runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2012-11-02:
Jeg har megen respekt for, at Dansk Folkeparti har den holdning, at man ikke synes, at det er et problem at lægge flere administrative byrder på erhvervslivet på det her område.
Jeg mener bare ikke, at hr. René Christensens argumentation holder, for vi stiller krav i dag om at man skal have tilstrækkelig uddannelse.
Spørgsmålet er, om vi har tillid til, at de fleste rent faktisk overholder reglerne, så det ikke er nødvendigt at kræve yderligere registrering, der giver administrativt bøvl.
Jeg har altså ikke set så tyngende beviser, at jeg tror, at det her er nødvendigt.
Det er simpelt hen ikke det, Danmark har brug for.
René Christensen (DF), 2012-11-02:
Nu skal det ikke lyde, som om Dansk Folkeparti synes, at vi bare skal lægge byrder på erhvervslivet, men vi har det altså bare sådan, at vi ikke mener, at man skal begynde at konkurrere på laveste fællesnævner.
Det skal man ikke.
Vi forventer faktisk, at de, som arbejder i Danmark, skal leve op til de regler, det skal vi kunne forvente de gør, og de skal også have de kurser, der skal til.
Som jeg også gjorde opmærksom på, da jeg var på talerstolen, er det meget, meget vigtigt, at sprøjtejournalen bliver nem og tilgængelig, så vi ikke får lavet et meget bureaukratisk system.
Vi må sige, at vi fra Dansk Folkepartis side godt kan være bekymrede for, at der er nogle, som måske springer over, hvor gærdet er lavest.
Og det kan man altså ikke gøre på det her område, hvor der er snak om sikring af vores grundvand.
Det er ikke et parameter, som jeg mener vil svække landbrugets konkurrenceevne.
Lene Espersen (KF), 2012-11-02:
Der er nogle regler, og de skal naturligvis overholdes.
Det, som diskussionen her handler om, er bare, hvordan balancen mellem kontrol og tillid skal være.
Hvor langt skal vi gå for at kontrollere og kontrollere og lægge nye administrative krav ind?
Min holdning er den, at vore erhvervsliv, herunder landbruget, ikke kan tåle mere.
Man kan ikke åbne en eneste avis eller en eneste rapport, der ikke siger, at en Danmarks største problemer, hvis vi skal bevare velfærden i fremtiden, er, hvordan vi bevarer konkurrenceevnen.
Det, der jo er farligt i den måde, som Dansk Folkepartis ordfører argumenterer på, er, at det altid er nemt at komme med små eksempler på, at man bare lige skal gøre det her, det her og det her.
Men de mange små dråber ender altså med at være noget, der koster i sidste ende.
Derfor vil jeg sige, at hvis man har gode ideer til ting, man meget gerne vil vide, så er det fint, og så kan man diskutere det.
Men så skal det altså ledsages af andre former for kompensation, der gør, at erhvervslivet samlet set ikke får nye administrative byrder.
Da VK-regeringen sad i 10 år, var det en kamp at reducere de administrative byrder med netto 25 pct.
Problemet er lidt, at jeg oplever, at den nuværende regering lige så stille og roligt begynder at gå den anden vej igen og hele tiden lægger noget nyt ovenpå.
Det koster arbejdspladser.
Erling Bonnesen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
Lovforslaget omhandler sprøjtejournalloven og består af tre dele.
For det andet foreslås det, at fødevareministeren bemyndiges til at kunne indhente oplysninger, som er indberettet til andre offentlige myndigheder.
Og for det tredje indeholder lovforslaget et krav om registrering af navn på sprøjtefører, og hvilken sprøjte der anvendes.
Den første del af lovforslaget omhandler en ændring fra EU, og vi synes i Venstre, at det er udmærket at få set på, om man kan få foretaget en harmonisering af de her ting på EU-niveau.
Den anden del af forslaget om bemyndigelse til at indhente oplysninger kan være værd at overveje, men vi skal have præciseret omfanget heraf i udvalgsbehandlingen.
Venstre er derimod skeptisk over for den tredje del af forslaget, der omhandler registrering af sprøjtefører og sprøjte.
Vi finder, at dette måske kan være et udtryk for overimplementering, altså, registrering af sprøjtefører og sprøjte giver ikke en ændret adfærd i sig selv.
Det kunne ligne bureaukrati, og vi skal i hvert fald have sikret os, at det ikke bare er bureaukrati for bureaukratiets skyld og dermed en dansk overimplementering.
Selvfølgelig skal vi have fokus på at sikre vores grundvand og rent vand i hanerne, det kan ingen være i tvivl om, men vi skal have afklaret, i hvor høj udstrækning lovforslaget er en ren EU-implementering, og i hvilket omfang der kan forekomme danske særregler oveni og i givet fald hvilke.
Det skal vi have afklaret i udvalgsbehandlingen, og jeg vil også anmode ministeren om at redegøre nærmere for det.
Herefter vil Venstre klargøre vores stilling til lovforslaget.
René Christensen (DF), 2012-11-02:
Jeg har en kort bemærkning til ordføreren.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren er enig i, at det er meget, meget vigtigt at have et sprøjtebevis, hvis man er sprøjtefører.
Jeg tror, at alle, der har været ude at køre i landdistrikterne, hvor landmændene også er, må erkende, at der bliver importeret rigtig meget arbejdskraft, også til arbejde i landbruget.
Det kan jo godt være, at der måske er nogle, der mangler et påkrævet sprøjtekursus.
Derfor er det vel meget relevant at få sat sådan et lille kryds, så det kan kontrolleres, at dem, som kører der, hvor vores grundvand er lige under, har det kursus, som vi forlanger at de skal have, når de kører med de her plantebeskyttelsesmidler.
Jeg skal bare spørge: Er ordføreren ikke enig i, at det er vigtigt, at man har de kurser, som vi faktisk har forlangt at de skal have?
Lene Espersen (KF), 2012-11-02:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige til det første spørgsmål: Der kan sagtens være områder, hvor Danmark ønsker at gå videre.
Vurderingen fra Det Konservative Folkepartis side er bare, at den situation, som dansk erhvervsliv står i, og den situation, som dansk landbrug står i, er en situation, hvor vi i forvejen er meget, meget voldsomt konkurrenceudsat, og hvor vi er meget, meget langt efter de lande, vi konkurrerer med.
Så der er endnu ikke plads til at give erhvervslivet nye byrder, der bare kommer til at koste arbejdspladser.
Det vil sige, at hvis vi vil stille krav af hensyn til miljøet – og det vil jeg bestemt ikke udelukke at man kan gøre på nogle områder – må de ledsages af kompensation på anden måde, så erhvervslivet bliver neutralstillet, men samtidig sådan, at miljøet bliver tilgodeset.
Til det andet om, hvilken sprøjte man bruger, vil jeg sige, at så må man jo se på reglerne om registrering og kontrol af de sprøjter, der bliver brugt.
Jeg anerkender bare ikke, at det i sig selv er nødvendigt at lave en detaljeret registerindkøring over, hvilke sprøjter man bruger, altså at det er det vigtigste, hvis man skal beskytte grundvandet.
Og derfor er vi altså skeptiske over for det her. Nogle vil sige, at det er at gå for meget op i petitesser.
Jeg tror bare, at vi er nået dertil, hvor de ikke kan tåle en dråbe mere.
Per Clausen (EL), 2012-11-02:
Det er det første spørgsmål.
Det andet er, om fru Lene Espersen ikke er enig med mig i, at det rent faktisk godt kan være relevant at vide, hvad det er for en sprøjte, der er blevet brugt til at sprøjte med, for ved at undersøge den sprøjte kunne man jo finde ud af, om den sprøjter korrekt.
Hvis man ikke er sikker på, at det er den rigtige sprøjte, kan man jo få et helt misvisende resultat.
Lene Espersen (KF), 2012-11-02:
Lad mig starte med at understrege, at Det Konservative Folkeparti ser det som en helt grundlæggende opgave at sikre det danske grundvand, ikke mindst mod nedsivning af pesticider.
Vi er derfor også enige i de ændringer af lovgivningen, der i dag lægges op til, og som er en konsekvens af, at der er kommet nye EU-krav på området.
Så vidt, så godt, det er ganske udmærket.
Desværre – og det fremgår jo ret tydeligt af høringssvarene – ser det ud, som om ministeren vælger at gå videre end det, EU kræver.
Jeg vil gerne sige det krystalklart: Det danske erhvervsliv, og det gælder også landbruget, kan ikke tåle en eneste ekstra byrde.
Vores erhvervsliv er i forvejen presset på konkurrenceevnen, og jeg mener simpelt hen ikke, at tiden er til at komme med en eneste ny administrativ bøvlet tilgang, som på sigt koster arbejdspladser.
Jeg vil sige, at hvilken sprøjte man har brugt, og hvem der har sprøjtet, er fuldstændig irrelevant i forhold til at sikre grundvandet.
Det er mængden, man sprøjter med, der er interessant.
Med andre ord er der et engelsk udtryk, der lyder: Nice to have, not need to have.
Nu må vi ikke tale engelsk her i Folketingssalen, men oversat betyder det, at det da altid er noget dejlig information, man kan have og sidde og lege med, men det er egentlig ikke noget, der er nødvendigt for det, der er lovforslagets formål, nemlig at beskytte grundvandet.
Som sagt er byrderne tunge nok i forvejen.
Det andet, som vi med en vis interesse vil bore i under udvalgsbehandlingen, er lovforslagets anden del om registersamkøring.
Vi kan se, at Datatilsynet har nogle meget kritiske bemærkninger i høringssvaret, herunder om de materielle krav rent faktisk er til stede jævnfør persondataloven til at lave den samkøring.
Vi vil selvfølgelig dyrke, om en øget overvågning af borgerne er nødvendig for at nå ministerens mål, men det er muligt, at vi kan få nogle tilfredsstillende svar på det, så den del af det vil ende med at være noget, vi også giver vores tilslutning til.
Som det ser ud lige nu, er vi som sagt kritiske over for lovforslaget.
Vi støtter EU-implementeringen, men har meget svært ved at støtte den anden del, og derfor så vi selvfølgelig helst, at lovforslaget blev delt op.
Mette Bock (LA), 2012-11-02:
L 35 indebærer, at der skal gennemføres en række tekniske justeringer af sprøjtejournalloven.
Baggrunden for ændringerne er ny EU-lovgivning på pesticidområdet.
Den del af det er vi åbne over for, det siger sig selv.
Derudover betyder lovforslaget, at myndighederne skal sættes i besiddelse af oplysninger, der angiveligt er nødvendige for at føre en mere målrettet og effektiv kontrol med landbrugets forbrug af pesticider.
Den del af det er vi til gengæld skeptiske over for.
Vi tolker det som en overimplementering af EU-lovgivningen og ser, at landbruget dermed bliver pålagt yderligere administrative byrder og omkostninger, uden at vi har en sikkerhed for, at det på nogen måde kommer til at få den effekt, som angiveligt er intentionen med lovforslaget.
Så vi er som udgangspunkt kritiske.
Per Clausen (EL), 2012-11-02:
Dette lovforslag ser vi i Enhedslisten i sammenhæng med, at der i øvrigt fra regeringens side tages en række initiativer for at sikre os mod at få pesticider i grundvandet.
Det er vigtige initiativer, hvoraf en række måske er større end det her, men det ændrer jo ikke noget ved, at det her lovinitiativ også er nødvendigt og velkomment.
Vi noterer os selvfølgelig, at Danmark ikke alene med det her lovforslag implementerer de eksisterende EU-regler, men at man også i forhold til kontrollen med, at der ikke sker fejl og ulovligheder på det her område, indfører nogle særlige nationale regler.
Det er måske, fordi hr. Erling Bonnesen er så uvant med, at man kan indføre miljøbeskyttelsesforanstaltninger, som ikke er dikteret af EU, for at gå videre, at han talte om overimplementering.
Nej, må jeg sige til hr. Erling Bonnesen, det her er rettidig omhu, hvor man indfører nogle nødvendige, ekstra regler i Danmark for at sikre grundvandet.
Det er også, fordi vi i Danmark har en særlig interesse i, at grundvandet bliver sikret.
Jeg synes sådan set, at der både i bemærkningerne til lovforslaget og i ministeriets kommentarer til de høringssvar, der er indkommet, argumenteres fornuftigt for, at det er nødvendigt at indføre nogle ganske enkelte udvidelser af regelsættet for kontrol i forhold til det, der gælder i EU-direktivet.
Det hilser vi i Enhedslisten velkommen.
Så det her lovforslag, kan jeg sige, vil i hvert fald ikke støde på nogen forsinkende spørgsmål fra Enhedslisten.
Steen Gade (SF), 2012-11-02:
SF kan støtte forslaget.
Jeg synes, at man må sige, at det jo er dejligt, at det også er en EU-implementering, for der er jo ingen tvivl om, at vi har haft brug for at sørge for at have en sikker og klar lovgivning, som gør, at de, der arbejder med pesticider, virkelig udviser både rettidig omhu og særlig omhyggelighed.
Det andet, som vi jo godt ved der er behov for, er bedre kontrol.
Derfor er der ingen tvivl hos os om, at vi skal gennemføre det her.
Man kan vel, som hr. Orla Hav fremførte, sige, at det jo er et forslag, som det er svært at forstå at nogen kan være uenig i, for det svarer nemlig på de der helt simple hv-spørgsmål: Hvad bruges der?
Hvem gør det og med hvilke midler?
Det er jo sådanne spørgsmål, hvorom det kan siges, at alle mener, at de bør være besvaret, når man omgås materiale, som der er en risiko forbundet med for både natur og mennesker.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-02:
Tak for det.
Jeg vil sige, at vi kan tilslutte os forrige talers bemærkninger om, at ting gerne skal være fornuftige og hensigtsmæssige.
Men det, vi skal i dag, er jo at behandle lovforslag om journal over brug af plantebeskyttelsesmidler og eftersyn af udstyr til udbringning af plantebeskyttelsesmidler i jordbruget.
Baggrunden er, som det allerede er sagt, at EU har vedtaget ny lovgivning på pesticidområdet, og det kræver en række tekniske ændringer i dansk lovgivning.
Samtidig ønsker regeringen med lovændringen at sikre mulighed for, at myndighederne kan komme i besiddelse af oplysninger, der kan give en mere effektiv og målrettet kontrol med brug af pesticider.
Brugen af pesticider har en række velkendte negative konsekvenser for miljøet.
Det er også velkendt, at landbruget står for langt den overvejende del af forbruget.
Det var mere end 90 pct. i 2010 for at være præcis.
Dermed er forbruget stadig en hel del over forudsætningerne i pesticidhandlingsplanen.
Radikale Venstre mener, at det er af afgørende betydning, at vi har så præcise oplysninger som overhovedet muligt om såvel omfanget som brugen af pesticider i Danmark.
Forslaget indeholder også krav om at registrere navnet på sprøjteføreren samt hvilken sprøjte der er anvendt.
Det omfatter endvidere mulighed for, at fødevareministeren kan indhente oplysninger indberettet til andre myndigheder.
Det er primært oplysninger fra toldsystemet og momssystemet, man har tanke på, særligt med henblik på oplysninger om, hvorvidt der har været grænseoverskridende handel med pesticider.
Som bekendt er det ikke noget helt ukendt fænomen, og det kan være nyttigt at anvende de oplysninger i forhold til vurdering af, hvem der skal udtages til kontrol.
Radikale Venstre mener, at de nye muligheder ikke bare kan være nyttige, de kan måske endda være afgørende for at få et fyldestgørende overblik over brugen af pesticider i landbruget, herunder øget sikkerhed for, at kun de sprøjter, der er godkendt ved syn, anvendes, og at de, der bruger sprøjterne, har den påkrævede uddannelse.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget i sin helhed.
René Christensen (DF), 2012-11-02:
Dansk Folkeparti kan også støtte det fremsatte forslag.
Vi synes, at det er vigtigt, at der bliver taget hånd om de ting, også i forhold til sprøjtefører og sprøjte.
Det er utrolig vigtigt, at de, som er sprøjteførere, også har et gyldigt sprøjtebevis.
Det er vigtigt, at vi hele tiden i fællesskab sørger for, at de plantebeskyttelsesmidler, der bliver brugt på vores arealer, bliver brugt med en særlig omhu, sådan at vi ikke får et overforbrug af de her plantebeskyttelsesmidler.
Der er en ting, som jeg dog vil sige her.
Vi har mange gange oplevet problemer, når staten skal lave noget it.
Her lægges op til, at de skal indføre et navn, en sprøjte og andre ting, hvilket umiddelbart kan se ud til at være småting, de skal gøre, når de alligevel er i gang, men jeg håber meget, at man nu får lavet det her på en fornuftig måde, så man ikke får lavet et eller andet fuldstændig bureaukratisk skema.
Hvis landmanden får sat krydset i den forkerte boks og der derefter kommer kontrol, så falder hammeren jo meget hårdt for en landmand, hvis ikke han har passet sine ting.
Så jeg vil bare opfordre til, at man, når man nu skal ind og revidere de her sprøjteskemaer, som skal udfyldes elektronisk, gør det på en fornuftig og god måde, så vi ikke skal igennem alle de her ting igen, som der har været i forhold til de her sprøjtejournaler.
Det kan jo undre, at næsten hver gang staten skal ind og kigge på, hvordan vi kan digitalisere og lave de her ting, så lyder det så nemt på papiret, men når det kommer ud i virkeligheden, fungerer det tit og ofte meget, meget tungt for brugerne.
Så det er bare en opfordring til ministeren.
Jeg kigger egentlig på ministeren og siger: Husk nu at få lavet det, så det bliver brugervenligt for de landmænd, som skal ind og registrere de her nye ting.
Så det var vores kommentarer.
Jens Joel (S), 2012-11-02:
Jeg tror, at jeg har fanget, at Venstres svar på alle problemer, altså alle tænkelige problemer inden for landets og uden for landets grænser, er skattelettelser.
Jeg tror bare ikke, at det hjælper ret meget for de mennesker, som risikerer at miste deres forsørgelsesgrundlag efter nytår.
Så siger hr. Hans Andersen, at vi jo ikke bare kan røre rundt i gryden.
Jo, vi kan faktisk gøre noget for at hjælpe nogle folk, som står i en ifølge Venstres politiske ordfører desperat situation, ind på arbejdsmarkedet igen.
Som ordføreren selv har sagt, er der 700.000 jobåbninger om året, så det handler jo ikke om, at de blokerer hele systemet.
Det handler om at give en ekstra håndsrækning til de mennesker, der står i den mest vanskelige situation på grund af Venstres dagpengereform.
Synes Venstre ikke, at det ville være en positiv idé?
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Inden vi tager stilling til det her i Venstre, vil vi blot gerne vide: Er det her det bedste forslag overhovedet?
Er effekten så god, som det er blevet fortalt de sidste 5-10 dage?
Er den her effekt så god af præcis den her akutjobpakke?
Hvem er det, man ikke hjælper?
Hvem er det, der kommer bag i køen på grund af den her akutjobpakke?
Det synes jeg da bare skal belyses.
Der kan jo godt sidde mennesker og tænke, at der lige kommer 12.500 nye job – det kunne man jo få opfattelsen af, hvis man hørte og så nyheder i sidste uge – og det er der jo ikke tale om.
Der er jo tale om, at vi rykker rundt på de ledige i jobkøen, og det er jo det, som jeg også bare synes at regeringspartiernes ordførere skal anerkende.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Jo, man skal tage udgangspunkt i virkeligheden, det er vi enige om.
Men virkeligheden er jo den, at arbejdsløsheden lige nu ikke er højere, end den var i 2004 og 2005.
Der var der ligesom en anden stemning i samfundet.
Men der er ikke nogen forskel på den arbejdsløshed, der er nu og dengang.
Det er lige så svært eller lige så nemt, om man vil, at få et job i dag, som det var i 2004 og 2005.
Så har vi så en politisk debat, hvor vi hele tiden refererer til en meget, meget kort periode i 00'erne, hvor der var en ekstrem beskæftigelse; der var faktisk mangel på arbejdskraft.
Det refererer vi til og ud fra det udgangspunkt siger vi så, at vi nu har en meget høj arbejdsløshed.
DF vil så med udgangspunkt i det være med til at forlænge dagpengeperioden.
Men skal man ikke tage udgangspunkt i virkeligheden?
Virkeligheden er den, at arbejdsløsheden er højere nu, end den var under højkonjunkturen, ja, men i historisk sammenhæng er den ikke særlig høj, og derfor er der ikke fagligt belæg for at sige, at vi skal forlænge dagpengeperioden.
Så mit spørgsmål er igen: Når man siger, at man vil forlænge dagpengeperioden, er det så, fordi man tager udgangspunkt i noget faglighed, eller er det udtryk for populisme, fordi vi har en debat, der er meget ophedet?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Det, vi i Dansk Folkeparti bygger det på, er krisens udvikling.
Dengang vi indgik aftalen om at sætte dagpengeperioden ned til 2 år, var der ikke udsigt til, at vi skulle have så langvarig en krise.
Der stod også i vismændenes rapport, at de var åbne over for, at man kunne forlænge dagpengeperioden i 2 gange ½ år, hvis det var nødvendigt.
Men det sjove er, at det jo er de samme vismænd, som hr. Joachim B. Olsen henviser til, har sagt, at der ikke er nogen grund til at forlænge dagpengeperioden nu.
Så er spørgsmålet: Hvilke af de her vismænds forudsigelser skal man tro på – det, de sagde i forbindelse med, at vi indførte den her forkortelse af dagpengeperioden, nemlig at krisen var kortvarig, eller det, de nu siger, nemlig at krisen er meget langvarig?
Spørgsmålet er, hvad man skal tro på.
Vi står i en stor krise, og den rammer dem, der mister deres job nu, og der er ikke udsigt til, at der lige p.t. bliver skabt en masse arbejdspladser.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
DF vil forlænge dagpengeperioden.
Det synes DF så i hvert fald er det, man skal gøre, men hvad bygger man det egentlig på?
Nu var vismændene ude og sige i går, at man ikke skal forlænge dagpengeperioden yderligere.
Arbejdsløsheden i Danmark er – selv om der bliver talt meget om det, og jeg tror også, det bliver talt meget op – ikke af en størrelse, der kan retfærdiggøre en forlængelse af dagpengeperioden.
Så når DF er ude at sige, at de nu også synes, at man skal forlænge perioden, og har været med til at vedtage den her reform osv., hvad bygger det så på?
Er det, fordi det her er et hot emne i den politiske debat, et emne, der bliver snakket meget om, eller er der en eller anden form for faglighed, som man bygger det på?
Er det populisme eller faglighed?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Jeg synes, at det er en forkert præmis og forkert at sige, at LO var parkeret på sidelinjen, for når vi netop snakker om ansættelser, er det arbejdsgiverne, man skal have fat i.
Jeg tror, det har været rigtig klogt, at man har taget fat i netop Dansk Arbejdsgiverforening, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner i den her situation.
Den måde, det så udspillede sig på, hvilket spørgeren jo også glimrende forklarer, viser jo, at det har været muligt at holde dørene fuldstændig lukkede i de forhandlinger, der er foregået, og i forhold til den aftale, der kom.
Vi blev alle sammen overraskede.
Det er LO og andre så også blevet.
Der er mange, der er kommet med rigtig gode forslag til, hvad man nu kunne gøre.
Men det har så været muligt at holde den her sag fuldstændig lukket og til stor overraskelse for rigtig mange komme ud med en aftale.
Så er det jo rigtigt, som spørgeren siger, at rigtig mange af dem, der er berørt af det her, er LO-medlemmer.
Det har spørgeren selvfølgelig fuldstændig ret i.
Det, at LO kommer ud med et bud på, hvordan de synes verden skal se ud, samtidig med at den her aftale bliver lavet, viser jo bare, at aftalen er lavet i dybeste hemmelighed, og at LO og alle andre er blevet overraskede over den situation.
Jeg tror såmænd, at forklaringen er ret simpelt.
Hvis det var sådan, at det krævede, at LO og de andre arbejdstagerorganisationer – det kunne være FTF eller AC, eller hvem man nu vil pege på – kunne have direkte indflydelse på det her, så var de nok blevet inviteret.
Men det, det handler om, er jo ganske simpelt ledelsesretten i Danmark, og den har arbejdsgiverne.
Det er dem, der fyrer og hyrer.
Det er også derfor, at det er naturligt at lave en aftale med arbejdsgiverne om, at de skal slå nogle job op.
Det er jo ikke medarbejderne eller fagforeningerne, der slår job op.
Det er arbejdsgiverne, der gør det.
Derfor virkede det helt naturligt, at det så var dem, der kom ud af døren i forbindelse med afslutningen på den forhandling, der havde været.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Kan den socialdemokratiske ordfører give mig en forklaring på – det undrede mig nemlig, da de kom ud af døren – hvorfor LO ikke er en del af den her aftale?
Ved ordføreren noget om det?
Jeg tror, vi har en fælles opfattelse af, at når man vil snakke om arbejdsmarkedsforhold i det her samfund, indkalder man arbejdsmarkedets parter, arbejdsgiverparten og LO, til en drøftelse.
Det har undret mig rigtig meget, at LO ikke var inviteret til den her snak.
Der er jo nærmest tale om en slags topartsforhandling, og det er da en forholdsvis ny opfindelse, som egentlig ikke burde være socialdemokratisk arvegods, om jeg så må sige.
Det vil jeg meget gerne høre ordførerens forklaring på.