Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
I Det Radikale Venstre har vi ikke gjort os til dommer over, hvem der er svag i en uddannelsessammenhæng, for det er vores oplevelse, at det kan være mange, mange forskellige unge, også unge, som man måske i andre sammenhænge ville finde var stærke ud fra en umiddelbar vurdering, men hvor der gemmer sig nogle problemstillinger, måske en manglende modenhed, måske et manglende mod på livet, måske en personlig usikkerhed – nogle af de mange ting, som i hvert fald bekymrer nogle af os i forhold til spiseforstyrrelser, selvskadelse osv. osv.
Derfor er vi meget glade for den åbenhed, der er holdt i det resultat, der er kommet i de mange, mange, lange og på sine dage også opslidende forhandlinger i 10.-klasses-forligskredsen.
Det er jo et kompromis, som er indgået.
Det Radikale Venstre havde gerne set, at det havde stået meget klart, at modenhed også kunne være et selvstændigt element i forbindelse med det at gå i 10. klasse, for vi ved, at der er elever – også piger, men måske især drenge – som kan have svært ved at se sig selv i det stadig mere udfordrende miljø, som en ungdomsuddannelse er.
M-ordet er blevet et næsten uartigt ord i drøftelserne i forligskredsen, og derfor måtte vi nøjes med den formulering, som der nu er, nemlig at målrette 10. klasse til unge, som efter grundskolen har behov for yderligere faglig kvalificering og afklaring af uddannelsesvalg for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Dermed siger man også meget klart, at det, der er fokus for 10. klasse, sådan set ikke er, om man i forskellige sammenhænge og set ud fra forskellige målestokke synes, at den unge ser svag ud, men det at kunne bygge op, give afsæt, give mulighed for at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Dermed også være sagt, at en række af de ting, som har været nævnt her fra talerstolen, ser vi ikke som mulige veje ud af 10. klasse, men som muligheder for en stadig bredere pædagogisk tilrettelæggelse af 10. klasse.
Det gælder f.eks. muligheden for at afholde halvårlige prøver.
Vi tror, der ligger store muligheder pædagogisk set i at kunne tilrettelægge et forløb, som måske er mere intensivt, i det ene halvår, og som så skal afløses af et andet fag i det andet halvår.
Vi er sikre på, at det vil kunne bruges pædagogisk konstruktivt i forhold til nogle af de læreprocesser, som er vigtige for de unge, som vælger 10. klasse.
Så er der de nye fag.
Vi hæfter os ikke så meget ved, at de er rettet mod ungdomsuddannelserne, men mere ved den måde, fagene er beskrevet på som eksperimenterende, hands on, med forskellige typer af nye vinkler på det faglige stof, som er fagenes indhold.
Det lægger vi meget stor vægt på, ikke kun i forhold til de fag, som er praktisk orienterede, men også i forhold til dansk, matematik, altså de mere teoretisk prægede fag.
Vi lægger altså vægt på, at der kan være en eksperimenterende, inddragende og måske dermed også mere motiverende tilgang.
Det håber vi er noget af det, som man kan lære også andre steder i folkeskolen af den måde, vi har tænkt fagene på i 10. klasse.
Det venter vi os rigtig meget af.
En anden ting, som for os har været vigtig, er det, man kunne kalde for ånden i forliget.
Som det er fremgået af de korte bemærkninger, der har været til de forskellige ordførere hidindtil, og som det også er fremgået af mine egne bemærkninger her,
har det været et meget, meget langt forløb.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at det ikke handler om, hvorvidt det her er det samme som det, regeringen fremlagde, bare med et andet navn, men at det er et reelt kompromis, som viser, at 10. klasse fastholdes som et åbent tilbud, der kan give afsæt for de unge, der mener, at de har brug for det i forhold til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
For noget af det, som vi i hvert fald har læst os til og også selv iagttaget, er, at det er helt afgørende at gøre det til den unges eget valg og ikke til nogen andres valg.
Jævnfør de bemærkninger, jeg havde fra radikal side til vejledningsforslaget, er det i forbindelse med hele vejledningsetikken og det, at man lægger op til, at det er den unge, der skal træffe valget på baggrund af solid faglig vejledning, også vigtigt, at det er den unge, der træffer valget i forhold til det at gå i 10. klasse.
Derfor vil vi også holde nøje øje med den måde, som loven her bliver udmøntet på, for vi havde en oplevelse af, at man ville prøve at finde andre måder, at – så at sige – signalere til de unge på, at 10. klasse kun var for dem, der havde helt specielle behov.
Og derfor håber vi selvfølgelig også, at den aktive og konstruktive brug af uddannelsesplanen og uddannelsesbogen, som der bliver lagt op til, bliver udmøntet i den ånd og kvalificerer den unges egne overvejelser i forhold til: Hvad er det, jeg gerne vil, hvad skal der til, hvordan kan jeg bruge det?
Dermed kan man også gøre overgangen mellem de forskellige dele af uddannelsesniveauerne bedre.
Jeg tror, det gjorde et stort indtryk på alle, der deltog i høringen om 10. klasse, at rigtig mange sagde, at uddannelsesbogen ikke blev brugt på den måde, den var tænkt brugt på, at den ikke blev overleveret, at ungdomsuddannelserne ikke brugte den senere hen, og at der dermed var en masse faglig viden, som gik tabt i forhold til den tilpasning af ungdomsuddannelserne, som kunne være nødvendig, for at den enkelte unge skulle kunne bruge den.
På den baggrund og med en meget stor optagethed af at følge udmøntningen af det her lovforslag ikke alene i folkeskolen, men også på de frie skoler, kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Vi vil være meget optaget af lovens udmøntning og vil selvfølgelig også følge resultaterne tæt, for vi synes, det er meget vigtigt, at det her lovforslag kommer til at spille en rolle, i forhold til at alle unge får en ungdomsuddannelse.