runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Og spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at børne- og ungeydelsen i øjeblikket administreres i modstrid med lovens ordlyd, for så vidt angår optjeningskravet?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Optjeningsprincippet for børne- og ungeydelsen blev indført ved lov i 2010.
Det blev i den forbindelse forudsat, at man alene skal medregne bopæls- og beskæftigelsesperioder i Danmark.
Regeringen vurderede jo som bekendt tidligere på året – bl.a. på baggrund af en henvendelse fra Kommissionen og to nye domme fra EU-Domstolen – at en sådan anvendelse af optjeningsprincippet ikke er i overensstemmelse med det såkaldte sammenlægningsprincip i forordningen om koordinering af social sikring.
Da sammenlægningsprincippet indebærer, at man også skal medregne bopælsog beskæftigelsesperioder i andre medlemsstater, når det vurderes, om en person har optjent ret til børne- og ungeydelsen.
Den oprindelig forudsatte anvendelse af optjeningsprincippet, som er beskrevet i bemærkningerne til loven fra 2010, kunne derfor ikke opretholdes.
Det er min opfattelse, at regeringens beslutning om, at de danske myndigheder snarest muligt skulle anvende optjeningsprincippet i overensstemmelse med forordningen, var nødvendig og rigtig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Tak for svaret, eller hvad man nu skal karakterisere det som.
Der er selvfølgelig mange aspekter i den her sag.
Der er den rent politiske diskussion om, hvorvidt man mener, at man skal lægge sig fladt ned, når EU henvender sig, eller om man skal tage udfordringen op.
Men den diskussion tog vi jo tidligere på året, hvor kritikken kom fra EU.
Vel at mærke er det jo en kritik.
Det er ikke direkte en dom, der er gået Danmark imod.
Men der er, set i dag med mine øjne, noget problematisk i det, ud over det politiske, nemlig at da regeringen får henvendelsen fra EU, meddeler man i juni måned, at jo, der er noget, man vil justere ved noget administration.
Men så er altså regeringens svar til Folketinget i juni måned, at skatteministeren og social- og integrationsministeren i efteråret 2013 vil fremsætte et lovforslag, med henblik på at den danske lovgivning bliver bragt fuldt ud i overensstemmelse med EU-retten.
Det var jo en opfattelse, regeringen havde i juni måned.
Det var også en opfattelse, regeringen havde i oktober måned, da regeringen præsenterede sit regeringsgrundlag, og der må jeg sige, at det må have været en opfattelse, man har været meget tæt på, for i forhold til det forventede fremsættelsestidspunkt skulle et lovforslag have været sendt i høring i slutningen af oktober.
Det har man så ikke gjort.
Jeg skal bare bede ministeren om at bekræfte, at det er temmelig besynderligt, at regeringen i juni måned meddeler Folketinget, at der er noget administration, man vil tage højde for, men at der ellers vil komme lovgivning på området.
Hvordan mener ministeren så at det ser ud, at der ikke er blevet lavet den lovgivning, som man nu åbenbart administrerer efter?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-11:
Som jeg sagde før, er jeg også meget, meget enig i, at forudsætningen for, at øerne fremover har en konkurrencefordel, netop er, at de har en digital infrastruktur, som virker, og derfor skal den virke.
Derfor har jeg da også tidligere taget initiativ til, at man ruller løsningen ud som følge af de auktioner, man laver, og det betyder, at man fra 2014 vil kunne imødekomme det inden for de her 207 postnumre.
Jeg kan komme med den tilkendegivelse om det, der sker i løbet af 2014 – og det er så også det, vi har aftalt med det kommercielle firma, som vi har bedt om at udføre opgaven.
Og det, som jeg prøvede at sige et par gange, inden jeg blev afbrudt, var jo, at der er en hårfin grænse mellem, at vi har en kommerciel udvikling, en markedsbaseret udvikling, som gerne skulle fungere, og så at vi griber direkte ind og begynder at støtte.
For så bliver det lige pludselig ikke særlig godt for borgerne og beboerne og i forhold til alt muligt andet.
Jeg vil bare sige, at den seneste undersøgelse af bredbåndskortlægningen fra december 2012 viser, at 97 pct. af husstandene i Danmark har adgang til mindst 10 MB download, og at 79 pct. af dem har adgang til 10 MB upload.
Så det er ganske pænt udbredt i øjeblikket, men vi har nogle meget, meget store ambitioner, som vi også satte i fællesskab, og som bliver rullet ud hen over de næste 5-6 år.
Så vi er ret sikre på, at vi kan nå målet også med den markedsbaserede udvikling.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-11:
Altså, jeg vil ikke gå ind i en diskussion med ministeren om den rapport nu.
Det skal vi nok få lejlighed til, og det har vi også haft med ministerens forgænger.
Jeg kan allerede høre, at det godt kan være, vi kan finde noget fornuftigt her.
Jeg beder bare ministeren om også at overveje, om man er sikker på, at det markedsbaserede, som vi jo begge hylder, også kan blive virkelighed.
Det skal jo også kunne blive markedsbaseret, og der er nogle, der påstår, at det er meget svært, når de kigger ud på områderne.
Derfor vil jeg bare slutte af med at spørge ministeren: Er ministeren imod, hvis det viser sig nødvendigt, at vi da kan åbne teleforliget for at se, om vi skal give det et serviceeftersyn?
Så kan vi jo bare lukke det igen, hvis vi ikke er enige.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-11:
Jeg har det som udgangspunkt sådan, at hvis vi laver en række auktioner, hvor forskellige byder ind på det og vi så stiller nogle krav – f.eks. at de 207 postnumre, der er dårligst dækket, skal dækkes ind – lyder det umiddelbart som fornuftige krav.
Så har vi en kontrakt med det pågældende selskab, og så forventer jeg og alle andre, som står bag det, selvfølgelig, at de opfylder den kontrakt.
Det er så det, som er lovet i løbet af 2014.
Så er der en lang række forhindringer, som vi har prøvet at gøre noget ved også i fællesskab, bl.a. ved opstilling af mobilmaster og andet, hvor kommuner og andre kan hjælpe til, hvis vi vil gøre noget dér – også gerne noget ekstra.
Men udgangspunktet er altså, at vi regner med også med de fremtidige auktioner at få løst problemet, sådan at kapaciteten bliver endnu større.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-11:
Tak for svarene.
Mit sidste spørgsmål er om, at det i dag jo er således, at vi fra statens side kræver, at virksomheder skal have elektronisk kontakt til det offentlige, f.eks. ved udskrivning af fakturaer.
Der er det, jeg godt vil spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at det er urimeligt, at man så ikke alle steder kan have den forbindelse, der gør, at man så rent faktisk kan opfylde det krav.
For det stiller jo virksomheder på småøerne i en meget, meget uheldige situation, når de så ikke kan komme i forbindelse med det offentlige, som det er krævet i anden lovgivning.
Det vil jeg godt høre ministerens svar på.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-11:
Ja, det er sådan, at der i lovgivningen i dag er taget højde for den situation, at der er områder, hvor virksomheder ikke kan få den fornødne service.
Så der er altså taget højde for problemstillingen, men alt ville jo være bedst, hvis den problemstilling aldrig nogen sinde opstod, og vi fik løst det problem, som også var spørgerens ærinde her i dag, nemlig at alle i Danmark får en tilfredsstillende bredbåndsdækning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Forleden kom det frem, at rentesatserne for bl.a. restskat næste år vil stige voldsomt.
Trods et faldende renteniveau var meldingen fra SKAT, at en eventuel restskat nu skal forrentes med en meget højere rentesats end tidligere.
Det blev jeg temmelig forundret over og kritiserede det stærkt i medierne, og efter en lille uges radiotavshed krøb skatteministeren til korset: Der var begået en fejl.
Da vi i Folketinget sidste år behandlede L 67, som var sådan et rigtig klassisk skatteforslag – det var et bunkebryllup; jeg tror, at der var 15 forskellige ændringer af skattelove, ikke bare et, men rigtig mange steder – var et af punkterne en ændring i beregningsgrundlaget for de rentesatser, der bruges forskellige steder i skattelovgivningen.
Det kunne vi forstå var en teknisk ændring, som alene skyldtes, at den rentesats, man hidtil havde brugt, når man beregnede det, ikke længere blev opgjort på fondsbørsen, så det var ren teknik, og det ville ikke have nogen provenumæssige konsekvenser – lød det.
Men da den nye model så første gang skulle tages i anvendelse, gik det galt: trods faldende renteniveau steg rentesatserne hos SKAT.
Der kom en meddelelse om det, men det fik åbenbart ingen hverken i SKAT eller Skatteministeriet til at reagere.
Rentesatserne steg, og de danskere, der måtte have restskat, kunne se frem til at skulle betale mere til skattevæsenet end med de gamle regler, som alle forventede blev ført videre, bare kaldt lidt noget andet og på grund af noget teknik.
Der var så forhistorien til det her lovforslag, som retter den fejl, som skatteministeren begik sidste år.
Modellen til at beregne rentesatserne ændres, så niveauet forventeligt bliver, som det var intentionen, men altså ikke lovgivet om i sidste samling.
I Venstre synes vi, at der er tale om en pinlig fejl, men det er altid bedre at indrømme sine fejl og gøre noget ved dem end ikke at gøre noget.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt, at skatteministeren går bodsgang og får rettet op.
For borgerne og virksomhederne betyder det her forslag, at de vil spare en renteudgift til SKAT på op imod 50 mio. kr., og vi synes, det er ganske fornuftigt, at vi kører videre med rentesatser på det niveau, som vi plejer, og ikke ved en teknisk fejl forhøjer dem.
Så fra Venstres side kan vi naturligvis støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2013-12-11:
Det her er jo en hastesag på skatteområdet.
Der er lavet en fejl i lovgivningen; ingen har lidt skade, for den fejlbehæftede lovgivning er endnu ikke trådt i kraft.
Det gør den så, eller rettere sagt det kan den gøre, den 1. januar 2014, så derfor er det vigtigt, at det her lovforslag bliver hastebehandlet, sådan at den gældende lovgivning fra den 1. januar kan være afbalanceret og korrekt.
Det, forslaget handler om, er referencerenten, og det er en årlig variabel rente, der i et vist omfang følger markedsrentens bevægelser, og referencerenten danner grundlag for fastsættelsen af renten i forskellige skatte- og afgiftslove.
Tidligere har man fastsat referencerenten som et vægtet gennemsnit af renten på en række obligationsserier, og da det datagrundlag, der tidligere er anvendt for at fastsætte referencerenten, ikke længere opgøres, har det derfor været nødvendigt at finde et nyt grundlag for referencerenten.
Og det gjorde Folketinget så med vedtagelsen af L 67 i december 2012, og her blev referencerenten så ændret fra en obligationsbaseret rente til en kassekreditrente for ikkefinansielle selskaber.
I det lovforslag, L 67, blev der lagt vægt på, at overgangen til en ny referencerente ikke i sig selv måtte føre til ændringer i renteniveauerne over en årrække.
Derfor blev der i lovforslaget foretaget en justering af de faste tillæg og fradrag i forhold til referencerenten, netop for at sikre, at de nye rentesatser i gennemsnit skulle svare til de rentesatser, som ville blive fastsat på grundlag af den tidligere referencerente.
Men som det også er blevet nævnt tidligere, blev de faste tillæg og fradrag ved opgørelsen af rentesatserne for afregning og opkrævning af indkomstskatter ved en beklagelig fejl ikke justeret, og fejlen betyder, at rentesatserne for restskat og overskydende skat ville stige kraftigt, og det gælder både for personer og selskaber.
Formålet med det her lovforslag er så at nedsætte de faste tillæg, så den enkelte rentesats svarer til det gennemsnitlige niveau for det seneste år.
Med ændringen forebygger vi meget store utilsigtede stigninger i de berørte rentesatser, der ellers ville være kommet fra årsskiftet.
Det er beklageligt, at der er sket denne fejl i lovgivningen, men det er glædeligt, at vi kan nå at rette op på fejlen, så den ikke får konsekvenser for borgere og virksomheder.
Det er jeg glad for, og jeg takker også oppositionens partier, som har tilkendegivet, i hvert fald på møder, at de vil støtte en hastebehandling af det her lovforslag.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-11:
Det her er, som det rigtigt nok er sagt af de to foregående ordførere, et forslag, der hastebehandles, og jeg kan sige allerede nu, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Det er jo kun ganske fornuftigt, at vi kan nå at få rettet det til, så folk faktisk ikke bliver ramt af det inden den 1. januar.
Så Dansk Folkeparti kan som sagt støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-11:
Som andre ordførere har været inde på, er der med det her lovforslag tale om at lave nogle tekniske ændringer, der skal sikre, at borgerne ikke bliver ramt af en lovgivningsfejl.
Det er ændringer, som indebærer en tilpasning af tillæggene i kildeskatteloven og selskabsskatteloven, som ved en tidligere ændring er blevet sat 3 procentpoint for højt.
Med den ændring, vi laver, sikrer vi nu, at der tages højde for de konsekvenser, den nye referencerente har for bl.a. restskattetillæg og procentgodtgørelse for overskydende skat.
Tilpasningen betyder, at tillæggene gennemsnitligt stemmer overens med de historiske tillæg.
Det er ændringer, som er fornuftige, og SF kan derfor støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2013-12-11:
Vi kan i lighed med de øvrige partier støtte, at man retter den fejl, som åbenlyst var begået; det er bare o.k. med os.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-11:
Jeg tilslutter mig de øvrige ordføreres ord her fra talerstolen, og Liberal Alliance stemmer for lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-11:
Når fejl begås, så skal fejl rettes.
Da de første meldinger kom ud om de eksorbitant høje rentesatser, der var, så tror jeg sådan at folk undrede sig.
Vi håbede selvfølgelig på, at det var en fejl.
Det var det så heldigvis også i forhold til beregningsmetoder og i forhold til den anstændighed, man må have over for borgerne.
Så Det Konservative Folkeparti kan både støtte hastebehandlingen og forslaget fra skatteministerens side.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jeg kan være fuldstændig enig med den sidstnævnte taler om, at der her er tale om en fejl, en fejl, som vi i Skatteministeriet ikke er særlig stolte af, men som ikke desto mindre blev begået.
Vi har mange af den slags beregninger hele tiden i et ofte teknisk kompliceret lovmateriale.
Normalt plejer vi at håndtere det fuldstændig perfekt, men her havde man overset en ting, hvilket betød, at der kom en udmelding om nogle rentesatser for restskat, der var alt, alt for høje.
Det har vi så fået rettet, og jeg er glad for Folketingets behandling her under førstebehandlingen i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-11:
Tak, og det kunne man jo også forstå på de svar, der var givet til den tidligere spørger.
Men jeg vil godt spørge skatteministeren, om ministeren synes, at det er udtryk for ordentlig praksis, at man ændrer administrationen, før man ændrer lovgivningen.
Det kan jo godt se lidt mærkeligt ud, også på andre af skatteministerens områder.
Vi har stået mange gange hernede i salen og diskuteret afgiftslettelser til Aalborg Portland f.eks., som der er arbejdspladser i, og der vil ministeren vente på, hvad der sker nede i EU, før vi foretager os noget i Danmark.
I den her situation kan EU så ikke vente på, at vi ændrer dansk lovgivning, og derfor skynder ministeren sig at ændre praksis.
Der må jeg sige, at jeg egentlig synes, at det er noget rod.
I den forbindelse vil jeg godt spørge skatteministeren, om skatteministeren mener, at det er den rigtige måde, man har grebet det an på.
Ville det ikke have været rigtigst at fremskynde lovforslaget, få det behandlet i Folketinget og så derefter ændre praksis?
Det her forløb, hvor vi har lovgivningen, der siger en ting, som borgerne jo vil læse og sætte sig ind i, og så i praksis noget helt andet, er det ikke lidt uskønt?
Er det udtryk for god lovkvalitet? kunne man spørger om.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-11:
Tak for det.
Det, som hr. Flemming Damgaard Larsen lige har gennemgået, er jo meget korrekt, nemlig at når vi med Udvalget for Landdistrikter og Øer rejser rundt i Danmark – og det gør vi mindst tre gange om året, og derudover har vi også et besøg på øerne – så er det synspunkt, vi hele tiden hører, at de ikke kan udvikle sig i yderområderne, at de ikke kan udvikle sig på øerne, hvis ikke også der er en mulighed for, at de kan komme i forbindelse med omverdenen.
Nogle af de eksempler, man dér ser, er fuldstændig analoge med det, hr. Flemming Damgaard Larsen spurgte om.
Hvad enten det gælder landbrug eller hjemmearbejdspladser eller for den sags skyld telemedicin osv., er det et problem, at man har en for begrænset adgang.
Når ministeren nu siger, at det er sådan, at ministeren mener, at vi i fremtiden vil kunne opnå det, kan ministeren så sige noget lidt mere præcist om, hvordan tidsplanen er?
Jeg forstår nok, at der kommer noget i 2014 og også noget i 2020, men jeg tror på, at det kommer til at gå hurtigere.
Vil ministeren lige prøve at løfte sløret for en mere præcis tidsplan?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Se, igen står det ud i tågerne, hvad Venstre vil med den her sag – det må jeg indrømme.
At inddrage Aalborg Portland i den her sag er da så langt ude i hegnet, som noget overhovedet kan være.
Det er jo en sag om, at vi har vedtaget en lovgivning her i Danmark, men vi skal først have den godkendt i Europa-Kommissionen.
Det er noget fuldstændig andet end det, vi står med her.
Venstre bliver ved med at sige, at vi skulle ændre loven med det samme.
Skulle vi have indkaldt Folketinget i midten af juli måned for at ændre det her?
Det ved hr. Karsten Lauritzen jo godt at der skal meget, meget tungtvejende grunde til at man gør, og så tungtvejende var det her altså heller ikke.
Det, vi gør og har gjort, er, at vi jo fastholder optjeningsprincippet.
Vi ændrer den måde, det administreres på, i den forstand at EU-borgere også skal være omfattet af de sammenlægningsregler, der også er, og så ændrer vi så loven her i den her folketingssamling.
Det her er jo fuldstændig efter bogen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-11:
Jeg vil da godt kvittere for, at skatteministeren ikke har afbrudt Folketingets sommerferie på grund af denne sag, men det, vi siger, er jo sådan set bare, at det ikke virker, som om regeringen har haft specielt travlt med at få gennemført et lovforslag.
Det virker også lidt, som om man har troet, at det nok kunne gå.
Og der må jeg bare sige, at det altså er vores opfattelse, at det ville være rigtigst at vente, indtil der ligger et lovforslag om at ændre praksis.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jamen igen må jeg undre mig over Venstres EU-kurs.
Altså, Uffe Ellemann-Jensen må jo sidde og undre sig, hvis han hører det her.
Hvad må de Venstrefolk, der har arbejdet for Europa, for EU, med gule stjerner på sokkerne, og jeg ved ikke hvad, ikke tænke, hvis de hører Venstre her i dag?
Der er jo tale om en forordning, og man skal ikke have læst meget jura i 3. g samfundsfagligt for at vide, at en forordning står over en dansk lov.
Vi er nødt til at rette os efter den.
Det gjorde vi så, ved at vi administrerede efter denne forordning – og så ændrer vi den danske lovgivning efterfølgende.
Længere er den ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Men det, der jo er interessant, er, når skatteministeren spørger, om man så skulle have indkaldt Folketinget i juli måned.
Jamen jeg kan da i hvert fald undre mig over, at hvis det var alternativet, hvorfor er der så ikke kommet noget lovforslag?
Altså, det er en sag, som regeringen melder ud om i juni måned og skriver i sit lovkatalog, at den kommer nu.
For hvis man læser bogstavet i den danske lov, skal man lige være klar over og huske, at, hov, der er en EU-regel, der betyder, at det, der står i den danske lov, så ikke gælder.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jamen hør her: Vi sagde jo klart i juni måned, at vi ville ændre den danske lovgivning.
Jeg sad i samråd efter samråd og hørte på mærkværdige spørgsmål af forskellige Venstrefolk om det her og sagde helt klart, hvad det her handlede om.
Hvis det her havde været så vigtigt for Venstre, hvorfor forlangte man ikke i juni, at Folketinget skulle indkaldes?
Hvorfor har man ikke i august forlangt, at Folketinget skulle indkaldes, eller hvorfor har man ikke i september forlangt, at Folketinget skulle indkaldes?
Det gjorde man jo ikke, fordi man godt vidste, at det ikke holdt nogen steder, at man kørte den her sag så hårdt op.
Nu har Venstre pludselig fundet ud af, at det her er en sag, man skal profilere sig på, og så kører man et eller andet formalistisk skoleridt på det her, som intet har med virkeligheden at gøre.
Det, det handler om, er, at vi administrerer efter en EU-forordning, at vi ændrer lovgivning, og det gør vi i det nye år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
I den sammenhæng kan man jo godt undre sig over, hvorfor der ligger et udkast til en bekendtgørelse om optjeningsprincippet, som skatteministeren har udsendt.
Jeg ved ikke, om det spiller sammen med det her, men det må vi jo så få rig lejlighed til at blive klogere på, når vi kommer det nærmere.
Men, altså, det er bare mærkeligt, at ikke engang det lovkatalog fra regeringen, der kommer i starten af oktober, kan regeringen overholde.
Så er det bare man tænker: Hvorfor dog det?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Omkring bekendtgørelsen: Hvis hr. Torsten Schack Pedersen vidste, hvad han talte om, så ville han vide, at det ikke er nødvendigt, fordi der er tale om en forordning.
Det er ikke nødvendigt, at det kommer ind i en bekendtgørelse; det kan være praktisk at gøre det, og det gør vi også.
Igen: Jeg er helt uforstående over for Venstre, som har kendt den her sag.
Jeg sad i et samråd i juni måned og forklarede det her, fortalte, hvad det handlede om, og sagde, at vi ville lave en lovgivning om det.
Det gør vi så nu – længere er den ikke.
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, at jeg har flyttet mig.
Og det er forskellen på mig og Venstre.
Venstre vil ikke indrømme, at de har flyttet sig.
De går stadig væk og påstår sådan ved festtalerne, at de er et stort europæisk parti, men i virkeligheden er de gået ned i den mest opportunistiske, populistiske sump, man overhovedet kan forestille sig, og kører her en politik, som de burde være flove over, og som jeg tror hr. Uffe Ellemann-Jensen ville blive enormt flov over, hvis han kunne overvære det her; det må jeg sige jeg tror.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-11:
Tak for det, hr. formand.
Men spørgsmålet her lyder: Vil ministeren i en nær fremtid tage initiativ til at få udbredt bredbånd/fibernet og mobildækning, så det også omfatter de danske småøer?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-11:
Jeg er helt enig med spørgeren i hans synspunkt om, at det er vigtigt, at også de danske småøer bliver omfattet af vores digitale strategi.
Derfor har regeringen så også et mål om, at hele Danmark skal have en digital infrastruktur i verdensklasse, hvilket også omfatter småøerne.
Vi har sat et klart mål om, at alle danske husstande og virksomheder skal have adgang til bredbånd med hastigheder på mindst 100 Mb download og 30 Mb upload senest i 2020.
På kort sigt har vi jo gjort det, at vi bl.a. har holdt en 800 MHz-auktion, hvor vi har stillet krav til, at de 207 postnumre, som er dårligst dækket, i øget omfang vil blive omfattet af det.
Og der indgår jo også i de postnumre en række af de danske småøer.
Og TDC har tilkendegivet, at det alt sammen vil være på plads ved udgangen af 2014.
Så vi er rimelig fortrøstningsfulde, med hensyn til at vi er på rette vej.
Det tager selvfølgelig et stykke tid at rulle det hele ud, men vi mener faktisk, at vi er på rette vej i forhold til også at kunne sikre småøerne en ordentlig dækning.