runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sanne Rubinke (SF), 2014-04-01:
Vi står her med udmøntningen af en bred politisk aftale, og for SF har der været fokus på at sikre borgere med brug for respirationsbehandling størst mulig selvbestemmelse i eget liv og hverdag.
Også vi kan med tilfredshed konstatere, at en del af høringsparterne har fået kvalificeret forslaget undervejs.
Det er vigtigt, at al behandling, hjælp og indsats tilrettelægges under respekt for det helt almenmenneskelige ønske om at kunne styre eget liv.
Og det gælder i det her lovforslag specifikt muligheden for selv at kunne vælge sine hjælpere, også når det drejer sig om respirationsbehandling i eget hjem.
Samtidig finder vi det naturligvis vigtigt, at behandlingen er af høj kvalitet, og vi skal sikre, at de to ting går hånd i hånd, nemlig borgernes ret til selvbestemmelse og borgernes sikkerhed for, at behandlingen er tilstrækkelig kvalificeret.
Tidligere har det været et problem, at indsatsen i henhold til sundhedsloven og i henhold til serviceloven ikke har været koordineret tilstrækkeligt i alle regioner, da det er regionen, der har ansvar for respirationsbehandlingen, mens kommunalbestyrelsen står for hjælp i henhold til serviceloven.
Med det her lovforslag mener vi, at man sikrer, at der nu sker en ensartet koordinering af behandlingen i hele landet, og vi er meget glade for, at man nu lægger op til, at både respirationsbehandling under sundhedsloven og behandlingen i henhold til serviceloven kan klares af den samme hjælper eller det samme team.
Det er jo bl.a. med til at sikre, at borgerne ikke har to hjælperhold i hjemmet samtidig.
Vi er også rigtig glade for, at ansvaret for behandling stadig ligger hos regionerne og varetages af respirationscentrene i sygehusvæsenet ganske som hidtil, bl.a. med uddannelse af hjælpere til respirationsbehandling.
Vi kunne godt have tænkt os, at man havde fået talt sig frem til en lidt større standardisering af ordningerne, således at brugere med personlig assistent som udgangspunkt altid kunne vælge at stå med arbejdsgiveransvaret selv.
Men det er måske også noget af det, der kan blive kigget på i forbindelse med den evaluering, vi er meget glade for der er aftalt.
Når det er sagt, må jeg sige, at det her lovforslag trods alt vil løse en række af de problemer, der har været på området.
Det er vi rigtig glade for, og SF støtter lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde, men når folk kommer som eksempelvis flygtninge, tror vi Socialdemokrater ikke på, at jo mere man sulter disse mennesker, jo mere man fastholder dem i fattigdom, jo hurtigere kommer de på arbejdsmarkedet.
Der er tale om mennesker, der ofte kommer med en dybt traumatiseret baggrund, og der tror vi ikke at det f.eks. hjælper børnene, at forældrene tvinges ud i dyb fattigdom.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-01:
Så jeg vil bare høre, om Venstres ordfører anerkender, at vi modtog omkring 56.000 personer, som indvandrede til Danmark, og at omkring 30.000 af de indvandrere, vi havde, valgte at udvandre.
Det giver en nettoindvandring på 29.000 personer.
Det tal er jo lavere end det samlede antal af fødsler, som er på cirka 56.000.
Så dermed kan man vel ikke helt sige, at indvandringen overstiger antallet af fødsler i Danmark.
Det vil jeg bare gerne have Venstres ordfører til at anerkende.
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Pointen er sivet ind.
Jeg kan sådan set bare gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale.
Jeg har ikke på noget tidspunkt nævnt noget om, at indvandrere ligger Danmark til last.
Tværtimod var min tilgang til det, at de mennesker, som har lyst til at komme her til landet, og som vil bidrage aktivt til udvikling af det danske velfærdssamfund, såmænd skal være så velkomne.
Resultatet eller udkommet af hr. Christian Juhls filosofi er jo det, at vi skal kunne klare alle verdens problemer.
Det er jo det, der er den yderste konsekvens af det, hr. Christian Juhl siger, og det kan vi ikke.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg spurgte sådan set ikke om værdier, jeg spurgte om rettigheder og engagement.
Værdier er sådan noget flyvsk noget, som man godt kan bygge alt muligt ind i.
Det hørte vi jo sidste gang, da Dansk Folkeparti ønskede at have præcis den samme debat, bare med en anden titel.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål.
Ordføreren siger, at indvandrere ligger Danmark til last.
Så vil jeg spørge: Ligger de Danmark mere til last end den langtidssyge, der har brug for måske flere års alvorlig behandling på grund af en meget kompliceret sygdom, ligger de det danske samfund mere til last end de arbejdsløse, der igennem et halvt liv ikke har fået en chance for at få et arbejde og hele tiden må leve på offentlige ydelser, fordi nogle synes, at det nu skal være sådan?
Ligger de samfundet mere til last end de højtuddannede akademikere, der har taget ufattelig lange uddannelser på meget, meget dyre uddannelsesinstitutioner, eller ligger de samfundet mere til last end de ministre, der måske lever 15 eller 20 år på ministerpension, eller f.eks. de virksomheder, der ikke betaler skat i Danmark?
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Danske værdier er tolerance, ligestilling, ytringsfrihed og frihed i al almindelighed, og hvis man kan acceptere de spilleregler og ud over det har lyst til at bidrage til det danske samfund, er man sådan set efter min opfattelse velkommen til at tage del i det danske samfundsliv.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han ikke tror, at der er en sammenhæng mellem rettigheder og engagement.
Hvis man bor i et land og har lige rettigheder med det lands borgere, føler man sig måske mere som – hvis det f.eks. er Danmark – dansker, end hvis man ikke har samme rettigheder.
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Tak for det.
Danmark har brug for alle mennesker, som ønsker at tage aktivt del i vores samfund og bidrage positivt til vores arbejdsmarked, og det er sådan set, uanset om de er født i Danmark eller ej.
De seneste par uger har der foranlediget af et interview – jeg tror, det var i Berlingske – med en melodigrandprixvinder
været en debat om, hvad det vil sige at være dansk.
Med andre ord: Bare fordi ens forældre ikke har et dansk pas, kan man altså sagtens føle sig dansk, og så fortjener man efter min opfattelse også at blive set på som dansk.
For det at være dansk handler ikke så meget om hudfarve eller religion eller for den sags skyld påklædning, eller hvad man spiser.
Nej, det handler om at respektere og leve efter de værdier, som det danske samfund bygger på.
Det handler om at engagere sig i det danske samfund.
Venstre ønsker et Danmark, som er åbent for verden, og byder derfor de udlændinge velkommen, som kan og vil.
Til de mennesker, der ikke ønsker at tage del i vores samfund og ikke respekterer de værdier, som det danske samfund bygger på, siger vi, at så er Danmark nok ikke stedet for dem.
Derfor ønsker Venstre også at føre en hård og stringent linje over for de mennesker, som søger hertil for at ligge det danske samfund økonomisk til last eller for at begå kriminalitet.
Og derfor ønsker Venstre en hård linje over for kriminelle udlændinge, og derfor vil Venstre indføre incitamenter for alle til at tage et arbejde, og det er, uanset om man er født i Danmark eller ej.
For vellykket integration går gennem arbejdsmarkedet; vellykket integration går ikke igennem parallelsamfund.
Baggrunden for dagens forespørgselsdebat er, at indvandringen i 2013 oversteg fødselstallet, og det er alarmerende.
Samtidig er antallet af asylansøgere til eksempel steget de senere år.
Jeg anerkender fuldt ud, at vi skal tage vores del af ansvaret for f.eks. de mange syrere, der er i den ulykkelige situation at måtte forlade deres borgerkrigshærgede hjemland.
Vi kan ikke kontrollere, hvor der udbryder krig i verden, men vi kan afgøre, om Danmark skal være en magnet for indvandring.
Det en meget vigtig, principiel problemstilling, som der rejses.
Ikke desto mindre tror jeg ikke, jeg fornærmer hr. Martin Henriksen ved at sige, at Venstre og Dansk Folkeparti ikke er enige om alt, når det kommer til integration og udlændinge, og næppe altid vil anvende den samme sprogbrug, men jeg tror, vi kan blive enige om følgende: at indvandrere skal bidrage positivt til Danmark, det danske samfund, det danske arbejdsmarked; at udlændingepolitikken og arbejdsmarkedspolitikken spiller en helt afgørende rolle i forhold til at sikre en fornuftig integration af indvandrere og deres efterkommere; og at lempelser af udlændingepolitikken skader integrationen.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Hvis jeg ikke svarede klart nok på det første spørgsmål, vil jeg svare nu og sige, at vi ikke har råd til at blive ved med at tage imod så mange indvandrere i Danmark.
Det kan vi ganske enkelt ikke fortsætte med; så må pengene jo gå fra noget andet.
Sådan er det jo, så må man prioritere.
Jeg kan oplyse i forhold til det lidt utraditionelle spørgsmål, at jeg bor i Dragør, at jeg startede min politiske karriere i Nørrebro lokaludvalg, og at jeg på daværende tidspunkt boede på Nørrebro.
Så jeg har udmærket kendskab til, skal vi sige de udfordringer, der er i forbindelse med den tilstrømning, vi har haft til Danmark; det er jeg helt opmærksom på.
Og jeg har ikke de bedste erfaringer.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Det var såmænd ikke det, jeg spurgte om, men så kan jeg prøve at spørge om det en anden gang.
Jeg vil gerne høre, hvor ordføreren bor henne, og hvor lang tid han har boet der, og hvilken erfaring han har med indvandrere fra andre lande, for at få et billede af det.
For den virkelighed, jeg oplever, tæt på indvandrere, tæt på flygtninge og sågar som arbejdskolleger igennem en menneskealder – jeg kan oplyse, at jeg er 61 år – siger mig, at der er ufattelig små problemer set i lyset af f.eks. dansk socialhistorie, hvor man kan se, at indvandrergrupper for 100 og 200 år siden faktisk skabte store problemer, mens vi reelt i dag har visse små sociale problemer, der ligger i den lille ende, endda i den meget lille ende, og som kan løses lokalt.
Men jeg vil gerne høre: Hvor bor ordføreren henne, og hvilken praktisk erfaring har han med indvandrere overhovedet?
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Altså, vi har jo igennem flere årtier haft en meget, meget stor tilstrømning til Danmark, også af flygtninge til Danmark, og vi må bare konstatere, at det jo har betydet en række økonomiske udfordringer, og det har betydet, at vi på en række områder ser et samfund, som bliver mere og mere opdelt og mere og mere splittet.
Er det i vores interesse, er det i Danmarks interesse?
Det mener jeg ikke.
Man skal jo også huske på, at når det er så stor en økonomisk udgift, som det jo er, at man f.eks. har en så stor ikkevestlig indvandring, så betyder det jo, at de penge, der bliver brugt til det, går fra alt mulig andet.
Det går jo f.eks. fra, at vi kan hjælpe socialt udsatte i Danmark, og derfor er det også dybest set et spørgsmål om at prioritere.
Stine Brix (EL), 2014-04-01:
Den her problemstilling var en af de allerførste, jeg blev præsenteret for, da jeg fik jobbet som handicapordfører for Enhedslisten, for situationen var den for 2½ år siden, da der var valg, at der især i Region Hovedstaden var en gruppe af borgere, som stod med et stort problem, fordi Region Hovedstaden og de kommuner, der var i regionen, ikke kunne blive enige om, hvordan man skulle løse det problem, at nogle borgere både havde brug for hjælp til en respirator og til almindelig personlig assistance.
Konsekvensen var den, at nogle borgere kunne stå med et sæt af to hjælpere, som skulle løse hver sin opgave og være der på samme tid.
Og konsekvensen var også den, at da Region Hovedstaden besluttede sig for at udlicitere respirationshjælpen, så fik de hjælpere, som skulle stå for respirationshjælpen og altså havde et noget større ansvar end de almindelige hjælpere, faktisk ringere løn- og arbejdsvilkår. Så med det her lovforslag er jeg sikker på, at vi får løst et problem, der har været derude.
Jeg er meget enig med SF's ordfører, som sagde, at det handler om borgernes selvbestemmelsesret.
Det er grundtonen i det her lovforslag, for det handler om, at borgerne selv kan bestemme, hvem der skal administrere den hjælpeordning, man har, og man kan sågar også vælge selv at være arbejdsgiver.
Heldigvis kan man også vælge det fremover, hvis man i fremtiden får behov for hjælp til respiration, og det er jo en ændring, der er kommet ind efter høringsfasen.
En af de ting, vi synes er rigtig vigtig at arbejde videre med, og som også hænger sammen med den lovændring, vi i øvrigt er ved at behandle her i Folketinget, om BPA i det hele taget eller personlig assistance i det hele taget, handler om at sikre, at de hjælpere, der udfører det her vigtige stykke arbejde, reelt kan få adgang til en overenskomst fuldt og helt og ikke bare til enkeltelementer i en overenskomst.
Det kan jeg forstå at der er en stor interesse for at sikre, og derfor håber jeg også, det kan lykkes at få forbedret de arbejdsvilkår, der er, for hjælperne.
For de udfører et vigtigt stykke arbejde, og de har naturligvis også ret til at kunne få ordnede arbejdsvilkår.
Som Dansk Folkepartis ordfører bemærkede, er der et par enkelte ting, der er uafklarede.
Det handler bl.a. om, hvad vilkårene er, hvis man har brug for at få hjælp med til udlandet – og det kan jeg efter høringsfasen forstå er noget af det, man vil kigge videre på, og jeg synes, det er rigtig godt, at man er opmærksom på den problemstilling.
Men bundlinjen er, at vi støtter lovforslaget og er rigtig glade for, at det er lykkedes at lave en fælles aftale.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-01:
Det er jo sådan, at vi har indgået en aftale med alle Folketingets partier, og skulle hr. Uffe Elbæk eller et par af de grønlandske eller færøske medlemmer have nogen spørgsmål til aftalen, er de velkommen til at stille mig spørgsmål nu.
Nick Hækkerup (S), 2014-04-01:
Jeg vil gerne starte med at takke for alle bemærkningerne, ikke mindst bemærkningerne fra Liberal Alliances ordfører.
Spøg til side – oprigtig tak for bemærkningerne.
Det er borgere, som hver dag – for nogle døgnet rundt – er i behandling, og for mange af dem er det en situation, som kommer til at være sådan resten af deres liv.
Det her lovforslag skal først og fremmest sikre, at de borgere får mulighed for at bestemme mere over deres eget liv.
Det er med andre ord vigtigt, at borgerne får størst mulig indflydelse på hjælpeordningerne.
Det vil de få med lovforslaget.
Samtidig skal det være enklere for regionerne og kommunerne at hjælpe borgerne.
Regionerne og kommunerne skal ikke bruge uforholdsmæssig lang tid på at koordinere hver enkelt ordning.
Der er derfor behov for et bedre grundlag for at tilrettelægge de fælles hjælpeordninger.
Det får regionerne og kommunerne også med det her lovforslag.
Der er rejst nogle enkelte spørgsmål.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Jeg besvarer naturligvis gerne de spørgsmål, udvalget måtte have.
Det glæder mig, at Folketinget kan følges ad hele vejen i det her lovforslag.
Det skal vi meget gerne igennem alle tre behandlinger.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han ikke mener, at det er okay, hvis det er, at der sker en udveksling af mennesker på tværs af grænserne, ikke mindst i den del af verden, hvor vi har råd til også at have nogle boende, uanset om det giver økonomisk overskud eller ej.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Baggrunden for, at vi har indkaldt til en forespørgselsdebat om indvandring og de langsigtede konsekvenser heraf, er jo, at vi kan konstatere, at tidligere tiders indvandring og også den nuværende indvandring til Danmark har store konsekvenser for det danske samfund.
Vi har områder, hvor politi og myndigheder ikke uden videre kan rykke ind – i vores ghettoområder.
Vi oplever splittelse i det danske samfund på forskellige områder.
Vi oplever, at der er boligforeninger og der er folkeskoler, hvor man presser dansk kultur og danske traditioner ud, og alene det, at der kommer så mange til Danmark, f.eks. med ikkevestlig baggrund, betyder også noget for den måde, som befolkningen er sammensat på i Danmark.
Vi håber også, at den her debat vil blive brugt som en kærkommen lejlighed til, at vi kan hæve os lidt op over alle de mange enkeltsager, som vi diskuterer i Folketinget og som folketingspolitikere, og også diskutere sådan det store billede.
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Jamen tallet er jo 56.000, så derfor er det helt evident, at indvandringen sådan set overstiger fødselstallet herhjemme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-01:
Så det er fuldstændig underordnet, at der faktisk er 30.000, personer som udvandrede igen, hvilket vil sige, at vi har en nettoindvandring på 29.000?
Jeg synes bare, vi skal være ærlige og bruge tallene på en korrekt måde.
Og det synes jeg ærlig talt ikke Venstres ordfører gør.
Men lad nu det ligge.
Der bliver nævnt nogle ting om arbejdsmarkedet; det tror jeg ikke der er nogen der er uenig i.
Jeg er enig i, at nøglen til et godt liv i Danmark opnås gennem arbejdsfællesskabet.
Men nogle af dem, som jo er rigtig tunge, er asylansøgere.
Det er mennesker, som kommer fra krig, som har traumer, og som har meget, meget svære betingelser for at komme ind på det danske arbejdsmarked.
Jeg skal bare høre, om Venstre vil gøre op med, at vi skal tage imod folk, som har et beskyttelsesbehov.
Er det dér, vi skal sætte ind i forhold til indvandringen?
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Det er vi Socialdemokrater fuldstændig enige i.
Vi har problemer med folk, der ikke ønsker at være en del af det danske samfund.
Vi har problemer med folk, der lever i nogle radikaliserede miljøer.
Så vi er ikke uenige i, at der stadig væk er problemer.
Det er også derfor, at vi gennemfører integrationsinitiativer, og at vi har et stort fokus på det her område, som jeg også sagde i min tale.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Det lyder for mig, som om ordføreren synes, at det her med at henvise til 2050 er sådan en eller anden form for debatmæssig spidsfindighed.
Det er jo ikke lige om hjørnet, og jeg vil derfor spørge ordføreren, hvor regeringens økonomiske planer når til.
Når de også til 2050?
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Jamen der var vi jo i fuld gang med at lave det ene tiltag efter det andet, og den nuværende regering har jo samlet op på det og fortsætter indsatsen.
Socialdemokratiet var jo med til at lave ghettopakken, hvor vi netop gik ind og prøvede på at gøre noget ved de her problemer.
Så det har vi fælles været enige om at der skulle gøres noget ved.
Det, jeg synes er lidt slående ved Socialdemokratiets ordførers tale her i dag, er, at man kun forholder sig til alt det positive.
Det er, som om man fuldstændig negligerer, at der faktisk er nogle negative konsekvenser ved det, og at vi har ghettoområder.
Der er boligområder i Danmark, hvor det er sharialovgivningen, der er gældende.
Der er jo massive problemer.
Jeg siger ikke, at det samlet set kun er problemer, overhovedet ikke, men der er jo nogle problemer, vi bør forholde os til.
Vi kan ikke bare lukke øjnene og sige: Det går nok.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Men nu var det sådan set ikke det, jeg spurgte om, og jeg synes, det er ordentligt, hvis man svarer på det spørgsmål, man får.
Spørgsmålet var: Hvor går regeringens økonomiske planer, altså dem, som regeringen også kalder langsigtede, egentlig til?
De sidste, jeg har set, gik til 20-30 år før det, som ordføreren her vælger at sætte som pejlemærke for udlændinge.
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Jo, hvis man mener, at opgørelser over indvandring skal bestå af rene tal og økonomiske opgørelser, så kan man da godt mene, at der skal være en på både 5 og 10 år.
Det, der er helt afgørende for os Socialdemokrater, er, at vi får indvandrere til at lære dansk, at vi får dem ind på det danske arbejdsmarked, at vi får dem til at bidrage i vores samfund, og ikke mindst at vi får de alt for mange, der har en kriminel løbebane, ud af kriminalitet.
Og det er altså det arbejde, vi har et massivt fokus på.
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Tak for det.
Jeg forstår det sådan, at den socialdemokratiske ordfører anerkender og erkender, at ikkevestlig indvandring også ud fra en økonomisk betragtning er en udfordring.
Der er det så, jeg godt vil spørge, om det så er specielt vist at gøre det mere attraktivt at være på overførselsindkomster under denne regering, end det var under den forrige.
Er det særlig klogt, når man, som ordføreren også har sagt, byder folk, som gerne vil bidrage, velkommen?
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Jamen det er da helt korrekt, at vi har fokus på særlig indvandrere fra ikkevestlige lande, fordi det ofte kræver en større integrationsindsats, end når det drejer sig om borgere, der kommer vestlige lande.
Vi ønsker ikke, at mennesker skal leve i dyb, dyb fattigdom, og det var det, vi så under VKO.
Det tror vi ikke på fører til bedre integration, og det er der heller ikke noget forskningsmæssigt belæg for at sige at det gør.
Jeg må anfægte hr. Martin Geertsens konklusion om, at det fører til øget indvandring, at vi har valgt at fjerne starthjælpen.
Hvis man eksempelvis sammenligner antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, med, hvor mange der kommer til de lande, der er omkring os, kan man se, at status stort set er den samme: Alt for mange flygter fra deres hjemland – særlig fra Syrien – til vestlige lande.
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Jeg tror, en af årsagerne til, at vi kan se, at antallet af asylansøgere er steget, er det forhold, at den her regering jo i og for sig har lempet i forhold til overførselsindkomster og dermed har gjort det mere attraktivt at komme til Danmark, samtidig med at man jo har – og det kan synes som et meget medmenneskeligt træk – ladet afviste asylansøgere tage ophold og få en tilværelse uden for asylcentrene.
Men det har jo alt sammen bredt sig som ringe i vandet og medført, at Danmark er blevet et mere attraktivt land at søge til.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Altså, jeg synes jo, det er helt utroligt at høre på, at den socialdemokratiske ordfører ligesom ministeren kan få sig selv til at sige, at indvandring faktisk er en overskudsforretning, og at vi bare lige skal nå frem til 2050, så er det virkelig godt for Danmark – i 2050 kører det virkelig.
Den socialdemokratiske ordfører, fru Trine Bramsen, henviser så til nyhedsbrevet fra Rockwool Fondens Forskningsenhed fra januar 2014, som jeg tilfældigvis står med her, og jeg medgiver, at der står, at vestlig indvandring på sigt er en nogenlunde fornuftig forretning for Danmark.
Der er også andre beregninger, der viser noget andet, men jeg medgiver, at det står her.
Men overskriften på det her nyhedsbrev er, og nu læser jeg op: »Indvandringen fra ikke-vestlige lande vil også være en nettoudgift for det offentlige i 2050 ved uændret indvandring og integration.«
Det er overskriften på nyhedsbrevet.
Derfor synes jeg nok, det lige er at stramme den en anelse sådan at fremstille det, som om indvandringen bare er en rigtig god økonomisk forretning for Danmark.
Så når fru Trine Bramsen henviser til Rockwool Fondens Forskningsenhed, kunne det så ikke være – jeg kan nok ikke få fru Trine Bramsen til at trække det tilbage, selv om det ville være på sin plads – at fru Trine Bramsen skulle nuancere sit synspunkt en anelse?
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Vi Socialdemokrater er helt enige i, at der blev gjort et nødvendigt arbejde op igennem 00'erne, bl.a. når det handlede om at slå bremserne i i forhold til indvandringen.
Men man må også bare konstatere, at særlig i de socialt udsatte boligområder skete der en stor stigning i kriminaliteten fra særlig 2009 til 2011.
Jeg er glad for, at vi er ved at få styr på den igen, og at vi har den laveste ungdomskriminalitet, men vi så stigninger i kriminaliteten særlig i de udsatte boligområder og særlig fra 2009 til 2011.