er i hvert fald ikke kommet nogen løsning.
Man kan se, det er ens over årene, hvis man kigger tilbage.
Det ligger stort set på de der 900 patienter - der er ikke sket nogen ændring.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Nu siger hr. Jens Peter Vernersen, at problemet var halvt så stort på den tidligere sundhedsminister og nuværende statsministers tid, og samtidig siger hr. Jens Peter Vernersen, at problemet er det samme - det ligger på 900 patienter hvert år.
Begge dele kan jo ikke være rigtigt!
Nå, men jeg synes, det er at vende tingene lidt på hovedet at få det til at fremstå, som om jeg ikke ønsker at gøre noget ved det, al den stund jeg faktisk har været den, der har været allermest offensiv i det offentlige rum til at meddele, at flytninger, der ikke er medicinsk begrundede, er uacceptable, og at regionerne skal sørge for at få tilrettelagt deres kapacitet sådan, at det i videst muligt omfang kan undgås.
Men som jeg også sagde i svaret til det stillede spørgsmål, kan det nok ikke altid helt undgås, men det skal søges undgået.
For det er naturligvis ikke behageligt for meget syge mennesker at blive flyttet og så endda af kapacitetsmæssige årsager.
Så det skal vi søge at undgå.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Jeg vil nu sige, at mine tidligere bemærkninger var fuldstændig korrekte, det kan man se af papirerne her.
Man kan se, hvor galt det var for 3 år siden, og man kan se, hvor galt det var på det tidspunkt i 2004-05, hvor der så åbenbart skete et skred.
Jeg så godt den Ritzaumeddelelse, hvor ministeren sagde, at han nu havde tvunget regionerne til at give de her oplysninger.
Han har jo ikke tvunget regionerne til noget som helst; det var alene med baggrund i de to spørgsmål, som det tog ministeriet 4 måneder at svare på, at de her oplysningerne kom frem her umiddelbart før påske.
Spørgsmålet er jo altså stadig væk, hvornår og hvordan ministeren vil sikre at det her problem bliver løst.
Kan jeg være sikker på - hvis jeg spørger til oktober ved folketingsårets start - at der så ligger en løsning, så vi ikke flytter rundt med 900 af de mest syge patienter, hvor der er risiko for, at de dør undervejs, og hvor det fremgår klart af de svar, der er blevet givet, at der er øget risiko for komplikationer?
Vi kan bare ikke være bekendt at flytte rundt med patienter i den situation.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Og når hr. Jens Peter Vernersen spurgte, om han kunne være sikker på ikke til oktober at skulle stille mig det samme spørgsmål, så må jeg sige blankt nej.
Og regionerne skal sørge for at drive de sygehuse mest optimalt, så der ikke er nogen patienter, der underprioriteres og nedprioriteres, hvilket jeg heller ikke mener at de intensive patienter bliver.
Men det er regionerne, der skal planlægge, og regionerne skal rejse deres krav over for regeringen i de årligt tilbagevendende økonomiforhandlinger.
Og når vi fra politisk hold klart melder ud og siger, at vi ikke mener, at intensive patienter skal flyttes i det omfang, vi ser i dag, så mener jeg også, at regionerne forstår et politisk signal - ellers har vi andre metoder.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Det, ministeren fremfører, er jo en gentagelse af tidligere ord, nemlig at regionerne er sygehusejere.
Men lige så sikkert er det jo, at det er regeringen, der ved de årlige forhandlinger med regionerne aftaler økonomi - aftaler, hvad der skal ske på forskellige områder.
Det kan vi jo se, hvis vi går tilbage.
Vi kan se, at det er lige præcis den måde, det sker på.
Så derfor må jeg gentage mit spørgsmål, for jeg synes, det er afgørende, at ministeren sikrer, når nu han mødes med regionerne her i april-maj, at man får afklaret det her, så jeg ikke skal stille det samme spørgsmål igen.
For jeg stiller nemlig kun spørgsmålet igen, hvis det her problem ikke er løst.
Har ministeren sørget for at få det løst, så bliver spørgsmålet ikke stillet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Jeg føler mig nu ikke helt overbevist om, at hr. Jens Peter Vernersen ikke kunne finde på at stille de samme spørgsmål igen og igen og igen uanset svaret.
Jeg havde jo annonceret i mit første svar, at der ville komme en del gentagelser.
Det er jo klart, fordi det jo ikke er første gang, at hr. Jens Peter Vernersen og jeg tager den her diskussion, heller ikke i Folketingssalen.
Det har hr. Jens Peter Vernersen jo selv lagt op til ved at gentage spørgsmålene.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Finder ministeren, at det er rimeligt, at mindre behandlinger af hospitalsindlagte prioriteres højere end intensive patienter?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Og i den forbindelse kan de forskellige lande jo rejse emner og spørgsmål, som de lægger særlig vægt på i den pågældende organisations arbejde ved varetagelsen af en international toppost.
Det forstår jeg at vi er enige om.
Jeg håber da så også, at vi kan være enige om - for mig forekommer det i hvert fald indlysende - at det er i Danmarks interesse at indgå i en sådan dialog, og at den dialog er fortrolig, mens den pågår.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Statsministeren bliver konsekvent ved med at svare udenom.
Jeg har ikke spurgt til nogen dialog.
Jeg har sagt, at dialog er i orden, og den skulle være kommet for længst, i stedet for at man ventede, til det var noget, der skulle indgå i et forsøg på at opnå en toppost.
Jeg spørger om politiske indrømmelser.
Jeg spurgte den tidligere statsminister om politiske indrømmelser, og det var et spørgsmål om, hvorvidt man kunne afvise, at der blev givet politiske indrømmelser - det handlede ikke om dialog, men om, hvorvidt der blev givet politiske indrømmelser som pris for at kunne få en international toppost, nemlig generalsekretærposten i NATO.
Jeg vil igen spørge statsministeren: Kan det garanteres, at der ikke blev givet politiske indrømmelser til Tyrkiets regering i den proces, og kan statsministeren forklare, hvorfor det var i Danmarks interesse at undlade at garantere, at der ikke blev givet politiske indrømmelser forud for valget til generalsekretær?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Det var i Danmarks interesse og er i Danmarks interesse ikke at kommentere dialogen, mens den pågår, fordi det af indlysende grunde må være sådan, at hvis det her land har ambitioner om at bestride internationale topposter, må man også være parat til i den fortrolighed, der knytter sig til de processer, at være i dialog med de aktører, der er bestemmende for udfaldet af, om det lykkes eller ikke lykkes.
Det er jo sådan set essensen i spørgsmålet, fordi der henvises til, at den tidligere statsminister har afvist at svare på et spørgsmål om indholdet af dialogen, mens den pågik.
Og der må jeg sige, at jeg sådan set er meget enig med min forgænger i, at det er indlysende, at den dialog må foregå fortroligt.
Så er det jo i øvrigt efterfølgende foldet fuldt ud, hvad indholdet af den dialog har været, og hvad det er for signaler, den tidligere statsminister har givet; det kommenterede jeg i forrige spørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Hvordan vil ministeren sikre, at mere end 900 intensive patienter, der er de mest syge, ikke flyttes mellem hospitaler under indlæggelse, når flytning åbenbart sker på grund af manglende kapacitet med forøget risiko for komplikationer til følge?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Jeg kan henholde mig til, hvad Anders Fogh Rasmussen har sagt om de temaer, der har været rejst i den her proces, og i relation til ROJ TV har den tidligere statsminister jo altså markeret, at den danske regering lægger stor vægt på bekæmpelse af terrorisme og er meget opmærksom på de tyrkiske myndigheders bekymringer vedrørende ROJ TV, og at såfremt der var/er beviser for, at ROJ TV kunne forbindes med terroraktiviteter, ville man fra dansk side selvsagt gøre alt for at lukke ROJ TV.
Han understregede også, at det naturligvis skulle ske inden for rammerne af dansk lovgivning.
Det er det, der er blevet sagt, og det er det, jeg kan henholde mig til, og så synes jeg da sådan set, at det er positivt, hvis ikke der udestår afgrundsdybe konflikter mellem Danmark og Tyrkiet i kølvandet på den proces, der har været.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
De problemer, den tyrkiske regering nævnte, var: punkt 1, at de ønskede at få en form for undskyldning fra Anders Fogh Rasmussen vedrørende Muhammedtegningerne, og punkt 2, at de ønskede, at ROJ TV, den kurdiske tv-station, blev lukket.
Og derfor vil jeg bare sige: Snak bare om dialog, snak bare om, at den tidligere statsminister selvfølgelig skal overholde loven - det er jo fantastisk, at det skal fremhæves, at loven skal overholdes, men det er så også i orden - men hvad med det konkrete, præcise spørgsmål?
Har der været givet politiske indrømmelser til Tyrkiets regering i den proces?
Vil statsministeren garantere, at det er der ikke?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Jamen jeg har jo præcis svaret på spørgsmålet, som altså tager et lidt kringlet afsæt i, at når den dialog, der har været, er sluttet på en tilfredsstillende måde, må det - det er jo ligesom den præmis, spørgeren bygger ind i det - have ført til, at man i forhold til en mediemæssig gengivelse af nogle tyrkiske krav har givet sig på dem, og sådan er det jo altså ikke.
Det er sådan, at der har været en dialog, som jeg forstår vi i øvrigt er enige om er fornuftigt
der er ved besættelsen af en international post, hvor man reflekterer over de bekymringer og tanker og interesser, som de lande, der indgår i ansættelsesprocessen, har.
For så vidt angår ROJ TV, rejses der her spørgsmål, om der er givet nogen indrømmelse i den forbindelse.
Det, der er markeret, og som jeg nu har citeret min forgænger for ad flere omgange - og det betragter jeg ikke som en indrømmelse, men langt hen ad vejen som en selvfølgelighed er, at Danmark er et land, som er optaget af terrorbekæmpelse.
Og hvis man juridisk inden for rammerne af den lovgivning, der er, og de myndigheder, der tager sig af det, kan løfte en bevisbyrde for, at der er en situation, hvor terrorvirksomhed er knyttet til den pågældende tv-station på en sådan måde, at det ikke er lovligt, så skal det selvfølgelig bringes til ophør.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Jamen statsministeren bliver ved med at tale om dialog; den foregik jo fuldt åbent i forbindelse med topmødet.
Det er jo ikke dialog.
Det vil i givet fald være politiske indrømmelser, og så bliver man jo noget betænkelig, når man efter valget af generalsekretæren hører, at der har været et lukket møde mellem Anders Fogh Rasmussen og ministerpræsident Erdogan fra Tyrkiet, hvor den nuværende generalsekretær siger: Vi har ikke udestående problemer med hinanden.
Ved statsministeren, hvad der blev talt om på det møde, hvor den tidligere statsminister gik ud og sagde, at han kunne garantere, at nu var der ikke flere modsætninger mellem Tyrkiet og NATO's generalsekretær?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Tak, formand.
Det her spørgsmål er sådan set en opfølgning på det forrige: Finder ministeren, at det er rimeligt, at mindre behandlinger af hospitalsindlagte prioriteres højere end intensive patienter?
Det er jo sådan set også lidt afgørende at få afklaret.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-15:
Når jeg tager det her spørgsmål op, er det jo selvfølgelig, fordi det er et klokkeklart eksempel på den massive fejlvurdering af den økonomiske situation, som regeringen jo har stået for i mere eller mindre det sidste års tid, kan man sige.
Nu siger ministeren, at det her jo blev besluttet på et tidspunkt, hvor man ikke havde nogen krise.
Ja, det var jo altså i efteråret 2008, altså for et halvt års tid siden, at regeringen med direkte begrundelse i frygten for overophedning af økonomien besluttede at indefryse hele 240 mio. kr. af Højteknologifondens midler.
Jeg stillede selv et spørgsmål på det tidspunkt om, hvad begrundelsen var, og der står det altså sort på hvidt, at begrundelsen var, at man frygtede en overophedning af økonomien.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke man i regeringen kan anerkende, at det altså var en eklatant fejlvurdering, som man havde der i efteråret 2008.
Det er jo ikke så lang tid siden, der var jo ligesom begyndt at ske noget på de internationale finansmarkeder, og der var i hvert fald en begyndende krise.
Socialdemokraternes formand har jo mange gange også i efteråret gjort opmærksom på, at vores primære frygt altså var, at vi også i Danmark ville få en meget voldsom økonomisk krise.
Så vil ministeren ikke anerkende, at baggrunden for den her beslutning altså var en meget massiv fejlvurdering fra regeringens side i forhold til den økonomiske situation?
Det havde jeg sådan set regnet med at ministeren kunne fortælle lidt om, altså at man fra regeringens side havde set på, om ikke man kunne få de her midler i spil allerede på nuværende tidspunkt, sådan at vi kunne få dem ud at virke i stedet for at ligge og samle støv.
Helge Sander (V), 2009-04-15:
Jeg skal nok forsøge at give et svar, der er kortere end spørgsmålet.
Det kan jeg gøre ret enkelt ved at sige, at det selvfølgelig ikke var en fejlvurdering.
Nu siger fru Kirsten Brosbøl, at vi taler om efteråret, og det er rigtigt, at finanslovforslaget vedtages i november, men finanslovforslaget blev sidste år udarbejdet allerede inden sommerferien og offentliggjort i august, og allerede på det tidspunkt bliver regeringen nødt til at tage bestik af, hvordan og hvorledes selve finanslovforslaget skal se ud.
På det tidspunkt tror jeg ikke der var nogen, der kunne male med den sorte pensel, som fru Kirsten Brosbøl nu med kig i bagklogskabens klare lys maler med, og se, hvordan tingene ville udvikle sig.
Så derfor: Nej, det var absolut ikke en fejlvurdering, det var et af de forslag, som Videnskabsministeriet kom med i forbindelse med udarbejdelsen af finanslovforslaget, altså hele den proces, der gik ud på at dæmpe i en situation, hvor der var en ganske begrundet frygt for overophedning.
Så nej, det var ikke en fejlslutning.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-15:
Nu siger ministeren selv »i bagklogskabens klare lys«, var det så ikke en forkert beslutning, man traf?
Det kan godt være, at man på daværende tidspunkt havde en vurdering af den økonomiske situation, som så viste sig at være total fejlagtig, og når man så kigger tilbage, var det så ikke en fejl at indefryse de her midler?
For vi har jo altså at gøre med 240 mio. kr., som ligger og samler støv i kassen i stedet for at komme ud og blive brugt til konkrete projekter, der kan sætte gang i den fremtidige vækst.
Når man sådan kigger på, hvad Højteknologifonden jo har støttet af projekter, vil man se, at det er helt konkrete projekter, som på energiområdet, på it-området, på sundhedsområdet er inde og bidrage til, at vidensproduktion bliver omsat til helt konkret vækst.
Jeg ved, at ministeren er en varm fortaler for Højteknologifonden, så jeg synes da, man burde overveje at få de her midler i spil.