runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Jamen den holdning, regeringen har, er den, jeg har nævnt nu; det er regeringens holdning.
Så har regeringen jo nedsat en Ungdomskommission, som kigger på de udfordringer, vi har med ungdomskriminaliteten.
Her oplever vi jo unge forbrydere, der bliver mere afstumpede og mere brutale, og som desværre bliver yngre.
Vi kan se et kommunalt system, som i hvert fald ikke i alle tilfælde fungerer rigtig godt med hensyn til sikrede institutioner, med hensyn til - hvad skal man sige? - det sociale arbejde.
For vi har kun ét formål i regeringen, og det er at sørge for, at der bliver mindre ungdomskriminalitet.
Og der skal kommissionen komme med nogle indspark til, hvordan vi kan få den kriminalitet ned.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-18:
Vi har jo netop sagt, som justitsministeren har sagt, nemlig at vi gerne vil være med til at gribe ind for at undgå, at de her 12-årige, der bl.a. ses i forbindelse med bandekriminalitet lige nu, bliver sendt ud på gader og stræder.
Men jeg håber i hvert fald, at justitsministeren vil tage det med tilbage til regeringen, og at den så eventuelt kunne finde ud af, om den nu havde samme holdning som Dansk Folkeparti; så bakker vi i hvert fald gerne op, hvis man vil være med til det.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Regeringen har ikke ændret holdning.
Den er jo klar nok: at vi har en kriminel lavalder, som er 15 år.
Men vi har også et parallelt spor, som handler om Ungdomskommissionen, og de kigger på forskellige sanktioner; de kigger på, hvad der er bedst i den verden, vi lever i.
Der er regeringens position den, at når de er færdige, vurderer vi alle de mange forslag, der er fra Ungdomskommissionen; det er jo en hel palet af forslag, som handler om én ting: at få nedbragt ungdomskriminaliteten, som er alt for høj.
Der må vi så tage stilling til de forskellige forslag, der kommer op fra den kommission, og det gør vi selvfølgelig fordomsfrit med det formål at få nedbragt kriminaliteten i det danske samfund.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-18:
Jamen jeg kan huske, at justitsministeren for de der par uger siden sagde, at han ville vente på den her Ungdomskommission; når de kom med deres udspil, ville regeringen så også komme med et udspil.
Men nu har en central minister jo netop meldt ud, og så kunne justitsministeren jo også godt komme med sit syn på det.
Jeg kan lige prøve at læse en lille passage op fra artiklen. »
Kristian Jensen argumenterede for, at det skal være muligt at stille børn under 15 år for en dommer.
- Jeg taler ikke om at sætte unge i fængsel.
Det kunne være andre sanktioner som samfundstjeneste eller GPS-overvågning, hvor vi sikrer, at de unge er på deres egen matrikel, når de ikke er i skole eller i sportsklubben, foreslog ministeren, der mente, at det er nødvendigt at kunne straffe børn under 15.« Der kunne justitsministeren jo også godt komme med sin holdning nu, hvor skatteministeren er kommet med sin holdning.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Nej, det er der ikke.
Regeringen har stadig væk den samme holdning til den kriminelle lavalder, som vi hele tiden har haft.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-18:
Tak for det.
Jeg blev rigtig glad i går, da jeg sad og kunne se, at der i overskriften i Herning Folkeblad står, at skatteministeren foreslår, at den kriminelle lavalder nedsættes.
Det har vi jo i Dansk Folkeparti kæmpet for længe, så det er vi rigtig glade for.
For skatteministeren er jo ikke en hvilken som helst minister i regeringen, han er jo med i koordinationsudvalget og derfor ikke bare en hr. hvem som helst, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er noget, man har ændret holdning på, og som man nu er enige med Dansk Folkeparti om, altså at den kriminelle lavalder skal nedsættes til de 12 år.
Men jeg skal bare høre, om der nu er kommet en ny holdning.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Med hensyn til det kriminalpræventive synes jeg ikke, det hjælper at kaste mudder med hensyn til, hvem der har ansvaret.
Sagen er den, at det er Københavns Kommune, der har ansvaret, det er helt ubestrideligt.
Vi kan jo godt nedlægge kommunerne, og hvis vi gjorde det, ville der måske blive gjort noget mere effektivt i København, men nu har vi kommunalt selvstyre, og derfor er der slet ikke nogen diskussion om, at Københavns Kommune har ansvaret for den kriminalpræventive og socialpræventive indsats.
Vi har set, at der er en masse udfordringer i København, som det ser ud til man ikke kan løse alene.
Så har vi hjulpet ved at tage forskellige initiativer og lave forskellige puljer til behandling og til redskaber, som kommunen kan bruge, og det fungerer i øvrigt for en dels vedkommende rigtig godt i nogle bydele.
Københavns Kommune har rigtig mange gode projekter, men vi kan se, at der i hvert fald er nogle ting, der ikke har fungeret godt nok.
Det er ikke samfundets skyld, det er jo forældrene, der svigter deres børn, og de unge, som ikke lever op til det moralske ansvar, de har for ikke at forulempe andre, ikke kvæste andre og ikke være voldelige over for andre.
Det er altså ikke samfundets skyld, at de opfører sig sådan, det er deres egen skyld.
Line Barfod (EL), 2009-03-18:
Københavns Kommune har gjort mange ting.
Kommunen sikrede bl.a., at der var masser af aktiviteter i både efterårsferien og vinterferien, og derfor så vi ikke en gentagelse af det bål og brand, der var i vinterferien sidste år, så vi ved, at nogle af initiativerne virker.
Men problemet er jo, at hvis kommunen bruger flere penge, end den har fået lov til af regeringen, får den dummebøder af regeringen, så derfor kunne det jo være hjælpsomt, hvis justitsministeren tog op med sine ministerkolleger, at Københavns Kommune ikke skal have dummebøder, hvis den bruger ekstra penge på det sociale område.
Det kunne jo være, det også ville hjælpe, hvis man sendte lidt ekstra penge med, sådan som man nu giver ekstra penge til politiindsatsen.
Det kunne være en vej frem.
Men jeg synes ikke, ministeren sagde noget om den del af det, der handler om efterspørgslen.
Jeg ved ikke, hvilken minister i denne regering der skal fralægge sig ansvaret på det her område, men det kunne være rart, hvis justitsministeren ville sige: Har justitsministeren et ansvar for, at der også bliver gjort noget ved de markeder, der bliver kæmpet om, og gjort noget for at sikre, at der bliver taget nogle andre initiativer, sådan som Københavns Politi og Justitsministeriet har påpeget havde været nødvendigt, før man ryddede Pusher Street?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-18:
Med hensyn til mobile homes på Nørrebro er det jo altså op til politiet selv at prioritere.
Det er rigtigt, at jeg er den øverste ansvarlige for politiet, derfor er jeg jo hele tiden i tæt dialog med politiet, og det følger selvfølgelig de ordrer, det får fra Justitsministeriet.
Generelt vil jeg kraftigt fraråde folketingsmedlemmer at være operative politichefer.
Det er altså politiet selv, der beslutter, hvad der er bedst i de konkrete situationer, det er ikke Folketinget, der skal afgøre, om der skal være et mobile home på Blågårds Plads og et på Nørrebrogade.
Men der er ressourcer til at købe dem, hvis politiet vil; der er godt 8 mia. kr. på budgettet, så der er rigeligt med penge til at købe de ting, som er nødvendige.
Men det må altså være op til det lokale politi selv at træffe de konkrete afgørelser. Med hensyn til det kriminalpræventive er der et væld af aktiviteter, men det er først og fremmest kommunens indsats.
Vi kan så konstatere, at Københavns Kommune ikke har gjort det godt nok, så derfor hjælper vi Københavns Kommune med forskellige initiativer.
Line Barfod (EL), 2009-03-18:
Jeg synes, vi tværtimod flere gange har hørt fra ministeren, hvordan han er gået ud og har talt om, at nu skulle der ske det og det og det, så det undrer mig, hvis ministeren ikke har mulighed for at sige: Vi vil gerne være med til at sikre, at der f.eks. er ressourcer til at anskaffe nogle mobile homes og lave et forsøg for at se, om det kunne virke i København, ligesom de har haft en god effekt i Stockholm.
Med hensyn til det med at gå på to ben har jeg jo efterlyst det, lige siden jeg rejste problemet i efteråret, hvor ministeren på daværende tidspunkt ikke mente, det var noget, der skulle tages så alvorligt, men noget, vi skulle vænne os til.
Jeg er glad for, at ministeren er begyndt at tage det mere alvorligt, men jeg har ikke hørt ministeren komme med nogen andre initiativer.
Hvor er initiativet på det andet ben?
Vi har hørt fra velfærdsministeren, at det er helt op til kommunen, at det ikke er noget, regeringen overhovedet skal blande sig i, men jeg kan altså forstå, at ministeren mener, det er nødvendigt, så hvor mener justitsministeren, vi skal sætte ind med det andet ben, efter min opfattelse også den del, der handler om gøre noget ved efterspørgslen?
Rigspolitiet peger på, at vi også er nødt til at gøre noget ved hashmarkedet, våbenmarkedet og de andre ting, der bliver kæmpet om.
Kim Mortensen (S), 2009-03-18:
Socialdemokraterne har foreslået, at vi i de næste 2 år, altså i indeværende år og næste år, bruger op mod 15 mia. kr. på renovering og vedligeholdelse af boliger, som er målrettet energibesparelser.
Det har vi gjort, fordi alle kan se, at dansk økonomi er i krise, og at arbejdsløsheden stiger.
Det samme gør Danmarks energiforbrug og Danmarks CO2-udslip.
Der er derfor brug for en kæmpe operation i det danske samfund i den sektor, der i øjeblikket står for omkring halvdelen af energiforbruget.
Nu har regeringen så sammen med Dansk Folkeparti kommet et lille plaster på såret i form af 1,5 mia. kr., som ikke nødvendigvis er til energirigtige renoveringer, men til renovering af boliger, hvilket også stensikkert vil gavne beskæftigelsen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad klimaministerens plan er for, at der kommer en målrettet indsats til energirenovering af både den offentlige boligmasse og den private boligmasse.
Connie Hedegaard (KF), 2009-03-18:
Nu er jeg jo fuldstændig uenig i beskrivelsen af, at det skulle være et lille plaster på såret at bruge 1,5 mia. kr. i løbet af i år på renovering, herunder energirigtig renovering.
Nu har jeg faktisk ikke nærstuderet Socialdemokraternes forslag, men er man nu sikker på, at det der med at bruge 15 mia. kr. lige ud i det blå faktisk er det, der helt præcist adresserer udfordringerne i byggesektoren?
Det, vi er kommet med, vil give en beskæftigelseseffekt på omkring 4.000 årsværk, og det virker her og nu.
Tanken er jo altså, at folk sådan set allerede fra i dag kan ringe til deres håndværker, og så kan de få gang i nogle ting.
Ja, det er der, for det er sådan, at man kan få 40 pct. af arbejdstimerne, altså lønudgiften, betalt i form af tilskud fra staten, men hvis man laver noget energiorienteret, får man derudover også 20 pct. i tilskud til materialer.
Og da der kun kan gives tilskud én gang pr. husstand, er det ret indlysende for mig, at familierne derude vil være ret optaget af at få fundet ud af at få udskiftet vinduer og døre, varmepumper, og hvad det nu kan være, altså få udskiftet nogle af de her ting, hvor man kan se, at man ikke bare kan få arbejdslønnen refunderet, men faktisk også få tilskud til materialer.
Så jeg tror, at det vil virke, og jeg tror, at det vil virke ganske effektivt.
Meningen med det er ikke, at det skal være et mangeårigt program.
Der skal ikke gå 100 år, inden det kan gå i gang.
Det kan gå i gang nu.
Det synes jeg faktisk at det er.
Som jeg sagde før i mit svar til hr. Kim Mortensen, strammer staten kravene til de statslige bygninger, og vi er i gang med energimærkning af de kommunale bygninger.
Der er også rigtig mange kommuner, der er ved at opstille planer for, hvordan de konkret vil reducere energiforbruget.
Vi har med transportudspillet, som et bredt flertal står bag, fat i transportsektoren, og lige nu sidder regeringen og lægger sidste hånd på udspillet om grøn vækst.
Jeg synes sådan set, at hvis man ser hele raden rundt, sker der noget i forhold til alle de store drej i samfundsmaskineriet.
Det her er ét element, og det har et ret stærkt energielement, f.eks. det, at der er meget eksplicitte ting, der ikke kan gives støtte til.
Man kan nemlig ikke få støtte til meget energiforbrugende ting.
Ligesom der er lavet en positivliste, er der nærmest også lavet en negativliste, hvor det er defineret, at de og de energikonsumerende ting kan man ikke få støtte til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-18:
Hånden på hjertet: Når regeringen selv snakker om behovet for en grøn omstilling, når regeringen selv har indgået en energiaftale om, at vi skal have energiforbruget ned, og når regeringen ved, at vi er bagud med det, er det så særlig konsekvent, at bruge nogle af de 1,5 mia. kr. til noget, hvor man ikke har den mindste sikkerhed for, at det overhovedet giver et lavere energiforbrug?
Det er til nye køkkener, badeværelser, elinstallationer, gulve osv.
Er det særlig konsekvent?
Connie Hedegaard (KF), 2009-03-18:
Jeg synes, at det er meget konsekvent, og jeg synes, at det er helt i orden.
Jeg er godt nok klima- og energiminister, men jeg kan jo godt se, at man også kan give tilskud til, at der kan laves handicapvenlige tiltag i nogle private boliger.
Det er da sådan set ret fornuftigt.
Nu skal vi også passe på, at der ikke kun er én ting i verden.
Samtidig er ordningen skruet sådan sammen, at hver husstand kun kan komme med et projekt.
Man kan altså kun få del i den her ordning en gang.
Jeg må altså sige, at jeg tror så meget på fornuften ude i familien Danmark, at jeg tror, at der er rigtig mange, der vil tage fat på noget af det, der bonner positivt, også energimæssigt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-18:
Når nu både statsministeren og klima- og energiministeren selv snakker så meget om en grøn omstilling, er det så særlig konsekvent, når man står med 1,5 mia. kr., som folk kan smide ind i renoveringsarbejder, ikke at sige, at alle pengene selvfølgelig skal bruges til noget, der giver et lavere energiforbrug, frem for at sige, som man gør i den her aftale, at folk også kan få renoveret køkkener, badeværelser, gulve, røgalarmer eller afløbsinstallationer?
Er det særlig konsekvent?
Connie Hedegaard (KF), 2009-03-18:
Hr. Kim Mortensen kender udmærket baggrunden for den her forsinkelse, og nu ved hr. Kim Mortensen også, at det ikke er nogen lang forsinkelse, for hr. Kim Mortensen har sådan set været til møde i fredags og ved, at han vil blive indkaldt til møde herom i den kommende uge - og vi er dog stadig væk i marts.
Så skal vi nu ikke bevare proportionerne?
Så synes jeg egentlig, at hr. Kim Mortensen må bestemme sig.
Er hr. Kim Mortensen glad for de 1,5 mia. kr.?
Det forstod jeg på det, hr. Kim Mortensen sagde før, nemlig at det var rigtig godt, og at det virkede, og at det var godt for byggesektoren.
Jeg havde måske også fornemmelsen af, at hr. Kim Mortensen godt kan se, at man et eller andet sted altså skal være lidt dum, hvis ikke man sørger for at få gjort noget energirigtigt.
Og det er altså også sådan, at ligegyldigt hvad man i øvrigt skal her i kongeriget, er man også nødt til - om det er taget, der skal udskiftes, eller hvad det nu er - at opfylde nogle krav, der gælder dér, og som man er nødt til at iagttage.
Det vil jo altså også bl.a. være med til at gøre noget arbejde hvidt, ellers får man jo ikke tilskud til det, og det vil sige, at det bliver gjort efter bogen.
Så jeg synes, hr. Kim Mortensen må bestemme sig.
Er det godt med den 1,5 mia. kr.?
Det forstår jeg på den ene side at det er.
På den anden side skal man også lige brokke sig lidt over, at det hele i virkeligheden kunne være skruet sammen på en helt anden måde.
Det her har et meget målrettet sigte; det gør noget for byggeriet og for energien samtidig.
Der er 1,5 mia. kr., og det virker allerede i år.
Kim Mortensen (S), 2009-03-18:
Det var jo sådan set den 1. marts, vi skulle have haft et udspil fra regeringen om, hvordan man kommer i gang med nogle målrettede energibesparelser.
Alligevel har regeringen nu valgt at sige, at den så bruger 1,5 mia. kr. på noget, som jeg på klima- og energiministeren kan forstå at der ikke ligger noget regnestykke på energibesparelser bag.
Man vælger at sige til kommunerne, at man ikke vil give dem flere penge, og at de må bruge nogle flere af deres egne penge, men ikke nødvendigvis på initiativer, der skal sænke energiforbruget.
Spørgsmålet er, om det ikke havde været klogere af regeringen at have udvist rettidig omhu ved at komme med en målrettet plan for energibesparelser, og så kunne familien Danmark, i forbindelse med at de brugte nogle af de ydelser, så spørge sig selv: Hvordan investerer vi så pengene bedst muligt, så vi både får renovering og energibesparelser for pengene?
Connie Hedegaard (KF), 2009-03-18:
Det kan man jo først sige, når man har set ansøgningerne, og når pengene sådan set er udbetalt.
Derudover ligger der jo det, at regeringen kommer, som hr. Kim Mortensen ved, med et udspil til et bygningsreglement, der ikke bare strammer kravene til nybyggeri, men i høj grad også kravene til, hvordan energirenovering i al almindelighed skal foregå overalt i det danske samfund, ikke bare i husholdningerne, også i kommunerne, også i staten.
Vi har en energimærkning i gang af samtlige offentlige bygninger, og samtidig har regeringen sagt, at i 2011 skal energiforbruget i alle statslige bygninger i gennemsnit være reduceret med 10 pct.; det vil sige, at der også på det statslige område i den grad vil være fokus på energirenovering i de kommende år, ellers kan man ikke leve op til det krav - og det krav er jo altså også ledsaget af, at pengene forsvinder igen.
Så man har et ret stærkt incitament til at gå i gang med det, og der er i øvrigt også sat ekstraordinære midler af til at rådgive staten for.
Kim Mortensen (S), 2009-03-18:
Jeg tvivler ikke på, og jeg tror heller ikke, at der er nogen hverken i byggebranchen eller her i Folketinget, der er i tvivl om, at det her har en beskæftigelseseffekt.
Det har det, og derfor har Socialdemokraterne foreslået, at man også gik i gang med den private boligmasse.
Det, vi er mere i tvivl om, er, hvor energiregnskabet er henne.
I går så vi, at Københavns Kommune offentliggjorde en målrettet strategi for at sænke CO2-udslippet i Københavns Kommune med 20 pct. gennem en række initiativer.
Jeg har svært ved at se i det her forslag, der er fra regeringen, at der ligger en egentlig strategi for, hvordan vi sænker CO2-udslippet, hvordan vi sænker energiforbruget.
Men det kan være, at klima- og energiministeren her kunne fremlægge, hvad det så er for nogle beregninger, der er på, hvor stor reduktionen i energiforbruget og CO2-udslippet er med den her pakke.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Nej, jeg forholder mig fuldstændig konkret til det, regeringen har lovet.
Det er, at regeringen i regeringsgrundlaget siger, at regeringens 25 mia. kr. plus det, der måtte være regionernes 15 mia. kr., i perioden 2009-2018 vil resultere i, at omtrent halvdelen af de nuværende sygehusetagemeter vil være erstattet af nybyggeri.
Det er det, jeg anholder ministeren på: om det stadig væk er det, ministeren siger er den nyeste udregning man vil nå op på.
Det er spørgsmålet, og det er det, jeg skal have svar på i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Det er jo paradoksalt, for hr. Flemming Møller Mortensen sidder i en sammenhæng og efterlyser visioner, dvs. ting, der rækker langt ud i fremtiden, og når man så kommer med en vision om, at vi forventer, at der skal fornyes 50 pct., så vil man her i år 2009 have at vide, hvornår tallet er på de 50 pct.; selv om det her er et projekt, der rækker til år 2018.
Det, man kan sige, er, at regeringen som den eneste regering nogen sinde i Danmark har prioriteret nybyggeri.
Vi sørger for, at der kommer 40 nye friske milliarder kroner og ikke alt det der sniksnak om gamle penge og sådan noget.
Det skal nok sætte gang i den vision, der handler om, at vi skal ende med ca. 50 pct. fornyelse, sådan som vi har skrevet i vores regeringsgrundlag.
Det er altså ikke noget, vi har lovet skal ske i år 2009, heller ikke i år 2010, men i en periode frem.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-18:
Hvordan vil ministeren sikre, at tidligere udsendte soldater får den støtte og hjælp, de har brug for?
Skriftlig begrundelse
Efter den tragiske anholdelse den 10. marts i år må vi have mere fokus på, hvad der kan gøres for tidligere udsendte soldater.
Søren Gade (V), 2009-03-18:
Det er veteranerne, det handler om, og selvfølgelig vil nogle af de foreninger, der er, også blive taget med på råd.
Det er nu også vigtigt at sige, at tidligere udsendte soldater er borgere i det her samfund, og at de ikke umiddelbart har bedt om at få nogen organisation eller lignende til at være talerør, men selvfølgelig vil vi høre dem, som gør en stor indsats, og det gør jo bl.a. også De Blå Baretter med politisk og økonomisk støtte her fra Folketinget; jeg ved, at de i øvrigt holder nogle møder rundtomkring i landet i dag.
Det, vi jo så kan tilbyde, er yderligere at støtte sådan et projekt finansielt, således at f.eks. soldaterhjemmene kan blive brugt til de her møder.
Hvor tit disse møder skal være - nu sagde jeg kvartalsvis har jeg ikke noget begreb om, det må være efter det behov, der måtte være.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige her, at vi nok ikke skal gøres os nogen forestillinger om, at det bliver et tilløbsstykke, der ligesom vælter de huse, der er, for de fleste soldater kommer jo gudskelov tilbage til samfundet og lever trygt og godt der, de har en venskabskreds, som de har fået som udsendte soldater, som jo måske er tættere på dem, end deres familie er, og dem har de jo også efter hjemkomsten selv stor gavn af at holde kontakt med, og det er mit klare indtryk, de gør det, også uden for forsvarets regi.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-18:
Jeg vil lige prøve at vende tilbage til det, som spørgsmålet egentlig drejer sig om, nemlig om vi skal have nogle veteranhjem til de tidligere udsendte danske soldater.
Det, jeg egentlig ønsker at rejse med det her, er en debat, der handler om at skabe et rum, hvor tidligere soldater kan støtte hinanden løbende på en forholdsvis jævn basis, og der synes jeg, at det kunne være spændende, om man kunne starte med et, to eller tre steder.
Hvad de fysiske rammer så skal være, må vi se på.
Forsvarsministeren talte før om, at der vil blive afholdt en form for møde, som de forskellige interessenter kunne blive inviteret til, og der tror jeg at man er inde på noget utrolig vigtigt.
Jeg tror, at det er utrolig vigtigt, at det ikke bare bliver forsvarets psykologer, der kommer med nogle anbefalinger - det kan være fint nok - men at de veteraner, det handler om, bliver inddraget og måske også bliver inddraget i højere grad, end det hidtil har været tilfældet, og der håber jeg egentlig, at det er et løfte om, at veteranerne bliver taget med på råd, sådan at vi får det, som de også synes, de har brug for.