runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-11-30:
Når jeg hører på hr. Thomas Jensen, synes jeg, det virker, som om han ikke mener, at der ofte er et samspil imellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt.
Den lovgivende magt fastsætter nogle regler, som den udøvende magt fortolker.
Så sker det, at nogen klager til den dømmende magt, som siger: Sådan kan I ikke fortolke det.
Og da er det jo netop regeringens pligt at få bragt sagen i orden med den lovgivende magt, sådan som vi gør med det lovforslag, vi behandler i dag.
Det er helt normal rutine og helt i overensstemmelse med grundloven.
Jeg er glad for det første, hr. Thomas Jensen udtalte, nemlig at vi skulle samarbejde om at få rettet det fremadrettet, så der fremadrettet er en rimelig praksis, og jeg forstår det på den måde, at hr. Thomas Jensen er enig med regeringen i, at det, man har troet var gældende lov, er sund fornuft, og at det er det, vi nu bør vedtage skal være gældende lov for fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-30:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne stille ministeren et spørgsmål i forbindelse med det her lovforslag.
Det er jo ikke, fordi der har været den helt store uenighed om procedurerne i forhold til det fremadrettede, men der, hvor der måske har været lidt diskussion og lidt forskellighed, er med hensyn til det bagudrettede; det er altså ikke så meget indholdet i det her lovforslag.
Og der er det jo sådan, at vi ved, at man har nedsat den her arbejdsgruppe, hvor Kommunernes Landsforening sammen med både Finansministeriet og Skatteministeriet og ministerens eget Indenrigsministerium arbejder på at kigge på, hvordan man kan tilrettelægge og effektuere det her regnestykke, som der måske skal laves.
Bertel Haarder (V), 2010-11-30:
Det står klart, at nogle borgere har betalt for meget i ejendomsskat.
Vi ved heller ikke, hvor store beløb der er tale om, og derfor er det, vi, som spørgeren nævner, har nedsat en arbejdsgruppe, der består af KL, Skatteministeriet, Finansministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Det vil sige, at det lovforslag, vi her behandler, kan vi trygt vedtage.
Så er der spørgsmålet om retstilstanden mellem 2005 og 2011, og der går vi grundigt til værks med kammeradvokaten og med en arbejdsgruppe, og jeg vil selvfølgelig holde udvalget grundigt orienteret om den videre fremgang i sagen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-30:
Man kan i dagspressen i dag læse, at der er bekymring for, om folk skal fremsætte et modkrav inden udgangen af 2010, eller om de godt kan vente til 2011.
Som jeg hører ministerens ord, vil det så konkret betyde, at ministeren er enig i, at det ikke har nogen betydning for den her sag, om der kommer en afgørelse inden eller efter den 1. januar 2011?
Bertel Haarder (V), 2010-11-30:
Jeg har læst det samme i en avis, og jeg går ud fra, at kammeradvokaten vil afklare det spørgsmål, når han om en uge eller to fortæller os, hvordan vi skal forholde os i forbindelse med de borgere, som har fortalt for meget i skat.
For jeg giver hr. Hans Kristian Skibby ret i, at det er et ret vigtigt spørgsmål.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Det her lovforslag drejer sig om at lægge nogle gebyrer på de klagesager, som bliver indgivet til Natur- og Miljøklagenævnet.
Og her laver vi det, vi kalder differentierede klagegebyrer, sådan at for privatpersoner, som jo normalt ikke har den store ekspertise i de sager, de har med at gøre, og som de gerne vil klage over, bliver klagegebyret 500 kr.
Og så er der lidt større organisationer, som har en vis form for ekspertise, og som jo burde vide, hvad det er, de har med at gøre, og for dem bliver klagegebyret 3.000 kr.
Sagen er, at der igennem meget lang tid har været en meget lang sagsbehandlingstid i både Naturklagenævn og Miljøklagenævn, og vi vil gerne have nedbragt sagsbehandlingstiden.
Derfor vil vi sikre os, at de klagesager, som kommer, virkelig er gennemtænkt og gennemarbejdet, sådan at man ikke bare unødigt belaster klagesystemet med nogle klagesager, som, når de kommer ind til behandling, viser sig ikke at være relevante, eller ikke at have den dybde, der skal til, for at det er relevant at klage.
Derfor håber vi jo, at de her gebyrformer, specielt det gebyr på 3.000 kr. for organisationerne, vil betyde, at organisationerne, som ønsker at klage, når de skal betale det her gebyr, lærer at prioritere på en bedre måde, end vi i hvert fald mener at det er foregået på indtil nu.
Jeg har noteret mig, at der er nogle, der mener, at man ved at forhøje det her gebyr vil forhindre eller formindske muligheden for organisationerne til at klage.
Nu er det jo sådan, at hvis de klager og får medhold, får de gebyret igen.
Og jeg ved også, at der er mange miljøorganisationer, som siger: Jamen vi får jo ret i stort set alle vores klager, så hvad er problemet?
Man betaler et gebyr, som man, hvis man får ret, får tilbage.
Derfor synes vi, at det er en rigtig god måde at prøve at få gjort det her mere seriøst på, altså klageadgangen og den måde, man klager på, sådan at organisationerne i langt højere grad end nu lærer at prioritere de sager, som der skal klages over.
Derfor støtter vi faktisk det her forslag.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
I virkeligheden handler det her forslag jo om at få de grønne organisationer til at holde kaje.
Sagen er den, at hver eneste gang de grønne organisationer har klaget over en miljøgodkendelse, har de fået medhold.
Når jeg står og hører Venstres ordfører sige, at der særlig er én organisation, som har klaget alt for meget og på et dårligt grundlag, vil jeg gerne bede Venstres ordfører fortælle, hvad det er for en organisation.
For jeg har ikke kunnet finde et eneste sted, hverken i forbindelse med den her lov, eller da vi sidste gang kiggede på Naturog Miljøklagenævnet, hvor regeringen har dokumenteret, at der kommer åbenlyst grundløse klager ind.
Det er saglige og faglige klager.
Hvad er det for en organisation, hr. Eyvind Vesselbo taler om?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Nu mener jeg ikke, at der står noget i det lovforslag om, at miljøorganisationerne skal holde kaje eller holde mund.
Tværtimod giver det her lovforslag jo en mulighed for at klage.
Det, som der bare sker her, er, at man siger: Du skal lægge et gebyr for at få lov at klage, og hvis du får ret, får du pengene igen.
Det er da egentlig en fair løsning.
Så kan man altid diskutere størrelsen af gebyret, men hvis man virkelig mener, at man har ret, og man betaler 3.000 kr. for at få lov til at klage, så er der ikke noget problem, fordi hvis man har ret, får man jo pengene igen.
Den organisation, jeg tænker på, som jeg nu har fulgt igennem lang tid, er Det Økologiske Råd, som jo konsekvent klager over en meget, meget stor del af de miljøgodkendelsessager, der er.
Jeg synes, det er et stort problem, at dem, der skal have en miljøgodkendelse, er nødt til at sætte sig op på Det Økologiske Råds kontor og sidde og forhandle med Det Økologiske Råd for at undgå at få deres sager til Miljøklagenævnet.
Der vil jeg meget hellere have, sagerne kommer til Miljøklagenævnet og bliver behandlet seriøst og grundigt der.
Derfor tror jeg netop, at det at give det her gebyr på 3.000 kr. er en god løsning.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Så det var Det Økologiske Råd, Venstres ordfører var tosset på.
Der må vi jo bare konstatere, at i hver eneste klage, de har indbragt om husdyrgodkendelser, har de fået medhold.
Og hvorfor?
Fordi der ligger en elendig lovgivning til grund; en lovgivning, som Venstre har lavet sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti; en lovgivning, som er så uklar, at kommunerne ikke har kunnet finde ud af at forvalte den lovgivning ordentligt.
Derfor har Det Økologiske Råd klaget, og tak for det til Det Økologiske Råd.
De har fået vist og dokumenteret, at den her lovgivning er elendig, og den skal tilbage til regeringen og laves om.
Det er det demokrati, vi har, det er det, Det Økologiske Råd kan gøre, og det er det, Venstre nu vil forhindre Det Økologiske Råd i.
Det er meget usmageligt.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Nu fik jeg ikke helt fat i spørgsmålet.
Der var måske heller ikke noget, men jeg vil gerne svare på det alligevel.
Det er ikke sådan, at jeg siger, at Det Økologiske Råd sådan set har gjort noget faktuelt forkert, men det, jeg siger, er, at vi gerne vil have, at man betaler en ydelse for, at man får den service, at man kan klage og få behandlet sin sag.
Det er 3.000 kr., som vi her beder om at få.
Jeg har ikke noget personligt imod Det Økologiske Råd.
Det synes jeg er en meget dårlig idé.
Jeg synes, det er meget bedre, at man klager til Miljøklagenævnet og får sin sag behandlet der.
Så det er sådan set det, der er pointen.
Og nu har jeg set displayet …
Bertel Haarder (V), 2010-11-30:
Jeg tror ikke, det er første gang, at administrationen af en lov bliver ændret som følge af en retlig afgørelse.
Det handler jo om, at der er kommet en retlig afgørelse, som har givet en borger ret og kommunen uret, og hvis det skal være fortolkningen af paragraffen, så må man sige, at det er en urimelig tilstand, at man så i visse tilfælde fuldstændig kan slippe for grundskat, og derfor ændrer vi loven.
Svaret på spørgsmålet er altså: Ja, i princippet strider det mod grundloven, at der er opkrævet skatter uden hjemmel i lov, men det er jo ikke første gang, at en retlig afgørelse har ændret praksis og ført til lovændring i Folketinget.
Jeg har i hvert fald været med til det flere gange.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Jeg har et kort og klart spørgsmål, som kan besvares med ja eller nej: Er grundloven overholdt i administrationen af den her lov?
Jeg hæfter mig ved, at den konservative ordfører siger, at der er nogle ting ved det her lovforslag, der skal bringes klarhed omkring under udvalgsbehandlingen, og det er vi jo helt enige om.
Jeg hører også, at ordføreren er inde omkring det med, om det fremadrettet kan være sådan, at man ikke kan få ændret sit skatteloft, mens man nu her før den 1. januar 2011 rent faktisk godt kan få tilpasset sit skatteloft, og at tidspunktet for, at man søger om at få tilpasset sit skatteloft, altså afhænger af, om man gør det før eller efter den 1. januar 2011.
Jeg vil godt læse noget op fra lovforslaget, som den konservative ordfører bedes forholde sig til.
Det er på side 4 i de almindelige bemærkninger under det afsnit, der hedder lovforslagets indhold.
Med andre ord bliver der sat en tyk og fed streg under, at efter den 1. januar kan man ikke længere få ændret sit skatteloft.
Er den konservative ordfører ikke enig med mig i det?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-30:
Det tør jeg ikke svare på ud fra en oplæsning af lovforslaget.
Jeg har selvfølgelig også læst det selv, men det er en af de ting, som vi skal have belyst.
Man kan fortolke det på mange forskellige måder.
Man kunne også umiddelbart fortolke det på den måde, at man ikke fremover vil få den mulighed.
Men det er noget af det, jeg også gerne vil have svar på.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Ja, det finder vi ud af under udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg spørge ind til selve teknikken i grundskatteloftsfastsættelsen.
Det er jo sådan, at den involverer bl.a. en grundværdi, der baseres på en vurdering, og den indebærer bl.a. nogle fradrag.
Man har hidtil haft en praksis, hvor man fastsætter et skatteloft ud fra grundværdi og fradrag.
Når der sker ændringer i fradrag og grundværdi, går man også ind og ændrer skatteloftet.
Men efter den 1. januar 2011 vil den mulighed ikke længere foreligge.
Er det egentlig ikke et brud på selve tanken omkring skatteloftet og dermed også skattestoppet?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-30:
Også det spørgsmål synes jeg bliver så teknisk, så det vil vi kunne stille nogle spørgsmål om under udvalgsbehandlingen.
Jeg er simpelt hen ikke nok inde i teknikken omkring det, og det er også derfor, jeg siger, at vi har en mængde spørgsmål til det.
Jeg synes, nogle af de spørgsmål, som ordføreren rejser, er yderst relevante, og dem vil jeg også se frem til at få besvaret, men jeg vil ikke stå og udtale mig om det, fordi så står jeg og udtaler mig om noget teknisk, som jeg ikke har forstand på, og der vil jeg ikke stå og sige noget forkert her fra talerstolen.
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Nu kunne jeg jo høre, at der var en indirekte hentydning til mig som ordfører i ordførerens tale, og jeg tror måske, det må have bygget på, at man har tænkt lidt på noget andet og har haft sin egen opfattelse af og fortolkning af en andens tale, og det er selvfølgelig fair nok.
Jeg synes nu sådan set, at jeg slog en række ting fast, også i forhold til at det naturligvis er beklageligt, at der er nogle ting, der har kørt forkert, men også i forhold til at det her handler om at lukke et utilsigtet skattehul.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, for ordføreren gjorde jo meget ud af at læse op fra Jyllands-Postens leder i dag, om ordføreren her vil forklare mig, hvad det betyder, når man siger, at der tilsyneladende i tilgift skal indføres beskatning med tilbagevirkende kraft, når det drejer sig om lovforslaget her.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-30:
Gerne.
Men når Venstres ordfører fik den opfattelse, at jeg indirekte hentydede til Venstres ordfører, skal jeg da også sige, at det faktisk var nogle andre ordførere, jeg nævnte, nemlig de ordførere, der sagde, at de synes, der er nogle yderligere ting i denne sag, der er grund til at få belyst grundigt.
Men jeg havde en opfattelse af, og det er måske subjektivt, at Venstres ordfører måske havde mere travlt med at lægge ansvaret for den situation, der var, alle andre steder hen end der, hvor det rettelig bør ligge, nemlig hos regeringen, som jo har redt op i denne her sag.
Svaret på spørgsmålet fra fru Sophie Løhde er jo det samme, som en række af ordførerne allerede har været inde på, nemlig at det står ganske, ganske uklart i det, der er lagt frem for os, hvad der egentlig bliver situationen i forhold til datoen 1. januar, i forhold til hvilke muligheder man har og eventuelt ikke har, hvordan beregningsgrundlaget skal foretages efter 1. januar i forhold til før 1. januar, og hvad det betyder.
Betyder det f.eks., at to borgere med fuldstændig samme grundværdi kan komme ud for at skulle betale forskellig beskatning?
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Sidstnævnte er måske mere et svar end et spørgsmål, for jeg undrer mig lidt over de spørgsmål, som ordføreren selv rejser, om, hvad det så er, der ligger i indholdet af lovforslaget.
Jeg spurgte bare helt simpelt: Når man synes, at man gerne vil citere en leder, som man synes er fin, og der bl.a. står, at der i tilgift reelt indføres beskatning med tilbagevirkende kraft, kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ordføreren vil forklare, hvad det går ud på, og om man deler den opfattelse.
For jeg har lidt svært ved at se det for mig – at indføre beskatning med tilbagevirkende kraft – i forhold til det, der er indholdet i lovforslaget her.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-30:
Det er jo absolut glædeligt, at Venstres ordfører er i stand til at se det, som alle andre, der har læst det, endnu ikke har kunnet se eller få et klart svar på i det materiale, som ligger til grund.
Derfor har alle andre ordførere jo også efterlyst, at det forhold bliver belyst meget mere grundigt.
Bertel Haarder (V), 2010-11-30:
Selvfølgelig er det regeringens ansvar, når der i en periode har været administreret i modstrid med en paragraf.
Det skal rettes, og det ønsker regeringen nu at rette.
Det kritisable er ikke, at det nu bliver rettet, det kritisable er selvfølgelig, at regeringen har været i vildfarelse med hensyn til, hvad en konkret paragraf indebar.
Det var jo sådan, at da loven blev vedtaget, var der ingen, som vurderede, at den ville have de konsekvenser, som det siden har vist sig at den fik.
Først op mod sommerferien i år, efter at der var indhentet en udtalelse fra kammeradvokaten, blev der klarhed over, at kommunernes praksis i visse sager er ulovlig.
Det blev meldt ud til offentligheden, alle kommuner blev orienteret med et brev den 1. juli, hvori der også stod, at regeringen agtede at ændre loven.
Jeg tror ikke, der er et eneste medlem af Folketinget, som mener, at den retstilstand, der åbenbart gælder, er rimelig.
Jeg tror ikke, der er et eneste medlem, som mener, at det er rimeligt, at man fuldstændig kan slippe for grundskat på grund af, at der er en paragraf, som er udformet på en uhensigtsmæssig måde.
Derfor tror jeg også, at det i sidste ende bliver et meget enigt Folketing, som vedtager, at den fornuftige praksis, som har været anvendt siden 2005, nu også bliver til lov.
Så er der spørgsmålet om, hvad vi så gør over for de borgere, som har været berørt af den fejlagtige administration.
Jeg vil godt, som flere ordførere har gjort, og fru Sophie Løhde flere gange, understrege det afsnit i lovforslaget, som siger: »I det omfang grundejere med ændringer i fradrag fra 2005 til 2010 måtte have krav på tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld, afskæres sådanne tilbagebetalingskrav ikke af nærværende lovforslag.«
Så det, vi her behandler, har altså intet med spørgsmål om tilbagebetaling at gøre, det har at gøre med at få etableret den fornuftige praksis i overensstemmelse med lovens formål, som vi troede var gældende ret, men som vi nu er nødt til at ændre loven for at få præciseret.
Per Clausen (EL), 2010-11-30:
O.k., det er så Venstres opfattelse af det.
Men jeg vil godt alligevel spørge, om ikke hr. Eyvind Vesselbo kan forklare mig, hvorfor man hæver gebyret på at klage, med henvisning til at en bestemt organisation klager for meget, når den organisation altid får ret.
Så må det vel bare være, fordi hr. Eyvind Vesselbo har lavet en rigtig god lov, som beskytter miljøet, og som kommunerne ikke kan finde ud af at administrere, men heldigvis er der kloge mennesker, der klager, og så bliver tingene rettet til, sådan at det er i orden.
Det kan hr. Eyvind Vesselbo da ikke have noget imod.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jamen nu er det her jo ikke lavet specielt på grund af én institution eller én organisation.
Fru Mette Gjerskov spurgte mig, om jeg kunne komme med et eksempel, og jeg kom med et eksempel.
Når hr. Per Clausen siger: Hvad er problemet, når de nu får ret i alle deres sager?
– og det var jo det spørgsmål, jeg stillede, allerede første gang jeg sagde noget i den her sag – er svaret: Jamen hvis man får ret i alle sine sager, kan jeg heller ikke rigtig se problemet, for så får man jo pengene igen, og så belaster vi jo ikke de stakkels organisationers økonomi.
Nu er det klart, at vi har tænkt over, at der er mange af sagerne, hvor dem, der klager, får ret, og det er jo også derfor, at vi ikke ser det som det store økonomiske problem, at man klager, og at man skal betale 3.000 kr. i organisationerne.
For netop det forhold, at man prioriterer, når man bliver seriøs i sin indgang til klagerne, gør, at man måske får ret, fordi man har vurderet en ekstra gang, hvilke klager man skal indsende.
Og så må jeg sige, at sådan er det jo alle steder her i livet, også for miljøorganisationer, sådan er det vel også i Det Radikale Venstre, at man kun kan bruge de penge, man har.
Derfor må man jo også inden for den økonomi, man har, prioritere det arbejde, man laver i sin organisation, og også prioritere det antal sager, man vil klage over.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jeg vil da gerne spørge fru Mette Gjerskov, om det betyder, at hvis den røde fløj skulle komme til magten, vil man rulle det her tilbage.
Er det det, vi hører nu fra talerstolen, at man vil rulle det tilbage, hvis det er, man får magten efter næste valg?
Det gælder bare om at få nogle sager.
Er det ikke korrekt?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Nej, det er bestemt ikke korrekt.
Jeg beklager, hvis ikke det fremgik fuldstændig tydeligt af min tale.
Det er elendigt, og det er udemokratisk.
Hvad vil vi så gøre for at få fjernet sagspuklen?
Ja, vi vil starte med at lave om på regeringens og Dansk Folkepartis elendige lovgivning for husdyrbrug, så vi får en klar lovgivning, som kommunerne kan træffe nogle ordentlige afgørelser efter.
Så på den måde skulle vi gerne undgå en hel masse klager.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jamen igen må vi jo bare sige, at vi ikke får de klare svar, som vi efterlyser.
Jeg spurgte, om det blev rullet tilbage, men det vælger man selvfølgelig ikke at svare på.
For os har det også haft væsentlig betydning – og jeg vil spørge, om det også er sådan for Socialdemokraternes vedkommende – at det jo er vigtigt, at der ikke bliver ændret i klagerettighederne, at man altid har ret til at klage, som man havde før i tiden, og at det nu bare er et spørgsmål om prisen.
Det, jeg tænker på, er, om det i den socialdemokratiske verden er gratis, at folk rejser de her klager, om det bare er en omkostning, som man kan sige at vi alle sammen skal bære, fordi folk bare skal have retten til at klage, uanset om der kan laves nogle metoder, som gør, at nogle af de, man kan kalde det åbenlyst grundløse klager, bliver sorteret fra.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Hvis regeringen og Dansk Folkeparti kunne komme med et eneste stykke papir, der dokumenterer, at antallet af åbenlyst grundløse sager er væsentligt i Natur- og Miljøklagenævnet, så vil jeg gerne være med til at kigge på det.
Men jeg må bare konstatere, at jeg har stillet mange, mange spørgsmål – jeg borede virkelig det her emne ud, da vi havde lovgivningen sidst, og der kom ikke en eneste dokumentation for, at der bliver klaget mere, end hvad rimeligt er.
Det er også derfor, at de grønne organisationer får ret, hver gang der er husdyrbrugssager på dagsordenen.
Og derfor er løsningen at ændre i den elendige lovgivning.
Løsningen er ikke at bede de grønne organisationer om at holde kaje – for de har jo ret.
De viser os jo, der er et problem.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Hr. Jørn Dohrmann stillede faktisk to spørgsmål, som der ikke kom svar på, der blev igen snakket udenom.
Det første, hr. Jørn Dohrmann spurgte om, var, om Socialdemokratiet med kammeraterne på venstrefløjen, hvis det engang om mange år bliver sådan, at man kommer til at danne regering, så vil rulle den her lovgivning tilbage, så der ikke bliver noget gebyr.
Det andet, som lå i det spørgsmål, hr. Jørn Dohrmann stillede, var: Skal det være helt gratis at klage?
Skal det være sådan, at alt, hvad der bliver lavet i den offentlige sektor af sagsbehandling, bare skal være gratis, eller er det kun for de grønne organisationer – eller hvordan vil fru Mette Gjerskov svare på det spørgsmål?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg synes sådan set, jeg har sagt det meget klart: Vi er imod det her lovforslag.
Vi kan godt begynde at stå og have en længere debat om, hvad der skal rulles tilbage hvornår, og det ved jeg godt at Venstre er meget optaget af at prøve at fange os i.
Det er noget, kun Venstre er interesseret i.
Vi stemmer nej til det her forslag, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti åbenbart er så jublende glade for.
Vi synes, det er fuldstændig urimeligt.
Og ja, vi synes, det skal være fuldstændig gratis at klage.
På samme måde, som det er gratis at gå ned og stemme, bør det også være gratis at klage.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jo, men så var det jo ikke en mærkelig snak, vi havde, om, hvorvidt man vil rulle det tilbage.
Og hvordan gør man det gratis?
Ja, det gør man ved at rulle det tilbage, eller hvad?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
I dag er det faktisk gratis i mange af klagesagerne.
Ja, det sidder man og undrer sig over nede hos Venstre og Konservative, kan jeg se.
Det er meget mærkeligt, at man må konstatere, at de tilsyneladende slet ikke har læst lovforslaget.
I dag er det gratis.
Jeg vil gerne sige det en gang til: I dag er det gratis at klage i mange af de her klagesager.
Det skal nu koste 3.000 kr., og det er fuldstændig uacceptabelt.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
Jeg synes ikke rigtig, vi får svar på det med de gratis ydelser.
Vil det sige, at venstrefløjen nu synes, at alt skal være gratis?
Jeg kan oplyse, at det også koster et beløb at klage til Landsskatteretten, hvis man har en skattesag.
Det må altså også være frygtelig udemokratisk for den svage.
Jeg vil også godt have et svar på, om fru Mette Gjerskov synes, at det skal være gratis at klage til Landsskatteretten, så vi kan få rigtig mange sager derind også.