runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2013-03-15:
Jamen jeg kan simpelt hen ikke være imod opfodringen til at tænke sig om og hverken lægge noget til eller trække noget fra.
Det er jo en af grundene til, at vi gerne vil organisere det som én statsforvaltning med afdelinger i Aalborg, Aarhus, Ringkøbing, Aabenraa, Odense, Ringsted, København, Nykøbing Falster og Rønne.
Det afspejler sådan set lige præcis ønsket om, at der er statsforvaltningsvirksomheder – om jeg så må sige – bredt ud over landet.
Lige præcis den overvejelse har vi gjort os.
Derfor har vi sørget for, at der, hvor borgerne har brug for at være i personlig kontakt med statsforvaltningen, er der en statsforvaltning.
Det synes jeg er to meget væsentlige hensyn.
For lige så vel som borgerne har en, synes jeg, berettiget forventning om at kunne komme hen til en statsforvaltning, må borgeren også have en berettiget forventning om, at der, hvor fremmøde ikke er nødvendigt, får man en ensartet afgørelse af ensartede sager.
Det er der for borgere, som bor i Skagen, og som skal til Aalborg.
Det er der for borgere, som bor i Skive.
Men det, jeg synes er vigtigt, og her kan ordet konkurrence måske komme ind, er jo, at vi giver borgerne frit valg, med hensyn til hvilken statsforvaltning man gerne vil have sin sag behandlet ved.
I øvrigt forstår jeg ikke begrebet konkurrencemodel, for jeg synes ikke, der skal være konkurrence om myndighedsafgørelser.
Jeg synes, det er helt afgørende, at der bliver truffet ensartede afgørelser i ensartede sager.
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Det mener jeg sagtens man kunne sørge for netop med konkurrencemodellen, hvor der skabes bedre ledelse og bedre værktøjer og incitamenter til at foretage sagsbehandlingen hurtigere, end man gør i dag – altså hvor der fjernes nogle af de stopklodser og barrierer, der findes i dagligdagen.
Men årsagen til, at jeg er lidt optaget af det her med, hvad det betyder i lokalområderne, at statslige arbejdspladser forsvinder, er at jeg som en del af Folketinget føler mig forpligtet til at sørge for, at de statslige arbejdspladser, vi har, er geografisk godt fordelt.
Her handler det jo ikke om, at der er tre små statsforvaltninger i Sydjylland, og at fordi vi har tre små forvaltninger, så er det mere end én stor forvaltning i en anden geografi.
Der synes jeg vi skal udvise hensyn.
Derfor er jeg optaget af, om det ikke er rigtigt, og om ministeren ikke også har den opfattelse, at vi selvfølgelig skal tænke os godt om, når vi fjerner statslige arbejdspladser.
Det gør man jo i det her tilfælde, og man leverer et problem dér, hvor der fjernes arbejdspladser, for vi ved, at det giver dynamik og aktivitet og penge i kassen i lokalområdet.
Så kan det godt være, at ministeren kan tjene pengene ind på den her bundlinje, men så må staten måske så supplere et andet sted med nogle flere penge for at opnå et samlet balanceresultat.
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Jamen det er ikke korrekt, at der mangler penge.
Vi fremlagde, som ordføreren så rigtigt siger, under forhandlingerne hos økonomi- og indenrigsministeren vores plan i detaljer, ganske velbeskrevet, selvfølgelig, og der blev også lavet nogle kalkulationer på det.
Men der var jo mange ukendte faktorer i den model.
Men det er jo helt afgørende, når vi taler om statsforvaltningen, at Det Konservative Folkeparti altid har haft den her position.
Det er jo ikke i forbindelse med forhandlingerne her, at vi pludselig drejer rundt og mener noget andet, end vi har gjort tidligere, hvilket jeg jo godt kan påstå at Socialdemokratiet har gjort i mange andre sammenhænge efter valget.
Men vi er sådan set bare blevet stående på det sted, hvor vi har stået hele tiden.
Og så vil vi – som det andet – selvfølgelig gøre det sådan, at medarbejderne har så meget trivsel og glæde ved deres arbejde, tilfredshed i arbejdet, at der også kommer noget godt ud af det.
Bundlinjeresultatet skal selvfølgelig passe, så vi gør det så billigt som muligt.
Det er de tre parametre, vi arbejder efter i den sammenhæng.
Simon Kollerup (S), 2013-03-15:
Vi står jo med den udfordring – og det går jeg også ud fra at ordføreren anerkender – at i en situation, hvor arbejdsopgaverne stiger og bevillingerne falder for statsforvaltningerne, så får vi et problem både som borgere, der oplever en længere sagsbehandlingstid og en uensartet sagsbehandling, og også som medarbejdere, som står i en lidt utryg situation i forhold til arbejdspladsen og i forhold til, hvordan fremtiden er for statsforvaltningerne.
Det er jo i essensen det problem, der skal løses.
Nu har vi så som regering og i samarbejde med Liberal Alliance og Enhedslisten lagt en samlet og robust løsning frem, der finder de 93 mio. kr., som mangler frem til 2016.
Så tror jeg egentlig, at det ville være interessant for mange, der sidder og følger med her i dag, at finde ud af, hvad den samlede løsning så var fra Det Konservative Folkepartis side.
Men kunne ordføreren ikke bare sige lidt om, hvor mange millioner det vil bidrage med?
Eller sagt på en anden måde: Hvor mange millioner mangler vi fortsat efter Det Konservative Folkepartis løsning, for det er mig bekendt ikke en løsning, der løser problemet?
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Det forholder sig sådan i den model, vi jo havde forestillet os, at man kunne lade sagerne vandre rundt i stedet for at lade personerne vandre rundt, som man jo nu gør i den reform, man laver.
Der flytter man medarbejderne.
Man kunne have flyttet sagerne, og så kunne man have opnået det samme.
Jeg synes ikke, at der er belæg for at sige, at det en god idé med en enhedshåndtering.
Man skal kigge på, hvad konsekvenserne i praksis er, og det er jo, at hvis man så skal køre til et sted i landet til en bestemt sagstype og nogle steder skal møde frem personligt, vil det altså sige, at man skal køre måske fra Bornholm til Aalborg eller fra Aalborg til Sydjylland for den sags skyld.
Og der skal man også indse, at den transporttid, der er, kan krænke borgeres rettigheder, fordi det kan være, at man frasiger sig den ret, man egentlig havde, fordi omkostningen ved at forsøge at få den er for stor.
Det er det, vi har været meget optaget af, så vi går ind for en modernisering, en effektivisering, mere ensartethed, hurtigere sagsbehandlingstid.
De ting er gode, men vi synes, at det er sket med en for stor centralisering og en monopolisering.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Så beklager jeg, at jeg har hørt forkert, men det er godt, at vi i hvert fald fik det opklaret.
Men det får mig til at spørge ordføreren: Nu har vi haft ret mange år til at få bevist, at man kan få en ensartet sagsbehandling, selv om der er tale om flere forskellige myndigheder, og der viser erfaringen vel, at det kan man ikke, og det er jo derfor, at man er nået frem til den her konklusion, at vi bliver nødt til at have en enhedsforvaltning og det element af centralisering, der ligger i den; hvordan skulle man ellers kunne sikre den ensartede sagsbehandling?
Det har man jo haft en del år til at bevise at man kunne, og det har vist sig, at det kan man ikke – tværtimod.
Problemerne vokser, netop fordi der er uensartet sagsbehandling.
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Ordføreren hørte forkert.
Jeg sagde ensartethed i sagsbehandlingen og en hurtigere sagsbehandlingstid.
Jeg hørte godt, at hr. Finn Sørensen adresserede den problemstilling tidligere.
Jeg undlod at kommentere den, fordi ordføreren havde hørt forkert, men jeg kan så bare her igen sige: Vi fra konservativ side havde gerne set, at der kom en mere ensartet sagsbehandling, altså at man får den samme afgørelse på det samme grundlag, selvfølgelig.
Det mener jeg også sker i dag, det kan man kun forfølge, og vi vil selvfølgelig også gerne medvirke til at skabe rammerne for, at sagsbehandlingen bliver hurtigere.
Det er vi også store tilhængere af.
Simon Kollerup (S), 2013-03-15:
Men der er bare det problem med at blive stående, at problemet vokser og bliver større og større, og det var det, som Venstre og Konservative gjorde i regeringsperioden, altså netop at blive stående og gøre ingenting.
Arbejdsopgaverne stiger, bevillingerne falder, og mens man bliver stående, vokser problemet.
Så måske var det en idé at komme lidt i bevægelse.
Der synes jeg bare at det er anerkendelsesværdigt, at Det Konservative Folkeparti trods alt har lagt nogle forslag frem.
Vi kunne også fra talerstolen høre om nogle af dem.
Problemet er bare, at de jo ikke løser den udfordring, vi står med.
Jeg håber, at ordføreren vil lægge de tal frem, så vi andre også kan se dem i den store brede offentlighed.
Som jeg husker det frit fra hukommelsen, så manglede man i Det Konservative Folkeparti jo stadig væk at finde yderligere penge – var det ikke 50-60 mio. kr.?
Det er jo ikke bare sådan et tal, man slynger ud i luften; det er jo et tal, der betyder, at medarbejderne står i en fortsat usikker situation ude i statsforvaltningerne, og at borgerne fortsat er usikre på, om sagsbehandlingstiderne egentlig bliver nedbragt.
Så jeg mener faktisk, at Det Konservative Folkeparti skylder at lægge deres samlede forslag frem.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Men jeg skulle bare lige høre, om det er rigtigt forstået, at grunden til, at man inddrager de her færdselsforseelser og klippekortforseelser, egentlig er, at fru Pernille Skipper er vidende om, at dem, der virkelig begår den hårde kriminalitet – bandekriminalitet, incest, voldtægt – ikke har råd, de sølle stakler.
Så derfor er det altså bilisterne, der skal betale.
Var det sådan, jeg skulle høre fru Pernille Skippers udsagn?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Jeg kan forstå, at det, Dansk Folkeparti foreslår, er, at man bruger 2 pct. af alle de indtægter, der i dag kommer fra bøder, til at putte ind i en offerfond.
Jeg har ikke på stående fod beregninger på, hvor mange penge der ville mangle i statskassen, hvis man gjorde det.
Det er jo ikke sådan, at bødeindtægter ligger ovre i et hemmeligt hjørne, hvor vi bare kan gå over og tage dem, fordi de ikke bliver brugt i dag.
Men hvis Dansk Folkeparti virkelig mener, at det er sådan, man vil finansiere det, så må vi jo kigge på det.
Men så skal vi jo finde pengene et sted.
Det her er en finansieringskilde til at sikre en fond, der kan hjælpe ofre for kriminalitet, og så er der den bonus, at mennesker, som begår grov kriminalitet, som kører hasarderet eller i øvrigt begår så alvorlige trafikforseelser, at det giver et klip i kørekortet, også lige bliver gjort opmærksomme på, at der kan være ofre, og i nogle tilfælde er der ofre.
Og det synes jeg sådan set er et meget fint signal at sende.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Jeg tror, jeg vil starte med at irettesætte hr. Simon Emil Ammitzbøll og sige, at når Liberal Alliance sådan for tiden fremturer med at trampe på arbejdsløse og vores velfærdssamfund, tror jeg, at det er Liberal Alliance, der fører klassekamp, og Enhedslisten, der fører en frihedskamp.
Når det er sagt, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om, hvad han foreslår, vi skal gøre.
Hvordan foreslår hr. Simon Emil Ammitzbøll at vi finansierer Offerfonden?
Hvis man ikke må medtage trafikforseelser, hvordan finansierer vi det så?
For jeg er optaget af noget af det, som der også bliver beskrevet i den rapport fra arbejdsgruppen, som blev nedsat af den tidligere regering, nemlig at man ikke må forrykke sanktionssystemet.
Der er ikke tale om en straf her.
Det er noget, vi fastsætter i straffeloven og domstolene udmåler konkret.
Og når man fastsætter sådan et bidrag som det her, må det ikke blive så stort, at det bliver en del af et straffesystem, det skal være relativt lavt.
Så hvad alternativet, spørger jeg hr. Simon Emil Ammitzbøll?
Jeg ved ikke, hvad det er for en verden, Dansk Folkeparti lever i.
Jeg bliver nogle gange så frygtelig overrasket over, at den kan være parallel med den virkelige, som vi andre er i.
Jeg har ikke kaldt nogen for sølle stakler, men jeg har konstateret, at de mennesker, der begår den alvorlige kriminalitet, som Dansk Folkepartis ordfører opregner lige nu, skylder statskassen rigtig mange penge i forvejen.
De har dem ikke, og man kan som bekendt ikke klippe håret af en skaldet.
Det, der er målet, er at få en fond, som kan sikre, at vi gør noget mere for ofre for kriminalitet.
Det er da formålet, og sådan her finder vi pengene.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Det, der egentlig fik mig til at tage ordet, var, at jeg er så træt af at blive lagt ord i munden, især når det kommer fra en socialist, for så er det som regel noget, jeg i hvert fald aldrig selv ville udtale.
Jeg vil godt sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt – og det vil også fremgår af referatet af den her debat – at det ikke fremgår nogen steder, at Dansk Folkeparti ikke ønsker en offerfond.
Det var det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt indledte sin ordførertale med at sige, og det er noget vrøvl, for det har jeg ikke sagt på noget tidspunkt.
Derfor synes jeg ikke, at det skulle stå uimodsagt.
Så vil jeg sige til den svada, som jeg fik omkring færdselslove, fartsyndere osv.: Er det ikke således, at man ikke straffer hård vold og en fartforseelse med f.eks. en overskridelse på 20 km/t. ens i retssystemet?
Så er det vel heller ikke rimeligt, at begge skal bidrage lige meget til Offerfonden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-19:
Jeg beklager da rigtig meget, at der under den borgerlige regering og med Dansk Folkeparti som støtteparti ikke var en vilje til at se på, om man kunne få en model for en offerfond, der rent faktisk virker på det, der er hovedsigtet og formålet med det her lovforslag, nemlig at sikre ofrene nogle bedre vilkår og nogle bedre betingelser.
Det synes jeg er en ting, som Dansk Folkeparti virkelig har forsømt i de 10 år som støtteparti.
Det tager vi nu hånd om.
Det kan jeg selvfølgelig som SF'er kun bakke op om.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Jeg vil bare lige spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om det ikke er korrekt, at oprindelig blev tanken om en offerfond droppet, fordi den arbejdsgruppe, der arbejdede med det, simpelt hen ikke fandt, at der var økonomi i det.
Det står nemlig i lovforslaget.
Grunden til, at regeringen så har udvidet området for dem, der skal bidrage til Offerfonden, er jo netop, at det oprindeligt slet ikke hang sammen økonomisk.
Der synes man så, at nu kan man så passende lige få bilister til at bidrage.
Jeg synes også, at hvis bilister kører spirituskørsel eller kører groft uforsvarligt, skal de bidrage ligesom alle andre, der overtræder straffeloven.
Men vi taler om færdselsforseelser!
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-19:
Naturligvis straffes det forskelligt, og sådan er det også med de straffelovsovertrædelser, som rent faktisk kommer til at bidrage til Offerfonden.
Der vil være nogle, der ligger i den milde ende, og der vil være nogle, der ligger i den ende, hvor det virkelig boner ud.
Men jeg synes, at vi har fundet en rigtig god balance.
Vi har tænkt nærmere over det: Der er enten et offer i den anden ende eller en meget stor potentiel risiko for, at der kan ske nogle grimme ting, hvis man overtræder lovgivningen, f.eks. på trafikområdet.
Hvis man vælger at køre hensynsløst, hvis man kører over for rødt lys, hvis man kører for stærkt, øges risikoen jo for, at det går rigtig, rigtig galt, og at der vil komme et offer ud af det i den anden ende.
Jeg er sådan set meget optaget af trafiksikkerhed, og derfor synes jeg egentlig, det er rimeligt, at det her bidrager til Offerfonden.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Tak for det.
Det, der sådan lige triggede mig lidt, var først en enkelt bemærkning.
Jeg synes da også, at fru Pernille Skipper skal glæde sig over at være en del af flertallet.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, vedrører, at fru Pernille Skipper siger, at det her er et bidrag til en fond, at det ikke er en del af en straf.
Hvorfor tænker man så ikke lidt mere kreativt og opkræver eksempelvis 2 pct. af alle indkomne bøder?
Så ville det jo virkelig være sådan et bidrag, der dækkede meget bredt.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti støtter, at spritbilister og vanvidsbilister ikke kan straffes hårdt nok, men der er vi altså også ovre i straffeloven, vil jeg sige til fru Pernille Skipper.
Det, jeg siger, er, at det med at have det i færdselsloven for at køre 12 km for stærkt synes vi bare ikke er rimeligt.
For så skal vi have hele færdselsloven ind under det her, og så er der altså rigtig mange, der vil blive ramt; så kommer der rigtig mange penge i puljen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Først til spørgsmålet om klasse- og frihedskamp: Der vil jeg sige, at der er noget, fru Pernille Skipper har misforstået.
I Liberal Alliance går vi meget ind for, at folk skal have mulighed for at få et arbejde, og det er derfor, vi fører den politik, vi har.
Så der er det virkelig Liberal Alliance, der fører en frihedskamp.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er lidt forstemmende at opleve, at jeg står her og opfordrer til dialog, men bliver mødt med, at man forsætter det spil, som man allerede har kørt i forhold til Venstre og Dansk Folkeparti, for at se, om vi ikke kunne tale uenighederne i gang igen.
Jeg sagde, at vi var skeptiske i forhold til det, der handlede om de overtrædelser, der giver klip i kørekortet.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Nu vil jeg så i imødekommenhedens navn holde op med at diskutere mere klassekamp og frihedskamp og lade være med at være polemisk omkring det.
Jeg tror, at hr. Simon Emil Ammitzbøll misforstod mig.
Det var faktisk ikke et forsøg på at køre videre i noget spil.
Jeg stiller et oprigtigt spørgsmål, fordi det er sådan, at vi reelt har overvejet alle mulige alternative, og at det her handler om kroner og øre i kassen til en offerfond.
Det er vi da fuldstændig enige om.
Jeg hører gerne, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll foreslår som alternativ, meget gerne, og derfor vil jeg da bare spørge en gang til: Hvordan foreslår Liberal Alliance i dialogens navn at det så skal se ud?
Tom Behnke (KF), 2013-03-19:
Jamen det er vi jo enige i.
Altså, der er ikke nogen, der har talt imod at hjælpe ofrene.
Man kunne jo finde finansieringen på anden vis.
Man kunne jo f.eks. gå ind og sige, at udbyttet af at sælge de køretøjer, som politiet konfiskerer, kunne gå til Offerfonden.
Man kunne f.eks. gå ind og sige, at hvis politiet udsteder flere bøder, end der er budgetteret med i finansloven, så kunne det overskud gå ind i Offerfonden.
Det kunne også være koster eller hittegods, man har fundet, og hvor der ikke er en ejer, der melder sig til det – det bliver jo også solgt på auktion – og det overskud kunne man også lade gå ind i en offerfond, for det er jo ikke nogen penge, staten budgetterer med at få ind.
Så der ligger nogle frie midler, man kunne lade gå ind i Offerfonden.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Hr. Tom Behnke ved udmærket godt, at vi har drøftet mulighederne for finansieringen af den offerfond tidligere.
Når man skal finansiere en sådan model her, så er det jo selvfølgelig nøje overvejet.
Det er ikke mindst nøje overvejet på baggrund af den rapport, som hr. Tom Behnkes eget parti lavede, da man sad på justitsministerposten under den tidligere regering.
De overvejelser er selvfølgelig indgået i det.
Derfor har vi valgt en anden model, altså fordi vi gerne vil give ofrene en håndsrækning, altså give dem mulighederne for at få den hjælp, som de fortjener.
Tom Behnke (KF), 2013-03-19:
Ministeren skoser ligesom nogle partier for ikke at være konstruktive, men jeg synes jo nok, at jeg var noget konstruktiv.
Jeg vil prøve at vende spørgsmålet den anden vej.
Er regeringen særlig konstruktiv, i forhold til at der er nogle partier, herunder Konservative, der har sagt, at de ikke er helt enige i måden, man vil finansiere det på, og ministerens svar derpå er: Regeringen vil ikke være med til en halvering af fonden?
Men det er jo heller ikke det, der er blevet sagt.
Der er ikke nogen, der har sagt, at man vil halvere fondens størrelse.
Det, man giver udtryk for fra bl.a. konservativ side, er, at vi gerne vil have finansieringen på en anden måde.
Og så er det vel ikke særlig konstruktivt, når ministeren svarer afvisende på enhver form for konstruktiv tilgang.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Vi besvarer selvfølgelig alle de spørgsmål, der vil blive rejst om lovforslaget her.
På bundlinjen er der et ønske fra regeringens og Enhedslistens side om, at det nu er ofrenes tur, og det er derfor, at vi har sikret en offerfond i det omfang, som vi har.
Det synes jeg er indgangen, og hvis det er indgangen, besvarer vi alle spørgsmål.
Men som sagt er meldingen altså fra regeringens side – og også fra Enhedslistens side, som jeg kunne høre det – at hvis Venstre ønsker at halvere fonden allerede ved indgangen så at sige til drøftelsen, ja, så er svaret nej.
Men som sagt er personer og partier, som gerne vil spørge til det og kigge på det, altid velkomne.
Men på bundlinjen står der altså her en stærk ny satsning på hjælp til ofrene for kriminalitet og trafikulykker.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Det var jo heller ikke spørgsmålet, og jeg ved, at justitsministeren har fulgt med i debatten – det plejer ministeren i hvert fald.
Jeg tror, at jeg sagde i min ordførertale, at vi ønskede at bibeholde det samme indtægtsgrundlag, men at vi så ville finde nogle andre måder.
F.eks. kunne nogle jo betale noget mere, og man kunne også se mod Sverige.
Så det første spørgsmål, der ville blive stillet under den her hypotetiske kop kaffe, ville ikke vedrøre et forslag om at halvere Offerfonden.
Det ville være, om vi i fællesskab kunne finde de her penge på anden vis.
Og det vil jeg da godt høre fra ministeren om der er en villighed til, eller om det blot er til at drikke en kop kaffe i Justitsministeriet.
Jo, jo, det er jo hyggeligt – det er jo altid hyggeligt at drikke kaffe i Justitsministeriet – men det ville da være mest relevant, hvis vi også kunne spore en vilje til forhandling om andet.
Det synes jeg at justitsministeren skylder at give et klart svar på her i dag, for hvis der er en vilje, så kommer vi gerne og diskuterer.
Ellers er det jo bare almindelig hygge, og selv om det er fint, så tror jeg, at vi vil sige nej tak til det.
Men vi møder gerne op, hvis der er en reel vilje til at diskutere det her lovforslag.
Er der det?
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Som alle andre er hr. Karsten Lauritzen altid velkommen til kaffe ovre hos mig, ingen problemer i det.
Men hvis ønsket er, at man skal halvere Offerfonden, og det er det første, der bliver sagt, når hr. Karsten Lauritzen har taget den første slurk kaffe, så tror jeg, at svaret er nej, desværre.
Svaret er altså nej, hvis ønsket er at halvere Offerfonden, fordi det er et forkert signal, og fordi det ville betyde, at indsatsen over for ofre for kriminalitet og trafikulykker ville blive væsentlig svækket.
Hele den idé, der er med den her offerfond, altså at vi skal have offerrådgivninger tættere på, bl.a. ude i lokalsamfundene, ville blive stækket.
Og det synes vi ikke er et godt signal at sende.
Det må Venstre jo selv svare på om de vil, men regeringen vil ikke være med til at halvere Offerfonden.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Ministeren er dygtig.
Man skal jo rose ministeren, og hvis der er noget, ministeren er god til, er det at smykke sig med lånte fjer.
Nu har jeg jo ikke været med i noget som helst forhandlingsforløb omkring det her, men det er sådan set mit indtryk, at det er SF og Enhedslisten, der har presset det her igennem, og at det ikke er et brændende ønske fra justitsministerens side, men det kan der selvfølgelig være forskellige udlægninger af.
Men for at vende tilbage til det sidste, justitsministeren sagde, om kaffe, vil jeg sige, at det jo altid er godt at drikke kaffe, men at der skal være noget at diskutere, og at der også skal være en villighed til at bevæge sig.
Det har Venstre og en række partier, bl.a. Liberal Alliance, De Konservative og DF, nævnt fra talerstolen, altså at man sådan set godt vil bevæge sig lidt.
Men spørgsmålet er: Vil ministeren overhovedet være med til at diskutere, om man kunne lave et ændringsforslag i forhold til afgrænsningen af, hvem der skal betale det her bidrag?
Er der overhovedet en vilje til det, eller er der kun vilje til at servere kaffe i Justitsministeriet?