runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-04-17:
I mit spørgsmål refererer jeg i givet fald overhovedet ikke til en SF-leder.
Jeg spørger bare til det forhold, at der er nogen, der har givet udtryk for, at der i det udspil – nu kommer finansministeren også til stede, og det er jo meget passende, kan man sige – som også finansministeren står bag, og som regeringen står bag, er gode elementer, der er mindre gode elementer, og der er elementer, der slet ikke er gode.
Jeg spørger ikke til ministeren som partiformand eller som noget andet.
Jeg spørger blot til, om ministeren er enig i den analyse, som er blevet udtrykt i den sammenhæng.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Vi har aftalt flere forskellige ting med hinanden, også noget ud over det, der ligger i tilsynet.
Vi har også lavet overgrebspakken, som bl.a. drejer sig om at styrke den indsats, der er i kommunerne, så kommunerne handler tidligere, når der er børn, der har det dårligt.
Der kan vi jo kun være enige om, at den indsats, der er blevet leveret, desværre har været for dårlig.
Der er alt for mange børn, der har betalt en ualmindelig høj pris for, at der ikke har været kvalitet nok i kommunerne i de sagsbehandlinger, der har været på børneområdet.
Det har været en landsdækkende udfordring at få rettet op på det, og det har jeg som minister taget ansvaret for, sådan set også med opbakning fra Dansk Folkeparti, og det er jeg rigtig glad for.
Der har vi jo bl.a. aftalt at børnene skal have en bisidder.
Vi har også aftalt, hvordan vi skal sørge for at efteruddanne alle dem, som sidder med de her sager, så man ikke gør, som man gør i dag, hvor man efteruddanner ved at efteruddanne et par stykker ad gangen.
Men vi sætter massivt ind, så man får løftet alle dem, der sidder inden for et område, så de alle sammen får den samme følelse: Nå, det var sådan, vi skulle gøre; det er sådan, vi kan få gavn af hinanden.
Så vil man ikke opleve, at nogle få kommer tilbage og synes, at de har set lyset, og så er der ikke noget, der er forandret.
Så vi har løftet den del af det.
Det, der her er vigtigt for mig at sige, er, at vi har lavet en aftale om, at informationer om klager nu deles.
Så det er ikke sådan, at den enkelte kommune, som sidder på informationer om, at et barn eventuelt har det skidt, ikke går videre med dem.
Med socialtilsynet forpligter vi kommunen til at dele informationerne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-17:
Jeg vil også godt vende tilbage til uddannelsesniveauet.
Vi taler faktisk om de allermest sårbare børn.
Vi taler om børn, der bliver anbragt på de institutioner typisk som teenagere, og forud for det har der altså været en lang historie med en masse omsorgssvigt.
Som følge af disse omsorgssvigt er de gået ud og har gjort noget, som har gjort det endnu sværere for dem selv.
Så det er jo virkelig nogle børn, som der skal massiv pædagogisk støtte til at håndtere.
Er det så ikke på sin plads, at vi herinde i Folketinget sætter nogle rammer, så dem, der er børnenes støttepersoner, i det mindste har en pædagogisk eller terapeutisk uddannelse?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Der er to ting, jeg gerne vil sige til det, der bliver spurgt om.
Vi har lavet en whistleblowerordning.
For det er jo rigtigt, at man nogle gange hører om enten pårørende eller unge mennesker selv eller mennesker, der har været ansat på et sted, og så har der været en debat om, at kvaliteten på det anbringelsessted ikke er i orden.
Det kan være grumme ting, der har fundet sted.
Det kan være magtanvendelse, det kan være overgreb, og det kan være tvivlsomme pædagogiske metoder, som jeg vil betegne som overgreb mod de her unge og børn.
Når vi har været i den her situation, har jeg siddet og tænkt: Hvorfor er de her menneskers historie ikke kommet frem før?
Hvorfor har vi ikke hørt deres stemme, før der er nogle pressefolk, som begynder at interessere sig for sagen?
Derfor har vi jo gjort det sådan med vores aftale om socialtilsyn, at vi har aftalt, at der skal være en whistleblowerordning, så der på samtlige steder, hvor der er børn anbragt, eller hvor der bor voksne, fordi de ikke kan klare sig selv, skal være et skilt med et telefonnummer, hvor der står: Ser du noget, der ikke er, som det skal være, så skal du ringe hertil.
Det telefonnummer går så til en hotline i Socialstyrelsen, som skal sørge for, at der bliver handlet præcis på de mistanker eller bekymringer, der bliver ringet ind om.
Vi har gjort det sådan, at det her kan foregå anonymt, og det vil sige, at uanset om man er ansat på et sted, om man er pårørende, eller om man er beboer, eller hvad man er, så ved man nu, at man altid vil blive konfronteret med teksten: Ser du noget, der ikke er, som det skal være, så er det her, du skal ringe til, og når du ringer, bliver der handlet på det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-17:
Tak for det.
Det, der er en stor problematik her, er faktisk, at dem, der kender til det, sjældent er dem, der bliver taget alvorligt, når de henvender sig til sagsbehandleren.
Jeg har oplevet mange eksempler på, at de pårørende har henvendt sig til sagsbehandleren, eller at børnene eller de unge på døgninstitutionen har henvendt sig, og hele tiden bliver de mødt med det her med, at det selvfølgelig er klart, at de er utilfredse med, at de er her, eller med, at deres barn er anbragt der.
Det, der er problemet, er jo, at lokalpolitikerne i kommunen, lokalpolitikerne i socialudvalget, faktisk ikke har nogen idé om, hvor meget der bliver klaget, så længe klagerne bliver affærdiget af den enkelte sagsbehandler.
Så vist er det godt, at vi har det her tilsyn, og at det tilsyn også tager børnene og de unge alvorligt, men kunne vi ikke også samtidig optimere klageadgangen i kommunen, når klagerne kommer uden for tilsynsbesøgene?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Jeg synes sådan set, det er et rigtig godt spørgsmål, for det er meget relevant at spørge om det.
Når man giver nogle af samfundets allersvageste borgere, som børn, der er anbragt uden for hjemmet, er, i varetægt til en eller anden form for institution eller et botilbud, må vi også have en forventning om, at dem, som står i den anden ende og tager imod børnene og skal tage vare på dem, både i forhold til deres uddannelse og deres velbefindende, er mennesker, der ved, hvad de har med at gøre.
Derfor har vi også diskuteret det, da vi oprettede socialtilsynet, og en af de ting, som vi har taget med, er jo, at man skal tale med de børn, det drejer sig om, når man kommer ud og besøger stederne.
Vi har derudover lavet nogle nye regler, der gør, at disse nye socialtilsyn, der kommer, skal give påbud; de skal godkende stederne, og de kan give påbud til stederne.
Det vil sige, at hvis de kommer ud, skal de lave en vurdering af, om den pædagogik, der bliver anvendt, er i orden, og om der er for mange tilfælde af magtanvendelse, men de skal også gå ind og vurdere, om det personale, der er på stedet, har kompetencerne til at løfte den opgave med de metoder, som de skal arbejde med.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-17:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Nu er det jo desværre ikke kun i Hjørring Kommune, at vi på det sidste har set sager, hvor der har været omsorgssvigt af børn på døgninstitutionerne.
Det har jo været massivt oppe i pressen her på det sidste, og i Dansk Folkeparti er vi glade for den aftale, vi har indgået med regeringen, men for os er det også utrolig vigtigt, at vi hele tiden kigger på, hvad det er, vi kan gøre bedre.
Et af de områder, hvor jeg tænker at vi kan forbedre det, er, når vi taler om uddannelse af personalet.
Det er alt fra rengøringsassistenter til traktorførere, man sætter til at være støttepersoner for mange af de børn.
Er det ikke en relevant diskussion, vi kunne tage?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-17:
Jeg kender kun til de to institutioner, der bliver spurgt til, gennem pressens dækning.
Generelt er jeg allermest optaget af, om de udsatte børn får den hjælp, de har behov for, og om hjælpen er af høj kvalitet, og det er, uanset om de er anbragt eller får støtte, mens de bor hjemme.
Derfor er det da klart, at det gør mig bekymret, at der ikke har været styr på indsatsen i Hjørring Kommune.
Motellet i Hjørring Kommune er en døgninstitution til børn, der anbringes uden for hjemmet.
Med tilsynsreformen, som træder i kraft den 1. januar 2014, vil det være det nye socialtilsyn, som skal føre tilsyn med stedet. Drejepunktet beskriver sig selv som et dagbehandlingstilbud, der har kontaktpersonordning, skoleundervisning, sejlads osv.
Det er altså et dagbehandlingstilbud og ikke et anbringelsessted, og derfor vil det ikke ligesom Motellet være omfattet af det nye socialtilsyn.
Men kommunen har jo en klar pligt til at stå inde for, at de forløb, de visiterer de konkrete børn til, har den nødvendige kvalitet.
Så vidt jeg har forstået, er Hjørring Kommune i øvrigt holdt op med at visitere nye børn til Drejepunktet.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at ministeriets taskforce på børneområdet skal til Hjørring Kommune for at rådgive om tilrettelæggelsen af sagsbehandlingen på området.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-17:
Der bliver spurgt til de elementer, der ligger i vækstplanen.
Som jeg har gjort rede for i både mit første svar og mit andet svar, består den af tre elementer.
Det ene er uddannelse.
Vi skal sikre, at der bliver afsat midler, og det bliver der, til at uddanne fra ufaglært til faglært og videre.
Det er den ene del.
Og det tredje er, at vi går ind og ser på virksomhedernes vilkår, herunder bl.a. selskabsskattelettelser.
Det står jeg fuldstændig på mål for som minister for erhverv og vækst.
Jeg håber, at danskerne snart vil kunne glæde sig over, at der bliver en fælles opbakning til vækstplanen, så vi kan få skabt de produktionsjob, som der er så stor brug for herhjemme.
Jacob Jensen (V), 2013-04-17:
Jeg kvitterer for det, og jeg er et eller andet sted også tilfreds med de svar, som er kommet.
Jeg var lidt bekymret for, da jeg læste det, som jeg ikke må referere til, at ministeren skulle ryste på hånden.
Men jeg er glad for, at vi nu kan få slået fast, at ministeren står fuldt og helt bag det udspil, der er kommet, og jeg kan også konstatere, at der selvfølgelig er blevet indgået nogle kompromiser regeringspartierne imellem.
Sådan må det være.
Men jeg vil bare spørge uden reference til noget medlemsblad eller andet, om ministeren mener, at de elementer, der ligger i regeringens vækstudspil, er de rigtige elementer, eller om der kunne have været andre elementer og i givet fald hvilke, hvis der stod til ministeren.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-17:
Er ministeren indstillet på at ændre rammerne for kommunernes familiepleje, således at det ved hjælp af løbende og hyppige evalueringer udarbejdet i samarbejde med folkeskolerne sikres, at anbragte børn passer deres skolegang?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-17:
Jeg vil igen henvise til, at der henvises til en leder, som står i et internt SF-blad.
Men i min besvarelse vil jeg så igen bruge anledningen og tiden her til at minde om, at vi som regering har fremlagt en meget ambitiøs vækstplan for Danmark, og det vigtige er, at »Vækstplan DK« rent faktisk skaber grundlag for, at vi får fornyet vækst og beskæftigelse herhjemme.
Det er simpelt hen noget, som alle i regeringen lægger vægt på, og det tror jeg også at hr. Jacob Jensens bagland ville gøre, hvis det var, at vi kunne samles om det.
Så faktisk har vi kun ved at gøre det mere attraktivt at investere og producere i Danmark i fremtiden råd til at prioritere det, som vi lægger vægt på, og det er en stærk velfærd, vores velfærd, og sikring af en social og grøn balance.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-04-17:
Jeg vil altid være opmærksom, i forhold til hvis der er et problem, og når branchen har fået lavet en sådan undersøgelse, var det måske klogt også lige at henvende sig til mig, så vi kan få en dialog.
Jeg har så ikke sagt det før, men det eneste, man næsten kan forestille sig der kan gøres mere, er at indrette taxaer, som vi kender det fra andre lande, hvor der er en klar adskillelse, men det vil måske også gå imod nogle af de traditioner og den kultur, som vi har i Danmark.
Og det har jeg måske ikke på fornemmelsen at erhvervet sådan med kyshånd vil tage imod.
Men er der nogen, der har gode ideer, så hører jeg gerne på det, og udvalget sidder som sagt og arbejder lige i øjeblikket.
Per Clausen (EL), 2013-04-17:
Det er rigtigt, som ministeren siger, at der ikke er noget usædvanligt i, at der koordineres.
Det, der måske alligevel er en lille smule usædvanligt, i hvert fald ifølge arbejdsmarkedsforskere og forskere i forvaltning, er, at Finansministeriet allerede den 18. oktober – 2 måneder før første forhandlingsmøde mellem KL og Danmarks Lærerforening – fastslår, at pengene til den kommende reform af folkeskolen skal komme fra afskaffelse af lærernes arbejdstidsaftale.
Det vil sige, at regeringen fremlægger et forslag til en reform og siger til dem, der måtte ønske at indgå en aftale om det: Tag det roligt, en stor del af finansieringen klarer vi ved de kommende overenskomstforhandlinger.
Det er det, som eksperter siger er helt usædvanligt.
Og hvis det er helt sædvanligt, vil jeg bare bede finansministeren om at nævne to eller tre eksempler på, at man tidligere har handlet på tilsvarende måde.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Tak til spørgeren for, at jeg igen med det her spørgsmål får mulighed for at afdramatisere de konspirationsteorier, der har været fremme om de overenskomstforhandlinger, som i øjeblikket er endt i en lockout.
Som jeg redegjorde udførligt for i det samråd i Finansudvalget, der spørges ind til, taler de offentlige arbejdsgivere – det vil altså sige KL, Danske Regioner og Finansministeriet – naturligvis sammen og koordinerer tæt både før, under og efter overenskomstforhandlingerne.
Sådan har det altid været, og sådan gør arbejdstagersiden selvfølgelig også.
Det har min forgænger også gjort, og hvis jeg ikke gjorde det, ville man med rette kunne kritisere mig for ikke at gøre mit arbejde ordentligt.
De interesser, vi varetager som offentlige arbejdsgivere, er jo ikke vores egne personlige interesser, men i sidste ende skatteborgernes interesser, nemlig at vi som samfund får mest mulig velfærd ud af lønkronerne i den offentlige sektor.
Som jeg også understregede i samrådet, er der hverken noget nyt eller mærkeligt i, at begge sider af forhandlingsbordet koordinerer tæt på tværs i hvert deres fortrolige rum.
Derfor beror det også på en grundlæggende misforståelse, når det fremhæves som noget odiøst, at KL og Finansministeriet har koordineret meget tæt også i forbindelse med dette års overenskomstforhandlinger.
De offentlige arbejdsgivere har i årevis ønsket at gøre op med lærernes rigide arbejdstidsregler, og i realiteten er den eneste forskel ved overenskomstforhandlingerne i år, at arbejdsgiversiden denne gang har stået fast på det krav, som KL og Finansministeriet forgæves har forsøgt at komme igennem med i årevis.
Når vi har valgt det alvorlige skridt at varsle den konflikt, vi står i nu, er det jo, fordi det er forudsætningen for at kunne tilbyde vores børn og unge den bedst mulige uddannelse og dermed ruste Danmark til fremtidens udfordringer.
Per Clausen (EL), 2013-04-17:
Mener ministeren, at det var en sandfærdig, korrekt og fyldestgørende forklaring på samrådet den 3. november 2012, da han sagde, at der var sket en helt almindelig – i lighed med tidligere overenskomstforhandlinger – forberedelse og koordinering af de offentlige overenskomstforhandlinger i 2013, set i lyset af artiklerne om dette i Morgenavisen Jyllands-Posten og Politiken den 7. april 2013?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-17:
Jeg tror, spørgeren i sit sidste spørgsmål undervurderer danskerne.
Jeg tror, de danske vælgere ved meget mere om politik, end mange måske lægger til grund.
Danskerne ved da godt, at der skal et flertal til, for at man kan få gennemført sin politik i det danske Folketing.
Det er jo ikke en ny måde at arbejde på.
Derfor kæmper de politiske partier selvfølgelig for at få deres mærkesager igennem.
Det gælder for partiet Venstre, som det gælder for Socialdemokratiet.
Men i sidste ende er det jo altså stemmerne her i Folketingssalen, der afgør, hvor vi møder hinanden, og det gælder på dagpengeområdet, som det jo i øvrigt også gælder på alle andre områder.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-17:
Dermed er det altså borgernes egen skyld, at de troede på, at Socialdemokraterne og SF ville gennemføre ændringer af dagpengeperioden, for borgerne burde jo kunne have set, at Socialdemokraterne og SF ikke havde nogen jordisk chance for at skaffe et flertal, der ville bakke op om det her.
Så det er sådan set vælgernes egen skyld, at de troede på de løfter, som Socialdemokraterne og SF gav i valgkampen.
Er det sådan, jeg skal forstå ministeren?
Man ved jo før et valg, at der skal et flertal til for at gennemføre politikken.
Ikke desto mindre gik Socialdemokraterne og SF ud før valget – og de vidste udmærket godt, at Det Radikale Venstre ikke ville bakke op om det, og de vidste udmærket godt, at meningsmålingerne ikke så ud til at give dem et flertal alene – og lovede at rulle ændringerne i dagpengeperioderne tilbage.
Er det troværdigt, når man udmærket godt er klar over, at sandsynligheden for, at man kan gennemføre det, er minimal, at man så siger: Det vil vi rulle tilbage?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-17:
Ethvert parti skal jo gå til valg på det, som partiet mener er den rigtige politik.
tælles mandaterne op, og det er mandaterne i Folketinget, der bestemmer, hvilken politik der kan føres.
Det er der sådan set ikke noget nyt i, og det er jo, kan man sige, vel i virkeligheden demokratiets styrke, at vi i mange sammenhænge er tvunget af givne omstændigheder til at samarbejde med hinanden og finde løsninger på tværs.
Og der vil jeg da sådan set gerne invitere Venstre inden for i det rum, der handler om at sikre en bedre beskæftigelsespolitik, for vi har foretaget en række ændringer på det her område, men kendetegnende for en del af beslutningerne har Venstre ikke ønsket at engagere sig i spørgsmålet, desværre.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-17:
Mener ministeren, at det er troværdigt, at politiske partier lover noget på dagpengeområdet før et valg, men gør noget andet, når partierne kommer i regering, selv om de ikke kan få flertal?
Når de ved, de ikke kan få flertal bag den politik, er det så troværdigt, at de lover det i en valgkamp?
Mener ministeren, at det er troværdigt, at politiske partier lover noget på dagpengeområdet før et valg, men gør noget andet, når partierne kommer i regering?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-17:
Det er mit indtryk, at de fleste partier bestræber sig på at gå til valg på deres egen politik og ikke andre partiers politik.
Det gør vi også i Socialdemokratiet.
Altså, når man danner en regering med to andre partier, er det jo sådan, at man efter valget står last og brast om det regeringsgrundlag, man har kunnet opnå enighed om.
Det gør jeg, og det gør alle andre i regeringen også.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at når vi går tilbage til valgkampen i 2011, var der da forskelle også imellem de tre nuværende regeringspartier, nøjagtig som der i øvrigt var det mellem de regeringspartier, der dannede regering før.
Og sådan vil det givet også være for eftertiden.
Så et parti skal selvfølgelig gå til valg på det, man gerne vil gennemføre, hvis man får mandaterne dertil, og i demokratiets hellige navn indgås der så kompromiser og pragmatiske løsninger bagefter.
Sådan har det været i Danmark i mere end 100 år, og jeg håber sådan set også, at det vedbliver med at være sådan.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Jeg har også fulgt den offentlige debat om det her spørgsmål, og den er jo ganske intens.
Sådan vil det formentlig være under en arbejdskonflikt.
Jeg hører mange forskellige meninger om det henholdsvis sædvanlige og usædvanlige i det her og vurderingen af det, herunder fra et antal faglige ledere for den private del af arbejdsmarkedet, som har markeret meget tydeligt, at efter deres opfattelse er det her inden for rammerne af den danske model.
Jeg tror endda, at en af dem har brugt udtrykket, at det er slavisk inden for rammerne af den danske model.
Når det gælder folkeskolereformen, er det korrekt, og det er der ikke noget som helst hemmeligt i, at vi har en ambition om at kunne gennemføre en reform af folkeskolen, som blandt mange andre ting indebærer, at lærerne er mere sammen med eleverne, med henblik på at de får et bedre afsæt for deres videre tilværelse, altså evner til at tage en uddannelse og få et arbejde bagefter.
Det er lagt tydeligt og åbent frem.
Per Clausen (EL), 2013-04-17:
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål, som var, om det ikke er usædvanligt, at man 2 måneder før det første forhandlingsmøde fremlægger en reform, som man siger skal finansieres af overenskomstresultatet.
Og hvis det ikke er usædvanligt, kan finansministeren så ikke nævne et par eksempler fra tidligere tider, hvor det er sket?
Jeg synes jo, at det kunne være spændende, hvis finansministeren kunne løfte sløret bare en anelse for, hvad det er for beregninger og analyser, der ligger bag, at man gik fra 5 til 12 mia. kr.
Det er jo alligevel for os, der ikke er vant til altid at operere med så store tal, et beløb af en vis størrelse.
Og hvorfor er det blevet 12 og ikke 24 mia. kr.?
Altså, hvad er i grunden baggrunden for, at man opererer med de her tal?
Findes der noget belæg for at gøre det, eller er det bare de tal, der er nødvendige for f.eks. at beskrive en situation, hvor man med færre penge kan få mere velfærd?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Nej, jeg bliver nødt til at rette den misforståelse, at der skulle være tale om penge, som dækker over noget som helst hul i den økonomiske politik, der er lagt frem.
Den økonomiske plan, der er lagt frem, er fuldt finansieret på alle leder og kanter uden det her initiativ, og det kan enhver forsikre sig om ved at læse den igennem.
Her er tale om et sigtepunkt, som handler om at frigøre midler til bedre velfærd ud over det, der i øvrigt er finansieret.
Det er ikke sådan, at andre klart beskrevne initiativer falder væk, hvis ikke den her ambition skulle kunne indfries.
Det er jo fint at debattere de her spørgsmål – det synes jeg er helt på sin plads – det skulle bare gerne være på det fuldstændig korrekte grundlag.
Så det håber jeg vi er enige om.
Ellers må jeg bare sige for mit vedkommende, at jeg såmænd ikke synes, at der var noget forkert i at have en ambition på 5 mia. kr., men jeg kan heller ikke se noget urimeligt i at have en på 12 mia. kr., når man ved, at den svarer til 0,3 pct., og når man ved, at vi står i en økonomisk situation, der vil gøre det meget svært i de kommende år at styre velfærdssamfundet uden også at se på effektivisering.
Per Clausen (EL), 2013-04-17:
Jeg kan forstå, at finansministeren mener, at den oprindelige forventning om 5 mia. kr. var uambitiøst, nærmest udtryk for dårlig ledelsesstil fra finansministerens side
, hvorimod de 12 mia. kr. så er det rigtige tal.
Men en ting er jo at have et tal, der er rigtigt, fordi man har brug for 12 mia. kr. for at få en plan til at hænge sammen
; noget andet er, hvilke overvejelser der ligger bag, hvordan man skaffer de 12 mia. kr.
Det er det, som jeg måske synes finansministeren godt kunne komme lidt tættere på.
Er der nogen overvejelser om, hvad der er sket, siden man kunne gå fra 5 til 12 mia. kr., andet end at man skulle fremlægge en vækstplan, hvor man havde brug for 12 mia. kr.?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Jamen til det er svaret nej.
Her er så sat en målepind op, der hedder 0,3 pct.s effektivisering om året, altså en femtedel af, hvad man ser i den private sektor.
Det er vel at mærke et sigtepunkt for, at de penge ikke hives ud til andre formål, men bruges til velfærd og dermed også til lønkroner i den offentlige sektor.
Det kan jeg ikke se noget meget kontroversielt ved.
Per Clausen (EL), 2013-04-17:
Nu skal jeg ikke fortabe mig i, at den vækst i den offentlige sektor frem til 2020, som finansministeren taler om, er på cirka halvdelen af det, han mente var helt nødvendigt før valget.
Det vil jeg ikke fortabe mig i.
Derfor er spørgsmålet vel relevant, om det ikke er det, som sker her, altså at man siger, at man kan gå fra 5 til 12 mia. kr., fordi man vurderer, at der er større potentiale i forringelser af arbejdstidsaftaler, end man oprindelig havde troet eller måske oprindelig havde haft vilje til at gennemføre.