runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg forstår godt de her små fiffige tricks, der bliver brugt.
Det er jo det samme, hver gang jeg hører hr. Rasmus Prehn, så det gør ingenting.
Man får nogle midler, og bagefter må vi så gøre det op igen, fordi man ikke har haft overblikket, fordi den er fuldstændig gal i Togfonden DK – den har et kæmpeunderskud.
Der er jeg bare nødt til at sige, at hr. Rasmus Prehn da må vide noget om olieprisen, om den går op eller ned, når man laver det her.
Må jeg ikke bare sige, at selv om hr. Rasmus Prehn ikke bryder sig om, at jeg siger, at man skal have et overblik over investeringsudfordringen, så kommer det alligevel til at gå sådan.
Så kan hr. Rasmus Prehn blande det sammen med alle mulige driftsbudgetter, ligesom han har lyst til.
Men jeg er bare nødt til at sige, at vi holder et fast greb om økonomien, og det kommer vi også til at gøre efter det her.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Vil ministeren forklare, hvorledes ministeren vil reagere på den meget alvorlige kritik, som Statsrevisorerne har udtrykt i deres beretning den 24. februar 2016 vedrørende SKATs forvaltning af og Skatteministeriets tilsyn med refusion af udbytteskat?
Tak for det, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren forklare, hvorledes ministeren vil reagere på den meget alvorlige kritik, som Statsrevisorerne har udtrykt i deres beretning den 24. februar 2016 vedrørende SKATs forvaltning af og Skatteministeriets tilsyn med refusion af udbytteskat?
I forlængelse af det tidligere spørgsmål synes jeg, det er ærgerligt, at skatteministeren ikke nu her i Folketingssalen vil garantere, at skatteministeren i hvert fald vil arbejde for, at alle planlagte besparelser i SKAT frem mod 2019 bliver annulleret.
SKAT er jo blevet sparet i stykker siden 2005.
Der var omkring 11.500 medarbejdere i SKAT i 2005 – 10 år efter, i 2015, var der omkring 6.500.
Det er en besparelse – en nedskæring – på 5.000 ansatte, og vi ser konsekvenserne i dag.
Fra Enhedslistens side er der ikke nogen tvivl, hvad vi vil gøre.
Vi mener simpelt hen ikke, at det er ansvarligt eller fornuftigt at gøre andet.
Skatteministeren siger så, at der skal være råd til at ansætte flere folk, men vi kan jo se – og de faglige organisationer har bl.a. også været på banen med at sige det – at det faktisk kan betale sig at ansætte flere folk i SKAT.
FTF var i 2012 ude med en analyse, hvori de sagde, at hvis man ansætter en skattemedarbejder, vil den skattemedarbejder tjene sin egen løn ind op til 35 gange.
Dansk Told og Skatteforbund har også været ude at sige, at hvis man ansætter en medarbejder i SKAT, vil den medarbejder tjene sin løn ind op til fem gange.
Så vi skal jo ikke bare ansætte folk i SKAT, fordi det er nødvendigt for at genoprette borgernes tillid til SKAT, vi skal også ansætte flere folk i SKAT, fordi det simpelt hen giver mening rent økonomisk set.
Der er simpelt hen en god business case i at ansætte flere mennesker i SKAT.
Så alle planlagte besparelser bør annulleres.
Det andet spørgsmål handler om tilførsel af flere årsværk, og vi foreslår fra Enhedslistens side, at man ansætter 1.000 flere medarbejdere.
Vi forestiller os primært, at det er folk, der bliver sat til at lave den direkte skattekontrol.
Der skal ikke flere medarbejdere til departementet, men simpelt hen folk, der går ud og laver decideret skatteopkrævningsarbejde.
Hvordan har skatteministeren det med det, og hvilke konkrete tal for ansættelse af flere medarbejdere arbejder skatteministeren med?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Jamen det er jo velkendt Enhedslistepolitik, at man skal tilføre flere ressourcer, når der er et problem.
Nu er det jo ikke mig, der skal stille spørgsmål til hr. Rune Lund, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor pengene så skal komme fra.
Men i stedet for det her drilleri kan jeg bare sige, at jeg ikke har noget beløb for, hvor mange ansatte der skal tilføres SKAT, eller hvor mange penge der skal tilføres, men jeg arbejder for, i det omfang at det er fagligt fornuftigt, at man giver SKAT de ressourcer, der er brug for.
Der er en række områder, der er nødlidende, og derfor kommer vi til f.eks. på toldområdet, hvor der skal laves nyt it-system, at tilføre flere penge, og det arbejder jeg for.
Så ja, jeg arbejder for, at SKAT skal have de rigtige rammer, og jeg arbejder også for, at vi kommer til at tilføre flere midler til SKAT, og det tror jeg på vil ske i de kommende år.
Jeg vil bare ikke stå og love det her, for pengene skal komme et sted fra, og der skal i øvrigt være 90 mandater i Folketinget, som vil være med til det.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Det er lidt det, der er problemet med den her debat.
Der er fortaget massive nedskæringer på SKAT i årevis, SKAT er blevet sparet i stykker siden 2005, og nu er vi i en situation, hvor man har prøvet at stoppe blødningen i SKAT med skatteministerens udspil og plan, »SKAT ud af krisen« fra september.
SKAT har alligevel et en lille smule mindre budget i 2016, end man havde i 2015, men vi står stadig væk med et SKAT, der er i dyb, dyb krise, og som har akut brug for mere politisk hjælp.
Nu nævner ministeren selv toldkodekset, L 99, som bliver behandlet her, hvor der vil være administrative meromkostninger på mellem 1 og 1,5 mia. kr., og der er ikke fundet finansiering til det endnu.
Skal det så også betales af SKAT, eller skal en del af denne udgift også betales af SKAT?
For så har vi da ikke lært noget af fortiden.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Nej, det skal det ikke.
Det er jo penge, der skal findes, hvis man skal leve op til de EU-regler, der gælder, og det er der så forhåbentlig et flertal i Folketinget der ønsker på den ene eller den anden måde.
Jeg glæder mig til at høre finansieringsforslagene til det, og så håber jeg da på, at vi i fællesskab bredt i Folketinget kan løfte og få løst nogle af SKATs problemer, sådan at den kritik, Rigsrevisionen kom med som følge af udbytteskattesvindelsagen, forhåbentlig ikke kan gentage sig.
Det kræver, at man gør nogle ting anderledes, og det kræver også, at man lærer af fortiden, både med hensyn til hvordan SKAT er drevet, og hvilke ressourcer der har været til rådighed, men jo også med hensyn til hvordan vi bruger de ressourcer, der er.
Og hvis vi gør de tre ting ansvarligt, håber jeg, at vi i fællesskab kan få genrejst SKAT og i øvrigt få fundet de penge, det så måtte kræve.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Der er penge nok i det her land, hvis man ikke lavede skattelettelser for de rigeste, hvis man ikke gjorde de dyreste biler dyrere, hvis man ikke lavede en boligjobordning, som ikke har nogen jobeffekt, men som primært kommer de rigeste til gode.
Der er jo penge nok, hvis man prioriterer dem rigtigt.
Det, som er min holdning i forhold til SKAT, er, at når man siger til SKAT, at I får nye arbejdsopgaver, eller at I skal indføre et nyt it-system, så skal det finansieres krone for krone.
Og lige i øjeblikket kan jeg ikke se, at det er det, der er skatteministerens plan.
F.eks. når vi ser udflytning af de statslige arbejdspladser, hvor der også skal ske en medfinansiering fra de statslige institutioners side, som skal udflyttes – og det vil jo også komme til at ske på SKATs område – så siger jeg bare, at når det sker, har man da ikke lært noget af de besparelser, der er sket hos SKAT i de sidste mere end 10 år.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Jo, det synes jeg faktisk at man har.
Nu er det jo bl.a. spilmyndighederne, der skal flytte ud.
Det er jo en del af Skatteministeriets koncern, men har jo ikke ligesom sådan noget med kerneopgaven for SKAT at gøre, som hr. Rune Lund henviser til.
Så jeg synes ikke helt, at det er fair at lave den sammenligning.
Jeg prøver som skatteminister at gøre, hvad jeg kan, med de ressourcer, der er til rådighed.
Vi har jo tilført et ret stort trecifret millionbeløb her i efteråret med de partier, der står bagved »SKAT ud af krisen«, og jeg vil også som udgangspunkt drøfte med dem, fordi de har sagt, at de gerne vil være med til at genrejse SKAT og også tage noget ansvar for det, om vi kan løse nogle af de fremadrettede problemer.
Jeg er sikker på, at vi også får nogle drøftelser her i Folketingssalen, og så kommer der finanslovsforhandlinger.
Om Enhedslisten vil spille en rolle i dem eller ej, er jo en diskussion mellem Enhedslisten og finansministeren, men det må man jo så se på.
Jeg håber, at vi i fællesskab kan få sikret, at det, Rigsrevisionen kritiserede i deres revisionsrapport, forhåbentlig ikke kan gentage sig, og at vi lærer mest muligt af det.
Det har vi alle brug for, og det skylder vi danskerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-02:
Mener ministeren, at han på fyldestgørende og sandfærdig vis har orienteret Folketingets Skatteudvalg, da han i oktober 2015 redegjorde for bankordningen og om baggrunden for, at SKAT opsagde bankordningen i 2015?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Som jeg allerede har sagt, afspejler Statsrevisorernes udtalelse, som hr. Rune Lund refererer, en række af de samme ærgerlige konklusioner, som vi allesammen blev bekendt med allerede i efteråret, og som man som sagt kun kan tage til efterretning og trække så meget læring ud af som overhovedet muligt.
De kritiserer jo en lang række af skatteministre fra forskellige partier fra en periode i SKAT og i Skatteministeriet, som er ganske lang.
Det er en kollektiv opgave at tage så meget læring ud af det som overhovedet muligt.
Som jeg ser det, er den vigtigste opgave fremadrettet at sikre, at noget tilsvarende ikke kan ske igen, og derfor tog jeg allerede i efteråret initiativ til at styrke udbytteområdet markant, som jeg netop har redegjort for i mit tidligere svar.
SKAT opretter primo 2016 en antisvindelenhed.
Enheden skal analysere trends og risikobilleder i forbindelse med internationalt organiseret kriminalitet og moms-, skatte- og afgiftssvindel og på den måde sikre, at SKAT, i det omfang, det overhovedet muligt, er på forkant med nye typer af svindel.
Den her nye antisvindelsenhed vil altså bidrage til at styrke både den løbende sagsbehandling og kontrollen med svindel.
For at sikre bedre opfølgning er der også oprettet en ny styrings- og analyseafdeling i SKAT.
Afdelingen består bl.a. af en nyoprettet enhed for revision og opfølgning, som vil sikre, at der følges op på særlig kritiske revisionsrapporter fra Skatteministeriets interne revision og i øvrigt fra Rigsrevisionen.
Derudover har jeg altså igangsat en række tiltag, der skal styrke departementets overordnede tilsyn med SKAT og skærpe overvågningen af skatte- og afgiftsindtægterne.
Disse initiativer vil styrke risikostyringen både i SKAT og i Skatteministeriets departement.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren redegøre for sin holdning til, at Statsrevisorerne i deres beretning den 24. februar 2016 vedrørende SKATs forvaltning af og Skatteministeriets tilsyn med refusion af udbytteskat udtaler, at »Statsrevisorerne må sammenfattende konstatere, at risikostyringen i SKAT og Skatteministeriet har været helt utilstrækkelig«?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Jeg er også på det personlige plan som mange andre, givetvis også spørgeren, dybt forarget over, at kriminelle har kunnet snyde SKAT og skatteborgerne for et så stort milliardbeløb.
Rigsrevisionen og Statsrevisorerne gengiver jo en række af de samme ærgerlige konklusioner, som vi allerede blev bekendt med i efteråret, og som man i Skatteministeriet og i SKAT ikke kan andet end at tage til efterretning og tage så meget læring af som overhovedet muligt.
Og derfor styrkede vi også allerede i efteråret kontrollen med og overvågningen af udbytteskatteområdet markant.
For det første har vi sørget for at etablere et entydigt ansvar for udbytteprocessen og styrket kontrollen med refusionsanmodningerne i SKAT.
For det andet har vi sørget for at styrke overvågningen af udbetalingerne i SKAT generelt for at sikre, at der reageres mod mistænkelige udsving i udbetalinger.
For det tredje vil SKAT fremadrettet analysere trends og risikobilleder i forhold til organiseret kriminalitet og svindel for at være på forkant med nye former for svindel i det omfang, det overhovedet er muligt.
For det fjerde er der gennemført tiltag i SKAT, der sikrer, at der i fremtiden vil blive fulgt langt bedre op på kritiske revisionsrapporter.
Det siger sig selv, at alle i Skatteministeriet og også alle, der har været der i den periode, Rigsrevisionen har undersøgt, fra 2010 til 2015, naturligvis tager kritikken alvorligt, og det er helt afgørende, at alle gør, hvad de kan, for at sikre, at det ikke kan gentage sig.
Netop derfor styrker vi også departementets overordnede tilsyn med SKAT gennem et nyt tilsynskontor, ligesom vi indskærper advarselsprocedurerne, de såkaldte early warnings, altså tidlige advarsler på dansk, over for alle koncernens medarbejdere.
Jeg mener således, at man med de her tiltag har taget en række vigtige skridt for at minimere risikoen for, at man nogen sinde kan opleve sådan en sag igen, hvilket jeg bestemt hverken håber vi kommer til at se i min eller andre skatteministres tid.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Det er jo en dybt ulykkelig situation, vi står i.
SKAT, som jo oprindelig var en velfungerende organisation, er det ikke mere, fordi skiftende regeringer de sidste over 10 år har sparet SKAT i stykker og ødelagt SKAT.
Det er jo startet med strukturreformen i 2005, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti stod bag.
Nedskæringerne er jo desværre fortsat under den tidligere S-ledede regering, hvor man også nedlagde massevis af stillinger i SKAT, bl.a. i forbindelse med finansloven for 2014, hvor der også blev nedlagt 400 stillinger.
Det er nedskæringer, som Enhedslisten altid har været meget imod, og vi synes, at det er interessant at lære af fortiden for at se, hvad vi kan gøre fremadrettet.
En lære vil i hvert fald for Enhedslisten og for mig være, at det ikke er særlig klogt at skære i SKAT, for det, at der er blevet skåret i SKAT, det, at SKAT er blevet sparet i stykker, har endt med at koste danskerne rigtig mange penge.
Derfor vil vores indstilling være ikke at kigge på, hvilke embedsmænd der har gjort ditten og dutten og datten.
Vores primære fokus i Enhedslisten vil være at sige: Hvordan kan vi som lovgivende magt, som Folketing, tilvejebringe de mest optimale rammer for SKATs arbejde fremadrettet?
Det mener vi er den lovgivende magts arbejde.
I Folketinget skal vi ikke være både lovgivende, udøvende og dømmende magt og sidde og pege fingre ad bestemte embedsmænd.
Det har også den ulempe, at nogle af de partier, som har stået bag nedskæringerne i SKAT de sidste over 10 år, ligesom kan tørre ansvaret af på nogle embedsmænd, når nedskæringerne i SKAT, når besparelsen på SKAT og ødelæggelsen af SKAT jo hænger sammen med, at der er taget politisk forkerte beslutninger af skiftende regeringer de sidste over 10 år.
Så hvilke tanker har skatteministeren i forhold til at gøre mere end bare at stoppe blødningen i SKAT, som lidt er det skatteministeren gjorde i september sidste år med oplægget »SKAT ud af krisen«?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Jeg er langt hen ad vejen enig med hr. Rune Lund, dog ikke i, at man fuldstændig har sparet SKAT i stykker, men det er jo rigtigt, at man har effektiviseret for meget og for hurtigt, og man har taget nogle gevinster hjem, før man havde den it-understøttelse til stede, som der var brug for.
Det er også derfor, at vi har tilført flere ressourcer til SKAT i efteråret sammen med den kreds af partier, der står bag ved »SKAT ud af krisen«, og jeg tror, at man vil være tvunget til at gøre noget lignende for at rette op på nogle af de her problemer, der er i SKAT, både i år og i de kommende år.
Men jeg vil også bare sige, at det ikke kun handler om penge og midler, det handler også om, hvordan man bruger de midler, der er til rådighed, og der var jo kontrol af det her område i SKAT.
Desværre var det, medarbejderne kontrollerede, de forkerte ting.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Der er mange gode ting i oplægget »SKAT ud af krisen« fra september sidste år, men det, som ligesom er problemet, er, at det højst kan være et første skridt i forhold til at se på, hvordan man kan genrejse SKAT.
Et af problemerne ved den situation, vi har nu, er jo, at budgettet for SKAT i 2016 faktisk er en lillebitte smule mindre, end SKATs budget var i 2015.
Det er for mig, det er for Enhedslisten et tydeligt tegn på, at man endnu ikke har taget opgaven med at rette op på de alvorlige og ødelæggende besparelser, som SKAT er blevet mishandlet med de sidste årtier,
alvorligt.
Det bliver heller ikke mindre af, at vi ser, at SKAT frem i tiden jo faktisk også skal spare millioner af kroner.
Så hvad mener skatteministeren om at se på, hvordan vi kan tilføre meget massive ressourcer til SKAT frem for at lade SKAT sejle med det nuværende budget?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
[Lydudfald].
Jeg gør generelt to ting: Den ene er at kigge på de ressourcer, vi har.
Altså, bare på udbytteskatområdet har der jo som sagt været medarbejdere, givetvis også dygtige medarbejdere, der har lavet kontrol; de har bare kontrolleret de forkerte ting.
Om der havde været dobbelt så mange medarbejdere, var det ikke sikkert, at man havde opdaget det her.
Så det handler om, hvad folk laver, og hvordan man bruger de ressourcer.
Det er én ting.
Men selvfølgelig kommer vi også til at diskutere, om der skal tilføres flere ressourcer til SKAT – det siger jeg åbent og ærligt som skatteminister.
Det ville da gøre, at vi kunne løse nogle af de problemer hurtigere.
Men jeg bliver også nødt til at sige til hr. Rune Lund og i øvrigt andre partier her i Folketinget, som deler det grundlæggende synspunkt, at pengene jo skal findes et sted, og at det bliver noget, der sikkert vil blive diskuteret ved de kommende finanslovsforhandlinger og ved finanslovsforhandlinger i de kommende år, uanset om det er mig eller andre, der er skatteminister – og jeg håber selvfølgelig, det fortsat er mig.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Min holdning er, at vi simpelt hen ikke har råd til ikke at ansætte flere folk i SKAT.
Frem mod 2019 – det ved skatteministeren også godt selv – vil der blive skåret over 500 mio. kr. i SKATs budget, hvis ikke Folketinget gør noget.
Vi bliver simpelt hen nødt til at gøre noget mere.
Vil ministeren i forbindelse med den kommende finanslov sikre, at de planlagte besparelser, der ligger frem mod 2019, bliver fuldstændig annulleret?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Altså, nu er jeg jo ikke finansminister med ansvaret for den overordnede ramme
Men jeg kan sige til hr. Rune Lund og dem, der i øvrigt måtte lytte med, at jeg jo har valgt den linje som skatteminister at lægge tingene åbent og ærligt frem og sige, hvad problemerne er, og håbe på, at vi kan finde en politisk opbakning til løsninger.
Jeg håber da, at man kan løse nogle af de problemer, der er i SKAT, ved at ændre lovgivningen, og vi kommer også til at diskutere tilførsel af flere ressourcer, men pengene skal så komme et sted fra.
Derfor er jeg sikker på, at det er noget, der vil blive drøftet i forbindelse med de kommende finanslovsforhandlinger.
Og de ændringer, der er i finansloven, og det rammefald, der er i de følgende år, er jo sådan en teknisk fremskrivning, og det forudsætter, at der ingen politisk indblanding er.
Men jeg tror, at med de problemer, der er på SKATs område, kommer der til at være nogle politikere, som blander sig på den ene eller på den anden måde.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Altså, jeg er sikker på, hr. Rasmus Prehn kender forskellen på status og det, at man har et driftsbudget og et investeringsbudget.
Og vi har altså problemer med den investeringsudfordring.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Prehn vidste det, men når jeg går tilbage i papirerne, kan jeg se, at det var nøjagtig de samme udfordringer, den regering, som var før min regering, havde, og at den derfor var tvunget til at tænke nøjagtig ligesådan.
Det er faktisk først her, hvor jeg oplever, at Socialdemokratiet efter at være kommet i opposition helt har glemt den udfordring, der var der.
Det var dog ærgerligt, at man ikke nåede at få gjort alt det, man gerne ville gøre.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Den socialdemokratiske regering investerede jo både i kollektiv trafik og i vejanlæg, simpelt hen for at bekæmpe trængslen.
Men når nu ministeren siger, at man ikke kan bruge pengene mere end én gang, kan ministeren så ikke være flink at forklare, hvorfor man så vælger at bruge de penge, man siger man ikke har, på at gøre det billigere at købe dyre biler, så vi får mere trængsel på vejene, frem for at bruge nogle penge på at lave flere vejanlæg?
Det synes jeg ministeren skulle svare på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Men lad mig prøve at spørge om det på en anden måde: Vil regeringen så arbejde for, at en kommende traktat ikke kommer til at indeholde den her passus?
For det kan jo være en anden måde at angribe det på.
For det er jo en anstødssten for mange, som er kritiske over for EU, at der netop står, at EU skal bevæge sig i den her retning.
Kristian Jensen (V), 2016-03-02:
Og nogle gange er det sådan, at den magt, der placeres i Strasbourg, får vi en større indflydelse på, end hvis den var placeret rundtomkring i de enkelte nationalstater.
Man skal huske på, at Bruxelles er summen af medlemslandene og ikke et selvstændigt organ, der træffer sine egne beslutninger.
Derfor har jeg det sådan, at hvis vi kigger på en kommende traktatændring, er det væsentligste for mig: Hvad er indholdet?
Hvad er sigtet?
Hvad er det, vi sikrer at danske politikere kan træffe beslutninger om fra dansk side?
Og der er det klart at jeg ønsker et slankere og mere effektivt Europa.
Jeg ønsker et Europa, som beskæftiger sig mindre med den brede vifte af emner, der tages op i dag, og at der er et klarere sigte, et klarere fokus på konkurrenceevne, på det indre marked, på jobskabelse, på vækst fremadrettet.
Og det er det, vi skal prioritere, hvis der kommer en ny traktat.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-02:
Kan ministeren bekræfte, at regeringen vil stå ved energiforliget fra 2012, herunder de aftalte mål for energibesparelser og udbygning af VE?
Skriftlig begrundelse
Stabilitet og sikkerhed for rammevilkår er generelt afgørende for erhvervslivet og i forhold til at opnå den mest omkostningseffektive grønne omstilling.
Derfor bør markederne have vished for, at man kan stole på indgåede politiske aftaler.
Dette gælder i særdeleshed for DONG Energy, der nu skal børsnoteres som Europas mest ambitiøse grønne energiselskab, og for hvem sikkerhed om den grønne danske energipolitik og de aftalte mål og udbud af VE derfor vil have direkte finansiel betydning også i forhold til selskabets kommende børsnoterede værdi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg skal gøre det kort: Regeringen står selvsagt ved de forlig, som Venstre har ansvar i.
Det betyder naturligvis også, at regeringen vil følge gældende praksis på forligsområdet.
Såfremt regeringen finder, at der på udvalgte områder måtte være behov for at se på dele af et eksisterende forlig, vil vi således drøfte det med den pågældende forligskreds.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-02:
Mange tak for det svar, som jeg faktisk er glad for, for en af de helt store dyder, vi har her i Folketinget, og som har gjort Danmark til det, Danmark er, er jo, at vi har tradition for de store, brede bindende aftaler, hvor partierne bøjer sig mod hinanden, uanset hvem der nu sidder ved roret, og hvor erhvervslivet – og det er det, der er så vigtigt – har tryghed og stabilitet, ved, at de kan regne med det, som politikerne har aftalt en del år ud i fremtiden.
Når jeg har bedt finansministeren bekræfte det i dag, skyldes det jo, at der verserer mange mærkelige rygter om, at regeringen overvejer at droppe det ene eller det andet havvindmølleudbud eller skære i energibesparelserne, eller hvad ved jeg.
Og lige nu er det selskab af alle i Danmark, der måske lytter mest intenst til de lidt løse rygter, DONG Energy, som finansministeren og mit eget parti og flere andre partier i fællesskab står over for at skulle børsnotere.
Vi ser en direkte kobling imellem den nye stærke grønne profil, DONG Energy skal have og børsnotere sig på og forhåbentlig med en høj kursværdi, og så det, at man har stabile rammebetingelser for den grønne omstilling i Danmark, herunder udbuddene.
Så bare for en god ordens skyld: Det vil sige, at der ikke er nogen planer fra regeringen her og nu drevet af regeringen selv om at ændre på grundbestanddelene, kan man sige, i energiforliget.