runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg ved ikke, hvad det er for en påstand, der ligger, om, at nogle på baggrund af et realityshow skulle kræve sanktioner for ledige.
Det, der jo altså er utrolig svært ved den asylsituation, vi står i i verden lige nu, er, at det er vanskeligt, ja, umuligt at forudsige, præcis hvor mange flygtninge vi får.
Det, der er afgørende for os, er, at de mennesker, der kommer hertil, så hurtigt som overhovedet muligt kommer til at bidrage til det danske samfund.
Vi har ikke været særlig gode til at integrere i Danmark.
Det tror vi er en opgave, som ligger foran os – at blive meget bedre til det – sådan at også de mennesker, der kommer fra andre lande, kan få et job og kan ernære sig selv.
Det vil vi sætte fuld kraft på.
Men at styre, hvor mange der kommer, og dermed fremskrive, hvad det kommer til at koste i f.eks. præasyludgifter og indlogering og andet, kan man altså meget, meget vanskeligt, hvilket jeg er sikker på at ordføreren også ved, hvis han ser på, hvordan statistikken rykker sig i løbet af månederne.
Det kan vi ikke sige noget om.
Det kan ikke have været det samme interview, spørgeren og jeg har set.
Det, jeg har hørt økonomi- og indenrigsministeren sige, er, at der selvfølgelig skal sanktioneres, hvis man ikke tager imod jobtilbud.
Det ligger jo i reglerne, som det er i dag.
Jeg har også hørt ham sige, at det selvfølgelig også er noget, man skal have et blik for.
For det, der jo er den store udfordring, uanset om man synes, programmerne er sat skarpt op eller ej, er, at der breder sig en stemning af, at der er job, som danskere ikke vil tage.
Og det vil jo også være en falliterklæring for os alle sammen, hvis der er job i det danske samfund på ordentlige vilkår, som danskerne ikke vil røre ved.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Vi skal snart have besøg af en murer, som skal lappe lidt nede i vores kælder, og det skal være rigtig snart, for det skal være inden årsskiftet.
For det bruger vi jo håndværkerfradraget til, som vi har været rigtig glade for hjemme hos os, og jeg ved, at det har rigtig mange andre husstande også været rigtig glade for.
Hvis ordføreren svarer noget i retning af, at man ikke mener, det giver job, så forstår jeg ikke, hvorfor man så har valgt at bruge penge på i stedet for at hæve fradraget for fagforeningskontingenter.
For det første er det jo ikke noget, jeg tror får flere til at melde sig i fagforening – personligt gør jeg det i hvert fald ikke.
For det andet har jeg vanskeligt ved at se, hvordan det skulle bidrage til vækst og beskæftigelse, at der er flere, der melder sig ind i en fagforening.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Det var vist flere spørgsmål i et, men jeg skal se, hvad jeg kan nå, og ellers må hr. Jan E. Jørgensen jo gentage sit spørgsmål.
Om håndværkerfradraget: Det er for dyrt, i forhold til hvad man får ud af det.
Det er de rigeste i samfundet, der benytter sig af det.
Og alt tyder på, at de ting, der bliver udført, ville blive udført alligevel.
Jeg ved ikke, om hr. Jan E. Jørgensens kælder ville få lov til at sejle i vand, hvis der ikke var et håndværkerfradrag.
Altså, der er ikke noget, der tyder på, at der bliver udført opgaver, som ikke ville være udført alligevel.
Men vi mener, vi er der nu, hvor der er andre tiltag, som er bedre.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-17:
Jeg kan fortælle ordføreren, at min kælder ikke sejler i vand, bestemt ikke, den skulle bare laves.
Jeg kan også med garanti fortælle, at vi ikke havde fået det gjort, hvis ikke der var håndværkerfradrag.
Det, ordføreren står og siger, er simpelt hen forkert.
Håndværkerfradraget fører til, at opgaver, som ellers ikke var blevet udført, bliver udført.
Hvorfor er der ellers så mange håndværksmestre, som nu skal have gang i fyresedlerne her til januar?
Det er, fordi de ikke længere har den mængde arbejdsopgaver, som de har haft tidligere.
Så lad mig nøjes med et spørgsmål: Hvor mange arbejdspladser forventer regeringen at få ud af, at man hæver fradraget for fagforeningskontingentet?
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Det var jo et meget kort svar.
»Den dag, de fremmede forsvandt« var en udsendelse, der var i Danmarks Radio, som på realityshowvis prøvede at sende arbejdsløse ud til nogle arbejdsgivere, som gav meget betænkelige arbejdsvilkår.
På den baggrund var der en meget betroet leder hos De Radikale som udtalte, at nu skulle vi skærpe sanktionerne.
Det var sådan set det, jeg spurgte til.
Er det seriøs politik, at fordi man en aften sidder og ser en fjernsynsudsendelse, som ikke har så meget med virkeligheden at gøre, men tager dele af virkeligheden ud, siger, at nu skal vi have sanktioner?
Man kunne tydeligt høre på den her minister, at han ikke anede en pind om, hvilke sanktioner de ledige fik.
Er det seriøs politik?
Er det den politik, som Radikale vil føre?
Er det den baggrund, Radikale vil føre sanktionspolitik på over for de arbejdsløse?
Den er benhård i dag, og så forlanger man mere på så løsagtigt et grundlag.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Det Radikale Venstre plejer jo at bryste sig af at være et økonomisk ansvarligt parti, og derfor var vi også glade for at se, at Det Radikale Venstre ikke tilsluttede sig »En Fair Løsning« og »Fair Forandring« før sidste valg, som jo var ufinansierede valgløfter.
Ikke desto mindre er skuffelsen jo så så meget større, når man kommer med en finanslov, som er så økonomisk uansvarlig, som den her er.
En del af løfterne træder først i kraft fra 2016 og frem, og dem, der så kommer i 2015, er så dyre, at man er nødt til at udskyde anden lovgivning.
Lad mig her igen tage et eksempel, nemlig reform af elmarkedet, der indebærer, at man i stedet for at forudfakturere kunderne skal bagudfakturere.
Det er en overgang til engrosmodellen.
Der har man valgt at udskyde ikrafttrædelsen med 1 år for at undgå, at det vil belaste statens budgetter i 2015, for ellers kan man ikke holde sig inden for underskudsgrænsen i EU's stabilitets- og vækstpagt.
Synes Det Radikale Venstre virkelig, at det er økonomisk ansvarligt, at man må udskyde lovgivning, fordi man ikke har råd til at gennemføre den planlagte lovgivning og så overholde underskudsgrænsen fra EU?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jamen jeg vil afvise, at finansloven ikke er økonomisk ansvarlig.
Den er økonomisk ansvarlig.
Regeringen er økonomisk ansvarlig.
Det er derfor, at Danmark stadig væk får AAA-ratings fra de største bureauer i verden, at vi får ros fra OECD, og at vi får ros fra Europa-Kommissionen.
Det er, fordi vi fører en ansvarlig økonomisk politik.
Man har et gældende år, og så har man nogle overslagsår.
Det, der er det afgørende, er, at økonomien hænger sammen over de år.
Og det gør økonomien.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Ordføreren svarede jo ikke på, om ordføreren mener, det er ansvarligt, at der i lovudkastet til reform af elmarkedet står: Formålet med at udskyde engrosmodellens indførelse til den 1. marts 2016 er at undgå, at det forventede engangsunderskud ved engrosmodellens indførelse på 1 mia. kr. falder i 2015, og for at Danmark holder sig inden for underskudsgrænsen i EU's stabilitetspagt og vækstpagt i 2015.
Altså, er man gået med til de her skred på økonomisk ansvarlighed, fordi fru Margrethe Vestager er forsvundet fra dansk politik?
Er det her, skreddet sker, altså at man nu er nødt til at udskyde lovgivning, for ellers kan man ikke holde sig inden for underskudsgrænsen?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Nu er vi jo så heldige, at Margrethe Vestager er blevet europakommissær, og hun holder godt øje med konkurrencesituationen i Europa.
Det er vi meget, meget stærkt tilfredse med i Det Radikale Venstre.
Men jeg kan forsikre spørgeren om, at hvis der er noget, vi går op i, er det jo, at vi har et grundlag for at føre den politik, vi gerne vil, med de investeringer i et velfærdssamfund, som vi synes er nødvendige, med en bund af økonomisk ansvarlighed at gøre det på.
Der mener vi, at det, vi fremlægger med den finanslov, er fuldstændig, som det skal være i den henseende, og jeg har ikke hørt nogen observatører sige noget andet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-17:
Det Radikale Venstre siger tit, at det handler om mennesker, og det gør det også for SF, og det handler også om de asylansøgere, der kommer til Danmark, og som vi jo har diskuteret rigtig meget, og det handler om de børn, der ikke kan blive familiesammenført før efter 1 år på grund af den nuværende situation.
Der vil jeg bare spørge den radikale ordfører, om det ikke er svært som radikal, i forhold til den politik man har på hele området, med sit globale udsyn, med sit humanistiske fokus på at skulle hjælpe osv., at skulle sige ja til en politik, hvor børn igennem et helt år skal efterlades i f.eks. Syrien, fordi regeringen nu vil nægte familiesammenføring midlertidigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Der er jo flere spørgere, der på forskellig vis har nærmet sig det her med, at den radikale leder, hr. Morten Østergaard, er på rejse, og hans oplevelser og udtalelser i forbindelse med det.
Specielt er der det her med, at vi ikke skal forvente, at de eksempelvis mange syrere, der er kommet til Danmark, tager tilbage igen; dem må vi regne med bliver i det danske samfund i ganske mange år.
Det står lysende klart, hvad han har sagt om det.
Det, som ikke står så lysende klart, er det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, nemlig hvilke økonomiske implikationer det så har.
Jeg har det enkle spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at hvis man lægger det, som den radikale leder siger her, til grund, er der en manglende finansiering for 2016 i det, regeringen foreløbig har lagt frem?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Helt generelt har jeg det sådan, at jeg synes, det er fuldstændig forfærdeligt at se på verdens gang, og jeg synes, at det virker, som om det går fra ondt til værre.
Men vi står ved det lovforslag, vi har lagt frem, og det gør vi, fordi baggrunden for det lovforslag er, at der er tale om en anden kategori af flygtninge end dem, der er individuelt forfulgte.
Vi mener, at der er forskel på, om man er individuelt forfulgt, må flygte over hals og hoved, fordi man er personligt forfulgt, eller om man flygter fra en situation, hvor ens land er i opløsning, som det sker i Syrien i øjeblikket.
Så siger vi, at hvis man kommer som krigsflygtning, må man indstille sig på, at ens opholdstilladelse er midlertidig i udgangspunktet, fordi hvis situationen ændrer sig – og det gør den jo forhåbentlig på et tidspunkt, også i Syrien – så er det meningen, at man skal rejse hjem, hvis man har været her i ganske kort tid.
Vi siger også, at det er vigtigt for os, at vi kan tage ordentligt imod de mennesker, at vi kan integrere dem på en tilfredsstillende måde, at der er plads til dem i kommunerne, og derfor kan man først ansøge om at få sin familie herop efter 1 år.
Det betyder stadig væk, selv efter den ændring, at den gruppe af flygtninge, som er krigsflygtninge, som ikke er individuelt forfulgte, stadig væk vil blive familiesammenført i Danmark lige så hurtigt – lige så hurtigt – som de bliver i de omkringliggende lande.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-17:
Nu er ordførerens partiformand og vicestatsministeren jo netop på tur og har rapporteret hjem, at han på baggrund af det, han ser og oplever, ikke mener, at det er realistisk at tale om en midlertidig situation.
Der er ikke fred i Syrien om 1 år.
Så i virkeligheden skyder det her lovforslag jo bare tidspunktet for, hvornår man kan blive familiesammenført.
Og selv om situationen i Syrien nu er helvede på jord, skal man efterlade sin familie, og man kan ikke blive familiesammenført med dem.
Det er et område af verden, hvor der er en fuldstændig katastrofal krig og konflikt, og der synes jeg jo netop at ordførerens egen partiformand var ude at sige: Det her går ikke over, det er ikke midlertidigt, det er ikke ovre om 1 år.
Og Andreas Kamm, der var med på den tur, sagde jo også, at det netop er derfor, at vi fra organisationernes side siger: Lad os komme i gang med integrationsarbejdet med det samme og få dem familiesammenført med det samme, så der ikke er nogen, der bliver efterladt.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Man bliver familiesammenført, og man bliver familiesammenført lige så hurtigt i Danmark, som man gør i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Der findes lande, som ikke tillader familiesammenføring for krigsflygtninge.
Det gør vi selvfølgelig i Danmark, og vi sikrer, at de bliver familiesammenført lige så hurtigt som i Norge og Sverige, men vi er nødt til at kunne følge med.
Vi er nødt til også at kunne tilbyde de mennesker, der kommer, nogle rimelige vilkår, og det er den balance, vi har forsøgt at finde i det lovforslag, vi har fremsat.
Så er det jo en fuldstændig korrekt observation, at der skal meget lykke til, for at situationen er fuldstændig vendt i Syrien inden for 1 år, men vi ved jo ikke, hvordan det ser ud om 3 år eller om 5 år eller om 7 år.
Der vil det jo stadig være sådan, at hvis der kommer mennesker, som er krigsflygtninge, og som har et ganske kort ophold i Danmark, inden der bliver fred i deres hjemland, skal de vende hjem.
Det er jo det, der ligesom ligger i midlertidigheden; det er det, der er hele pointen, nemlig at man har en anden status, når man flygter fra nogle generelle vilkår, end når man er personligt forfulgt.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-17:
Tak for det, formand.
De Radikales ordfører bryster sig jo af at komme fra et meget økonomisk ansvarligt parti og fortæller også fra talerstolen, at grunden til, at det går så galt i Rusland, er deres økonomiske linje.
En af hovedårsagerne til, at det går så galt i Rusland, er jo rent faktisk, at olieprisen er faldet så meget, som den er, og det har man ikke budgetteret med.
Det, der så undrer os i Venstre, er, at De Radikale er gået med i en aftale om Togfonden DK, som er holdt hundrede procent op på olieprisen, så man totalt gambler med de fremtidige investeringer.
Vi mangler i øjeblikket 9 mia. kr., for at regnestykket skal gå op for regeringen.
Man skal investere 28,5 mia. kr., og på grund af faldende oliepriser mangler vi 9 mia. kr.
Er det det, man definerer som økonomisk ansvarlig politik?
Og hvis man er økonomisk ansvarlig, skal man prioritere for at få regnestykket til at gå op.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er det så, De Radikale vil prioritere?
Er det mindre offentlig transport på andre områder; er det vejene, der skal prioriteres; eller hvad er det, Det Radikale Venstre vil prioritere for at få regnestykket til at gå op?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Det er ikke korrekt, at Togfonden DK er hundrede procent hængt op på olieprisen.
Det er den måde, man laver den slags aftaler på, og det er der ikke noget nyt i.
Så selvfølgelig står Togfonden DK med de investeringer, der er lagt op til der.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-17:
Vil ordføreren kunne pege på én økonom, som vil anbefale, at man læner Togfonden DK's investeringer op ad olieprisen – bare én økonom, hvis ordføreren kan nævne navnet på en, der vil sige, at det er en fornuftig tankegang?
Det, der vil ske, er, og De Radikale bliver nødt til at lægge stemmer til det, at vi endnu en gang skal hæve vores fremtidige investeringsmuligheder, nemlig pensionerne, som vi allerede har taget hul på for overhovedet at kunne leve op til budgetloven.
Men kan ordføreren nævne bare én økonom, som vil anbefale, at man investerer så massivt i den offentlige transport alene hængt op på olieprisen?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg hørte en hel masse Venstrepolitikere råbe op om, at det ville gøre, at der ikke var nogen private firmaer, der var interesseret i at byde på at tage olie op af Nordsøen.
Der har vi jo set nøjagtig det modsatte, nemlig at der tværtimod er flere, der er interesseret i det, på trods af at man lægger noget beskatning ind også der.
Så jeg synes, at det da indtil videre er regeringen, der har fat i den lange ende, hvad angår Togfonden DK.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Men hvornår kommer det?
Jeg vil gerne sige det samme igen, som jeg gjorde før, nemlig at det her er et arbejdsprogram.
Hør nu her, dengang vi skrev i vores arbejdsprogram, at vi ville have en ældrecheck, sad de samme mennesker ovre på de pladser og grinede og sagde: Hør nu her, det, der står i sådan et arbejdsprogram, bliver aldrig til noget.
Dansk Folkeparti er lykkedes fantastisk godt.
Det, vi har skrevet i vores arbejdsprogram, er, at vi gerne vil have billig, gerne gratis, transport i det offentlige for de ældre.
Det er det, vi arbejder frem imod.
Jeg vil bare sige, at der blev grinet, dengang vi sagde ældrecheck.
Vi har en ældrecheck i dag.
Prøv at spørge de ældre, om de ser frem til at få den ældrecheck, der kommer.
Der er én afsender på den, og det er Dansk Folkeparti.
Den fik vi igennem, og vi arbejder fortsat seriøst med vores arbejdsprogram.
Karin Gaardsted (S), 2014-12-17:
Jamen jeg har godt set, at der er forslag om en ægte milliard.
Er det sådan, det skal forstås?
Og så tænker jeg, at Dansk Folkeparti jo ikke kan blive ved med at komme med nye forslag, når man har en række, der står i folderen her, som man ikke har gjort noget ved endnu.
Jeg vil bare gerne vide: Hvornår er det, den gratis transport til alle ældre over 65 kommer i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg spurgte ikke om indførelse af borgerløn.
Det er jeg sådan set imod.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det er sådan, at Dansk Folkeparti slet ikke er enig i præmissen, at man som ledig skal tilbydes et arbejde.
Man har også et ansvar som borger i det danske samfund for at forsøge at blive selvforsørgende.
Selv om jobcentrene nu med den nye lov, der kommer på det område, også skal være jobformidlende, er det ikke sådan, at ansvaret er taget fra den enkelte ledige.
Det er stadig væk den enkelte ledige, der har et meget, meget stort ansvar for at blive selvforsørgende.
Og det, jeg hører bliver sagt fra Enhedslistens side, er, at dagpengene bare sådan skal kunne fortsætte i det uendelige.
Det er vi ikke enige i i Dansk Folkeparti at de skal kunne – hvis det var det, der var spørgsmålet.
Jens Joel (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen nødt til at gå tilbage til det, som min kollega, hr. Jesper Petersen, nævnte, nemlig det, at Søren Espersen har foreslået, at staten skal betale for de her tabte indtægter for virksomhederne.
Jeg forstår så, at vi angående de ting, som man rent faktisk har tænkt sig at gennemføre, kan se, at der kommer ændringsforslag til finansloven.
Så er mit spørgsmål: Hvis man næste år skal udbetale 4 mia. kr., skal det så være i finansloven, uanset om man får pengene tilbage fra EU eller ej?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Vi ønsker ikke at udbetale 4 mia. kr. til dansk erhvervsliv, hvis der ikke er lavet en aftale i EU.
Jeg tror næsten ikke, at jeg kan sige det ret meget klarere heroppefra.
Det ville være ærgerligt, hvis vi sådan skulle bruge al tiden på kun at tale om det.
Men det er sådan, at det, vi kan se, er, at vi står i en forfærdelig situation, hvor det her kan gå rigtig meget ud over banker, og det her går rigtig meget ud over beskæftigelsen.
Den her sag er sådan set ikke bare egnet til at gøre grin med.
Derfor har vi jo også prøvet, så godt vi kunne, i de udvalg, vi nu sidder i, at sige til regeringen: Tag nu ned i EU og kæmp for, at vi kan få lavet en aftale, så den her sanktion, der er lavet over for Rusland, ikke kommer til at betyde, at vi skal se bankkrak og andet i Danmark.
Hvis vi får en aftale – noget tyder på, at vi får lavet opkøbsordninger og andet – så er det vigtigt, at det er den danske stat, der fra dag et, når den aftale er færdig, udbetaler pengene.
Og så må vi have det slip, der kommer til at blive, før de kommer tilbage fra EU-systemet.
Jens Joel (S), 2014-12-17:
Jeg er meget, meget enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det her ikke er en sag, vi skal lave sjov med.
Derfor sidder vores fødevareminister jo også og kæmper for det her.
Det, jeg bare prøver at bore ud, er så, at når der står i en avis, at en af de ledende medlemmer af Dansk Folkeparti siger, at nu må staten gå ind og hjælpe virksomhederne, for de skal ikke bøde for en sanktion, som er politisk bestemt, så passer det ikke, medmindre nogle ting falder på plads i EU.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Nej, hvis der fra Enhedslisten blev spurgt om, om Dansk Folkeparti går ind for en eller anden borgerløn på evig tid, vil jeg sige, at vi er modstandere af det.
Vi er sådan set tilhængere af, at man har et sikkerhedsnet, der har værdi, og det er utrolig vigtigt, at vi har et sikkerhedsnet, der har værdi for den enkelte.
Det er vigtigt for dem, der træder ud af arbejdsmarkedet, at de kan opretholde en vis standard – at man ikke skal sælge hus og alting fra dag et, fordi man har mistet sit job – men det er sådan set også rigtig vigtigt for arbejdsgiveren.
Det er rigtig vigtigt, fordi vi har et fleksibelt arbejdsmarked, hvor det er nemt at blive ansat og sådan set også nemt at blive fyret.
Det gør egentlig, at vi har rigtig, rigtig mange jobåbninger hele tiden.
Derfor er det utrolig vigtigt i den her debat at se på dagpengesystemet som – hvad skal man sige? – noget, der både gavner arbejdsgiver og arbejdstager.
Det skaber værdi.
Trine Bramsen (S), 2014-12-17:
Jeg vil også gerne spørge lidt til fremtidens Danmark, nemlig vores børn.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han mener, at forældre til børn skal have fradrag for alle udgifter til børnene.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det er det forslag, som hr. Bjarne Laustsen har været ude med på et tidspunkt, om, at der skulle ske rigtig meget på børneområdet og forældreområdet, ved jeg.
Det, som hr. Bjarne Laustsen var ude med, er ikke et forslag, som vi har arbejdet meget med.
Men jeg kan hvert fald se, i forhold til hvad børnene betyder for Socialdemokratiet, at det er sådan, at handels- og udviklingsministeren har været ude at tale netop om det her.
Og det er ikke bare noget, han har været ude at sige.
Han har sagt, at der er råderum, og at det er hjerteblod for Socialdemokraterne.
Der skal man ind og kigge på, hvad der sker for de udsatte familier og deres børn.
Det, der så er bare interessant – når handels- og udviklingsministeren, som er et meget fremtrædende medlem, har været ude at sige, at det er hjerteblod – er, at når man så kigger i finanslovsforslaget, kan man se, at der ganske rigtigt står noget om de udsatte familier og deres børn, og at der i 2015 også er sat rigtig mange penge af til det, nemlig 0 kr.
Først fra 2016 kommer der lidt penge.
Der kommer 50 mio. kr.
Er det socialdemokratisk hjerteblod, når man sætter 0 kr. af?
Man sætter noget tekst ind, men økonomien følger overhovedet ikke med.
Trine Bramsen (S), 2014-12-17:
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmålene, og ordføreren, der skal svare, så jeg spørger igen: Mener ordføreren, at forældre skal have fradrag for alle udgifter til børn?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Som jeg siger, har vi sådan set ikke forholdt os til det forslag, der er kommet fra hr. Bjarne Laustsen, om, at der skal være fradrag for rigtig mange ting for børnefamilierne.
Vi har ikke kunnet se, at det har været en del af finanslovsforslaget, og derfor har vi sådan set heller ikke taget det med her, hverken i min tale eller i vores ændringsforslag.
Så jeg må bare sige, at det forslag, som er kommet fra et socialdemokratisk medlem, ikke er et forslag, som vi har forholdt os til.
Det håber vi selvfølgelig vi gør.
Jeg har også været til interparlamentarisk møde i Rom for ikke ret længe siden, og det, jeg hører fra de andre medlemslande, er, at de jo står i den samme situation.
Desværre kan man sige, at det, når man kigger på dansk landbrug, særlig svineproduktionen, rammer Danmark særlig hårdt.
Det gælder også Polen og andre lande, som er storproducenter, og hvor Rusland er det store marked.
Men vi har en klar fornemmelse af, at det her måske også bliver løst i EU-systemet.
Derfor siger vi bare – og det signal vil jeg gerne også sende her – at når vi har en aftale, er det altså ikke noget med, at EU tilbagebetaler for de her politiske beslutninger, der er truffet, om 2-3 år.
Så tror jeg desværre, at vi vil se, at der er banker, som har så store udfordringer med at få deres penge hjem, så vi vil se banklukninger og andet.
Og når vi har den aftale på plads i EU, så ser vi gerne, at staten går foran og siger: Vi lægger pengene ud.
Og det er det, man skal lægge i det.