runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Der er vel flere måder at håndtere det på, for ministeren kan jo også gøre noget ved det, selv om der er kommunalt selvstyre.
Det har ministeren så fravalgt at gøre ved at sige, at man skal tage det op i Ligebehandlingsnævnet.
Der kan vi så håbe det kommer op.
Det synes jeg vil være en god idé.
Men så skal mit andet spørgsmål være: Kan kvinder ikke være pædofile?
Den er meget kort.
Jeg tror faktisk, at ministeren fik svaret på det her til sidst: at det ikke var ministerens kop te med særregler i forhold til mandlige pædagoger.
Men må jeg ikke bare sige, at den eneste årsag til, at jeg egentlig trykkede på knappen, var måden, ministeren svarede henholdsvis Venstres ordfører og Socialistisk Folkepartis ordfører på.
Det er helt i orden, at man er uenig, men jeg synes ikke, at man kan stå og fortælle andre mennesker i Folketingssalen, at de er helt hen i skoven, og det er faktisk sådan, jeg opfatter det, ministeren siger.
Det var faktisk årsagen til, at jeg trykkede på knappen – og så for at få et svar på, om man synes, det er i orden med særregler for mandlige pædagoger eller ej, men det tror jeg lige at ministeren fik svaret på i de sidste 2 sekunder.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jamen det, jeg ikke forstår, går på, at ministeren tager et møde, nævner det her og udtaler sig i pressen og siger, at han er imod det.
Det er fuldstændig, som vi andre ordførere gør; vi nævner også alle mulige ting i pressen, men vi har jo ikke den samme beføjelse, som ministeren har, til at ændre ting.
Det er jo kun ministeren, der kan ændre ting.
Det er jo derfor, han er minister, ovenikøbet ligestillingsminister.
Altså, det må da være den fornemmeste opgave som ligestillingsminister at sikre ligestilling.
Men i lige præcis det her tilfælde giver man med den ene hånd nogle penge til en pulje, der så skal sikre flere mandlige pædagoger, og med den anden accepterer man, at der er særregler, hvormed de bliver mistænkeliggjort.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren ikke siger: Det vil jeg bare have.
Og hvad har det overhovedet med selvstyre at gøre?
To etniske navne er også mange navne at have styr på, det kan være lidt svært.
Jeg hører faktisk ordføreren sige, at lige i forhold til mandlige pædagoger ønsker man ligestilling.
Det synes jeg faktisk er ret konkret.
Så siger ministeren, at der jo er kommunalt selvstyre.
Men ministeren har vel en holdning.
Altså, det jo ikke sådan, at vi via lovgivningen skal – jeg har ikke hørt en eneste ordfører sige det – tvinge forskellige regelsæt igennem i daginstitutionerne.
Ministeren kan vel sagtens snakke med KL og sige: Det vil jeg ikke acceptere; jeg vil simpelt hen ikke have, at mandlige pædagoger har nogle særregler, hvorefter de som udgangspunkt bliver betragtet som pædofile og derfor ikke må skifte ble på børnene og heller ikke må smøre børnene ind i solcreme.
Det kan ministeren jo kræve af KL.
Hvorfor er det, at ministeren ikke gør det?
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Det vil sige, at selv om syv ud af ti mandlige pædagoger giver udtryk for, at det er et problem – og vi behøver som sagt ikke at lovgive om alt; det var ministeren også inde på – vil ministeren ikke tage det op på et højere plan.
Ministeren sagde, at man ikke behøver at lovgive om alt, og at nogle gange skal der være plads til holdningsændringer.
Det synes jeg at ministeren og regeringen er pragtfulde eksempler på – altså fra, hvad man ville, til, hvad man gennemførte.
Så det kvitterer jeg kun for.
Der er noget andet, jeg også nævnte i min tale, og som jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om.
Jeg ved jo, at ministeren tidligere har været en stor fortaler for kriminalisering af køb af sex.
Der bliver meget kort nævnt noget om Exit Prostitution, men hvor langt er man kommet?
Ministeren nævner det jo i redegørelsen, men der står ikke noget om, hvor stor en succes det er blevet, eller hvor langt man er kommet, eller noget som helst.
Kan vi få lidt at vide om det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Ja, det læser jeg lige op: Forslag til vedtagelse »Folketingets partier er enige om, at alle skal kunne gå på arbejde uden at blive udsat for sexchikane.
Med henblik på at komme sexchikane til livs og finde de mest effektive midler til at forebygge og bekæmpe sexchikane, er der behov for at kende omfanget og karakteren af den sexchikane, som danske arbejdstagere udsættes for.
Et første skridt har regeringen taget med en aftale med Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten om at afsætte 2 mio. kr. fra Forebyggelsesfonden til at oplyse arbejdspladserne om sexchikane.
På denne baggrund opfordrer Folketinget regeringen til at iværksætte en kortlægning af sexchikane på det danske arbejdsmarked med henblik på inden udgangen af 2015 at fremlægge en handlingsplan til forebyggelse og bekæmpelse af sexchikane.
Det er meget beskedne krav.
Jacob Lund (S), 2015-03-24:
Vi vil sådan set også gerne være med til at lave en handleplan.
Jeg synes jo, at vi skal følge den, og det er vi en stor gruppe mennesker der har arbejdet sammen om.
Så vi følger det arbejde, der er sat i værk på området.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
I forlængelse af det og i forbindelse med 2020-planen vil jeg sige, at indtil videre er det gået den forkerte vej med det psykiske arbejdsmiljø.
Kunne ordføreren ikke sige noget om, hvorfor man ikke vil være med til at lave en handleplan, når det drejer sig om seksuel chikane?
Jacob Lund (S), 2015-03-24:
Jeg skal så indrømme, at jeg jo ikke er den, der har siddet og forhandlet det her og deltaget i det arbejde og været en del af det.
Jeg er lidt afløser i forhold til det arbejde, der er blevet lavet, så jeg må indrømme, at jeg ikke kender selve strategien til bunds.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
Jeg vil bare spørge, hvad man har gjort for at kunne opfylde målsætningen for 2020-planen, når vi snakker om seksuel chikane.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-24:
Ja, se, det havde ordføreren jo haft en mulighed for at vide, hvis ordføreren ville melde sig ind i forhandlingerne og tage et ansvar.
Det, som jeg har store forventninger til, er, at vi i langt højere grad får indarbejdet parterne.
For vi har jo lavet en lov herinde, der siger, at det psykiske arbejdsmiljø skal være i orden.
Vi har lavet en lov herinde, der gør, at der er opmærksomhed om arbejdsmiljøet generelt, og ansvaret er meget, meget klart.
Det, som jeg har store forventninger til, er, at vi i langt højere grad involverer parterne, altså sikrer os, at parterne har en mulighed for at være med til at sikre, at arbejdsmiljøet bliver bedre.
BAR'erne får en mere fremtrædende rolle.
Og så vil jeg ikke løfte sløret yderligere for de forhandlinger, som pågår i øjeblikket.
Jeg synes bare, det er brandærgerligt, at man kan tage sådan en sag her ind i Folketingssalen, men når vi så sidder og forhandler og skal tage ansvar, er ordførerens parti væk.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Der er nogle andre grunde til, at vi og Enhedslisten ikke er med.
Men jeg kunne godt tænke mig lige at høre: Betyder det så, at ordføreren mener, at i det forhandlingsrum, de er i, tænker man over, hvordan man kan lave en handlingsplan, hvor man samler initiativerne?
For det lyder jo ret positivt, hvis det er det, man er i gang med.
Hvad er det, man gerne vil, ud over at man nævner det i en sætning og siger, at vi også lige skal huske sexchikane?
Er der nogle helt konkrete ting?
Tænker man: Vi er nødt til at kigge på erstatningsniveauer, praksis ved domstolene, bevisbyrde, længden af de her retssager?
Eller hvad er det for nogle tanker, man gør sig?
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-24:
Jeg har ikke sagt, at det er en dårlig idé.
Og jeg er da utrolig ked af, at ordførerens parti ikke er en del af de arbejdsmiljøforhandlinger, der pågår i øjeblikket.
Der sidder vi jo og taler om både det fysiske arbejdsmiljø, men også det psykiske, som det her kommer ind under.
Så det kunne måske være, at ordføreren skulle melde sig ind i forhandlingerne og så tage den derfra – for det er der jo faktisk et bredt flertal i Folketinget som er enige om.
Og vi er opsatte på, at vi i Danmark får det bedst mulige arbejdsmiljø.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg kunne godt tænke mig lige at høre ordføreren om noget.
Og der er sådan lidt uklarhed over, om det nu også indeholder sexchikane eller ej, og blandt de initiativer, der bliver nævnt, er der f.eks. en hotline, som tager et-to opkald om ugen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvorfor er det sådan en dårlig idé at have en handlingsplan, hvor man samler de her initiativer?
Hvorfor er det, at Venstre har noget imod det?
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-24:
Jamen det fremgik jo af debatten i sidste uge, at der var iværksat nogle initiativer.
Der var også kommet mere opmærksomhed omkring det.
Der var nogle BAR'er, der var involveret i at skulle lave noget materiale osv., og det var de ting, som vi i fællesskab i sidste uge var enige om var en måde til at sikre, at vi fik færre psykiske arbejdsskader i fremtiden.
Så sidder vi også i øjeblikket og forhandler en ny strategi for arbejdsmiljøet, og der kommer det her altså også til at spille en væsentlig rolle.
Så alt i alt var vi jo fortrøstningsfulde i sidste uge.
Jeg er enig med ordføreren i, at det her ikke er godt nok, men lad os nu se, om de her initiativer, som vi i fællesskab sætter i søen, ikke kan være med til at dæmme op for de problemer, som vi behandler her i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
Der er kommet nye ting frem, når vi snakker om det psykiske arbejdsmiljø og seksuel chikane.
Hvad er det for nogle nye ting, der er kommet frem, siden vi forhandlede forespørgslen om arbejdsmiljøet?
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-24:
Altså, de tal, som vi debatterede i sidste uge her i Folketingssalen, viste en lille stigning, det er korrekt; men der er jo også iværksat en del initiativer siden da, og derfor havde vi da i sidste uge en fælles forståelse om, at vi var på rette vej.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
Tak for ordførertalen.
Det, der undrer mig rigtig meget, er, at hr. Peter Juel Jensen siger, at det går fremad for målsætningerne for arbejdsmiljøet.
Men nu snakker vi om seksuel chikane; det er en del af det psykiske arbejdsmiljø, og det psykiske arbejdsmiljø er gået den forkerte vej.
Så er det underligt, at det går i den modsatte retning.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren vil svare på det.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-24:
I sidste uge havde vi en debat her i Folketingssalen om arbejdsmiljø, og vi kunne i fællesskab konstatere, at målsætningerne for 2020-strategien holder.
Målene er ambitiøse og forpligtiger alle, der har mulighed for være med til at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Udfordringen, vi behandler i dag, kommer ind under kategorien mobning og seksuel chikane, og lad mig slå fast, at disse to kategorier i høj grad påvirker det psykiske arbejdsmiljø.
Regeringen har fremsat et forslag til vedtagelse, og det bakker vi op om i Venstre.
Min socialdemokratiske kollega vil senere i debatten fremsætte forslaget til vedtagelse.
Trine Mach (SF), 2015-03-24:
Det vil jeg da som ordfører for SF meget gerne være med til at vi tager.
Jeg synes, at de debatter, vi har i Socialudvalget, grundlæggende udmærker sig ved at handle om politik, så det vil jeg bakke op om.
Tina Nedergaard (V), 2015-03-24:
Jeg synes jo i hvert fald, at det her beslutningsforslag også tjener det formål, at der er nogle generelle ting, vi måske med fordel kan drøfte i udvalget, fordi det rejser jo også spørgsmålet: Hvad sker der egentlig i en sammenhæng, hvor en mand og en kvinde lever sammen og kvinden simpelt hen bliver gravid med en anden mand, hvor den anden mand jo har ret til at blive juridisk far i dag, og hvor det barn så først ville kunne overgå til den samlevende mand ved stedbarnsadoption?
Derfor synes jeg egentlig, at det er fornuftigt, at vi i fællesskab i Socialudvalget – nu har vi jo tidligere her for nylig i forbindelse med adoption uden samtykke, hvor jeg var ordfører, taget initiativ til, at vi havde en teknisk høring – prøver at brede lidt ud, hvad der egentlig sker i de her sager mere bredt, også i de sager, hvor der i øvrigt ikke er kontakt med en biologisk forælder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-03-24:
Jeg synes jo, at det nærmest er sådan lidt komisk at høre Venstres hr. Lars Løkke Rasmussen forsøge at kritisere regeringen for ikke at ville være tydelig om, hvordan økonomien skal hænge sammen efter et valg.
For med Venstres politik er der jo virkelig, altså virkelig tale om en lykkepose i mere end en forstand. Det er noget med at grave virkelig dybt dernede og så rode rundt, og så er det super spændende, hvad der kommer op.
For Venstre sætter tilsyneladende en ære i ikke at ville fortælle, hvad deres politik går ud på.
Man kan sige, at hvis nogen skulle være i tvivl om, hvorvidt Anders Fogh Rasmussens kontraktpolitik er død, så skal man bare forsøge at forstå, hvad fru Inger Støjberg siger, når hun forsøger at forklare, hvad Venstres kontanthjælpsloft går ud på.
Men jeg vil spørge om noget andet.
Jeg vil spørge til forholdene for vores børn i børnehaver og vuggestuer.
For forholdene er jo desværre langtfra så gode, som de burde være i et samfund som det danske.
Vi har igennem en årrække set, at normeringen i vores institutioner er blevet dårligere.
Der er simpelt hen blevet færre og færre voksne til at tage sig af vores børn.
I en rundspørge, som DR lavede, svarede 8 ud af 10 pædagoger, at de på sådan en helt almindelig dag var alene med en børnegruppe på gennemsnitlig 14 børn.
Og forældrene og deres organisationer har jo længe forsøgt at råbe op og råbe vagt i gevær omkring det her, og det har personalet i institutionerne sådan set også gjort.
I Politiken forleden så vi så flere fremtrædende børneeksperter advare om, at udviklingen faktisk truer børns trivsel og børns udvikling.
Jeg synes jo, det er et problem, vi bliver nødt til at løse.
Det kan simpelt hen ikke passe, at vi i et rigt land som Danmark ikke har råd til at sikre, at vores børn får nogle trygge rammer, når de er i daginstitution.
Og i Enhedslisten mener vi jo, at der er en rigtig god løsning, der kan stoppe den her negative udvikling, nemlig at indføre et loft over hvor mange børn der må være pr. voksen i vores børnehaver og vuggestuer, præcis ligesom vi i dag har et loft over, hvor mange børn der må være i klasserne i folkeskolen.
Det handler simpelt hen om at give børn nogle rettigheder.
Så mit spørgsmål er: Vil regeringen og statsministeren være parat til at lovgive om såkaldte minimumsnormeringer, som lægger et loft over, hvor mange børn der må være pr. voksen i vores daginstitutioner?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det er jo også derfor, at hvis man kigger på nogle af de finanslovsforhandlinger, vi har haft over årene, så vil man se, at vi har prioriteret børnene.
Vi har prioriteret børnene med først 0,5 mia. kr. og så lidt flere penge oveni, og nu er vi oppe på 850 mio. kr. om året til dem.
Jeg ved udmærket godt, at det ikke er sådan, at det rækker alverden til normeringer.
Men det er dog et lille skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre, at børnene bliver behandlet bedre, og det vil vi gerne gå videre med.
Jeg er ikke sikker på, at vores børnepakke helt vil leve helt op til, hvad SF gerne vil.
Men jeg håber dog, at vi i de partier, som finanslovsmæssigt har diskuteret børn igennem mange år, også vil være optaget af at kunne tage de skridt, som kan sikre, at børnene får en bedre og sjovere barndom med mere stimulering, sådan at de er klar til skolen, når det kommer dertil.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-24:
Man skal heller ikke være i tvivl om, at hvis man reelt skal integreres i Danmark, så er forudsætningen faktisk, at man får et arbejde.
Og da vi i dag har 90.000, der kommer fra de forskellige østeuropæiske lande og varetager jobs i Danmark, så ville det også være oplagt at give arbejdsgiverne et vist ansvar for at kigge på, om det ikke var muligt, at nogle indvandrere – især dem, som ikke nødvendigvis har de nødvendige kompetencer til at indgå i fuld skala på – også kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er sådan set glad for, at vi i virkeligheden diskuterer, hvordan der skabes flere jobs i Danmark, og hvordan vi kan sørge for, at alle også bidrager.
Derfor vil jeg gå til over den sidste del, som nemlig handler om forudsætningen for, at vi alle sammen – ikke kun mændene i Danmark, men også kvinderne – kan være på arbejdsmarkedet og det er selvfølgelig spørgsmålet om vores børn.
Regeringen har lanceret, at man kommer med en børnepakke, og det var også en del af statsministerens nytårstale.
Vi har løbende afsat mange midler til børneområdet, i alt 750 mio. kr. til at lave bedre normeringer.
Men vi ser stadig væk, at normeringerne ude i daginstitutionerne falder, altså at der er én voksen til endnu flere børn.
Det vil vi gerne løse, og vi vil gerne løse det i forbindelse med regeringens børnepakke.
Vil regeringen være åben over for også at kigge på spørgsmålet om normeringer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg kan sagtens forstå ideen.
Vi har rigtig mange øst- og centraleuropæere, som kommer til Danmark og varetager forskellige stillinger, og ville det egentlig ikke være smartere, hvis nogle af de flygtninge, der kommer hertil, kunne varetage de selvsamme job?
Det synes jeg også selv, og jeg håber jo, at man ude i kommunerne vil være opmærksomme på det.
Det er jo altså ude i kommunerne, man ved, hvor gartnerierne er, hvor de forskellige virksomheder er, og i højere kan grad blive bedre til at sende de mennesker, der kommer hertil som flygtninge, ud på de virksomheder, så de kommer ud i noget virksomhedspraktik.
Det behøver ikke være 37 timer om ugen, men de skal komme ud og være sammen med nogle kollegaer, være på en arbejdsplads, og jeg håber da også, at nogle af de arbejdspladser, hvor der er rigtig mange øst- og centraleuropæiske ansatte, vil være nogle af dem, man har fokus på.
Men det er og bliver noget, som man er nødt til at løse lokalt, og jeg håber naturligvis, at man vil have fokus på det.
Jeg har godt set, at man i de her dage spørger, hvorfor vi skal give danskernes job til flygtninge og indvandrere, og sådan opfatter jeg det jo slet ikke.
Jeg opfatter det som en del af helt almindelig god samfundsøkonomi, at vi sikrer, at dem, der er i Danmark, hurtigst muligt kommer ud og bidrager til samfundet, og at de yder en eller anden form for bidrag for den ydelse, de får.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-24:
Jeg tror, vi deler den glæde, og jeg håber sådan set også, at EU lige om lidt kommer frem til en ambitiøs beslutning i forhold til iblandingskravet, men også, at regeringen, når man indkalder til vækstforhandlinger, er opmærksom på, at SF i hvert fald vil komme med et krav om, at vi kigger på en statsgaranti til værket i Måbjerg.
Der er ikke tale om statsstøtte; der er tale om en statsgaranti, som gives sammen med kommunerne, og som gør det her værk muligt.
Men regeringen har jo gang i meget lige i øjeblikket.
For nylig er der kommet et integrationsudspil, og der er jo også inviteret til integrationsforhandlinger.
Vi synes, det er en vigtig dagsorden.
Vi synes, det er godt, at flygtninge og indvandrere kommer i arbejde i dag.
Vi ved, at den bedste form for integration foregår ude på en arbejdsplads; det er der, man lærer sproget, det er der, man lærer kulturen, det er der, hvor man bliver en integreret del af arbejdsmarkedet.
Samtidig ser vi jo arbejdsgivere, der i stigende antal ansætter folk fra Rumænien, Bulgarien og Polen.
Og vi vil meget gerne opfordre regeringen til at kigge på, om man kan blive bedre til at matche nogle af de flygtninge – og især nogle af de folk med indvandrerbaggrund, som for manges vedkommende jo desværre er ufaglærte – med nogle af de job, som vi oplever at østeuropæerne i dag varetager.
Det kan bl.a. være ved at kigge på brancher, men i virkeligheden også gøre det mere målrettet, så man sikrer rigtige jobs og selvfølgelig på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at SF sagtens kan tage en stor del af æren for, at det går bedre i dansk økonomi.
SF har – ikke bare da man sad i regering, men også siden hen – været med til at træffe nogle beslutninger, som har betydet, at det nu går bedre i dansk økonomi.
Og det synes jeg sagtens SF kan glæde sig over.
Regeringen og SF har igennem mange år set meget positivt på avancerede brændstoffer og har understøttet udviklingen af dem igennem f.eks. i EUDP-midlerne, og det synes jeg er rigtig godt.
Vi har arbejdet meget på det her i EU.
Det arbejde har båret kontant frugt, og vi forventer nu, at EU kan vedtage et iblandingskrav for avancerede biobrændstoffer på 0,5 pct.
Det er jo et resultat af mange års samarbejde, hvor SF også har været med til at presse på.
Jeg kan sagtens forstå, at man har behov for at ønske statsstøtte, eller at man ønsker at få en eller anden form for statsgaranti til at kunne udvikle projektet.
Jeg vil dog ikke stå og love det i dag.
Jeg vil ikke forholde mig til, om det lige præcis er det, der er behov for, men jeg vil have lov til at glæde mig sammen med SF over, at Danmark på det her område gør sig gældende og forhåbentlig også vil kunne gøre sig gældende fremadrettet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-24:
Jeg er glad for, at statsministeren indledte med, hvordan vi skaber mere vækst i Danmark.
Vi må jo sige, at de økonomiske tal går fremad.
Der er flere mennesker, der kommer i beskæftigelse, og det er jeg glad for både på regeringens vegne, men også på SF's vegne, fordi vi jo har stået på mål for mange ting undervejs.
Men det tyder også på, at regeringen kommer med noget vækst lige om lidt, ikke mindst med statsministerens indledning.
I går besøgte jeg selv det, der forhåbentlig bliver Danmarks første bioætanolanlæg i Måbjerg ved Holstebro.
Bioætanol bliver jo brugt som brændstof og kan allerede iblandes benzin i dag.
EU er i gang med at ændre på kravene, så der er noget, der tyder på, at der skal iblandes endnu mere bioætanol.
Hvis værket bliver til virkelighed, handler det i byggefasen om 1.250 arbejdspladser og efterfølgende 1.000 faste arbejdspladser i driften, og det vel at mærke i Vestjylland.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren kan forestille sig, at det bliver en del af regeringens vækstudspil også at kigge på mulighederne for f.eks. at give en statsgaranti til Måbjergværket.
Det er jo ikke kun noget, der gavner bæredygtig udvikling.
Det handler simpelt hen også om grønne produktionsjob, hvad der ligger helt i forlængelse af regeringens hidtidige politik og i hvert fald i forlængelse af det, SF har bidraget med i regeringen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg vil da gerne stå ved, at vi har afskaffet starthjælpen og kontanthjælpsloftet.
Det er der ikke noget nyt i.
Men der, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl tager så gruelig fejl, er, at han giver indtryk af – ikke bare her i Folketingssalen, men til alle danskere – at hvis bare hr. Lars Løkke Rasmussen havde været statsminister, så havde der været nogle helt andre regler for at opnå asyl.
Og det passer jo ikke, for vi har ikke ændret i reglerne for at opnå asyl i Danmark.
Det har vi gjort nu.
Vi har strammet dem, og det, man kan undre sig over, er, at hr. Kristian Thulesen Dahl bliver ved med at tegne et billede af, at vi har lukket en hel masse mennesker ind, der nu har fået asyl.
Men vi har jo ikke ændret reglerne for at opnå asyl i Danmark, så det ville være præcis de samme mennesker, som ville komme af præcis de samme årsager, som hvis hr. Lars Løkke Rasmussen havde været statsminister.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-24:
Går man ind på side 3 i det notat, regeringen selv har sendt til Folketinget, fremgår det under det, der hedder kontanthjælp under integrationsprogrammet, at udgifterne her er steget fra 295 mio. kr. i 2011 til forventeligt 2,2 mia. kr. i 2015 – altså fra 295 mio. kr. til 2,2 mia. kr. Ligger der i det her, at man har afskaffet starthjælpen?
For så er der jo regelændringer, der også medfører de forøgede udgifter.
Så ligger der her ikke en stigning som følge af, at man helt bevidst har afskaffet starthjælpen og sagt til alle dem, der kommer, at de fra dag et er omfattet af kontanthjælpen?