runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jeg er godt klar over, at der er nogle grænseværdier, og grænseværdier er tit et kompromis mellem, hvad der er målbart, nogle økonomiske hensyn og så nogle sundhedsmæssige hensyn.
I den bog, som Philippe Grandjean har skrevet, kan man jo læse, at et foster, hvis hjerne er under udvikling, er mere sårbart over for en række giftstoffer.
Og det er sådan set det, der er anledning til, at vi har fremsat forslaget.
Det er ikke for at underkende de eksisterende grænseværdier; situationen er bare den, at vi har set, at der i en bog gøres opmærksom på, at fostre er særlig følsomme over for nogle sprøjtegifte.
Ministeren siger så, at man kan spise dansk frugt og grønt, og så er der en mindre risiko.
Nu er det ret udbredt at spise appelsiner, især om vinteren, og hvis man spiser konventionelle appelsiner, kan der næsten udstedes en sprøjtningsgaranti.
Der er jo klorpyrifos i 27 af de prøver, der er foretaget.
Og det er en af de hjernegifte, som sådan set er farlige.
Så det kunne godt være, at en urinprøve, som konstaterede klorpyrifos, som ikke må bruges i Danmark, kunne resultere i, at man lavede et kostråd, der sagde: Lad være med at spise traditionelle appelsiner.
Er ministeren ikke enig i, at der kan være nogle nuancer i det her?
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Med det her forslag ønsker Enhedslisten at ændre hundeloven med henblik på at afskaffe raceforbuddet og indføre et ejeransvar for hundens adfærd.
Der er her tale om et beslutningsforslag, hvor man ikke behøver tjekke Folketingets dagsorden for at konstatere, at beslutningsforslaget er blevet fremsat.
Jeg er i hvert fald personligt blevet orienteret gennem utallige mails fra danskere, endda længe før forslaget overhovedet blev fremsat.
Raceforbuddet blev indført efter en række meget alvorlige hændelser, hvor mennesker og dyr blev angrebet af aggressive og farlige hunde.
Det skabte en forøget frygt hos mange danskere, og vi mener, at man som borger først og fremmest skal kunne færdes trygt i samfundet.
Derfor valgte Socialdemokratiet at stemme for at bibeholde raceforbuddet ved den seneste revision af loven.
Vi anerkender derfor behovet for en liste over ikkeønskede hunderacer.
Vi vil gerne fremme trygheden, og vi anerkender, at en række hunde rummer en betydelig potentiel risiko, hvor viden og ansvarlighed ved omgang med hunden ikke er tilstrækkelig.
Med ordningen har vi nedbragt antallet af de typer af hunde, som man vurderer er problematiske, og det er vores opfattelse, at det har forøget trygheden hos danskerne.
Det samme har evalueringen fra 2013 vist.
I det lys mener vi, at forbuddet har tjent sit formål.
Hvad angår bidsager, mener Socialdemokratiet, at det kunne være formålstjenligt med en opdateret oversigt over udviklingen af bidskader.
Det håber vi at ministeren vil levere i udvalgsarbejdet.
Som nogle vil kunne huske, kunne der ikke drages entydige konklusioner om, hvorvidt raceforbuddet har haft en virkning på antallet af bidskader.
I tillæg hertil er det også værd at nævne, at vi, sidst vi reviderede hundeloven, sikrede, at færre hunde bliver aflivet.
Det gjorde vi ved at nuancere reglerne om skambid, sådan at man nu skal se på omstændighederne ved skambid, når det vurderes, hvorvidt en hund skal aflives.
Vi åbnede for, at en hundesagkyndig bliver involveret i sagerne.
Derved imødekom vi et stort ønske fra hundeejere og sikrede, at hunde eksempelvis ikke bliver aflivet, hvis de skambider en anden hund under leg.
Ejeransvar, som også er en del af forslaget, er naturligvis et vigtigt element, og vi glæder os over, at der er rig mulighed for at gå til hundetræning her i Danmark.
Dog mener vi ikke, at man kan skabe samme tryghed gennem et øget ejeransvar, som man kan gennem raceforbuddet.
Så med de bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Først og fremmest er det bare ministeriets vurdering på baggrund af de tal, der er, og det følger regeringen.
Dernæst vil jeg gerne sige, at vi ikke har et ønske om at skabe nogen som helst form for usikkerhed omkring den her lovgivning.
Det er meget komplekst, og det er en meget balanceret tilgang, vi må have i forhold til det her, fordi der både er et hensyn til hundene og deres velfærd og til ejerne, men ikke mindst til de mennesker, der kan risikere at blive angrebet af hundetyper af en bestemt race.
Det er derfor, at regeringen fastholder det her balancerede synspunkt, som vi har, og vi oplever jo også, at det foregår nogenlunde i ro og orden, selv om der naturligvis er folk, der kan være utilfredse i forhold til racer og lignende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Så det synes jeg egentlig var meget klar tale.
Og jeg forstod Socialdemokratiet sådan, at det var på grund af økonomien, at man på nuværende tidspunkt ikke kunne støtte beslutningsforslaget, men at man delte de bekymringer, som Enhedslisten har som forslagsstillere.
Så jeg synes ikke, det er så kompliceret.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Så vil jeg gerne høre, hvor stor en effekt det har efter ministeriets vurdering.
Københavns Universitet har jo gennemført en stor undersøgelse af det i f.eks. 2013, hvor man siger, at det her ingen virkning har.
Adskillige eksperter har advaret mod det her, allerede da man indførte forbuddet.
De har sagt, at det ikke har noget med racerne at gøre, men det har noget med uansvarlige ejere, der opdrager deres hunde forkert, at gøre.
Så hvordan kommer ministeriet frem til det her, for jeg synes, at det strider imod alle eksperters udsagn på området?
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at man fastholder det her, når man kan se, at der er så lille en effekt eller ingen effekt af det, og når så mange mennesker er utrolig kede af den her lovgivning?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Mange tak.
Når vi har fremsat det her forslag fra Enhedslistens side, skyldes det jo i meget høj grad, at det her ikke har haft nogen virkning i forhold til at nedbringe antallet af bid, men at det tværtimod betyder, at rigtig mange uskyldige hunde og hundeejere er dybt ulykkelige og føler sig uretfærdigt behandlet.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren ikke mener, det er et problem, at den her lovgivning simpelt hen ikke har virket i forhold til at reducere antallet af mennesker, der bliver bidt.
Var det så ikke på tide at se på, om der skulle ske en revision, når nu det her simpelt hen ikke virker?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Der er blevet lavet nogle forsøg, der er omtalt i nogle medier, hvor en hel familie har ændret kost, men jeg er ikke helt klar over, om man kom ned på nul pesticider, og jeg er heller ikke klar over, om den familie kunne gennemføre med 100 pct. økologi.
Jeg er heller ikke klar over, om der er nogle pesticider, som er meget længe om fuldstændig at blive renset ud af kroppen.
Men det er markante tal, man kan opnå ved at ændre sin kost til økologi.
Men hvad angår skaderne på fostret, har jeg kunnet læse mig til, at jo yngre fostret er, jo større risiko er der for skader.
Senere i livet er det knap så heftigt.
Men det er altså i den periode, hvor en hjerne udvikler sig, at den er særlig sårbar over for pesticider og en række andre giftstoffer.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Jeg kan forstå, at når man står på talerstolen og taler om sådan nogle test til gravide, skal man fortælle, hvor mange børn og børnebørn man har, så jeg vil bare sige, at jeg har to børn og mit tredje barnebarn er på vej, for min datter har nemlig stor mave på.
Det er jo altid dejligt.
Jeg har to spørgsmål til fru Lisbeth Bech Poulsen i forbindelse med den lille historie om kvinden, der lagde sit liv om, da hun opdagede, hvor meget der var i hendes urin.
Mit første spørgsmål er: Fik hun et sundt barn?
Mit andet spørgsmål er: Har SF, som støtter forslaget, et bud på finansieringen?
Johannes Lebech (RV), 2016-05-12:
Både jeg personligt og Det Radikale Venstre har om nogen fokus på gravide og små børn lige nu.
Jeg er faktisk barselsvikar her i Folketinget, og jeg blev selv bedstefar for fjerde gang i torsdags.
Så det er ikke, fordi jeg ikke er optaget af den her sag.
Vi er også meget indstillet på, at gravide skal have den bedste rådgivning, der kan gives, og vi er opmærksomme på, at den miljøpåvirkning, de er udsat for i dag, er så bredspektret, at det er vigtigt, at der er fokus på netop det her område.
Så der er en masse gode og positive intentioner i forslaget.
Men vi vil ikke umiddelbart stemme for det, før vi får flere detaljer belyst.
Vi vil f.eks. gerne have belyst, hvad omkostningerne vil være, og man kunne også overveje, om der er nogle ressourcer til rådgivningen af gravide, der kunne anvendes bedre end netop lige til den her test.
Og jeg må sige, at det, jeg har hørt under debatten her, også gør, at jeg har nogle forbehold over for, om det lige er den her test, vi skal tilbyde de gravide.
Jeg har lidt svært ved at se, hvordan man skal håndtere det, og hvordan man egentlig skal agere.
Det er vel for så vidt bedre, at der er en rådgivning til gravide på et langt tidligere tidspunkt, så man bliver opmærksom på, at netop når man når til det stadium i livet, skal man være varsom med mange ting.
Det frygtelige er jo, som det også er nævnt tidligere i dag, at det efterhånden voldsomme og omsiggribende behov for at få hjælp til at blive gravid, også for mændene, gør, at man egentlig skal være opmærksom på den her problematik langt tidligere i livet, også af hensyn til de kommende børn.
Så vi har at gøre med en problemstilling om pesticidrester og miljøpåvirkninger som sådan med hensyn til vores fremtidige generationer, men jeg er ikke sikker på, at det lige er det her, der er løsningen.
Men lad os tage det med ind i forhandlingerne.
Vi er positive, men stemmer ikke umiddelbart for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det sidste spørgsmål forstår jeg ikke, for jeg påpegede jo netop, at der ikke var finansiering, men at SF havde en række forslag, som vi har fremsat.
Så jeg tror måske lige, der var tale om en forglemmelse fra ordførerens side.
Jeg vil gerne gentage det: Vi synes, der skal en kemikalieafgift på, hvor man kunne bruge LOUS-listen eller listen over CMR-stofferne, og så kunne man få faglige input til, hvilke stoffer der så skulle være på den liste.
Men helt konkret kunne det være ud fra LOUS-listen.
I forhold til det andet, altså den her kvindelige iværksætter, vil jeg sige, at så vidt jeg ved, fik hun et sundt barn, men det var også tidligt i hendes graviditet, hun fik taget den her test.
Jeg tror faktisk, det var i Go
' aften Danmark, jeg er ikke helt sikker, det var i hvert fald
på tv.
Jeg siger jo ikke, at der vil ske et eller andet forfærdeligt, hvis ikke du lægger dit liv om; jeg siger bare, at risikoen er større.
Det er også det, vi får at vide ude på Center for Hormonforstyrrende Stoffer på Rigshospitalet, hvor de siger, at risikoen er større.
Du kan også få et sundt barn, selv om du har røget, men det vil de fleste nok alligevel anbefale man ikke gør.
Så det er risikoen i det.
Når der nu også er gode alternativer derude til at ændre livsstil, synes jeg da i hvert fald, at man skal gøre opmærksom på det.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Lad os vende spørgsmålet om.
Hvis man skal reagere på alt, man bliver bekymret over, når man er gravid, vil jeg – i hvert fald som kvinde – sige, at så kan man næsten ikke bestille andet.
Så man kan vende spørgsmålet om.
Jeg ved ikke, om man ved, hvornår skaden sker.
Det er jo det, der bekymrer mig lidt, for hvis skaden sker, når fosteret er mindst, er det jo typisk på det tidspunkt, hvor kvinden ikke ved, at hun er gravid.
Altså, der er faktisk sådan en periode, hvor man måske ikke lige ved det.
Også selv om man planlægger en graviditet, ved man jo ikke helt, hvornår man bliver gravid, trods alt.
Og det vil sige, at hvis skaden så sker allerede der, er det så ikke bare at forårsage unødig bekymring hos kvinderne?
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Her er jo tale om en ny viden, som jeg synes det er rimeligt at gravide kvinder får mulighed for at reagere på.
Derfor er det rimeligt, synes jeg, at man tilfører det her ekstra led i kostrådgivningen.
Der er sikkert hundredvis af faktorer, som man kan tilrette i forhold til sin graviditet, og som kan påvirke fosteret, det ved vi.
Vi kender mange af dem, og mange af dem kender vi sikkert ikke endnu, men her er en ny, og det vil være naturligt, at vi i et moderne samfund giver mulighed for, at folk får den indsigt, den viden, så de kan reagere på den.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge – måske lidt i forlængelse af hr. Simon Kollerups spørgsmål: Hvad skal man gøre, når man som kvinde finder ud af, at ups, man er gravid?
Man er måske 3 måneder henne – jeg har oven i købet læst i ugeblade, at der er nogle, der nærmest først opdager det, når de er ved at føde – og så tænker man: Nå, okay, jeg må lige op at blive tjekket.
Så får man lige taget en urinprøve, og så får man at vide: Den er helt gal.
Man har faktisk i de der 3-4 måneder, man nu har været gravid, været til fester, spist helt almindelig mad.
Man har måske oven i købet røget.
Altså, man har faktisk gjort alt det, man i dag får at vide at man ikke må.
Der er nogle gange, jeg bliver helt i tvivl om, hvordan jeg har overlevet, vil jeg bare sige.
Og så får man at vide, at det her er et problem, og at man nu skal lægge hele sit liv om, men man ved faktisk ikke, om skaden er sket.
Der er min pointe lidt i forlængelse af hr. Simon Kollerups spørgsmål: Hvad skal kvinderne så gøre?
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg mener ikke, at det her skaber en unødig bekymring, for den er jo ikke af en dimension, hvor vi kommer til at tale om et sygt barn.
Der er bare tale om, at de her stoffer nu er kendt for at kunne give en hæmmet udvikling i en meget lille grad, men det er vigtigt nok til, at jeg synes, at det er rimeligt, at vi som samfund giver mulighed for, at en gravid kan tage det valg.
Man kan også vælge at sige: Nej, jeg har ikke brug for sådan en analyse.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Det kan være så fint, og undskyld, at jeg lige havde overhørt buddet på finansiering.
Det beklager jeg.
Så skal mit andet spørgsmål så være: Fik hun så taget en urintest efter fødslen, altså efter omlægningen af livet?
Når jeg spørger, er det lidt, fordi vi kører meget på, hvad vi kan måle nu og her, men ved vi reelt, hvis vi omlægger vores liv til økologi, om det så bliver bedre, eller hvad ved jeg?
Altså, ved fru Lisbeth Bech Poulsen noget om det?
Tak for det.
Jeg har bare et par opklarende spørgsmål.
Altså, ordføreren siger, at der er lavet forsøg, hvor man har kunnet måle, at niveauet er lavere ved en økologisk kost.
Mit spørgsmål går på, om det så er helt pesticidfrit, altså det, man har i urinen efter 14 dage på økologisk kost.
Hvis ikke det er helt pesticidfrit, mener ordføreren så, at der skal være en eller anden grænse, sådan at hvis man er under den grænse, behøver man ikke at bekymre sig, og så kan man fortsætte med at spise, som man plejer, hvis man er gravid – eller skal det helt ned på nul?
Det tror jeg umiddelbart ikke kan lade sig gøre, men det ved ordføreren sådan set nok. Mit sidste spørgsmål
er: Ved ordføreren, hvornår skaden sker under graviditeten?
Når jeg spørger, er det, fordi hvis jeg kom op til undersøgelse og var 8 uger henne og fik taget en urinprøve og den så viste, at, puha, indholdet af pesticider var for stort, men at skaden beklageligvis var sket, hvad skulle jeg så som kvinde gøre?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Se, det synes jeg man kunne forholde sig til, hvis forslagsstillerne havde bedt om en analyse af, hvad det så ville koste.
Jeg vil ikke bare stå og sige, at det da er en god idé, uden at have nogen som helst idé om, hvad det koster.
Man kan jo stille skriftlige spørgsmål, og man kan lave et forberedende lovarbejde.
Det med bare at knalde forslag ned i Folketingssalen, som ser ud til at være formuleret på en eftermiddag, synes jeg ikke er den rigtige måde at bruge salens tid på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Men hvad nu, hvis Enhedslisten syntes godt om et af de forslag, SF har til finansieringen af det for at sikre ekstra penge til kemikalieindsatsen, altså ved at lægge en afgift på stoffer fra LOUS-listen over stoffer, der er under stærk mistanke for at være hormonforstyrrende eller kræftfremkaldende, kunne det så være en idé?
Man kunne jo udforme listen på forskellige måder efter faglige og saglige input, men der er trods alt lavet en liste.
Kunne det være en idé til finansieringen, og ville Konservative så gå med?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Jo, det tror jeg er givet at der nok vil være.
Jeg er bare nødt til at gøre opmærksom på, at den her byge af totalt ufinansierede forslag fra bl.a. Enhedslistens side ikke er seriøs.
Altså, hvis man mener, at Folketinget skal bruge tid på at behandle en hel masse beslutningsforslag – hvilket jo kræver ret mange menneskers tid, både dem, der sidder her, men også embedsmænd, der skal forberede dem og tage stilling til det – så synes jeg, man i det mindste lige skylder at forholde sig til, hvad prisen for det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Arh, ordføreren kan da godt lave en lille vittighed om, at den fri adgang for de gravide kvinder, så de ikke skal betale, måske skulle have været beskrevet lidt mere præcist.
Der er jo altid nogle, der skal betale.
Men lad det ligge.
Så Det Konservative Folkeparti mener altså ikke, at der skal være den her lige adgang til at få foretaget sådan en test uafhængig af ens pengepung.
Men mener ordføreren ikke, at der er omkostninger ved de påvirkninger, vi har i dag?
Og inden ordføreren svarer, kan jeg sige, at der faktisk er lavet EU-undersøgelser, hvor man jo siger, at det koster trecifrede milliardbeløb i euro.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Så nåede jeg til det punkt, hvor der stod, at testen skulle være gratis, og så må jeg sige, at min støtte til forslaget forsvandt.
Jeg tænkte, at det så måske var en fejl, altså at Enhedslisten ikke mente, at det skulle være gratis, men at de bare mente, at staten skulle betale for det, og derfor læste jeg videre i forslaget.
Men jeg kunne ikke finde noget sted, hvor der var angivet en pris, så jeg antager, at Enhedslisten faktisk her mener, at det er noget, der skal udføres af folk uden at få løn for det, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det kan man måle, og, så vidt jeg ved, også relativt hurtigt i forhold til kost, cremer, plejeprodukter osv.
Men det, jeg måske tror fru Pia Adelsteen sigter til, er, at der også er alle de ukendte faktorer, og det er det, vi har talt om rigtig mange gange, altså med cocktaileffekter osv.
Når det rammer mig, og når jeg også fortæller historier om børn, er det jo, fordi vi kan udsætte os selv for forskellige ting.
Fru Pia Adelsteen og jeg mødes jo også i rygeboksen en gang imellem, men det er vores eget ansvar, og vi har et særligt ansvar over for børnene, for de har ikke selv valgt det.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Noget lignende kunne man vel sige om alle de andre ting, man kan læse og høre om, som kan påvirke og skabe bekymring om ens foster.
Men her er jo tale om, at nye tal viser, at der rent faktisk er en risiko, som man så kan gå ind og nedsætte ved at ændre sine kostvaner.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Tak til ordføreren for også at lægge vægt på resten af verden.
Det synes jeg er vigtigt.
Redegørelsen fastslår jo også, at man i Danmark fortsat skal være ambitiøs, men så kommer der en hel del men'er efter det, for hvad betyder det, at man i Danmark skal være mere ambitiøs?
Er det mere ambitiøs end EU eller er det mere ambitiøs end Polen?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er overimplementering, hvis den danske energipolitik er mere klimaambitiøs end Polens.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Men man kunne også anvende den anden tilgang til PSO-ordningen, som man diskuterer for øjeblikket, nemlig at åbne et lille hjørne af den for, at andre lande kan byde ind.
Sagen er jo, at der kører en lignende sag i Tyskland, og hvis man forestiller sig en gensidig anerkendelse der, vil det faktisk nok ende med at blive en fordel for Danmark.
Kunne det ikke også være en løsning?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Tak for et meget relevant spørgsmål.
Ordføreren siger, at PSO'en er en anerkendt ordning.
Jeg vil nok nærmere sige, at problemet med PSO'en er, at det er en underkendt ordning, så vi skal gøre noget i forhold til PSO-situationen i Danmark.
Det er derfor, vi har haft flere modeller i spil.
Der er så blevet redegjort for, at det vil have den største samfundsøkonomiske gevinst at sætte den på finansloven.
Ordføreren er jo så bekymret for, hvad der sker, hvis nu den bliver en del af finanslovsforhandlingerne.
Det, der er afgørende, når vi laver finanslovsforhandlinger, er, at vi skal finansiere de fælles aftaler, som er en del af energiforliget.
Så når vi laver et energiforlig på tværs af forhåbentlig mange partier i Folketinget igen, som rækker fra 2020 til 2030, så er det jo nogle ting, vi har forpligtet os til at finansiere, hvorfor finansieringen blot vil være på finansloven og ikke via en afgift, som desværre har den kedelige konsekvens, at flere af de energiintensive virksomheder må flytte ud af Danmark og placere deres produktion i vores nabolande.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
PSO'en er en anerkendt ordning, som også nævnes i redegørelsen.
Den bruges jo i en række lande og har givet anledning til en stor del af den kraftige udvikling i grøn energiteknologi, vi ser i Danmark.
Vi har også tidligere i dag hørt, at niveauet for energipriserne på trods af PSO'en ligger på gennemsnittet i Danmark i dag.
Vi har også kunnet læse i de dele af tilskuds- og afgiftsanalysen, der er kommet for nylig, at PSO'en måske skal omformes til noget andet, altså at den skal lægges ind under finansloven i en eller anden form.
Hvordan forestiller ordføreren og Venstre sig at man kan sikre en langsigtet god, fast og solid ramme, som jo er det, erhvervslivet især efterspørger, for, hvordan vi i årene fremover også kan udvikle den grønne energiteknologi, når man har en ordning, der pludselig skal kæmpe med alle de andre emner, der er på finansloven hvert år?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
De tal, der var i 2014, var ligeså meget Venstres fortjeneste, som de var alle andre i energiforligets fortjeneste.
For vi skal nok stoppe den her tendens med at prøve at overgå hinanden i at være grønne med tomme løfter og målsætninger og i stedet for bryste os af, at vi laver lange aftaler på tværs af partierne, som er helt unikke og årsagen til, at hvis jeg havde nævnt de nyeste tal, som så dog ikke fremgår af den redegørelse, som vi diskuterer i dag – netop dem, som hr. Søren Egge Rasmussen peger på – ville man se, at Danmark ligger som klart nummer et i eksport af energiteknologier.
Derfor kan vi i den grad være stolte.
Men ordføreren har fuldstændig ret i, at vi har haft en tilbagegang på 4 pct., hvilket der kan være mange årsager til.
Den præcise årsag til den her meget lille tilbagegang kan jeg dog ikke redegøre for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Så er det da mærkeligt, at ordføreren ikke tog de tal med i sin ordførertale og kun tog de gamle tal fra 2014 med, hvor man ligesom kunne bryste sig af en god eksport, som den tidligere regering måske så havde haft indflydelse på med den førte energipolitik – og så kan man se, at der sker et fald her.
Jeg synes, det er meget alarmerende.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke der er nogle initiativer, der skal tages for at få den her energiteknologieksport op igen.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Det er ordføreren, ja.