runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Man er simpelt hen målløs, når man hører hr. Esben Lunde Larsen fra talerstolen; det må være, fordi han måske er lidt ung og uerfaren.
Det undrer mig, at man ikke har haft en samtale på Venstres gruppeværelse om, hvad den tidligere regering har lavet på det her område.
Jeg vil da bare gerne for en ordens skyld have hr. Esben Lunde Larsen til at forklare, hvem der har lavet »Grøn Vækst«, og hvem der har vedtaget etableringen af de meget omtalte bræmmer, som hr. Esben Lunde Larsen nu er ved at få kvababbelser over.
Det er jo meget interessant, at man sætter en ung Venstremand på banen for at forsvare noget, den tidligere regering har lavet.
Der er jo intet som helst nyt i den her sag, ud over at den nuværende regering har foreslået, at der skal være offentlig adgang – det er der også til alle mulige andre områder, der er udlagt på samme måde – og spørgsmålet om energipil.
Derfor tror jeg ikke, de to forslag betyder ret meget; jeg tror ikke, der vil komme ret mange folk for at nyde den friske luft i bræmmerne, og jeg tror ikke, man vil komme til at se mange picnicborde, haveborde og ghettoblastere derude.
Det, der er problemet, og det, landmændene brokker sig over, er det, som den tidligere regering har lavet, og det tror jeg da det ville være klogt af hr. Esben Lunde Larsen at erkende.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Nu er det jo altid dejligt at få undermineret sin argumentation med, at man er ung og uerfaren.
Jeg ved ikke, om hr. Bjarne Laustsens alder og erfaring betyder, at han får meget igennem i den socialdemokratiske gruppe.
Det har jeg ikke set, men det kan være, jeg bliver klogere på det med erfaringen.
Hvis der intet som helst nyt var, hvordan kan det så være, at regeringen har stillet ændringsforslag?
Hvordan kan det være, at regeringen ændrer på VK-regeringens forudsætning for at implementere loven?
Så der er jo noget nyt.
Det nye er, at man giver offentligheden adgang til arealerne; det nye er, at man ophæver dyrkningsforbuddet, og det er da overraskende, hvis man ikke skal tage højde for, at både Advokatrådet, Realkreditrådet og andre instanser har kritiseret den her ændring.
Det nye er da, at landbruget får et estimeret værditab på omkring 6 mia. kr. og et driftstab på et trecifret millionbeløb.
Hvis ikke det er nyt, hvad er så?
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Det, jeg sagde før, sagde jeg for ikke at sige, at ordføreren var uvidende.
Jeg må stadig væk holde fast i, at jeg ikke har fået noget svar på, hvem der har indført bræmmerne.
Det er jo det, landmændene er utilfredse med, nemlig at de får inddraget noget af deres arealer.
Det er fuldstændig rigtigt – og det noterede jeg også – at der er krav om offentlig adgang, men det er der også på lignende arealer.
Med hensyn til spørgsmålet om energipil sagde den tidligere minister, at det var meget lidt, der ville blive dyrket, fordi den tidligere regering også havde stillet krav om, at hvis der skulle dyrkes energipil i de bræmmer, skulle det være på sammenhængende arealer, og derfor er der ikke konsistens i at sige, at det her betyder så meget.
Det er da fint, at Advokatrådet og alle mulige andre brokker sig over det her, men det, de brokker sig over, er den tidligere regerings politik.
Og det, der er noget møg, for nu at benytte den sprogbrug, er jo, at vi, den nye regering, skal gennemføre det, den tidligere regering lavede.
Vi har ikke lod eller del i »Grøn Vækst«, det var den daværende minister, der sidder ved ordførerbordet nu og skal have ordet om lidt, der smed den daværende opposition på porten, og så indgik Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti en aftale.
Det er de partier, der har ansvaret for det, men hvornår vil man erkende det?
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Nu drejer de her arealer sig ikke kun om dyrkningen af energipil.
Det er energiafgrøder.
Hvorfor gjorde vi det?
Det er, fordi vi også kan være bange for, at hektartilskuddet fra EU faktisk kan forsvinde.
For når de her bræmmer nu har ligget uopdyrkede hen i en periode, hvad er det så pludselig for en politik, der kommer fra EU, som siger, at det her jo ikke er landbrugsjord mere, for det er gangstier, der bliver brugt af borgerne, så derfor kan vi heller ikke give hektartilskuddet mere.
Så har vi da for alvor stjålet arealerne fra landmændene.
Vi var med den aftale, vi lavede med regeringen, enige om, at nu gjorde vi det her med nogle miljømål.
Hvad er det for nogle miljømål, Socialdemokratiet og den øvrige regering vil opnå, ved at befolkningen får adgang til arealerne?
Jeg kan ikke forstå, at man vil genere landbruget og et erhverv så voldsomt, som man vil med det her, og gøre det permanent.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Når man sidder og følger debatten her, er det jo lidt ærgerligt, at vi formentlig ikke får hr. Bjarne Laustsen at se på talerstolen, for jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen ikke har markeret.
Men hr. Bjarne Laustsen spørger jo ind til mange ting og postulerer mange ting, og så er det jo helt håbløst at komme til at diskutere dem, når hr. Bjarne Laustsen så bare bliver siddende.
Men så må jeg jo spørge hr. René Christensen i stedet for.
Mener hr. René Christensen, at det er korrekt, når jeg kan høre hr. Bjarne Laustsen stå og sige, at det med, at offentligheden får adgang, ikke vil have den store betydning, og at det i øvrigt heller ikke vil have den store betydning, om man f.eks. må dyrke energipil eller ej?
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Nej, det er jo det, der er hele humlen i det her ændringsforslag, nemlig at man nu har et redskab, der hedder randzoner, og det var den tidligere regerings og Dansk Folkepartis holdning, at det var det værktøj, der var til stede.
Det gør man nu fremadrettet permanent.
Det må være sådan, det hænger sammen.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Jamen så er der jo kun tilbage at spørge, om jeg hermed kan udlede, at det, ordføreren også mener her, er, at man heller ikke kan sammenligne de her to forslag.
Der er en væsensforskel bl.a. i forhold til det, som ordføreren lige har sagt.
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Der er en meget væsentlig forskel i forslaget, i forhold til hvordan det kommer til at virke i praksis på den lange bane.
Det er også derfor, at Dansk Folkeparti og jeg mener, at det er så principielt, at vi faktisk vil afprøve grundloven med det her forslag og se, om vi kan skaffe de 60 underskrifter.
Vi mener netop, at man udviser magtarrogance ved at gå ind at tage et forslag, som man ved har haft en så svær fødsel – det har været så vanskeligt at nå frem til enighed – og så bruger man sin magt på den her måde.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Et andet spørgsmål: Hvad er det nu lige, det koster landmændene af ekstra penge, at der er offentlig adgang til de her bræmmer?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Det, der har stor betydning for os, er, at vi kan se problemerne – den politiske debat, der vil være – hvis det her på et tidspunkt skal rulles tilbage.
Vi har pumpet millioner ud til forsøg for at finde ud af, hvordan vi kan opsamle fosfor, og hvordan vi kan mindske udledningen af kvælstof.
Når vi begynder at bruge vores nye viden, er det jo, fordi vi ikke har brug for randzonerne mere, og så kan vi se debatten.
Hvor bliver det svært at rulle det tilbage, når man først har opdaget, hvor dejligt der er ude langs de her vandløb.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Jamen hr. René Christensen må jo erkende, går jeg så ud fra, om det her med energipil, at det er rigtigt, at sidste år var det VKO's holdning, at det ikke betød noget, og nu har det enorm stor betydning.
Sådan kan det gå fra det ene år til det andet, og det ved vi godt i politik.
Det, som er hr. René Christensens synspunkt, er, at den fri adgang gør det vanskeligere at rulle det tilbage, og så vil jeg godt spørge: Anerkender hr. René Christensen ikke, at selv hvis vi får det maksimale udbytte af de her randzoner, vil der stadig væk være behov for at reducere kvælstofudledningen fra dansk landbrug ganske væsentligt i de kommende år ud over det, man allerede har gjort?
Og så er det jo rigtig godt og klogt og vigtigt at beskæftige sig med nye tiltag, men det er stærkt usandsynligt, at man får brug for at rulle nogen tiltag tilbage.
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Kan hr. René Christensen ikke bekræfte, at der kun er en faglighed, og at det er den samme faglighed, altså den faglighed, der var under den tidligere regering, og som er under den nuværende regering?
Der er ikke nogen, der sjakrer med målene.
Man er blevet enige om nogle tal.
Det er det, den her regering skal gennemføre, for det havde man i sin visdom fundet ud af i Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Der er ikke forskel i det kortmateriale, der er lagt frem nu, og det, der var dengang.
Det, landmændene er utilfredse med, er det, hr. René Christensen har været med til at lave, og knap så meget det forslag, som handler om offentlig adgang.
Jeg tror ikke, at der er ret mange, der vil ud at nyde deres søndagsfrokost, selv om det bliver muligt, i nogle bræmmer langs nogle åløb i eksempelvis Vestjylland eller på Lolland for den sags skyld.
Så det er det.
Det andet er, at det var minimalt, hvad det kunne give i forhold til at dyrke energipil, fordi der var det krav fra Venstre og Konservative om, at det skulle være sammenhængende arealer.
Så det er jo til syvende og sidst indskrænkningen for bønderne til at dyrke deres arealer, som man er utilfreds med.
Men jeg kan så forstå, at hr. René Christensen gerne vil være med til at lave det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Da vores fødevareordfører, fru Mette Bock, ikke kan være til stede, skal jeg sige et par ord på vegne af Liberal Alliance.
Jeg vil først og fremmest sige, at Liberal Alliance oprindelig stemte imod at indføre en randzonelov, og vi synes sådan set, at det nuværende lovforslag bare gør det endnu værre.
Problemet med vandmiljøet er præget af stor lokal variation, og derfor er det Liberal Alliances overbevisning, at den rette løsning ét sted ikke nødvendigvis er den rigtige løsning et andet sted.
Liberal Alliance mener også, at det er stærkt problematisk, at lovforslaget skal vedtages med så kort varsel, når der ikke er kendt kortgrundlag og der endnu ikke foreligger nogen klare definitioner af, hvilke vandløb og søer der er omfattet, og der mangler retningslinjer for, hvordan randzonebredden skal beregnes.
Derfor ønsker Liberal Alliance, at ministeren som minimum garanterer, at disse forhold bliver bragt fuldstændig i orden, inden loven træder i kraft.
Ny Alliance mener desuden, at lovforslaget yderligere skærper det forhold, at der efter vores mening er tale om ekspropriation efter grundlovens § 73, og at der derfor selvfølgelig bør gives fuld kompensation i overensstemmelse med grundloven.
Endelig vil vi sige, at vi synes, at man i virkeligheden burde tage hele det her lovforslag til side, trække det tilbage og afvente arbejdet i Natur- og Landbrugskommissionen.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Jamen vi har jo hele tiden erkendt, at vi har ansvaret for bræmmerne.
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen skal have været både blind og døv for ikke at have bemærket det i den debat, der har været indtil nu.
Hvad vi ikke tager ansvaret for, er implementeringen, så længe kortmaterialet ikke er til stede, hvilket bl.a. er et retssikkerhedsmæssigt spørgsmål i forhold til landmændene.
Hvad er årsagen til indførelsen af bræmmer?
Det fortaber sig jo nogle gange i debatten, men årsagen er jo, at der er et reduktionskrav med hensyn til kvælstof, og det her er jo en metode til at gennemføre det.
Men hvad hr. Henrik Høegh også gjorde som fødevareminister, var jo at iværksætte et forskningsarbejde, der skulle lede frem til at finde alternative metoder, så man fik den bedst tænkelige teknologi til at reducere kvælstoffet.
Bræmmerne var den bedst tænkelige løsning på daværende tidspunkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-06:
Det er en uskik, at man før et valg siger et, og at man efter et valg så gør noget helt andet.
Men på samme måde er det jo også en uskik, når man som regeringsparti lægger nogle ting frem, der er aldeles uspiselige, og som i forhold til det bagland, man har, og de rødder, man har, også burde være uspiselige, og man, når man bliver oppositionsparti, så hævder, at hele dette kompleks af uspiselighed er noget, som man intet ansvar har for, og at det er noget, der er den nye regerings skyld.
Så er det jo det samme, man gør, som det, man kritiserer de andre for.
Ville det ikke være nemmere, og ville det ikke være bedre for folkestyret, hvis det var sådan, at alle partier havde den samme holdning før et valg og efter et valg, således at det ikke kun var Liberal Alliance, der i dag kunne sige: Liberal Alliance ved du hvor du har?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Jamen hr. Ole Birk Olesen har jo ikke fulgt den debat, der har været.
For det har jo været sådan, at Venstre både før valget og efter valget har sagt, at vi stod ved loven om bræmmer.
Det har vi gjort i dag, og det gjorde vi også under førstebehandlingen.
Men det, som vi ikke kan stå på mål for, er den ændring, som regeringen lægger op til, altså netop det med, at offentligheden skal have adgang, og at dyrkningsretten til arealerne, til randzonerne, bliver fjernet.
Vi har hele tiden sagt, at vi kunne stå på mål for denne lov.
Den er blevet udarbejdet under hr. Henrik Høegh, Landbrug & Fødevarer har været i deputation, der har været talt om, hvad der kunne være de rette løsninger i forbindelse med en reduktion i kvælstofudledningen.
Men hr. Ole Birk Olesen må følge debatten lidt nøjere, hvis det er, at han gerne vil kunne anvende Venstres slogan, for vi står netop ved det, vi siger før valget, og det gør vi også efter valget.
Orla Hav (S), 2012-06-06:
Jeg skal spørge ordføreren, om ordføreren virkelig mener, at offentlighedens adgang til disse dyrkningsfrie områder og det forhold, at landmanden ikke må have lov at dyrke i dyrkningsfrie områder, som der stod i den oprindelige lov, virkelig kan påføre et driftstab af den størrelsesorden, som ordføreren her giver udtryk for.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Det er jo i særdeleshed ophævelsen at dyrkningsretten, der er problemet i forhold til energiafgrøder.
Det er jo ikke entydigt spørgsmålet om adgang til randzonerne.
Orla Hav (S), 2012-06-06:
Så må jeg jo konstatere, at ordføreren for Liberal Alliance har ret.
Det, ordføreren, hr. Esben Lunde Larsen, er sendt på talerstolen for at give indtryk af, er jo, at Venstre er direkte imod sin egen politik, altså den, man indførte, da man sad ovre på de andre stole.
Hvis ikke jeg var for fin til det, ville jeg kalde den måde, man har ageret på fra Venstres side, for løftebrudspolitik, så det fløjter.
Jeg synes, det er usmageligt over for folkestyret alene af den grund, at vi i formiddag har haft en debat her i Folketinget gående på god regeringsskik.
Disse tanker om »Grøn Vækst« introducerede Venstre i 2009 og havde endnu ikke fået dem gennemført, da vi nåede frem til det regeringsskifte, som heldigvis kom.
Og i dag yder Venstre så ihærdig modstand mod, at det overhovedet bliver til noget.
Jeg synes, den måde, Venstre agerer på, er beskæmmende for folkestyret.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Faktum er jo i den her sag, at Venstre ikke kan anbefale de ændringer af den oprindelige lov, som Venstre selv har vedtaget.
Og hvordan man både kan få det til at blive usmageligt og konstatere, som hr. Orla Hav gør,
Det hænger jo ikke sammen med det, Venstre har vedtaget sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti under den tidligere regering.
Vi står på mål for den lov, vi selv har vedtaget.
Det har jeg sagt under førstebehandlingen, jeg siger det under andenbehandlingen, og jeg skal gerne sige det under tredjebehandlingen, hvis det skulle komme så vidt: Vi stemmer ikke for de ændringsforslag, som regeringen har introduceret med lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Jeg kan forstå på hr. René Christensen, at Dansk Folkeparti har fortrudt sin deltagelse i »Grøn Vækst«, og at man betragter det som noget midlertidigt.
Det bruger man i dag og siger, at det flertal, der nu er for de to ændringsforslag, er udemokratisk, og så skal det sendes til folkeafstemning.
Jeg husker forhandlingen om »Grøn Vækst«.
Der blev den daværende opposition smidt ud, alle mand og kvinder på en gang, af regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti.
Var det så ikke udemokratisk?
Kunne det ikke være godt i dag at have haft flere partier med til at løfte den her opgave?
Kan hr. René Christensen ikke bekræfte, at det, landmændene er sure over, er det, som den tidligere regering, Venstre og Konservative, lavede sammen med Dansk Folkeparti, altså det med bræmmerne, og at de er knap så sure over de to ændringsforslag, der ligger her?
Det har jeg faktisk ikke hørt nogen landmænd henvende sig til mig om.
Det, der er problemet, er det med bræmmerne, og det, at man får indskrænket sine arealer.
Men jeg kan så forstå, at hr. René Christensen gerne vil stemme for det, selv om det er det, landmændene er utilfredse med.
Er det korrekt forstået?
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Hr. Bjarne Laustsen skulle lære at lytte til, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol.
Man kan godt lave lidt sjov med sådan en sag her, men den er faktisk ret vigtig.
Dansk Folkeparti har faktisk en opfattelse af, at man nu permanent fjerner de her arealer fra de landmænd, fordi man laver den offentlige adgang.
Det vil sige, at der er landmænd, der reelt har været ude at give 250.000 kr. for deres landbrugsjord, og nu giver ministeren den væk som en gave til befolkningen.
Det mener vi ikke.
Ja, Dansk Folkeparti var med til at lave bræmmer.
Vi gjorde det, fordi vi mente, at det var det eneste redskab, der var for at nå nogle miljømål.
Vi vil gerne i fællesskab nå nogle miljømål.
Det kunne vi med bræmmerne.
Men når man gør dem permanente, skifter det jo fuldstændig karakter.
Hvorfor skal vi bruge ressourcer på at undersøge, om der er andre virkemidler, hvis man nu alligevel beslutter, at det skal være permanent, for altid.
Så må ministeren jo købe de her arealer og give dem til borgerne, hvis man så gerne vil give de her arealer væk.
Det her drejer sig ikke om, hvorvidt man har fortrudt.
Det her drejer sig om, at ministeren bruger sin magt til at give en gave, hun ikke vil betale for.
Det her ændringsforslag ændrer jo intet ved den tidligere lovgivning.
Det her ændrer kun i forhold til adgang og energiafgrøder.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Altså, jeg vil gerne gøre det fuldstændig klart, at hr. Jørn Dohrmann får et udførligt skriftligt svar om voldgrave, inden den endelige vedtagelse af det her lovforslag.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Uanset hvilke detaljer hr. Jørn Dohrmann kunne finde på at spørge om, svarer jeg.
Jeg har svaret over 100 gange.
Det er jo selvfølgelig stadig væk noget, der gælder i den lov, som hr. Jørn Dohrmann selv har stemt igennem for et år siden, men jeg svarer gerne – jeg svarer altid gerne.
Ejendomsskatterne er ikke omfattet af det her lovforslag, men til gengæld har jeg sagt meget klart, at landbruget bliver kompenseret, og at de får 95 mio. kr. i kompensation og 115 mio. kr. i enkeltbetaling, og det er faktisk en fuld kompensation for det indtægtstab, de får i forbindelse med randzonerne.
Så der er ikke nogen, der kan sige, at de ikke bliver kompenseret.
For den enkelte landmand kan der naturligvis være forskel, men i gennemsnit bliver de kompenseret 100 pct.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-06-06:
For så kan man se, om det reelt overhovedet er en kompensation, de får, når de med den ene hånd får en kompensation og med den anden hånd bliver opkrævet en ejendomsskat, så der ikke rigtig er noget tilbage alligevel.
Hvornår kan kommunerne og landmændene regne med, at de får et kort derude, som de reelt kan slå op i, så de kan se, om man er omfattet af det, regeringen vil kalde en gavebod, og hvor ministeren har været ude at sige: Nu skal der være fri adgang for borgerne.
Hvad er det, landmændene og kommunerne kan regne med de får af hjælp fra regeringens side?
For det vil da vist være rart for kommunerne at vide det i forbindelse med deres kommende forhandlinger, vide, om det skal med i de forhandlinger, de har med regeringen.
Thomas Danielsen (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at få belyst, hvad det er, der er regeringens ærinde med de her forslag.
De kommer med forslag om, at det skal være forbudt at dyrke bræmmerne, og de vil gerne lukke op for fri adgang for alle til privat jord, men ingen af delene er til gavn for miljø og natur, og derfor kan man jo ikke fortænke de mange landmænd, der rammes af det og føler sig krænkede, i at spørge sig selv om: Hvad er det lige, det her skal gøre godt for?
Er det bare for at genere et presset erhverv?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2012-06-06:
Jeg frafalder.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-06:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad der egentlig er Venstres position i den her sag, for det synes jeg indimellem har været lidt svært at finde ud af.
Jeg forstod på hr. Eyvind Vesselbo, at det nu er Venstres politik, at man går ind for, at ægteskabet skal gøres kønsneutralt i folkekirken – sådan forstod jeg det, som hr. Eyvind Vesselbo sagde.
Og så skal jeg bare forstå, om det er Venstres politik, punktum.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-06:
Jeg mener, det står ganske klart i det her ændringsforslag, hvad der er Venstres politik på det her område.
Vi foreslår, at man ophæver de forhindringer, der måtte være, for, at to af samme køn kan blive viet.
Og så siger vi, at så kan vielsesmyndigheden selv tage stilling til, om man vil gøre brug af det, og hvordan man vil gøre brug af det.
Så hvordan hr. Martin Henriksen vil fortolke det,
er op til hr. Martin Henriksen.
Jeg synes, det står ganske klart.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Kommunernes forgodtbefindende!
Hr. Flemming Damgaard Larsen har selv været valgt på alle niveauer af demokratiet i det her land, og når Folketinget har givet en myndighed til kommunerne, så skal man da ikke sige, at de bare skalter og valter med den efter forgodtbefindende.
Jeg går da ud fra, at de tager den myndighed, de har, meget alvorligt, og jeg vil i hvert fald sige, at Folketinget har besluttet, at det er kommunerne, der har myndigheden.
Det er ikke mig.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-06-06:
Så kan jeg slet ikke forstå, at ministeren den ene gang efter den anden siger: Spørg kommunerne.
Det vil sige, at der så åbenbart ikke er klarhed, når det er kommunerne, der pludselig får magten til at afgøre, hvad der er retningslinjer på det pågældende område.
Ministeren må da komme med nogle helt klare retningslinjer som opfølgning på loven, men det vil ministeren åbenbart ikke.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg kan jo altså godt svare igen.
Nej, landmændene slipper ikke for at betale ejendomsskat, de ejer stadig væk jorden.
De får en kompensation for den indskrænkning, der er i deres brugsret til jorden.
Det er en kompensation, som samlet set sammen med enkeltbetalingen er på 210 mio. kr.
Det var godt nok rigtig, rigtig mange spørgsmål på en gang.
Jeg kan ikke lige se, at der var nogle af dem, som jeg ikke har besvaret.
Landmændene slipper ikke for at betale ejendomsskat, nej, det gør de ikke.
De ejer stadig væk jorden.
Det er nøjagtig ligesom med 2-meter-bræmmerne i sin tid, det sker på den samme måde.
Det her handler om naturen, det handler om at beskytte vandmiljøet mod kvælstof og fosfor og sprøjtegifte.
Det kan man gøre på flere måder.
En af måderne er at reducere forbruget oppe på markerne.
Og derfor er det ikke en indskrænkning i ejendomsretten, og dermed er det heller ikke ekspropriativt, og dermed ejer landmanden stadig sin jord, og dermed skal han også betale ejendomsskat.