runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Nu er jeg ikke teolog, og jeg er ikke korankyndig, men jeg mener, at det er i hadith, den tilføjelse til koranen der er, hvor den såkaldte profet, Muhammed, peger på forskellige områder på pigen og der gør klart, at det skal være tildækket og det ikke skal være tildækket.
Og deri ligger vel det religiøse dogme.
Man må jo bare konstatere, at der er rigtig mange imamer og andre, der har den opfattelse, at man skal bære tørklæde, hvis man skal være en god og ren muslim.
Jeg synes, det ville være alle tiders, hvis der var flere muslimer, der kom på banen og gjorde gældende, at det ikke var et religiøst krav i koranen, at man skal bære tørklæde.
Jeg synes, at det ville være rigtig, rigtig godt, hvis de kom på banen, det ville være et helt nyt element for mig i hvert fald i diskussionen.
Så er det da rigtigt nok, at vi i vores beslutningsforslag skriver, at der ingen steder i koranen står, at 7-8-årige piger skal have tørklæde på.
Der står også i vores beslutningsforslag: »Jeg er selv muslim«, men det kan jeg så allerede nu bekendtgøre at jeg ikke er.
Det er et citat fra den politiker, som stillede forslaget i Svendborg Byråd, og hvis han har den opfattelse, synes jeg, det er ganske udmærket, at han har den opfattelse.
Men igen må jeg bare gøre opmærksom på, at Det Radikale Venstre jo ikke forholder sig til den problemstilling, at der er piger i skolealderen, 7-8-årige piger, der bliver tvunget af deres forældre til at bære tørklæde.
Men i frihedens navn er Det Radikale Venstre tilsyneladende villig til at acceptere tvang.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Nu har der jo været nogle debatter, og hr. Morten Østergaard har spurgt, om DF var antimuslimsk eller ej.
Jeg kan så godt sige i hvert fald til hr. Morten Østergaard, at Dansk Folkeparti jo var antimuslimsk, indtil fru Pia Kjærsgaard kom hjem fra ferie, så var man det ikke længere.
Det, jeg egentlig vil spørge ind til, er integrationen, for det er jo egentlig meget det, det handler om.
Lad os nu sige, at Dansk Folkeparti fik sin vilje her.
Så ville der jo temmelig sikkert ske det, at mange af de her muslimske piger ville gå i en muslimsk friskole, og det kan man jo ikke kalde integration, eller hvad?
Og hvad ville Dansk Folkeparti gøre ved det?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Vi skal forbyde muslimske friskoler, for de muslimske friskoler er en selvmodsigelse i integrationsprocessen.
Hvis man har den opfattelse, at integration går ud på, at de mennesker, der er kommet til landet, indvandrere og efterkommere osv., skal nærme sig det danske samfund, er en muslimsk friskole jo en selvmodsigelse, fordi her færdes børnene i et parallelsamfund.
Vi synes i øvrigt også, kan jeg sige, som det eneste parti i Folketinget, at koranskoler skal forbydes, eller at der som et minimum skal føres tilsyn med koranskoler, hvilket ikke sker i dag.
Det er jo de her steder, hvor muslimske børn går i stedet for at gå i SFO-ordning.
Mens mange danske børn går i SFO-ordning, er der desværre er, tror jeg det er så lige efter hukommelsen - omkring 14 pct. af de muslimske børn i Københavns Kommune, der går koranskole i stedet for.
Det synes vi fra Dansk Folkepartis side er lidt problematisk, og der har vi nogle meget klare ideer og forslag til, hvordan vi kan løse de problemer og netop gøre op med de parallelsamfund, som alle partier synes er skidt, men som ingen har forslag til hvad man skal gøre ved.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Jeg er da meget bekymret for en islamisering.
Men dem, der bekymrer mig, er ikke dem med tørklæde eller fuldskæg.
Islamisterne behøver ikke at have tørklæde eller fuldskæg, og vi så den 11. september, at det ikke var det, der kendetegnede de islamister, der begik denne terrorhandling.
Samtidig vil jeg fastholde, at jeg generelt synes, at vi godt kunne være tørklædet foruden, men når voksne kvinder selv vælger at gå med det - selv om jeg ikke bryder mig om det - er det deres demokratiske ret at gøre det.
Og det er ikke udtryk for islamisme i alle tilfælde.
Min mor går med tørklæde, men hun er på ingen måde islamist.
Der er også nogle, der tildækker sig, fordi de er overbevist om, at det er noget, man skal gøre som praktiserende muslim.
Så man skal passe på, at man ikke sætter lighedstegn mellem tørklædet og islamisme generelt.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Der er vel kun én ting, jeg kan være glad for i forhold til det indlæg fra hr. Jesper Langballe, og det er, at den her debat føres på et tidspunkt på dagen, hvor der forhåbentlig ikke er mange, der følger med i den.
Jeg synes, det er et stærkt uklædeligt indlæg.
Og jeg synes egentlig, at det i virkeligheden ikke hører hjemme som et spørgsmål på landets fornemste talerstol på den måde at udråbe en stor minoritet i landet som værende tilhængere af noget, som man altså mener er dæmonisk.
Jeg synes, at hr. Jesper Langballe i virkeligheden skylder muslimerne i Danmark en undskyldning for den bemærkning, og jeg må i hvert fald sige, at intet af det, jeg har sagt, vil bidrage lige så meget til at gå islamisternes ærinde, som det, hr. Jesper Langballe lige sagde.
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
I Enhedslisten har vi den meget klare opfattelse, at Folketing og regering ikke skal blande sig i, hvordan folk går klædt - aldrig nogen sinde under nogen omstændigheder.
Vi skal heller ikke blande os i, hvad folk tror på, så længe de ikke skader andre mennesker.
Derfor vil Enhedslisten selvfølgelig også stemme imod dette forslag, ligesom vi også stemmer imod alle statslige forsøg på at styre, hvordan voksne mennesker klæder sig eller tænker.
Det bygger på, at der er nogle danskere, man ikke bryder sig om, nogle danskere, man ikke vil se i sin skole, nemlig unge piger, der er praktiserende muslimer.
Det fremgår af forslaget, at det er fremsat med et ønske om at styrke integrationen, men jeg er ret sikker på, at det her forslag vil have den modsatte effekt, for forslaget her handler jo ikke om, at man er bekymret for piger under 18 år.
Det handler om, som vi også har hørt meget tydeligt i debatten, at Dansk Folkeparti ikke bryder sig om muslimer og derfor mener, at livet skal gøres så svært som muligt for vores muslimske borgere.
Ideen med, at hvis en ung pige vælger at gå med et hovedtørklæde, så skader hun ikke alene integrationen, men er en fare for demokratiet, som Dansk Folkeparti udtrykker det, og den er ikke særlig sympatisk.
I Enhedslisten mener vi tværtimod, at der er brug for, at alle unge mennesker, uanset hvad de måtte have af religion eller ikkereligion, får tilbudt så meget uddannelse som muligt, så vi kan sikre, at de har mulighed for selv at bestemme, hvordan de vil gå klædt.
Vi har brug for, at vi styrker vores børn, styrker deres selvtillid, så de selv kan bestemme, hvordan de går klædt.
Der er ikke nogen eller noget, hverken forældre eller gruppepres eller modeblade eller andet, der skal fastlægge, hvordan man ser ud.
Børnene skal have styrke til fuldstændig selv at vælge, hvordan det lige præcis er, de ønsker at udtrykke sig, hvilken hårlængde de ønsker at have, om de ønsker, at man skal kunne se deres hår eller ej, om de ønsker at have hanekam, om de ønsker at gå med punktøj eller gå med slips i 4. klasse, eller hvad de har lyst til at have på.
Det skal de have fuldstændig frihed til at bestemme.
Det er helt klart, at vi absolut ikke i Folketinget skal sidde og bestemme, hvad det enkelte menneske skal have på af tøj.
Dertil kommer så hele friheden for den enkelte skole, som er fuldstændig afgørende.
Min egen søn går på Rådmandsgades Skole på Nørrebro, og der har de rigtig gode erfaringer med, hvordan man tackler problemer helt konkret med integrationen, bl.a. ved at sikre, at man styrker det enkelte barn i at have størst mulig selvtillid og størst mulig selvbestemmelsesret, i forhold til hvad de har på af tøj.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det havde vi heller ikke regnet med i Dansk Folkeparti at Enhedslisten kunne.
Men der er jo noget, der er sådan lidt pudsigt, og jeg tror også, vi har diskuteret det i en tidligere debat, for jeg kan forstå på Enhedslisten, at alle skal have lov til - alle kan og må, jeg ved ikke, om de bør - at bære tørklæde, lige indtil Enhedslisten får det ind på livet.
Så er det lige pludselig ikke i orden mere.
Der tænker jeg jo på en helt bestemt folketingskandidat, som jeg har forstået har givet en hel del furore i Enhedslistens bagland.
Så Enhedslistens officielle politik er altså, at tørklæder er helt fint, det er ikke noget problem, men når man så begynder at få det ind på livet af sig selv, synes man lige pludselig, at der er nogle ting, som man har behov for at få afklaret osv.
Kan fru Line Barfod ikke redegøre for, hvad det er for nogle ting, som Enhedslisten mener der har været behov for at få afklaret i forløbet med hensyn til Asmaa Abdol-Hamid og hendes tørklæde?
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
Det, som vi har haft behov for at diskutere i Enhedslisten og har diskuteret og fået afklaret på vores årsmøde for nylig, er forholdet mellem religion og socialisme.
Jeg vil meget gerne tage en lang debat med hr. Martin Henriksen om forholdet mellem religion og socialisme.
Det synes jeg er en vældig spændende diskussion.
Det handler om, i hvilket omfang man kan være troende, samtidig med at man har en politik, der grundlæggende bygger på nogle andre opfattelser af verden end en trosopfattelse, i hvilket omfang man kan være kristen eller buddhist eller biodynamiker eller have alle mulige andre trosretninger i forhold til samtidig at arbejde for et socialistisk samfund.
Det var det, vi havde behov for at diskutere i Enhedslisten, og vi nåede frem til, at i Enhedslisten er vi et ikkereligiøst parti, vores politik bygger ikke på nogen som helst religiøse grundsætninger, men omvendt er vi absolut heller ikke et antireligiøst parti.
Jeg vil sige, at vi tager kraftig afstand fra partier, som ønsker at markere sig selv ved at være antimuslimer eller anti-nogen andre former for religionstilhængere eller befolkningsgrupper.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Men det er jo stadig væk lidt pudsigt, og kan fru Line Barfod ikke se, at det er lidt pudsigt, at man fra Folketingets talerstol, i debatmøder osv. siger: Tørklæder er altså ikke et problem, og Dansk Folkeparti skal lade være med hele tiden at rende rundt og sige, at tørklæder er et problem, fordi det er sådan en overfladisk måde at fremstille hele den her integrationsdiskussion på?
Når det så kommer ind på livet af Enhedslisten selv, gør Enhedslisten det til et problem.
Der er folk i Enhedslistens bagland, der beklager sig over, at det er et problem.
Er det ikke lidt pudsigt, hvis nu man sådan står lidt udenfor og kigger ind, hvis fru Line Barfod kan forestille sig det?
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
Det er muligt, at hr. Martin Henriksen mener, at det, at man diskuterer noget, automatisk må munde ud i, at man så udsteder forbud.
Vi mener, at det er rigtig vigtigt, at man har muligheden for at diskutere, hvordan mennesker kan indgå i forskellige sammenhænge, uden at løsningen på ethvert problem er forbud.
Det, vi har haft en diskussion om i Enhedslisten, er forholdet mellem religion og socialisme.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Der er blevet sagt rigtig meget om det muslimske tørklæde i det seneste år, den seneste måned, den seneste uge, i går, i dag, og det vil der sikkert også blive i morgen.
Jeg er faktisk ret træt af tørklædediskussioner.
Jeg synes, vi politikere bruger for meget krudt på at diskutere tørklædet som symbol i stedet for at diskutere de spørgsmål om kvinders rettigheder, der trænger sig på i kølvandet på tørklædet, og som i virkeligheden burde være hoveddiskussionen, eller at vi for den sags skyld diskuterer, hvad vi stiller op med de fundamentalistiske, antidemokratiske holdninger, der kan være - og jeg understreger: kan være - under tørklædet.
For det er ikke alle med tørklæde, der er antidemokratiske, og det er ikke alle uden tørklæde, der er demokrater.
Lad det være sagt med det samme, at jeg personligt ikke bryder mig om tørklædet.
Jeg kunne godt tænke mig en verden uden tørklæde, jeg synes, det er noget pjat at gå med tørklæde.
Men samtidig har jeg det liberale og demokratiske udgangspunkt, at det er de voksne kvinders demokratiske ret at gå tildækket, hvis de selv vælger det.
Vi i Ny Alliance synes, det er problematisk, at små piger går tildækket med tørklæde.
I Ny Alliance mener vi slet ikke, at piger under den seksuelle lavalder bør bære tørklæde.
Hvis begrundelsen for at bære tørklæde ifølge den bogstavtro fortolkning af Koranen er, at kvinder, groft sagt, skal dække sig til for ikke at friste manden, er der jo netop ingen grund til, at piger under 15 år, altså den seksuelle lavalder i Danmark, skal seksualiseres på den her måde.
Holdningsbearbejdelse foregår inde i hovedet og ikke oven på håret.
Derfor skal vi også være varsomme med forbudspolitikken.
Det kan være nødvendigt nogle gange, men når vi indskrænker nogles ret til at vælge, skal vi være ekstra opmærksomme på doseringen.
Vi er derfor glade for, at Dansk Folkeparti sådan har ladet sig inspirere af Ny Alliances byrødders gode initiativ.
Vores byrådsmedlem fra Svendborg, Medhat Khattab, har nemlig ret i, at det - som jeg også nævnte før - kræver en holdningsbearbejdelse; han har ikke på noget tidspunkt talt om et forbud.
Jeg må dog også sige, at det forslag, som Dansk Folkeparti her kommer med, virker noget konstrueret: at regeringen skal henstille til kommunerne, at de henstiller til indvandrerfamilierne, hvoraf en del i øvrigt er ikkemuslimer osv.
Det er en meget lang omvej, vi er ude på her.
I Ny Alliance mener vi, at hvis kommunerne selv ønsker at komme med en henstilling i lighed med forslaget fra Svendborg, er det jo op til kommunerne selv at afgøre, om de vil det.
De skal være hjertelig velkomne til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at påvirke familierne i en positiv integrationsretning.
Men i Ny Alliance støtter vi ikke sådan en regeringshenstilling til kommunerne om at henstille.
Lad os hellere bruge vores kræfter på at styrke integrationen med nogle gode, konstruktive forslag, der vil gøre en reel forskel.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jeg synes faktisk, at hr. Naser Khader er den ordfører fra de øvrige partier, der har sagt mest fornuftigt i dag, så det vil jeg gerne kvittere for.
Der blev så også sagt noget ufornuftigt, bl.a. at man ikke ville støtte forslaget.
Vi har jo troet, at når Dansk Folkeparti fremsatte et Ny Alliance-forslag, ville Ny Alliance bakke op om Dansk Folkepartis Ny Alliance-forslag, men det vil hr. Naser Khader så ikke.
Men jeg vil så høre, om der er andre initiativer, som Ny Alliance vil tage -
som man mener at Folketinget skal tage, eller som de ude lokalt skal tage for at kunne skubbe integrationen i den rigtige retning og for at kunne undgå, at piger i skolealderen bærer tørklæde.
Er det sådan, at Ny Alliance vil støtte et lignende forslag, hvis det bliver stillet i de forskellige byråd enten af Ny Alliance - ja, her går jeg ud fra, at Ny Alliance støtter det, og så skal vi nok også støtte det - eller af Dansk Folkeparti?
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Vi går ind for at bakke op om alle de initiativer, der på længere sigt kan medføre, at vi har så få piger under den seksuelle lavalder som muligt med tørklæde, men grænsen går ved et forbud.
Vi er ikke tilhængere af et forbud, vi tror ikke på et forbud, og som et liberalt parti er vi modstandere af, at man laver forbud på de her områder.
Derudover er vi tilhængere af det kommunale selvstyre.
Hvis den enkelte kommune med et flertal beslutter sig for, at man vil skrive til forældrene og argumentere imod det at gå med tørklæde, jamen så skal kommunerne have lov til det, det vil vi ikke blande os i.
Men vi synes ikke, det er noget, vi skal lovgive om herindefra.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Der er en god gammel politisk klogskabsregel, der siger, at i politik skal man aldrig stille et spørgsmål, som man ikke kender svaret på på forhånd.
Det vil jeg så nu gøre alligevel.
Jeg vil sige, at hr. Naser Khader, der jo i modsætning til de fleste andre ordførere i den her debat har et forhold til det, vi diskuterer, og har en holdning til det, opstillede en række pragmatiske grunde til, at små piger under den seksuelle lavalder ikke skulle iføres et tørklæde.
Men så sagde hr. Naser Khader: Jeg synes, at tørklædet er noget pjat.
Der vil jeg spørge, fordi jeg synes, det udtryk er sådan lidt bagatelliserende: Mener hr. Naser Khader kun, at tørklædet er noget pjat, eller ser hr. Naser Khader også, at tørklædet faktisk er et led i en islamisering af den vestlige verden, og at der er imamer, der ser deres fordel i at fastholde kvinderne i det forbistrede tørklæde?
I begyndelsen af ordførertalen sagde fru Karen Ellemann noget, som jeg gerne lige vil spørge ind til for at høre, om jeg har hørt forkert eller forstået det forkert.
Det var næsten, som om Venstres ordfører var uenig med integrationsministeren.
Jeg tænker på, at Venstres ordfører gav udtryk for, at det faktisk var med ulyst, hun overhovedet diskuterede spørgsmålet om udlændingekriminalitet, fordi det jo i virkeligheden er alle samfundsgrupper, der begår kriminalitet, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Men jeg vil lige spørge fru Karen Ellemann, om hun dog ikke er enig med integrationsministeren i, at udlændinge er foruroligende og uhyggeligt overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikken, og at det derfor er fuldstændig relevant selv for pæne, stuerene mennesker at diskutere spørgsmålet åbent.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Jeg kan berolige hr. Jesper Langballe med, at jeg naturligvis er enig med min minister, og da jeg vælger at udtale her i min ordførertale, at kriminalitet jo ikke altid tjener det formål kun at begrænse sig til enkelte grupper, er det med det argument, at kriminalitet, uanset om det bliver begået af Hans eller af Hassan, er noget, som får en indvirkning på alle borgere i samfundet.
Per Clausen (EL), 2008-05-20:
Af en eller anden grund har jeg ikke fru Karen Ellemann mistænkt for i særlig stor udstrækning at være uenig med ministeren
, så det lyder jo meget tilforladeligt.
Jeg vil så bare stille fru Karen Ellemann et enkelt spørgsmål, og det er: Når vi nu snakker om, at det handler om at nedbringe kriminaliteten blandt unge og også blandt unge med udenlandsk herkomst, hvor det jo er rigtigt, at kriminaliteten er større end i andre grupper af unge, hvad er så fru Karen Ellemanns forklaring på, at der er en større kriminalitet i den gruppe?
Hvis vi skal gøre noget ved problemet og bringe folk tilbage på den rette vej og gøre de andre udmærkede ting, som fru Karen Ellemann sagde, er det vigtigt, at man ligesom har erkendt, hvad udfordringen er, og hvad det er for en problem, vi vil løse.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Tak for et meget relevant spørgsmål, hvortil der i virkeligheden er rigtig mange svar.
Ved blot at stå her på talerstolen og sige: Det er derfor, at der er flere unge med indvandrerbaggrund, der begår kriminalitet, vil jeg komme til at begrænse en debat, som jeg mener er utrolig vigtigt.
Det blev et kort svar på et kort spørgsmål, et spørgsmål, som jeg i virkeligheden mener rummer langt flere svar.
Per Clausen (EL), 2008-05-20:
Jeg vil faktisk ikke kritisere fru Karen Ellemann, fordi hun ikke svarer kort og præcist, for det er jo netop rigtigt, at der er enormt mange forskellige faktorer, der gør, at nogle mennesker kommer ud i kriminalitet og andre ikke gør det.
Ved at forsøge at finde svaret ét sted går man givetvis galt i byen.
Men synes fru Karen Ellemann ikke, at det alligevel er fantastisk, at når vi har en debat, der handler om, om regeringens politik med henblik på at reducere kriminaliteten blandt mennesker af udenlandsk herkomst er lykkedes - for det er det, den handler om - går der næsten ikke et minut, før diskussionen udelukkende handler om, hvordan vi kan få de her mennesker smidt ud af landet så hurtigt som muligt?
Er fru Karen Ellemann ikke enig med mig i, at det burde spille en meget lille rolle i sådan en debat?
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
For det er således, at der er plads i samfundet her til alle de mennesker, som kan og vil gøre en indsats, men når man kommer hertil udefra og søger om at blive statsborger eller søger om ophold her, er det naturligt, at man også lever efter de helt enkle spilleregler, der er, nemlig at man naturligvis skal leve op til den lovgivning, der nu engang eksisterer.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Jeg synes da, det er fint, at Socialdemokraterne kan tilslutte sig ønsket om flere udvisninger, ikke mindst af groft kriminelle, der udnytter vores gæstfrihed til at begå kriminalitet, at stå bag narkohandel og at stå bag alvorlig voldskriminalitet.
Men det, der så undrer mig lidt, når Socialdemokraterne taler om de her ting, er, at hver gang vi har haft emnet oppe at vende i form af politiske aftaler, hvor vi har strammet på de her regler, har Socialdemokraterne ikke ønsket at støtte det.
Jeg kan minde fru Karen Hækkerup om, at da vi sidste gang strammede reglerne om udvisningsdomme, var det sådan, at Socialdemokraterne ikke ønskede at støtte den såkaldte pakke, »Integration for alle«, og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om det, som Socialdemokraterne giver udtryk for i dag, er udtryk for en ny holdning, eller hvordan vi skal forstå det.
Betyder det, at man fremover vil støtte de initiativer, der er, ikke bare for bedre integration, men også for udvisning af kriminelle udlændinge?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Jo, det kan man rolig sige.
Det er jeg enig med spørgeren i, men det, vi så har været nødt til, er jo at tage opvasken bagefter, for nogen skal gøre det.
Jamen det er nok to forskellige partier, der diskuterer her, Dansk Folkeparti og SF, for jeg synes, det lyder som om, vi er ret langt fra hinanden.
Jeg havde ellers håbet lidt på, at SF var på vej med nye toner, efter at hr. Villy Søvndal fik sagt noget om, at Hizb-ut-Tahrir skulle et vist sted hen, og at der skulle ske nogle opstramninger også i forhold til andre ting.
Jeg har ikke hørt noget konkret til det siden, og det ærgrer mig sådan set, fordi det betyder, at SF også er i hængekøjen og ikke rigtig får gjort noget ved de ting, der er vigtige.
Når vi siger, at udvisninger er vigtige, så har det jo ikke noget at gøre med, at der kan være problemer med, at folk, der kommer ud af fængslet, laver ny kriminalitet.
Det gode ved udvisninger er jo netop, at man bliver udvist af landet, når man har afsonet sin straf.
Så ser vi forhåbentlig ikke mere til den pågældende, og hvis der er en stor procentdel - og det kan vi jo se - af de værste bandemedlemmer, der begår kriminalitet i Danmark, der ikke er danske statsborgere, gad jeg nok se det parti herinde, der ville foreslå, at de bare skulle have lov til at fortsætte.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-20:
Jeg er helt på det rene med, at med en udvisning kan vi skaffe os af med problemet, men Dansk Folkeparti har ikke et bud på, hvad vi gør for at forhindre, at der rent faktisk bliver et problem, hvad vi gør for at forhindre, at der bliver flere kriminelle i vores samfund.
Når Dansk Folkeparti beskylder SF for at være i hængekøjen, synes jeg, at det er lige lovlig uretfærdigt, fordi vi faktisk gerne vil igennem med en politik, som forhindrer mere kriminalitet i vores samfund.
Og når Dansk Folkeparti snakker om nultolerance, snakker de jo i virkeligheden om at gribe ind, efter at vi har fået et problem, men når SF snakker om nultolerance, snakker vi simpelt hen om at tage fat i de unge og mandsopdække dem, hjælpe dem, have en mentor på, så de ikke ryger ud i kriminalitet.
Det er i virkeligheden hele forskellen på Dansk Folkepartis og SF's politik.