runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Vi har tidligere i Dansk Folkeparti fået en masse kritik for, at vi ikke tog ansvar.
Nu går vi ind og tager ansvar.
Det glemmer hr. Christian Juhl nemt, for det betyder ikke så meget.
Vi erkender også i Dansk Folkeparti, at man mister noget her.
Som sagt er vi ikke glade for det her.
Det er også derfor, vi har fået den aftale, at hvis ikke regeringen får aftalt billigere boliger til ældre, kan vi tage det her op igen i finansloven for 2017.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Ordføreren kommer med en masse sniksnak og snakker om at tage ansvar.
Tage ansvar!
Det her lovforslag betyder, at tusindvis af rigtige mennesker, folkepensionister – og det er ikke blandt de rige i villaerne, det er ganske almindelige folkepensionister med en beskeden privat pensionsudbetaling – mister tusindvis af kroner om året, altså en vigtig del af deres månedlige indkomst.
Det er resultatet.
Så kan man snakke om ansvar, så kan man snakke om, hvad den tidligere regering har gjort.
Det er mennesker, der har stemt ud fra en tillid til Dansk Folkeparti, og som nu skal have taget penge op af lommen, for at I kan være med til at uddele skatterabatter til de dyre sportsvogne sammen med Liberal Alliance.
Sagde I en eneste gang under valgkampen, at det var det, I ville gøre?
Har I forberedt en eneste folkepensionist på, at det var det, Dansk Folkeparti ville bruge deres stemmer til?
Jamen det er jeg da glad for at høre.
Men kan ordføreren bare bekræfte, at hvis Dansk Folkeparti havde haft mandsmodet til det, havde man kunnet gå ind på finansministerens kontor første dag i forhandlingerne og have sagt: Det her skal ud af forslaget, før Dansk Folkeparti kan støtte det?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Nu skal jeg ikke kunne sige, hvad der er blevet sagt under finanslovsforhandlingerne, for jeg var ikke med, og derfor kan jeg ikke sige, hvad der lige nøjagtig er blevet sagt.
Jeg tror heller ikke, at Pelle Dragsted nogen sinde vil komme så tæt på finanslovsforhandlingerne.
Det har jeg mine tvivl om med den tilgang, som Enhedslisten har.
Men lad det nu ligge.
Dansk Folkeparti har i den her forbindelse aftalt en boligydelsespakke, hvori vi har sikret, at der er 93.000 husstande, der får mere i ydelse.
Så er der en række husstande, der får mindre – ja – og jeg nævner igen: Der er 16.120, der får 40 kr. mindre om måneden.
Der er ca. 43.000, der får 131 kr. mindre om måneden.
Der er 13.980, der får 208 kr. mindre om måneden.
Der er 10.690, der får 290 kr. mindre om måneden.
Jamen de der tal har jeg ikke lagt skjul på.
Vi har sagt, hvad det er.
Men hr. Pelle Dragsted vil jo ikke snakke om, at der så er nogle, der får noget bedre.
Det kommer ikke sagen ved.
Men jeg ved da også godt, at hr. Pelle Dragsted jo kun vil være med, hvis man kan give noget og aldrig nogen sinde tage noget, kun fra andre.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Jeg kan love dig for, at jeg gerne vil tage noget.
Jeg ville gerne tage noget fra nogle af de mennesker i vores samfund, som har mest, i modsætning til Dansk Folkeparti, som går på jagt hos dem, der har mindst.
Det er usympatisk, og det er et vælgerbedrag af dimensioner, I er ude i her.
Og jeg kan love dig en ting: Jeg har faktisk været ganske tæt på finanslovsforhandlingerne som rådgiver hos Enhedslisten, og vi havde aldrig, aldrig nogen sinde accepteret en finanslov, der indeholdt sådan et angreb på danske folkepensionister, aldrig nogen sinde.
I skulle skamme jer i Dansk Folkeparti for at lægge stemmer til det her.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jo, det er omkring 300 kr. om måneden.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er sådan et cirkatal.
Jeg kan bare ikke lade være med her at spekulere på, at hr. Christian Juhl siger, at han har prøvet at få et alternativt flertal.
Jamen altså, der, hvor der var mulighed for et alternativt flertal under den tidligere regering, og hvor Enhedslisten så bakkede ud, ville det være den samme situation som her, hvor det betød, at en finanslov så ikke ville kunne blive vedtaget, så regeringen væltede.
Det prøvede vi også engang, og der blev der sagt klart fra Enhedslisten, at det gjorde man i hvert fald ikke.
Man vælter ikke en regering.
Hvis ikke vi laver en aftale om en finanslov, vil regeringen vælte.
Det ved hr. Christian Juhl udmærket godt, og sådan spiller man jo ikke.
Helt ærligt, må jeg sige til hr. Christian Juhl, hvis man sidder som støtteparti til en regering, går man ind og tager ansvar.
Det synes jeg da i hvert fald det er klart at det ikke var.
Da tog Enhedslisten jo også ansvar for noget, men man væltede jo ikke den tidligere regering.
Det gør Dansk Folkeparti selvfølgelig heller ikke her.
Nu har vi indgået en finanslovsaftale, og så står vi ikke her på talerstolen og siger, at vi så springer fra det hele.
Selvfølgelig gør vi ikke det.
Jamen med den kommentar, der kom fra hr. Pelle Dragsted, synes jeg ikke, at det er værd at svare på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål.
Det er det ikke, når det bliver så personligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Hr. Bent Bøgsted siger, at Dansk Folkeparti tager ansvar.
Det, jeg så bare tænker lidt over, er, at det sådan set er godt, at der ikke er flere punkter på dagsordenen i dag, hvor Dansk Folkeparti skal tage ansvaret.
Det, vi kan se her og også kunne se under det forrige punkt, er jo, at det sådan set kun handler om en ting.
Det handler om nedskæringer og besparelser, som regeringen skal bruge til at give nogle skattelettelser til andre.
Vi har besparelserne over for de svageste kontanthjælpsmodtagere, og nu står vi så her med besparelser over for de svageste pensionister.
Det kan jeg så forstå er den nye stil i Dansk Folkeparti.
Man vælger at rundbarbere blandt dem, der er svagest.
Eller hvad?
Kunne Dansk Folkeparti ikke bare have sagt nej?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Vi kunne have sagt nej til hele finansloven, og så havde vi jo væltet regeringen, og så havde vi fået det ønskescenarie, som hr. Lennart Damsbo-Andersen gerne vil have, nemlig at vi havde fået en ny regering, eller at der var blevet udskrevet valg for den sags skyld.
Det kunne man selvfølgelig godt.
Vi gik ind i de forhandlinger om finansloven og arbejdede på at få noget af det igennem, som Dansk Folkeparti gerne vil have.
Vi fik ikke i den forbindelse her så meget igennem, som vi gerne ville have haft.
Det er klart.
Men når man kigger på det, der er her, er det netop sådan, at fordi vi ikke er så begejstret for det her, fik vi lavet den aftale, at regeringen skal tale med KL om at få prisen på en bolig sat ned.
Det vil sige, at hvis boligen falder i pris, bliver det, de ældre mister, mindre.
Sådan hænger det jo sammen.
Vi har jo kunnet se eksempler på, at man, når man renoverer boliger, har taget den dyreste løsning, for når der er en boligydelse, betyder det ikke så meget.
Man skruer bare prisen op på det hele.
Hvis det ikke lykkes, er vi kun bundet for 2016, og så kan vi kræve ændrede regler i forbindelse med finansloven for 2017.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Nu havde vores ordfører den fine, lille brochure med fra valgkampen, og der står jo højt og flot: Det vil vi gøre for gamle Danmark.
Altså for de ældre i Danmark.
Og når man læser i pjecen, så tænker man nok: Det er da et rigtig godt løfte.
Men det har jo vist sig, at det i stedet for at være et løfte har været en trussel.
Det, der sker, sker jo med Dansk Folkepartis stemmer – Dansk Folkeparti, som siger, at de vil gøre noget for de gamle i Danmark – og det, man gør for de gamle, er jo at skære ned i de ydelser, som de ældre får.
Det, Dansk Folkeparti så har fået til gengæld, er et løfte om, at man måske vil snakke med Kommunernes Landsforening om måske at få sat nogle huslejer ned.
Og så har man i øvrigt fået Sigurd Barrett på finansloven.
Det er det, der er kommet ud af det løfte – eller den trussel – man har givet til de gamle.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Det, der er kommet ud af det, er, at vi i hvert fald har sikret, at de svagtstillede får mere i boligydelse.
Vi har også sikret, at regeringen skal, og det er ikke noget med måske, tale med KL om boligprisen med henblik på at få billigere boliger.
Og lykkes det ikke, har vi også en aftale om, at vi ikke er bundet for mere end 2016, og så kan vi kræve reglerne ændret igen i 2017.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Tak for ordet.
Jeg forstår sådan set udmærket godt, at ordføreren siger, at man ikke er indstillet på at vælte regeringen, når man nu er dens parlamentariske grundlag osv.
Det kan jeg sådan set
godt forstå.
Jeg har heller aldrig nogen sinde bildt mig selv ind, at der overhovedet eksisterede noget alternativt velfærdsflertal.
Så det er jo bare en understregning af det.
Men der er en ligning, jeg har svært ved at få til at gå op, og den vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Man er endda meget bevidst om det, da man siger, at man ikke vil gå i regering, fordi man antager at have større indflydelse på den måde.
En af Dansk Folkepartis store mærkesager, siden det blev stiftet i midten af 1990'erne, har været ældrepolitikken og trygheden for ældre mennesker.
Jeg kan ikke få den ligning til at gå op, for vi står med det resultat i dag, at der er så markante forringelser for så mange af de allersvageste ældre.
Kan ordføreren ikke uddybe, hvordan a + b + c lige pludselig er blevet x?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jamen jeg forstår da godt, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen synes, at det er vanskeligt at forstå.
Jeg har da også haft lidt besvær med lovforslaget, skal jeg lige hilse og sige.
Det er ikke så enkelt at sætte sig ind i, og det er ikke så enkelt at forklare det for folk.
Men man kan have mulighed for at tale med de enkelte og forklare det.
Jeg har bl.a. her i dag talt med flere ældre, der ringede ind for at høre om det her forslag.
For det er, som om det i pressen fremgår, at nu mister alle pensionister 8.000 kr. om året, og det gør de jo ikke.
Det er bygget op på, hvilken disponibel indkomst man har.
I den forbindelse har vi sikret, at de svageste ældre får mere.
Vi har også sikret, at der bliver ført nogle penge tilbage til ældreområdet i den forbindelse.
Så noget har vi jo fået igennem.
Det er det, som regeringen skal arbejde på.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Jeg er sådan set med på, at der i selve lovforslaget står en masse ting.
Men samlet set er det jo enkelt nok at forstå, at over de næste 10 år bliver der sparet 1 mia. kr. på boligydelserne til de svageste ældre.
Det er let nok for alle at forstå.
Så kan der være alle mulige gradueringer af, hvem der får hvad og hvornår og hvordan og hvorledes, men pointen er, at man forringer boligydelserne markant, og at langt de fleste ældre vil opleve en betydelig usikkerhed og utryghed, og rigtig mange vil opleve, at deres disponible indkomst kommer til at gå markant ned.
Det er jo sådan set enkelt nok at forstå.
Men kan hr. Bent Bøgsted ikke bare lige fortælle mig, om han mener, at den værdighedsmilliard, som Dansk Folkeparti og regeringen kalder den, hvilket jo i virkeligheden bare er ældremilliarden, som den tidligere regering og Enhedslisten blev enige om, opvejer de her markante forringelser på boligydelserne?
Marlene Harpsøe (DF), 2015-12-08:
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at vi i Dansk Folkeparti ikke fik noget ud af finansloven for 2016, og der må jeg bare sige: Det passer overhovedet ikke.
Vi fik i den grad tiltag igennem og satte vores fingeraftryk, bl.a. en værdighedsmilliard til kommunerne, som i det store og hele er med til at sikre plusvækst efter flere år med minusvækst; 2,4 mia. kr. til sundhed, vi skal bl.a. nedbringe overbelægningen.
Så vi fik i den grad – og det er bare få ting, som jeg nævner her – fingeraftryk på finansloven, som vi er tilfredse med.
Kunne vi have fået mere?
Ja, det kunne vi godt, hvis det var, at der havde været flere penge i kassen.
Problemet var bare, at den tidligere regering malede et glansbillede af, hvordan den økonomiske situation rent faktisk så ud.
Der var færre penge i kassen og dermed så også færre penge til de rigtig gode ting.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Jeg skal jo selvfølgelig ikke gøre mig til dommer over, om Dansk Folkeparti synes, at de har fået en masse ud af finansloven.
Jeg synes, at jeg med det blotte øje i hvert fald kan konstatere, at det er meget svært at se, hvad det er, man har fået ud af det.
Ordføreren nævner det, hun kalder en værdighedsmilliard.
Det er jo kommet frem vidt og bredt, at det sådan set i virkeligheden bare er de selv samme penge, som den daværende SR-regering i forvejen investerede i de ældre.
Jeg vil da gerne invitere ordføreren til at gå en tur med mig ude på Amager og spørge mange af de ældre, som jeg kender og i hvert fald ved har stemt på Dansk Folkeparti, om de er tilfredse med det kryds.
Det passer jo heller ikke, som ordføreren siger, at der ikke var flere penge, og at alle pengene var brugt.
Man har valgt at bruge dem på en boligjobordning, der ikke skaber nok arbejdspladser, hvis du spørger mig i hvert fald, til at opveje, hvad det er, man bruger af penge på det.
Man har valgt at bruge en masse penge på at lempe registreringsafgiften på biler og i særdeleshed luksusbiler.
Man har valgt at bruge en masse penge på opsparing, så man kan dele nogle topskattelettelser ud til foråret.
Der var masser af penge.
Det her
er unødvendigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-12-08:
Altså, man må jo bare sige, at efter flere år med SR-regeringen, hvor der er flere kommuner, som har oplevet en minusvækst, får vi altså fra 2016 plusvækst, og det er Dansk Folkeparti, som kan hæve hænderne op over hovedet og sige: Ja, det var det, vi bl.a. fik igennem i finansloven.
Det er jo så bare ærgerligt, at det desværre ikke er noget, man prioriterer fra Peter Hummelgaard Thomsens parti, for så havde man gjort det, mens man havde magten.
Men jeg vil igen spørge: Når det er, man er utilfreds med, at 93.000 husstande får en øget boligydelse fremadrettet, er det så noget, man er så utilfreds med, at man vil rulle det tilbage?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Ordføreren tager sådan set fejl.
Vi er overhovedet ikke kede af, at der er nogle ældre mennesker, der får det, som ordføreren kalder en værdighedsmilliard.
Vi var sådan set selv med til at give den tilbage i SR-regeringens tid.
Der hed det en ældremilliard, og det er sådan set de samme penge, og det undrer mig meget, at ordføreren vælger at betragte det som en stor sejr, at det er lykkedes at bevare nogle tilskud til ældre mennesker, som i forvejen blev givet i SR-regeringens levetid.
Der er ingen, der er ærgerlige over, hvis der er nogle, der skulle ende med at få en hundredkroneseddel mere i boligydelse.
Det, som jeg står og argumenterer for, er jo, at jeg synes, at ældre mennesker skal have tryghed for deres økonomi, at de ikke skal rende rundt og være usikre i de sidste år, de har tilbage at leve i, at de ikke skal være usikre på, om de kan betale huslejen, eller om de har råd til fornøjelser ved siden af, og det er jo det, som det samlede forslag gør, nemlig at det forringer boligydelsen så markant, at rigtig mange mennesker kommer til at opleve markante forringelser i deres indkomst.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg blev søreme da helt overrumplet over ordførerens indlæg.
For jeg troede, at når det var Dansk Folkeparti, der gerne vil varetage pensionisternes vilkår – det er i hvert fald det, vi hører og især hørte meget til i valgkampen – så ville man ligesom være bekymret over visse dele af det her lovforslag, f.eks. den konsekvens, som regeringen selv beskriver der er, af, at man aftrapper beregningstillægget, og at det forsvinder, hvor regeringen jo selv siger, at den skønner, at ca. 132.000 pensionister i gennemsnit vil miste 3.780 kr. om året efter skat.
Det er da en forringelse, er det ikke?
Eller er der ikke nogen forringelser i det her lovforslag over for de ældre?
Kan vi ikke lige få lidt klar besked om det?
Det syntes jeg var lidt utydeligt i ordførerens indlæg.
Jeg havde troet, at man skulle stå og undskylde og ting og sager.
Men man synes åbenbart, det er et rigtig godt forslag, at tusindvis af pensionister får et mindre rådighedsbeløb som følge af det her.
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Nu husker jeg jo adskillige situationer med den tidligere regering, hvor vi prøvede at få et alternativt flertal op at stå sammen med Dansk Folkeparti, og hvor de afviste.
Men det kan vi tage en anden dag.
Det var bl.a. på dagpengeområdet.
Når regeringen selv siger, at mange pensionister i almindelige lejeboliger simpelt hen vil få mindre at leve for, når det her drejer sig om beregningstillægget, og de siger, at det er 132.000 pensionister, der i gennemsnit mister 3.780 kr. om året, synes hr. Bent Bøgsted så ikke, at det er en ret alvorlig forringelse for dem, der ikke har for meget i forvejen?
Jeg har også rejst rundt med Dansk Folkeparti-folketingskandidater i valgkampen og hørt på, at vi sørme skal friholde de ældre.
3.780 kr. sparer man om året.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Så undskylder man alligevel og siger, at der er nogle forbedringer for nogle, og at man derfor lever med, at der bliver nogle forringelser for nogle andre.
Men nu har vi jo lige haft den socialdemokratiske ordfører på talerstolen, og han sagde meget klart, at Socialdemokraterne stemmer imod det her lovforslag.
Og det er selvfølgelig ikke, fordi de er modstandere af, at der er nogle, der får en lidt bedre regulering på 1.200 kr. om året – selvfølgelig ikke det – men fordi de er modstandere af alle de forringelser, der ligger i det.
Så er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti: Vil Dansk Folkeparti så benytte sig af det alternative flertal, der tegner sig her?
For Enhedslisten stemmer også imod med de samme begrundelser, og det er der sikkert også andre partier der gør.
Så har vi et klart flertal for at fjerne de klare forringelser for pensionisterne, der er i det her lovforslag.
Vil Dansk Folkeparti benytte sig af det flertal i den videre behandling af lovforslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Sjovt nok var det sådan under den tidligere regering, at hvis man stillede hr. Finn Sørensen det samme spørgsmål, var der i hvert fald ikke noget tilsagn fra Enhedslisten om, at man ville bruge et alternativt flertal imod den daværende regering.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-08:
Altså, det kan godt være, at det bare er mig, der stadig skal have oversat noget af det nordjyske, og så beklager jeg, men det lød grangiveligt på mig, som om hr. Bent Bøgsted stod og forsøgte at sælge det her som noget, der var socialt.
I virkeligheden har vi jo delt udvalg med hinanden i relativt mange år, og normalt plejer vi at have nogenlunde den samme fornemmelse af, hvad der er socialt, og hvad der ikke er socialt.
Og derfor bliver jeg nødt til at spørge, om det her f.eks. falder inden for hr. Bent Bøgsteds topti over sociale forslag, bare for at komme med en eller anden standard.
Ligger det her på topti over sociale ting, man kan gøre?
For så har jeg da fuldstændig misforstået, hvad det ord dækker over.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jeg sagde netop i mit svar til hr. Finn Sørensen, at det ikke var et forslag, vi var vildt begejstret for.
Så nævnte jeg, at der var en social fordeling i, at vi havde fået igennem, at der er 93.000 husstande, der får mere i boligydelse – det er de dårligst stillede.
Det er det sociale, der ligger i det her.
Så er det korrekt, at der er 183.000, der mister noget i den her forbindelse, og jeg nævnte også tallene, og det er da ikke noget, vi i Dansk Folkeparti er begejstret for.
De penge, der er tale om her, er så gået tilbage i den værdighedsmilliard, eller hvad man skal kalde den, til ældreområdet.
Så det er jo ikke et lovforslag, vi er vildt begejstret for.
Vi forhandlede en aftale om boligydelse, der ligger i finansloven, og det er blevet forhandlet på plads af finanslovsordførerne, og den aftale, der er indgået, står vi selvfølgelig ved, det er da klart.
Men det er da ikke sådan, at vi er vildt begejstret for det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-08:
Så er det bare, at jeg ikke helt forstår, hvorfor I ikke stemmer imod.
Vi mangler en stemme her i Folketingssalen – en eneste stemme.
Det er jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti har sat sig ind ved et forhandlingsbord, hvor der i forvejen var et flertal, og hvor man så har forsøgt at gøre tingene bedre.
Det kan jeg have stor forståelse for at man gør.
Men der er jo ikke et flertal uden Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti sidder på de afgørende mandater i forhold til det her og vælger så at tage pengene lige op af lommerne på de ældre, uanset hvordan man så forsøger at dække det ind.
Jeg vil bare lige sige, at der var en, der skrev på min facebookside tidligere i dag: DF står ikke for Dansk Folkeparti, det står for daglige forringelser.
Det kan jeg skrive under på.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jamen altså, hvis jeg kigger tilbage i tiden, det har man det jo med at gøre en gang imellem, især i den alder, jeg er kommet i, så kan jeg godt huske, hvordan det var under den tidligere regering.
Der hørte vi det samme hele vejen igennem.
Hvis man bare lige kunne få nogen til at springe over, så kunne man vælte regeringen.
Og så var der jo alligevel ikke noget med, at Socialdemokratiets støttepartier ville vælte regeringen, uanset hvad det kom til dengang.
Sådan spiller det jo ikke.
Når man indgår en aftale om en finanslov, så står man ved den.
Socialdemokratiet har jo også været meget ude at sige, at Dansk Folkeparti ikke tager ansvar for noget som helst.
Så tager vi ansvar for den her finanslov og kommer med i de aftaler, der bliver lavet, det er både på godt og ondt, ja, det er det, og så får vi at vide, at det er for dårligt, at vi tager ansvar.
Jamen jeg har på ingen måde sagt, at det her er et rigtig godt forslag.
Det tror jeg ikke fremgår af referatet – det håber jeg da i hvert fald ikke.
For det er ikke noget, som vi i Dansk Folkeparti synes er et rigtig godt forslag, hvis man skal se sådan på det.
Og hvis hr. Finn Sørensen havde lyttet efter, ville han have hørt, at jeg netop i forbindelse med de her forringelser nævnte, hvor mange, det var, der mistede et beløb i boligydelsen.
Jeg nævnte et beløb pr. måned, altså for, hvor meget man kunne miste.
F.eks. nævnte jeg, at der var 9.540 husstande, der mistede 375 kr. om måneden.
Jeg remsede det hele op.
Det håber jeg da hr. Finn Sørensen hørte; ellers skal jeg gerne gentage det.
Det er sådan set det, jeg har sagt.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en del af finanslovsaftalen for 2016, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Og aftalen omhandler som sagt en boligydelsespakke.
Vi ønsker at målrette boligydelsen i forhold til modtagernes indkomst.
Lovforslaget indeholder fire elementer.
Den årlige regulering af beløbsgrænserne for boligydelse skal følge forbrugerpriserne, ligesom det i dag er tilfældet med boligsikringen.
Derudover skal det beregningstekniske tillæg til huslejen gradvis afskaffes, og i stedet skal der beregnes med udgangspunkt i den faktiske husleje.
Ydermere indføres der et loft over den maksimale husleje, som kan indgå i beregningen af boligydelse for personer i ældreboliger.
Loftet indføres alene for nyanviste personer til ældreboliger efter 2020.
Det indgår også i lovforslaget, at kravet til egenbetaling gradvis lempes fra 16.000 kr. til 14.500 kr. årligt.
Det ændrer den her aftale og det her lovforslag ikke på.
Det er ikke rimeligt, at forskellen mellem boligydelse og boligsikring år for år bliver større og større på grund af en uforståelig forskel i en reguleringsprocent.
Boligydelsen skal selvfølgelig beregnes af den husleje, man rent faktisk betaler, og ikke af et fiktivt beløb.
Samlet set finder Venstre, at det her er en fornuftig og afbalanceret målretning af boligydelser, og dermed kan vi støtte dette lovforslag.