runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2013-10-10:
Jo, det er da rigtigt nok, at der er en talemåde, der går på det, som hr. Christian Juhl her er inde på, nemlig at tage det sure med det søde, men det er da vist en talemåde, som hr. Christian Juhl ikke har den store erfaring i at efterleve.
Han har vist aldrig taget noget surt.
Jeg synes, man skal sige klart, når der er noget, man ikke går ind for.
Det har jeg gjort her, og det har jeg argumenteret for.
Det er et princip, som vi stemte imod sidste år, og vi bliver ikke mindre imod det princip, fordi man i det her forslag nu reelt udvider det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-10-10:
I SF synes vi også, det er en god idé at ændre loven, så det bliver muligt for danske virksomheder at aflægge årsrapport udelukkende på engelsk.
Det skyldes først og fremmest, at ændringen vil være en administrativ lettelse for de danske virksomheder, der primært laver forretninger med udenlandske firmaer.
Det er helt ude i hampen, at virksomheder, som primært laver forretninger med handelspartnere uden for Danmark, i øjeblikket er forpligtet til at udfærdige en årsrapport på dansk.
Det er vi også i SF indstillet på at gøre.
Samtidig forventer vi ikke, at ændringen vil få nævneværdige negative konsekvenser, bl.a. fordi mere og mere kommunikation i flere og flere danske virksomheder i forvejen foregår på engelsk, uden at det har givet anledning til problemer.
Derudover er vi rigtig godt tilfredse med lovforslagets præcisering af reglerne omkring den kønsmæssige sammensætning i ledelsen.
Vi synes jo altid, at man i virksomhederne så vel som i samfundet generelt skal stræbe mod ligestilling mellem kønnene.
Sidst, men ikke mindst er vi helt på linje med lovforslaget i spørgsmålet om reglerne for virksomheders oplysninger om samfundsansvar.
Vi synes, det skal være muligt at benytte sig af alternative internationalt anerkendte standarder for afrapporteringen, hvis det giver mening for den enkelte virksomhed, uden at virksomhederne pålægges yderligere administrative byrder.
På den måde lettes det administrative arbejde for virksomheden, og det synes vi i SF man bør tilstræbe, hvor det er muligt og rimeligt.
Kim Andersen (V), 2013-10-10:
Min uforbeholdne undskyldning til Enhedslisten.
Jeg skal love for, at man er ved at komme efter det – det er flot.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Altså, jeg skal lige rette ordføreren.
Vi har lige her for nylig taget en meget, meget stor og vigtig beslutning; vi har været med til at acceptere en nedskæring på næsten 2,7 mia. kr., vil jeg erindre om.
Der synes jeg da nok at vi tager det sure med det søde.
Lovforslaget består af tre elementer.
Det første er, at store virksomheder fremover kan vælge at fremlægge årsrapport på engelsk, dvs. at kravet om en dansk version bortfalder.
Vi mener, at der er andre hensyn end alene, hvad der er lettest for virksomhederne, når det gælder sproget i årsrapporten.
Medarbejdere i en virksomhed eller i det lokalsamfund, som virksomheden er en del af, kan også have gode grunde til at orientere sig i årsrapporten, men kan ikke nødvendigvis forstå kompliceret engelsk.
Derfor mener vi, at der skal være krav om, at den danske udgave af en årsrapport foreligger.
Den del af forslaget kan vi altså ikke støtte, altså at man skærer den danske model væk.
Til gengæld kan vi godt bakke op om lovforslagets anden del.
Det er fint, at moderselskabet til store koncerner også bliver omfattet af kravet om, at der skal opstilles et måltal for andelen af det køn, som er dårligst repræsenteret i bestyrelsen.
Forslagets tredje del, som giver mulighed for, at virksomhederne kan afrapportere om deres samfundsansvar på flere måder end i dag, synes vi også er okay.
Såfremt lovforslaget ved tredje behandling indeholder alle tre elementer, kan vi ikke stemme for forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-10:
Formålet med L 23 er at lette de administrative byrder for virksomhederne i forbindelse med deres regnskabsaflæggelse.
I en global verden, hvor engelsk er det altdominerende globale sprog, er det et fornuftigt og logisk tiltag.
Derfor er dette forslag også en del af LA's afbureaukratiseringskatalog.
Ønsker regeringen inspiration til yderligere afbureaukratisering, er regeringen velkommen til at gøre brug af dette katalog, som er udarbejdet sammen med de store erhvervsorganisationer.
Med dette lovforslag forpligtes flere virksomheder til at angive måltal for den kønsmæssige sammensætning af deres bestyrelse.
Den 1. april 2013 trådte reglerne om den kønsmæssige sammensætning af ledelsen i virksomheder i kraft.
Dette var regeringens udvandede version af regeringspartiernes oprindelige ønske om at indføre kvoter i bestyrelser.
Som så mange af de andre forslag, regeringspartierne kom med inden valget, ønskede man ikke at gennemføre dette forslag, da man først var kommet ind i ministerbilerne, og tak for det.
I Liberal Alliance er vi noget overrasket over, at man blander spørgsmålet om virksomhedernes mulighed for at aflægge årsrapport udelukkende på engelsk og reglerne for den kønsmæssige sammensætning af bestyrelser sammen, specielt når man sælger det samlede lovforslag som en afbureaukratiseringslov.
Vi håber derfor ligesom de øvrige oppositionspartier, at dette lovforslag bliver delt.
Og i betragtning af, at ministeren på mange andre områder har udvist en udstrakt grad af villighed til at samarbejde, håber vi, at han er villig til at dele det her lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-10-10:
Det er en rigtig god idé, at store selskaber kan aflægge årsberetning udelukkende på engelsk.
Det har altid været et konservativt ønske i den globale verden, vi lever i, at man kan afbureaukratisere, at man kan forenkle livet for selskaberne.
Så det er en god idé, og det støtter vi.
Den anden del af forslaget handler om at give mulighed for at anvende internationalt anerkendte rapporteringsformer og -standarder.
Det synes vi også er en god idé.
Det har vi arbejdet med i nogle år.
Det vil lette livet for en del virksomheder, så selvfølgelig kan vi også støtte det.
Men ligesom flere andre oppositionspolitikere har været inde på i dag, forstår vi simpelt hen slet ikke sammenblandingen med mænd og kvinder i det her forslag.
Vi vil gerne have flest muligt kvinder ude i virksomhederne – på alle poster.
Det vil være til gavn for alle uden undtagelse.
Men den rigide måde, som man har gjort det på fra regeringens side, kan vi ikke støtte, og derfor kan vi heller ikke støtte, at det er en del af L 23, og vil opfordre til, at man deler forslaget op i to.
Så de to dele, vi kan støtte, vil vi gerne stemme for, men vi kan ikke stemme for den del, som handler om den kønsmæssige sammensætning af ledelser.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-10:
Og det undrer mig bare.
Altså, så siger Dansk Folkepartis ordfører, at pensionister, der bor i udlandet, har penge nok.
Så hvad er problemet?
Jeg forstår det slet ikke.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-10:
Jeg mener, at der er et administrativt problem forbundet med den her ordning.
I og med at der er tale om et nedslag, som er indkomstbetinget, indkomstgradueret, kan der være et problem med at kontrollere, om folk rent faktisk er kvalificerede til at få nedslaget, idet man jo ikke har alle deres skatteoplysninger, når de bor i udlandet.
Så derfor mener jeg, at der uanset hvad er et problem med at administrere det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
Jeg tør ikke uden en aftale sige, at jeg også taler på vegne af den radikale ordfører.
Det tror jeg at han vil have sig frabedt.
Man kan generelt sige om de her sager, som er ret tekniske, at man bliver nødt til at være lidt kreativ, når man som det femte parti skal på talerstolen, for ikke at gentage, hvad de tidligere ordførere så dygtigt har redegjort for er indholdet af det her lovforslag.
Så i stedet for at gennemgå det slavisk, for det tror jeg at de få tv-seere, der måske sidder derude, er lidt trætte af, vil jeg fokusere på et område, nemlig det her med, at der skal være fusioneringsret også i EØS-lande.
Der er måske nogle, der kunne være bekymrede for, at de i et EØS-land som Liechtenstein også vil være berettiget til at fusionere, og hvad man så vil gøre ved det, når det er kendt for at være et skattelyland.
Hvad vil der ske ved sådan en skattefri omstrukturering med deltagelse af danske selskaber?
Men vi slipper jo netop ikke mulighederne for at kontrollere de pågældende transaktioner, fordi lovforslaget betinger, at der skal foreligge en aftale om udveksling af skatteoplysninger med det pågældende EØS-land.
Det bringer mig videre til at sige, at der jo er mange spændende sager på skatteområdet.
Det tror jeg at vi alle sammen er klar over, og jeg håber også, at Folketingets partier snart kan komme til at diskutere noget mere omkring automatisk informationsudveksling og de problemer, som vi har med skattely både på europæisk plan og globalt.
Hvordan kan vi komme det til livs, når vi er en national stat i en globaliseret verden med globale virksomheder?
Hvordan skal vi agere inden for de rammer, der er?
Så det var bare lige en lille sidebemærkning, fordi jeg ellers ikke ville have så meget at sige til lovforslaget heroppefra, da der er blevet redegjort rigtig godt for det.
Og jeg kan sige, at SF støtter alle fire delelementer, også det element med folkepensionisterne, som DF var kritisk over for, da det jo netop kun er de pensionister med lav indkomst, der vil få noget ud af det.
Så SF støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-10:
Socialdemokraternes ordfører, hr. Thomas Jensen, sagde i sin indledning til sit ordførerindlæg, at der er tale om et traditionelt lovforslag fra Skatteministeriet.
Jeg vil sige, at det er der heldigvis ikke, og fordi det ikke er et traditionelt lovforslag fra Skatteministeriet, støtter vi det varmt.
Der er to grunde til, at det ikke er traditionelt.
Den første er, at der alene er tale om lempelser, og det er ikke traditionelt.
Det mest traditionelle for Skatteministeriet er, at vi skal stå her og diskutere nye skatteforhøjelser, nye stramninger osv., men det skal vi ikke her.
Det er udelukkende lempelser.
Det andet, der er utraditionelt, er, at skønt der er fire punkter i lovforslaget, er der ingen af dem, der er en stramning.
Normalt, når der en gang imellem med sjældne mellemrum kommer lempelser fra Skatteministeriet, er de pakket sammen med nogle stramninger, sådan at man kan stemme for det ene, men bliver nødt til at stemme imod det andet, og så ved man ikke rigtig, hvad man i bund og grund skal stemme.
Her er der ene og alene lempelser, så det er meget utraditionelt, og derfor støtter vi det helhjertet.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-10:
Jeg vil starte med at sige, at den primære grund til, at vi er opmærksomme på det her element, er, at det er EU, der dikterer, at det skal Danmark gøre.
Det er en direkte henvendelse fra Europa-Kommissionen, som vil til at regulere, hvordan dansk skattelovgivning skal være indrettet.
Det bryder vi os ikke om.
Men så vil jeg også godt sige, at den mulighed, der er for nedslag på ejendomsværdiskat, er en social ordning, som sigter på, at pensionister med en lav indtægt kan blive boende i deres boliger, ved at de så får en rabat på ejendomsværdiskatten.
For det første mener jeg, at man normalt ikke vil være omfattet af den her bestemmelse, hvis man har råd til at have flere boliger – en i Danmark og en i udlandet.
Så derfor vil man sandsynligvis falde uden for den bestemmelse.
Og for det andet kan det vel også være svært at kontrollere, at de borgere, som påberåber sig retten til det her nedslag, rent faktisk har en indtægt, som berettiger dem til det, i og med at de ikke er bosiddende i Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-10-10:
Alt godt fra havet er der her.
Jeg vil ikke sådan gå ind og nævne de konkrete punkter, som flere ordførere har været inde på, men blot konstatere, at der ikke er nogen af de elementer i de fire hovedoverskrifter, som forslaget omhandler, som Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte.
Det er alle sammen positive tiltag – godt nok små af slagsen – som fremmer et friere erhvervsliv, giver borgerne nogle flere rettigheder og giver bedre mulighed for at udvikle noget virksomhed også i nogle interessante selskaber.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte L 4.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-10:
Utraditionelt er der jo bred opbakning til det her lovforslag, og det takker jeg meget Folketingets partier for.
Jeg skal heller ikke redegøre for indholdet.
Det er gjort fuldt ud i de indlæg, der har været.
Hr. Mikkel Dencker var lidt kritisk over for de nedslag, der er for folkepensionister.
Så jeg skal bare henvise til hr. Ole Birk Olesens udmærkede redegørelse for det.
Ellers vil jeg takke for opbakningen bag det.
Der blev spurgt til, om vi kunne opdele lovforslaget.
Det vil jeg ikke tage stilling til her.
Jeg hørte jo formandens reprimande før, så jeg tror, vi er nødt til at diskutere i udvalget, om det kan have nogen gang på jord.
Men endnu en gang tak for støtten til lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-10:
Ja, det er en ganske kort bemærkning, for jeg vil bare høre, om ikke skatteministeren i bund og grund er enig med mig i, at det måske er en uskik at blande så forskellige ting sammen i et lovforslag – ejendomsværdiskat blandet sammen med fusionsskatteloven.
Det har jo ikke noget med hinanden at gøre.
Og selv om jeg godt kan forstå, at det kan være praktisk at pulje tingene i store lovforslag, vil jeg da håbe, at ministeren godt kan se det fra et folketingsmedlems synspunkt, nemlig at når så mange og meget forskellige ting blandes sammen, kan der jo være nogle af elementerne, man synes bedre end andre, og nogle, man slet ikke bryder sig om.
Jeg håber, det er noget, som ministeren vil tage til sig og overveje fremover.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-10:
Jo, jo, jeg kender så sandelig argumenterne og har også brugt dem mange gange i min tid her i Folketinget.
Og det kan være en uskik, det er fuldstændig korrekt.
Men jeg vil også sige, at det også kan være praktisk, så vi ikke skal sidde til midnat, for at alle mulige mindre ting skal have en behandling, hvor alle partierne er oppe og tale.
Der kan det godt være praktisk, hvis det er sådan, at man kommer mindre ting af ikke særlig stor politisk betydning i et samlet lovforslag.
Men det er klart, at det da skal gøres med måde, og man skal tænke sig om desangående.
Jeg forstår udmærket argumentet, men jeg mener også godt, at det kan have sin relevans at gøre det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jeg tror, der er forskel på de lande, hvor de kommer fra.
Der er jo altså visse steder i Mellemøsten, hvorfra det har været lidt besværligt at hente sine forretningsforbindelser herop.
Det kan vi nu rette op på med det her lovforslag, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Det her handler om danske arbejdspladser, og det handler om vores eksport, og det skal vi selvfølgelig værne om, for det er rigtig vigtigt i en tid, hvor mange ufaglærte står uden job, at de her virksomheder så kan afsætte varer til udlandet.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-10-10:
Tak for en overvældende tilslutning til store dele af forslaget.
Jeg kan konstatere, at deler man det op i tre som foreslået af eksempelvis Dansk Folkeparti, så ser det lovende ud, det kan vedtages.
Det er bare ikke af de samme, lader det til.
Men jeg vil nu prøve at se, om jeg ikke kunne berolige nogle af ordførerne lidt.
Jeg kan forstå på Venstre og Konservative og Liberal Alliance, at man er meget ked af den del, der handler om den kønsmæssige sammensætning af ledelsen og de ændringer, vi foreslår.
Som jeg er orienteret, er det en sag, som blev afgjort tidligere på året, da man vedtog, at der pr. 1. april 2013 skulle gælde nye regler på dette område.
Det, der så er sket, er, at efter den her lovs ikrafttræden, er reglerne blevet formuleret, så det ikke er helt klart for små og mellemstore modervirksomheder, der laver koncernregnskab for en stor koncern, om de vil være omfattet af reglerne om den kønsmæssige sammensætning eller ej.
Det er derfor, det er nødvendigt at lave en præcisering af lovforslaget.
Ændringen indebærer ikke, at flere virksomheder end tidligere omfattes af reglerne om den kønsmæssige sammensætning af ledelsen.
Det er taget med, fordi man tænkte, at det jo kunne være, at den store idépolitiske kamp var blevet afgjort ved den tidligere drøftelse, da det oprindelige forslag blev vedtaget, og man håbede således, at det måske ville blive taget med, når der alligevel skulle laves lovgivning i den her forbindelse.
Så det er baggrunden for det.
Det siger jeg bare, for at det på en eller anden måde kunne berolige de pågældende ordførere med, at der altså ikke er tale om en helt ny lovgivning her, men kun en præcisering.
Men jeg vil gerne drøfte med ordførererne og udvalget efterfølgende, hvor alvorligt det her måtte være.
Det synes jeg nu er ærgerligt, for som nogle ordførere også har nævnt, er det igen med baggrund i, at Virksomhedsforum har givet os de her gode råd, så vi hele tiden prøver at komme med forslag, der kan fremme, at vi afbureaukratiserer i erhvervslivet.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke vil tilslutte sig det, men jeg noterer det selvfølgelig.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Tak for det, og undskyld den langsommelige optræden.
Jeg vil høre arbejderpartiets store minister, om det ikke er en god idé, at medarbejdere har en chance.
Der findes dog en ikke uanselig gruppe af ufaglærte tillidsrepræsentanter, som kan have en væsentlig interesse i at kunne forstå bemærkningerne til årsregnskabet m.m.
Der findes også folk i lokalsamfundet omkring større industrivirksomheder, som er dominerende i lokalområdet, og disse folk kan have en meget, meget stor og væsentlig interesse i at vide, hvad der står i årsregnskabet, og hvilke overvejelser virksomheden gør sig om den nærmeste fremtid.
Så på den måde mener jeg, at man stjæler demokratiske muligheder fra folk, der ikke kan lære engelsk, eller ikke har lært engelsk, i det her forslag og dermed er med til at afmontere dele af det demokrati, vi sammen har sloges om i arbejderbevægelsen.
Er det ikke et problem, som man er nødt til at tage alvorligt og gøre mere ved end bare at sige, at det er ærgerligt?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-10-10:
Nu er det sådan, at i den del arbejderbevægelsen, som jeg kommer fra, er det de færreste aftener, vi har brugt på at sidde og studere årsregnskaber, vil jeg godt understrege.
Til gengæld vil jeg sige, at når har vi har haft mulighed for at lave politik eller på anden vis har skullet diskutere forhold, som vedrører virksomheder, så har vi fremskaffet dokumentationen på anden vis, medmindre det har drejet sig om tallene.
Og jeg kan sige, at tallene har vi ikke tænkt os at oversætte til engelsk.
Så vil jeg sige det sådan, at hvis der på danske virksomheder er problemer, kommer de typisk op i samarbejdsudvalg eller bestyrelser, hvor vi har sikret at lønmodtagerrepræsentanter kan sidde.
At gøre det til et problem for demokratiet og virksomhedernes medarbejderrepræsentanter og arbejderbevægelsen holder ingen steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-10:
Det kommer lidt overraskende for mig, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte, at danske folkepensionister, som er bosat i udlandet, kan få en nedsat ejendomsværdiskat i Danmark.
Hvorfor er det så urimeligt ifølge Dansk Folkeparti, at det par, der i deres alderdom har valgt at bosætte sig i udlandet – det kan jo være af alle mulige grunde; vejret kan være bedre for helbredet, og børnene kan være flyttet til udlandet, og man har lyst til at være tæt på børnebørnene – skal have den samme skattemæssige retsstilling, som det folkepensionistpar, der er i Danmark?
Henrik Sass Larsen (S), 2013-10-10:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i, at rapporteringen i et årsregnskab med de standarder og procedurer, som det indebærer, og den information til markedet, som det indeholder, er afgørende for, om man bliver en god tillidsrepræsentant, og om man kan udøve sin indflydelse.
Det mener jeg faktisk ikke.
Jeg kan se, at tallene kan give masser af mening, med hensyn til hvordan virksomhedens udvikling har været, når man skal sidde og forhandle løn eller andet.
Man kan diskutere det, hvad angår virksomhedens generelle strategi, men der er det også fuldt ud muligt, uanset hvilket land folk befinder sig, også via de ordninger, vi har lavet om medarbejderrepræsentanter i bestyrelsen og andet, at orientere sig fint på sit eget sprog.
Det her vil ikke være noget, der vil forhindre nogen tillidsrepræsentanter i at kunne fuldføre deres virke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-10:
Når man tænker på debatten under det sidste lovforslag, kunne man jo også gentage noget af det her og sige, at her er der også lidt forskellige blandede bolsjer, og det er der jo altid grund til at være påpasselig med, hvis det er lovområder, der er relativt forskelligartede og kan gå i hver sin retning, for så er der en grund til, at det kan være vanskeligt at give en klar tilkendegivelse om lovforslaget, som det foreligger.
Det kan man selvfølgelig, når man beskæftiger sig med skattepolitik, altid være bekymret for, og det kan man vel også med det lovforslag her med de mange titler, der er i det, men rent undtagelsesvis kan jeg så sige, at det ikke er tilfældet.
Der er i hvert fald umiddelbart ikke nogen bekymring for det her forslag fra Venstres side over, at det er en række forskellige ændringer, der foreslås.
Det er relativt begrænsede ændringer, og jeg kan godt komme med den store afsløring allerede nu, at det er ændringer, vi kan støtte fra Venstres side.
Der gives en udvidet adgang til skattefri omstrukturering af selskaber, så adgangen til denne mulighed med forslaget også foreslås at gælde, hvis selskaberne ikke bare er selskaber i EU-lande, men også selskaber fra EØS-lande.
Det er ganske fornuftigt at udvide denne mulighed.
Forslaget indeholder også en mulighed for at udvide adgangen til at foretage sammenlægninger af skattepligtige og skattefrie vandforsyninger.
Igen lyder det jo ganske fornuftigt, at der gives friere rammer for vandsektoren fremadrettet.
Hvorvidt den foreslåede model er helt optimal, kan høringsfasen godt give anledning til at kigge nærmere på, men hovedsigtet er et godt skridt.
Vi må se, om der bliver noget i udvalgsarbejdet, der gør, at vi skal anskue det anderledes, men det må vi tage under udvalgsarbejdet.
Energinet.dk kan med forslaget foretage skattefri tilførsel af aktiver, og det er en model, der kendes fra andre offentlige selskaber, og derfor virker det umiddelbart som en god idé, at også Energinet.dk får denne mulighed.
Endelig vil muligheden for, at folkepensionister får nedslag i ejendomsskatten, blive udvidet til også at gælde folkepensionister i udlandet.
På samme måde, som skattestoppet for ejendomsværdiskatten også gælder for danskeres bolig i udlandet, betyder forslaget, at nedslagsreglerne også skal gælde for pensionister, der har bolig i Danmark, men ikke bor i Danmark.
Alt i alt er det lidt blandede bolsjer, som ikke giver anledning til, at jeg kan indlede en stor ideologisk tale.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Egentlig håber jeg, at det er overflødigt at minde ministeren om det, men rent faktisk har vi i fagbevægelsen opbygget to 1-ugeskurser for tillidsrepræsentanter og medarbejdervalgte repræsentanter i bestyrelser for at kunne forstå regnskaber og for at tage det vigtige politiske skridt, det er at følge med i et årsregnskab for at være på forkant med f.eks. kommende fyringer eller kommende nyansættelser, ændringer i strategien osv. osv. netop for på den måde at øve indflydelse på virksomheden.
Derfor synes jeg ikke, det kan nedgøres til, at tallene ikke oversættes til engelsk.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-10-10:
Nu vil jeg nødig stå her og sagsbehandle.
Jeg kender desværre ikke den pågældende sag.
Så det vil jeg ikke gøre.
Men jeg vil sige det sådan, at af alle de mennesker, der har udtalt sig om og arbejdet med den her sag – det være sig i Parlamentet, det være sig andre steder, hvor man har gjort sig store anstrengelser omkring det – er der jo ikke nogen, der har flaget den kæmpe bekymring, som Enhedslisten her udviser.
Jo, man har fundet en eller anden mystisk fagforening et eller andet sted, men ellers er der jo ikke nogen andre.
Og så må man sige, at hvis der ikke er det, hvorfor skulle der så være hold i det?
Og det er altså ikke altid sådan.