runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-02-23:
Så må jeg jo tage justitsministerens svar som værende, at justitsministeren kan garantere, at en ung, uanset hvilken kommune den unge så skal vurderes i, fordi vedkommende har lavet kriminalitet, vil få en fuldstændig ensartet behandling, altså uanset hvilken kommune det er, det drejer sig om.
For det er jo lige præcis det, som det at komme foran en dommer kan garantere.
Jeg må også forstå ministerens svar som værende, at ministeren garanterer, at der er fuldstændig samme retssikkerhed med det lovforslag, som nu bliver vedtaget af et flertal, hvor vi er imod, som hvis man rent faktisk kommer foran en dommer.
Altså, jeg tager det som garantier, der nu er givet fra ministerens side.
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Det er jo netop derfor, at regeringen med det her lovforslag jo også har sagt, som det er, at Rigsadvokaten via politikredsen og politiet vil sikre sig, at der bliver rettet henvendelse til kommunerne, således at man fra sag til sag kan håndtere de unge.
Så vil det her jo også medføre, at regeringen vil komme med initiativer, således at vi over en bredere kam kan få taget fat på ungdomskriminaliteten, for det er jo det, vi har behov for, således at vi i det hele taget kan undgå, at unge havner i kriminalitet.
Det synes jeg er vejen frem, og det er jeg som sagt glad for at der er et nyt bredt flertal i Folketinget som vælger at bekræfte ved tredje behandling af det her lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-02-23:
Spørgsmålet var egentlig: Mener ministeren, at der er samme retssikkerhed for den 14-årige, der får sin sag bedømt en socialrådgiver, som der er for den 15-årige, der får sin sag bedømt af en dommer?
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Jeg har intet at udsætte på kommunernes behandling af unge i det her system.
Der er, som det også er skrevet i lovforslaget – det ved spørgeren også fuldstændig – et helt arsenal af initiativer, som kan sættes i værk, og hvor man kan indpasse den enkelte unges kriminalitet og ugerning.
Alt afhængig af, hvor alvorlig den er, kan man finde den sanktion, der skal sættes ind med.
Det er jeg helt tryg ved er en rangordning, som kommunerne er i stand til at følge.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Ministeren praler meget af, at det er et bredt flertal i Folketinget: Jo jo, altså man ryger lidt over de 90 mandater, men hvis det er definitionen på et bredt flertal i Folketinget, er det jo fint.
Så lader vi det ligge der.
Det, jeg vil høre ministeren om, er sådan set en opfølgning på hr. Preben Bang Henriksens spørgsmål.
Det er jo sådan, at ministeren med forslaget her sparer 30 mio. kr. på de sikrede institutioner.
Samtidig siger ministeren, at de her unge, der begår kriminalitet, ikke længere skal for en dommer, de skal i det sociale system – og det er præcis de samme institutioner, de sidder på.
Hvis det er præcis de samme institutioner, hvordan kan ministeren så spare 30 mio. kr. på området?
De 30 mio. kr., der er blevet sparet, og som vi har diskuteret i udvalget, er jo beviset på, at der er en række unge, som måske skulle opleve, at det har en konsekvens, når man begår alvorlig kriminalitet, og f.eks. ender på en sikret institution i stedet for at gå fri.
De vil nu gå fri.
Dem vil der ikke ske det samme med, som der skete, dengang de blev stillet for en dommer.
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Det spørgsmål har vi jo diskuteret flere gange i Folketingets Retsudvalg og i to, tror jeg, samråd om det her forslag om en bevillingsmæssig ændring, som følger af, at man i forlængelse af vedtagelsen fra den tidligere regering fik flere penge til bl.a. sikrede pladser.
Man fik også flere penge til domstolene, hvor sagerne nu ikke skal for, ergo bliver der jo så lavet en ændring af en bevilling, og det følger helt naturligt af den bevillingspraksis, der er.
Jeg vil gerne prøve at se, om det overhovedet kan lade sig gøre at få hr. Karsten Lauritzen til at erkende, at kommunerne allerede i dag har mulighed for også uden – også uden – forældrenes og den unges samtykke at placere unge på de selv samme institutioner, som de er placeret på under det regime, som det her lovforslag altså ændrer.
Det har stået mig lidt hen i det uvisse, om hr. Karsten Lauritzen rent faktisk er klar over det, men det er faktisk det, der er virkeligheden.
Derfor synes jeg bare for folkeoplysningens videre færd, at det kunne være godt, at hr. Karsten Lauritzen bare indrømmede, at de selv samme institutioner, som var gældende, da den kriminelle lavalder altså var 14 år, også vil være gældende, når den kriminelle lavalder nu om lidt bliver hævet til 15 år.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-23:
Jo, men problemet med ministerens argumentation er jo, at den ikke hænger sammen.
For ministeren har svaret skriftligt, at der er færre unge, der vil ende på sikrede institutioner, når det her lovforslag er vedtaget, og at det er derfor, man sparer de 30 mio. kr.
Det er jo derfor, vi har rodet rundt i den her diskussion.
Ministeren har svaret i forbindelse med et af de seneste lovforslag, hvor der kom svar inden andenbehandlingen i tirsdags, at man regner med, at der er færre unge, der kommer til at sidde på sikrede institutioner.
Hvorfor er der det?
Er det, fordi der er færre unge, der begår kriminalitet?
Nej, det er der jo ikke.
Det er det samme, for det ændrer man slet ikke ved.
Det er, fordi der er færre unge, der vil blive taget hånd om, når de ender i det sociale system i stedet for, unge, der begår alvorlige forbrydelser, forsøg på voldtægt, alvorlig vold, røveri, biltyverier og andre ting, som der desværre er nogle unge på 14-15 år der gør.
Nogle af dem vil der ikke ske det samme med, som hvis de var en del af det strafferetlige system, som de er i dag.
Det er sandheden, vil jeg sige til ministeren.
Det er derfor, der ikke er sammenhæng i ministerens argumentation om, at præcis de samme unge ender på præcis de samme institutioner.
Det gør de ikke, for ministeren sparer 30 mio. kr., og det må alt andet lige føre til, at der er færre unge, der rent faktisk oplever den sanktion for den alvorlige forbrydelse, som de har begået.
Og igen har man en regering, hvor man tager større hensyn til forbryderne end til ofrene.
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Og til forsøget på at få hr. Karsten Lauritzen til dog alligevel at bekræfte, at den samme type af institutioner rent faktisk eksisterer i dag, kom der i svaret sådan næsten et: jo – som jeg hørte det.
Men det tager jeg så til mig, for det er jo rigtigt, at det er den samme type af institutioner, og den sociale servicelov åbner mulighed for, som vi har diskuteret flere gange, at man rent faktisk kan placere unge uden samtykke på de her institutioner, hvis de har begået alvorlig kriminalitet, og det vil jo også ske fremover.
Derfor er virkeligheden den, at det er de samme institutioner, som bringes i anvendelse, også i fremtiden, som unge sidder på i dag.
Det, der er forskellen, er, at regeringen nu vælger at følge det, alle sagkyndige sagde om det, som den tidligere regering gjorde, den tidligere regerings egen Ungdomskommission og andre, nemlig at det var forkert at nedsætte den kriminelle lavalder, og at der er behov for en bredere indsats, således at vi kan sikre, at unge overhovedet ikke havner i kriminalitet.
Det er det spor, som regeringen nu lægger op til.
Det får mig ikke til at fjerne roserne til Det Konservative Folkeparti, for det er nemlig meget, meget fornuftigt, at man hele tiden vurderer nødvendigheden af det, man foretager sig, og ikke igen, må man så forstå, bare lader sine hænder binde på ryggen og lader sig involvere i en finanslovaftale, hvor Dansk Folkeparti forsøger at teste det igennem.
Det synes jeg er et meget udmærket svar fra hr. Tom Behnke, og det vil jeg gerne rose ham for, nemlig at den overvejelse om nødvendigheden af de politiske forslag, som Dansk Folkeparti måtte komme rendende med til finanslovforhandlingerne, vil De Konservative også foretage i fremtiden.
Det synes jeg fortjener stor ros, og derfor har jeg ikke noget grundlag for at fjerne mine roser til Det Konservative Folkeparti og hr. Tom Behnke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-02-23:
Nu var det jo sådan, at min kollega, hr. Preben Bang Henriksen, ikke fik noget svar på sit spørgsmål om, hvorvidt der vil være samme retssikkerhed for den unge, når det er kommunerne, der foretager behandlingen, som når behandlingen foregår foran en dommer.
Jeg har noteret mig, at justitsministeren svarede, at ministeren ikke havde noget at udsætte på kommunernes behandling overhovedet, men det var sådan set ikke det, spørgsmålet gik på.
Det var et spørgsmål, som kunne besvares med et ja eller et nej: Er der den samme retssikkerhed for den unge på 14 år, når det her lovforslag bliver vedtaget, som der er med den eksisterende lovgivning, hvor den unge bliver sat foran en dommer – ja eller nej?
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Der er det samme svar, som blev givet til hr. Preben Bang Henriksen, nemlig det faktum, at der intet er at udsætte på det, der står i den sociale servicelovgivning, og de muligheder, kommunerne har under lovgivning for at behandle unge.
Derfor må jeg sige, at argumentet om, at det skulle retfærdiggøre en nedsættelse af den kriminelle lavalder, som alle var imod, at den unge bliver stillet for en dommer, er et argument, som regeringen ikke køber.
Og det er ikke et figenblad, som den tidligere regerings partier nu kan begynde at gemme sig bag, for det er jo helt tydeligt, at det, man lavede dengang, var noget, som gik imod alle saglige anbefalinger.
Jeg ved godt, at det er en diskussion, der har været, og et argument, der har været ført frem for at nedsætte den kriminelle lavalder, at så var retssikkerheden styrket i forhold til unge mellem 14 og 15 år.
Det må jeg sige at jeg synes er noget af et omvejsargument for at komme ud af den pine, som den tidligere regering har bragt sig i, nemlig at man jo stillede børn for en dommer.
Det mener den nuværende regering ikke skal ske.
Derfor er det hele humlen i, at vi ønsker at hæve den kriminelle lavalder.
Vi mener ikke, at børn skal behandles som voksne kriminelle.
Vi mener, at der skal sættes bredere ind, og vi mener, at de institutioner, som jo er til stede i dag, og som bliver brugt i dag til unge mellem 14 og 15 år, også skal bruges fremover, og det er kommunerne – med det arsenal af initiativer, de har til rådighed – også fuldt kapable til at iværksætte.
Hans Andersen (V), 2012-02-23:
Det her lovforslag blev oprindeligt udarbejdet af vores tidligere beskæftigelsesminister, fru Inger Støjberg, og forarbejdet til det fandt sted samtidig med indgåelsen af den politiske aftale fra den 4. maj 2011 om afbureaukratisering på beskæftigelsesområdet.
Nu er forslaget så endelig nået frem til første behandling, og det er vi glade for Venstre, for vi går ind for forenklinger og digitale løsninger, der sætter en stopper for bjerge af papirer, og som letter det administrative arbejde for kommuner, jobcentre og virksomheder, og som sidst, men ikke mindst, sparer kommunerne for en stor bunke penge.
Det er netop formålet med L 85.
Lovforslag nr. L 85 vil ændre sygedagpengelovens regler om anmeldelse af sygefravær og regler om anmodning om sygedagpenge fra kommunen med det formål at opnå en optimal udnyttelse af SDPI-løsningen.
Lovforslaget skal dermed sikre, at flest mulige sygedagpengesager oprettes via løsningen, og det vil medføre en effektivisering i kommunerne og frigøre ressourcer, der kan bruges til en effektiv sygeopfølgning.
L 85 vil via SDPI-løsningen sørge for, at oplysningsskemaet kan blive sendt ud på en mere effektiv måde til sygemeldte borgere.
Den digitalisering skønnes at kunne frigøre omkring 8,5 mio. kr. om året i kommunerne i form af sparet porto og mindre administration.
Samtidig vil det være en administrativ forenkling for borgeren, som kun vil modtage ét samlet brev i begyndelsen af sygefraværet.
Så vil L 85 rykke arbejdsgivernes frist for at anmelde et sygefravær til kommunen fra 4 uger til 5 uger.
Raskmeldinger sker mellem den 22. og 30. kalenderdag, og hvis fristen for meldingen af sygefraværet ændres fra 4 uger til 5 uger, vil flere nå at melde sig raske, inden det bliver nødvendigt at involvere kommunen.
En arbejdsgiver, der udbetaler løn under sygefraværet, kommer på den måde til at anmelde færre sygeforløb til kommunen, og det betyder administrative lettelser for begge parter.
Lovforslaget har været sendt til høring i bl.a. Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for Kvalitet i Erhvervsregulering, CKR, som ser positivt på L 85 og vurderer, at det samlet set indeholder lettelser i virksomhedernes administrative byrder svarende til ca. 6.000 timer årligt på samfundsniveau.
Den del af forslaget vil desuden frigøre 0,3 mio. kr. om året i kommunerne.
De sidste elementer i L 85 har at gøre med de forskellige aktørers pligter og frister for at anmelde sygefravær og anmode om sygedagpenge fra kommunen.
Hvad angår økonomien knyttet til L 85 – jeg har kort nævnt det – er det vigtigt, at lovforslaget samlet set vil indebære mindre udgifter i kommunerne for 4,4 mio. kr. i 2012 og 8,8 mio. kr. i overslagsårene.
Det gælder f.eks. muligheden for at anvende indkomstregisteret til beregning af sygedagpengesatsen.
Så afslutningsvis vil jeg blot sige, at Venstre støtter dette lovforslag, samtidig med at vi gerne ser flere tiltag på området.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-02-23:
På linje med Venstres ordfører vil jeg også gerne tale for dette lovforslag, fordi vi netop letter administrationen af barsel- og sygedagpengeområdet; det er til gavn for kommunerne, det er til gavn for arbejdsgiverne, og ikke mindst er det til gavn for den sygemeldte borger.
Det er helt centralt for Socialdemokraterne, at vi hele tiden forsøger at skære ind til benet og fjerner unødvendigt bøvl og bureaukrati og bruger vores fælles skattekroner på kernevelfærd i stedet for porto og papir.
Det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning i den sammenhæng, og det skønnes, at vi med de foreslåede ændringer faktisk sparer op imod 8,5 mio. kr. om året i kommunerne alene ved mindre porto og administration.
Ændringerne i L 85 sikrer, at der opnås en bedre udnyttelse af NemRefusion, et system, der skal håndtere mere end 1,6 millioner indberetninger om året.
Med så mange indberetninger er det helt afgørende, at det er strikket sammen på den bedst mulige vis.
Det er formålet med det her lovforslag, og derfor støtter Socialdemokraterne det, ligesom jeg på De Radikales vegne har lovet at sige, at de også støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-23:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Det var egentlig et lovforslag, der skulle have været behandlet, i forbindelse med at vi ændrede arbejdsgiverens frist vedrørende betaling af sygedagpenge fra 24 dage til 30 dage.
Der var et stærkt ønske fra arbejdsgiverne om, at de så kunne vente med at indberette til kommunen til efter de 30 dage – det vil sige, de fik 5 uger i stedet for de 4 uger, de havde.
Dengang fik vi at vide, at det digitale indberetningssystem ikke var helt klar til det, og det ville også give nogle problemer, hvis vi gik i gang med det, inden det var klart.
Det her lovforslag giver også en nemmere tilgang for den sygemeldte vedrørende sygedagpenge, og hvis fristen for anmeldelse falder på en helligdag, bliver der også taget højde for det, så det automatisk bliver ændret.
Så derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er godt forslag.
Det havde som sagt været vedtaget allerede sidste år, hvis løsningen med den digitale indberetning havde været klar, men det var den ikke dengang, men det er den så nu, kan jeg forstå, og derfor kan Dansk Folkeparti varmt støtte forslaget.
Jeg synes ikke, der er så meget at gå i dybden med, undtagen at det letter arbejdsgangen for både arbejdsgiver, kommune og dem, der er ramt af sygdom.
Så alt i alt er det et udmærket forslag, som vi støtter.
Eigil Andersen (SF), 2012-02-23:
Der er allerede brugt en del udmærkede argumenter for det her lovforslag, så jeg vil bare tilføje, at SF også vil stemme for forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-23:
Mange tak.
Som udgangspunkt er Enhedslisten også positiv over for det her lovforslag.
Når det nu er vedtaget, at arbejdsgivere, a-kasser og kommuner skal anvende det nye digitale system i forbindelse med udbetaling og refusion af sygedagpenge og barseldagpenge, forekommer de fleste af forslagene her i L 85 at være rimelige og fornuftige, og det er også fint med nogle besparelser.
Men vi er kritiske over for de anmeldelsesfrister og anmodningsfrister, som de syge bliver pålagt.
I dag har et a-kasse-medlem 1 uge til at anmode om sygedagpenge fra kommunen, men efter forslaget skal medlemmet nu anmelde sygefravær til a-kassen på første sygedag og får først sygedagpenge fra anmeldelsesdagen, hvis det sker senere.
Vi kan ikke rigtig se, at der er nogen rimelig begrundelse for denne skærpelse, når a-kassen stadig har 1 uge til at anmelde sygefraværet til kommunen.
Der står ganske vist i lovforslaget, at man ikke mister sygedagpenge, hvis der – og jeg citerer – »foreligger en fyldestgørende begrundelse«.
Men det synes vi åbner for mange fortolkningsmuligheder, hvilket vi ikke er helt trygge ved, i en tid, hvor kommunerne tvinges til at spare.
Vi deler KTO's og FTF's opfattelse af, at det er urimeligt, at der indføres en tidsfrist på 3 uger, hvor lønmodtagere, der har anmeldt sygefraværet rettidigt, men ikke har modtaget det her såkaldte SDPI-underretningsbrev, skal anmode kommunen om sygedagpenge.
Så her bør i stedet gælde den almindelige 6-måneders-frist for krav på sygedagpenge.
Vi håber, at vi i udvalgsarbejdet kan få løst disse problemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-02-23:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Lovforslaget indeholder lettelse af administrative byrder for kommuner og virksomheder, udnyttelse af ny teknologi, og der er også en besparelse på 8,8 mio. kr. i lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2012-02-23:
Jeg vil gerne takke for behandlingen af lovforslaget her.
Jeg troede, at den konservative ordfører også skulle på talerstolen.
Det er selvfølgelig rigtig positivt, at der over en bred kam er opbakning til lovforslaget her.
Det regnede jeg sådan set også med, for der er tale om et lille lovforslag af teknisk karakter, som skal fremme afbureaukratiseringen og sikre en let adgang for både borgere, kommuner, a-kasser og virksomheder i forhold til spørgsmålet om sygdom og sygedagpenge.
Vi sikrer med lovforslaget her, synes jeg, en bedre udnyttelse af de digitale muligheder, der er på barsel- og sygedagpengeområdet, og det skal være til gavn for både borgerne, arbejdsgiverne og selvfølgelig også kommunerne.
Vi skal altid tænke os godt om, inden vi indfører digitale systemer.
Vi skal aldrig gøre det for digitaliseringens skyld.
Vi skal have et udbytte deraf, og det tror jeg vi får med det her.
Vi kan allerede i dag se, at digitaliseringen er slået an på området.
Der er foretaget mere end 160.000 digitale indberetninger allerede nu.
Forslaget her skal gerne sikre, at sygemeldte borgere fremover alene modtager et brev fra kommunen i begyndelsen af deres sygefravær.
Det sikres med det her.
Vi sikrer også, at fristen for den sygemeldte til at aflevere oplysningsskemaet og til at anmode om sygedagpenge hos kommunen bliver mere ensrettet, og det er muligt, fordi vi nu har en digital løsning.
Så følger det her jo af de ændringer, der allerede er indført, hvad angår arbejdsgivernes frist i forhold til at anmelde sygefravær i kommunen.
Enhedslisten stiller en række spørgsmål, og dem synes jeg vi skal behandle under udvalgsbehandlingen, for vi skal selvfølgelig gøre det her så godt som overhovedet muligt.
Intentionen med lovforslaget her er jo da i hvert fald ikke, at der er nogle sygemeldte, der skal komme i klemme – tværtimod.
Så lad os endelig diskutere de forhold, der er nævnt her.
Tak for behandlingen.
Thomas Danielsen (V), 2012-02-23:
Tak for det.
Med lovforslag nr. L 83 gennemføres Rådets direktiv 119 af 14. september 2009.
Direktivet forpligter medlemsstaterne til at holde minimumslagre af råolie og/eller olieprodukter.
Direktivet skal senest implementeres den 31. december 2012.
Begrundelsen for forslaget er et krav om et internationalt koordineret olieberedskab med afsæt i et mere detaljeret og opdateret datagrundlag.
Med lovforslaget skal Klima-, Energi og Bygningsministeriet udpege en central lagerenhed, som uden fortjeneste som målsætning har til formål at administrere beredskabslagre på vegne af danske olievirksomheder.
Forslaget handler således om samfundets beredskab over for oliekriser, dvs. i situationer med mangel på olie som følge af forsyningsafbrydelser.
Venstre er naturligvis interesseret i at overholde de forpligtelser, vi har over for EU og Det Internationale Energi Agentur, og at sikre en solidarisk og koordineret krisehåndtering, der gør både Danmark og vores samarbejdspartnere robuste over for eventuelle oliekriser.
Med forslaget udpeger Klima-, Energi og Bygningsministeriet Foreningen Danske Olieberedskabslagre, også kaldet FDO, som den danske central for lagerenheden.
FDO dækker allerede en stor del af de danske olievirksomheders lagringspligt og opfylder kravene til en central lagerenhed.
Venstre finder det derfor naturligt, at FDO i fremtiden fungerer som den danske centrale lagerenhed.
Med lovforslaget sikres en stabil lagerdækning hos den centrale lagerenhed, hvilket er afgørende for, at virksomhedernes lagringspligt kan dækkes på en økonomisk hensigtsmæssig måde.
Lovforslaget vil medføre offentlige administrative byrder for Energistyrelsen, men forslaget muliggør samtidig, at andre administrative opgaver fremover delegeres til en central enhed.
I sidste ende betyder det, at man påregner, at de offentlige administrative byrder reduceres.
Venstre finder, at man med lovforslaget har fundet en model, der i så høj grad som muligt tager hensyn til virksomhederne på olieområdet og ikke pålægger dem unødig store administrative byrder.
Derfor støtter Venstre op om forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-02-23:
Det indebærer først og fremmest, at Danmark skal have et minimumslager af råolie stående klart til brug i nødsituationer, og derudover sikrer direktivet et internationalt samarbejde, som vil være nødvendigt i den givne situation.
Danmark lever til fulde op til minimumskravene stillet af EU og IEA.
Endda har vi tidligere selv valgt at forhøje minimumskravene til olielagre med 20 pct., og således er vi bedre rustet ved en oliekrise.
Derudover sikrer lovforslaget, at FDO, der hidtil har opbevaret olie for de lagringspligtige virksomheder, bliver den centrale lagerenhed, som direktivet lægger op til.
Et nyt olieberedskabsdirektiv fra EU viser en velbegrundet bekymring internationalt om mulige forsyningskriser; og jeg vil blot som en sidebemærkning gøre opmærksom på, at det her lovforslag og den internationale bekymring selvfølgelig er endnu et tegn på vigtigheden og nødvendigheden af det ambitiøse energiudspil, som vi i regeringen er kommet med.
Vi lægger op til, at Danmark skal være fri for fossile brændsler i 2050, og at vi allerede i 2020 skal dække halvdelen af vores elforbrug ved vindenergi.
Der er behov for en massiv satsning og investering på det her område, ikke mindst selvfølgelig fordi vi har et forsyningssikkerhedsproblem, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Det er klart i Danmarks interesse at have et olieberedskab og et minimumslager af olie stående, hvis der skulle opstå en oliekrise.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig lovforslaget.