runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2011-11-16:
Som jeg også gjorde opmærksom på indledningsvis, er der faktisk divergerende opfattelser af lovligheden af den israelske blokade.
Det er et meget komplekst folkeretligt spørgsmål, svarene er ikke klare, og det tror jeg også er en af grundene til, at FN's generalsekretær har nedsat en komité til at vurdere den israelske bording af tyrkiske skibe ud for Gaza, som det også skete i 2010.
Den komité afgav i september måned en rapport, Palmerapporten, der konkluderer, at blokaden generelt var lovlig, men at magtanvendelsen mod de tyrkiske skibe og besætninger havde været uproportional og stred mod folkeretten.
Jeg finder selv rapportens folkeretlige argumenter og konklusioner ganske overbevisende, og det flugter sådan set også godt med min egen grundholdning i den her sag.
En blokade skal altid håndhæves med fuld respekt for gældende regler og må aldrig misbruges til kollektiv afstraffelse af befolkningen i Gaza.
Christian Juhl (EL), 2011-11-16:
Den anden del handler om følgende: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at gøre israelerne mere opmærksomme på, at vi er uenige i, at de har blokeret Gazaområdet, som de har gjort, og er der allerede taget initiativer fra ministerens side efter valget?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-16:
Jeg tror, at vi både fra dansk side og i EU-sammenhæng skal lægge pres på Israel, også i den her sag, for at sikre, at fødevarer, byggematerialer, medicinsk udstyr og alle de andre dagligdags fornødenheder kan nå frem til befolkningen i Gaza.
Det vil være mit fokus i mit arbejde, og det er også det, jeg vil bestræbe mig på i internationale fora for at sikre, at vi udøver det tilstrækkelige pres for at sikre, at helt almindelige, dagligdags fødevarer kan komme ind i et område, hvor store dele af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen.
Christian Juhl (EL), 2011-11-16:
Jeg vil godt gentage det sidste spørgsmål: Er der sket noget, i den forstand at vi fra dansk side har gjort opmærksom på vores holdninger over for israelerne?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Jeg tror, hr. Kristian Thulesen Dahl må gå til transportministeren i forhold til den helt præcise tilrettelæggelse af processen omkring forslaget om en betalingsring: inddragelsen af kommuner og borgere, processen her i Folketinget osv. Jeg er overbevist om, at man med det, vi har lagt frem i forbindelse med finanslovforslaget, det, vi har bygget vores skøn på, vil være i stand til at vedtage en betalingsring i så god tid, at det er muligt at afholde de investeringer, som den giver mulighed for at iværksætte i 2013.
Jeg synes, at når vi overhovedet har debatten her i dag, understreger det jo altså også noget af det holdningsmæssige, som vi skal have frem i den her debat.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er imod en betalingsring – fair nok, det har jeg ikke noget problem med.
Det forslag, jeg har lagt frem, understreger jo, at den har en række positive effekter, at den altså faktisk giver mulighed for at foretage nogle investeringer, som ikke er mulige, hvis man ikke får en betalingsring, og som kommer helt almindelige mennesker til gode i deres hverdag som pendlere, som forældre med hensyn til hente børn til tiden – og alle de aspekter, der i øvrigt har været inddraget i debatten.
Så jeg er overbevist om, det kan lade sig gøre.
Og jeg synes endda, der er rigelig tid til at få det til at ske, når man først budgetterer med investeringer i 2013.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Altså, vi vil også meget gerne tage debatten med transportministeren, helt klart, men det er jo interessant at tage den med finansministeren
, fordi det er finansministeren, der indkalkulerer en kickstarteffekt ved anlæg af en betalingsring, der forudsætter en lovbehandling, som – troede jeg – egentlig også forudsatte en borgerinddragelse, som var reel.
Jeg har forstået, at man vil holde et møde i december og spørge: Hvad mener I?
Så vil man have lovbehandling i februar og marts måned, uden at der ligger en VVM-undersøgelse, som man normalt skal lave for store offentlige anlægsprojekter for at få belyst, hvad konsekvenserne af et projekt er.
Det er jo den undersøgelse, der i virkeligheden også gør det muligt for borgerne at søge aktiv indflydelse med fagligt grundlag i hånd og altså sige: Det er påvist af de eksperter, der laver en VVM-undersøgelse, at effekten af det her projekt vil være sådan og sådan og sådan – og så kan man søge indflydelse ud fra det.
Der vil regeringen jo i modsætning til det, man gav indtryk af under valgkampen, hvor man sagde, at alle skulle inddrages og høres, og at man ville være en regering for hele Danmark, og jeg ved ikke hvad, nu lave en proces – og det er jo finansministeren bekendt, selvfølgelig er det det, for det er derfor, man har taget de tal med, man har – der i virkeligheden forhindrer borgerne i at søge indflydelse.
Man laver først det grundlag, borgerne kan søge indflydelse på baggrund af, efter at man beder Folketinget om at lave lovbehandling.
Det kan godt være, man har flertallet på plads, og så kan man jo gøre det, men det er ikke særlig demokratisk.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Jeg understrege, at jeg er helt tryg ved transportministerens tilrettelæggelse af den proces.
Jeg er sikker på, at den vil følge alle gældende regler og sikre en nødvendig og tilstrækkelig inddragelse af både borgere, kommuner og Folketing.
Nu har jeg som finansminister lagt til grund, at man på baggrund af den proces vil kunne afholde investeringer for 0,8 mia. kr. i 2013, og det anser jeg for at være til gavn for dansk økonomi.
Det ved jeg ikke engang om hr. Kristian Thulesen Dahl er enig med mig i, men det vil jeg da gå ud fra på et eller andet plan.
Jeg siger også helt åbent som finansminister, at skulle det ikke kunne lade sig gøre af den ene eller den anden praktiske årsag at vedtage en betalingsring så rettidigt, at man kan finansiere eller sikre finansieringen af de pågældende investeringer, kan de naturligvis ikke afholdes.
Så det siger jeg fuldstændig åbent.
Jeg bygger mit skøn og min kickstart på, at man kan gennemføre processen, som den er tilrettelagt.
Og som det er oplyst for mig, foregår det fuldstændig rimeligt og helt tilstrækkeligt i forhold til inddragelse af de nødvendige interessenter.
Hvis man skal vide mere om processen og diskutere den i dybden, skal man gøre det med transportministeren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Kan ministeren forklare, hvorfor han ikke i sit finanslovforslag har prioriteret en fortsat nedrivningspulje til gavn for landets yderområder?
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren forklare, hvorfor han ikke i sit finanslovforslag har prioriteret en fortsat nedrivningspulje til gavn for landets yderområder?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Finansministeren kan bekræfte, at regeringen i lighed med den tidligere regering, som ikke havde valgt at medtage en fortsat nedrivningspulje på det finanslovforslag, jeg overtog, heller ikke har prioriteret at tage initiativer i den retning.
Det er såmænd ikke, fordi jeg ikke finder den slags initiativer principielt nyttige.
Det er ikke regeringens hensigt at evaluere, hvordan nedrivningspuljen har fungeret, før dens midler er fuldt anvendt, og så vender vi tilbage til en drøftelse af, om en fortsættelse kan være en god idé.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Jamen jeg er selvfølgelig glad for, at finansministeren kan bekræfte det selvfølgelige, nemlig at i regeringens lille publikation, som er regeringens finanslovforslag, har man ikke fortsat en nedrivningspulje til gavn for landdistrikter og yderområder i Danmark.
Og jeg kan sådan set ikke bruge til ret meget, at den afgående VK-regering, den tidligere VK-regering, heller ikke havde det.
Altså, jeg kommer fra Dansk Folkeparti, og vi har i 2010, da vi lavede forlig med den daværende regering, fået etableret en nedrivningspulje på 150 mio. kr. Da vi lavede forlig for indeværende år, altså sidste efterår, fik vi så sat 100 mio. kr. ekstra af, så der ud over det overløb, der var fra 2010 til 2011, og samtidig med at der blev afsat 100 mio. kr. mere, var et nogenlunde enslydende beløb i 2011 til støtte til nedrivning af faldefærdige rønner ude i landdistrikterne, som der var i 2010.
Det er klart, at fra Dansk Folkepartis side har vi jo det store ønske, at man fortsætter med det her initiativ, fordi vi har kunnet se, at det har haft en kolossalt positiv virkning ude i de kommuner, hvor man kunne anvende de her midler.
Altså, man har kunnet forskønne landsbyer og landdistrikter.
Vi ved alle sammen, hvordan det, vi ser, når vi kører rundt i landsbyer, nemlig at der midt i byen er en totalt faldefærdig rønne, i virkeligheden skaber mismod, og hvordan det forhindrer bosætning i den landsby.
Det, at man kan få ryddet op i de her ting, ofte for ikke særlig mange penge, har en kolossalt positiv effekt også for bosætning i yderområderne, og vi har et problem i Danmark med, at flere og flere søger ind til de store byer.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren, om han ikke ved nærmere overvejelse kan se ideen i at sadle om og så fortsætte de her initiativer på det samme høje niveau, som vi sikrede i de sidste 2 år, også i 2012.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Jo, men nu har jeg faktisk respekt for andre politikeres mærkesager, og jeg vil gerne anerkende, at det her har været en mærkesag for spørgeren og for Dansk Folkeparti
Det har jeg den fulde respekt for, også for muligheden for at gøre gældende her i spørgetiden, hvad argumenterne for den pågældende ordning har været.
Jeg konstaterer bare stille og roligt, at den nye regering har prioriteret præcis ligesom den tidligere regering på det punkt, at der stadig væk er midler til anvendelse ude i kommunerne, og at den måde, regeringen agter at håndtere sagen på, er, at man vil evaluere ordningens virkning, når den er helt afsluttet, når midlerne er brugt op, og vende tilbage til spørgsmålet, meget gerne i dialog med hr. Kristian Thulesen Dahl, men som led i en almindelig økonomisk prioritering.
Så vil jeg gerne afslutningsvis understrege, at den kickstart, vi lige har diskuteret, spørgeren og jeg, naturligvis også kommer de områder, spørgeren sigter til, til gavn.
Det er jo reel økonomisk aktivitet, job og vækst, der skaber en ny udvikling, også i landdistrikterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Men har man i virkeligheden ikke lavet den her evaluering allerede, vil jeg spørge finansministeren.
Altså, jeg står her med en publikation fra Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter, som er fra oktober måned i år.
Det er en rapport, der er udarbejdet af COWI, som handler om genanvendelse af tomme grunde efter nedrivning, erfaringsopsamling og inspiration fra fire landsbyer.
Her har man lige præcis været ude at se på, hvad der sker konkret i de situationer, hvor en kommune har fået støtte til nedrivning af faldefærdige rønner.
Hvad sker der så med de grunde, hvordan bruger man dem, og hvilken positivitet har det skabt?
Vi har også artikler fra samme ministeriums hjemmeside udskrevet her i eftermiddag, hvor ministeriet jo fortæller meget positivt om de her ting og bl.a. beskriver de 39 kommuner, som i 2010 og 2011 har fået økonomisk støtte til at istandsætte de her grunde med nedrevne bygninger og bruge dem til noget andet.
Så er det ikke udenomssnak, hvis man vil henvise den her diskussion til, at først når alle pengene er brugt op, skal man lave en evaluering?
Skal landdistrikterne have den her håndsrækning fortsat, eller skal der ikke være penge til det?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Nej, jeg mener ikke, at der er tale om udenomssnak på nogen måde, for det er jo korrekt.
Altså, det er jo korrekt, at der foreligger det materiale, spørgeren henviser til, og selv om spørgeren intenst prøver, er det ikke muligt at få mig til at udtale mig negativt om den pågældende ordning, som spørgeren selv har stået bag etableringen af, i respekt for den.
Der er som sagt 39 kommuner, der har været omfattet af den, og der er stadig væk midler til rådighed, som i talende øjeblik bliver sat i værk ude i Danmark, i landdistrikterne.
Og når ordningen er fuldt ud afsluttet, foretager vi en evaluering af, hvilken virkning den har haft bredt som sådan, og så vender vi tilbage til spørgsmålet.
Jeg kan ikke stå og love spørgeren, at der vil være penge til at genoptage ordningen.
Det ville være forkert, fordi det er et led i en generel prioritering i en svær økonomisk situation.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-16:
Som reglerne er i dag med det kontanthjælpsloft, som regeringen ønsker at fjerne, vil en kontanthjælpsmodtager, der er underlagt kontanthjælpsloftet, og som skaffer sig et job til 20.000 kr. om måneden, få 2.760 kr. ekstra om måneden ud af at komme i arbejde.
Med den nye regerings politik, altså når det her loft bliver fjernet, vil man få 250 kr. ud af at komme i arbejde.
Når man nu gør sin pligt, er det så ikke også rimeligt, at man får mere end 250 kr. ud af at gå i arbejde i forhold til dem, som kræver deres ret?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Nej, jeg mener faktisk, finansministeren her afsporer debatten en anelse, for det her handler ikke om, hvorvidt jeg er for eller imod en betalingsring.
Jeg er imod.
Jeg mener ikke, den vil fremme tingene; den vil genere en masse borgere i dagligdagen.
Men det, jeg spørger til her, er sådan set ikke holdningen til en betalingsring – om man er for eller imod en betalingsring.
Mit ærinde her er at undgå sådan et skindemokrati, hvor man i virkeligheden siger, at man gerne vil have åbenhed og borgerinddragelse, men man tilrettelægger en proces, hvor det ikke er muligt.
Lad mig give et eksempel: Som jeg har forstået regeringens plan om lovbehandlingen af den her betalingsring, skal den lovbehandles i februar og marts måned her i Folketinget, på baggrund af at der f.eks. ikke ligger en VVM-undersøgelse af projektet.
Det vil sige, at man beder kommuner, man beder borgere om at komme med deres holdning til, hvor sådan en betalingsring skal placeres, uden eksempelvis at have en VVM-undersøgelse.
Kan finansministeren bekræfte det?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Det korte svar er nej.
Det er jeg ikke bekymret for, og der skal naturligvis være en inddragelse af både borgere og kommuner, herunder naturligvis Københavns Kommune og kommunerne rundt om København med hensyn til, hvordan ringen anlægges, og hvad pengene bruges til – der er mange aspekter i sagen.
Der er den grundlæggende forskel på mig og hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg synes, at betalingsringen er en god idé, og det synes hr. Kristian Thulesen Dahl ikke.
Det er fordi, at jeg ikke anser den for at være et bidrag til gene for en masse mennesker.
Tværtimod vil den skabe bedre plads på vejene for de mennesker, der pendler på arbejde hver morgen, og give mulighed for at investere i bedre og billgere kollektiv trafik, hvilket vi ellers ikke har mulighed for med de økonomiske rammer, som den tidligere regering og dens støtteparti, som hr. Kristian Thulesen Dahl repræsenterer, har efterladt til den nye regering.
Det er jo et skøn fra regeringens side af, hvad der kan lade sig gøre, og af, hvilke positive virkninger man kan få i økonomien af at beslutte at anlægge en betalingsring og dermed have en ny finansieringskilde til investeringer i kollektiv trafik.
Det er klart, lader det sig ikke gøre, kan investeringerne ikke afholdes, så enkelt er det.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-16:
Jo, men der er noget i præmissen for spørgsmålet og dermed i kritikken af regeringens førte politik på det her område, jeg synes er grundlæggende forkert.
Og derfor vil jeg gerne sige det klart – og jeg er helt overbevist om, at det i nogles ører også lyder hårdt: Hvis man er arbejdsmarkedsparat kontanthjælpsmodtager og ikke ønsker at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, skal man i mine øjne ikke have kontanthjælp.
Og derfor synes jeg, der er noget grundlæggende problematisk i, hvis vi accepterer fra Folketingets side, at vi kan have arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, der, fordi der ikke nogen særlig stor økonomisk gevinst ved at gå i arbejde, ikke gider det.
Altså, der er ikke noget, der hedder, at man ikke gider.
Der er noget, der hedder, at man kan være forhindret; man kan være forhindret på grund af sygdom, man kan være forhindret på grund af sammensatte sociale problemer.
Det anerkender jeg at en gruppe er omfattet af.
Men man kan jo ikke, når man modtager kontanthjælp, læne sig tilbage og sige: Jeg gider ikke arbejde, for jeg synes ikke, at den økonomiske gevinst er stor nok.
Hvis ikke man er arbejdsmarkedsparat, skal vi omvendt have den omsorg og den tålmodighed, der skal til for at løse de grundlæggende problemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-16:
Det er alt sammen meget fint.
Jeg kan også komme med et andet eksempel.
Det er fra et notat, som Beskæftigelsesministeriet har lavet.
Det viser, at hvis et ægtepar på kontanthjælp skal have 600 kr. mere om måneden ud af, at den ene ægtefælle tager et job, skal den pågældende, når loftet på kontanthjælp afskaffes, tjene over 30.000 kr. om måneden.
Ud over det helt urealistiske i, at alle på kontanthjælp kan skaffe sig et job til 30.000 kr., mener ministeren så, at det er rimeligt, at dem, der gør deres pligt, stort set ikke får noget ud af det?
Og er det ikke også en lille smule naivt at tro, at alle gør det, de skal?
Jeg er fuldstændig enig i, at hvis man får kontanthjælp, skal man selvfølgelig stå til rådighed, men der er også måder, som man kan undgå det på.
Jeg har i hvert fald snakket med en masse arbejdsgivere, som modtager en masse jobansøgninger, som er meget useriøse.
Man gør selvfølgelig det, man skal, men man kan jo undgå det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at man får så lidt ud af at gøre sin pligt?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-16:
Spørgeren henviser jo til, at vi i forbindelse med fremlæggelsen af vores finanslovforslag som ny regering har foreslået at afskaffe de nedsatte lave sociale ydelser.
Når vi foreslår det, er det for at bekæmpe den fattigdom, som igennem en årrække har været stigende, og som set med vores øjne har alvorlige konsekvenser for ikke mindst de børn, der vokser op i de familier, og det har jo ikke i tilstrækkelig grad bragt folk tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg kan som ny beskæftigelsesminister se, at det, den tidligere regering troede, nemlig at hvis vi bare sætter ydelserne ned, kommer folk i arbejde, har vist sig ikke at holde stik.
Der er rigtig mange mennesker på de nedsatte lave sociale ydelser, der stadig væk er på lave sociale ydelser med fattigdom som konsekvens, men uden den erhvervstilknytning og beskæftigelsestilknytning, som vi gerne vil have.
Derfor er tiden nu til, at vi laver en gennemgribende, ordentlig reform af hele kontanthjælpsområdet, så vi får understreget nødvendigheden af, at mennesker står til rådighed, så vi får indrettet et sanktionssystem, der understøtter det, at vi har omsorgen for de mennesker, der har komplekse sociale problemer, og at vi insisterer på, at gruppen af især unge kontanthjælpsmodtagere kommer i uddannelse, så de får det frihedsbrev, der gør, at de kan blive selvforsørgende.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-16:
Det er egentlig bare et meget enkelt spørgsmål, jeg gerne vil have svar på, nemlig om ministeren mener, at det er rimeligt, at folk stort set ikke får noget ud af at gøre deres pligt.
Altså al snak om, at man skal sørge for, at dem, der er på kontanthjælp, skal være arbejdsparate og villige til at tage et arbejde, er fint.
Ministeren vil gøre en indsats, og det påskønner jeg og kvitterer for.
Men det er bare et meget enkelt spørgsmål: Mener ministeren ikke, at man skal have noget mere ud af at gøre sin pligt?
Den enlige mor, der går ned og arbejder i Netto hele ugen, får ikke mere ud af det end den, der ikke gør det – også selv om den person, som ikke gør det, ikke har mulighed for det.
Men skal man ikke have noget mere ud af at gøre sin pligt?
Er det ikke rimeligt?
Mener ministeren ikke det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-16:
Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg er sådan set også enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at den måde, som vi indretter vores samfund på, herunder selvfølgelig også vores ydelser, fremmer, at mennesker er selvforsørgende og kan se en gevinst ved at gå på arbejde og forsørge sig selv.
Samtidig er det jo, synes jeg, et lige så erklæret mål, at børn ikke skal vokse op i fattigdom.
Der bliver jeg nødt til at sige, at det selvfølgelig har en pris, hvis vi ikke vil have fattigdom.
Altså, hvis det er sådan, at vi fra politisk hold vil sikre – i hvert fald hvad angår det, vi har ansvaret for, nemlig ydelsesniveauet – at vi ikke har børn, der vokser op i fattigdom, at vi ikke har enlige på eksempelvis starthjælp med et meget, meget lavt rådighedsbeløb, er det set med vores øjne nødvendigt at hæve ydelserne.
Det er det, der er afsættet.
Så går vi jo i anden regi i gang med at diskutere en reform af kontanthjælpen, og vi har sådan set også bebudet en skattereform.
Mike Legarth (KF), 2011-11-16:
Når statsministeren i valgkampen lovede, at en ny rød regering vil kickstarte dansk økonomi med en vækstplan, hvordan forholder statsministeren sig så til, at regeringen med den planlagte vækstplan og en lempelig finanspolitik over de næste 2 år risikerer at svække tilliden til dansk økonomi?
nr. S 687
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-16:
Vil ministeren redegøre for, hvordan etablering af en betalingsring omkring København kan være en del af regeringens kickstartspakke, og hvorledes effekten heraf er beregnet?
Tak til formanden.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvordan etablering af en betalingsring omkring København kan være en del af regeringens kickstartpakke, og hvorledes effekten heraf er beregnet?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-16:
Jeg er glad for, at man kan regne med hr. Kristian Thulesen Dahl, når det gælder rettidige spørgsmål til finansministeren.
Det er jeg sikker på også gælder fremadrettet.
Det er rigtigt, at regeringen har foreslået en kickstartpakke, som udgør næsten 11 mia. kr. i 2012 og 8 mia. kr. i 2013.
Af de 8 mia. kr. i 2013 er de 0,8 mia. kr. – altså 800 mio. kr. – en udløber af projektet med en betalingsring rundt om København.
Det er simpelt hen, fordi ved en beslutning om at anlægge en betalingsring omkring København vil der være basis for at finansiere og brug for at iværksætte en række investeringer.
Det er bl.a. investeringer i anlæg af selve betalingsringen, altså registrerings- og betalingsanlæg, vejudvidelser, investeringer i kollektiv trafik for at forberede sig på et forøget passagerantal som følge af betalingsringen, og det er parkeringspladser ved stationer og lignende.
Og det er simpelt hen et skøn, der bygger på de hidtidige undersøgelser af det projekt.
Man vil skulle afholde investeringer i den størrelsesorden, hvis vi bliver enige her i Folketinget om at anlægge en betalingsring.