Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Tak, formand.
Helt grundlæggende viser de to redegørelser, vi har at gøre med, at vi ikke er på vej til at nå de mål, som vi selv har påtaget os at ville nå.
For den ikkekvotebelagte sektor bliver det faktisk værre og værre, vi kommer længere og længere væk fra målet.
Noget af det, som regeringen peger på som løsning på det problem i redegørelserne, kan vel nærmest bedst betegnes som et bogholderikneb, vi kan simpelt hen flytte noget udledning fra et år til et andet.
Man tør slet ikke tænke på, hvordan det regnestykke ville se ud, hvis EU på et tidspunkt besluttede sig til noget mere ambitiøst end at reducere CO2-udledningen med 20 pct., eksempelvis at reducere med 30 pct. i år 2020.
Så ville regeringens plan om muligt komme til at sejle endnu mere.
Bare EU dog besluttede noget mere ambitiøst.
Vil den danske regering arbejde for det?
Og Danmark kunne på tilsvarende vis også godt øge reduktionsmålene uafhængigt af en global aftale.
Vil regeringen arbejde for det?
Vi har nu, som det allerede er fremgået, de samme mål som resten af EU-landene.
Jeg tror, at Venstres ordfører i sin tale sagde, at vi er foran med CO2-reduktioner.
Jeg bliver bare nødt til at gøre opmærksom på, at vi har det samme mål som resten af EU for, hvor meget vi skal reducere vores udledning i 2020 for den ikkekvotebelagte sektor.
Så er man ikke foran, så er man lige præcis gennemsnitlig.
Jeg tror lige præcis, at det var det, den tidligere klima- og energiminister Connie Hedegaard sigtede til, da hun i januar karakteriserede den danske klimapolitik som uambitiøs.
Så har vi så allerede undervejs i den her debat stået med det billede, vi godt kender, nemlig at regeringen og regeringspartierne siger, at vi skal vente på Klimakommissionen.
Når vi så er færdige med at vente på Klimakommissionen, skal vi formentlig vente på regeringens eget udspil.
Der bliver noget politikformulering i den proces.
Fra oppositionens side vil vi da i den forbindelse gerne gøre hvad som helst for at hjælpe ministeren med at bokse en løsning igennem, særlig over for Venstre og Dansk Folkeparti, for let bliver det næppe, når man tænker på, at de helst foretrækker at se lyset stråle ud af deres hus, når de kommer hjem.
Bundlinjen i det her, når man læser de to redegørelser, giver et indtryk af, at det ikke handler om, hvordan vi redder klimaet, udgangspunktet er, hvordan vi slipper så let som muligt igennem, når andre forhåbentlig redder klimaet.
Over til den konkrete energiredegørelse: Vi kommer til at importere olie og gas fra 2018.
Man kan sige, at nu svier det virkelig til os, at vi ikke fik omlagt vores energipolitik i årene under Fogh, dengang da havvindmølleparker var billige.
Regeringen vil have energieffektivitet og vedvarende energi.
Hvad er der sket siden?
Hvor er de konkrete initiativer i regeringens redegørelse, der vil give mere energieffektivitet?
Utrolig meget af det, der beskrives, henvises til energiforliget fra 2008 eller andre tidligere aftaler.
Jeg kan se to ting, dels de 180 mio. kr. om året i 2 år til energirenovering – og som jeg husker det frit fra hukommelsen, var halvdelen af pengene vist til energirenovering af slotte – dels oliefyrsordningen.
Og det er klart, at vi skal have oliefyrene ud, men i regeringens ordning ydes der også tilskud til ordninger, hvor oliefyr indgår som en del af løsningen.
Det korteste afsnit i redegørelsen er om fremtidens energipolitik, og det er med god grund, for med de her to redegørelser er der et kæmpebehov for klare mål.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Enhedslisten fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget fastslår, at der er behov for en ambitiøs energipolitik, der kan bidrage til at - undgå en global temperaturstigning på over 2˚ C, - øge forsyningssikkerheden, - skabe grønne virksomheder og job.
Folketinget fastslår, at - Danmarks energiforsyning skal være helt fri for fossile brændsler inden 2050, - fossil energi udfases af el- og varmeforsyningen inden 2035, - fossil energi til transport udfases inden 2050, - bruttoenergiforbruget reduceres med mindst 40 pct. inden 2050, - langt hovedparten af Danmarks reduktioner foretages som hjemlige investeringer.
Folketinget opfordrer regeringen til at - fremlægge et forslag til, hvordan Danmark kan og vil reducere 30 pct. CO2-udslip uden for kvotesektoren, - etablere et langsigtet støtteprogram til udvikling af klimavenlige energiteknologier, - udbygge elsystemets fleksibilitet, så vind og på sigt sol kan blive den største energileverandør – også til transport, - det gøres attraktivt at investere i og vælge klimavenlig teknologi, - fremlægge en handlingsplan for klimatilpasning.«