runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Ministeren må lige vende tilbage og også huske at svare på det spørgsmål om byrdelettelse, jeg stillede lige før.
Man kan sige i forhold til det, ministeren svarer om anonymitet og om anvendeligheden af de her statistikker, at nu er snittet lige sat ved 35 medarbejdere.
Men det er jo ikke sådan, at en statistik med 34 medarbejdere skulle være ubrugelig, og at en statistik med 35 medarbejdere skulle være brugbar.
Det synes jeg er problematisk, men lad det ligge.
I bemærkningerne til lovforslaget, på side 6, skriver beskæftigelsesministeren og regeringen, at lovforslaget har »negative ligestillingsmæssige konsekvenser«, altså at det her lovforslag er noget, der svækker ligestillingen.
For det indtryk får man jo ikke, når man hører ministerens ministertale.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Det er tydeligt, som den eksisterende lov er udarbejdet, at den tidligere regering har gjort meget for at sikre, at der ikke skulle opstå anonymitetsproblemer.
Det er klart, at jo lavere en cellestørrelse der er, jo større en teoretisk risiko er der for anonymitetsproblemer.
Det har ikke været det afgørende for os, men det er sådan, at med den cellestørrelse, man er nede på i den eksisterende lov, er der markante skævvridningsproblemer i forhold til almindelig validitet eller validering af statistikker.
Det er det ene.
Det andet er – desværre, kan man sige, hvad angår den eksisterende lov – at når man er nede i den cellestørrelse, siger den ikke nødvendigvis noget relevant om ligelønsproblemer i den pågældende virksomhed, fordi der ikke er krav om, at mænd og kvinder skal lave det samme som grundlag for de lønoplysninger, der er i statistikken.
Og dermed bliver statistikken for mange små virksomheder helt meningsløs.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren er enig med sig selv om, at anonymiteten ikke er et problem i den nuværende lovgivning.
Og så vil jeg også godt spørge, om ministeren er enig i, at den eneste byrdelettelse, virksomhederne oplever, er, at de slipper for at tage diskussionen med deres medarbejdere eller medarbejderrepræsentanter, når der opstår problemer på grund af lønstatistikken, altså når de får en lønstatistik hjem, som viser, at der faktisk er noget, der er værd at snakke om.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen det er netop at finde en løsning, der dækker de 45.000, der potentielt kan være omfattet af en barselsorlov.
Den lov, der er gældende, omfatter 218.000, hvoraf det kun er 45.000, der potentielt kan gøre brug af ordningen, og der skal vi have fundet en løsning for dem.
Vi skal have sorteret alle dem fra, der har en lille indtægt, som vi siger, dvs. dem, der er honorarlønnede og har en lille indtægt, og dem, der har en lille selvstændig virksomhed med nogle få tusinde kroner i indtægt, og som aldrig nogen sinde vil kunne gøre brug af ordningen.
Det skal vi have set på.
Så skal vi have fundet en løsning, der dækker bl.a. iværksættere, men på en måde, så de ikke kommer i den situation, at de er nødt til at lukke deres lille virksomhed ned.
Der er nogle, der kan blive nødt til at lukke deres lille virksomhed, og det vil vi gerne undgå.
Vi skulle gerne have det sådan, at iværksætterne kan køre videre og stadig væk have føling med deres virksomhed på en god måde.
Hans Andersen (V), 2016-01-12:
Med dette lovforslag foreslår regeringen at ophæve den obligatoriske barselsudligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende – en obligatorisk ordning, som i efteråret viste sig bestemt ikke at fungere.
Rigtig mange mennesker, som ikke kunne betegnes som selvstændigt erhvervsdrivende, modtog en opkrævning af bidrag til barselsudligningsordningen.
Det betød også, at Finansudvalget tilbage i oktober måned sidste år vedtog at eftergive alle bidrag for 2015 til ordningen efter indstilling fra beskæftigelsesministeren.
Det betød i første omgang 31 mio. kr. i ekstra omkostninger til skatteyderne – en meget kedelig sag og et resultat af, at det gik for stærkt med vedtagelsen af barselsudligningsordningen tilbage i 2013 under den tidligere regering.
En eventuel målretning af ordningen, så der bliver et så stort sammenfald mellem bidragsydere og kompensationsmodtagere som muligt, ville også betyde – vurderes det i hvert fald – at den her obligatoriske bidragssats skulle stige fra 328 kr. til ca. 1.500-1.600 kr. årligt.
Og den markante stigning i bidragssatsen vil ikke være med til at gøre det lettere at være selvstændig erhvervsdrivende.
Desuden vurderer vi, at effekten af en barselsudligningsordning i forhold til at fremme og forbedre vilkårene for iværksættere og selvstændige vil være meget usikker.
Ase har tidligere lavet en undersøgelse, der viser, at deres medlemmer, altså de selvstændige, fortrinsvis er negativt stemte over for en sådan barselsudligningsordning.
Med andre ord ændrer en lukning af barselsudligningsordningen ikke på de største udfordringer for selvstændige i forbindelse med barsel, som jo er, at en selvstændig er væk fra sin virksomhed og sine kunder.
Allerede i dag er der mulighed for at holde barselsorlov på halv tid eller på anden måde sikre, at ens virksomhed også består efter en barselsorlov.
Samlet set indebærer det her lovforslag, at vi stopper den obligatoriske barselsudligningsordning for selvstændige med merudgifter på 50 mio. kr., altså et meget dyrt og midlertidigt tiltag.
På den baggrund vil Venstre støtte lovforslaget om at afvikle en ordning, der faktisk ikke virkede, da det kom til stykket.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Når det drejer sig om de tidligere beregninger, bygger de på beregninger, der er foretaget af den tidligere regering, som jeg har henholdt mig til.
Og vi er nødt til i forhold til Dansk Journalistforbund at være opmærksomme på, at der er forskellige interesser for den tredje gruppe og freelancere og så de enlige selvstændige.
For de enlige selvstændige, som vi står tilbage med her, betyder fraværet fra virksomheden altså rigtig meget.
Det er ikke alene et spørgsmål om lønudligningen, der betyder noget.
Og som det fremgik af mit tidligere svar, er det et reelt dilemma, at hvis man arbejder under sin barsel, kan man hverken modtage barselsdagpenge eller barselsudligning.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Jeg er glad for, at det ikke var mig, der huskede forkert.
Nu skal jeg jo så lige spole tilbage, men jeg opfattede, at der var sådan en lille indrømmelse i det, ministeren sagde, da jeg påpegede, at problemet for ligestillingen som sådan er, hvis der er et for stort gab imellem den indtjening, man er vant til, og så den, man kan få på barselsdagpenge.
Det er jo sådan set det, der er humlen i det, for hvis man udjævner det gab, vil der være lidt flere kvinder og forhåbentlig også flere mænd, der tager den her barsel, og det er godt for ligestillingen.
Så vil jeg bare sige til ministeren: Jamen vi har jo sådan set erkendt, at man ikke kan få det til at hænge sammen, hvis det kun er inden for den lille gruppe, som egentlig er målgruppen for det her.
Så er man jo nødt til at tænke ud af boksen, og det er jo det, som jeg synes at Dansk Journalistforbund har gjort ved at sige: Kunne der ikke findes en eller anden ordning ved at køre det sammen med Barsel.dk?
Så jeg vil bare sige, at hvis ministeren ikke vil løfte sløret for de beregninger, man har foretaget i den anledning, må ministeren jo blive konfronteret med det, så vi kan se, om det reelt skulle være noget problem overhovedet at gøre det på den måde.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Jeg så meget gerne, at kvindekvoten blandt iværksættere og selvstændige erhvervsdrivende var meget højere.
Men vi er nødt til at være opmærksom på, at der er nogle særlige dilemmaer, som ikke kan løses ved at tvinge andre selvstændige til at betale til sådanne udligningsordninger for iværksættere, bl.a. dette, at fraværet fra virksomheden jo betyder rigtig meget og betyder formentlig for mange mere end selve udligningen mellem de 115 kr. og så de 165 kr.
Det er logik i forbindelse med både barselsdagpenge og for en udligning, at hvis man er aktiv i virksomheden, kan man ikke modtage nogen af disse beløb, og det er jo et reelt dilemma for iværksættere og selvstændige.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Hvilken vej kan det så være?
Synes ministeren, det er et problem, at under en tredjedel af de selvstændige erhvervsdrivende er kvinder?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Som nævnt en løsning efter den metodik, vi nu har søgt at arbejde efter, både i organisationsverdenen og gennem skiftende regeringer, og hvor jeg selv har været en del af det igennem 10 år, tror jeg simpelt hen ikke på.
Hvis man vil forbedre iværksætteres vilkår, skal vi søge at gå en anden vej end den, vi hidtil er gået her.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Hvad er ministerens holdning til det?
Er det noget, man har skrottet, så den nuværende finansministers ord ikke vejer så meget nu, eller hvordan er det?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Jo, hvis der kunne findes en duelig løsning på det, som var afgrænset på en måde, så den ikke indeholdt for store spekulationsrisici, eller på en sådan måde, at ikke alt for mange protesterede imod at være en del af det, fordi de betragtede det som meningsløst.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
På trods af at ministeren er høflig og siger, at han har noteret sig, at der er en udstrakt hånd fra Socialdemokraterne – han kan jo tælle alle os andre med også – i forhold til at få en forhandling, så synes jeg, det lyder som en rigtig nedslående besked.
Konklusionen er vel den, som Venstres ordfører også sagde, at regeringen ikke synes, det er vigtigt at fremme ligestillingen på det her område.
Og det er jo rigtig ærgerligt.
Jeg føler bare trang til at konfrontere ministeren med, hvad det her egentlig drejer sig om.
For nu bruger ministeren ligesom det, at der ikke er nogen problemer med diskrimination på det her område, på samme måde, som der kan være med lønmodtagere, og derfor synes man ikke, det er interessant.
Men det er jo sådan set slet ikke det, der er hovedpointen.
Det, det handler om, er at fremme ligestillingen iblandt selvstændige, ligesom vi gerne vil fremme den alle mulige andre steder i samfundet.
Og det gør man jo ved at sikre, at løntabet for kvinder og mænd, der går på barsel, ikke er så stort, som det er med de nuværende barselsdagpenge.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Det, der lå i mit svar, var en bemærkning om, kan vi sige, ikke at stikke blår i øjnene på hinanden.
Erhvervslivets organisationer har arbejdet med det i 10 år.
Jeg har personligt arbejdet med det i 10 år.
Jeg tror ikke, det er muligt at finde en model på basis af den grundtænkning, der ligger i en barselsudligningsordning for lønmodtagere.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Jeg mødes meget gerne med beskæftigelsesministeren, men jeg mødes naturligvis også gerne med erhvervs- og vækstministeren, og hvem der ellers kommer til at have med det her område at gøre.
Om det bliver i forhandlinger inden vækstpakken, eller det bliver en del af forhandlingerne om selve vækstpakken, er sådan set ikke det afgørende for mig.
Det afgørende for mig er, at vi har et problem, som vi bør løse.
Det er så ikke med det her lovforslag, at det bliver løst, men det skal jo ikke afholde os fra at løse det på andre måder.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Denne regering ønsker om nogen vækst.
Vi ønsker vækst i hele Danmark, og vi ønsker reelt at forbedre rammevilkårene for iværksættere.
Men med de erfaringer, vi har her, er vi af den opfattelse, at den rigtige måde ikke er at finde veje til, at en relativt snæver gruppe af virksomheder skal betale for andre vilkår for selvstændige, og det er det, vi taler om her.
Men jeg har som repræsentant for regeringen noteret mig den imødekommenhed, der er fra Socialdemokraternes side.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Fra Socialdemokratiets side ser vi et uløst problem, som vi gerne vil løse, et problem, som både gør det sværere at være børnefamilie og gør det sværere at være selvstændig.
Det vil vi gerne gøre noget ved.
Vi er ikke fastlåste på, hvordan det her problem skal løses, men vi er fastlåste på, at vi gerne vil løse problemet.
Så det vil sige, at fra Socialdemokratiets side oplever ministeren i dag en fremstrakt hånd om at være med til at løse det problem, og det håber jeg at ministeren vil tage imod.
Jeg lytter mig også frem til, at der er mange andre partier, som er kommet med det samme budskab, altså at der er problemer med den nuværende lov, men at problemet sådan set stadig står uløst hen.
Så derfor er min venlige opfordring bare, at ministeren indkalder til forhandlinger om alternative løsningsforslag, og at vi tillader os selv at tænke lidt ud af boksen, når vi så mødes, om, hvilke tiltag man ellers kunne tage, som kunne løse det her problem.
Trine Bramsen (S), 2016-01-12:
Verden omkring os udvikler sig konstant, og det gælder også de digitale hjælpemidler.
Derfor har vi i det her Folketing pligt til at sikre, at lovgivningen følger med.
Uanset hvilken grund der måtte være til, at man er varetægtsfængslet i surrogat, så er det dybt problematisk, at man med sit udstyr kan påvirke efterforskningen, at man kan kontakte kilder, eller at man kan true ofre.
Der skal strammes op, så det også bliver strafbart at medbringe telefoner, iPhones, tablets osv. i surrogatfængsel.
Må jeg så ikke samtidig sige, at vi fra Socialdemokratiets side gerne ser, at vi styrker kontrolmulighederne i forhold til disse kommunikationsredskaber.
I sidste uge kom det frem, at en varetægtsfængslet terrorsigtet har haft adgang til en smartphone netop under sin varetægtsfængsling.
Herfra har han efter sigende uploadet billeder til Facebook og Instagram, og man kan jo kun gisne om, hvad han ellers har brugt telefonen til.
Det er dybt, dybt forkasteligt og må under ingen omstændigheder forekomme.
Derfor er meldingen fra Socialdemokratiet også helt klar: Lad os vedtage det her forslag, men lad os også – lad os også – give vores myndigheder langt bedre muligheder for at sikre, at de love, vi vedtager, også overholdes.
Stramninger i straffen kan vi komme et stykke ad vejen med, men vi kommer ikke uden om, at vi også skal sikre, at de love, vi vedtager, overholdes i praksis.
Jeg håber derfor, at ministeren vil gå konsekvent til værks, når det handler om at få stoppet indsmuglingen af mobiltelefoner i fængsler, og vi bakker gerne op.
Med de ord skal jeg sige, at vi støtter forslaget her i dag, og at vi også gerne tager de yderligere drøftelser om, hvordan vi kan sikre, at lovgivningen overholdes.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-12:
I dag er det strafbart, hvis man som fængslet eller anholdt uretmæssigt er i besiddelse af mobiltelefon eller lignende teleudstyr, når man sidder i et arresthus eller et lukket fængsel.
De samme regler gør sig ikke gældende for personer, der er varetægtsfængslet i surrogat.
Når der samtidig findes eksempler på, at personer i besiddelse af det her udstyr har vanskeliggjort politiets efterforskning af straffesager, giver det selvfølgelig anledning til bekymring – en bekymring, som vi i Dansk Folkeparti er godt tilfredse med at regeringen nu handler på med at fremsætte forslaget her.
Når det drejer sig om at sikre politiets mulighed for at efterforske forhold, der kan være kriminelle, med henblik på at stille de ansvarlige til regnskab, så er vi naturligvis interesseret i at give politiet de bedst mulige værktøjer netop til det.
Det er samtidig værd at bemærke, at forslaget ikke vedrører spørgsmålet om, hvornår besiddelse af det omtalte udstyr måtte være uretmæssig, men alene drejer sig om at udvide forbuddet til også at gælde personer, der er varetægtsfængslet i surrogat.
Det er interessant, når debatten om kontrolmulighederne rejses.
Jeg synes, det er en debat værd, og kan kun bakke op om de forslag og initiativer, som justitsministeren tidligere har bragt på banen, om at kunne jamme, hvis det måtte være det, der kunne dæmme op for nogle af de her problemer på området.
Men jeg kan på Dansk Folkepartis vegne meddele, at vi agter at støtte forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Tak i hvert fald for svaret om anonymiteten.
Det gør det nemmere at have den her diskussion.
Vi behøver ikke være enige, men det gør det nemmere, hvis vi ligesom er enige om fakta.
I forhold til det her med byrde skal virksomhederne jo altså leve op til loven om ligeløn.
Uanset om den her lov bliver gennemført eller ej, er de underlagt det.
Og den handler jo om, at man skal give lige løn for lige arbejde, at man altså ikke må diskriminere.
Altså de her 7 pct., som Lønkommissionen mener foregår, og som ikke kan forklares, skal vi altså have udryddet.
Det er jo det, lønstatistikker skal til for.
Det går jeg ud fra at I er enige i, siden I ikke ruller hele loven tilbage.
Men hvordan skulle det give os bedre redskaber til at få bugt med det, at der er færre virksomheder, som tager de her vigtige diskussioner med deres medarbejdere?
Jeg kan ikke se, hvordan vi kommer i den rigtige retning med den her lov.
Søren Pind (V), 2016-01-12:
Ja, vi klarlægger det.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-12:
Ja, det er det præcis.
Så det vil sige, at det, ministeren siger, er, at det stadig væk er en konkret vurdering, som politiet varetager, og det, vi så gør med det her lovforslag, er, at vi pålægger en sanktion.
Søren Pind (V), 2016-01-12:
Nej, det var det, jeg forsøgte at sige i forhold til brevhemmelighed etc.
Det er jo dem, som af politiet er underlagt, at de ikke må kommunikere med omverdenen, og det er ikke en automatik, som naturligt følger med.
Så det er en konkret vurdering.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-12:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Altså, det, som jeg stadig væk er usikker på, er, om vi udvider personkredsen.
For i dag er det jo en konkret vurdering, så politiet kan sige, at du er i surrogat, og at de har brug for, at du ikke kan bruge din mobiltelefon.
Det her lovforslag gør så det, at det pålægger en straf, hvilket man ikke har kunnet hidtil.
Det, som jeg i virkeligheden er i tvivl om, er, om man med lovforslaget gør det, at man fremadrettet siger, at nu gælder det pr. automatik, når du er i surrogatvaretægtsfængsling.
Søren Pind (V), 2016-01-12:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Det er i dag strafbart som anholdt eller fængslet i et arresthus eller i et lukket fængsel uretmæssigt at besidde en mobiltelefon eller lignende kommunikationsudstyr.
Det samme gør sig ikke gældende for de personer, der er varetægtsfængslet i surrogat, f.eks. på en sikret døgninstitution eller en psykiatrisk afdeling, og lovforslaget vil på den måde lukke et uhensigtsmæssigt hul i det gældende regelværk.
I forhold til spørgsmålet fra Alternativet er det sådan, at det for de personer i surrogat, som er undergivet brevhemmelighed, hidtil ikke har været strafbart, hvis de var i besiddelse af en mobiltelefon.
Fra nu af bliver det altså strafbart i op til 7 dage, ifald man så finder en sådan mobiltelefon.
Så på den baggrund vil jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, som måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-12:
Vi synes i Det Konservative Folkeparti også, at det her er et glimrende lille forslag, som sådan set, som vi ser det, lukker et hul i loven.
Det giver jo selvfølgelig ingen mening, at man, hvis man er varetægtsfængslet i surrogat, så kan påvirke den efterforskning, der er, ved at have adgang til en mobiltelefon.
Vi synes, det er helt naturligt, at det er strafbart i den situation, og vi er indstillet på at støtte lovforslaget.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-12:
Der er naturligvis ikke nogen af os, der er uenige i, at politiet skal have de bedste betingelser for at opklare forbrydelser, og derfor skal vi naturligvis give dem de bedste forudsætninger, så gerningsmænd, der er varetægtsfængslet i surrogat, ikke ved hjælp af en mobiltelefon eller andet kommunikationsudstyr får mulighed for at påvirke en eventuel efterforskning.
Så selv om det ikke fremgår klart, hvor stor udfordringen egentlig er, er vi som udgangspunkt med på, at vi optimerer betingelserne for en efterforskning.
Alligevel synes vi i Radikale, at lovforslaget rejser nogle grundlæggende spørgsmål i forhold til håndhævelsen af loven, strafudmålingen og beskyttelsen af de unge, som ikke er varetægtsfængslet, når disse kommer til at bo sammen med unge, der er varetægtsfængslet i surrogat.
Spørgsmål, der popper op, kunne være: Hvordan vil man på den enkelte afdeling, hvor de unge bor, skabe en forståelse for, at nogle gerne må være i besiddelse af mobiltelefon og andet kommunikationsudstyr, mens andre under samme tag ikke må?
Hvis den unge, der er varetægtsfængslet i surrogat, låner eller tvinger sig adgang til en mobiltelefon eller andet kommunikationsudstyr af en ung, som ikke er varetægtsfængslet i surrogat, hvordan opklarer man så, om der er tale om medvirken til en forbrydelse, eller om der er tale om tvang?
Herudover ser vi en pædagogisk udfordring og en udfordring i forhold til den relationsdannelse, der er vigtig, mellem personalet og de unge, idet det pædagogiske personale skal agere vagthund og have anmelderrollen, når de konstaterer, at den unge har gjort brug af mobiltelefon eller andet kommunikationsudstyr.
Så som udgangspunkt er vi ikke imod lovforslaget, men vi vil stille nogle uddybende spørgsmål til ministeren, og det er klart, at når der kommer nogle fornuftige svar på dem, så kan vi godt bakke op om lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-12:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu behandler, har til formål at kriminalisere uretmæssig besiddelse af mobiltelefoner og andre kommunikationsmidler for arrestanter, der er i varetægtssurrogat.
Det gælder, som vi også har hørt flere ordførere præcisere, altså unge under 18 år, som f.eks. er anbragt i en sikret ungdomsinstitution, og personer, der har behov for at blive placeret på en psykiatrisk afdeling, mens de er varetægtsfængslet og efterforskningen er igangværende.
Vi er i Alternativet selvfølgelig enige i, at det er meget problematisk, at der er tilfælde, hvor en person, der er varetægtsfængslet i surrogat, kan bruge sin mobiltelefon og lignende til at modarbejde politiets efterforskning.
Det er en problemstilling, som vi anerkender, og det er noget, vi vil arbejde for at forhindre.
Så synes vi selvfølgelig også i lighed med det, som også Venstres ordfører har nævnt, at det er problematisk, at det åbenbart i en årrække allerede har været sådan, at der er personer, der er blevet dømt for overtrædelse af det her uden lovhjemmel.
Så på den måde er vi jo glade for, at man retter op på det.
Når det er sagt, må jeg indrømme, at jeg faktisk er usikker på, præcis hvilket omfang det her lovforslag har.
Går det udelukkende ud på at give mulighed for med en straf at sanktionere dem, der så misbruger mobiltelefonen?
Der kan man jo allerede i dag fra politiets side sige til folk, at de ikke må bruge deres mobiltelefoner.
Eller er der nogle af de her unge varetægtsfængslede i surrogat, som i dag har lov til at bruge deres mobiltelefoner?
Det har jeg svært ved at læse ud af lovforslaget.
Så vi har stillet en række spørgsmål til justitsministeren for at få afklaret, præcis hvad der er rækkevidden af det her lovforslag, men vi er selvfølgelig indstillet på at løse den problemstilling, som er skitseret.
Med de ord ser jeg frem til udvalgsbehandlingen.