runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Det er jo netop et bevis på, at den teori, som ordføreren ikke vil anerkende, virker rigtig godt, idet vi har det højeste niveau for overførselsindkomster i OECD og også har den største andel af befolkningen, som er på overførselsindkomster.
Så teorien holder sådan set fint nok.
Men det her handler jo om, at havde man ikke haft den her regulering, så havde overførselsindkomsterne været meget højere.
Men der anerkender ordføreren altså ikke, at det niveau, der er for overførselsindkomster, har betydning for, hvor mange mennesker der er på overførselsindkomst.
Dermed vil ordføreren også sige, at om man fik 0,5 mio. kr. om året på kontanthjælp, så ville det slet ikke betyde noget for, hvor mange mennesker der var på arbejdsmarkedet, altså fordi økonomiske incitamenter overhovedet ikke spiller nogen rolle.
Det er bare lige for at få det fastslået: Er det Enhedslistens tankegang?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Ordføreren ved fra tidligere debatter, at Enhedslisten ikke hylder den økonomiske teori, som ordføreren hylder, og som går ud på, at jo færre penge man har i bunden af samfundet, jo flere kommer der i arbejde.
Jeg mener også, at det er bevist med al ønskelig tydelighed, at den økonomiske teori ikke fungerer – det er et alt for fint ord om en ren politisk tilgang til omfordeling fra de fattige til de rige, men lad os kalde den det – ikke fungerer.
Det kan vi jo se på det store antal arbejdsløse, vi har i dagens Danmark.
Så skal jeg lige minde ordføreren om en ting: at store dele af de grupper, vi taler om, er folkepensionister, førtidspensionister og efterlønsmodtagere.
Det er en meget stor gruppe, som jo pr. definition ikke er en del af arbejdsmarkedet, og som vi politisk har besluttet er helt i orden at de ikke er.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Ordføreren opremser nogle konsekvenser, den her regulering har haft, i forhold til hvor store beløb der nu bliver udbetalt til borgere på overførselsindkomst.
Vil ordføreren erkende, at havde man ikke haft den regulering, så havde der i dag været en større andel af personer, der var på overførselsindkomst, altså ikke var på arbejdsmarkedet, idet forskellen mellem at være i arbejde og på overførselsindkomst var blevet udvisket?
I mange tilfælde ville man komme i en situation, hvor niveauet for overførselsindkomster ville overstige det, som mindstelønningerne er, altså mindstelønningerne på det danske arbejdsmarked indgået af fagforeningerne.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Jeg kan godt gentage, at også ordførerens parti jo på et tidspunkt vil blive bekendt med, hvilke krav Enhedslisten stiller til finansloven, og som jeg sagde: Det har vi ikke draget nogle konklusioner om.
Så derfor kan jeg ikke gå længere ind i den debat.
Tag ansvar – ja.
Det kommer jo an på, hvem man skal tage ansvar for at hjælpe, og hvad ansvarlighed består i.
Enhedslisten har den opfattelse – og der vil jeg nok mene i modsætning til ordførerens parti – at vi har ansvarlighed, i forhold til at vi vil hjælpe de udsatte grupper her i samfundet.
Det gør man nu engang ikke ved, at man tager deres penge, om man så må sige, til at finansiere sociale projekter med, da der er grupper i samfundet, der har – undskyld mig – tjent rigtig fedt, også under den økonomiske krise, og også under de mange års skattepolitik, som Dansk Folkeparti var medansvarlig for under den tidligere regering, og som jo betød enorme skattelettelser til de grupper i samfundet, der har allermest.
Det er ikke en form for ansvarlighed, som Enhedslisten ønsker at dyrke, ligesom vi jo heller ikke ønsker at dyrke den – jeg vil hellere sige det ligeud – uansvarlighed, der ligger i den måde, som satspuljen er finansieret på.
Jeg forstår egentlig ikke helt ordførerens – hvad skal vi sige – lidt venlige kritik af Enhedslisten på det her område, fordi ordføreren jo samtidig i sin ordførertale sagde, at det ikke var en tilfredsstillende form for regulering, og at selv om det ikke stod i forslaget til vedtagelse, var man da meget interesseret i at kigge på at få afskaffet den satspuljeregulering, fordi det går ud over de svage grupper i samfundet.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor jeg pludselig skal kritiseres for, at jeg tager afstand fra den form for regulering og siger, at den vil jeg ikke tage ansvaret for.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Nu har man da også lige haft et stort møde her i weekenden, hvor man kunne have besluttet sådan nogle ting, hvis det betyder rigtig meget.
Så det forstår jeg faktisk ikke.
Men kunne hr. Finn Sørensen så have med i sine overvejelser, om han for sit parti vil fremlægge, at det var en god idé at stille nogle krav i forhold til en fremtidig finansiering af satspuljen, og at man faktisk vil sige, at det er ret vigtigt at få det gennemført i forhold til så at støtte regeringens finanslovsudspil, når det kommer til efteråret.
Det synes jeg kunne være ret interessant at høre.
Så synes jeg ikke, at ordføreren helt kom ind på det der med, at man ikke vil tage ansvar.
Jamen helt ærligt, er politik ikke et spørgsmål om, at man skal tage ansvar, også når det engang imellem gør ondt?
Det kunne jo være, at Enhedslisten så kunne lære af Dansk Folkeparti i den henseende.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Ja, det er rigtigt, at Enhedslisten ikke er en del af satspuljeforliget, og det er selvfølgelig, fordi, som jeg sagde i min ordførertale, vi ikke vil tage ansvaret for dette tyveri.
Jeg tror, det fremgik meget tydeligt af min ordførertale, at tyveriet jo består i finansieringen, hvor det er de selv samme grupper, som man vil hjælpe, som man tager pengene fra.
Hvad finanslovsudspil angår på det her område, har vi heller ikke på det her område for nærværende besluttet os for nogle konkrete krav, og hvilke krav vi vil stille, i forhold til finansloven, så det kan jeg ikke oplyse noget om.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Jeg er selvfølgelig også glad for, at Enhedslisten værdsætter, at vi tager den her debat, og jeg ved også, at Enhedslisten generelt har været optaget af det her område.
Vi har måske en lidt forskellig indfaldsvinkel til nogle af delene på det, især det med, om man vil være med til at fordele eller ikke vil være med.
Enhedslisten har helt bevidst, og det siger ordføreren jo også, valgt at stå uden for.
Men så kunne jeg jo egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: I forbindelse med at vi om nogle måneder ser et finanslovsudspil fra regeringen, vil det jo være ret interessant at høre, da Enhedslisten jo er støtteparti for regeringen, om Enhedslisten har gjort sig tanker om nogle krav, man vil stille, om en fremtidig finansiering af satspuljen, for det kunne jo godt være, at det var noget, som kunne være relevant at bringe med ind.
Så siger ordføreren også, at det sådan set er tyveri.
Der vil jeg bare godt lige sige, at det er et meget kraftigt udtryk at bruge ordet tyveri om nogle midler, som man giver til nogle udsatte grupper.
Jeg er enig i, at der kan være nogle problemstillinger i det, men er det er tyveri, når man giver til udsatte grupper, f.eks. børn, som har været udsat for traumatiske oplevelser i forbindelse med forældre, der er døde, misbrugere, krisecentre osv.?
Jeg kunne remse en hel masse op.
Er det så tyveri?
Det forstår jeg altså ikke rigtig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
At det, at Enhedslisten ikke vil ændre sin EU-politik og begynde at gå ind for, at EU skal bestemme skattepolitikken, bruges som undskyldning for, at man ikke vil være med til at arbejde for en international minimumsgrænse for selskabsskat, synes jeg ærlig talt er lidt svært at forstå.
Vi står her med et forslag, som selvfølgelig også kan være forpligtende.
Lande, der går med, kan jo vælge at sige, at det har en konsekvens, hvis andre lande ikke er med.
Når vi taler om skat, har vi f.eks. fra Enhedslistens side talt varmt for, at man laver en sortliste over skattely.
Der er jo måder at hænge folk ud på, som gør lidt ondt.
Det kunne også være, at det skulle have en konsekvens for handelsmæssige samarbejder, at man var med eller ikke var med på den her minimumsgrænse.
Der findes jo rigtig mange måder at gøre det her på, som er anderledes end at lave en EU-harmonisering.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis vi kunne få et godt samarbejde bredt i Folketinget, så det ikke bare var sådan, at regeringen gik foran, når man skulle føre an i at sænke selskabsskatten og dermed være med i ræset mod bunden, men at man også gik med internationalt og tog teten, når vi skal have skabt en minimumsgrænse og have stoppet det her ræs mod bunden.
Jens Joel (S), 2013-04-30:
Det er jo rigtig glædeligt, at Enhedslisten er positive.
Hvis jeg kan tage det som udtryk for, at de gerne vil sige ja til det samarbejde, at de gerne vil støtte op om de forsøg, vi nu har, på at lukke muligheden for, at man så at sige kan smutte i de forskellige skattehuller, der er rundtomkring, så er det godt.
Men jeg må sige, at når Enhedslisten kun siger ja, hvis bare det en mellemstatslig aftale, hvor man underforstået ikke kan tvinges til noget som helst, og hvor man ikke kan gøre nogen ting, så bliver det jo en tom markering.
Internationalt samarbejde er rigtig godt.
Nogle af de steder, hvor vi nogle gange er frustreret over, at internationalt samarbejde ikke kan gå langt nok, er de steder, hvor man ikke vil være med til at indgå i noget forpligtende, men hvor man kun vil have det, man selv vil have og i øvrigt gerne vil være med til at bestemme over, hvad de andre skal have.
Den omvendte situation findes ikke derude.
Så hvis Enhedslisten ville gå seriøst ind i det og diskutere med de andre EU-lande, hvordan vi laver fælles regler, så kunne vi muligvis komme et stykke ad vejen i forhold til at sikre, at virksomhederne ender med at betale skat, uanset hvor de bor.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-04-30:
Jeg havde fornøjelsen af at være på en udvalgsrejse til Saudi-Arabien med Udenrigspolitisk Nævn.
Da jeg så skulle forklare en af de lokale interessenter i olieindustrien, at i Danmark pumper vi olie op, som ligger 200 km ude i Nordsøen og så derefter mange kilometer nede, siger den her saudiske olieinteressent til mig: Hvorfor lader I det ikke bare ligge og køber noget af os?
Det er jo billigere pr. tønde, og det er også billigere at udvinde.
Der er en anden logik i det her, når det også drejer sig om økonomi.
Man kan selvfølgelig beklage, at det dermed af et sort brændstof at være ikke er det grønnest tænkelige sorte brændstof.
Men den logik ønsker vi også at komme væk fra ved helt at komme væk fra fossile brændstoffer, og vi har jo i fællesskab – i fællesskab med Enhedslisten og Radikale og de fleste andre af Folketingets partier – lavet den store aftale, der for alvor gør indhug i vores brug af fossile brændsler, herunder gas.
Og det er selvfølgelig den vej, vi skal gå.
Vi skal helt væk fra det her vanvid, det er at pumpe fossile brændstoffer op og brænde dem af.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Det kommer vi vist så ikke så meget længere med.
Men jeg vil bare spørge hr. Rasmus Helveg Petersen, om han så ikke alligevel synes, at der er noget underligt i, at vi går i gang med at fremme en energiform, hvor vi ved, at det at få denne gas op af jorden faktisk i sig selv kræver rigtig meget energi.
Altså, det er en meget lidt energieffektiv udvinding, der sker her.
Men ud fra en energieffektivitetsmæssig synsvinkel er det altså en rigtig dårlig idé.
Jeg ved godt, der kan findes andre eksempler andre steder på jordkloden på, at man laver ting, der er endnu værre, så det er slet ikke det, jeg er uenig i.
Men er det ikke forkert at åbne op for, at man sikrer udvinding af fossile brændsler på en måde, som på mange måder energimæssigt er meget lidt effektiv?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-04-30:
Jamen jeg anerkender, at det kan virke paradoksalt, ligesom det kan virke paradoksalt, at vi opretholder en stor produktion af fossile brændsler fra Nordsøen i dag.
Vi har flere gange set rapporteringer i avisen om, at nu vil man investere flere milliarder i det felt, og nu vil man efterforske det felt.
Det synes ikke at give anledning til den samme opstandelse, som når man flytter det her på land, og egentlig kan jeg ikke se forskellen.
Med hensyn til CO2-udledning er det samme sag, om det kommer fra Nordsøen, eller om det kommer fra Nordjylland.
Jeg er meget til sinds, at der, hvor vi skal gribe ind, er i forhold til forbruget, ikke i produktionen af fossile brændsler.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Tak for det.
Jeg vil stille hr. Rasmus Helveg Petersen et enkelt spørgsmål: Tror hr. Rasmus Helveg Petersen ikke, at det, at vi leverer øgede mængder af fossile brændstoffer, godt kan medvirke til at forsinke processen med at gå over til vedvarende energi?
Altså, er der ikke et eller andet paradoks i, at vi på den ene side siger, at vi i Danmark skal være uafhængige af fossile brændstoffer, men af hensyn til vores indtjening skal vi på den anden side gerne sælge mere af fossile brændstoffer?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-04-30:
Jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, som giver os lejlighed til at tage den her vigtige debat.
Og jeg vil gerne sige tak til ministeren for hans indledning til den.
Jeg er i sagens natur meget enig med den radikale minister.
Derfor vil jeg kun tilføje dette: Vi ønsker at undersøge, om der er skifergas i Danmark, og vi vil ikke medvirke til at trække efterforskningstilladelserne tilbage.
Forudsætningen for en produktion er selvfølgelig, at arbejdet kan gennemføres forsvarligt i forhold til bl.a. grundvandet, men det ved vi også kan lade sig gøre.
Der har været en udmærket teknisk gennemgang, og selv om vi kan pege på eksempler fra USA, hvor der har været meget problematiske udvindinger af skifergas, kan vi søreme også se, hvilke procedurer man skal tage i brug, for at det ikke er problematisk i forhold til grundvandet at udvinde skifergas.
For så vidt angår en egentlig produktion, så kunne denne tænkes at erstatte kul.
Dermed er skifergas ikke nødvendigvis værre end det, vi i dag anvender i vores energiforsyning, og jeg vil i lighed med flere af de tidligere talere endnu en gang forpligte Danmark på vores mål om at være fossilfri i 2050.
Det vil en eventuel produktion af skifergas ikke ændre på.
Vi skal derfor afvise Enhedslistens forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-30:
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti ikke har nogen intentioner om at udfase fossile brændsler, så derfor ser vi tilstedeværelsen af den her skifergas som en ganske god mulighed for at forlænge Danmarks selvforsyning med gas.
Jeg kan kun bekræfte det, hr. Per Clausen sagde, om, at vi bakker op om Frederikshavn Kommune, der har besluttet at lave en VVM-redegørelse.
Det sker i forlængelse af, at vores byrådsmedlemmer i Frederikshavn Kommune også går ind for den her VVM-redegørelse, for det er klart, at beboerne i nærområdet skal føle sig helt trygge ved det, der foregår, og derfor bakker vi op om Frederikshavn Kommune i den her sag.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Jeg er sådan set meget glad for, at hr. Mikkel Dencker i lighed med de øvrige ordførere støtter Frederikshavn Kommunes forsigtige tilgang til den her problemstilling.
Jeg synes, det er godt og vigtigt, at der er den meget klare tilkendegivelse også fra Folketingets side i den sag.
Er det rigtigt forstået, at det i virkeligheden betyder, at man fra Dansk Folkepartis side ikke synes, at det der med at få udfaset de fossile brændstoffer er så vigtigt, og derfor synes man, at gas kunne være et godt alternativ, når vi taler om at udfase de fossile brændstoffer?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-30:
Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget her fra Enhedslisten.
Det gør vi med den begrundelse, at vi går ind for, at man skal udnytte de naturressourcer, som der er i Danmark, bedst muligt til gavn for landets borgere og til gavn for landets økonomi.
Vi har en flere årtier lang erfaring med at udnytte olie- og gasforekomsterne i Nordsøen, hvilket har ført til, at Danmark bl.a er selvforsynende med olie og gas.
Det har også ført til betydelige indtægter til statskassen i de årtier, der er gået.
Nu viser det sig, at der muligvis er store forekomster af skifergas flere forskellige steder i Danmark.
Det er mest aktuelt i Nordjylland, hvor man vil undersøge mængderne af det og tilgængeligheden af det.
I Dansk Folkeparti håber vi, at det er muligt at udvinde de mængder skifergas, der måtte være til stede, for at vi kan forfølge den strategi for selvforsyning med energi, som vi har forfulgt i mange år, og som vi håber at vi med skifergassen kan forlænge med mange år endnu.
Det er sådan, at vi i Danmark har et rigtigt godt gasinfrastrukturnet.
Vi har vores naturgasnet, som rigtig mange husstande er koblet op på.
De har dermed deres opvarmning fra gas fra Nordsøen.
Der er også den fordel, at man ved brug af det allerede eksisterende gasnet også kunne åbne gastankstationer, hvis vi skulle komme dertil, at vi også ville begynde at anvende gas i transportsektoren i meget større omfang, end det er tilfældet nu.
Der er mange fordele ved at anvende gas, f.eks. til bybusser, fordi udstødningen fra bybusser, der kører på gas, er langt, langt renere end den udstødning, der er fra dieseldrevne bybusser.
Så derfor kunne der være et godt miljøargument i at bruge noget af den her skifergas som brændstof til vores bybusser. Jeg vil gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti lægger vægt på, at det skal foregå på en miljømæssigt forsvarlig måde, når skifergas skal udvindes.
Det er vigtigt for os, at de beboere, der kommer til at bo i nærheden af de steder, hvor man udvinder skifergassen, kan føle sig trygge ved, at det foregår på en miljømæssigt forsvarlig måde, at de ikke føler sig utrygge ved det, og at det sundhedsmæssigt er i orden, det, der foregår.
Derfor bakker vi også op om, at man i Frederikshavn Byråd har besluttet at lave den her VVM-redegørelse, som allerede har været omtalt tidligere i debatten.
Her skal man så godt som overhovedet muligt undersøge, om der er nogle miljømæssige risici forbundet med udvindingen af skifergas.
Statskassen kan få et stort provenu fremadrettet på grund af det her, men det skal selvfølgelig ske på en miljømæssigt forsvarlig måde.
Det er så det, man er i gang med at undersøge nu.
Derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-04-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at jeg synes, at det er et rigtig relevant dilemma.
Det er jo utrolig dilemmafyldt, at vi har en tid, hvor der i en periode fortsat vil være behov for at bruge fossile brændsler, fordi vi ikke kan udfase dem fra den ene dag til den anden.
Det vil sige, at man på en og samme tid kan have et ønske om at bruge og også eksportere fossile brændsler, altså både anvende dem i Danmark og eksportere dem til andre lande, og et ønske om at lave en grøn omstilling.
Vi arbejder jo i internationale sammenhænge for, at de reduktionskrav, der er, bliver så høje som overhovedet muligt, men vi gør os jo ikke nogen illusioner om, at man fra den ene dag til den anden kan være uafhængig af fossile brændsler.
Derfor er det vores ønske, at Danmark i den periode, hvor vi anvender fossile brændsler, bruger de naturressourcer, vi har her, hvad enten det er olie og gas i Nordsøen eller skifergas, såfremt det kan foregå på miljømæssigt forsvarlig vis, vil jeg gerne lige sige i parentes bemærket.
Det vil altså sige, at jeg er helt med på, hvor dilemmafyldt det er, at man på den ene side begynder at kigge efter en ny type af fossile brændsler, og at man på den anden side ønsker den grønne omstilling.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Jeg vil så bare gentage mit spørgsmål til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Skal jeg forstå det på den måde, at det er Socialdemokraternes holdning, at det i fremtiden skal være en vigtig indtægtskilde for Danmark og den danske stat at sælge og eksportere fossile brændstoffer, fordi man har en forhåbning om, at der i andre lande stadig væk vil være en stor efterspørgsel efter fossile brændstoffer, selv om man siger, at man går ind for at reducere udledningen af CO2?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-04-30:
For så vidt begge dele.
Det er da naturligvis sådan, at vi, når vi har både olie- og naturgasressourcer, så også eksporterer de ressourcer, og det er da min forhåbning, at vi i Danmark, hvis man kan pumpe skifergas op på forsvarlig vis, så også får mulighed for at få del i de indtægter, der vil være i forbindelse med eksport, og på den måde også kan bidrage til at finansiere ikke alene det danske velfærdssamfund, men jo også den store grønne omstilling, som vi her i Danmark står i spidsen for på verdensplan.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Nu er jeg selvfølgelig ked af ikke at kunne opfylde fru Pernille Rosenkrantz-Theils forventninger om, at jeg skulle indtage et alt eller intet-standpunkt.
Nu er jeg jo næsten enig i alt det, hr. Steen Gade sagde, så der er ikke nogen grund til at gøre forskellene større, end de er, for på de miljømæssige områder er jeg helt enig i, at det er rigtige betragtninger, hr. Steen Gade kommer med.
Når jeg alligevel synes, at det med produktionen af fossile brændsler, og hvad det har af konsekvenser, alligevel er en lille smule interessant,
er det, fordi der er flere, der ligesom har talt om, at vi skal sikre os en selvforsyning.
Men det er jo ikke det, det her handler om, for Danmark er jo selvforsynende og vil også helt uafhængigt af det her være det i nogle år ud i fremtiden, og hvis man endelig kommer i gang med en produktion af skifergas, vil der jo ikke være nogen restriktioner på, at det skal leve op til noget selvforsynende.
Jeg tror faktisk, at når Total er interesseret i at gå ind i det her, er det, fordi de har langt, langt større forventninger.
Så mit spørgsmål til hr. Steen Gade er bare: Hvis det er sådan, at det her ikke har noget med selvforsyning at gøre, hvordan forestiller hr. Steen Gade sig så, at der overhovedet kan komme nogen diskussion om at reducere udvindingen af de fossile brændstoffer, når et land som Danmark siger, at vi er nødt til at tage den fulde gevinst, og vi er nødt til at tjene alt, hvad vi kan, på det her?
Det er det, jeg ikke helt forstår, for hvem er de andre lande så, der skal vise tilbageholdenhed?
Steen Gade (SF), 2013-04-30:
Der er ingen forskel på den diskussion i forhold til skifergas og anden naturgas, altså det, vi kalder naturgas.
Det er jo akkurat samme diskussion.
Så kan jeg ikke helt forstå, at vi ikke har fået den i forhold til Nordsøen.
Men det er der jo ikke nogen forskel på.
Det er jo gasdiskussionen: Hvor meget gas bruger vi?
Hvor meget gas skal vi tage op i det her land?
Skulle vi så have det synspunkt, at vi ikke vil tage gas op?
Det har i hvert fald ikke været SF's synspunkt, og jeg ved heller ikke, om det nødvendigvis har været Enhedslistens.
Det er i hvert fald ikke et, der har været transmitteret særlig voldsomt.
Sagen er, at SF vil kæmpe for, at vi fastholder den aftale, vi har lavet med de fleste partier i Folketinget indtil 2020, og også regeringens langsigtede mål, som jeg ved at Enhedslisten er enig i, som jo gør, at vi laver skiftet fra fossil energi til vedvarende energi.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Jeg vil godt diskutere på en seriøs måde, og det seriøse er at sige: Ja, jeg synes, det er en god idé.
Jeg vil gerne have, at der bliver en minimumssats for selskabsskatteprocenten inden for EU.
Det, jeg bare prøver at forklare, er, at det også forudsætter, at man har regler om den skattebase, den skal beregnes af.
Hvordan den procent skal være, vil jeg ikke stå og tage stilling til her, for vi skal starte et sted, og det sted, vi skal starte, og som vi er begyndt på, er at få harmoniseret selskabsskattebasen.
Det arbejde foregår og kører fremad.
Mads Rørvig (V), 2013-04-30:
Det er jo altså en oplevelse at høre regeringen udtale sig om selskabsskat.
Og nu kan han ikke støtte et forslag om at harmonisere selskabsskatteprocenten, hvilket han tidligere har ytret ville være en god idé.
Så sent som for en måned siden fik jeg et svar fra skatteministeren, der sagde, at det er en god idé at harmonisere selskabsskattesatserne inden for EU.
Så vil jeg bare høre skatteministeren: Hvilket niveau skal den selskabsskattesats så ligge på – højere eller lavere end den, vi har i Danmark i dag, eller rettere sagt den, vi får?