runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2012-03-22:
I Enhedslisten bakker vi også op om det her lovforslag – i hvert fald hvis vi kan få ministerens forsikringer på enkelte punkter.
Jeg synes, de andre ordførere har været meget fint inde på, hvad lovforslaget handler om, så det vil jeg ikke gå så meget ind i, men jeg vil bare påpege, at det er meget afgørende, at den her digitale løsning bliver let tilgængelig for alle.
Det gælder også ansøgere og studerende med handicap, og derfor vil jeg gerne høre ministerens kommentar til det høringssvar, som er kommet fra Danske Handicaporganisationer.
Men jeg synes også, det gælder, i forhold til at det her digitale løsnings-system skal være tilgængeligt for udenlandske studerende, som gerne vil søge ind på vores uddannelser her i Danmark.
Så skal vi være opmærksomme på, at de her ansøgere og studerendes adgang til digitale medier er meget forskellig – altså, jeg synes, det er vigtigt, at vi holder os for øje, at det ikke er alle unge mennesker, som har ressourcerne eller fysikken til at tage til Indien, mens de venter på deres ansøgninger, men at der måske er nogle unge mennesker, som er svært handicappede – som måske er blinde eller ikke har adgang til digitale ressourcer – og derfor er det rigtig afgørende, at vi sørger for, at den her digitale løsning kommer til at være tilgængelig for alle, også selv om man ikke lige har adgang til tingene inden for hjemmets fire vægge.
Derfor vil jeg sige, at vi i Enhedslisten forventer, at ministeriet selvfølgelig stiller de digitale medier og maskiner til rådighed på skoler, vejledningscentre, biblioteker og andre steder, hvor folk, som ikke har adgang til det derhjemme, kan komme til at bruge det, og selvfølgelig også betaler for det, der nu måtte skulle opgraderes.
Ellers synes jeg i hvert fald, at vi har et problem.
Til sidst vil jeg gerne have ministerens forsikring om, at det her system afprøves i tilstrækkelig grad, inden det tages i brug, så vi er sikre på, at det fungerer, og herudover, at ministeren selvfølgelig sørger for, at det bliver muligt for skolerne og institutionerne at benytte systemerne, så alle får adgang til dem.
Men jeg vil sige, at det nok mest afgørende for mig er, at alle unge har mulighed for at benytte det her, også handicappede, så derfor vil jeg som nævnt meget gerne høre ministerens kommentar til høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer.
Margrethe Vestager (RV), 2012-03-22:
En ting, som jeg selv sætter stor pris på i den politiske debat, er, at man kan række hånden ud, uden at hele armen bliver snuppet.
Og det er bare sagt i al mindelighed, for Det Radikale Venstre kan fuldstændig stå på mål for, at en kommende skattereform skal være finansieret og bygge på omlægninger, men eftersom vi jo sådan har sagt til vælgerne, at vi lytter, lytter vi i sagens natur til de forslag, der måtte komme, og jo mere konkrete de er, jo nemmere er de at forholde sig til – apropos den diskussion, vi har her i dag.
Jeg tror, det bevæger sig et sted midtimellem.
Jeg tror, uden på nogen måde at kende hverken Rambølls eller COWI's eller CEPOS' eller Arbejderbevægelsens Erhvervsråds vedtægter og egenforståelse i detaljen, at noget af det, som også er vigtigt, er at have videnskabsetikken med i den her diskussion.
For det, som de fleste andre ordførere også har kredset om, er jo lige præcis den her balance mellem, at det skal være direkte anvendeligt i den kommunale og regionale hverdagsvirkelighed, og at der samtidig er en uafhængighed forbundet med det.
Vi kan diskutere det videre i udvalget, og jeg tror også, at markedet for den her type analyser vil udvikle sig, men jeg synes, at vi er på et punkt i – hvad skal man sige – historien, hvor der ikke er noget forgjort ved, at det sker i et offentligt regi, så længe uafhængigheden er på plads.
Jeg hører heller ikke hr. Leif Mikkelsen sige, at vi ikke skal bruge pengene på det.
Jeg oplever, at der er en bred anerkendelse af, at vi har brug for viden og indsigt på de her områder for hele tiden at kunne forbedre den offentlige sektor.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Markedet udvikler sig, afhængigt af hvilket arbejde der er, og derfor vil der jo, uanset hvad udgangspunktet er, blive et marked for den slags opgaver, hvis de bliver udbudt.
Men bliver det i en statslig institution, er det klart, at markedet har svære vilkår.
Så med de eksempler, ministeren selv nævner, har vi et godt grundlag i Danmark for, at det kunne løses uden en statslig institution.
Og så ville der vel opstå nye og bedre virksomheder, og så ville man i hvert fald sikre den uafhængighed, som alle har efterlyst, ved ikke at etablere en statslig institution, men derimod udbyde det på markedet.
Så jeg synes stadig væk, det er en seriøs overvejelse fra ministerens side værd med de trods alt positive tilkendegivelser, ministeren har givet her, om ikke det er en unødvendig etablering, vi her er i gang med.
Set i lyset af at man gerne vil effektivisere og gennemgå den offentlige sektor med tættekam – og der er endda signaler fra ministerens parti om, at der også kunne ske en slankning – var det måske godt at få begyndt i tide, inden man står med skattelovforslag med det formål.
Så det er jo sådan set bare en god idé til ministeren: Chancen er her allerede nu.
Margrethe Vestager (RV), 2012-03-22:
Det ville være en voldsom overdrivelse at sige, at jeg har lavet sådan en systematisk scanning af, hvad der er af private aktører inden for det her faglige felt.
Det er jo klart, og det kan man se f.eks. i rapporten fra Finansieringsudvalget, at der er private aktører på det her område.
Socialforskningsinstituttet har lavet et stykke arbejde, som har inspireret Finansieringsudvalget; COWI har lavet et stykke arbejde, som har inspireret; Rambøll har lavet et stykke arbejde, som har inspireret.
Det er jo i dag én statsligt finansieret eller offentligt finansieret institution og to private konsulentfirmaer.
Så der er jo folk, der forholder sig til lige præcis den her faglighed andre steder.
Det, som jeg synes har været vigtigt for mig og for regeringen, når vi har lavet forslaget, er at få den her dobbelthed, så vi på den ene side siger, at vi gerne vil have det her undersøgt, for vi mener, der er nogle dilemmaer, nogle ting, som vi ikke kan gennemskue, noget nyt, der foregår her, og så på den anden side får uafhængighed i forsknings- og analysetilgangen og uafhængighed frem for alt i resultaterne.
Jeg tror, et privat marked vil kunne levere noget, men jeg tror faktisk ikke, det kan levere det samme, og det er derfor, vi er endt med den her løsning med at lave ét institut, men med en lidt mere slank økonomi end det, som der er i forvejen.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-22:
Tak for ministerens svar og ministerens overvejelser.
Jeg kunne ikke helt i bemærkningerne fra ministeren aflæse, om ministeren har foretaget en vurdering af, om opgaverne kunne løses i den private sektor, altså kunne løses, uden at man etablerer det her, eller om ministeren har vurderet, at der ikke er et marked for det, at der ikke er institutter, der kan løse det, uden at vi skal have en statslig størrelse af den her karakter.
Har ministeren gjort sig de overvejelser og er kommet til den konklusion, at opgaven ikke kan løses på det private marked?
Lars Dohn (EL), 2012-03-22:
Jeg er da glad for, at ministeren over for Liberal Alliance fastholder, at det skal ske i et offentligt regi, og at der skal være et forskningsmiljø, som er specialister på det område.
Så synes jeg også, at vi skal være opmærksomme på at bruge de forskningsresultater, vi får.
Ministeren var forleden dag i et samråd om offentlig-private partnerskaber.
Det er så et politisk valg, om det er den vej, vi skal køre, og det mener Enhedslisten ikke, bl.a. baseret på forskningsbaseret viden, der siger, at det faktisk er en rigtig dårlig idé.
Det er nemlig sådan, at AKF har undersøgt samtlige udliciteringsforetagender i Danmark og i udlandet, og konklusionen er faktisk – det er så den korte udgave – at der ikke rigtig er noget at hente, og at der er en masse at tabe på arbejdsmiljø og nedslidning.
Så derfor vil jeg spørge ministeren, hvorfor ministeren i den sammenhæng valgte ikke at bruge resultaterne fra sit eget forskningsinstitut, nemlig undersøgelsen af samtlige udliciteringer i Danmark og udlandet.
Mette Bock (LA), 2012-03-22:
L 97 lægger op til, at digital kommunikation fremover skal være obligatorisk, når man skal søge optagelse på en videregående uddannelse.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, at det her forslag er endnu et eksempel på, at man må spørge sig selv, hvilke fantastiske ting vi skal beskæftige os med her fra Folketingets side.
Tænk, at vi skal lovgive om dette!
Universiteterne er selvejende institutioner, og de må da kunne finde ud af det.
Tænk, at vi skal sidde herinde og beslutte, hvordan ansøgninger skal formuleres, indsendes og måske behandles på universiteterne!
Det synes jeg alligevel er stærk kost.
Så vi kommer nok ikke til at kede os herinde.
Men at digitalisering er en god ting, og især hvis systemerne virker, er vi ikke uenige i, og hvis det medfører besparelser og administrative lettelser, er det rigtig fint.
Jeg synes bare, det er en tanke værd, at det er noget, vi skal lovgive om fra Folketingets side.
Men vi er som udgangspunkt – på grund af de besparelser og effektiviseringer, der er lagt op til – positive over for forslaget.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Tak for det, og tak for tilsagnet fra skatteministeren om at arbejde godt og konstruktivt videre med det her.
Og vurderer ministeren, at Frankrig dermed bryder reglerne for code of conduct?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-22:
Jeg ved ikke, om det hører til sjældenhederne, men det her er i hvert fald et af de bedre af forslagene fra skatteministeren.
Det er et forslag, som betyder bedre forhold for investeringsforeninger, som jo er med til at generere vækst i det danske samfund, og som er med til at generere, at vi stadig væk har nogle virksomheder, som kan generere nogle arbejdspladser, og på den måde er fødekæden så intakt.
Vi kan fra konservativ side støtte forslaget.
Vi er opmærksom på det, som andre ordførere også har været inde på.
Jeg synes også, at den danske stat har en interesse i, at udenlandske investorer kan investere i danske investeringsforeninger.
Vi kan se af høringssvarene, at der er nogle problemer med det.
Det kan der være nogle rigtig gode juridiske grunde til, men det synes jeg at man må dyrke under udvalgsbehandlingen.
For det, der er til gavn for det danske samfund, er jo investeringer og kapital og finansiering.
Men som sagt kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget, som vi synes er udmærket.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-22:
Jeg vil lige indlede med at sige til hr. Frank Aaen, at forenklinger også kan betyde, at der bliver betalt mere i skat.
Hvis man ser på dansk skattelovgivnings historie, kan man se, at der har været flere tilfælde, hvor politikere har sagt, at de ville forenkle skattelovgivningen, og dog har vi set et støt stigende skattetryk.
Så den sammenhæng, som hr. Frank Aaen nævnte heroppe, er vist ikke helt indlysende.
Men det her forslag handler, som ministeriet skriver, om at forenkle beskatningen af udlodning fra investeringsforeninger.
Det lyder jo positivt, og vi er også positivt stemt over for det.
Men det forekommer os, at denne forenkling også har nogle utilsigtede konsekvenser.
I hvert fald påpeges det i høringssvar, at forslaget vil betyde, at danske investeringsforeninger i praksis ikke vil kunne sælges i udlandet, medmindre der gennemføres en række yderligere justeringer af lovforslaget.
Det er én grund til, at man kunne ønske at være imod det her.
En anden ting, som nævnes i høringssvarene, er, at udlodningspligten modificeres, så avancer ikke skal udloddes og skatten dermed udskydes til det tidspunkt, hvor investorer afstår sine beviser.
Det bemærkes her, at udlodningen i dag er blevet så stor, at investorerne risikerer løbende at betale skatter af udbytte og dermed stå med tab på investeringsbeviserne, som i mange tilfælde ikke kan fratrækkes, men kun modregnes efter reglerne for kildeartsbegrænsning, hvilket giver en uønsket asymmetri.
En tredje indvending er, at den her fritagelse for udbyttebeskatning ved tilbagesalg af medarbejderaktier for udenlandske investorer er besværlig og strider imod EU-regler om kapitalens frie bevægelighed, og at den ikke vil kunne modregnes i dobbeltbeskatningsaftaler.
Det vil gøre produkterne uinteressante for udenlandske investorer.
Der er altså nogle steder her, hvor forenklingen måske går så langt, at den ødelægger nogle muligheder, som vi egentlig gerne vil have.
Så vi vil gå ind i udvalgsarbejdet med det ønske, at tingene forhåbentlig kan gøres bedre.
Frank Aaen (EL), 2012-03-22:
Jeg må som udgangspunkt sige, at forenklinger inden for det her område som regel betyder skattelettelser for dem, der ellers skulle betale skat, og vi vil bruge vores tid i udvalgsarbejdet på at blive sikre på, at der ikke med disse såkaldte forenklinger skabes nogle nye muligheder for at undgå at betale skat eller at betale mindre i skat.
Jeg vil også sige, at når vi nu i dag diskuterer investeringsforeninger, er der noget, der lige er kommet frem forleden dag, og som er meget interessant, nemlig at investeringsforeningerne simpelt hen tørrer kunderne, så det gør ondt, fordi de simpelt hen tager store gebyrer i forbindelse med administrationen af deres selskab, når selskabet køber hos moderselskabet, f.eks. BankInvest hos Danske Bank, og på den måde giver et enormt afkast for banken, som den har helt risikofrit, på bekostning af investorerne i investeringsforeningerne.
Det viser sig, at man i nogle tilfælde, hvis man investerer 100.000 kr. i en investeringsforening og betaler de her administrationsgebyrer, på 20 år vil tabe ca. 70.000 kr. uden at få en krone ud af det.
Og jeg synes nok, at det, når vi har fat i lovgivningsområdet her, er en god idé også at kigge på det, nemlig om ikke dem, der i virkeligheden kontrollerer de her investeringsforeninger, scorer kassen i en urimelig grad på bekostning af almindelige opsparere, som tror, at de ved at placere pengene i en investeringsforening kan slippe billigt ved at investere, og så kommer de faktisk i virkeligheden uden at vide det til at betale store beløb i gebyrer til en bank.
Så vi vil altså kigge meget kritisk på lovforslaget i udvalgsarbejdet, og vi vil i hvert fald kigge ekstra kritisk, når der kommer ønsker fra Venstre om at lempe reglerne yderligere, for vi ved, hvordan det altid ender, når Venstre har fat i et lovforslag, der har med skat at gøre: Det gavner dem, der har flest penge.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er jo, som flere også har været inde på, at sikre, at reglerne er så enkle og administrerbare som muligt og på samme tid ikke udgør en barriere for foreningernes mulighed for at indrette sig hensigtsmæssigt på markedet.
Ydermere er der også en række tekniske ændringer, som flere ordførere også har været inde på, i forhold til UCITS IV-direktivet
– jeg skal ikke kunne sige, om udtalelsen er korrekt – men hovedpointen er jo, at vi med lovforslaget får en enklere beskatning af minimumsudlodningen fra udloddende investeringsforeninger, og overordnet set gør forslaget, at udlodningen beskattes som aktieindkomst, hvis foreningen er aktiebaseret, og som kapitalindkomst, hvis foreningen er obligationsbaseret.
Formålet er at sikre, at reglerne er nemme at administrere og samtidig ikke hindrer foreningernes mulighed for at tilpasse sig til markedet.
Desuden indeholder forslaget justeringer af reglerne om fraflytterbeskatning af aktier, fordringer og finansielle kontrakter, så tab ved fraflytning ikke fortabes.
Det er overordnet set en større forenkling og giver for mig at se også store forbedringer.
Som Venstres ordfører var inde på, er der nogle spørgsmål, man kan diskutere, men jeg synes, det her er et stort skridt i den rigtige retning, og jeg er på SF's vegne meget glad for, at vi tager det her skridt meget hurtigt og bevæger os i den rigtige retning med det her.
Men jeg mener, det her er en forenkling, og at det er en forbedring, og det håber jeg alle partier vil anerkende.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-22:
Tak, formand.
Med dette lovforslag lægger vi op til en forenkling af beskatningen af udlodningen fra investeringsforeninger.
Formålet med dette lovforslag er at sikre, at reglerne er så enkle og så administrerbare som muligt.
Samtidig skal forslaget sikre, at reglerne ikke på samme tid udgør en barriere for foreningernes mulighed for at indrette sig fornuftigt og hensigtsmæssigt på markedet.
Det bliver nu fremadrettet lettere for investeringsinstitutterne at administrere reglerne, og investorerne får bedre mulighed for at gennemskue deres investeringer.
Desuden vil ændringerne give en mere konsistent og sammenhængende beskatning, hvor investorerne ikke længere kan spekulere i, om afkastet beskattes som aktie- eller kapitalindkomst.
Med disse bemærkninger og på denne baggrund kan Det Radikale Venstre anbefale lovforslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-22:
De Konservative kan bakke varmt op omkring digitalisering af ansøgning til de videregående uddannelser, bl.a. fordi det her jo er tanker fra en tidligere konservativ videnskabsminister.
Siden 2009 har det været obligatorisk for alle SU-søgende at søge elektronisk og modtage afgørelser og meddelelser om SU elektronisk, så mange studerende er vant til digitalisering.
Med lovforslaget ser det ud til, at optagelsesproceduren rent faktisk også forenkles, når der ikke både vil være optagelse gennem papirskemaer og elektronisk, og det vil kunne spare tid og penge.
Det er positivt, at der allerede er gjort mange erfaringer med elektronisk optagelse, som vil kunne bruges, når digitaliseringen udbredes til at omfatte alle.
Konservative hilser digitaliseringen velkommen, og vi er ikke nervøse for udviklingen.
Men i udvalgsbehandlingen vil vi alligevel spørge ind til, hvorvidt det vil være nemt eller bøvlet at søge optagelse elektronisk, og hvad der kan gøres for at sikre, at alle får søgt ind på netop deres drømmeuddannelse, uden at de bliver stoppet af en besværlig digital proces.
Bare én studerende, der forhindres i at søge ind på sin drømmeuddannelse på grund af den her digitalisering, er én studerende for mange.
For vi Konservative sætter mennesket før systemet.
Det er også helt afgørende, at systemerne får den fornødne funktionalitet og brugervenlighed, herunder også tilgængeligheden for handicappede; det skal tænkes ind.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-22:
Det her forslag omhandler jo flere forskellige ting.
En af de store ting i det er jo en enklere beskatning af udlodninger fra investeringsforeninger.
De er jo kendetegnet ved, at det ikke er foreningen, der bliver beskattet, men det er investorerne, der løbende bliver beskattet af det overskud, de har på foreningens investeringer.
I dag er det sådan, at den måde, det gøres op på, er ret kompliceret i forhold til det regelsæt, der er.
Baggrunden for, at vi nu vælger at lave det her om, er jo, at man i 2010 har lavet det sådan, at beskatningen er kommet på samme niveau for aktieindkomst og så investeringer i obligationer, som er kapitalindkomst.
Det gør jo så, at man kan vælge at lave en mere simpel beskatning af det fremover, hvor man vælger at sige, at de her investeringsforeninger skal gøre op med, om de er en aktiebaseret forening eller de er en obligationsbaseret forening.
Ud fra det bliver hele indkomsten så beskattet.
Det er en ændring, som vi i Dansk Folkeparti som udgangspunkt kan støtte fuldt ud.
Der er godt nok kommet en lang række af høringssvar.
Jeg mener, at de kommenterede høringssvar var på hele 47 sider, så det er en ret kompliceret sag, og der kan være nogle ting, som vi skal have belyst i løbet af udvalgsarbejdet, men i forhold til den principielle holdning, vi skal komme med her ved en første behandling, er vi i hvert fald ovenud positive for den regelændring.
Det er jo rigtig positivt, og det burde vi måske have noget mere fokus på i Folketinget, altså at få fjernet nogle af de regler, som ikke er tidssvarende mere.
Bl.a. bliver den regel fjernet, der blev lavet i 1998 med, at man kunne lave en boligopsparingskonto, hvor man så skattefrit bl.a. kunne få renteindtægt osv.
Så havde man det til brug i en 10-årig periode.
Den ordning er så udløbet, og der er ikke de konti mere, og der giver det selvfølgelig god mening at man nu fjerner den regel.
Det samme kan man sige med hensyn til lov omkring nedslag i skatteansættelse af renteindtægter, som heller ikke bliver brugt mere.
Der er det også ovenud positivt, at man nu får ryddet op i nogle af de regler, som ikke bliver brugt mere.
Så vi er som udgangspunkt positive over for forslaget.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Det forstod jeg ikke helt med det konkrete eksempel her.
Hvis man kan betragte ændringen her som provenuneutral og inden for EU-retten, er man så villig til at lave den her ændring?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-03-22:
Vi er overordnet set rigtig positive over for, at vi nu tager de første skridt.
Som hr. Mads Rørvig også selv siger, er det noget, som Venstre selv er indstillet på, og som Venstre også selv var med til at arbejde for.
Nu sker det endelig, og det er i vores øjne positivt.
Hvis der er detaljer, som skal afklares i udvalgsarbejdet, er vi også villige til at indgå i en diskussion om det.
Hvis der er mulighed for at gå endnu længere, er det jo noget, vi må se på.
Men som lovforslaget ligger nu, er vi rigtig positivt stemt.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-03-22:
Først og fremmest er vi bare rigtig glade for, at der nu endelig bliver taget fat på det her.
Venstre har jo arbejdet på det, men har ikke gjort det.
Det gør vi så nu.
De her konkrete forslag må vi tage i udvalgsarbejdet, som ordføreren også selv lagde op til.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Det er også det, som jeg tidligere forstod på ordføreren at vi kan se frem til.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-22:
Tak for det.
Lars Dohn (EL), 2012-03-22:
I Enhedslisten ser vi det som en rigtig god idé at samle kræfterne omkring den kommunale og regionale forskning, men det, som for os er helt afgørende, er, at det bliver en uafhængig og stærkt videnskabelig baseret forskning, der bliver lavet, og at man får lagt vægt på armslængdeprincippet, det er også vigtigt, at der ikke kan drages tvivl om den forskningsmæssige kvalitet, og derfor ser vi gerne, at der kommer en stærkere repræsentation fra forskerverdenen ind i bestyrelsen.
Jeg har som ganske almindelig medarbejder ude i den kommunale verden oplevet, at der forrige år f.eks. kom en rapport fra KREVI, hvori man var kommet frem til et resultat, som gik ud på, at en mere mager MED-organisation i to niveauer fungerede bedre end en større MED-organisation, og vi havde da, og det her er selvfølgelig lavpraktisk, snakken på gulvet om, hvad nu sigtet var med det her, altså, om det nu kunne være rigtigt, at jo smallere en organisation, man havde, desto større var tilfredsstillelsen.
En anden ting er også, at vi er lidt betænkelige ved, at der afsættes færre midler, for der skal være midler bag forskningsindsatsen, tilstrækkeligt med midler.
Så vi vil følge udvalgsarbejdet, og vi vil til den tid give endelig indstilling om vores holdning til det endelige forslag.