runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg vil lige begynde med at takke for, at jeg må få lov til at komme først, sådan at jeg ret hurtigt kan forlade salen, og jeg vil sige, at hvis hr. Simon Emil Ammitzbølls gode eksempel med at glemme, hvad han vil spørge om, gælder flere, så vil det blive en kort forhandling.
Indfødsret er i den forstand slet ikke en ret, det er en gave.
Dansk indfødsret er den danske stats gave til dem, der skønnes værdige til at modtage den, men en gave kan man ikke kræve, og her kan man derfor heller ikke stille sig fornærmet an og stampe med foden i jorden og skrige sin forurettelse ud for alverden, når man ikke modtager den.
Og når indfødsret er en gave, så betyder dette naturligvis, at skønnet, de danske myndigheders skøn og de folkevalgte politikeres skøn, er noget helt afgørende ved indfødsret.
Normalt er det jo en række forhold i henhold til indfødsretscirkulæret, der skal opfyldes, hvorefter ansøgeren uden videre sættes på indfødsretsloven.
Men som vi ved fra Indfødsretsudvalget, består en stor del af vores arbejde i, at vi sidder med en række ansøgninger, der ikke falder inden for rammerne, og hvor vi netop skal skønne, om vi skal give dispensation fra reglerne.
Skønnet hører sammen med gaven.
Skønnet er en del af det forhold, der ikke har med en ret, men med en gave at gøre.
Sådan er det med grundforholdet vedrørende dansk indfødsret samlet i grundlovens bestemmelse om, at indfødsret meddeles ved lov, og derfor er dette beslutningsforslag i et gennemgribende og i sidste ende principielt modsætningsforhold til selve indfødsretten.
Forslagsstillerne argumenterer lidenskabeligt for deres retssynspunkt ud fra europarådskonventioner og andre internationale foras forsøg på at sætte vores grundlov ud af kraft.
Der er jo så mange bedrevidende internationale forsamlinger, der ønsker at puste sig op og tiltage sig en betydning og myndighed, som giver dem adkomst til at tale ned til Danmark og det danske Folketing.
Europarådet vil også gerne sige »skal« til Danmark og Folketinget og dermed binde vore hænder og vores frihed.
Men selv Europarådet må slå sig til tåls med, at det, en deltagerstat skal, dog kun er at give mulighed for naturalisation.
Altså er der intet »skal«.
Det ligger i sagens natur, at et skøn udøvet af en efterretningstjeneste er og må være omgivet af hemmelighedsfuldhed.
Vi kan i Indfødsretsudvalget ikke bedømme, om en person udgør en trussel imod Danmarks sikkerhed; vi kan ikke vide, om den pågældende har forbindelse med terrorister.
Vi foreslår, at Folketinget svarer et klart og kontant nej til dette beslutningsforslag, og vi gør det i hvert tilfælde selv.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Nu blev jeg lige forstyrret, så jeg lige mistede overblikket her.
Det, jeg ville spørge ministeren om, var ... ja, jeg har simpelt hen glemt det.
Det beklager jeg.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Jamen det er da fint.
Jeg har opfattet det sådan, at det var et ønske.
Men hvis det ikke er det, er det da fint.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-04-26:
Jeg vil gerne bekræfte, at hvis det går til næste folketingsvalg, som vi jo håber, så kommer vi i forhandlinger om det her.
Jeg går ud fra, at De Radikale vil rejse det her som et af punkterne, og det vil vi drøfte nærmere.
Det er klart, at vi i den drøftelse i baghovedet vil have den fælles historie, vi har, også på det her område.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-26:
Jeg synes, at ministeren har redegjort ganske udmærket for baggrunden for, hvorfor tingene er, som de er, og det er blevet yderligere uddybet af både hr. Søren Krarup og fru Britta Schall Holberg.
Jeg har sådan set ikke mere at tilføje.
Jeg vil sige, at vi er fuldstændig enige i, at det ville være til skade, hvis man skulle give yderligere oplysningspligt om de her PET-sager, og vi mener også, at vi derfor ønsker at fastholde reglerne, som de er i dag.
Vi kan derfor ikke støtte det forslag, der er fremsat af De Radikale.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Men er det ikke underligt, at hver gang islam får flertal i et land, så er det slut med demokratiet?
Det ser vi i øjeblikket i Nigeria.
Er det ikke underligt, at militærvæsenet i Tunesien, Algeriet og Tyrkiet er stærkt optaget af at undertrykke islamismen og undgå frie valg, fordi man så stemmer sig til diktatur?
Kan fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke se, at det er et problem, at der, hvor islam vinder frem og får flertal, ender det i noget andet end demokrati?
Er fru Elsebeth Gerner Nielsen parat til at tage den risiko i forhold til Danmark?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg kan ligesom forstå, at regeringen er gået af.
Men baggrunden er ellers alvorlig nok, for de to forslag, vi har liggende her, er jo i virkeligheden konsekvenser af det efter min bedste overbevisning dybt, dybt asociale indgreb i efterlønnen, forringelsen af efterlønnen, som de nævnte partier, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, desværre står bag.
Nogle forringelser, som risikerer at få mange alvorlige konsekvenser for nedslidte arbejdere i Danmark.
Når det så er sagt, er konsekvenserne her udmøntet i, at reglerne for folketingsmedlemmer og statsrevisorer kommer til at følge de ændringer, der er sket i efterløns- og pensionsalderen uden for det her Folketing.
Det er Enhedslistens holdning, at folketingsmedlemmer ikke skal rage privilegier til sig, som de ikke under resten af befolkningen, ligesom vi går ind for, at folketingsmedlemmer skal være aflønnet, som man almindeligvis bliver aflønnet uden for det her Folketing.
Vi har fastsat vores niveau som gennemsnittet af lønnen for en faglært arbejder i København, og så mener vi heller ikke, at det kan være rigtigt, at man som folketingsmedlem herinde kan vedtage forringelser for folk uden for Folketinget og så bare selv beholde alle de privilegier, man nu har lyst til at give sig selv.
Derfor er Enhedslisten for de to forslag, vi har til behandling i dag, og vi håber på, at der er nogle folketingsmedlemmer, som forhåbentlig kommer til at smage rigtig for alvor, hvad det er for nogle forringelser, de har påduttet resten af befolkningen.
Afstemning
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-04-26:
Det er blevet sent på dagen, og det er vel næsten rekorden i, hvor tom en folketingssal kan være.
Derfor er der ikke nogen minister.
Det kommer ikke ministeren ved.
Det drejer sig om en opfølgning på velfærdsaftalen, hvor det jo blev aftalt mellem Venstre, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre, at der skulle være en senere afgangsalder fra arbejdsmarkedet.
Det blev allerede dengang drøftet, at det ville være en naturlig ting, at vi kræver det samme af os selv, som vi kræver af borgerne, om jeg så må sige, ude i samfundet, og det er det, der nu følges op på med dette forslag, hvor vi altså hæver både pensionsalderen og efterlønsalderen for at have de samme regler som arbejdsmarkedet.
Det er næsten, hvad der er at sige om forslaget.
Der er så en enkelt mindre justering med hensyn til refusion af afholdte udgifter for transport.
Det er jo sådan, at valgloven er ændret, kredsinddelingen er ændret.
For nogle kan det blive meget store kredse at skulle transportere sig til.
Det har vi drøftet i Udvalget for Forretningsordenen, og vi er blevet enige om, at inden for rimelig snævre grænser – i hvert fald set fra en sjællænders synspunkt er det rimelig snævre grænser – kan der gives refusion i højere grad, hvis et folketingsmedlem har meget langt at skulle køre rundt i sin egen storkreds.
Jeg nævnte, at forslagene er udløbere af en aftale mellem Venstre, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, De Konservative og Det Radikale Venstre.
Det er præcis de samme partier, som har fremsat dette forslag, og derfor kan jeg også meddele fra medlemmerne fra S, DF, KF og RV, at vi stemmer forslaget igennem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Enhedslisten kan ikke støtte dette forslag.
Danmark er blevet kendt som et land, der er ledet af en regering baseret på et fremmedfjendsk parti og med en meget fjendtlig diskussion særlig vendt mod muslimer.
Det så vi bl.a. i forbindelse med Muhammedkrisen.
Denne opfattelse af Danmark kan ikke løses af reklamer, men kun gennem handling og gennem at gøre op med den politik, der føres på baggrund af Dansk Folkeparti.
Siden er Danmark blevet kendt for rydningen af Ungdomshuset, et eksempel på manglende tolerance over for grupper, der ikke er, ligesom toppen af Danmark ønsker, men som udfordrer den.
Heldigvis har vi i hvert fald indtil nu undgået en rydning af Christiania, men de, der følger med ude i verden, ved, at vi også her har et eksempel på et politisk flertals frygt for det, der er anderledes.
Dette renommé kan ikke ændres af reklamekampagner, kun ved handling.
Pengene ville på alle måder være bedre givet ud ved at sikre de unge et nyt ungdomshus.
Og miljøet: Igen savner vi handling, f.eks. ved at tage fat i, at vores CO2-udslip vokser dramatisk, når man medtager transportsektoren, herunder dansk skibsfart, og ikke bare laver minimale ændringer vedrørende bilismen.
En del af målet er at skaffe flere turister til landet og anden form for støtte til erhvervslivet, der i forvejen boltrer sig i voksende overskud.
Der er ikke brug for mere erhvervsstøtte, penge ne kunne i stedet bruges til at forbedre velfærden.
Når det er sagt, så vil vi da ikke udelukke, at der via fonden kan gives tilskud til f.eks. konferencer, der er fornuftige, og andre udmærkede formål.
Men selve tankegangen i forslaget er vi imod, og derfor siger vi nej.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-04-26:
Dette lovforslag om en fond til markedsføring af Danmark har nogle ord med om, at der skal laves nye koncepter for erhvervsfremstød, der kombinerer kultur og erhverv, etablering af et nationalt kompetencenetværk for tiltrækning af konferencer, internationale filmfestivaler osv.
Det er nogle fine ting, som også SF synes er udmærket at støtte.
Når det så er sagt, kan jeg næsten ikke nære mig for at komme med en bemærkning om, at der også står, at Danmarks image ikke er i top, og jeg vil sige, at hvis vi virkelig skulle gøre noget ved det her, så kunne vi jo have peget på en anden regering og lavet en anden politik, sådan at vi ikke havde de imageproblemer.
Men det er så ikke helt sådan, virkeligheden er.
Der lægges op til at bruge 150 mio. kr. over 4 år, og de fire hovedområder er: Danmark er et ansvarligt og afbalanceret land; Danmark er høj kvalitet; Danmark er eksperimenterende og modigt; Danmark er miljøbevidsthed, enkelhed og effektivitet.
Hvis man kigger lidt på nogle af de områder her, peger det jo på en politik fra den anden ende af salen.
Men når det så er sagt, så er der jo brug for penge på det her område.
Jeg er sikker på, at der er brug for pengene, de skal nok gøre gavn.
Ud over det kunne der være et spørgsmål om sammensætningen af styregruppen eller bestyrelsen, hvor der f.eks. på erhvervssiden kun er repræsenteret arbejdsgiversiden.
Man kunne også forestille sig, at der kunne have været en idé i at have en medarbejdervinkel med.
Trods mine skeptiske bemærkninger vil jeg sige, at hvis SF var blevet spurgt og havde fået lov at komme til forhandlingerne, så er det meget muligt, at vi havde stået og sagt som led i gruppen her, at så støtter vi forslaget.
Og vi ender nok med at stemme for forslaget her.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Der er ikke nogen klar og gennemgående opfattelse af Danmark i udlandet.
Danmark er ikke særlig synligt og ikke særlig vedkommende.
Danmark regnes ikke for noget specielt, men den grundlæggende indstilling til danskerne og det danske samfund er meget positivt.
Når der udtrykkes noget negativt, som at Danmark er ved at blive et mere lukket og udlændingefjendsk land, så er det dybest set ud fra et bekymret ønske om, at Danmark må bevare sine positive og sympatiske egenskaber.
Sådan indledes resumeet i den analyse, som analyseinstituttet Red Associates har udarbejdet for regeringen som baggrund for en global markedsføring af Danmark.
På den baggrund har Det Radikale Venstre foreslået, at en samlet strategi for branding af Danmark skal tage udgangspunkt i en vision for Danmark – en vision, som vi mener kunne udtrykkes på følgende måde: Danmark er et frisindet og uhøjtideligt land, som tillader og støtter kulturel forskellighed.
På den baggrund har vi udviklet et af verdens rigeste lande – et land, hvor få har for meget og færre for lidt.
Omsorgen for naturen og de svageste, også ude i verden, ligger os stærkt på sinde.
Vi dyrker det enkle, effektive og pålidelige i omgangen med andre mennesker i vores produktion.
Vi lever, som vi siger.
Danmark er et klogt og kreativt samfund.
Det er faktisk og heldigvis et billede, som mange udlændinge forbinder med Danmark – især udlændinge, der ikke kender særlig meget til Danmark her under de sidste års udvikling, hvor tørklædedebat og Muhammedkrise har været højt oppe på den politiske dagsorden.
Det positive billede skal Danmark selvfølgelig holde fast i.
Det billede skal Danmark markedsføres på, og derfor er det meget glædeligt, at et bredt flertal i Folketinget støtter op om etableringen af en stor statslig fond, som kan støtte ideer og projekter, der kan medvirke til at fastholde og forstærke et billede af Danmark som åbent, tolerant og frisindet; ja, som et land, der sætter de danske værdier højt – et land, hvor man sætter sin hat eller tørklæde, som man vil.
Det Radikale Venstre er meget enig i det udgangspunkt, der er for Markedsføringsfonden og for hele strategien, men det er selvfølgelig ikke sådan, at vi har fået alt igennem.
Og jeg vil gerne sige, at vi meget gerne havde set, at fonden, som er til forhandling i aften, var blevet meget større, end tilfældet er, og noget andet, som vi også gerne havde set, var, at fonden havde bedre mulighed for at støtte projekter i udlandet.
Som det står nu, så skal den først og fremmest støtte projekter, der foregår i Danmark.
Det er trods alt markedsføring af Danmark ude i verden, vi taler om.
Det Radikale Venstre glæder sig ikke mindst over erhvervsministerens positive tilgang til markedsføring af Danmark, og vi vil godt sige tak for et godt samarbejde om forberedelsen af loven.
Nu må vi så håbe, at bl.a. Fonden til Markedsføring af Danmark kan hamle op med den negative branding af Danmark, som ikke mindst udlændingepolitikken og udlændingedebatten er ansvarlig for.
Det Radikale Venstre bidrager meget gerne til en forbedring på det område.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-26:
I Danmark har vi meget at være stolte af, hvilket beskrives ganske rammende i det hovedtema, som er beskrevet i regeringens handlingsplan, »Offensiv global markedsføring af Danmark«.
Danmark er et ansvarligt og afbalanceret land, Danmark er høj kvalitet, Danmark er eksperimenterende og modigt, Danmark er miljøbevidsthed, enkelhed og effektivitet.
Disse værdier er fremkommet på baggrund af en lang række analyser af omverdenens opfattelse af Danmark, og i den forbindelse er det positivt at se, at de selv samme analyser giver et billede af, at omverdenen har et billede af Danmark, som er altovervejende positivt, altså den del af omverdenen, som kender vores nation og ikke tror, at Danmark er hovedstaden i Sverige.
Globalisering stiller nye krav til den store udfordring, der ligger i at blive kendt i udlandet.
Det er jo ikke nok, at omverdenen kender Danmark, det er helt vitalt, at vi formår at knytte kendetegnende værdier til Danmark.
Det kræver en tværgående koordinering, så det sikres, at vores udadvendte indsats er præget af nogle fælles pejlemærker, som jeg var inde på indledningsvis.
Indsatsen skulle gerne udmøntes i, at vi i højere grad kan tiltrække investeringer fra internationale aktører, at danske virksomheder får bedre fat på de internationale markeder, at turismen styrkes, at velkvalificeret arbejdskraft og unge studerende retter blikket imod Danmark, og at vi i højere grad bliver i stand til at kunne tiltrække store arrangementer som f.eks. konferencer, festivaler, topmøder og kulturelle begivenheden.
Og her må vi godt tænke stort.
Det kan jeg give et eksempel på.
Vi Konservative ønsker jo, at Danmark skal lægge billet ind på OL i 2024.
Der skal være plads til, at vi tænker stort.
I relation til denne ambitiøse markedsføringsstrategi er det utrolig glædeligt, at vi i 2009 bliver vært for klimatopmødet.
Denne begivenhed vil bringe verdens fokus på Danmark og bidrage væsentligt til at løfte den samlede markedsføringsindsats.
Fonden til Markedsføring af Danmark, som dette lovforslag primært omhandler, bliver spændende at følge.
Jeg er overbevist om, at fonden vil danne rammen om nye, kreative og innovative projekter, der vil styrke omverdenens kendskab til Danmark.
Fonden vil blive en væsentlig løftestang i den spændende udfordring, vi står over for, med at øge kendskabet til vores styrker og kompetencer – en opgave, som vi har gode perspektiver og muligheder for at løse med succes.
Så vi kan fra konservativ side kun støtte dette lovforslag.
Jens Christian Lund (S), 2007-04-26:
Indledningsvis vil jeg beklage, at vores erhvervsordfører, hr. Niels Sindal, ikke er her.
Han er syg, så man må nøjes med mig.
Dernæst vil jeg sige, at som del af den aftale, der er indgået mellem regeringen, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti vedrørende en handlingsplan for en offensiv global markedsføring af Danmark, skal der etableres den fond, som Venstres ordfører sagde, der udmønter en væsentlig del af midlerne, nemlig de 150 mio. kr.
Vi har del i aftalen, og derfor står vi naturligvis også ved etableringen af fonden til markedsføring af Danmark.
Der er kommet usædvanlig mange gode råd, og vi må vel alle sammen takke meget for, at der er så stor en interesse.
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at det egentlig er første gang, at Folketing og regering så målrettet forsøger at skabe rammer for en samlet indsats for at sælge Danmark, og det er positivt.
Vi er tilfredse med aftalen, og vi er tilfredse med, at forligspartierne følger dette projekt tæt.
Sammensætningen af fondens bestyrelse har jo også været genstand for megen forhandling.
Mange har ment, at netop deres organisation eller deres virksomhed skulle have sæde i bestyrelsen.
Ligeledes har der været en række bemærkninger om fondens muligheder for at støtte projektet.
Hr. Niels Sindal har bedt mig henlede opmærksomheden på det samlede forslag, nemlig hele handlingsplanen.
Man kan fagspecifikt inddrage de nødvendige parter via det fagpanel, der nedsættes.
De samlede ønsker kan forhåbentlig for det meste indfris via den samlede plan.
Socialdemokraterne står ved aftalen.
Vi synes egentlig, den er ret god, og vi drøfter gerne lovforslaget yderligere i udvalget.
Jacob Jensen (V), 2007-04-26:
Hvor skal man starte, hvor skal man slutte, hvad skal fremhæves, og hvad skal ikke fremhæves, når der nu ikke er uanede ressourcer til at anvende?
Det er nogle af de spørgsmål, som den ny markedsføringsfond under navnet Fonden til Markedsføring af Danmark skal tage stilling til, hvis i øvrigt forslaget her bliver vedtaget.
En stor del af de midler går så til markedsføringsfonden, mere præcist 150 mio. kr., som får det brede formål at øge omverdenens kendskab til Danmark.
Man kan sige, at vi i Danmark er gode til en masse ting – fødevareproduktion, design, kreativitet og meget mere.
Vi har et stabilt samfund både økonomisk og politisk.
Men alligevel kan man vel groft sagt sige, at vi primært er kendt for H.C. Andersen og Tivoli udeomkring i verden.
Ikke fordi der er noget i vejen med de ting, men nu skal vi jo også tænke på, at der er andre ting, som vi er gode til, og hvis vi skal udnytte de potentialer, tror jeg, det er en fin idé, at vi forsøger at øge omverdenens kendskab til netop vores spidskompetencer.
Derfor er vi også i Venstre tilfredse med, at fonden får en politisk uafhængig bestyrelse, som skal varetage de her opgaver, ligesom vi i øvrigt også ser frem til at få inddraget private aktører, eksempelvis i forbindelse med store arrangementer, som bl.a. kunne være internationale konferencer, hvor virksomheder, som arbejder med de temaer inden for konferencen, så kan være med til at vise sig frem med de produkter, som de nu kan producere, og dermed vise, hvad de kan som virksomhed, mens dansk erhvervsliv i al almindelighed også kan vise sig frem.
Så det er meget fint, at opgaverne, som fonden skal støtte, netop er internationale og ikke kun er nogle lokale, mindre projekter.
Jeg tror også, at det vil imødegå noget af den kritik om, at beløbet til markedsføringskampagnen simpelt hen ikke har været stort nok, at man får private aktører med.
Derfor kan Venstre tilslutte sig forslaget, og jeg skal sige på vegne af Dansk Folkeparti, at de også kan tilslutte sig forslaget, som det ligger.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Jeg vil gerne takke for den debat, der har været.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over at kunne konstatere, at der er et flertal i Folketinget imod forslaget.
Hvad angår Venstre, vil jeg dog glæde mig over den positive tilgang, der var i hvert fald til intentionerne eller ånden i forslaget, om end det konkrete ikke faldt i partiets smag.
Med hensyn til Dansk Folkeparti tror jeg bare, at vi kan konstatere, at de har nogle grundlæggende modstridende synspunkter i forhold til de tre forslagsstillere.
Socialdemokraterne kunne man måske have håbet lidt mere på, men nuvel, sådan er det.
Det er jo sådan, at alle ansøgninger om dansk indfødsret vurderes af Politiets Efterretningstjeneste for at sikre, at ingen ansøger, som udgør en trussel imod rigets sikkerhed, bliver dansk statsborger og dermed opnår både fulde rettigheder og den fulde beskyttelse, som det giver at blive dansk statsborger.
Fra radikal side og fra forslagsstillernes side synes vi jo heller ikke, at man skal give statsborgerskab til personer, som udgør en risiko for landets sikkerhed, lad det være sagt med det samme.
Det har vi overhovedet ikke noget ønske om.
Men vi er opmærksom på, at ingen, heller ikke Politiets Efterretningstjeneste, er fejlfri.
Derfor har vi forestillet os, at personer, der ved en fejl er registreret hos PET, eller hvor PET har forvekslet to individer eller lignende, skal have mulighed for at klage over selve PET's vurdering.
Det er meget vigtigt for mig at slå fast, også fordi der har været nogen uklarhed i debatten her i dag: Vi forestiller os ikke, at man kan klage over, at man har fået afslag på indfødsret.
Vi forestiller os, at man kan klage over PET's vurdering.
Jeg tror, at PET vil få medhold i de fleste af de klager.
Men i det enkelte eller sjældne tilfælde, hvor det skulle vise sig, at der var begået en fejl, vil det jo ikke være sådan, at man så automatisk får indfødsret.
Så vil man kunne søge igen.
Og så vil man jo efter al sandsynlighed, vil jeg da håbe, få indfødsret.
Institut for Menneskerettigheder har opstillet en række forskellige scenarier over, hvordan man skulle kunne klage over PET-afslaget.
Der er nævnt Wambergudvalget som en mulighed for, hvem man kunne klage til, Folketingets Ombudsmand som en anden mulighed, og endelig er der nogle forskellige muligheder i retssystemet.
Endelig har Institut for Menneskerettigheder også nævnt, at man kunne indføre en model i lighed med den svenske, hvor man kunne lade regeringen være dem, man kunne klage til, når der meddeles afslag på statsborgerskab af hensyn til statens sikkerhed.
Det er meget vigtigt at understrege, at vi fra forslagsstillernes side ikke har lagt os fast på en bestemt model.
Vi er kommet med fem modeller.
For vores skyld kan det sådan set også være en sjette eller en syvende, hvis der skulle være nogen, der sad med et bedre forslag.
Det vigtigste for os er, at der bliver mulighed for at få en begrundelse for afslag, når det er de her PET-afslag, og endelig at det er muligt at klage over et sådant PET-afslag.
Afstemning