Bertel Haarder (V), 2007-01-26:
Regeringen tager dagens emne meget alvorligt.
Der kan blive problemer med at rekruttere tilstrækkelig kvalificeret personale.
Der bliver flere ældre, som skal hjælpes i sundhedsvæsenet, der bliver færre unge, og der er rift om de unge på grund af den bragende høje beskæftigelse, vi har, som jo på mange måder er en vidunderlig ting.
Regeringen vil sætte ind for at sikre, at optaget til uddannelserne bliver tilstrækkeligt, at frafaldet på uddannelserne bliver nedbragt, og at uddannelsernes kvalitet bliver sikret.
Selv om den demografiske udvikling betyder, at ungdomsårgangene bliver mindre, viser udviklingen i antallet af ansøgere til sygeplejerskeuddannelsen, at interessen for uddannelsen er stigende.
Det er undervisningsministeren, der årligt fastsætter den maksimale optagelseskapacitet for sygeplejerskeuddannelsen, men det er som bekendt regionernes og kommunernes opgave at sikre, at der er praktikpladser nok til de studerende
I 2006 var der på landsplan i alt 215 afviste ansøgere med sygeplejerskeuddannelsen som første prioritet, som uddannelsesinstitutionerne på grund af dimensioneringen ikke havde mulighed for at optage.
Ministeriet arbejder nu på at ændre dimensioneringen af uddannelsen, så der optages flere, uden at dette reducerer optaget i udkantområderne.
Uddannelserne til social- og sundhedsmedhjælper og -assistent bidrager også til et velfungerende sundhedsvæsen.
Disse uddannelser er også dimensionerede uddannelser, og her har kommuner og regioner en pligt til at dimensionere antallet af praktikpladser efter behovet for uddannet arbejdskraft.
Derfor har kommunerne og regionerne et stort ansvar.
De skal dimensionere, dvs. oprette tilstrækkelig mange praktikpladser.
En anden måde at dække behovet for sundhedsfagligt personale på er at reducere frafaldet på uddannelserne.
I 2001 var frafaldet på sygeplejerskeuddannelsen 32 pct.
Tilgangen var i samme år 2.785. Det betyder, at der for denne årgang er 891 sygeplejersker, som ikke afsluttede deres uddannelse som sygeplejerske.
Vi har i 2006 opstillet nogle centrale punkter for revision af sygeplejerskeuddannelsen for at nedbringe frafaldet.
Alle involverede i udvalget, herunder Danske Regioner, Kommunernes Landsforening og Dansk Sygeplejeråd, er enige om disse centrale punkter.
Derfor vil ministeriet nu udarbejde en ny bekendtgørelse for uddannelsen, og samtidig er der taget initiativ til at implementere udvalgets anbefalinger i en fælles studieordning for hele uddannelsen.
Det vil betyde, at alle fagområder tilrettelægges sådan, at de indgår i både teoretisk og klinisk undervisning med henblik på at sikre en bedre sammenhæng mellem teori og praktik.
Det vil modvirke unødig teoretisering.
Derudover skal et klinisk undervisningsforløb placeres inden for studiets første år.
Det vil styrke praksisorienteringen.
Hertil kommer, at sygeplejeskolerne med strukturreformen er overgået til selveje og forventes at skulle indgå i de kommende professionshøjskoler.
Herved bliver der bedre mulighed for en mere aktiv indsats for at øge gennemførelsen på uddannelsen
, bl.a. fordi det bliver en tværgående bestræbelse.
Mål for reduktion af frafald skal ses i henhold til opfølgning på velfærdsaftalen, og ifølge velfærdsaftalen skal disse mål inddrages i professionshøjskolernes udviklingskontrakter.
Det skulle gerne medføre mindre frafald på social- og sundhedshjælperuddannelsen og større søgning og optag til social- og sundhedsassistentuddannelsen.
Social- og sundhedsassistenter udgør en vigtig faggruppe, som netop i kraft af deres tværfaglige uddannelse kan varetage mange arbejdsfunktioner på sygehuse, sociale institutioner og inden for kommunernes ældre- og plejeområde.
F.eks. kunne social- og sundhedsassistenter bidrage til løsning af nogle af fremtidens udfordringer inden for plejeområdet som følge af den demografiske udvikling, i visse tilfælde eventuelt i kraft af en kort efteruddannelse
Ministeriet følger løbende med i overvejelser om, hvordan de eksisterende ressourcer bedst kan udnyttes.
Vi vil derfor holde nøje øje med, hvordan vi uddannelsesmæssigt kan bidrage til at sikre, at de opgaver, der findes i sundhedssektoren, løses bedst muligt.
Mange elever på uddannelserne til social- og sundhedshjælper og -assistent er voksende.
Derfor er det vigtigt, at eleverne får merit for det, de allerede kan.
Det er planen, at social- og sundhedsuddannelserne ligesom de øvrige erhvervsrettede ungdomsuddannelser skal kunne tages som grundlæggende voksenuddannelser, de såkaldte GVU’er, fra efteråret 2007.
Det betyder, at voksne med erfaring fra de sektorer, uddannelserne retter sig imod, skal kunne springe hovedparten af den praktiske del af uddannelsen over på baggrund af en realkompetencevurdering og måske også noget af den teoretiske uddannelse.
Via merit- og realkompetencevurderingen skal det ligeledes sikres, at flest mulige socialog sundhedsassistenter kan videreuddanne sig til sygeplejerske.
Det er regeringens mål, at de videregående uddannelser skal kunne måle sig med de bedste i verden, og det skal ske gennem akkreditering af de videregående uddannelsers kvalitet og relevans.
De flerfaglige professionshøjskoler har til formål at styrke institutionerne, også på det globale uddannelsesmarked, ligesom de skal medvirke til at udvikle og sikre uddannelsernes kvalitet.
Derfor er der i velfærdsaftalen i perioden 2007-2009 afsat i alt 200 mio. kr. til styrkelse af kvalitet, faglighed og udviklingsbaseret viden på provisionshøjskolerne.
De vil få en størrelse, som bedre kan matche udenlandske institutioner, de vil få lettere ved at indgå i strategisk samarbejde og have større organisatorisk kapacitet til at tilrettelægge strategier og procedurer for deres internationale arbejde.
Vi skal være bedre til at anvende ny viden i praksis.
Der er i opfølgningen på velfærdsaftalen ligeledes i 2008 og 2009 afsat henholdsvis 55 mio. kr. og 70 mio. kr. til såkaldt forskningstilknytning på professionshøjskoler.
Der skal ske en styrkelse og udbredelse af forskningstilknytningen og af deltagelsen i strategiske forskningsprogrammer i samarbejde med universiteter om udvikling af viden af relevans for provisionshøjskolernes uddannelser.
Ministeriet har ligeledes givet tilskud til udvikling af et videncenter inden for udvikling af systemer og apparater til personlig overvågning af patienter i eget hjem.
Formålet med videncenteret er at kombinere og videreudvikle eksisterende og nye teknologier til at understøtte overvågning og behandling af patienter og ældre mennesker i og omkring deres eget hjem i et samarbejde mellem f.eks. ingeniørhøjskoler og sygeplejeskoler – et samarbejde, som forhåbentlig kan bidrage til den innovation, som der er et oplagt rum for i sundhedssektoren.
På ungdomsuddannelsesområdet er der med velfærdsaftalen afsat 150 mio. kr. i år og 300 mio. kr. de følgende 2 år til fornyelse af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, og det vil også sige uddannelserne til social- og sundhedshjælper og -assistent.
Midlerne skal medvirke til et kvalitetsløft, som skal bidrage til, at flere unge gennemfører en erhvervsuddannelse.
De skal bruges til bl.a. kontaktlærer- og mentorordninger, social og psykologisk bistand, bedre skolemiljø, bedre grundforløb og handlingsplaner mod frafald.
Som det følger af det, jeg har sagt, vil regeringen på dette vigtige uddannelsesområde arbejde videre både med at øge optaget, begrænse frafaldet og med at sikre uddannelsernes kvalitet.