runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jamen det, man har gjort, er jo, at man har stillet nogle garantier til rådighed.
Det er ikke opgjort endnu, om vi har haft tab eller overskud på det, men der er ingen tvivl om, at vi kunne have endt i en situation, hvor vi havde betalt rigtig, rigtig mange penge.
Det kan vi gøre igen, nu ikke bare, hvis vi går med i bankunionen, for danske banker, men for alle EU-medlemslandenes store banker, og det synes jeg er problematisk.
Jeg synes, at det den forkerte vej at gå.
Jeg tror, at der er rigtig mange, der har det sådan, at de synes, at det var underligt, at der kunne være en fest i bankerne, og så var det almindelige mennesker, der skulle træde til, da der kom en krise.
Det er en ting, som i Danmark har haft nogle konsekvenser.
Kigger man på Irland, kigger man på Spanien, på de meget kriseramte lande, har det jo haft rigtig, rigtig store konsekvenser, hvor man har statskasser, der er dybt, dybt forgældede, fordi man kastede milliarder og milliarder ind i en privat sektor, altså i en banksektor, der havde levet dybt over evne, og det er der, hvor jeg siger: Skal vi bidrage til det fra den danske statskasse i fremtiden?
Nej, det synes jeg ikke.
Skal vi stramme reglerne, så det ikke sker igen?
Ja, det synes jeg er en rigtig god idé.
Tak for det.
Den danske regering og de øvrige partier i Folketinget står over for en afgørende beslutning.
Den afgørende beslutning er, om vi skal gå med i bankunionen, eller om vi ikke skal gå med i bankunionen.
Bankunionen bliver kaldt det største projekt i EU siden euroen og flytter grundlæggende ansvaret for de største banker fra nationalt niveau til EU-niveau.
Alligevel har regeringen i mange måneder nu ikke villet tone rent flag, med hensyn til om man ønsker, at Danmark skal være med i bankunionen, eller om man ønsker, at Danmark ikke skal være med i bankunionen.
Det er senest sket i forbindelse med dansk tilslutning til finanspagten, som gør, at EU nu blander sig i vores finanspolitik, uden at danskerne er blevet hørt ved en folkeafstemning.
Det synes jeg er trist.
Til gengæld synes jeg, det er godt, at vi nu har mulighed for at få en forespørgselsdebat, hvor alle Folketingets partier kan melde klart ud, hvad deres holdning er til bankunionen.
Det håber jeg man vil gøre.
Det undrer mig, at man fra dansk side ikke kan have en klar holdning til bankunionen.
Fra Enhedslistens side er holdningen klar: Med bankunionen kan EU's banksektor fortsat galopere frem mod næste krise, vel vidende at de har de europæiske statskasser i ryggen.
Vi opfordrer fra Enhedslistens side derfor til, at Danmark ikke tager del i bankunionen.
Det er vores klare holdning.
Jeg håber, at ordførerne fra de andre partier kan komme med lige så klare udmeldinger, så vælgerne ved, hvad de har at forholde sig til, og jeg ser rigtig meget frem til debatten.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Tak for forespørgslen.
Vi har jo her i Folketinget – via det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsatte – lige behandlet spørgsmålet om, hvorvidt vi skulle have en folkeafstemning eller ej om, om vi skulle tilslutte os banksamarbejdet i EU.
Jeg ved ikke, i hvilket omfang man kan tilføje nye og uddybende argumenter, som vil gøre noget særligt indtryk, men man kan i hvert fald sige, at konklusionen fra sidste debat står uændret, og den er, at vi seriøst afventer en analyse, hvor vi gerne vil have alle økonomiske forhold og aspekter i forbindelse med en eventuel deltagelse meget, meget grundige belyst, førend vi tager stilling hertil.
Det mener vi seriøst, og det er også derfor, at vi ikke på nuværende tidspunkt vil tage stilling til, om vi ønsker at tiltræde, endsige om der skal være en folkeafstemning om det.
Men Enhedslisten rejser jo med deres forespørgsel også nogle andre spørgsmål, som selvfølgelig er meget spændende: Vil en indtrædelse i bankunionen også betyde, at man eventuelt kunne undgå fremtidige bankkrak?
Det kan jeg jo svare meget direkte på, nemlig at det kan det ikke – det vil jeg helt sikkert ikke kunne garantere.
Men det ville jeg heller ikke kunne garantere, hvis man stod uden for.
Jeg tror ikke, at der findes nogle særlige scenarier, hvor man med fuldstændig præcision kan forudse, hvilke finansielle kriser den her verden vil tumle rundt i.
Derfor vil man også fremover skulle indrette sig på en verden, hvor der sker bankkrak.
Men vi kan selvfølgelig gøre os umage med at lære af de ting, som der er sket, sådan at vi i videst muligt omfang undgår, at samme ulykke rammer os en gang til.
Og det er derfor, at der som opfølgning på krisen er indført omfattende regulering for netop at mindske sandsynligheden for, at banker fremover bliver nødlidende.
Jeg skal nok lade være med at opliste alt, hvad der er sket, men blot nævne, at bankerne skal have mere kapital, at de skal have mere likviditet, at de generelt skal være bedre polstret, og at Folketinget netop i marts måned har vedtaget lovændringer, der følger op på bankpakke VI, som indfører ekstra skrappe krav til SIFI'er, altså meget store systemiske banker.
Reglerne skal altså gælde både inden for og uden for det styrkede banksamarbejde, og dermed understøtter vi det indre marked.
Som et led i de nye regler vil alle banker skulle have både genopretnings- og afviklingsplaner, og myndighederne skal på forhånd vurdere, om bankerne er organiseret på en måde, så de kan håndteres af myndighederne, hvis de bliver nødlidende – alt sammen for at sikre, at vi ikke er uforberedte, hvis der skulle komme en ny finanskrise.
Det tror vi, og det håber vi på, men det er i hvert fald en god begyndelse.
Så der er som sagt mange vigtige spørgsmål, der skal analyseres, før regeringen kan vurdere, om Danmark tjener sine interesser bedst ved at blive en del af bankunionen, eller om vi skal stå uden for.
Og det analysearbejde er i fuld gang – det skal gøres ordentligt – og det afventer vi.
Vi afventer også resultatet af et ECB's sundhedstjek og den efterfølgende opfølgning, hvilket selvfølgelig også er af fundamental betydning for, hvilken stilling vi vil tage.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Jeg tror, at det vil være at trække den lidt vidt, hvis vi mener, at det er Folketinget, der afgør, om danske banker skal stå eller falde.
Det er jo altså markedet, uanset hvad hr. Nikolaj Villumsen mener om markedet, som i sidste ende afgør det.
Det er klart, at hvis man har en bankunion, og hvis man har et fællesskab der, må man have en fælles mekanisme, som regulerer de her ting.
Det synes jeg er meget rimeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Jeg har selvfølgelig hørt ordførerens tale og også begrundelsen indledningsvis, men jeg er måske en lille smule i tvivl om, hvad det egentlig er, Enhedslisten vil i forhold til at sikre banker imod at gå ned.
Jeg har forstået, at man ikke ønsker, at Danmark skal være med, men jeg går også ud fra, at det også er Enhedslistens hensigt, at der ikke er banker i Europa, i EU generelt, som går ned.
Og så er jeg bare i tvivl om, hvad det så er, man vil.
Er det, fordi der skal være en afviklingsmekanisme, der er større, eller er det bare, fordi man vil lave en overtagelse, altså en nationalisering af alle bankerne?
Altså, jeg er lidt i tvivl, så det kunne være rart at høre det fra ordførerens egen mund: Hvad er det så, man ønsker der skal sættes i stedet for?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Jamen tusind tak for spørgsmålet.
Derfor er det rigtig godt, at ordføreren stiller et spørgsmål, så vi kan få det afklaret.
Det, som Enhedslisten synes og foreslår man bør gøre, er jo, at man bør sikre en opdeling af de store banker.
Det er ikke en holdning, vi står alene med, det er et meget udbredt forslag, i forhold til at sikre at vi ikke har de her såkaldte too big to fail-banker, altså i høj grad på mange måder, hvad man betegner Danske Bank som: en så stor bank, at den danske stat ikke kan leve med, at den falder.
Den bedste måde at undgå, at den danske stat er afhængig af direktøren i Danske Bank og direktionen i Danske Bank, er at opdele banken.
Det foreslår vi.
Vi foreslår oprettelsen af en statsbank; det er ikke en nationalisering af alle banker, men det er oprettelsen af én bank – ligesom vi havde Giro Bank for relativt få år siden – hvor man trygt kan have sine penge, uden at spekulanter skalter og valter med dem på børserne.
Så foreslår vi en bedre regulering, og det her, hvor vi siger at EU's kapitalkravsdirektiv desværre er utilstrækkeligt, og det stiller krav om, at Danmark ikke må lave bedre regulering, og det synes vi er problematisk.
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Kunne ordføreren ikke lige sige, hvor meget man skal splitte bankerne op?
For almindelig sund logik siger jo, at hvis man tager Danske Bank som eksempel og splitter den over i midten, så har man ikke en, men to banker, der er for store til at falde.
Hvis man splitter den en gang til, har man fire banker, der er for store til at falde, simpelt hen fordi Danske Banks samlede engagement jo er så stort, at det udgør 180 pct. af Danmarks BNP.
Så kunne ordføreren ikke lige forklare, hvad det er for en slags æggedeler, vi skal have gang i, for at den der tankegang overhovedet virker?
Og kunne ordføreren i øvrigt forklare, hvor mange af de europæiske banker, der så i øvrigt skal splittes op, og i hvor små andele de skal splittes op?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jamen altså man kan sige: Hvad er det, som ville være rigtig godt at få ændret ved Danske Bank og de danske banker generelt?
Det synes jeg da bare er at få splittet den spekulative del fra det ganske almindelige ind- og udlån.
Altså, det ville da være den bedste måde at undgå, at man som almindeligt menneske satte sine penge i banken, og så lige pludselig var de spillet op et sted langt væk.
Men jeg vil også sige, at hvis vi kan få en forhandling med Socialdemokraterne om at opdele de store banker, er vi jo åbne for at se på at lave kompromiser, ligesom vi altid er fra Enhedslistens side.
Jeg synes, det her er et rigtig vigtigt emne – det er afgørende, vi ikke kommer ind i nye finanskriser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Jeg forstod på det forslag til vedtagelse, som hr. Nikolaj Villumsen læste højt – og undskyld, at jeg ikke citerer ordret, det er efter hukommelsen – at Enhedslisten ønsker tiltag, der skal sikre, at den danske stat ikke endnu en gang skal betale for de danske banker.
Kan hr. Nikolaj Villumsen ikke lige genopfriske min hukommelse?
Hvornår er det, at den danske stat har betalt for de danske banker?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Venstres ordfører ved jo lige så vel som jeg, at vi i Danmark har haft rigtig mange bankpakker.
Jeg tror, det er helt op til seks bankpakker, som lige præcis blev lavet for at redde de danske banker.
Det kan man synes er godt eller skidt, men det var det, man gjorde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstre om noget.
Vi kan stå i en fremtidig situation, hvor Danske Bank er ramt af krise og Den Europæiske Centralbank beslutter at lade Danske Bank falde.
Det vil have store konsekvenser for dansk økonomi.
Vil Venstres holdning så være: Det er helt o.k., det er helt fint, at de træffer den beslutning, det er helt op til Den Europæiske Centralbank at træffe den, vi er overhovedet ikke kede af, at man ikke har indflydelse på det i Danmark?
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Når man kigger på, hvordan det er gået i Danmark, så kunne man måske godt have haft den bekymring.
Men som jeg har forstået det her, har det været en ganske god forretning for Danmark at give et lån til bankerne.
Det er faktisk sådan, at bankerne meget gerne vil af med det lån, fordi de betaler så høje renter.
Så hr. og fru Danmark har faktisk tjent på de bankpakker, vi har lavet i Danmark.
Det vil sige, at det ikke bekymrer mig, om vi skulle putte endnu flere penge ind i den her fond, for jeg tror faktisk, at man fra ECB's side har vurderet ganske nøje, hvad der er nødvendigt.
Hvis man gør det, at man går ud og siger til bankerne, at de skal polstre sig endnu mere eller putte endnu flere penge i den her fond,
hvem er det så, der kommer til at betale?
Det er bankkunderne, og det er altså også os to, det er også skatteborgerne.
Så kommer de til at betale for dyrere serviceydelser, de kommer til at betale mere for at tage et lån, de kommer til at betale mere for at have en konto osv. Enhedslisten kan godt lide nogle gange at finde og opfinde penge forskellige steder, men der er altså altid en regning, der skal betales.
Derfor handler det om at balancere tingene, og der er det Det Radikale Venstres vurdering, at når man beder om så store indbetalinger – og for Danmarks vedkommende er det, så vidt jeg har forstået, 10 mia. kr. – ja, så er det nok det rigtige sted at lægge det snit.
Der sidder altså folk, som er klogere end os to, og vurderer: Hvordan sikrer vi det her?
Altså, hvis man virkelig fra Enhedslistens side er optaget af, at skatteborgerne ikke skal betale det her, er det virkelig uforståeligt for mig, at man ikke støtter en bankpakke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Vi havde jo nøjagtig den samme debat lige før, så jeg vil ikke gentage hele min tale, men bare tage et par nedslagspunkter, nemlig at vi fra SF's side er gået helhjertet ind og sagt, at vi støtter bankunionen.
Der kommer 410 mia. kr. ind i en fond, som kan vokse, fordi der er forskellige redskaber til, at de penge skal kunne gro.
Der er kommet en række ekstra tiltag i form af et kapitalkravsdirektiv og andre regler, der skal stramme op.
Hvis vi havde haft den her bankunion i 2008, var vi slet ikke kommet derud, hvor det var gået så galt, at hele landes samfundsøkonomi var på spil.
Det var blevet grebet i opløbet, og krisen havde været meget mindre hård, og derfor kan jeg ikke forstå, at vi er to nabopartier på venstrefløjen, som ser så forskelligt på det her.
Det er mig virkelig en gåde.
Og derfor støtter SF en bankunion, og vi synes også, det er en fordel, at vi får et ekstra tilsyn fra ECB's side.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Det er lidt sjovt.
Altså, Den Europæiske Centralbank er i modsætning til Folketinget jo ikke demokratisk valgt.
Hvorfor er det godt at give dem tilsynet med bankerne i stedet for at have det der, hvor Folketinget har herredømmet over tilsynet med vores banker?
Tilsvarende siger SF, at det ikke er godt nok med de krav, man stiller til bankerne, og at de ikke engang er bedre end det, vi har i Danmark.
SF siger også, at fonden er alt, alt for lille, og at det ikke kan garanteres, at der ikke kommer bankkriser i fremtiden.
Altså, hvad er det gode ved det her?
Hvad er det, der er det gode ved den her fond, og som gør, at det er helt fantastisk, og at Danmark skal kaste sig ind i eurolandenes bankunion?
Det kunne vi jo lade være med.
Altså, Enhedslisten står jo ikke alene med det her synspunkt.
Ud over Folkebevægelsen Mod EU herhjemme er det jo sådan, at den europæiske venstrefløj mener, at bankunionen er en dum idé og synes, at det er alt, alt for lidt, og at vi i fremtiden kommer til at se, at statskasser betaler for bankernes kriser.
Hvad er det gode, som SF kan se, og som den europæiske venstrefløj ikke ser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Jeg forstår det virkelig ikke, men det er jo fair nok, at vi er uenige på det her punkt.
Der var en lang række spørgsmål i hr. Nikolaj Villumsens korte bemærkning til mig, og jeg vil bare sige, at jeg grundlæggende ikke forstår, at det gode skal være det bedstes værste fjende.
Jeg synes, at det her er et rigtig godt skridt på vejen.
Det vil indføre en smule mere disciplin i bank- og finanssektoren, end der har været før.
Der kommer et tilsyn fra ECB.
Så spørger hr. Nikolaj Villumsen mig, om vi skal overlade den demokratiske suverænitet her i Folketinget til ECB.
Undskyld mig: Hvornår har vi her i Folketinget nogen sinde stemt om at lukke en bank?
Vi laver bankpakker og alt muligt andet, men det er jo ikke sådan, at vi sidder og kigger på sparekassen i Nørre Snede og siger, at den skal lukkes.
Danmark har da selv et tilsyn, og der sidder hr. Nikolaj Villumsen ikke og kan sige, at nu vil vi gerne give en næse til en bank, der ikke er polstret nok osv. osv.
Det har vi nogle mennesker til, der har forstand på det, og vi har jo også sagt, at Danmarks interesser skal tilgodeses i det tilsynsråd, der skal være, og at vi vil behandles på lige fod med eurolande.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Der er mange ting, som SF's ordfører siger at SF's ordfører ikke forstår.
Men SF's ordfører ved vel godt, at bankpakkerne er lavet og stemt igennem i Folketinget.
Forskellen er jo, at en fremtidig beslutning om at redde Danske Bank ikke er noget, der tages i Folketinget, men i den Europæiske Centralbank, og der er jo en klar forskel.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er det virkelig sådan, at SF synes, at det er venstreorienteret politik at oprette en utilstrækkelig regulering, lave en alt, alt for lille betaling fra den finansielle sektor og at skabe en situation, hvor man ikke kommer til at undgå fremtidige kriser, men binder sig til at betale for uansvarlige bankdirektører?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Jeg synes i hvert fald ikke det er venstreorienteret politik at synes, at 0 kr. i en fond er bedre end 410 mia. kr. i en fond.
Jeg synes ikke, det er venstreorienteret politik at sige, at man hellere vil undvære en bankunion, fordi den ikke er perfekt, end have en, der er god, og hvor vi måske om et par år kan kigge tilbage og se, om der måske skal skrues på nogle knapper, som vi har gjort det med andre typer regulering.
Og jeg synes ikke, det er venstreorienteret politik at sige, at hvis vi ikke kan få utopia i morgen, gider vi overhovedet ikke at gøre noget.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Jeg vil bare høre Socialistisk Folkepartis ordfører om, hvori fordelene ved bankunionen består for Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Vi har jo løbende fået orientering fra bl.a. økonomi- og indenrigsministeren i de forhandlinger, der har været, fordi vi har haft nogle krav om og nogle ønsker til, hvordan Danmark skulle behandles som et ikkeeuroland, altså, at der skulle være hensyn til, at vi har en realkreditsektor i Danmark, som gør, at vores finansielle sektor ser lidt anderledes ud end andre landes, at vi vil have indflydelse ved bordet, at vi vil kunne trække vores penge ud, hvis vi skulle blive smidt ud eller trække os fra samarbejdet.
Der har været en lang række ting, som vi gerne ville have undersøgt i forhold til at være et ikkeeuroland for at kunne være med i det her.
Det er jo ikke sådan, at jeg står her og siger, at vi skulle være med i en bankunion uanset hvad.
Nej, der skulle være en række ting, der skulle være opfyldt, og det synes vi i SF de er.
Og så synes vi også, at det er rigtig godt, at store danske banker kommer under et europæisk tilsyn ved siden af det tilsyn, der jo er i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar.
Sådan må det forstås.
Det, jeg egentlig spurgte om, var: Hvad er fordelene for Danmark ved at være med i en bankunion?
Når jeg lige præcis spørger Socialistisk Folkeparti om det, er det, fordi I så klart melder ud, at I vil være med og siger ja til bankunionen.
Ergo må I da også vide, hvordan det vil gavne Danmark.
Det er de argumenter, jeg egentlig bare gerne vil have.
Som jeg opfatter det, har det været sådan, at da man oprettede euroen, fordi den var fejlkonstrueret, og fordi den gav specielt, hvad kan man sige, de offentlige myndigheder i sydeuropæiske lande pengeproblemer, så gav det også bankerne problemer.
Da Lehman Brothers krakkede i 2008, påvirkede det de banker endnu mere, og det gjorde altså, at man var nødt til fra de stærke landes side, Tyskland, Frankrig og nogle andre lande, at støtte de sydeuropæiske lande.
Det gjorde så også, at de samme lande, som jo netop skulle betale for det her gilde, sagde: Så vil vi også ind at have noget at skulle have sagt, i forhold til hvordan man har banker, og hvordan man afvikler banker.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jamen spørgsmålet er, hvem den afviklingsfond skal tage det lån hos.
Der er bagstopperen jo de europæiske statskasser, altså de europæiske skatteborgere, og det vil sige, at udgiften for en ny finanskrise kommer til at ende hos hr. og fru Jensen endnu en gang.
For det er jo lige præcis det, de kan komme til at gøre.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Dernæst skal den tage et lån til at betale med, hvis den skulle bruge yderligere finansiering.
Det vil sige, at det stadig væk er bankerne og deres aktionærer, der selv kommer til at betale.
Det er da i hvert fald mit fromme håb, at der også er nogle mennesker, der har lært noget af det, der er sket de sidste 10 år.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Jeg kan forsikre hr. Nikolaj Villumsen om, at hvis en bank på størrelse med Danske Bank skulle krakke, vil vi også i Venstre være ualmindelig utrygge ved det og meget, meget kede af det.
Som jeg nævnte før, udgør Danske Banks portefølje altså det dobbelte af Danmarks bruttonationalprodukt, og det ville være fuldstændig ødelæggende, og det er jo netop derfor, at vi ser en idé i at indtræde i en bankunion, hvor man altså har muligheden for at deltage i den her forsikringsordning, som vi ikke selv på nogen måde vil kunne holde hånden under.
Hr. Nikolaj Villumsen opstiller jo et scenarie om, at vi her kan beslutte, at vi vil gå ind og redde noget, der er dobbelt så stort som hele Danmark.
Det kan vi jo ikke.
Det er jo ikke sådan, virkeligheden er.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Mener Socialdemokraterne virkelig, at den her fond er stor nok?
Mener Socialdemokraterne virkelig, at den her fond er stor nok til, at man kan sige, at det ikke længere vil være statskasserne, der skal betale for uansvarlige bankdirektører?
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Vi har rimelig godt styr på, hvordan det ser ud i de danske banker.
Der må man sige at vores Finanstilsyn har gjort et godt stykke arbejde for at sikre et sådant overblik.
Jeg tror ikke, der er nogen i det her Folketing, som med nogen som helst sindsro vil kunne sige, at de har det samme overblik over de 130 største banker i Europa, og hvordan de har det, hvordan deres sundhedstilstand er.
Derfor er det jo relativt svært at svare på det spørgsmål, som hr. Nikolaj Villumsen stiller, og det er jo sådan set også derfor, at både Socialdemokraternes og regeringens tilgang er, at vi skal have undersøgt det, før vi tager stilling til det spørgsmål.
Jeg har også understreget meget tydeligt, at princippet jo er det, at selv hvis der skulle være et træk, som er så stort, at fonden ikke er tilstrækkelig stor – det kan i princippet godt ske, også i den initiale fase – så vil man blot fylde ekstra penge i fra bankernes side.
Det er altså en bagstopper, ja, men det er jo ikke sådan, at der ikke skal fyldes yderligere midler i, hvis der så sker et træk.
Det er jo sådan set princippet i det her.
Dermed ligner det fuldstændig det danske princip, som har været sundt, og som har betydet, at de danske banker jo har indbetalt meget betydelige beløb.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Mange tak.
Det er jo anden gang, vi har den her debat i dag, så jeg ved ikke, hvor meget der er tilføje, ud over at Det Radikale Venstre støtter en europæisk bankunion.
Vi synes, det er meget vigtigt, at man får stabiliseret de finansielle markeder og sikrer, at EU-landene ikke igen havner i en gældskrise, at man sikrer det fornødne tilsyn og den fornødne kontrol også i resten af Europa.
Vi synes, det er vigtigt, at det ikke er skatteyderne, men aktionærer og kreditorer og banker, der selv kommer til at bære omkostningerne ved bankkriser.
Og vi synes, det er godt, at der kommer et europæisk system, der kan tage hånd om nogle af de her ting.
Så er det endnu for tidligt at sige, om Danmark skal tilslutte sig bankunionen.
Det kræver jo, at vi får analyseret de ting igennem, vi diskuterede tidligere.
Så ja, det er alt i alt så langt, som vi kan komme på nuværende tidspunkt.