runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2007-12-12:
Det glæder mig, at fru Lise von Seelen sagde, at hun var glad, og at hun ikke sagde, at hun var overrasket, for hun må altså ikke blive overrasket over, at jeg faktisk tænker på de unge i Sydslesvig.
Jeg er vokset op dernede på en grænsehøjskole, og jeg har også lige givet et stort beløb til Rødding Højskole til gavn for unge fra Sydslesvig, så de kan komme på højskole.
Det, der jo gælder i forholdet mellem Danmark og Sydslesvig, er, at Danmark hjælper en befolkningsgruppe i Sydslesvig, som har en særlig tilknytning til Danmark.
Den situation må man ikke sammenligne med det dansk-svenske forhold.
Jeg er lige blevet minister for nordiske anliggender, og jeg er meget optaget af at fjerne grænsehindringer, men jeg er ikke så optaget af, at vi skal sammenligne skåninger med sydslesvigere.
Selv om der selvfølgelig historisk set over det lange perspektiv er en vis lighed mellem Skåne og Sydslesvig, så synes jeg ikke, at vi skal sammenligne skåninger og sydslesvigere, men jeg vil gerne forsikre om, at jeg er meget optaget af at fjerne grænsehindringer mellem Danmark og Sverige, såvel som mellem Danmark og Tyskland.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Det glæder mig, at vi er mange, som er optagede af, hvad der sker i Sydslesvig, og jeg ville da også have været forbavset, hvis undervisningsministeren ikke havde haft det synspunkt, som er blevet gjort gældende her.
Og derfor synes jeg godt, at man kan være mere ambitiøs i forbindelse med det grænseoverskridende samarbejde sydpå, end vi har været hidtil.
Men jeg hører ikke ministeren give et tilsagn om at gå med ind og medvirke til at tage yderligere initiativer, og jeg hører det heller ikke som en afvisning.
Hvis jeg nu spørger en gang til, kan det være, at jeg kan lytte bedre efter og høre, om der ikke er et tilsagn om, at vi skal tage yderligere initiativer.
Bertel Haarder (V), 2007-12-12:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at mindretalssituationen i grænselandet kan være inspirerende, og også i, at det øvrige land på mange måder kan lære af grænselandet.
Mit eneste forbehold går på, om vi i det dansk-svenske forhold kan foretage en sammenligning med forholdet mellem Danmark og de danske i Sydslesvig.
Der er ganske vist også nogle danske i Malmø, men jeg mener altså ikke, at man kan sammenligne de danske i Malmø med de danske i Sydslesvig.
Men med det forbehold kan jeg forsikre fru Lise von Seelen om, at vi skal hente al den inspiration, vi kan, fra det dansk-tyske grænseland, også når vi arbejder sammen om vores øvrige grænseområder, og at vi skal fjerne grænsehindringer overalt, hvor de findes.
I øjeblikket er der områder, hvor de faktisk vokser; det er en evig kamp for at holde dem nede.
Den er jeg nu blevet minister for, og jeg lover at kæmpe kampen.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Lene Espersen (KF), 2007-12-12:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det efter min opfattelse er vigtigt at forebygge, at der er unødvendig forurening fra bilerne, og det gør man ved at lære bilisterne at køre miljøvenligt.
Jeg har ikke nærmere kendskab til indholdet af den svenske køreuddannelse, men jeg kan oplyse, at alle EU-lande i henhold til kørekortdirektivet skal sikre, at kørekortansøgere kender til miljørigtig kørsel.
Den danske køreuddannelse omfatter da også undervisning i energi- og miljørigtig kørsel.
Det nærmere indhold fremgår af undervisningsplanerne for de forskellige kørekortkategorier.
De findes på politiets hjemmeside.
Det fremgår f.eks. af undervisningsplanen for kørekort til almindelig bil, at eleven bl.a. skal vide, at man for at mindske luft- og støjforurening ikke bør lade motoren gå i tomgang i længere tid, og at høje hastigheder og aggressiv kørsel med kraftige accelerationer medfører et øget brændstofforbrug, mens det er energirigtig køreteknik at lade være med at foretage unødvendige og gentagne hastighedsændringer.
Eleven skal desuden kende til nogle lovbestemmelser om miljørigtig kørsel, f.eks. reglerne om, at bilen skal betjenes på en sådan måde, at den ikke afgiver unødvendig støj eller røg, og at man ved bebyggelse ikke må foretage unødvendig og forstyrrende kørsel.
Eleverne skal også kende eventuelle lokale forbud mod tomgangskørsel.
Også undervisningsplanerne for kørekort til motorcykel, bus og lastbil indeholder afsnit om miljø- og energirigtig kørsel.
Jeg kan derudover oplyse, at det for tiden i EU-regi overvejes, om reglerne for miljørigtig kørsel i kørekortdirektivet skal udbygges.
Hvis EU-kravene i den forbindelse kommer til at gå ud over, hvad de danske undervisningsplaner i dag omfatter, er jeg naturligvis klar til at tilpasse planerne, men jeg mener ikke umiddelbart, at der på nuværende tidspunkt er behov for at ændre den danske køreuddannelse på det punkt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Hr. Rasmus Prehn taler imod bedre vidende, fordi det, vi lovede før valget, holder vi til punkt og prikke efter valget.
For det, vi lovede under valget, og jeg kan henvise til en pressemeddelelse, som statsministeren i egenskab af formand for Venstre udsendte, var helt præcis, at regeringen ville afstå fra et krav om, at kommunernes budgetter for 2008 skulle genåbnes.
Det betyder, at kommunen kører med den skatteprocent, der er vedtaget, det betyder, at de bloktilskud, der er meldt ud, er meldt ud, og det betyder, at kommunerne kan styre efter deres budgetter.
Og så fremgår det af selv samme pressemeddelelse, at hvis der er en diskrepans på serviceudgifter m.v. i det, der er budgetteret, i forhold til det, der er aftalt, er det en forskel, der må drøftes til foråret, præcis sådan som jeg har gengivet det her.
Det er det, der er sagt i valgkampen, og det er det, der siges efter valget.
Ida Auken (SF), 2007-12-12:
Mener ministeren, at alle bilister, der tager køreprøve, skal have lært at køre miljøvenligt, ligesom det sker i Sverige?
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Jeg synes, det er interessant at høre finansministeren her tale så tydeligt, for vi havde jo en situation få dage før sidste folketingsvalg, hvor regeringen med statsministeren i spidsen var ude og sige: Jamen vi freder kommunernes økonomi, der vil ikke blive grebet ind over for kommunerne.
Det, vi så kan forstå, var, at der sådan set bare var tale om en stakket frist, for allerede når vi kommer frem til 2009, vil der blive taget højde for de her ting, så vil der blive grebet ind over for kommunerne.
Så det, man lovede i valgkampen, har man sådan set ikke tænkt sig at holde andet end rent symbolsk i 2008.
Jeg synes, det er meget interessant, at man så kort tid efter et valg indrømmer, at man sådan set er løbet fra sit løfte.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Spørgsmålet drejer sig om rengøringsselskabet Forenede Service, som har meddelt, at det ikke længere vil påtage sig opgaver inden for personlig pleje inden for hjemmeplejen, og spørgsmålet går så på, hvordan jeg forholder mig til det.
Det synes jeg er en skam.
Forenede Service varetog en ret stor del af den personlige pleje inden for frit valg-ordningen - det er så under alle omstændigheder et ret lille område - men inden for det her område varetog de en betydelig del.
Jeg synes, det er en skam, fordi det kan besværliggøre det frie valg, og jeg synes, at frit valg-ordninger er rigtig gode ordninger.
Noget af det, der er uklart, og som bliver brugt i begrundelsen, er, at de ikke mener, at prisfastsættelsen er tilstrækkelig god.
Det spørgsmål er jo med i regeringens kvalitetsreform, og det er også med i regeringsgrundlaget, så hvis man gerne vil have frit valg og gerne vil have nogle flere med ind på området, så handler en af de ting, man skal sætte ind over for, om at gøre prisfastsættelsen mere ensartet og mere gennemskuelig.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Jeg har selvfølgelig set den pågældende pressemeddelelse, og det er rigtigt, at hvis man er god til at læse mellem linjerne, og hvis man er god til at tyde, hvad det er, regeringen virkelig mener, så kan man sagtens få det resultat frem, som finansministeren giver udtryk for her.
Men jeg vil da høre, om ikke finansministeren kan medgive, at den sådan almindelige oplevelse i pressen, i befolkningen og også blandt nogle af de borgmestre, der var ude og kommentere, var, at der simpelt hen var tale om, at regeringen havde lovet at frede kommunernes økonomi.
Det var sådan den almindelige opfattelse.
Så jeg kunne da godt tænke mig at høre, om ikke finansministeren kan medgive, at man, da man skrev pressemeddelelsen, gjorde sig usædvanlig umage med at få det til at fremstå, som om man ikke ville gribe ind, men at man så skrev det sådan mere mellem linjerne, at der så ville blive samlet op på det i 2009, så man i virkeligheden ikke fredede kommunernes økonomi, men bare lige gav en frist, så man lige kunne slippe over valget med skindet på næsen.
Er det ikke det, der i virkeligheden er tale om?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Jamen det, der er tale om, er det, der er tale om, nemlig at kommunerne kan disponere med de budgetter, de har vedtaget for 2008.
Det betyder både i almindelig opfattelse og - tror jeg - ekstraordinær opfattelse og en hvilken som helst form for opfattelse, man kunne finde på, at så er kommunernes økonomi i fred i 2008, som jo er det eneste år, der er kendt.
For hvilken økonomi, der er i 2009, ved hverken spørgeren eller jeg jo sådan set noget om, fordi det er en økonomi, der skal aftales til sommer, fuldstændig i overensstemmelse med det, der er traditionen i det samspil, der er mellem stat og kommuner.
Helt i overensstemmelse med det vil det også være sådan, at når man starter drøftelserne, tager man selvfølgelig udgangspunkt i det, man sidst har aftalt med hinanden.
Derfor er det Rasmus Prehn, der forsøger at fremkalde en ekstraordinær opfattelse, som altså er i strid med sandheden, fordi det, jeg siger her, er præcis det, vi også sagde i valgkampen.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Jeg refererer sådan set bare, hvad det var, der var den almindelige opfattelse, og den måde, det også blev gengivet på i mange medier, nemlig at man opfattede det, som om kommunerne simpelt hen blev fredet.
Få dage efter valget kan vi så se, at finansministeren til Ritzau giver udtryk for, at kommunerne jo har taget forskud på 2009-glæderne i 2008.
Så kan det godt være, at finansministeren siger, at man ikke lukker op for budgettet, man lader dem sådan set køre med skatteprocenter og budgetter som aftalt, men det, de så har brugt for meget i 2008, vil så blive modregnet i 2009.
Det er sådan set det, der kommer til at ske.
Så de kan ikke rigtig glæde sig over at få lov til at køre videre i 2008, når de ved, at lige rundt om hjørnet i 2009 står finansministeren og andre klar til at konfiskere de penge, som de har indhentet.
Det er sådan set det, der er tilfældet, så jeg kan ikke stå her og sige, at man ikke lige præcis har overholdt det, man har sagt i den der pressemeddelelse.
Men det billede, der udadtil blev tegnet af, at man fredede kommunerne, har vi i hvert fald ved det her spørgsmål fået bekræftet at regeringen ikke har tænkt sig at overholde.
Regeringen er løbet fra den opfattelse, som helt almindelige mennesker har haft af, at kommunernes økonomi blev fredet.
Det blev den så ikke.
Der bliver bare grebet ind i 2009 i stedet for i 2008.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Jamen jeg ved slet ikke, hvad det er for et indgreb for 2009, der tales om, for der er jo ikke nogen økonomi, der er kendt for 2009.
Regeringen har fredet kommunerne - fredet er jo et mærkeligt ord, for det lyder, som om vi har tænkt os alternativt at lave et eller andet overgreb.
Sandheden er jo, at vi har indgået en aftale med kommunerne om, hvordan økonomien skulle tage sig ud i 2008.
I øvrigt en aftale, som blev fremhævet og rost af næstformanden for KL, Anker Boye, en aftale, der i Århus blev oversat af den socialdemokratiske borgmester, Nicolai Wammen, til et budgetforlig, som han udtalte var et ægte velfærdsforlig.
Det var sådan set den aftale.
Vi kan så konstatere, at det ikke er lykkedes for kommunerne at holde den aftale.
Det har givet os anledning til at sige et par ting, nemlig for første, at o.k., man kan styre med det budget, man har lagt for 2008; for det andet, at det jo ikke i længden kan gå, at det, man aftaler, holder man ikke, så det kommer vi til at diskutere i et fremadrettet perspektiv; for det tredje, at 2015-planen da gælder, og det gør den også, selv om man ude i kommunerne har budgetlagt i strid med aftalerne, og dermed brugt en større del af råderummet i 2008, end hensigten egentlig oprindeligt var.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
For det, der sker her, er jo, at man sådan set har en tilståelsessag her i salen i dag.
Vi har jo finansministeren, der står og siger, at hvis man havde sagt det, man mener, eller hvis man havde sagt det, der står i ritzautelegrammet her fra onsdag den 6. december, før valget, så var borgerne blevet skræmt; så var de simpelt hen blevet skræmt, så havde de ikke turdet stemme på regeringen, for hvis de havde vidst, hvad man ville, så ville de ikke stemme på regeringen.
Derfor var man fra regeringens side, som finansministeren også giver udtryk for her i ritzautelegrammet, nødt til af kommunikative årsager at få det til at lyde, som om man fredede kommunernes budgetter, så der ikke blev grebet ind, man var nødt til at opbygge et billede af, at man ville frede kommunernes økonomi.
Men ikke desto mindre står der her i det, vi så kan se at regeringen virkelig mente, det, der var den sande dagsorden, at man ville gribe ind.
Og der ved jeg godt, at finansministeren i sit forrige svar sagde, at det med at gribe ind var et forkert udtryk at bruge.
Men der står dog her i telegrammet fra den 6. december, at det fremkalder en alvorlig drøftelse, at man altså har taget forskud på glæderne for 2009 allerede i 2008.
Så der skal jo gribes ind.
Så jeg synes jo, det er meget tydeligt at se her, at det er meget konkret; der er nogle kommuner, som simpelt hen for at få råd til den velfærd, de gerne vil give til borgerne, har sat deres skatteprocent op.
Vi kunne tage Vesthimmerland, en udmærket Venstrekommune, hvor man har sat skatten op med 0,8 pct. for at sikre, at man ikke skal spare helt så meget på velfærden.
Og det er så der, hvor der bliver grebet ind nu.
Regeringen nåede så lige at redde sig gennem valget med skindet på næsen, fordi man af kommunikative årsager nåede at få det til at fremstå, som om man mente noget andet end det, man så i virkeligheden gør, og som fremgår så tydeligt af telegrammet her fra den 6. december.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Ja, undskyld mit ordvalg, men det er altså i kategorien sludder og vrøvl.
Det er jo sådan set hr. Rasmus Prehn, der gør noget, der egentlig har en vis kompleksitet, til noget fuldstændig forsimplet sludder og vrøvl.
Situationen er den, at det, der var kendt, mens valgkampen var i gang, og før budgetterne var analyseret i bund, alene var en ting, nemlig hvordan de kommunale skatteprocenter så ud, og hvordan det stemte overens med det, der var aftalt, nemlig at skattestoppet skulle respekteres, men at der var yderligere 750 mio. kr., inden for hvilke man kunne hæve skatterne.
Det, der stod klart, var, at den aftale, som altså var en aftale med KL, var sprængt med 1,4 mia. kr.
Er det så udtryk for, at kommunerne også hævede udgifterne med 1,4 mia. kr.?
Nej, det var ikke udtryk for det.
Fordi det, der viste sig efter valget, var, at kommunerne altså hævede udgifterne med 800 mio. kr., og det vil sige, at man sådan set under et har taget 600 mio. kr. for meget ind.
Det neutraliserer regeringen så i overensstemmelse med skattestoppet og adresserer det, der er sagens egentlige kerne, nemlig at udgiftssiden er skredet.
Det er sådan set hr. Rasmus Prehn, der forsøger at skabe et billede af, at hvis ikke kommunerne får lov til at opkræve mere i skat, end der er aftalt, har de heller ikke mulighed for at køre med nogen anstændige udgiftsbudgetter.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Hvis vi er i gang med det der med at gøre det komplicerede let forståeligt, kan hr. Rasmus Prehn måske forklare mig, hvad der er baggrunden for, at af de 20 kommuner, der har den højeste gennemsnitlige likviditet, er det halvdelen, der sætter skatten op?
Det hænger jo ikke sammen.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Vi ser jo en finansminister her, der bruger et andet kneb sådan retorisk.
Først hørte vi, at man gjorde noget meget konkret til noget komplekst, og nu prøver man så fra finansministerens side at skyde spørgeren i skoene, at det, han siger, er sludder og vrøvl.
Det viser jo en lidt presset minister, må man nok sige.
Det, der er tale om her, er jo, at der er kommuner, som jo ligesom langt de fleste danskere er stærkt, stærkt optaget af, at borgerne får den velfærd, de har lyst til at få, det, de forventer.
Derfor sørger man for at få indtægter ind, sådan at man kan give danskerne den velfærd, de gerne vil have, for der er mange danskere, der rent faktisk gerne vil have ordentlig velfærd.
Det kerer man sig om i kommunerne.
Og der er det så, at man i regeringen har fundet ud af med den her aftale, at der er nogle grænser for, hvad de må kræve ind.
Det er der lavet en aftale om, ja, det er rigtigt, og der er også socialdemokratiske borgmestre, der har talt positivt om det aftalesystem, ja, det er rigtigt.
Men ikke desto mindre har vi altså en situation, hvor der er nogle, der har følt, at for at få velfærden til at hænge sammen, er de nødt til at opkræve lidt mere.
Vi havde en meget konkret diskussion i forbindelse med folketingsvalget: Skal vi sikre den her velfærd, eller skal vi gribe ind over for kommunerne, sådan at man er nødt til at få mindre velfærd?
Så går der altså 2 dage, og så skal de så til alvorlige drøftelser med finansministeren allerede nu her på fredag den 14.
Det er sådan set det, det handler om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Hr. Rasmus Prehn må meget undskylde mig, men der er jo tale om, at argumenterne slet ikke er på plads.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er kommuner, der har haft brug for at sætte skatten op for at finansiere den velfærd, som man gerne vil have, og som i øvrigt er aftalt med regeringen.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Hvis man ser på kommunerne under et, så er situationen altså bare den, at i forhold til den velfærd, der er aftalt - ja, ikke bare i forhold til den velfærd, der er aftalt, men i forhold til den velfærd, kommunerne selv har budgetteret med, som altså ligger 800 mio. kr. ud over det, der er aftalt - så opkræver kommunerne altså yderligere 600 mio. kr. i skat.
Vi ser meget anderledes på det.
Vi synes grundlæggende, at det er et problem, hvis man ikke holder sine aftaler.
Og det er jo derfor, at der er brug for en alvorlig snak, klart er der det, for man skal holde sine aftaler.
Men vi synes da, det er et særskilt problem, at man opkræver mere i skat, end man rent faktisk har brug for for at afholde de udgifter, man har aftalt eller selv besluttet.
Det er jo ikke et angreb på de kommuner, der har sat skatten op, for der kan være masser af eksempler på kommuner, der helt berettiget har sat skatten op.
Det er jo lige så meget en rynken på brynene over nogle af de kommuner, der ikke har sat skatten ned, selv om de havde haft mulighed for det.
Men at hr. Rasmus Prehn sådan set bare forsøger at lave polemik ud af noget, der er en grundlæggende problemstilling, nemlig at de aftaler, der indgås, også skal holdes, det forstår jeg simpelt hen ikke.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Jeg må sige, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor finansministeren skal beskylde mig som spørger for at lave polemik, når finansministeren selv i sit ritzautelegram har givet udtryk for, at man har lovet noget, ikke fordi man mente det, men alene af kommunikative hensyn.
Det, der står, er, at det ville være svært at kommunikere det ud, man rent faktisk mente.
Befolkningen ville blive skræmt, så man var nødt til at sige noget alene af kommunikative hensyn.
Så er det vel lidt særegent, at man så skal høre finansministeren stå og beskylde spørgeren her for at være polemisk.
Det synes jeg.
Jeg synes, finansministeren som noget af det første her efter denne spørgetid skulle ringe til hr. Jens Lauritzen, der er borgmester i Vesthimmerland, og spørge, om han føler, at den skattestigning på 0,8 pct., han har besluttet, er urealistisk meget, i forhold til hvad der skal til for at sikre borgerne i Vesthimmerland den velfærd, som de gerne vil have.
Jeg er sikker på, at det, han vil sige, er, at de har lavet det bedst mulige budget ud fra de rammer, de har haft.
Jeg synes jo, og det synes Socialdemokratiet også,
at aftaler skal overholdes.
Vi skal kunne regne med, når vi har lavet nogle aftaler, at man holder dem inden for deres rammer.
Men det, vi har set, er jo, at mange af de ting, der blev stillet i udsigt, at når vi fik strukturreformen, ville det hele blive et økonomisk eventyr, alt ville blive billigere osv., har vist sig ikke at være realistisk.
Så for at kunne leve op til det velfærdsniveau, som borgerne ønsker, har man været nødt til at sætte skatten op nogle steder for ikke at få ringere velfærd.
Vi skal lige huske på, at vi jo har en regering, som gik til valg på at love borgerne, at velfærden ikke blev ringere.
Det har kommunerne taget bestik af, og derfor har de prøvet at få indrettet deres økonomi, så man kunne få et ordentligt velfærdsniveau.
Så er det så, at vi straks her ser, at man så alene af kommunikative hensyn vælger at gå ud og love noget, som man så ikke mener.
Det har vi fået rigeligt bekræftet her, og derfor synes jeg, det har været en fornøjelse at være til stede her i salen og høre finansministeren indrømme, hvad der i virkeligheden var de taktiske, kommunikative overvejelser, man gjorde sig i regeringen, nemlig at sige noget andet end det, man mente.