runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg tror faktisk, at justitsministeren udmærket forstår, hvad jeg siger, for jeg har egentlig et indtryk af justitsministeren som en begavet og dygtig minister.
Så jeg er helt sikker på, at ministeren rent faktisk forstår, hvad jeg siger.
Derfor er jeg også på et vidst plan imponeret over ministerens evne til både at tale med uld i mund og mel i mund.
For ministeren har et eller andet ønske om at fremstå som en barsk lov og orden-politiker på lige fod med forhenværende justitsministre, og samtidig vil han også gerne gå ud og vise, at man har sådan et mere menneskeligt ansigt, som er mere humanistisk end den foregående regering.
Derfor er man nødt til at sige på den ene side og på den anden side og begge dele på en gang, altså man blæser og har mel i munden samtidig, for justitsministeren har endnu ikke svaret på, om ministeren anerkender, at den nuværende regering også risikerer, at børn kortvarigt bliver sendt i fængsel.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Jeg har intet at udsætte på statsministerens tale, men jeg synes, at jeg her hører en accept af, at det, jeg sidder og læser op, rent faktisk er tilfældet.
Det er det, hr. Jan E. Jørgensen står og siger.
Og hvad var det, der var tilfældet?
Ja, det var, at med nedsættelsen af den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år, der risikerede 14-årige børn jo altså at komme i fængsel, og rent faktisk kom de også i nogle tilfælde til at sidde i en arrestafdeling.
Jeg forstår hr. Jan E. Jørgensens spørgsmål sådan, at hr. Jan E. Jørgensen faktisk indrømmer det, og så er der jo ikke rigtig mere at diskutere, for så er den diskussion, som hr. Jan E. Jørgensen havde med statsministeren i sidste uge, og som han her i dag har med mig, jo afsluttet.
For hr. Jan E. Jørgensen har indrømmet, at det var det, der var en risiko, og dermed er det altså opklaret, at den tidligere regerings politik kunne medføre, at 14-årige børn i nogle tilfælde kom til at sidde i en arrestafdeling i et fængsel.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Ministeren svarer så nogenlunde på halvdelen af mit spørgsmål, for jeg spørger, om regeringen vil anerkende, at den tidligere VK-regering ikke havde som politik at sætte børn i fængsel, men jeg spørger sådan set også til den nuværende regerings politik, og om den nuværende regering har som politik, at man sætter børn i fængsel.
Jeg spurgte ikke specifikt om 14-årige børn kontra 15-årige børn, og jeg er sikker på, at ministeren er enig med mig i, at man er et barn, når man er 15, lige så vel som man er et barn, når man er 14.
Statsministeren sagde i sin 1. maj-tale: »Denne regering sender ikke børn i fængsel«.
Det kan man jo kun forstå på en måde, nemlig at den foregående regering sendte børn i fængsel, mens den nuværende regering ikke sender børn i fængsel.
Der bliver jeg altså nødt til at bede justitsministeren om at være lidt mere skarp og lidt mere præcis, for den forrige regering straffede ikke børn med fængsel, og jeg går heller ikke ud fra, at den nuværende regering har planer om at straffe børn med fængsel.
Den foregående regering måtte acceptere, at det ganske kortvarigt kunne være nødvendigt for børn at opholde sig ganske kortvarigt i et fængsel, ligesom jeg går ud fra, at den nuværende regering også må acceptere, at det under visse omstændigheder kan være nødvendigt.
Hvis ministeren ikke vil præcisere, som jeg nu har efterspurgt, så giver statsministerens udtalelse simpelt hen ikke nogen mening.
Jeg kan godt acceptere, at man kommer til at tale over sig og kommer til at stramme sin retorik, men jeg synes, regeringen har et alvorligt problem, hvis man den 1. maj bare sender sin statsminister i Fælledparken, hvor der slynges påstande ud om, at den forudgående regering sendte børn i fængsel, og at den nuværende regering har tænkt sig at holde op med det, for det er ganske enkelt i strid med sandheden.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Tak for det, formand.
Jeg er bekendt med, at statsministeren i onsdags i sidste uge her i salen bl.a. besvarede spørgsmål fra spørgeren om helt samme tema, og jeg kan derfor indlede med at henvise til det svar, som statsministeren gav på spørgsmålet, og det var spørgsmål nr. S 3165.
Hverken statsministeren eller jeg vil hævde, at det var et mål i sig selv for VK-regeringen at placere så mange 14-årige børn i fængsel som overhovedet muligt.
Men det var ikke desto mindre resultatet af VK-regeringens politik, at 14-årige børn risikerede at komme i fængsel og rent faktisk også i nogle tilfælde kom til at sidde i en arrestafdeling i et fængsel.
Og det var jo et resultat, som VK-regeringen var advaret om fra alle sider, men som VK-regeringen ikke desto mindre også med åbne øjne accepterede som en del af sin egen politik.
For dengang VK-regeringen sænkede den kriminelle lavalder fra 15 år til 14 år, var der rigtig, rigtig mange advarsler, og modstanden var også stor.
Og det var ikke kun de nuværende regeringspartier, der advarede imod at sænke den kriminelle lavalder, for advarslerne kom bl.a. fra Fængselsforbundet, Kriminalforsorgsforeningen, Fængselsinspektørforeningen og Det Kriminalpræventive Råd.
Nedsættelsen var også i strid med anbefalingerne fra Ungdomskommissionen, som VK-regeringen selv havde nedsat.
Det, der blev sagt dengang, var, at lovændringen bl.a. ville betyde, at børn på 14 år kunne komme til at stifte ubehageligt bekendtskab med fængsler og arresthuse.
Der var også flere høringssvar, der pegede på, at det kunne komme til at ske.
Nu har vi her i Folketinget tidligere haft en meget lang og indgående debat om spørgsmålet om den kriminelle lavalder, herunder med flere samråd, hvor spørgeren også selv har deltaget med en hel række spørgsmål.
Jeg vil undlade at gentage hele den her debat i dag, men jeg vil blot afslutte med at sige, at det var VK-regeringens politik, at den kriminelle lavalder skulle sættes ned til 14 år, og det var således VK-regeringens politik, at børn på 14 år skulle kunne straffes, ligesom VK-regeringen dermed som en del af sin politik accepterede, at børn på 14 år risikerede at komme til at sidde i fængsler og arresthuse.
Og det var efter min opfattelse udtryk for en forråelse af, hvordan vi ser vores 14-årige børn, og hvordan vi behandler dem.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Erkender ministeren, at hverken den tidligere VK-regering eller den nuværende regering har som politik at sætte børn i fængsel?
Erkender ministeren, at hverken den tidligere VK-regering eller den nuværende regering har som politik at sætte børn i fængsel?
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Det er da dagens nyhed, at fru Inger Støjberg øjensynligt er begyndt at holde så meget af regeringsgrundlaget, og jeg synes, at hun skulle prøve at læse længere inde i det, for så vil hun finde ud af, at der faktisk står noget om nogle ret fine visioner for, hvor Danmark skal bevæge sig hen.
Men som sagt har det her spørgsmål afsæt i et spørgsmål om, at Justitsministeriet i månedsvis skulle have syltet henvendelser fra Ombudsmanden, og det er på ingen måde et billede, jeg kan genkende, og det synes jeg er vigtigt at få slået fast.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Mener ministeren, det er i overensstemmelse med regeringsgrundlagets intentioner om god regeringsførelse, at Justitsministeriet i månedsvis sylter henvendelser fra Ombudsmanden, når det tilmed er ministeren, der har det koordinerende ansvar for at sikre god regeringsførelse?
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Tak for det, formand, jeg kan gøre det meget kort: Som sagt, kan jeg på ingen måde genkende det billede, som spørgeren forsøger at tegne af Justitsministeriet, nemlig at Justitsministeriet skulle have syltet den konkrete sag, som der henvises til.
Jeg kan i den forbindelse henvise til min besvarelse for et øjeblik siden, nemlig besvarelsen af spørgsmål nr. S 3230.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Der er jo kutyme for, at man siger tak for svaret, og selv om det øjensynligt bare vil være en høflighedsfrase, vil jeg alligevel sige tak for, at justitsministeren i hvert fald rejste sig op og forsøgte at sige noget, for der var jo ikke meget svar i det, justitsministeren sagde.
Jeg vil bare gerne lige have en ting på plads: Er det sandt, at Ombudsmanden gentagne gange bad om at få de her oplysninger fra Justitsministeriet – ja eller nej?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Så fik vi det på plads.
Regeringen mener, at man som 15-årig er voksen, og at man som 14-årig er et barn.
Det må være sådan, jeg skal forstå det, og regeringen mener, at for en 14-årig vil det være et ubehageligt bekendtkendskab kortvarigt at komme i fængsel eller et arresthus, men at det for en 15-årig ikke vil være noget problem.
Den sondring anerkender vi ikke i Venstre.
Vi mener, at børn skal holdes helt ude af fængsler, og det er altså børn helt op til 18 år.
Det er i øvrigt også det, som de FN-konventioner, vi har tiltrådt, siger at vi skal.
Vi skal sørge for, at børn, der bliver straffet, bliver holdt væk fra voksne forbrydere.
Der må jeg et eller andet sted konstatere, at Venstre og regeringen ser forskelligt på det.
Når vi taler 15-årige mener regeringen ikke, at der er de store problemer.
Når vi taler 14-årige, så er der store problemer.
Venstre sætter altså grænsen ved 18 år.
Vi mener ikke, at børn skal i fængsel – heller ikke 15-årige børn.
Vi anerkender, at det kortvarigt kan blive nødvendigt, men vi mener, det er et problem.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Man må jo altså sige, at justitsministeren nærmest lever i en parallelverden, for justitsministeren læste selv en stribe datoer op for, hvornår Ombudsmanden bad om at få de her oplysninger, fordi justitsministeren havde syltet sagen, og så er det jo egentlig – ja, det kan være svært at sætte ord på, men jeg tror mildt sagt – temmelig mærkværdigt, at justitsministeren siger, at justitsministeren ikke kan genkende den her udlægning.
Justitsministeren har jo selv lige læst det op for få minutter siden.
Men jeg vil godt vende tilbage til regeringsgrundlaget.
Regeringsgrundlaget, som jo i øvrigt af gode grunde er skrevet efter valget og derfor ikke er brudte valgløfter, kan man sige, men bare er løfter, der er brudt efter valget, kan man slå op og læse om i en lille bog, og under afsnittet for god regeringsførelse står der på side 76: »Regeringen vil respektere henstillinger fra Statsrevisorerne og Ombudsmanden.
Regeringen vil sikre, at Ombudsmanden og Rigsrevisor har adgang til relevante dokumenter.«
Hvordan synes justitsministeren det egentlig harmonerer med, at vi har en ombudsmand, der gentagne gange har bedt om at få de her oplysninger i en så alvorlig sag, hvor alt tyder på, at statsministeren har skubbet PET foran sig i en politisk fyring?
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Jeg vil sige, at uanset hvor mange mere eller mindre slet skjulte anklager mod diverse personer, som fru Inger Støjberg føler anledning til at fremhæve her i dag, er det ej heller noget, jeg kan genkende.
Jeg kan ikke genkende præmissen for det her spørgsmål.
Det er jo sådan, at den offentlige forvaltning helt generelt skal behandle sagerne hurtigt, men som fru Inger Støjberg temmelig sikkert også ved fra sit tidligere hverv som minister, er hurtighed ikke det eneste, en offentlig myndighed skal tage hensyn til og lægge vægt på, sagsbehandlingen skal også være grundig og fyldestgørende.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Justitsministeren kan aldrig nogen sinde genkende den verden, som alle andre lever i.
Men jeg vil så forsøge at spørge justitsministeren om fire punkter, nemlig fire punkter med faktuelle oplysninger om, at regeringen har opført sig anderledes, end der står i regeringsgrundlaget, når det handler om god regeringsførelse.
Man har nemlig gjort præcis det modsatte.
Punkt 1: Statsministeren nægter at svare på § 20-spørgsmål angående regeringens eget program for god regeringsførelse; det er jo da i hvert fald et tydeligt brud.
Punkt 2: En rapport til Integrationsudvalget blev givet til pressen, før den blev givet til udvalgets medlemmer, der derfor måtte møde fuldstændig uforberedte op til samråd; jeg var selv med i det samråd, og det var ministeren selv, der undlod at sende rapporten.
Punkt 3: En del ministre overskrider konsekvent den aftalte svarfrist på 6 hverdage for besvarelse af § 20-spørgsmål.
Det er fire eksempler på, at man er i direkte modstrid med det, man selv siger man vil omkring god regeringsførelse.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Som jeg sagde tidligere, har jeg redegjort for sagens forløb, og jeg kan som sagt ikke genkende det billede og den præmis, som spørgsmålet bygger på, nemlig at Justitsministeriet i månedsvis så at sige skulle have syltet den her sag.
Vi er helt enige om grænsen på de 18 år.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse.
Det ved hr. Jan E. Jørgensen ganske udmærket, ikke mindst efter et utal af samråd om regeringens forsøg på – også her – at genoprette og finde nye balancer i retspolitikken.
Det her spørgsmål er nu endeligt afklaret, og det er sådan set det, som jeg synes er det positive, der er kommet ud af debatten i dag.
Hr. Jan E. Jørgensen har tidligere indrømmet, at man jo med sænkelsen af den kriminelle lavalder de facto accepterede, at 14-årige børn risikerede at komme i fængsel, det vil sige, at de også i nogle tilfælde kom til at sidde i en arrestafdeling i et fængsel.
Og det er jo det, spørgsmålene har handlet om, både spørgsmålet til mig og spørgsmålet til statsministeren i sidste uge, ergo er der ingen problemer med det, som statsministeren har udtalt sig om.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-16:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende og »sædvanlig praksis«, at Ombudsmanden gentagne gange har rykket Justitsministeriet for udlevering af centrale dokumenter i Ombudsmandens undersøgelse af, om MF'er Henrik Sass Larsen har fået en urimelig behandling af myndighederne?
nr. S 3251
Hvorfor mener ministeren, at VK-regeringens stramning af udvisningsreglerne i 2011 var dårlig og uklar lovgivning?
nr. S 3247
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-16:
Vil ministeren uafhængigt af de videre forhandlinger om en udligningsreform sikre gennemførelsen af et fælles færgesekretariat for de danske småøer og dermed imødekomme et stort ønske på øerne?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Vi har netop lavet en aftale med Enhedslisten om at øge tilskuddet til de kommuner, som har øer inden for kommunegrænsen, med 15 mio. kr.
De skal bruges til at modernisere de kriterier, som de nuværende midler fordeles efter, og så skal de bruges på at se, om der kan laves netop et færgesekretariat.
De godt 88 mio. kr., som i dag bliver overført til kommuner, som har øer inden for kommunegrænsen, er de midler, vi gerne vil øge.
Vi har nu lagt 15 mio. kr. på bordet til dels at etablere et færgesekretariat, dels at øge tilskuddet til de kommuner, som har øer inden for kommunegrænsen.
Så vil vi selvfølgelig lytte os frem til, hvordan man gør det på den bedst mulige måde.
For en ting er at få afsat penge til det, noget andet er at finde den helt rigtige form.
Jeg er nemlig helt enig med spørgeren i, at der ligger nogle muligheder i fællesindkøb både af de drivmidler, der skal være til færgerne, og af forsikringer.
Det kan også være, at man i højere grad kan hjælpe hinanden, sådan at man, hvis en færge skal til reparation, kan flytte en anden færge hen et andet sted, så der bliver et større fællesskab om at få den del af vores infrastruktur til at fungere til glæde for øboerne og dem, der gerne vil besøge en ø.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-16:
Det, som jeg her undrer mig over, er, at regeringen sammen med Enhedslisten har valgt at give kommunerne endnu flere penge til det i stedet for at samle det hele i et fælles færgesekretariat, sådan at det var færgesekretariatet, der fik hele det tilskud, så det var færgesekretariatet, der drev færgerne, altså stod for billetpriser, drift, vedligeholdelse og også for indkøb af ekstra færger, så det var samlet der.
Jeg kan ikke lige se ideen i det her med at give kommunerne endnu flere penge til deres færgedrift og samtidig lave et færgesekretariat .
Kan ministeren fortælle lidt mere om, hvad ministeren mener at et færgesekretariat så mere præcis skal have af funktioner, når der kun ryger endnu flere penge ud til kommunernes drift af færgerne?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Vi forsøger jo netop at tilgodese to formål, nemlig at de kommuner, som har øer inden for kommunegrænsen og derfor typisk også her færger inden for kommunegrænsen, får lidt mere – for det er en særlig opgave, for det er nu altså noget andet at få ting til at fungere, hvis der er en ø inden for kommunen – og at sørge for, at der er midler til at lave et fælles færgesekretariat.
Men jeg tror, at der er noget, vi ser forskelligt på.
Regeringen synes ikke, at vi skal have statslig færgedrift, eller at vi skal have en centraliseret statslig ordning, som skal stå for det her.
Det er baggrunden for, at vi synes, det var vigtigt at øge tilskuddet, for det viser jo, at alle kommuner, om man så må sige, er solidariske med dem, der har særlige opgaver, fordi der er en ø inden for kommunegrænsen.
Selv om vi ser forskelligt på, hvad der er kommunale opgaver, og hvad der er statslige opgaver, så håber jeg da, at vi i fællesskab kan glæde os over, at der vil være mulighed for at etablere et færgesekretariat, som kan bidrage til, at man i højere grad kan købe fælles ind til det, der netop er fælles – det være sig brændstof, det være sig forsikringer – og at man kan koordinere, hvor færgerne er og på hvilket tidspunkt, hvis der er nogle, der skal til reparation eller lignende.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-16:
Mange tak.
Det er rigtig rart at få bekræftet.
Det, som vi i Dansk Folkeparti godt kunne tænke os ved et fælles færgesekretariat, er netop de her stordriftsfordele, ved at man så kan købe fælles olie ind og fælles forsikringer.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre om det også er en del af planerne, og om det ligeledes er en del af planerne, at de 88,4 mio. kr., som vi i dag giver til kommunerne til deres færgedrift, i stedet for kunne gå til det her fælles færgesekretariat.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Det, der er grund til at anerkende, er, at hr. Jan E. Jørgensen jo her har indrømmet og accepteret, at med den tidligere regerings nedsættelse af den kriminelle lavalder fra 15 år til 14 år, som skete mod så at sige alle anbefalinger, mod regeringens egen ungdomskommission og mod en hel perlerække af høringssvar og interessenter på området, som jeg læste op før, var faktum altså det, at det betød, at børn risikerede at komme i fængsel og rent faktisk også i nogle tilfælde kom til at sidde i en arrestafdeling i fængsel.
Det er virkeligheden.
Det nye er, at hr. Jan E. Jørgensen nu har indrømmet det, og jeg tager det som et udtryk for, at den debat, vi har haft her i dag, har blotlagt den dårlige samvittighed, som borgerlige politikere har haft i det her spørgsmål.
For man ved jo, at man lavede noget forkert.
Man ved, at det var noget, man må give Dansk Folkeparti i endnu en studehandel, og der gik man altså imod de mange anbefalinger af det modsatte, som kom fra ikke mindst regeringens egne eksperter.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Når Venstremænd hører 1. maj-taler, foregår det formentlig i mere klar tilstand, end når Socialdemokraterne hører 1. maj-taler.
Så meget vil jeg godt anerkende.
Men jeg synes stadig væk, at justitsministeren snakker udenom.
Jeg burde ikke være så overrasket, for jeg har efterhånden oplevet det nogle gange, men jeg synes, at justitsministeren snakker udenom.
Vil justitsministeren erkende – det har han jo gjort – og det var det, der var mit spørgsmål, at børn over 15 år bliver sat kortvarigt i fængsel under denne regering?
For jo, det gør denne regering.
Forskellen er, om det 14-årige, 15-årige, 16-årige og 17-årige, eller om det kun er 15-årige, 16-årige og 17-årige.
Men børn er børn, og man bliver ikke voksen, fordi man fylder 15 år.
Det har justitsministeren også anerkendt.
Grænsen i den sammenhæng er 18 år.
Så statsministeren har sagt noget forkert enten ved at påstå, at denne regering ikke sender børn i fængsel, for det gør den, det har justitsministeren lige bekræftet, eller også ved at hævde, at den forrige regering sendte børn i fængsel.
Man straffede ikke med fængsel.
Det kunne være nødvendigt at gøre det kortvarigt, ligesom det kan være nødvendigt for den nuværende regering.
Jeg synes, det ville klæde justitsministeren, hvis man anerkendte, at der måske var røget en finke af statsministerens pande den 1. maj.
Kan ministeren udelukke, at børn over 15 år vil risikere at blive sat kortvarigt i fængsel, f.eks. i forbindelse med grundlovsforhør?
Kan ministeren udelukke, at børn over 15 år vil risikere at blive sat kortvarigt i fængsel, f.eks. i forbindelse med et grundlovsforhør?
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Jeg kan svare ganske kort: Nej, det kan jeg ikke garantere, for som erfaringerne jo også viser, er det jo desværre ikke altid, at der kan findes en plads i de sikrede institutioner til de 15-17-årige kriminelle.
Men jeg vil samtidig gerne understrege, at det helt klare udgangspunkt selvfølgelig er, at unge under 18 år ikke skal placeres i fængsler, men i stedet skal anbringes i sociale institutioner.
Det er et helt grundlæggende princip, som gælder, både hvis den unge skal afsone en straf, eller hvis den unge endnu ikke er dømt, men frihedsberøves i forbindelse med efterforskningen.
Desuden kan den unges egen adfærd jo også føre til, at den pågældende anbringes i et arresthus eller fængsel frem for en sikret institution.
Det kan f.eks. være, at den unge tidligere har undveget fra en sikret institution.
Når det er sagt, kan jeg tilføje, at det er en helt central del af regeringens politik, at vi skal have begrænset omfanget af sådanne tilfælde mest muligt, og det er også en målsætning, der indgår i aftalen fra november sidste år, og den aftale, der blev lavet mellem Enhedslisten og Liberal Alliance og regeringen om en bedre balance i rets- og udlændingepolitikken.
Derfor er Rigsadvokaten også lige nu i samarbejde med politikredsene ved at se nærmere på spørgsmålet om anbringelse af unge under 18 år i arresthuse og fængsler, og Justitsministeriet vil i forlængelse heraf sammen med Rigsadvokaten og de øvrige involverede myndigheder nærmere overveje og tage stilling til, hvilke initiativer der bør iværksættes på området.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Ja, nu bliver det jo så spændende.
For det vil sige, at den nuværende regering har den samme politik som den forhåndenværende regering.
Man skal gøre alt, hvad man kan, for at undgå, at børn kommer i fængsel.
Det skal begrænses
mest muligt.
Og den nuværende regering har det på samme måde som den forhåndenværende regering, altså sådan, at det i enkelte tilfælde kan være nødvendigt ganske kortvarigt at sætte børn i fængsel.
Så er det jo bare, jeg ikke forstår, hvad statsministeren sagde i sin 1. maj-tale, når statsministeren sagde: Denne regering sender ikke børn i fængsel.
For justitsministeren har her lige anerkendt og erkendt, at det vil regeringen gøre.
Det er noget, man skal undgå, men det kan være nødvendigt.
Med andre ord var det, som statsministeren sagde den 1. maj, altså, at denne regering ikke sender i fængsel, direkte forkert.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
At den her regering har den samme politik som den tidligere regering, når det handler om det her spørgsmål, ved hr. Jan E. Jørgensen er direkte forkert.
Vi har sat den kriminelle lavalder op, fordi vi mener, at det, den tidligere regering gjorde, var helt forkert og i øvrigt fuldkommen imod stort set alle anbefalinger, ikke mindst fra den tidligere regerings egen ungdomskommission, som tog afstand fra det og anbefalede, at man ikke skulle gøre, som den tidligere regering altså valgte at gøre.
Så der er ikke tale om, at vi har den samme politik.
Tværtimod er der tale om, at den her regering nu sætter ind for at forhindre og forebygge kriminalitet blandt unge, selvfølgelig også kriminalitet begået af unge.
Hvorfor? Fordi vi skal undgå, at unge kommer ind på den her skæve bane, ved at de får en uddannelse og et arbejde.
Det er klart den mest sikre vej til, at unge kommer videre i livet.