runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Dansk Folkeparti har sammen med regeringen indgået en aftale om genopretning af dansk økonomi, og ved aftalen om Danmarks finanslov for 2011 kunne Kristendemokraterne som et økonomisk ansvarligt parti tilslutte sig aftalen.
Der var en regning på 24 mia. kr., der skulle betales, en regning, som den økonomiske krise havde efterladt i Danmark.
Derudover skulle der i forbindelse med genopretningspakken findes 10 mia. kr., og man har bl.a. fundet midlerne på området for voksen- og efteruddannelse.
Midlerne skal bl.a. gå til, at flere kan tage en uddannelse, for der er nemlig sket det glædelige, at flere og flere unge vil tage en uddannelse.
Det er godt for både den enkelte unge og også for vores samfund.
Alle må holde for i en økonomisk krisetid, og det ville være usolidarisk, hvis det kun var en begrænset gruppe, der skulle holde for og bidrage til, at dansk økonomi kan genoprettes.
Oplægget fra regeringen op til genopretningsaftalen og dens forhandlinger var bl.a., at kommunerne skulle spare 10 mia. kr.
Det var på ingen måde Dansk Folkepartis kop te, at det skulle gå ud over kernevelfærden i kommunerne, og Dansk Folkeparti fik disse besparelser af bordet under forhandlingerne om genopretning af dansk økonomi.
Det betød også, at det hverken gik ud over ud over førtidspensionen, SU'en eller andre offentlige ydelser, som regeringen ellers havde varslet i sit oplæg.
Det var lidt om baggrunden for, at vi i Dansk Folkeparti sammen med regeringen og Kristendemokraterne har medvirket til at finde penge på flere områder, herunder voksen- og efter uddannelsesområdet, for at betale regningen for krisen.
Når det så er sagt, så skal og bør det aldrig være for sent at få en uddannelse, og der findes mange voksen- og efteruddannelsestilbud, der er specielt tilrettelagt for voksne.
Det er uddannelsestilbud, som er fleksible og tilrettelægges efter arbejdstid, således at man kan have et arbejde, samtidig med at man efteruddanner sig.
Samtidig tager uddannelsestilbuddenes indhold hensyn til ens individuelle arbejds- og livserfaring.
Det er gavnligt for både virksomhederne og samfundet, at lønmodtagerne bygger oven på den uddannelse, de i forvejen har, for hvis man efteruddanner sig, holder man kompetence ved lige, ligesom man har bedre mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet og leve op til de krav, som arbejdsmarkedet stiller til en.
Efteruddannelse kan opkvalificere eller omskole personer, som f.eks. er blevet arbejdsledige, således at de får bedre mulighed for at få et nyt arbejde.
Sand tale er, at det ikke har været sjove tider i Danmark og i resten af verden, hvor krisen overalt har sat sit aftryk.
Men skulle vi undlade at betale den regning, som er kommet efter krisen?
Skulle vi være så ansvarsløse ikke at betale de regninger, der kommer?
Nej tak.
Det er både sand tale og også ansvarlig tale.
Dansk Folkeparti støtter det forslag til vedtagelse, som fru Irene Simonsen fra Venstre læste op.
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Her er sandelig også blevet prioriteret.
Der er nemlig blevet prioriteret på den måde, at man siger, at de, der er lavestuddannede, de, der er uden uddannelse, er dem, der rammes mindst.
Som jeg sagde tidligere, er jeg rigtig glad ved, at det er den prioritering, der er foretaget, for der er brug for nogle løft der, og det er der stadig væk plads til.
Husk nu, at vi ikke har lukket og slukket; vi ligger stadig væk i eliteklassen, hvad angår at prioritere det her område.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Jeg blev sådan helt slået ud af, at ordføreren sluttede med at sige, at det bare var sandheden, at sådan er det – som om ordføreren skulle besidde sandheden.
Det skulle da være første gang.
Jeg synes ellers, at vi netop i dag har været vidne til en ordførertale, der for det meste var fyldt med varm luft.
Det var ikke nogen overraskelse.
Overraskelsen var måske, da ordføreren fik overskud til at udtrykke en form for medfølelse med de mennesker, der bliver fyret.
Der kan jeg så fortælle ordføreren, at det ikke er det, de har brug for.
De kortuddannede, der i øjeblikket bliver fyret, har brug for at blive efteruddannet, så de kan finde nye job.
Er det ikke sådan, at man med det her forslag målrettet rammer både de kortuddannede og Udkantsdanmark?
Carsten Hansen (S), 2010-11-11:
Det kan godt være, at fru Marlene Harpsøe ikke vil være sagsbehandler, men det, der jo ligger i det, og det, der er virkeligheden, er jo, at der her konkret er tre mennesker.
Den ene har fået muligheden for i 2 år at tage en fuld uddannelse og vil gerne være pædagog; den anden ville egentlig gerne arbejde med logistik, men kan kun få 1 år på SVU; og den sidste kan ikke få SVU i opsigelsesperioden, for det forhindrer det her lovforslag.
Man har nemlig sneget en ekstra regel ind om, at i opsigelsesperioden kan man heller ikke få statens voksenuddannelsesstøtte.
Det betyder, at ham her, der egentlig gerne ville være sygeplejerske og tage en gymnasial uddannelse, ikke kan komme videre.
Er fru Marlene Harpsøe ikke enig i, at det er konsekvensen af det lovforslag?
Det er virkeligheden.
Det er sådan, Dansk Folkepartis politik virker på de 2.500 mennesker, som er blevet fyret på Lindø.
Jeg kan oplyse, at der ryger 850 folk her næste sommer.
De er underlagt de krav, som undervisningsministeren og fru Marlene Harpsøes parti har stillet her.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg ved udmærket godt, hvad man personlig skal leve af i fremtiden, men jeg ved også godt, hvad samfundet skal leve af i fremtiden.
Uddannelse er vigtigt, og det vil jeg gerne slå fast.
Men på den anden side ville jeg også se det som meget usandsynligt, hvis det var sådan, at lige præcis Danmark ikke blev ramt af den økonomiske krise, når resten af verden blev det.
Det ville være meget usandsynligt.
I Dansk Folkeparti er vi et ansvarligt parti, og vi bekymrer os rent faktisk om den lille mand, som hr. Bjarne Laustsen nævnte.
Hvis vi ikke betaler de mange udgifter, der altså har været oven på finanskrisen, vil det netop være den lille mand og de unge, for ikke at glemme dem, som vil komme til at betale regningen fremover.
Det er slet ikke noget, som vi i Dansk Folkeparti har lyst til, så derfor har vi ansvarligt medvirket til at indgå en aftale om genopretning af dansk økonomi.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Vi har hos Socialdemokraterne et meget nøgternt forhold til de nedskæringsforslag, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget.
Vi konstaterer helt nøgternt – og det er jo det, der ligger i udkastet til forslaget til vedtagelse – at brugerbetalingen bliver øget markant på en række grundlæggende fag.
Hvis nogen f.eks. ønsker at vælge grundlæggende it, som vi ellers troede var en kompetence, man ønskede at alle medarbejdere skulle have, er det sådan, at der sker nedskæringer i den støtte, de får, til 80 pct. af dagpengeniveauet.
Og den fleksibilitet, der var i systemet, bliver fjernet: Det, at man over et livsforløb kunne få 80 ugers voksen- og efteruddannelse på voksen-SU'en, bliver skåret ned til 40 uger.
Det er den nøgterne konstatering.
Men det, der bekymrer mig allermest, er, at det jo lyder, som om Dansk Folkeparti ikke engang har gidet sætte sig ind i, hvad det er for nogle nedskæringer, der sker.
Og derfor vil jeg gerne spørge fru Marlene Harpsøe, om det virkelig er rigtigt, at Dansk Folkeparti har fået den opfattelse, at man fortsat godt med regeringens nedskæringsforslag kan uddanne sig på SVU'en i fyringsperioden; er det det, som Dansk Folkeparti tror?
Jeg kan godt røbe, at det ikke er korrekt.
Den mulighed bliver fjernet.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Jeg lagde mærke til, at Dansk Folkepartis ordfører for lidt siden udtrykte dyb bekymring for de alt for mange mennesker, der i øjeblikket er fyringstruede på grund af den økonomiske krise.
Men nu er det jo sådan, at det ikke er nok bare at være bekymret.
Dansk Folkeparti er et fast støtteparti for regeringen og står bag de nedskæringer, der sker på voksen- og efteruddannelsesområdet lige nu, og derfor vil jeg gerne spørge fru Marlene Harpsøe, når de fyringstruede har så stor en plads i hendes hjerte, hvordan i alverden Dansk Folkeparti så har kunnet være med til en af de mange nedskæringer.
Og den konkrete nedskæring, jeg spørger til, er den, hvor det som noget nyt er sådan, at man, hvis man er fyringstruet, ikke længere kan få SVU, voksen-SU, i opsigelsesperioden, for at man kan omskole sig til et andet job.
Lige præcis der, hvor man har allermest brug for, at man kan omskole sig, fjerner Dansk Folkeparti den mulighed.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Først og fremmest synes jeg, at det, der er bemærkelsesværdigt, er, at man lige pludselig drager en skatteomlægning ind i den her debat, som handler om voksen- og efteruddannelse, og som handler om, at Danmark er på vej igennem en økonomisk krise, hvor der altså er en regning, der skal betales.
Så vil jeg gerne gentage, at det altså ikke har noget med skattelettelser at gøre, at der er sket en skatteomlægning.
I Dansk Folkeparti står vi selvfølgelig ved de aftaler, vi har indgået, men det har altså absolut intet at gøre med, at vi nu er nødt til at finde nogle penge til at betale regningen for den økonomiske krise.
Den økonomiske krise havde ramt Danmark uanset hvad.
Uanset om flertallet her i Folketinget havde været rødt eller blåt eller gult eller grønt, eller hvad det havde været, ville der være kommet en økonomisk krise.
Det kan vi ikke komme uden om, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Jeg er jo ikke i tvivl om, at Dansk Folkeparti er et parti, som er bekymret.
Det er vel en del af ideologien.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Marlene Harpsøe, om hun alligevel ikke synes, det er udtryk for en bemærkelsesværdig prioritering, at Dansk Folkeparti har valgt at støtte en skattepolitik, der betyder, at de mennesker i Danmark, der tjener over 0,5 mia. kr. om året, i 2011 får en skattelettelse på i alt 7,3 mia. kr. – i forhold til hvis de skulle betale det samme, som de gjorde i 2009 – og at det er i den situation, at fru Marlene Harpsøe siger, at der ikke er råd til at afsætte de nødvendige penge til efteruddannelse; det er i den situation, at fru Marlene Harpsøe siger til mennesker, som ikke har nogen uddannelse, eller som har en meget kort uddannelse: Desværre, vi har ikke råd til at sikre, at I kan få mere efter- og videreuddannelse i fremtiden, vi er nødt til at skære ned.
Det er jo udtryk for en prioritering, hvor fru Marlene Harpsøe og Dansk Folkeparti ikke særlig entydigt har valgt at prioritere de økonomisk dårligt stillede i Danmark.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal karakterisere en opfattelse af de økonomiske sammenhænge, som går ud på, at der ikke er nogen sammenhæng mellem de indtægter, vi får i statskassen, og så de penge, som vi har mulighed for at bruge.
Jeg har altså opfattet det på den måde, at det, vi diskuterer, er, hvordan vi skaffer de nødvendige midler, og der har Dansk Folkeparti så valgt at sige, at det er vigtigere at give skattelettelser til nogle af de velhavende og til de højtuddannede i Danmark, og en del af prisen betales så af mennesker med en kort eller ingen uddannelse, der får dårligere mulighed for at få efter- og videreuddannelse.
Så kan man godt gemme sig bag ved krisen, men realiteten er jo, at mængden af penge, man kan bruge, afhænger af, hvor mange penge man er indstillet på at opkræve i skat, og der har Dansk Folkeparti altså valgt: Hellere skattelettelser til de velhavende og højtuddannede, og så må vi selvfølgelig spare på videreog efteruddannelse til de lavtlønnede og kortuddannede.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg kan absolut afkræfte, at Dansk Folkeparti går mere op i en skatteomlægning end andre ting, som vedrører især de mest socialt udsatte grupper i Danmark, hvis man kan kalde dem det.
Det vil jeg gerne afvise, og ja, jeg har ikke mere at sige til det, for det er det, der er realiteten.
Uanset hvordan vi kommer rundt om det her, har det ikke noget med hinanden at gøre.
Den her finanskrise havde ramt Danmark uanset hvad.
Vi kan ikke komme uden om det.
Men det ville da være skønt, hvis vi havde sådan en eller anden, der var synsk – det kan være, at hr. Per Clausen er synsk – der kunne sidde og forudsige, at det er helt sikkert, at vi 10 år ud i fremtiden får en finanskrise, så derfor skal vi spare op til den finanskrise nu, eller hvordan og hvorledes det så kan hænge sammen.
Men det ville da være dejligt, hvis der var sådan en, der var synsk, som kunne forudsige det.
Det ville da være dejligt.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Det har jeg da aldrig lagt skjul på, og det har vi også markeret flere gange i svarene.
Der er det jo ikke i millionklassen, vi ligger, nej, der ligger vi jo heldigvis i milliardklassen – og i mangemilliardklassen.
Det er jo lige præcis med til at sætte tingene i perspektiv, at vi så at sige med det her justerer lidt på toppen af lagkagen for at få sikret, at økonomien også fremover hænger sammen.
Og så er det da godt, at vi kan nøjes med at gøre det med nogle små justeringer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Man får jo nærmest det indtryk, når man hører Venstres ordfører, at det her forslag skulle være en forbedring af de studerendes situation og tilskuddet til befordring.
Jeg vil gerne lige have ordføreren for Venstre til at bekræfte, at forslaget går ud på at skære 75 mio. kr. om året på befordringsrabatten til unge.
Forslagets bundlinje er, at man skærer 75 mio. kr. om året.
Det er korrekt, ikke?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Afstand har da bestemt en betydning.
Derfor er jeg da også meget glad for, at vi lige præcis med det her forslag får tilgodeset de unge, som bor i landdistrikterne, med hensyn til at kunne deltage på de videregående uddannelser.
Mulighederne forbedres jo ligefrem med det her.
Og så synes jeg da at det er værd at hæfte sig ved, at vi får det sat i perspektiv.
Man kan stille spørgsmålet
Er de gode, eller er de dårlige?
Jeg synes, de er meget gode.
Det er de, lige præcis fordi alle unge i Danmark kan få en anden form for uddannelse, og det kan de ikke alle andre steder i verden.
Er niveauet godt?
Har vi prioriteret uddannelse højt?
Så foretager vi lidt justeringer på toppen af lagkagen, men det er jo den sikreste vej at gå for fortsat at kunne have styr på økonomien, så vi også fremover kan prioritere rigtig mange penge til uddannelse.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Der er intet nyt under solen, men det ville nu også have overrasket mig.
Der henvises stadig til, at det går meget værre i udlandet, og at vi har et ansvar med hensyn til landets generelle økonomiske situation, som gør det nødvendigt at skære ned på uddannelsesområdet.
Jeg anerkender, at der er nogle fordele ved det her lovforslag for dem, der går på de videregående uddannelser.
Vi kan som eksempel tage Fyn, som ordføreren kender ganske udmærket, og som har ti gymnasier og to tekniske skoler.
Hvem er det, det her lovforslag lige præcis rammer?
Er det ikke sådan, som de også skriver i henvendelsen fra Danske Erhvervsskoler, at det her lovforslag vil gøre, at vi kommer længere bort fra målet om, at flere tager en uddannelse?
Det her rammer lige nøjagtig dem, som er mest uddannelsesfremmede, dem, som har det største frafald, nemlig dem på erhvervsskolerne.
Fyn er egentlig et meget godt eksempel på, hvem det her lovforslag rammer, med ti gymnasier og to tekniske skoler.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Jeg er da glad for, at også SF's ordfører sådan midt i retorikken fik sagt, at der også er nogle gode ting i det her, for det er der, og det synes jeg også skal bringes frem.
Jeg synes, det er værd at hæfte sig ved, at man fra regeringens og flertallets side siger, at der fortsat skal være styr på økonomien, og at vi samtidig får kigget på perspektivet i, at der til stadighed sker en høj prioritering af mulighederne på uddannelsesområdet, og det gør der, så vi fortsat faktisk så at sige vil ligge på verdensklasseniveau, når vi taler om uddannelsesbudgetter.
Lagde man mærke til, hvad det var, jeg læste op i min ordførertale, ville man have hørt, at det, vi taler om, er, at det for den enkelte vil betyde en regulering med nogle ganske få kroner om dagen.
Men det kan så bidrage til, at det sikres, at vi også fremover kan have et meget højt uddannelsesniveau, og så synes jeg, at man er kommet godt på vej.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Det synes jeg var rigtig rart at få slået fast, for man kunne få den tanke, når man hørte Venstres tale i dag i Folketingssalen, at det her var en forbedring, og det er jo bestemt ikke det, der er tale om.
Det er altså en forringelse på 75 mio. kr. om året, som Venstre og Dansk Folkeparti her lægger frem.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører tror, det vil få flere eller færre unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse, at man gør det dyrere for dem at transportere sig til deres uddannelsesinstitution.
Det rammer jo altså særlig de unge, som bor i områder, hvor der er ret lang vej til skole, for det er dem, det bliver dyrest for.
Tror Venstres ordfører, at det vil få flere eller færre unge igennem en ungdomsuddannelse, at man gør det dyrere – op til 70 pct. dyrere – for dem at komme i skole?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Så ligger der en udfordring i at få dem fastholdt på de uddannelser, som de går i gang med.
Og den sikreste baggrund for at kunne sige til alle unge, at de kan gå i gang med en uddannelse, er da lige præcis at have styr på økonomien, og det får vi samlet med det her.
Og når vi så kan nøjes med at regulere i den her størrelsesorden med nogle forholdsvis få millioner i forhold til et kæmpe milliardbudget på uddannelsesområdet, så tror jeg, det er med til at sætte tingene i perspektiv.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Jeg blev lidt optaget af det, Venstres ordfører sagde om uddannelsesniveauet i udlandet, som man så gik ind og sammenlignede med det uddannelsesniveau, vi har her i Danmark.
Er det Venstres holdning, at man skal ned på udlandsniveau, når vi tænker uddannelse i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Nej, tværtimod.
Jeg glædede mig over, at vi ligger på det meget høje verdensklasseniveau, og forudsætningerne for, at vi kan blive deroppe – hvilket vi helt klart skal efter både min og Venstres mening – er lige præcis, at vi har styr på økonomien, og det er jo det, vi sikrer fra regeringens og flertallets side.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Så Venstre mener ikke, at det her forslag vil skade nogle af vores unge mennesker, som har langt til det uddannelsessted, hvor de skal hen, og som får skåret i deres transporttilskud?
Jeg tænker specielt på Udkantsdanmark.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Tværtimod – og det har jeg også markeret tidligere i min ordførertale – er der jo i det her lovforslag klare forbedringer for dem, som lige præcis bor i landdistrikterne og tager en videregående uddannelse.
Vi har da klart markeret fra Venstre side, at vi gerne vil skabe nogle bedre muligheder for, at de også kan tage en videregående uddannelse.
Så det er da en klar forbedring i lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Der hørte vi så igen en af de ordførere fra enten Venstre eller Konservative og Dansk Folkeparti, der har gået på de her papegøjekurser, enten komme med en henvisning til landets generelle økonomiske situation eller sige, at det går meget værre i udlandet.
Jeg kan forstå, at hr. Erling Bonnesen kun har været på det indledende kursus, for ordføreren var ikke i stand til i øvrigt at sige, hvad de her penge så skulle bruges til – f.eks. til noget, der kunne løfte et eller andet, hvad ministeren, der har gået på det videregående papegøjekursus, trods alt var i stand til at sige.
Jeg kunne tænke mig at spørge ordføreren, om ikke hr. Erling Bonnesen anerkender, at afstand er en barriere i forhold til at kunne tage en uddannelse, og om det ikke kan ekskludere nogen fra at kunne tage en uddannelse, hvis uddannelsesinstitutionen ligger langt væk.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Jeg synes, at man skulle sætte sig op i helikopteren og oppefra kigge på de samlede vilkår for unge og deres muligheder for at få en uddannelse, for sammenligner vi os med en lang række andre lande, vil vi se, at der er fantastisk gode muligheder for, at man kan få en uddannelse her i Danmark.
Alle unge kan få en eller anden form for uddannelse her i Danmark, og det kan de ikke alle andre steder, uden at de skal have en meget kraftig pengepung, og den bedste måde at sikre, at vi fortsat kan have så at sige næsten verdens bedste uddannelsesbudgetter, er jo ved at holde styr på økonomien, og det kan vi med det her forslag.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Ja, den konkrete virksomhed; det er da klart, for de bliver jo aflastet med hensyn til noget af deres lønudbetaling i den periode – ret betydeligt endda, fordi det jo har været på godtgørelsesniveau, svarende til dagpengeniveau, indtil nu.
Så jo, det er da en klar håndsrækning til den virksomhed, som har fyret sine medarbejdere, men vi har også andre virksomheder at tænke på, nemlig dem, der kæmper for at ansætte flere medarbejdere.
De betaler jo indirekte til den virksomhed, der har fyret medarbejdere.
Det er et kompliceret spil, og der er ingen nemme løsninger, og der er i særdeleshed ingen nemme løsninger, når hele verden er kastet ud i en enormt stor krise.
Men som hr. Rasmus Jarlov nævnte i går under forespørgselsdebatten – som jeg i øvrigt synes var interessant nok i sig selv – er det sådan, at f.eks. i England sætter man en massiv brugerbetaling på uddannelse nu, en massiv brugerbetaling på almindelige kompetencegivende uddannelser.
Det er situationen i England.
I Baltikum har man skåret masser af offentligt ansatte væk, fordi der ikke er råd til dem.
Det er en international økonomisk krise, som har medført, at vi har en genopretningspakke, som skal igennem Folketinget.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-12:
Tak for det.
Første del af dette lovforslag foreslår en ændring af vilkårene for behandling af klager over bedømmelse af prøven i teoretisk pædagogikum, og anden del handler om anerkendelse af udenlandske lærerkvalifikationer.
Forslaget til ændring af behandling af klager foreslås at træde i kraft og få virkning pr. 1. januar 2011 og vil med de foreslåede ændringer ligestille pædagogikumkandidater med øvrige elever og studerende.
Faktisk betyder lovforslaget, at hvis en pædagogikumkandidat klager over eksempelvis de retlige forhold, eksaminationsgrundlaget eller eksamensforløbet, kan en eventuel ombedømmelse eller omprøve føre til en lavere karakter end oprindelig.
Denne praksis er allerede tilfældet for Undervisningsministeriets uddannelser i de almene studieforberedende ungdoms- og voksenuddannelser.
Som reglerne er i dag, kan konsekvensen af en klage over en bedømmelse i værste fald være status quo og i bedste fald være en højere karakter.
Det er så at sige en gratis omgang at klage.
Med lovforslaget ønsker vi at sikre, at der klages på baggrund af en reel og saglig begrundelse, og dermed at lægge mere ansvar for egen handling over på klageren.
Vi mener dog, at det kun kan være rimeligt, at såfremt der klages, sker den nye bedømmelse på et uvildigt grundlag og uafhængigt af tidligere bedømmelser.
Derudover ligger det i lovforslagets anden del, at Styrelsen for International Uddannelse får lovfæstet deres ret til at tildele kandidater med udenlandsk uddannelse kompetence til at undervise på de gymnasiale uddannelser.
Der gives på den måde hjemmel til den praksis, der faktisk allerede er gældende, om anerkendelse af udenlandsk arbejdskraft, og der er alene tale om en ændring i forhold til at afskære klageadgangen til Undervisningsministeriet.
I en globaliseret verden, hvor viden er et helt essentielt råstof, og hvor udsynet mod resten af verden er et nøgleelement for at klare sig i den internationale konkurrence, giver det rigtig god mening at lade lærerstillinger besætte af udenlandske lærere med de rette kompetencer.
Hos høringsparterne er der bred opbakning til lovforslaget, og også i Venstre støtter vi forslaget.