runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Nu bliver jeg måske lidt bekymret, for ordføreren sluttede af med at sige ja.
Men man kan så læse i referatet af forhandlingerne, hvad det egentlig var, jeg spurgte ordføreren om, og der var svaret så ja.
Så vil jeg gerne have, at ordføreren forholder sig til, at Dyrenes Beskyttelse og andre dyreværnsorganisationer, som måske ikke går ind for et forslag om, at minkavlen helt skal lukkes, faktisk peger på, at hvis dyrene skal have nogle ordentlige forhold, er der masser af ting, der skal forbedres.
Det er burstørrelser, det er fast grund, det er adgang til svømmevand osv.
Mener ordføreren også, det er helt hen i vejret at komme med sådan nogle synspunkter?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg er af den opfattelse, at de mennesker, som via natlige indbrud tog billeder på minkfarme af dyr, som angiveligt skulle have været udsat for mishandling fra andre dyr, i stedet for at gemme sådan nogle billeder i måneder og lade sådan nogle ting fortsætte faktisk skulle have anmeldt forholdene på stedet.
Jeg er vidende om, at dem, som jeg stadig vil tillade mig at kalde dyreaktivister, indimellem lukker i titusindvis af mink ud til at lide en ynkelig sultedød ude i naturen.
Jeg kan ikke tage afstand nok fra den slags metoder, og hvis det er sådan nogle holdninger, man ligesom bakker op om, tillader jeg mig at bruge ordet dyreaktivister.
Jeg kan ikke tage afstand nok fra den måde at gøre opmærksom på sin utilfredshed på, hvor man skader både dyr og erhverv, så ja.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Det fremgik tydeligt, og det kommer vel heller ikke bag på nogen, at ordføreren brugte ordet dyreaktivist, og når man bruger ordet dyreaktivist, er det, fordi man har den holdning, at aktivister er sådan nogle, der laver natlige indbrud og kaster med brosten og gør alt sådan noget, som man forbinder med ordet.
Når Dyrenes Beskyttelse så har den holdning, at forholdene skal forbedres langt mere for minkene i Danmark – jeg tror, at ordføreren måske selv har fået papirerne fra Dyrenes Beskyttelse, hvor de beskriver, hvad deres holdning er til det – vil det så sige, at det i dag hermed er konstateret fra konservativ side, at alle, der er medlem af Dyrenes Beskyttelse, er de rene dyreaktivister?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Der har de seneste par år været endog meget stor fokus på produktionen af pelsdyr, især af mink, i Danmark.
Det har vist sig, at den kritik, der har været af erhvervet, til en vis grad har været begrundet.
Der er gennemført et stort stykke arbejde med at få rettet op på kritisable forhold i branchen.
Det har regeringen gjort, det har branchen gjort, og uanset hvad dyreaktivister og andre gør af forsøg på at sætte branchen i et dårligt ry, er jeg af den opfattelse, at det kan være svært at finde noget sted i verden, hvor mink har det bedre.
Efterspørgslen er der.
Danske minkavlere tjener ganske mange penge til landet, og det er helt klart, at hvis efterspørgslen er der, flytter produktionen, hvis vi forbyder folk at have mink i Danmark.
Som sagt er jeg af den opfattelse, at der faktisk er ganske godt styr på dyrevelfærden.
Jeg mener også, at det er i branchens egen interesse, at der er godt styr på dyrevelfærden.
Der bliver spurgt, om dyrene ikke vil bide hinanden.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er interesseret i at levere et gennemhullet og gennemgnavet minkskind til auktionen, for så er minkskindet ikke noget værd.
Jeg tror, branchen er helt klar over, at hvis der er mink, der slås, mink, der bider, er der store produktionstab, så det tror jeg faktisk at man gør alt muligt for at undgå.
Så kan jeg nævne, at danske dyrlæger har meldt ud, at de er helt trygge ved produktionen og den måde, den foregår på i Danmark.
Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet er enig i, at rammerne for pelsdyravl o.k. Hvis der er problemer med produktionen, og hvis der er sygdomme i besætningerne, finder man dem.
Det er klart, at det kan være et problem, men det tror jeg såmænd også man tager sig af.
Så kan der være problemer, hvis der er dårligt management.
Det har vi også sat fokus på i regeringen.
De, der ejer minkfarmene, er i gang med nogle kurser.
Det skal vi have ført videre i 2011.
Også på det punkt er der rimelig godt styr på tingene.
Så jeg håber, at det fremgår med ret stor tydelighed, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Som spørgeren fremfører, kan det være lidt vanskeligt at opgøre, hvor en beskæftigelse hører til, altså om det er i den ene eller den anden branche eller i den ene eller den anden afdeling.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at snakker vi om produktion af minkfoder, er der ingen tvivl om, at dem, der er beskæftiget med det, må tilskrives minkproduktionen.
Det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om.
Og så mener jeg sådan set, at jeg har givet et klart svar herfra, både i min ordførertale og i mit seneste svar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-12:
Selvfølgelig kan man altid diskutere, hvor mange job der er i en branche, alt efter om man tillægger alle de tilknyttede erhverv eller ej.
Jeg kan bare nævne min egen hjemkommune – jeg bor i Hedensted Kommune – hvor vi jo har Hedensted Gruppen, som producerer produkter til alle de her pelsdyravlere og deres produktionserhverv.
Vi har også Sole Minkfoder, som er en virksomhed, som producerer foderet til alle de her minkbrug.
Derfor synes jeg måske, at ordføreren skulle afvise det her beslutningsforslag med et klokkeklart nej.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Altså, hvor mange fyresedler det ville kunne indebære, ved jeg ikke.
Skal vi ikke lade det ligge i den sammenhæng?
Men jeg vil meget gerne gøre opmærksom på, hvad det var, jeg sagde i min ordførertale.
Jeg mener ikke, at det forslag, der er fremsat, er realistisk, og det indebærer naturligvis, at SF ikke mener, at det er realistisk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Vi kan sagtens tale erhvervsstøtteordninger, vil jeg sige til hr. Nick Hækkerup.
Jeg tror faktisk, det er et af de få områder, hvor der kunne være en fælles flade, hvis det endelig var, for vi vil sådan set også have færre erhvervsstøtteordninger.
Det står i vores reformprogram, så det er meget oplagt.
Men hvad er svaret på spørgsmålet: Står der, eller står der ikke i programmet, at S og SF's skatteforslag betyder, at halvdelen af provenuet kommer fra en generel forøgelse af selskabsskatten?
Står det der, eller står det der ikke?
Hvis jeg får et sort svar en gang til, må jeg konstatere, at hr. Nick Hækkerup enten ikke kender svaret eller ikke vil svare.
Står det der, eller står det der ikke – ja eller nej?
Mike Legarth (KF), 2011-05-12:
Tak for det.
Regeringen har, siden den tiltrådte, sænket selskabsskatten fra 30 pct. til 25 pct. over to gange, og det har medført, at vi i dag ligger som nr. 14 ud af de 27 EU-lande.
Vi Konservative medvirker gerne til at sænke selskabsskatten, så snart der viser sig et råderum.
Vi følger dagligt udviklingen i andre lande, for hvis andre lande sænker selskabsskatten, vil det nemlig mindske lysten til at investere i Danmark og dermed mindske kapitalapparatet og i sidste ende konkurrenceevnen.
Vi ser helst, at vi i Danmark til enhver tid ligger i førerfeltet i forhold til skattepolitikken og altså skatteforholdene, og det gør vi både på personsiden og på skatteafgifter for erhvervslivet, fordi det skaber velstand og øget arbejdsudbud.
Hvis tendensen med lavere selskabsskattesatser fortsætter i Europa og Danmark ikke også sætter satsen ned, vil det skade væksten hos os.
Skulle man lige liste nogle af argumenterne for at sænke selskabsskatten, så er det, at OECD vurderer, at den lavere selskabsskat er den skattepolitisk mest effektive måde at opnå højere vækst på.
Beregninger fra vismændene, Det Økonomiske Råd, viser, at en lavere selskabsskat vil øge investeringerne i kapitalapparatet, altså de maskiner, man bruger til at producere varer, og de ydelser, man leverer.
Tal viser, at de udenlandske investeringer i Danmark er lavere end i andre sammenlignelige land, og England sænker sin selskabsskattesats trinvis frem mod 2014, selv om man er igennem en økonomisk hestekur, og andre lande som Tyskland har givet udtryk for, at man også overvejer det samme.
En ny rapport fra CBS viser, at BNP vil stige med 16 mia. kr., hvis Danmark bliver lige så gode til at tiltrække udenlandske multinationale selskaber, som Sverige faktisk er.
Så samlet set vil De Konservative medvirke til en række andre initiativer, vækstinitiativer, i nær fremtid, som netop skal skabe vækst i Danmark.
Som en slutkommentar til den forrige ordfører, nemlig hr. Jesper Petersen, fra Socialistisk Folkeparti vil jeg sige, at vi ikke giver skattelettelser til bestemte brancher, bestemte virksomheder, som det blev antydet, vi giver til dem, der har fortjent det, sådan at man kan beholde en større del af den arbejdsindkomst, man har tjent, eller af de penge, man i øvrigt har haft i overskud i sin forretning, for det synes vi er fair.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Det er mange af de ting, der gør, at vi faktisk er et land, det er rigtig godt at investere i.
Det holder regeringen ikke ved lige, men undergraver det decideret.
Regeringen sørger ikke for, for at tage det vigtigste eksempel, at der er ordentlig uddannelse.
Bankerne har haft meget store overskud.
Dem vil vi gerne beskatte lidt hårdere.
Men jeg synes sådan set, at det er befriende at få en meget klar politisk konflikt forud for det valg, der måske er lige om hjørnet.
Regeringen har givet store skattelettelser til bankerne, og når der så er nogle, der synes, at de egentlig skulle bidrage mere til fællesskabet og være med til at sørge for, at vi får bedre råd til at lave bedre uddannelser, har de heldigvis nogle varme støtter på Christiansborg i form af de borgerlige politikere, der vil sørge for, at bankerne ikke skal betale mere i skat. På trods af bankpakker og tidligere skattelettelser osv. er de borgerlige bankernes venner, mens vi andre gerne vil sørge for bedre uddannelse.
Det er da ærlig snak inden det valg, som vi forhåbentlig snart får.
Mike Legarth (KF), 2011-05-12:
Min definition er, at det er fugle på taget, og at det ikke giver noget som helst provenu.
Jeg køber heller ikke forklaringen til hr. Torsten Schack Pedersen om, at lønsumsafgiften, hvor hr. Jesper Petersen henviser til de store banker, bare kan blive betalt ud af overskuddet.
Det er ikke virkeligheden, for alle ved jo, og det viser al politisk uvildig forskning, at de udgifter, der bliver pålagt erhvervslivets drift i almindelighed, overvæltes på kunderne.
Hvis man skulle følge den filosofi, som hr. Jesper Petersen fremlægger, må man spørge: Hvad så med de små og mindre banker, som jo alle sammen tjener meget mindre og ikke har noget overskud at tage det her af?
Her overvæltes det selvfølgelig på kunderne.
Det må jo også være i direkte modstrid med det, som hr. Jesper Petersen også kritiserer regeringen for, nemlig at der ikke er tilstrækkelig kapital til de små og mellemstore virksomheder.
Det har vi jo adresseret på mange forskellige måder.
Men her forringer man jo bankernes mulighed for at levere den kapital, fordi de bliver opkrævet en ekstraskat.
Samlet set betyder en ekstra skattebelastning tab af konkurrenceevne, tab af arbejdspladser, og at virksomheder flytter ud af Danmark.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Nej, det gør vi selvfølgelig ikke.
Vi siger, at vi vil lave en omlægning af erhvervsstøtten, som gives via skattefritagelse og skattebegunstigelser.
Der er mange af dem, der ikke er blevet evalueret i årtier, og som den her regering jo ikke vil være med til at skabe øget åbenhed om.
Regeringen har fjernet oplysninger om dem på finanslovene.
Der vil man ikke længere opgøre, hvor store skattefritagelser der faktisk bliver givet.
Det er dem, vi vil gå igennem.
Vi siger så bare, som de åbne og lyttende mennesker vi er – vi har heldigvis to ører og kun én mund – at det jo kunne være, at der er folk i erhvervslivet, der har nogle input til det.
De penge, der kommer ud af omlægningen, kommer jo tilbage til erhvervslivet.
Hvorfor ikke tage en dialog med dem om det i stedet for bare at beslutte det på Christiansborg?
Sådan decideret frivillighed er det jo ikke.
Det er selvfølgelig ikke den ordning, som hr. Mike Legarth peger på, og det ved han også godt, men en omlægning, og vi synes, at det er en form for åbent og godt lederskab at tage nogle af dem, som det handler om, med på råd.
Mike Legarth (KF), 2011-05-12:
Jeg skal høre hr. Jesper Petersen, som taler om frivillighed, om hr. Jesper Petersen tror, at folk frivilligt direkte eller indirekte via erhvervsstøtteordninger eller andet, som hr. Jesper Petersen henviste til, vil betale mere i skat?
Tror hr. Jesper Petersen virkelig på, at den model virker?
Jeg kan så henvise til skatteministeren, der tidligere har tilbudt at oprette en konto, hvor folk frivilligt kunne indbetale penge, og det er ikke et beløb, der er værd at nævne, der er kommet ind på den konto.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Det kom, efter at regeringen havde givet selskabsskattelettelser, der i helt udpræget grad er kommet finanssektoren til gode.
Nu siger vi bare, at vi sådan set synes, det er rimeligt, at de finansielle virksomheder, som nyder godt af, at vi har et samfund i Danmark med købekraft, med et godt erhvervsklima, skal bidrage lidt mere til fællesskabet.
Nogle af de kæmpe skattelettelser, der er givet til dem, tager vi tilbage.
Skatten på bankernes overskud vil vi øge for 2 mia. kr. – penge, der går direkte til at forbedre uddannelserne, som er helt afgørende for, at Danmark skal klare sig bedre i fremtiden, hvor regeringen jo flopper totalt.
Det er der fremtid i.
Man fører fra borgerlig side sådan en fuldstændig gammeldags politik, men det er jo sådan, virkeligheden er, og det glæder jeg mig til at vælgerne får lov at tage stilling til.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Så hvis der er nogen, der taber penge på det, så kan det være, at der bliver mindre overskud i bankerne, fordi der bliver en øget konkurrence om at have færre gebyrer og få rimelige priser for både borgere og virksomheder, hvilket jeg godt synes man kunne bruge inden for den danske banksektor.
Det kunne jo også være, at udbyttet til aktionærerne blev mindre.
Der er sådan set ikke nogen grund til, at det skulle føre til, at det skulle blive dyrere for borgere og virksomheder.
Man har sådan set
lige sagt, at enhver form for selskabsskat, enhver form for skat på bankerne er noget, som ikke nødvendigvis har noget at gøre med, at det skærper konkurrencen eller giver mindre overskud, mindre udbytte, men det bare er noget, men tager direkte fra danskerne.
Så har man i hvert fald sagt så meget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-12:
Jeg kunne høre, at hr. Jesper Petersen ville tage 2 mia. kr. fra bankerne, men kan hr. Jesper Petersen ikke bekræfte, at det, som bankerne tjener penge på, er, at de låner ud til en højere pris end den, de låner ind til?
Hvis man øger skatten på bankerne, øger man omkostningerne for helt almindelige bankkunder, privatkunder og dansk erhvervsliv, og det vil sige, at det jo ikke bliver en isoleret bankøvelse, men det bliver 2 mia. kr., der gør det dyrere at være danskere og dyrere at drive erhverv i Danmark.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
Vi har meget klart sagt, at det, vi vil, er at omlægge nogle erhvervsstøtteordninger, hvor der over de senere år er blevet givet for mellem 20 og 25 mia. kr. i erhvervsstøtte enten som direkte støtte eller i form af skattefritagelse, og det er sådan set dem, vi gerne vil have lov til at gennemgå med en tættekam i en dialog med erhvervslivet og ikke bare sidde og bestemme over her på Christiansborg.
Så kan vi desværre kun gøre meget lidt, når det handler om olieudvinding.
Om det, der jo er hele Danmarks råstof, har det borgerlige flertal formået at lave en aftale, der er umulig at lave om på frem til den anden side af 2040, på trods af at oliepriserne nu er langt, langt højere, end de var, da man lavede aftalen.
Man giver derfor private virksomheder lov til at skumme fløden i helt urimelig grad af det, der er vores fælles råstoffer i undergrunden.
Det er så den politik, man vælger at føre fra borgerlig side, men jeg synes ikke, at det er rimeligt over for danskerne.
Men den aftale er jo desværre lavet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Så der er et klart plus, hvis det er det, man ønsker sig, og det er det, vi ønsker os, i hvert fald i Liberal Alliance.
Det kan jeg så forstå at man stadig ikke ønsker i S og SF, men fair nok, eller hvad det nu hedder.
Der blev ikke svaret på mit spørgsmål.
Jeg ved ikke, om jeg havde forventet det.
Jeg havde håbet det.
Stod der det, jeg sagde?
Det ved vi ikke, det ved hr. Jesper Petersen åbenbart ikke, eller også har han ikke lyst til at svare, ligesom hr. Nick Hækkerup ikke havde lyst til at svare eller ikke vidste, om det stod der.
Det er så åbenbart det, der er strategien.
Der er ligesom kun de to muligheder.
Så giv dog et ordentligt svar i stedet for at komme med al den der udenomssnak og at lade være med at svare.
Nu prøver vi noget nyt, for vi skal jo videre.
Der står også i »En Fair Løsning«, at det er helt rimeligt at kræve større skattebidrag fra landbruget, den finansielle sektor, de multinationale firmaer samt olie og gasproduktionen i Nordsøen uden for eneretsbevillingen.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-12:
I forhold til at have økonomiske planer, der hænger sammen, og ikke bare strø om sig med store skattelettelser vil jeg nok mene, at Socialdemokraterne og SF er noget bedre kørende end Liberal Alliance.
Var det for 75 mia. kr. i nye skattelettelser, der var i forrige uge i de annoncer, hvorefter det viste sig, at man havde brugt pengene, jeg ved ikke hvor mange gange? Kan vi ikke få et bud på 115 mia. kr. i næste uge – jeg mener, bare for at vi ligesom kan fortsætte debatten?
Jeg synes ikke, det er helt seriøst, og det er i hvert fald ikke en klog vej frem for Danmark, hvis vi stadig skal være et ordentligt velfærdssamfund, at føre den økonomiske politik, som Liberal Alliance lægger op til.
Det, vi har sagt om erhvervsstøtten, hvor vi jo vil lave en omlægning for godt 2 mia. kr., er, at vi sådan set ikke selv behøver at sidde og bestemme på Christiansborg alene, hvordan det skal skrues sammen, vi vil gerne have en dialog med erhvervslivet om, hvor det er, der er nogle ordninger, som er forældede.
Mange af dem er ikke blevet evalueret i årtier.
Kan vi sammen se på, hvad det er for nogle erhvervsstøtteordninger, man kan omlægge, så er der da ikke nogen grund til, at vi skal beslutte på Christiansborg selv at lukke ørerne, når vi kan have dialog med erhvervslivet om, hvordan det foregår bedst muligt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Jeg synes nu ikke, at hr. Jesper Petersen skal laste nogen i salen, hvis de kan have svært at hitte hoved og hale i S og SF's økonomiske planer.
Vi venter jo alle stadig i spænding på, at S og SF selv afslører, hvordan de hænger sammen, så det var jo dog en start.
Jeg synes ikke, man skal klandre andre for at synes, de er uoverskuelige, for det er de jo i sandhed.
Jeg har også været inde andre steder i »En Fair Løsning«, og når man ser i »En Fair Løsning«, kan man jo også se, at der på et tidspunkt er noget snak om, at virksomheder ligesom på en eller anden frivillig måde kan sige, at de alligevel ikke vil have de her erhvervsstøtteordninger, og så står der, og der citerer jeg igen
Det var så et andet sted end det, som jeg nævnte for hr. Nick Hækkerup før, og som gjorde ham så utilpas, men det her citat kan jo også bekræftes, og hvis man ellers har lyst til at læse de programmer, man selv fremlægger, kan man jo se, at jeg som sædvanlig har ret i mine citater.
Derfor vil jeg bare høre fra hr. Jesper Petersen: Er det korrekt forstået, at man har en plan om, at man, hvis man ikke kan få frivillige aftaler med erhvervslivet om at fjerne de her tilskudsordninger, så faktisk vil hæve selskabsskattesatsen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-12:
Jeg havde ikke lige set det komme, at vi skal til at beskatte aktieudbytter forskelligt, afhængigt af om det kommer fra den ene type virksomheder eller den anden, men det ville da være en nyskabelse, som jeg ser frem til bliver uddybet lidt.
Men virkeligheden er jo den såre simple, at hvis det bliver dyrere at drive bank i Danmark, så udmønter det sig i, at det bliver dyrere at være bankkunde i Danmark.
Derfor vil de penge, som hr. Jesper Petersen taler om, betyde, at den almindelige bankkunde skal betale mere for sine bankforretninger, og at dansk erhvervsliv skal betale mere for sine bankforretninger. Så drop nu alle de der pæne ord om, at det ikke betyder noget, om konkurrenceevne, om, at det jo nok går, at man vil en masse reelt, for virkeligheden er, at den politik, man lægger frem, vil føre til, at dansk erhvervsliv vil opleve, at det bliver dyrere at drive virksomhed i Danmark, og det vil jo ikke gøre det mere attraktivt og være med til at skabe fundamentet for vækst og velstand, som vi i hvert fald er nogle der er oprigtigt optaget af.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Jeg har brugt noget af dagen på at sidde og læse i det her hæfte, »Fair Forandring«, som jo er udgivet af Socialdemokratiet og SF.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre ikke er medudgiver af pamfletten her og tilsyneladende heller ikke har haft indflydelse på, hvad der står i den – har jeg hørt – men jeg er da helt sikker på, at Det Radikale Venstre har læst, hvad der står der, og derfor sikkert også har en mening om det.
Så når jeg nu siger, at der står her i »Fair Forandring«, at selskabsskatten skal ændres, så den indbringer et provenu på 3,2 mia. kr. mere om året, er det så noget, som Det Radikale Venstre er enig med S og SF om?
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Det er Dansk Folkeparti og jeg meget enige i.
Nu var det jo sådan, at det lovforslag, der lå, netop gik på, at det var driftslederne, der skulle have uddannelse, og vi kæmpede jo netop for – også sammen med Socialdemokratiet – at det her skulle gælde for en noget større gruppe end kun driftslederne, netop også den arbejdskraft, som kommer og går på de her farme.
At arbejde på en minkfarm er jo ikke det samme som at passe svin eller andet, hvor man har 3-4 ansatte, som er der kontinuerligt, nej, det kører i bølger op og ned – pludselig har man 15 ansatte, men til daglig har man måske kun 2 ansatte.
Og derfor er det vigtigt, at de ansatte, som kommer ind i en kort periode på en minkfarm, har den fornødne grundviden til at kunne deltage i det arbejde, der er med dyrene på det pågældende tidspunkt.
Og det er det, som vi jo i fællesskab har arbejdet for skulle udbredes også til dem, som kommer i kortere tid på minkfarmene.