runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Ordførerens parti, Socialdemokraterne, har sammen med Venstre, De Konservative og De Radikale utallige gange gennem årene lovet os, at medlemskabet af EF og EU ikke ville få nogen konsekvenser for vores velfærdssystem og vores regler på velfærds- og arbejdsmarkedsområdet.
Tiden tillader ikke, at jeg remser alle de citater op, men jeg kan belægge det med ord – tro mig.
Så jeg spørger bare ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at alle de løfter er blevet indfriet, når vi nu kan konstatere, at EU åbenbart kan diktere os, at vi skal medregne EU-borgernes optjeningsperioder i andre lande, når der skal udmåles sociale ydelser, at EU åbenbart kan diktere os, at vi skal udbetale børnechecken, selv om børnene ikke opholder sig her i landet?
Min opfattelse er, at løfterne ikke er blevet indfriet, og jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, at de er blevet indfriet.
Og så vil jeg også bede ordføreren forholde sig til det spørgsmål, han selv rejste: Hvordan vil ordføreren sikre, at der ikke, som ordføreren sagde, bliver tale om fri bevægelighed mellem sociale systemer?
Jeg hørte ordføreren give udtryk for, at han ikke mener, at et fritidsjob på 9 timer om ugen skal give adgang til velfærdsydelser.
Så er mit spørgsmål: Hvor mange timer skal man så arbejde for at få ret til danske velfærdsydelser, og gælder det timekrav, som ordføreren nu kommer frem til, også danske statsborgere, sådan at de ikke skal have ret til velfærdsydelser, medmindre de arbejder mere end det, der svarer til et fritidsjob?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jeg kan starte lidt et andet sted, og det er ikke for at snakke udenom, men det er faktisk lidt spøjst, at de 9 timer, der er fastsat, ikke er fastsat i nogen lovgivning.
De er ikke fastsat i nogen forordning eller noget direktiv.
At det lige præcis skal være 9 timer, er en eller anden praksis, man selv har fastsat, og man kunne vel vælge at ændre den praksis og sige, at det lige så godt kunne være 20 eller 30 timer.
Men tilbage til spørgsmålet.
Jeg synes ikke nødvendigvis, at man skulle sige, at det skulle være et timeantal.
Jeg sagde også i min tale, at jeg faktisk synes, at det væsentlige er det, der kommer i det næste forslag, vi skal behandle, som er fra Enhedslisten, og som siger, at man i princippet kun burde udbetale børnecheck til børn, som opholder sig i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Det, jeg spurgte om, synes jeg ikke jeg har fået svar på.
Jeg hører ordføreren sige, at hvis man har et fritidsjob på 9 timer om ugen, så skal man ikke havde adgang til danske velfærdsydelser.
Så vil jeg bare gerne vide, hvor mange timer man efter ordførerens mening så skal arbejde for at få ret til en danske velfærdsydelser, og om det timekrav også skal gælde danske statsborgere, sådan at en dansk statsborger, der kun kan skaffe sig det, man kunne kalde et fritidsjob – der findes desværre også ordinære job på så få timer om ugen, skulle jeg hilse og sige – altså et job på 9 timer om ugen, så ikke har ret til velfærdsydelser.
Vil ordføreren ikke gerne svare på det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jeg må have formuleret mig uklart.
Jeg synes stadig væk ikke, det er rimeligt, at man kan komme hertil som udenlandsk statsborger, uden at ens børn har været i Danmark, og med en minimal indsats på 9 timers arbejde om ugen få del i danske velfærdsydelser.
Jeg har ikke sagt noget om, at danske statsborgere, som har deres børn i Danmark, ikke skal kunne få det, hvis de arbejder 9 timer eller derunder.
Jeg siger faktisk, at jeg er meget enig med Enhedslisten i, at danske statsborgere, som har deres børn i Danmark, selvfølgelig skal have en børnecheck.
Sådan er det heller ikke for alle mulige andre ydelser.
Når man har et velfærdssamfund, hvor vi forsikrer hinanden, så skal folk selvfølgelig have ret til ydelserne.
Det, der er problemet her, er jo, at man som vandrende arbejdstager, som ikke igennem en årrække har opholdt sig i Danmark tidligere og på den måde har bidraget til det danske samfund, men som kommer hertil og yder en minimal indsats på 9 timers arbejde om ugen – dvs. en god avis rute – så kan få del i de ydelser.
Det synes vi ikke er rimeligt.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Som jeg hører ordføreren for Dansk Folkeparti, er forskellen mellem regeringen og Dansk Folkeparti vel sådan set alene, at Dansk Folkeparti vil tage den her sag til Domstolen, mens vi i stedet har spurgt topjurister i fem danske ministerier, om det her holder.
Er det ikke rigtigt forstået?
Så tror jeg bare, at jeg misforstod det, ordføreren sagde.
Jeg synes bestemt, at ordføreren sagde, at den her sag skulle tages til EU-Domstolen, og at man så måtte rette ind efter det, og det blev jeg egentlig så glad for.
Nu kan jeg så forstå, at det skal man så ikke.
Man skal tage den til EU-Domstolen, men selv om Domstolen går en imod, skal man ikke rette ind efter det.
Så kan man spørge, hvorfor i alverden den så skal tages til EU-Domstolen.
Jeg vil her til sidst godt spørge om noget, der ligger i en helt anden retning: Den holdning, Dansk Folkeparti har i det her spørgsmål, må jo også betyde, at Dansk Folkeparti ikke mener, at de danskere, der får en børnechecklignende ydelse fra udlandet – Sverige eller Tyskland – skal have ret til den ydelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Til det om Domstolen: Man kan godt gøre flere ting på en gang.
Man kan godt vælge at sige: Det her synes vi ikke er rimeligt; vi vil godt have afprøvet ved Domstolen, om vi har ret i vores fortolkning.
Nu er de så kommet frem til en anden vurdering.
Den vurdering kan man jo så få EU-Domstolen til at forholde sig til.
Derudover kan man køre det andet spor, hvor man tager kampen op sammen med de andre lande, England, Tyskland, Holland og Østrig og Finland, og siger: Vi synes ikke, det er rimeligt; vi vil have ændret de forordninger og de traktater, der gør, at vi kommer ud i de her tvivlsspørgsmål.
Så man kan altså godt køre to forskellige linjer.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan de vælger at udbetale det i andre lande, så synes vi, at det er op til deres parlamenter at afgøre.
Det må de bestemme.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Tak for kommentaren.
Vi vil meget gerne det brede EU-samarbejde, men det kræver jo også, at der er en medspiller, man kan spille bold med, og at vi ikke bare oplever en regering, som på sådan meget arrogant vis ikke vil og ikke har villet forhandle.
Nu er der så kommet lidt andre toner, og det opfatter vi jo som positivt og konstruktivt, og derfor er det da vigtigt at vide, når vi går ind i de forhandlinger, om Det Radikale Venstre – med den fokus, der er i ordførerens tale på beløbet – opfatter det som ret og rimeligt, at man fra dag et optjener retten til velfærdsydelser i Danmark uden at have bidraget til samfundet.
Er det rimeligt?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Men hvis spørgsmålet er, om det er rimeligt, at en borger fra et andet EU-land, der kommer herop og knokler i dansk landbrug, betaler skat, bidrager til dansk velfærd og vækst, og som efterlader en familie hjemme i Tyskland eller i Sverige eller i Polen, får en børnecheck, vil jeg sige: Ja, det synes jeg bestemt det er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Der er flere nuancer i det.
Regeringen har jo valgt at sidde på hænderne gennem tre kvartaler – det var i april sidste år – og har ikke gjort noget i forhold til EU.
Vi mener sådan set, at man skulle slå sig sammen med mange af de andre lande, som løfter den samme problemstilling.
Der har f.eks. været firelandebrevet fra England, Tyskland, Østrig og Holland.
Man ved, at Finland har samme problem med dagpengene.
Det er regeringen så villig til at kigge på.
Man ved, at Tyskland har problemer med en sag om kontanthjælp.
Så der er en lang række lande, der synes, at det her er et problem.
Så en ting er, at det er Domstolen i den meget konkrete sag, men det principielle i det er, at det her ikke kun er om børnechecken.
Det handler jo om 123 andre ydelser, som man i princippet kan få rettighed til som vandrende arbejdstager.
Det var ikke det, der var meningen med EU-projektet.
Så nej, jeg tror, at forskellen er lidt større, for regeringen har altså ikke rettet henvendelse til EU siden april sidste år.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Nu gik mit spørgsmål på, om man optjener retten fra dag et.
Og der kan jeg så forstå på Det Radikale Venstre, at de synes, det er rimeligt, at man optjener retten til f.eks. at få børnecheck og eventuelt også andre offentlige ydelser fra dag et.
Og så forstår jeg netop, hvorfor det er vanskeligt at få forhandlet med regeringen, for hele vores indgang til de forhandlinger handler jo netop om at sætte nogle værnsregler op, så man ikke optjener retten fra dag et, men at der er nogle værnsregler, som sikrer, at man ikke bare kan sende pengene ud af Danmark, men at man skal arbejde, bo og betale skat her.
Så hvis Det Radikale Venstre har den holdning, bliver det jo meget svært at indgå en aftale med det flertal i Folketinget, som gerne vil have, at der bliver opstillet nogle værnsregler.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Der er også kommet en række domme tidligere.
De var dog ikke om børnechecken, de var om nogle andre ydelser, og de domme sagde det stik modsatte.
Så der er altså ikke en entydig retspraksis i Domstolen, i forhold til om man må lave optjeningsprincipper.
Nu ved jeg godt, at spørgeren ikke er fra Socialdemokratiet, men socialdemokratiske borgmestre opfordrer jo sådan set til det samme, nemlig at man prøver det her af og siger, at det kun er rimeligt, at Danmark har optjeningsprincipper.
Det kan vel ikke være til nogen skade.
Får Danmark så en dom på grund af det, er det klart, at vi selvfølgelig må rette ind.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Jeg vil bare høre hr. Dennis Flydtkjær, om han har læst de to domme, der meget klart slår fast, at det optjeningsprincip, der blev indført i 2010, er i strid med EU-retten.
Har ordføreren læst de to domme?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Lad mig tage det første først.
Jeg mener ikke, at det danske velfærdssystem er truet på baggrund af det her.
Altså, det er en meget lille del af den samlede udbetaling, men derfor kan man jo godt hæfte sig ved den, og man kan også godt være opmærksom på den.
Men at sige, at den danske model og det danske velfærdssystem dermed er truet, mener jeg er vildt overdrevet.
Til det næste vil jeg sige, at jeg fornemmer, at vi har den samme opfattelse af, at EU ikke skal være et spørgsmål om fri bevægelighed mellem sociale systemer, men fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder, og der er jo ikke andet at sige til det, end at det bliver vi jo nødt til at blive ved med at holde øje med.
Og der er jo mange andre i EU, der har nøjagtig den samme interesse som os, nemlig at der skal være tale om fri bevægelighed mellem arbejdsmarkeder og ikke fri bevægelighed mellem sociale systemer.
Så må jeg også sige en ting til, nemlig at man også skal huske, at der også er en del danskere, der har gavn af de her regler.
Der er en del danskere, der får børnepenge i Sverige, der er en del danskere, der får en tilsvarende børneydelse i Tyskland, og med Enhedslistens indstilling til det skulle Enhedslisten jo også sige, at de her danskere ikke skal modtage de penge, og det tror jeg ikke jeg er enig i.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Jeg brugte faktisk ikke ordet truet, fordi så er man jo ude i sådan nogle grader og gradbøjninger.
Jeg sagde, at vi er blevet lovet, at EU-medlemskabet ikke ville få konsekvenser for vores velfærds- og arbejdsmarkedsmodel.
Jeg kan da tage et enkelt citat fra hr. Poul Nyrup Rasmussen fra den 15. maj 1993.
Jeg citerer: »Det er slået udtrykkelig fast i Edinburgh-aftalen, at det enkelte land helt bestemmer sin sociallovgivning.«
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at vi bare kan konstatere, at det ikke holder vand, fordi EU jo dikterer og foretager en masse indgreb i reglerne for vores velfærdsydelser; hvem der skal have dem, og hvornår de skal have dem?
Det må ordføreren vel indrømme.
Det har ordføreren jo gjort i flere indlæg.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jamen jeg mener stadig, at Poul Nyrup Rasmussens ord, der jo så er 21 år gamle, er sande og rigtige.
Vi bestemmer selv indretningen af vores system, men vi er også med i et fællesskab, der hedder EU, og der kan vi ikke forskelsbehandle folk.
, så derfor skal vi gøre begge ting.
Vi har stadig suveræn ret til at bestemme, hvordan vi vil indrette vores system, men vi har også skrevet under på, at vi ikke vil forskelsbehandle i EU-systemet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal begynde.
De fleste EU-partier har jo problemer med den her sag, og jeg må sige, at regeringen nok har større problemer end de fleste, fordi den lever i sådan en osteklokke.
Jeg hørte jo, at ordføreren mente, at Dansk Folkeparti var sådan lidt specielle, sådan lidt mærkelige på det område.
Men lad mig dog lige læse op, hvad f.eks. Holstebros borgmester har sagt – en socialdemokratisk borgmester: »Jeg mener helt klart, at der skal være et optjeningsprincip.
Det er sund fornuft i forhold til de mennesker, der har knoklet på det danske arbejdsmarked i 30 eller 40 år.«
Han bliver sådan helt religiøs: »Som jeg husker historien, bar Moses ikke EU-retten med ned fra bjerget.
Det var de 10 bud.
Alt andet kan vi lave om.«
Han er også socialdemokrat.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren siger til sine socialdemokratiske borgmesterkolleger – der er jo flere end de her to.
Er de også sådan lidt specielle, eller er det kun Dansk Folkeparti?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg må starte med at sige, at jeg ikke kan huske, hvilken formulering jeg brugte.
Min kommentar i forhold til Danske Folkeparti var ikke, at Dansk Folkeparti er speciel i nogen negativ retning.
Dansk Folkeparti er bare skeptiske, arh, måske mere end skeptiske over for EU, og det har jeg respekt for.
Jeg deler ikke den skepsis på samme måde, men man skal selvfølgelig være opmærksom på, hvilke regler vi er underlagt i EU.
Med hensyn til de eksempler, der blev nævnt, må jeg sige, som jeg også sagde til hr. Lars Barfoed, at det her jo er to forskellige spor.
Vi er altså underlagt de internationale aftaler, vi har skrevet under på, og når Europa-Kommissionen henvender sig, er vi nødt til at tage det alvorligt og forsøge at indordne vores praksis, så den ikke er i modstrid med EU's forordning.
Det kan da godt være, at man så i det andet spor skal forsøge at lave om på det her, men det tager nu noget længere tid, skulle jeg hilse og sige, hvis det i det hele taget kan lade sig gøre.
Og i den mellemliggende periode kan man jo ikke bare blæse højt og flot på, hvad Europa-Kommissionen er kommet til os med – det kan man ikke.
Som ansvarlig regering er man nødt til at indrette sig efter de vurderinger og de regler.
Specielt når de jo støttes af vores egne topjurister i fem forskellige ministerier.
Jeg er meget enig med spørgeren i, at socialdemokratiske borgmestre generelt siger mange, mange fornuftige ting, og man kan sikkert finde utallige citater om fornuftige ting, som socialdemokratiske borgmestre har sagt.
Jeg vil bare stadig gå tilbage til mit svar på det første spørgsmål: Vi er nødt til at overholde de internationale forpligtelser, vi har skrevet under på.
Punktum.
Vi kan ikke sidde en henvendelse fra Europa-Kommissionen på dette område overhørig.
For så er det et problem, og det er ikke det, der er intentionen i EU.
Det kan man altså ikke.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Det glæder mig, at hr. Dennis Flydtkjær så klart siger, at Dansk Folkeparti vil rette ind efter EU-lovgivningen.
Det synes jeg er godt at høre, og jeg vil så derfor stille det samme spørgsmål, som jeg stillede Venstres ordfører, nemlig om hr. Dennis Flydtkjær kan nævne et forslag til at ændre børnechecken, som kan sikre det, og som kan sikre, at vi ikke rammer de allerfattigste familier i Danmark, og som vil være lige så effektivt og nemt at administrere som den børnecheck, vi har.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jeg kan jo starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke har den samme positive indgangsvinkel til EU, som De Radikale har, og det gør også, at vi fra starten har sagt nej til forordninger, og at vi af samme grund har sagt nej til de sidste mange traktater, for vi kan se, at velfærdssamfundet vil blive undergravet stille og roligt af det her.
Så i stedet for at sidde og kigge på, hvordan vi kan sætte de her lapper på, som det jo er – og lige nu er det så en lap på børnechecken, og om lidt bliver det en lap på dagpengesystemet – har vi det faktisk bare sådan, at vi ganske stilfærdigt siger, at vi skal stå fast på det optjeningsprincip, vi har i dag, og tage kampen med EU og sige, at vi kun synes, det er rimeligt, at vi får lov til at lave nogle optjeningsprincipper, så man ikke kan få ydelsen fra dag et.
Så vi har altså ikke det store behov for at komme med en masse lappeløsninger.
Vi synes bare, at man skal stå fast over for EU og sige, at vi faktisk har det fint med det, sådan som det er i dag, og at sådan vil vi have lov til at have det fremadrettet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-03:
Jeg har lige lavet en undersøgelse, der viser, at hvis en Venstremand kommer med et budskab, og en socialdemokrat lytter, så er der ikke så mange socialdemokrater, der synes, det er i orden.
Hvis det er en socialdemokrat, der siger det, så er der flere socialdemokrater, der synes, det er godt.
Nu er der en række socialdemokratiske borgmestre, som siger en masse fornuftige ting, som Dansk Folkeparti har sagt i årevis.
Vil ordføreren dog ikke lytte til de socialdemokratiske borgmestre og se at få genindført det optjeningsprincip i stedet for at blive ved med at leve i den der EU-osteklokke?
Det ville da klæde regeringen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jeg synes slet ikke, der er nogen logik overhovedet i Enhedslistens svar til de foregående spørgere.
Enhedslisten har et meget godt princip med at sige, at regeringen skal følge dansk lov, men når regeringen så siger, at de ikke vil det, får det ikke nogen konsekvenser.
Jo, så vil man fremsætte et nyt lovforslag, som ikke pålægger dem bare at følge den lov, der er i dag, nej, så skal man lave en ny lov med et princip om, at børnene skal være i Danmark.
Men det er jo ikke det, der er til diskussion lige nu, det er jo, at den lov, der er i dag, indeholder et optjeningsprincip, så hvis man ville gå linen ud, skulle man jo fremsætte et lovforslag, som præcis pålagde regeringen at følge den lov, der er i dag, og som har et optjeningsprincip, og ikke fremsætte et nyt lovforslag.
Så synes Enhedslisten ærlig talt ikke selv, det er lidt hyklerisk, at man har et princip, men ikke fører det ud i livet?
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Nu synes jeg, jeg har gjort rede for, hvorfor man er nødt til at tage det skridt at lave et lovforslag, og det er, fordi et beslutningsforslag ikke kan bruges til at pålægge regeringen at administrere i overensstemmelse med det i denne konkrete situation.
Det er jo trods alt en præmis, man er nødt til at forholde sig til om man er enig i eller ej, og der må jeg bare sige, at jeg ikke har hørt nogen her i salen anfægte regeringens og en række statsretseksperters argumentation.
Så kan jeg rent personligt have det sådan, at jeg tænker – nu må man ikke bruge sådan nogle grimme ord: Skidt være med, hvad alle de her eksperter siger.
Det kunne man godt sige.
Men hvis det, der skal til for at tvinge regeringen til at administrere sådan, som et flertal ønsker, er, at man fremsætter sådan et lovforslag, må man jo gøre det.
For det, der er det primære for Enhedslisten, er ikke forskellige politiske drillerier.
Det primære for Enhedslisten er, at vi får regeringen til at ændre kurs i den her sag og til at føre en fornuftig politik, i forhold til hvem der bestemmer over vores velfærdsydelser, og at der selvfølgelig også er et ordentligt politisk indhold.
Det er det, der er vores dagsorden.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Vi vil meget gerne samarbejde om den fremtidige EU-politik med Det Konservative Folkeparti, men jeg kan simpelt hen ikke forstå det, når ordføreren stiller sig op og siger meget klart, at her vil man ikke støtte et lovforslag, fordi det er i strid med EU-retten.
Der er afsagt to meget klare domme om optjeningsprincippet.
Man kan sagtens have et optjeningsprincip, men man skal bare anerkende, at man også optjener ret til de ydelser, når man opholder sig og bor i et andet EU-land.
Så vi kan have et optjeningsprincip, der siger, at man ikke bare kan komme fra USA eller Kina og få en børnecheck, men at hvis man opholder sig 2 år i Europa, har man ret til en dansk børnecheck.
Det siger to krystalklare domme, så anerkender hr. Brian Mikkelsen ikke de to meget klare domme om optjening og familie- og børneydelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Nu skal det jo ikke være blevet sådan en sandhed, at det er to krystalklare domme, for både ordføreren og jeg har læst de domme, og det kan være, at vi så tolker dem forskelligt.
Men den ene af dem er på meget, meget usikker grund.
Men det, jeg kan konstatere, er, at da Folketinget i december 2010 vedtog optjeningsprincippet, var det godkendt af alle jurister, og det blev vedtaget med åben pande og rank ryg i det danske Folketing.
Det trådte i kraft den 1. januar 2012 under den nuværende regering.
Så sker der det i foråret 2013, at man modtager et brev fra Kommissionen som følge af en klage fra en sønderjyde, og regeringen ændrer så praksis uden overhovedet at tage en dialog med Kommissionen om de ting, uden overhovedet at intervenere i de to konkrete sager, som ordføreren nævner.
Det er vores stille, ydmyge budskab, at den danske regering jo har et ansvar for at beskytte danske interesser, og så må man også kæmpe for det system, som er vedtaget i Folketinget, og det er også det, som vi jo har diskuteret de sidste 4-5 timer.
Derfor mener vi, at man burde have kæmpet for optjeningsprincippet.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Det kan vi føre lange debatter om, men den klare kendsgerning er jo, at der siden VK-regeringens optjeningsprincip er faldet to domme præcis om det emne, og den ene dom er i hvert fald krystalklar om netop det om optjening og familieydelser som den danske børnecheck.
Derfor er jeg sådan ihærdigt insisterende over for ordføreren, som jo respekterer EU, den fri bevægelighed og Domstolen: Vi kan tage alle mulige diskussioner med Kommissionen, men skal vi ikke respektere en meget klar dom i en helt konkret sag ved EU-Domstolen, som også har betydning for Danmark?
For hvis ikke vi respekterer det princip, skal vi jo have en dom hver eneste gang for hvert eneste land – altså 26-28 forskellige domme – for at vi kan få landene til at overholde EU-forordningerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Der er ikke faldet nogen dom om den danske børnecheck.
Det, der er interessant, er jo, at den danske regering ikke valgte at intervenere i de to konkrete sager.
Derfor er vores budskab stadig, at vi bør tage en sag i forhold til Kommissionen, have en dialog med dem, og i sidste ende indbringe den her sag for Domstolen for at forsvare de danske interesser.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Jeg vil egentlig sige tak til ministeren for at komme ind på problemstillingen her til sidst i talen.
Der er lagt op til at afskaffe G-dagene for under 3 måneders ansættelse.
Det, som vi hører ude fra arbejdsgiverne, vikarbureauer, er, at de vil være mere tilbøjelige til at ansætte nogle for kortere tid, hvis de ikke har G-dagene.
Det er ikke det der med, at hvis man har været ansat i 20 år, skal firmaet betale 3 G-dage.
Det er ikke der, vi ser problemet; det er i forbindelse med korttidsansættelser.
Vi tror på, at arbejdsgiverne så vil være mere tilbøjelige til at ansætte nogle i stedet for at lade andre arbejde over eller selv klare det.
De vil også være mere tilbøjelige til at sige, at de lige tager chancen med den person, der måske har nogle problemer, men de er tilbageholdende, når de skal betale de 3 første G-dage.
Det er det problem, vi vil have løst, og vi har hørt fra vikarbureauerne, at for deres vedkommende vil det gavne ansættelserne af dem, der bliver ansat for kort tid.
Så det er positivt, at ministeren er indstillet på det.
Til sidst vil jeg bare lige høre, om ministeren måske vil være med til at lave en forsøgsordning.
Man kunne sige, at vi tager chancen og spørger, hvor mange flere ansættelser vi kan få ved at afskaffe det for under 3 måneders ansættelse.
Vil ministeren være klar til at se på det?