runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg vidste ikke, at vi havde døve medlemmer herinde i Folketinget.
Jeg synes faktisk, at jeg gjorde ret godt rede for Dansk Folkepartis holdning.
Dansk Folkeparti vil skærpe hundeloven.
Der er nogle gode ting med i det her forslag, som Socialistisk Folkeparti har fremsat, bl.a. kravet om, at alle muskelhunde skal føres i bånd.
Dansk Folkeparti mener så, at det bør være alle hunde, der skal føres i bånd.
Det er så en anden sag, men det er jo en diskussion, vi kan tage senere.
Det går lidt længere end det forslag, som man her har fremsat fra Socialistisk Folkepartis side.
Vi mener bestemt, at der er mulighed for intentionen med at skærpe hundeloven.
Det er den eneste vej frem, vi kan ikke tillade os ikke at foretage os noget.
Så jeg synes bare, at man skulle skrue lidt op for hørelsen, for det, ordføreren ellers lagde op til, var bestemt ikke det, jeg sagde.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Lad os til trods for de knubbede ord her dog prøve at være lidt konstruktive.
For det første vil jeg spørge: Kan fru Marlene Harpsøe ikke bekræfte her i salen, at det udvalg, som regeringen har nedsat, er en syltekrukke, og at vi ønsker handling nu?
Det er det første, og så er vi da i hvert fald så langt.
For det andet går jeg også ud fra, at fru Marlene Harpsøe er indforstået med, at når medlemmerne her i salen faktisk endnu ikke har set det omtalte forslag omdelt, kan det være meget vanskeligt at tage stilling til Dansk Folkepartis forslag.
Tilsvarende kan jeg oplyse, at Socialdemokraterne også genfremsætter vores forslag fra sidste år, sådan at vi får flest mulige synspunkter på bordet.
Så vi skal nok få rigelig tid til at debattere det her og finde frem til en måde at finde fælles fodslag på, hvis ellers Dansk Folkeparti vil være med til det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Hr. Benny Engelbrecht spørger, om den arbejdsgruppe, som ministeren har nedsat, er en syltekrukke.
Jeg må ærligt indrømme, at det håber jeg ikke det bliver.
Jeg håber, at ministeren virkelig har nogle gode intentioner med det her, og at det ikke bare er for borgernes blå øjnes skyld, så de kan se, at ministeren her har gjort et eller andet, og at man så ikke vil gøre mere ved det.
Jeg håber og tror på, at der kommer mere ud af det, men samtidig vil jeg gerne sige, at vi, som hr. Benny Engelbrecht jo også nævner, netop nu har nogle forslag her i Folketinget - både i dag og i den kommende tid som vi skal diskutere.
Jeg håber og tror på, at vi med et flertal i Folketinget kan blive enige om nogle rigtig gode skærpelser af hundeloven.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Fru Marlene Harpsøe siger altså, at hun støtter ministerens udvalg, men samtidig fremsætter fru Marlene Harpsøe på vegne af Dansk Folkeparti et beslutningsforslag, som vi vel må gå ud fra - uanset om det skulle være Dansk Folkepartis, SF's eller Socialdemokraternes beslutningsforslag, som blev vedtaget - i princippet er et forslag, der overruler det forslag, som den arbejdsgruppe, som ministeren arbejder med, vil komme med.
Er det ikke sådan, det skal defineres?
Eller er det virkelig bare en ren paradeforestilling, når Dansk Folkeparti fremsætter et forslag?
For så er vi jo tilbage ved den retorik, vi havde, da vi debatterede det her sidste år, hvor Dansk Folkeparti jo netop stak halen mellem benene og ikke ville være med til at vedtage et forslag, som gav bedre forhold på det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Hverken jeg eller Dansk Folkeparti har en hale, og dermed kan vi ikke stikke halen mellem benene - det er det første, jeg vil sige.
Det andet er: Hvordan kan man have noget imod, at ministeren har lyst til at nedsætte en arbejdsgruppe?
Altså, jeg kan virkelig ikke se problemet i det.
Så må udvalget arbejde videre med nogle andre ting, hvis ministeren altså kan blive enig med udvalget om det.
Det kan jeg virkelig ikke se nogen problemer i, og jeg synes rent faktisk, man godt kunne finde på nogle lidt bedre spørgsmål at stille mig, for jeg er ret godt forberedt!
Per Clausen (EL), 2009-04-02:
Nu er et af problemerne vel, at straf mest virker, fordi folk så i en periode ikke er på gaden, men det virker ikke ret forebyggende, og det virker, som tallene også viser, ikke ret helbredende - hvis man kan bruge det udtryk.
Jeg vil bare spørge hr. René Christensen, om han ikke tror, at det, at man får en straf, der også opleves som en straf, kan kombineres med, at man får en handlingsplan, der faktisk gør, at man, når man forlader fængslet, har bedre mulighed for at indgå i samfundet, end man havde, da man oprindelig blev puttet i fængsel.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at det ikke teknisk er muligt i dag at trække disse informationer ud af systemet?
Eller er det, fordi der er manglende imødekommenhed og velvilje?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er et systemproblem, eller om det er et spørgsmål om imødekommenhed.
Og spørgsmålet er selvfølgelig også, om ministeren mener, at politiet udnytter de nuværende muligheder for eksempelvis at give påbud i tilstrækkeligt omfang, om det er noget, som kan blive forbedret, eller om det måske ligefrem er sådan, at de muligheder, man har, er for komplicerede, som det er i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Jeg synes sådan set, at det er et hurtigtarbejdende udvalg, som er færdigt næste år.
Det er altså hurtigtarbejdende, og det betyder, at man kommer alle hjørner rundt, og det er den seriøse måde at lovgive på i det danske Folketing.
Vi kan godt se f.eks. i kriminalregistret, om en person har fået udstedt et pålæg vedrørende sin hund.
Det kan være et pålæg til en besidder af en hund om, at hunden f.eks. skal føres i snor eller være iført en mundkurv.
Det registreres i kriminalregistret.
Så det er altså sådan, at det kan man.
Vi er så ikke i besiddelse af oplysninger, som kan danne grundlag for at sige, hvor mange det drejer sig om, men man kan godt gå ind på den enkelte person og se, om vedkommende har fået et pålæg.
Så adgangen til at trække statistiske oplysninger ud om f.eks. antallet af udstedte pålæg vil være et emne, som udvalget om hunde vil drøfte.
Men der er altså ikke noget problem i at registrere et pålæg i kriminalregistret og så trække oplysning om det ud.
Bedre statistik er der altid brug for, så det vil vi tale om i det hundeudvalg, som skal drøfte de her ting.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Det er jo sympatisk tale, når man nu har fremsat et forslag som det her, at høre den konservative ordfører, men jeg synes bare, at hvis ikke man vil sætte målsætninger op for det - og så kan man jo fint sige, at det ikke er nok at halvere, det er vi sådan set åbne for at drøfte -
er det jo lidt ligesom at spørge: Nu skal jeg se, om ikke jeg kan løbe 100 km på 10 sekunder, men skal vi ikke lade være med at tage tid, fordi så bliver det på en eller anden måde lidt rarere for os alle sammen?
Altså, det, der er pointen med at lave målsætninger, er jo at se, om man når dem, og hvis man ikke når dem, så forholde sig til, hvorfor man så ikke når dem.
Vi kan se på den store indsats, der er gjort, at der rent faktisk er en hel række forsøg, der viser, at man kan gøre en hel del, også mere, end der bliver gjort i dag, hvis man strukturerer det og kommer og ophøjer forsøg til at være landsdækkende ordninger.
Der er spørgsmålet så: Er man ikke nødt til så at være villig til at stikke næsen frem og sætte en målsætning op, så man kan se, om man når det eller ej, i stedet for bare sådan lidt at sige, at principielt går man ind for, at der ikke skal være tilbagefald, når vi nu kan se, at det er så langt fra virkeligheden, som man kan komme?
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Der er to tredjedele, der ikke falder tilbage, så det er jo ikke så langt fra virkeligheden, som man kan komme.
Altså, vi har bare ikke et behov for at lave sådan en samlet strategi, som kapsler det hele ind.
Tværtimod ønsker vi faktisk at være åbne over for at diskutere og nå frem til, hvordan vi kan gøre det endnu bedre på alle parametre.
Og der er det ikke et spørgsmål om, at vi på forhånd sætter os et eller andet mål og siger, at det er det, vi vil opnå.
Nej, vi vil til stadighed være bedre på alle parametre; det er det, vi ønsker, og derfor: Nej til en samlet strategi.
Men Kriminalforsorgen er jo er i gang med i øjeblikket at lave et stort udredningsarbejde om straffens effekt, og det vil jo i den grad afdække og give os nogle nye værktøjer og nogle nye håndtag, vi kan skrue på.
For målet er vi enige i: Recidivet skal så langt ned som muligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg er da vældig, vældig glad for og positivt overrasket over, at ministeren nedsætter et udvalg.
Men jeg tænker også, at ministeren har været hårdt presset, fordi ministeren har haft en dårlig sag.
Jeg synes nemlig ikke, at regeringen har gjort særlig meget for ofrene i Danmark, og det synes jeg også det her beslutningsforslag vidner rigtig meget om.
Hvorfor skal offerrådgivningen udelukkende være i frivilligt regi?
Men det er selvfølgelig positivt nok.
I forhold til det med, at ofret skal have besked om gerningsmandens udgang, siger ministeren, at det måske skaber usikkerhed hos offeret.
Men det er vel op til offeret selv at kunne bestemme, om offeret har brug for at få den her viden, så det synes jeg ikke der behøver at være et problem i.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Jeg vælger at se det her fra den positive side.
Jeg synes sådan set, at der er rigtig mange gode elementer i det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, som man skal arbejde videre med.
Men den rigtige måde at gøre det på er jo, at man kvalificerer det og borer det ud i et udvalgsarbejde, hvor man tager de nordiske erfaringer med, og så tager man mange af de elementer med, som er nævnt i det her beslutningsforslag.
Det kan f.eks. også være et spørgsmål om offerrådgivningen.
Det er jo sådan, at der i dag i alle politikredsene er etableret offerrådgivning, som tilbyder personlig samtale og rådgivning til dem, der henvender sig.
Så det eksisterer i dag.
Men vi kan prøve at se på, om det kan gøres på en bedre og anderledes måde.
Jeg er selv meget ambivalent med det, men jeg ville være bekymret for det, hvis det skabte en større utryghed hos ofrene.
En måde kunne jo være, at man, som fru Karina Lorentzen nævner, selv sagde, om man gerne ville have noget at vide om det.
Men nu tager vi fat på det udvalgsarbejde, og det er den konstruktive, positive, fremadrettede melding i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg synes også, at det er fint, vi får det her udvalgsarbejde.
Det er da sådan en halv sejr, kan man sige, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg kan bare konstatere, at jeg synes, at regeringen har syltet ofrene.
Man har snakket utrolig meget om retsfølelse og hensynet til ofrene og alt muligt, men man har alligevel en offerrådgivning, som er placeret i fuldstændig frivilligt regi, og som er i fare for at falde sammen.
Man kan ikke skaffe rådgivere nok, de melder fra, og man kan ikke dække deres transportomkostninger.
Det synes jeg at ministeren skal gøre noget ved øjeblikkelig.
Der er jo en række gode forslag her, og jeg synes bare, at ministeren skulle træde til i forhold til dem, som han mener kunne være væsentlige at fremsætte med det samme, f.eks. de forslag om erstatning.
Jeg har rent faktisk kendskab til sager, hvor vedkommende ikke har fået erstatning som følge af en frifindelse, og det synes jeg er fuldstændig uholdbart.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Men hvis man ikke har fået erstatning, selv om man er et offer, på baggrund af en frifindelse, er det jo forkert.
Det er derfor, vi har domstolssystemet i Danmark.
Man kan jo ikke bare sige, at der er foregået en forbrydelse, og på den måde føle sig berettiget til erstatning.
Sådan fungerer det ikke i et demokratisk retssamfund.
Men nu må man se på det.
Med hensyn til offerrådgivning er mit udgangspunkt ikke, at det skal overgå fra at være en frivillig offerrådgivning til et eller andet fast statsligt system.
Frivillige systemer er ofte langt, langt bedre end faste offentlige systemer, fordi der er et engagement, fordi det er nogle mere engagerede folk, der sidder i offerrådgivningen.
Men det kan være, man skal lave rammerne for offerrådgivning om.
Jeg nævnte selv det med transportudgifterne.
Det må vi så se på i det udvalgsarbejde, der kommer.
Karen Hækkerup (S), 2009-04-02:
Vi har fra Socialdemokraternes side andre ønsker end dem, der er præciseret i SF's forslag, og vi kunne også godt tænke os at høre ministerens holdning til dem.
Der er flere problemer i det.
Man får kun en erstatning, hvis man har anmeldt forbrydelsen, senest 24 timer efter at den har fundet sted.
Der findes altså eksempler på, at folk har været så meget i chok, at de ikke har anmeldt forbrydelsen rettidigt.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Det er jo rart at kunne få lidt selvros, hvis man ikke får ros så mange andre steder fra, og jeg hører ikke så mange andre rundtomkring rose den borgerlige regering for, hvordan det går på retsområdet lige for tiden.
Men noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, om ministeren vil være åben over for at kigge på erstatningernes størrelse i det arbejdsudvalg, som ministeren nu nedsætter.
Fra Socialdemokraternes synspunkt er der ingen tvivl om, at erstatningerne, vi giver i dag, er latterlig små.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jeg er meget enig i, at det, vi til stadighed skal tilstræbe, er, at den måde, vores retssystem og hele den sociale, forebyggende indsats og sanktionssystemet fungerer på, til enhver tid skal trimmes og optimeres i retning af, at der er så lille et recidiv, så lille et tilbagefald som overhovedet muligt.
Jeg synes ikke, at vi skal nøjes med at have en ambition om at halvere det recidiv, vi ser i dag.
Jeg synes, at man skal gå linen helt ud, hvis det overhovedet er muligt, og derfor skal man aldrig stille sig tilfreds.
Med jeg vil da godt lige nævne, når nu det også bliver skrevet i beslutningsforslaget her, at når hver tredje vender tilbage igen, betyder det altså også, at for to tredjedeles vedkommende fungerer hele vores retssystem den dag i dag.
De kommer ikke igen, og det synes jeg egentlig ikke er så ringe endda.
Det, som jeg tror er det største problem i øjeblikket, er, at de relativt få, der begår kriminalitet, begår enormt meget kriminalitet hver især, og det er egentlig mere det, vi skal have gjort op med, end det er procentsatserne her.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Det fører mig sådan set bare frem til, om ikke hr. Tom Behnke og Det Konservative Folkeparti er enige i, at det måske alligevel ikke var så dårlig en idé, uanset hvad man så mener om de enkelte forslag - vi kan se lidt forskelligt på det med straffeattester, hvor jeg bare vil nævne, at der i hvert fald også er nogle af dem, der arbejder med det, der siger, at der måske ikke er en helt hensigtsmæssig anvendelse af straffeattester i dag, hvor der bliver lavet utrolig mange straffeattester, også i forbindelse med ting, som ikke har nogen relation til den forbrydelse, der er begået - at man ligesom samlede tingene sammen og sagde: Lad os få en helstøbt, national strategi og sætte os en målsætning for, hvor langt vi kan få det ned?
For det handler jo ikke om at gøre de kriminelle en tjeneste.
Det handler om at forebygge den situation, at der kommer nye ofre for de samme kriminelles gentagne forbrydelser.
Derfor synes jeg egentlig, at man, hvis man har ofrenes tarv in mente, burde være klar til at sætte nogle målsætninger op for det her og lave en samlet plan.
Karen Hækkerup (S), 2009-04-02:
Nu har jeg ikke set den tv-udsendelse, men spørgsmålet er, hvis ordføreren gengav det korrekt, om man så ikke kan konkludere, at det her unge menneske altså har et eller andet alvorligt problem på øverste etage og altså også har et alvorligt problem i forhold til den måde, han opfatter sig selv og sine omgivelser på.
Spørgsmålet er, om det ikke er rigtigt at sætte ind over for sådan en ung mand for at forhindre, at han går ud og gør det igen, med en kombination af noget intensiv behandling og noget undervisning.
På den måde kunne man måske få fat i folk.
Det tror jeg i al fald ville være rigtig, rigtig godt.
Fra Socialdemokraternes side har vi ikke noget som helst imod, at man skal straffe.
Men vi synes, at det er hovedløst at lave en straf, som langt hen ad vejen ikke virker, som den er i dag.
Altså, man putter folk i fængsel, og man bruger enorme ressourcer på det.
De er ikke bedre stillet i forhold til at klare sig uden at begå ny kriminalitet.
Der ville det da være noget smartere, at man sørgede for at få hældt uddannelse på dem, få hældt behandling på dem, at få givet dem muligheden for at kunne noget andet, mens man havde fat i kraven på folk.
Synes Dansk Folkeparti slet ikke, at der er rum til forbedring?
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Jo, tanken er fin.
Det kan man godt være enige om, men man må kigge på det.
Det var det med det billede, jeg fik, da jeg sad og læste det her.
Hvis man som offer står og kigger på det, hvad vil man sige med hensyn til den indsatte, som bliver spurgt: Hvad er det så, vi vil gøre for dig?
Jo, nu vil vi gerne bære dig igennem uddannelsessystemet.
Vi vil gerne hjælpe dig igennem her.
Vi vil gerne hjælpe dig med at finde den her praktikplads, når nu du engang kommer ud.
Kunne man forestille sig, at der kunne stå nogle ude på den anden side, som sagde: Hvordan kan det være, at jeg, som ikke har de her problemer, jeg, som ikke har været kriminel, står alene med mit problem og ikke kan finde en praktikplads, og at jeg skal se, at min jævnaldrende, som har været kriminel, får hjælp til det? Kunne man forestille sig, at det også kunne virke underligt på dem, der står på den anden side?
Karen Hækkerup (S), 2009-04-02:
Jeg er jo usandsynlig enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der bliver gjort for lidt for at skaffe unge mennesker praktikpladser i Danmark.
Så vi kan ikke være uenige i, at det er et problem, at der ikke nok praktikpladser.
Men hvis man vender tilbage til det der gamle spørgsmål: Er det samfundets eller er det individets skyld?
Som jeg ser på kriminalitet, er det ikke individets problem, men det er et samfundsproblem, som samfundet skal afhjælpe.
Men hvis man vil afhjælpe, at der kommer flere ofre, bliver man jo nødt til at se på, hvad det er, der har gjort, at det her menneske er blevet kriminelt.
Nu ved jeg godt, der kan være menneskelige faktorer, der gør, at det nærmest er uundgåeligt, at det vil ende sådan.
Men er det ikke sådan langt, langt de fleste gange, at hvis barnet var vokset op i en omsorgsfuld familie, havde fået uddannelse, havde fået varmt tøj på, havde fået hjælp og omsorg og fået sat grænser for sig, og hvis der havde været en forebyggende indsats, og hvis de omstændigheder ikke havde været til stede, så ville vi have langt færre kriminelle, end vi har i dag?
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Den blev reddet lidt på målstregen.
Jeg skulle lige til at sige, at jeg var dybt uenig, for det at sige, at det er samfundets skyld, kan i hvert fald ikke stå alene.
Det blev der heldigvis rådet lidt bod på til sidst.
Man skal som menneske altid stå til ansvar for sine egne handlinger.
Man skal som menneske altid tænke sig om, inden man foretager en handling, og man står til regnskab for den.
Den der tankegang med at sige, at man gjorde det i afmagt, og at det er samfundets skyld, køber vi ikke, og jeg er dybt uenig i den.
Der blev rådet lidt bod på det til sidst.
Men igen: Der er selvfølgelig nogle tilfælde, hvor man kan se tilbage på et forløb, hvor man kan sige, at man måske burde have sat ind tidligere, og hvor man kunne have modvirket det.
Det arbejder vi jo også meget på i mange andre henseender.
Men alligevel vil jeg sige, at individet altid skal stå til regnskab for sine egne handlinger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg har i hvert fald set det pågældende klip, som Dansk Folkepartis ordfører omtaler, og det er jo tydeligt, at den unge mand mangler en eller anden social bremseklods - ellers udtaler man sig ikke sådan på tv - og der har fru Karen Hækkerup netop ret: Der skal man sætte ind med behandling.
Så skal man altså heller ikke være blind for, at når unge mennesker sidder og siger på tv, at det er fedt at sidde der, for der får de slik og sodavand, så er det, fordi det er første gang nogensinde i deres liv, at der rent faktisk er et sted, hvor der bliver talt med dem, hvor der er mad, hvor der er tøj, hvor der er varme og alle de her ting.
Så det kan rent faktisk godt føles som noget ekstraordinært for de her børn og unge.
Men det var nu slet ikke det, mit spørgsmål gik på; det var nemlig straffeattesterne, som jo i det her forslag chokerer Dansk Folkepartis ordfører rigtig meget.
SF har et forslag om, at det kun skal være relevant for arbejdsgiveren at se den form for kriminalitet, som er direkte relateret til det job, der søges.
Hvad synes Dansk Folkeparti om et sådant forslag?
Er det virkelig vigtigt at have en voldsdom stående på straffeattesten, hvis man søger et job ved kassen i Bilka?
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Ja, det mener jeg bestemt det er.
Jeg mener bestemt, at det er ret relevant, at man som arbejdsgiver kan se, hvad det er for nogle mennesker, man ansætter i sin virksomhed.
Hvis man nu kan ansætte folk, som er voldelige, kunne jeg godt være nervøs for, hvor mange voldsdomme de har fået - hvor tit har de været voldelige?
- og så ansætter man dem et sted, hvor de skal være kundeorienterede.
Kunne man forestille sig, hvad der kunne ske i sådan nogle situationer, hvis det nu er en eller anden person, hvor der ikke skal ret meget til, før vedkommende bliver provokeret?
Jeg tror faktisk, at jeg som arbejdsgiver - hvis det var mig, der stod i den situation - ville være rigtig glad for at vide det og så kunne sige: Jamen det er måske ikke den her medarbejder, jeg skal have rettet mod mine kunder, det kan være en medarbejder, jeg skal bruge et andet sted, hvor der måske ikke er så mange andre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Der står en lang række paragraffer, og det skræmmer en masse arbejdsgivere fra at ansætte de unge.
Der er ikke nogen, der går ind og kigger på, hvad det egentlig er, der står på den straffeattest; handler det her om et cykeltyveri eller 5 g hash i lommen, eller hvad handler det om?
Det bliver sådan en slags automatsvar: Her kan vi ikke ansætte dig.
Er der overhovedet ingen åbning for, at Dansk Folkeparti vil være villige til at indgå i en diskussion om, om der virkelig ikke er nogen ting, vi kan sige det ikke er relevant at arbejdsgiverne skal have at vide?
Vi ved jo, at det her blokerer for, at de unge rent faktisk kommer i arbejde, og vi fastholder dem på den måde i kriminalitet.
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Dansk Folkeparti er altid villige til at diskutere alt.
Jeg vil så sige, at lige her er jeg ikke sikker på, at vi bliver enige, men derfor kan man jo godt diskutere det.
Men nej, jeg er dybt uenig.
Der står jo, hvad det er, man har lavet.
Det er ikke udspecificeret på en straffeattest, men der står jo noget om, hvad man har lavet.
Og der vil jeg så sige, at man som arbejdsgiver har ret til at vide, hvad det er for nogle medarbejdere, man ansætter.
Det gør også, at man faktisk skal tænke sig rigtig godt om, før man stjæler den cykel, eller før man laver det butikstyveri, for det kan jo faktisk godt få konsekvenser.