runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ordføreren.
Ordføreren nævner selv, at det er glædeligt, at vi får sikret, at revselsesretten endegyldigt er ophævet.
Noget af det, som vi har anbefalet, er jo også, at man fra Grønlands side kigger på, hvordan vi kan se på det her både kriminalretsligt, men i høj grad også som et socialt problem.
For vi ved, at omkring 10 pct. af alle børn i Grønland – det har en undersøgelse fra 2011 vist – oplever grov vold fra et familiemedlem.
Så der er jo helt sikkert behov for, at man også gør noget socialt i forhold til at kunne løfte det her område.
Vi havde jo en dialog i Grønlandsudvalget i går om de forhold, som en del børn og unge lever under i Grønland, og som er kritisable.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren siger til, at der skal gøres noget, også socialt.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Jeg synes, det er en glædelig begivenhed, at vi har fået lavet det her lovforslag.
Det er jo sket på foranledning af Grønland selv, at vi får lavet en række forbedringer.
Jeg synes faktisk, det egentlig er nogle ret store milepæle, og det går jeg også ud fra man vil mene på Grønland.
Det her er nogle ret store ting, der kan blive gældende, nemlig at der kan være ægteskab mellem to personer af samme køn, at revselsesretten bliver afskaffet, og at vi får forbedret børns vilkår i forbindelse med forældreansvarsloven.
Så jeg synes, det er meget positivt.
Selvfølgelig har jeg lyttet med stor interesse også til de kommentarer, der har været fra de grønlandske folketingsmedlemmer, med hensyn til om der er yderligere forbedringer, vi kan foretage.
Men alt i alt er det et meget, meget positivt lovforslag, som vi selvfølgelig støtter varmt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ordføreren og for opbakningen til at sikre konfliktmægling i Grønland.
Det er bestemt noget, som er tiltrængt.
Det kan være med til at skabe en opblødning, og man kunne jo f.eks. forestille sig, at man samlede forskellige offentlige institutioner og gik sammen om at lave en konfliktmæglingssinstitution.
For der er jo flere forskellige områder, hvor det godt kunne være relevant.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-05:
I al beskedenhed må jeg sige, at jeg tror, at IA's ordfører har større indsigt i, hvordan man bedst vil kunne komme det her til livs.
Min formodning vil være, at det er vigtigt, at der i vidt omfang er tale om grønlandske konfliktmæglere, som kender til Grønlands kultur og forhold og også taler sproget.
Jeg ved, at der desværre er mangel på dem i mange dele af socialområdet i Grønland.
Men det lyder da som en god idé at forsøge at se, om man gennem nogle synergieffekter fra forskellige organisationer kunne skabe de her tilbud.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Retssikkerheden er af stor betydning for det samlede rigsfællesskab, og jeg synes, at en stor del af rigsfællesskabet står uden repræsentation af politiet.
Der er ingen repræsentanter fra politiet.
Der er kommunefogeder i 14 bygder ud af 60, hvilket er en krænkelse af retssikkerheden for store dele af rigsfællesskabets egne borgere.
Det har naturligvis også betydning for vores retsforståelse og vores retssamfund, både for vores børn og familierne.
Vil Radikale Venstre også stå bag en implementering af anbefalingerne fra Den Grønlandske Retsvæsenskommission, som blev vedtaget enstemmigt af Grønland og Danmark allerede i 2005, men endnu ikke er blevet implementeret fuldt ud?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Jeg skal ikke kunne stå her og fortælle om vores konkrete prioriteringer i forhold til finansloven, men hvis det her er et stort ønske hos den grønlandske befolkning, tager vi det selvfølgelig også seriøst i Dansk Folkeparti, det er klart.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-05:
Det kan jeg svare helt klart og sikkert på: Det vil vi.
Også fordi, vi stemte for dengang.
Jeg vil gerne erkende, at der er områder, hvor det er gået for langsomt, og der er områder i Grønland, der trænger til at blive styrket.
Og hele det her børneområde, som vi nu har diskuteret i den her uge, er et eksempel på, at det altså er vigtigt, at myndighederne er til stede alle steder i det grønlandske samfund.
Det står ikke krystalklart for mig, hvad årsagen til den forsinkelse, kan man sige,
har været, om det simpelt hen er et spørgsmål om ressourcer, eller om der har været andre barrierer, der trænger sig på.
Men jeg vil sige, og det er sådan set den eneste tilføjelse, jeg har, at jeg synes, det er vigtigt at se det her i sammenhæng med de behov, der er på det sociale område.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er vigtigt, at man altid bestræber sig på at skabe lige muligheder for tilgang til tingene.
Derfor synes vi også, at det er utrolig vigtigt, at den her lovgivning skal være på minimum samme niveau som den gældende lovgivning i Danmark.
Det er således, at der står, at konfliktmægling er noget, man kan bruge, men der står ikke, at man skal.
Der ligger en stor betydning i sådan et lillebitte ord.
Hvad har Radikale Venstre at sige til det?
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-05:
Som jeg nævnte i min ordførertale, mener jeg principielt set også, at der skal gælde de samme tilbud i alle dele af kongeriget.
Jeg kunne godt forestille mig, at der også har været nogle konkrete barrierer i det her tilfælde, og dem må man så forsøge at rydde af vejen, så man også kan lave konfliktmægling i Grønland.
Det er der ingen tvivl om at der er behov for.
Men nogle gange er det en udfordring i Grønland at skaffe den rette arbejdskraft.
Nogle gange er det ressourcerne, der er udfordringen og problemet.
Men uanset hvad barrieren er her – og det kan være, ministeren kan gøre os klogere på det – mener jeg da, at vi bør gøre alt, hvad vi kan, for at rydde dem af vejen.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-05:
Jeg vil starte med at sende et tillykke til de homoseksuelle i Grønland.
Og så vil jeg sige, at loven jo også er et skridt i den rigtige retning, når det kommer til et forsvar for børns rettigheder.
Den seneste deprimerende rapport, som vi for få dage siden modtog fra børnetalsmanden i Grønland, og som kommer oven på rækken af andre deprimerende rapporter, understreger betydningen af initiativer, der som minimum sikrer, at børnekonventionen overholdes.
Skulle det grønlandske selvstyre eller de grønlandske medlemmer af Folketinget ønske yderligere ændringer, der styrker børns rettigheder og retsstilling, så vil vi se positivt på det.
Det lovforslag, der foreligger nu, støtter SF.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Det anerkender jeg.
Det ser jeg frem til, for vi må jo så se, om det så også virker i praksis, og om Socialdemokratiet faktisk lever op til de ord, som ordføreren er kommet med.
Men jeg vil så sige, at vi jo vil stille et ændringsforslag om, at de her 2.500 sager bliver genbehandlet.
Med det, som ordføreren har sagt i sin tale, vil jeg mene, at det vil være meget naturligt, at man går ind i en dialog og så at sige accepterer det her ændringsforslag, for det er jo helt sådan, som det skal være.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Jeg har ikke hævdet, at folk, der har posttraumatisk stress, ikke er i stand til at sætte sig ind i, hvad der foregår i det danske samfund, men jeg vil stå fast på, at det er nødvendigt for at kunne foretage en kvalificeret afgivning af en stemme, at man er i stand til at følge med i, hvad den offentlige samtale i Danmark handler om.
Og det er ikke kun ved at indgå i samtaler med folk, man kender, men også ved, at man kan forstå, hvad der sker i radioavisen, eller læse metroXpress eller forstå, hvad vi to diskuterer lige nu.
Det synes jeg faktisk er ret væsentligt.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Ordføreren mener altså ikke, at man kan forstå det ved at have samtaler med folk, som kan dansk perfekt, altså at man nødvendigvis er svagt begavet, fordi man nu ikke kan klare sprogkundskaberne.
Men derfor kan man jo udmærket godt sætte sig ind i, hvad der foregår i det danske samfund.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Jeg er i tvivl, om der blev rettet syv eller otte spørgsmål til mig, men hvis jeg skal svare på det sidste, altså om det virkelig er rimeligt, at folk ikke bliver tilkendt stemmeret, fordi de ikke kan ordentligt dansk, vil jeg sige: Ja, jeg synes faktisk, at udgangspunktet for at få tildelt statsborgerskab og dermed stemmeret bør være, at man kan forstå, hvad der foregår i den demokratiske samtale i Danmark.
Det synes jeg, ja.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Mange tak.
De mennesker, som har søgt om indfødsret, altså at få lov til at blive danske statsborgere, er jo nogle, som har permanent ophold her i Danmark, og det vil sige, at de vil komme til at leve deres liv i Danmark.
Men nogle af dem lider af ptsd og kan derfor ikke i tilstrækkeligt omfang lære det danske sprog.
Er det virkelig en forudsætning for at kunne få et dansk pas, så man ikke skal ud at søge visum til lande, vi andre ikke skal søge visum til, og er det virkelig en forudsætning for at kunne gå til stemmeurnerne, at man kan tale det omfang af dansk, som bestemmes her?
Er der f.eks. andre danskere, som heller ikke kan få lov at stemme, fordi de måske ikke helt kan forstå karakteren af afstemningen?
Kunne man ikke forestille sig, at de mennesker, som ikke kan tale dansk i tilstrækkelig grad, kunne blive sat ind i, hvad det er, de stemmer om, af en ægtefælle eller af nogle, som er på deres sprogskole?
Er det virkelig nødvendigt at udelukke dem fra at stemme, fordi de ikke kan ordentligt dansk?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Det er et udtryk for, at der stilles højere krav – det har Enhedslisten ret i.
Men jeg er ikke enig med Enhedslisten i, at det sorterer mange fra.
Nu må ordføreren undskylde mig, hvis jeg ikke husker korrekt, men jeg husker det, som om ordføreren sagde, at det sorterer mange fra, som ikke har en lang videregående uddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Okay, den besked vil jeg give videre til dem.
Socialdemokraterne synes, det er fair, at unge mennesker, som er født i Danmark, aldrig har boet andre steder end i Danmark, betragtes som sådan nogle, der skal gå til prøver for at vise, at de er rigtige danskere.
Jeg giver beskeden videre.
Jeg vil gerne spørge om noget andet.
Ordføreren sagde på talerstolen, at man skal kunne føre en samtale på dansk for at få dansk statsborgerskab, og derfor har man indgået en aftale med højrefløjen.
Men i den aftale indfører man jo et krav om dansk 3, og jeg skulle hilse at sige, at man sagtens kan føre en samtale på dansk med dansk 2.
Til gengæld sorterer man en masse mennesker fra, som ikke har en lang uddannelse bag sig, når man stiller krav om dansk 3.
Jeg ved, at ordføreren tidligere har gået meget op i det her med, at man ikke skal benytte sig af uddannelsessnobberi.
Er det her ikke udtryk for uddannelsessnobberi?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er uenig i, at det er noget, de bliver udsat for, som om det er en hård prøvelse.
Men vi mener, at det er rimeligt, at folk, der ønsker at opnå statsborgerskab, skal leve op til en række krav, herunder indfødsretsprøven.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Tak for det.
Synes Socialdemokraterne, at det er rimeligt, at vi udsætter unge mennesker født i Danmark, opvokset i Danmark for den slags?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Beklager.
Jeg er enig i ordførerens fortolkning af valgresultatet, men jeg mener også, at den politiske aftale, der er indgået mellem Socialdemokratiet, Liberal Alliance, Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti er udtryk for, at det signal er hørt her i Folketinget, og det er endda med 14 måneders tilbagevirkende kraft.
Jeg mener bare ikke, at det er anstændigt, at de personer, som har fået et brev om, at de er optaget på lovforslaget, nu skal have meddelelse om, at de bliver pillet af igen.
Nej, fordi den nye kurs, som det nye Folketing fastlægger, jo får indflydelse, fra den politiske aftale er indgået og endda 14 måneder tilbage.
Så jeg mener, at den danske befolknings vilje, som blev udtrykt ved folketingsvalget – og jeg er egentlig enig i den fortolkning, du lægger, i forhold til folketingsvalgets resultat, men ...
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Tak for det.
Men når nu ordføreren mener, at det er uanstændigt over for ansøgerne, mener ordføreren så ikke, at det er uanstændigt over for de borgere, som valgte et nyt Folketing med en klar tilkendegivelse af, at de ønskede en ny kurs i netop dette spørgsmål, at man ikke respekterer deres afgørelse og deres valg truffet ved folketingsvalget om, at de vil have en ny kurs på det her område?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Der er ikke noget juridisk, der forhindrer os i det, men – hvis jeg skal læne mig op ad Liberal Alliances sprogbrug – der er noget politisk anstændighed, der forhindrer os i at gøre det over for folk, der har forsøgt at leve op til nogle krav, der er fastsat, for at man kan komme på et lovforslag.
De har levet op til kravene, eller de har fået dispensation fra dem, og de har fået et brev om, at de er optaget på lovforslaget, og der har ikke været noget forbehold i det brev.
Vi mener ikke, at det er anstændigt at komme her bagefter folketingsvalget og meddele de personer, at de så ikke kan fremgå af lovforslaget.
Det opfatter vi ikke som almindelig anstændighed.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Mange tak.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Det vil sige, at meldingen her i dag er, at der er blevet givet for mange dispensationer de sidste 4 år, hvor den aftale, ordføreren henviser til, har fungeret og været gældende.
Det er vi enige om.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Men jeg kan fortælle ordføreren, at når vi før folketingsvalget har voteret på en måde, så der blev givet dispensation fra sprogkravet i en del sager, så skyldes det jo også respekt for den politiske aftale, vi havde lavet med Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre.
Det er klart.
Den cirkulæreskrivelse eksisterer ikke længere – eller jo, det gør den, men den eksisterer på Nationalmuseet.
Nu er der en ny politisk aftale, og den har vi selvfølgelig også respekt for.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Jeg vil gerne følge op på fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål.
For dansk 2 henvender sig til mennesker med en kort uddannelse, mens dansk 3 henvender sig til mennesker med en mellemlang eller lang uddannelse, og derfor er det oplagte spørgsmål til Socialdemokraterne jo: Mener Socialdemokraterne, at mennesker med en kort uddannelse er dårligere danskere?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Nej, og det har været vigtigt for Socialdemokraterne at sikre i den politiske aftale, der er indgået, at alle, der ønsker at ansøge om dansk statsborgerskab, også får adgang til at komme op til en dansk 3-prøve.
Det skal så siges – for jeg har været i de her diskussioner før, hvor jeg ikke helt kendte baggrunden for dansk 2 og dansk 3 – at jeg har fundet et svar fra den tidligere regerings undervisningsminister, som har prøvet at beskrive, hvilket niveau man kan forstå dansk 2 og dansk 3 på.
Og hun svarer, at dansk 2 svarer til første fremmedsprog på 9.-klasseniveau, altså at en dansker skulle op i engelsk på 9.-klasseniveau, hvorimod dansk 3 svarer til, at en dansker skulle op i engelsk på 10.-klasseniveau.
Det mener jeg ikke er totalt uopnåeligt.
Jeg tror, vi vil komme til at se, at tusindvis af mennesker kommer til at bestå dansk 3 – heldigvis.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Det, jeg bare må konstatere, er, at vi simpelt hen er fuldstændig uenige.
Jeg mener, at jeg har både historien og virkeligheden på min side.
Den totalt uansvarlige måde, som Alternativet bl.a. ser på statsborgerskab på, vil få konsekvenser for fremtidens borgere i Danmark i form af ødelæggende parallelsamfund, der virker som en form for en ø, som ikke har noget med Danmark at gøre.
Det er det, som vi med de krav, vi stiller, forsøger at modvirke.
Men jeg kan så forstå, at der faktisk ikke hører nogen krav fra Alternativets side til at få dansk statsborgerskab.
Der er vi så bare uenige.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Alternativet mener, at når man allerede har permanent ophold i Danmark, er det ret rimeligt, at man efter et vist antal år også får lov at gå til stemmeurnerne og også får lov at få et dansk pas.
Men jeg vil gerne have svar på mit spørgsmål.
Ordføreren sagde, at man ville pålægge det danske samfund byrder, og at det ville være konsekvensen af at give statsborgerskab, men hvad er det for nogle byrder, man vil pålægge samfundet?
Og jeg og Alternativet mener, at man lige præcis laver parallelsamfund ved at have folk i det her land, som ikke får lov at få statsborgerskab.
Det er et parallelsamfund, og det hæmmer i meget høj grad integrationen.
Det er alle enige om.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Der er på venstrefløjen, hvortil jeg regner Alternativet, en klar doktrin om, at det er en menneskerettighed at få dansk statsborgerskab, og at der sådan set ikke skal stilles nogen krav.
Jeg har ikke i den verserende debat, der har været ført her i Folketinget, nogen sinde hørt Alternativet præcisere, hvad det er for nogle krav, der skal til, for at få dansk statsborgerskab.
Jeg har en fornemmelse af, at det kan alle sådan set bare få.
Der vil jeg så bare spørge: I hvor lang tid har Alternativet tænkt sig at fortsætte den praksis med at dele statsborgerskaber ud?
Er det også om 10-20 år?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Mange tak.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at præcisere, hvilke byrder det er vi pålægger dette samfund ved at give folk, som ikke kan dansk, statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Prøv lige at høre her, det er da ikke mig, der afspiller en plade; det er da ordføreren, og den spiller altså falsk, og den er gået i hak.
For det, der er sagen, er jo, at præmisserne for at sige det, ordføreren siger, simpelt hen ikke holder vand.
Der er ikke afgivet noget løfte fra ministeriets side om, at de 2.500 på lovforslaget kan få statsborgerskab.
Det er bare så enkelt, det er.
Det løfte er aldrig nogen sinde blevet givet.
Jeg vil så sige, at det brev, der kommer, almindeligvis kommer i forbindelse med lovforslaget, fordi ministeriet af venlighed vil fortælle, at de er optaget på lovforslaget.
Der er bare ikke givet noget løfte om, at de så får statsborgerskab.
Det er de to ting, ordføreren blander fuldstændig sammen, og derfor bliver jeg bare nødt til at svare, som jeg gør, og jeg bliver nødt til at gentage mig selv, for man er bare hoppet på en limpind.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Nu spurgte jeg sådan set bare, om det slet ikke gjorde indtryk på Dansk Folkeparti, og så kan jeg konstatere, at hr. Christian Langballe bare lige kører pladen af en gang til.
Ministeriet følte sig kaldet til, da der blev udskrevet valg, at ændre på den udsendelse, nemlig med et forbehold.
Det vil sige, at de mennesker, der modtog den uden forbehold, ikke kunne undgå at få indtryk af, at det var gældende.
Det var faktisk bare det, jeg spurgte om – om det slet ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti.
Og så kan jeg høre, at så kører vi pladen en gang til.
Så jeg må konstatere, at det måske ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti, hvad der er politisk anstændighed og det at stå ved sit ord og den slags ting.
Det er ikke det, der står forrest i kogebogen, og det synes jeg sådan set er ærgerligt.
Det var sådan set bare det, jeg spurgte ind til, vil jeg sige til hr. Christian Langballe, og ikke et spørgsmål til det, der er blevet sagt igen og igen.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Jeg vil godt sige, at det altså er en limpind, som Liberal Alliance er hoppet på som følge af venstrefløjens myter.
Der har aldrig nogen sinde været noget løfte om statsborgerskab.
Der har aldrig været noget løfte.
Jeg har spurgt i ministeriet; der har aldrig været et løfte.
Og jeg vil også sige, at skulle det endelig være sådan, at sådan et løfte blev givet fra ministeriet, så ville det være grundlovsbrud.
For de eneste, der kan tildele statsborgerskab, er Folketinget.
Sådan et løfte er aldrig blevet givet.
Men af venlighed, af almindelig venlighed, meddeler ministeriet, at der er nogle, der er optaget på lovforslaget.
Men prøv nu lige at høre her: Det er jo ikke så at sige en ukendt praksis, at der er folk, der bliver pillet af, også uden om det her.
Det sker, hver eneste gang lovforslaget nærmer sig at blive behandlet.
Så vil der være personer, der bliver pillet af.
Har de krav på statsborgerskab, må jeg bare spørge.
Det må de jo have ifølge Liberal Alliances ordfører.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Tak for det.
Nu kan det jo ikke overraske, at Dansk Folkeparti ikke stemmer for.
Det er ikke noget nyt i forbindelse med den type lovforslag.
Men det, jeg godt vil spørge om, er: Er det for Dansk Folkeparti fuldstændig ligegyldigt, at mennesker modtager et brev fra det danske justitsministerium om, at de nu er sat på et lovforslag, og at det har været normal praksis, at når man fik det, blev det vedtaget i Folketinget, fordi voteringen har fundet sted i udvalget?
Gør det ingen indtryk?
Skal man ikke kunne regne med sådan et brev?
I Liberal Alliance har vi sådan noget, der hedder politisk anstændighed, og vi ser for os, at der er mennesker ude i den anden ende, som får en henvendelse fra en offentlig myndighed og derfor må regne med, at sådan et signal er gældende.
Gør det slet ikke indtryk på Dansk Folkeparti?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Det afgørende for mig har ikke været, om det var dansk 2 eller dansk 3.
Det afgørende for mig har været, at der var færre, der fik dispensation.
Det, jeg blot siger, er, at jeg ikke anser det for at være alarmerende katastrofalt, at vi går fra, hvad der svarer til engelsk på 9.-klassesniveau, til engelsk på 10.-klassesniveau.
Det er jeg egentlig rimelig optimistisk omkring.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Så vil jeg høre ordføreren, om ordføreren mener, at hvis man kun er i stand til at tale et sprog på danskprøve 2-niveau, som også er tilfældet for rigtig mange danskere, så er man som dansker ikke i stand til at indgå i en samhørighed, ikke i stand til at deltage i demokratiet og ikke rigtig dansk i forhold til at kunne få et dansk statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Fremtidens Danmark har brug for kloge hænder og kloge hoveder.
Det er et motto for mig.
Det, vi diskuterer nu, er, hvem der skal have tildelt statsborgerskab, og i den forbindelse mener jeg, det er ret afgørende, at folk er i stand til at føre en kvalificeret samtale på det sprog, der bliver diskuteret på i vores samfund.
Ellers er jeg bange for, at det, jeg kalder samhørighed – sammenhængskraften – skrider og dermed, at grundlaget for det samfund, jeg ved at både SF og Socialdemokratiet holder af, forsvinder.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Jeg læste engang en rigtig, rigtig god bog, der hed – eller den hedder – »Kloge hænder«, og den handler om værdien i det at kunne arbejde og lave et solidt stykke arbejde.
Nogle af dem, der kan bruge deres kloge hænder, er jo også dem, der ikke nødvendigvis har det stærkeste sprog.
Jeg synes, det her er ret essentielt.
Har fremtidens Danmark alene brug for mennesker, der kan bestå en sprogprøve 3, eller har vi lige så meget brug for mennesker, der kan bestå en sprogprøve 2?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Jo, det mener Socialdemokraterne at man er, altså en god dansker, hvis man har en kort uddannelse, og jeg tager gerne imod en invitation til et sprogcenter.
Vi kan tage til Skolevej i Glostrup, til Vestegnens Sprogog Kompetencecenter, som jeg jævnligt besøger, og hvor jeg kender flere der arbejder, og jeg er bekendt med, dels hvordan folk bliver indplaceret på holdene, dels hvordan undervisningen er indrettet.
Og det er i øvrigt også på baggrund af de erfaringer, at jeg ikke mener, det er helt hen i vejret at stille de sprogkrav, der er stillet i den politiske aftale, vi har været med til at indgå.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Jeg vil meget gerne tage den socialdemokratiske ordfører med ud på en sprogskole og vise, hvordan det faktisk fungerer.
For det er jo sådan, at man kigger på, hvad det er for en uddannelsesmæssig baggrund folk kommer med, og har de en kort uddannelse, går de som udgangspunkt på dansk 2.
Og derfor er mit spørgsmål igen: Mener Socialdemokraterne ikke, at man er en god nok dansker, hvis man kun har en kort uddannelse?