runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-12-15:
Sagen om skrothandler Finn Skytte har jo vakt stor opmærksomhed i offentligheden og er blevet et diskussionsemne.
Jeg forstår derfor også godt, at S og SF har ønsket at bringe sagen til diskussion her i Folketinget, for den rejser selvfølgelig nogle spørgsmål.
Jeg er nu ikke begejstret for forslaget, og det er der et par grunde til.
For det første: Hvis man nu bad en advokat eller et advokatfirma om at undersøge sagen, ville firmaet jo i praksis ikke kunne begynde, før retten havde taget endelig stilling til nogle af disse retlige problemer, der er blevet rejst.
Advokaten ville jo ikke kunne lægge det ene eller det andet til grund, før domstolene havde truffet en afgørelse,
og måtte derfor selvfølgelig vente med for alvor at påbegynde sin undersøgelse, til retten havde fundet et resultat.
For det andet er der et mere fundamentalt problem, vil jeg sige: En advokat kan vel ikke undersøge ministres adfærd?
Hvordan skulle en advokat kunne gøre det?
En advokat kan jo f.eks. ikke afhøre ministre eller embedsmænd, så jeg ved slet ikke, hvordan man i praksis på en fornuftig måde skulle kunne tilrettelægge en advokatundersøgelse på dette stadium.
Ministres ansvar er noget, man tager stilling til efter ministeransvarlighedsloven, dvs. i Rigsretten, og jo ikke i advokatundersøgelser.
Derfor er det efter vores opfattelse vigtigt at forholde sig afventende til det her og se, hvad domstolens afgørelse går ud på.
Derefter vil Det Radikale Venstre, og det synes jeg også er det rigtige for Folketingets øvrige partier at gøre, tage stilling til, om der så er noget, vi skal gøre.
Mike Legarth (KF), 2009-12-15:
Det er jeg ganske enkelt ikke enig med hr. Nick Hækkerup i.
Jeg synes jo netop, at jeg her har tilkendegivet, at det, vi først kigger efter, er mennesket – mennesket før systemet, virksomheden før systemet – og hvis der er noget at komme efter, når domstolen har afsagt kendelse, vil vi forholde os til det.
Vi vil gennemlæse præmisserne nøje og detaljeret, og hvis der er noget, der skal rettes op, bliver det det efterfølgende.
Men jeg har altså fuld tillid til de kendelser, der kommer fra vores domstole, og det synes jeg også oppositionen skulle have.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-12-15:
Jamen jeg mener, at hr. Nick Hækkerup hverken har taget anklager eller forsvarer – kan man sige – i ed i den her sag.
Parterne er ikke taget i ed.
Altså, domstolene siger, at de ikke afgiver responsa over, hvad der måtte stå i sådan en her, de afgør tvister.
Ja, men jeg kan ikke med det, hr. Nick Hækkerup siger, være garanteret, at der ikke er nogen af parterne, der i forbindelse med den sag, der verserer i øjeblikket, vil inddrage det her som værende argumenter for den ene side i tvisten.
Og derfor ønsker vi fra Venstres side ikke at sige ja til det beslutningsforslag, der ligger her.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-15:
Det er meget muligt.
Jeg bliver bare nødt til at fastholde det faktum, at Østre Landsret allerede har forholdt sig til det og sagt: Det vil vi som domstol ikke tage os af.
Så nytter det jo ikke noget, at vi herinde siger, at det vil vi heller ikke tage os af.
For så er det præcis, at det hensyn, som ordføreren nævnte før, nemlig hensynet til de retsundergivne i landet, risikerer at blive tromlet fuldstændig over ende af en magtfuldkommen statsmagt.
Mike Legarth (KF), 2009-12-15:
Det er min klare opfattelse, at når domstolen afsiger kendelse i den her sag, vil det fortælle en hel masse om, hvad en borger eller en virksomhed kan forvente af systemet.
Derfor synes jeg, det er rigtigst, at vi afventer og får domstolens afgørelse, inden vi forholder os til nogen som helst andre elementer i den her sag.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-15:
Ja, jeg prøvede at markere; jeg beklager, hvis det ikke var tydeligt nok.
Når nu argumentationen er bygget op om det her med, at der kører en retssag, vil jeg bare igen gøre opmærksom på, at domstolene og herunder Østre Landsret for mindre end et år siden har afvist at behandle præcis det spørgsmål, som beslutningsforslaget lægger op til.
Det vil sige, at det for det her beslutningsforslag er helt uden betydning, at der verserer en sag ved domstolene.
Det her beslutningsforslag angår spørgsmål, som det alene er regeringens og Folketingets opgave at forholde sig til.
Så hvis vi siger, der verserer en sag for domstolene, siger vi samtidig: Det vil vi ikke røre ved herfra.
Og så kan der ikke bliver rørt ved det overhovedet, og så er der en betydelig risiko for et retstab for nogle borgere ude i landet.
Mike Legarth (KF), 2009-12-15:
Hos os Konservative
er der ét overordnet synspunkt, og det er: mennesket før systemet.
Så vi er altid opmærksomme på, om der er en enkelt person eller en enkelt virksomhed, der ikke bliver behandlet, sådan som de burde være blevet behandlet – om de er blevet kuet eller på anden måde har fået en utilfredsstillende sagsbehandling.
Det er vi opmærksomme på.
Det er vi også i den her sag, og den vil vi også forfølge.
Men lige nu kører der en sag.
Nu er der så anlagt en ny i det traditionelle retssystem, og vi afventer nu, hvad den ultimative juridiske kompetence her i Danmark mener om den sag.
Det synes vi da er meget fornuftigt; vi skal jo ikke selv begynde at opfinde juridiske afgørelser på sager.
Nu får vi dem, der er kyndige, til at give de rigtige svar, og når så præmisserne for sagen er kendt, kan vi jo vurdere igen, om der er nogle ting i ministerierne, vi synes skal rettes op eller ej.
Men nu synes jeg, man skal lade retssagen køre og afvente vente et svar.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-15:
Men det her handler da også om, at vi fra Folketingets side er nødt til at have styr på, at rod i ministerierne ikke betyder, at folk kommer i klemme.
Vi er da nødt til at have afdækket, hvordan Miljøministeriet på den ene side og Skatteministeriet på den anden side ikke får lavet nye udmeldinger, ikke forstår, at de skal lave om på deres administration, efter at bekendtgørelserne er ændret, og der derfor er nogle borgere, der egentlig bare overholder loven, som kommer i klemme.
Kan hr. Mike Legarth som parlamentariker, som medansvarlig for det cirkus virkelig sige, at der ikke er behov for en redegørelse, også for at Folketinget kan blive klogere og få vendt stenene i den her sag?
Mike Legarth (KF), 2009-12-15:
Det, jeg kan konstatere, er, at der en borger, der klager over den afgørelse, der er truffet, og er utilfreds med de forhold, han har oplevet.
Og nu er der så anlagt en retssag, og når der kører en retssag, er det eneste rigtige selvfølgelig, at vi sætter sagen i bero og afventer en kendelse fra domstolene.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi lader den retssag køre.
Der er jo ikke nogen grund til, at man parallelt med den skulle gå i gang med at undersøge noget andet tilsvarende samtidig.
Det ville være spild af ressourcer.
Vi får jo en kendelse, og når den kommer, retter vi ind efter den.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-15:
Jeg kan forstå, at der også i Det Konservative Folkeparti er lidt forskellige meninger om den her sag.
Det kunne hr. Mike Legarths partifælle, hr. Tom Behnke, godt finde ud af at forholde sig til, da der i februar var omtale af en borger, der altså er havnet i problemer og konkret har 3 mio. kr. ude at svømme i sagen.
Er hr. Mike Legarth ikke enig i, at der er nogle borgere, hvis retssikkerhed er trådt noget under fode i den her sag, og at rod i ministerierne har betydet, at nogle borgere har betalt for meget i moms?
Mike Legarth (KF), 2009-12-15:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at når vi hører klager eller andre former for mishagsytringer mod staten eller myndighederne, er vi særlig opmærksomme, og så skal vi undersøge sagen en ekstra gang for at se, om man har kuet eller behandlet en borger eller en virksomhed uretfærdigt.
I den her sag er der altså en borger, Finn Skytte, i en virksomhed, der mener sig uretfærdigt behandlet.
Det har ministeriet en anden opfattelse af.
Derfor er sagen nu på Finn Skyttes foranledning havnet i en retssal.
Vi har jo den skik her i Danmark, at vi synes, det er fornuftigt, at domstolene taler, og det er jo den bedste form for advokatundersøgelse, man overhovedet kan få, for her bliver alle de juridiske principper afprøvet.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti fortrøstningsfulde med hensyn til, at vi får en retfærdig kendelse. Sagen er jo afprøvet én gang i Landsskatteretten, hvor staten vandt.
Jeg er helt sikker på, at der så sker en retfærdig tilkendegivelse af, hvad der er op og ned på den sag.
Når præmisserne ligger kendte, vil vi i Det Konservative Folkeparti forholde os til sagens præmisser og vurdere, om vi synes, at der er nogen grund til at kigge på den sag igen.
Så vi afviser.
Magnus Heunicke (S), 2009-12-15:
Lad mig sige med det samme: Der er også stor opbakning fra Socialdemokraterne til det her lovforslag.
Jeg talte her på gruppemødet i morges med min gode kollega hr. Thomas Adelskov, som nu overtager borgmesterposten oppe i Odsherred.
Han fortalte, at det var den allerførste sag, han rejste som nyvalgt folketingsmedlem for år tilbage.
Derfor er det jo meget godt, at han, lige før han træder ud af Folketinget, får lov til at opleve, at der endelig bliver sat penge af til – lovforslaget bliver i hvert fald førstebehandlet nu her og vedtaget – at vi får dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød.
Det er den eneste jernbanestrækning ud af København, hvor der kun er enkeltspor på en del af strækningen.
Derfor vil dobbeltsporet altså – 1,3 mia. kr. er en stor investering – virkelig kunne mærkes, og vi vil allerede, når sporene åbner, få et til to ekstra tog i timen hver vej plus mulighed for at spare 5-6 minutter i rejsetid, fordi togene kører hurtigere.
Når så vi får de nye togsignaler – og det er den helt store gevinst, som også er en del af trafikforliget, hvilket dette lovforslag jo også er – får vi op mod fire ekstra tog i timen på strækningen og derudover også endnu hurtigere tog og bedre togbetjening.
Derfor er det her er et kæmpe skridt fremad for den kollektive trafik i hele den korridor, der er i det nordvestsjællandske område ind og ud af København.
Hele målet er selvfølgelig at få flere bilister lokket væk fra Holbækmotorvejen, som i dag er fuldstændig proppet med øget CO2-udslip til følge og til skade for vores allesammens mulighed for at komme frem og tilbage på arbejde, og få dem til at vælge toget i stedet for.
I dag er toget ikke et reelt alternativ.
Det bliver det med det her lovforslag.
Derfor støtter vi det.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-15:
Hvis det er argumentationen for at undlade undersøgelsen, nemlig at man risikerer at blande sig i den dømmende magts arbejde, rejser det dette spørgsmål: Hvis det nu kan dokumenteres, at domstolene ikke vil forholde sig til det spørgsmål, som er rejst i beslutningsforslaget, så må vi også dermed have dokumenteret, at vi befinder os på et område, hvor det ikke er noget, domstolene vil tage sig af, og at det dermed er noget, som vi kan tage os af her.
Er det ikke rigtigt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-15:
Det kan jeg så meddele at vi gør.
Vi støtter ændringsforslagene nr. 2 og 3 fra Enhedslisten til lovforslaget, ligesom SF og Det Radikale Venstre gør.
Vi mener, at det er korrekt, at patienter fremover skal have ubegrænset adgang til aktindsigt i deres egne patientjournaler, uanset om der er tale om journaloptegnelser, der er sket både før og efter lovens ikrafttræden.
Vi finder det rimeligt, at der nu sikres fuld åbenhed før, under eller efter ens sygdom, således at man kan få fuld aktindsigt i, hvad der er foregået, hvad der er noteret om en, og i nogle tilfælde også kunne berigtige det, hvis det er sådan, at man mener, at det, der er noteret ned om en, ikke er korrekt.
Tak for ordet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-12-15:
Det var jo mægtig interessant.
Til det første vil jeg sige, at det også fremgår af lovforslagets papirer, at der er indarbejdet en besparelse.
Så vidt jeg er orienteret, var der faktisk i oplægget til arbejdsgruppen en opgave, der lød på, at det skulle være udgiftsneutralt.
Det vil sige, at man kom med en række forslag, både nogle, der kostede penge, og nogle, der ikke kostede penge, eller rettere: forslag, som gav besparelser.
Så har man så meget tilfældigt valgt at tage de forslag, der netop giver besparelser, og man har undladt at gennemføre dem, der koster penge, f.eks. en 5-års klippekortsordning.
Derfor står jeg lidt uforstående over for det, som ministeren siger her.
Til den anden del vil jeg sige, at der f.eks. er mennesker, der vælger at tage arbejde, når de kommer til Danmark, og det kan alle jo kun være tilfredse med.
Det betyder så, at de har svært ved samtidig at gennemføre danskundervisningen i sprogskolerne.
Derfor foreslår vi simpelt hen, at de skal have mulighed for at lære dansk, når de får fundet plads til det i deres liv, selv om de er kommet ud over de 3 år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-12-15:
Jeg skal naturligvis anbefale, at man stemmer imod, men det er nærmest begrundelsen, jeg vil besvære mig over, for det er jo fuldstændig urigtigt, at det her er et besparelsesforslag.
Det, det drejer sig om, er forskellen på, hvad vi tror indvandrere kan klare, hvad der er gavnligt for integrationen, hvad der er gavnligt for erhvervene, og hvad der er gavnligt for ikke mindst indvandrerne selv.
Vi er altså af den opfattelse, at vi tror, at det her godt kan klares på 3 år, det har ikke et klap at gøre med besparelser.
Der er nøje gjort rede for i svarene, hvad argumenterne er for ikke at flade det her ud over 5 år.
Folk skal ikke glemme det, de har lært det første år, men i stedet disciplinere sig og sørge for at få danskkundskaber.
Det er nu det, der er helt afgørende for integrationen.
Og det er det, der har båret det her forslag, og det må ordføreren selvfølgelig selv om om han vil tro på eller ej, men sådan er det, og det fremgår klart af svarene.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-12-15:
Arbejdsgruppen vedrørende danskuddannelse til voksne udlændinge er fremkommet med en række anbefalinger med udgangspunkt i, at det danske sprog er afgørende for, om man som udlænding, der kommer til Danmark, kan få en ordentlig integration.
Det har da også betydet, at integrationsministeren har udarbejdet et lovforslag med en række gode tiltag, men det, der kunne have været et lovforslag om forbedringer, er i stedet blevet et forslag om besparelser, som det fremgår af ministerens svar på, hvorfor hun ikke vil gennemføre f.eks. en 5-års-klippekortsordning, som det er anbefalet af arbejdsgruppen.
Det er rigtig ærgerligt.
Jeg går ud fra, at det er Dansk Folkeparti, der her fører ministeren rundt i manegen og sørger for, at det, der kunne gavne integrationen i Danmark, ikke gennemføres.
For rigtig mange flygtninge og indvandrere er det umuligt at gennemføre de 3 års danskundervisning, de får tilbudt, på grund af barsel, sygdom eller måske endda på grund af arbejde.
Derfor er det da sund fornuft at gennemføre en klippekortsordning, så vi sikrer, at alle, der kan, og alle, der vil, får en god start i Danmark.
Der er også sund fornuft i at sikre økonomien på sprogskolerne ved at dele betalingen i to og ikke gøre den afhængig af, om man har bestået en prøve eller ej, og endelig at sikre, at ægtefæller til dem, der bliver tilbudt introdansk, også efterfølgende kan få dansk.
Derfor vil jeg godt anbefale at stemme for ændringsforslaget.
Ellers lyder det meget hult i mine ører, når ministeren siger, at det danske sprog er afgørende for en god integration i Danmark.
Torben Hansen (S), 2009-12-15:
Det gjorde Socialdemokratiet, bl.a. fordi mange borgere i Danmark i længere eller kortere tid oplever, at deres drikkevand er forurenet.
Inden for de seneste år har vi set, at der har været problemer i Viborg, Studstrup, Rødby, Vojens, Herlufmagle, Bolderslev, Egå, Thune, Gundsømagle og på Møn.
Ja, man kunne sådan set fortsætte.
Og i Køgesagen fra 2007 var der tale om en meget alvorlig forurening, som gjorde op mod 100 mennesker syge i længere tid.
På den baggrund foreslog Socialdemokratiet i begyndelsen af 2009, at der skulle indføres dokumenteret drikkevandssikkerhed i alle vandforsyninger i Danmark, at der skulle indføres en national statistik, samt at man skulle sikre en løbende overvågning af danskernes drikkevand og vandkvaliteten, således at man straks kan slukke for drikkevandet, hvis der er tale om forurening af det.
Det socialdemokratiske forslag omfattede alle vandforsyningsfaser fra indvinding af vandet over vandbehandling og distribution til forbrugernes vandhaner.
Folketinget var positiv over for det socialdemokratiske beslutningsforslag her i foråret, men ikke positiv nok til at stemme for det.
Det er jo sådan, at den politiske logik siger, at regeringen pr. definition aldrig nogen sinde stemmer for oppositionens beslutningsforslag.
Selv om vi måske havde et forslag, der indebar, at jorden var rund, så ville man stemme imod.
Men vi var selvfølgelig glade for, at Folketinget var positiv over for det socialdemokratiske forslag.
På den baggrund glæder vi os i Socialdemokratiet over, at der med den her ændring i regeringens lovforslag rent faktisk bliver skabt den mulighed til at fastsætte krav til vandværkerne om kvaliteten af vandet.
Og jeg har også bemærket, at det klart tilkendegives, at en fastsættelse af de her regler, der skal sikre danskerne det rene drikkevand, skal ske i samarbejde med Folketingets partier.
Det er rigtigt, og det er vigtigt, men det er jo også nødvendigt, da Folketingets Miljøudvalg her efter sommerferien på Socialdemokratiets foranledning har skrevet en beretning, der sådan set også opfordrer ministeren og regeringen til at gøre det.
Men jeg vil i hvert fald glæde mig over, at der med det her lovforslag nu skabes hjemmel til at gennemføre det socialdemokratiske beslutningsforslag fra foråret og dermed sikre renere drikkevand til danskerne, og nu skal det så bare konkretiseres.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-15:
Lovforslaget har til formål at skabe hjemmel til, at der kan anlægges et ekstra spor på Nordvestbanen mellem Lejre og Vipperød, en strækning på i alt ca. 20 km. Denne strækning er i dag den eneste mellem Roskilde og Holbæk, hvor der ikke er dobbeltspor.
Gennemførelsen af dette dobbeltspor betyder, at regulariteten mellem Kalundborg, Holbæk, Roskilde og København bliver forbedret betydeligt.
Det betyder også, at rejsetiden bliver nedsat, at der kan gennemføres flere tog fra Holbæk mod København samt at der kan ske forbedringer af køreplanen.
For pendlerne, ja, for alle passagerer på strækningen fra Kalundborg mod København og omvendt vil der således ske betydelige forbedringer.
Det er værd at bemærke, at da alle jernbaneoverkørsler på strækningen nedlægges, og der i stedet etableres niveaufri passager, sker der en betydelig forbedring af sikkerheden.
Ved stationerne Lejre, Tølløse og Vipperød etableres enten tunnel- eller gangforbindelse, så perronerne kan nås fra begge sider af jernbanesporene.
Det betyder langt større parkeringsmuligheder for dem, der benytter toget, og en lignende situation bliver også skabt ved Hvalsø Station med den aftale, der for nylig er indgået som en tillægsaftale mellem forligspartierne.
Det betyder, at DSB herefter kan etablere langt flere parkeringspladser til sine kunder, også ved Hvalsø Station.
Alle disse tiltag bevirker, at der vil ske en stor reduktion af CO2-udledningen, fordi langt flere, end det er tilfældet i dag, fristes til at benytte toget frem for bilen.
Der er stor grund til at takke forligspartierne, nemlig regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance for at have skabt forudsætninger for dette lovforslag, og Venstre støtter af et fuldt hjerte lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2009-12-15:
Det Radikale Venstre vil gerne støtte SF's forslag om, at forslaget går tilbage til udvalget til fornyet udvalgsbehandling.
Det vil vi, fordi det står temmelig uklart, hvad konsekvensen egentlig vil være, hvis ændringsforslaget og lovforslaget bliver gennemført, som de foreligger nu.
Det er en yderligere bemyndigelse til ministeren, men det gør det ikke mere klart, hvad ministeren skal foretage sig.
Vi agter at undlade at stemme til ændringsforslaget, men vi vil støtte SF's forslag om at få lovforslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-15:
Det, der selvfølgelig ville være fint, var, hvis Venstres ordfører havde forholdt sig til det spørgsmål, som blev rejst af hr. Kristen Touborg og undertegnede, nemlig om man vil støtte, at sagen kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling mellem anden- og tredjebehandlingen, med henblik på at ministeren kan afgive et svar.
Jeg kan sagtens forstå, at Venstres ordfører har en interesse i, at der bliver større metodefrihed osv., men det, der jo er interessant, er, at man ved førstebehandlingen sagde, at man ville nå de mål på den og den måde, og så kommer der et andet forslag, som ændrer på det.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at sagen kommer tilbage til udvalget.
Jeg vil selvfølgelig gerne høre, om Venstres ordfører vil støtte, at vi får et samråd, så ministeren kan få lejlighed til ud fra et fagligt synspunkt at svare på, hvad der er op og ned i den her sag.
Henrik Høegh (V), 2009-12-15:
Jeg skal bare oplyse om, at vi under førstebehandlingen af det her forslag jo netop var blevet opmærksomme på nogle høringssvar, der sagde, at de her efterafgrøder kan have nogle væsentlige konsekvenser for visse bedrifttyper, og det er de bedrifttyper, som i forvejen har vintersæd på hele arealet.
Derfor ville vi give de bedrifter en større metodefrihed.
Det er så det, der ligger her i forslaget, nemlig at der nu er mulighed for at vælge nogle alternativer.
Det ligger helt klart, at de alternativer selvfølgelig skal have samme miljømæssige effekt som de efterafgrøder, de afløser.
Derfor kan jeg ikke se, at der er en stor ændring i det her – ikke andet end at vi har levet op til det, som vi sagde under førstebehandlingen.