runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-06:
Jo, men den socialdemokratiske ordfører var ikke enig i alle principperne.
Men det siger fru Marianne Jelved så at man er.
O.k., det må vi så tage for gode varer.
Ministrene, både statsministeren og justitsministeren, lovede rigtignok bod og bedring i det kommende folketingsår, men så tillader jeg mig at spørge fru Marianne Jelved: Hvad nu, hvis det ikke sker?
Hvad gør vi så?
Fru Marianne Jelved kan selvfølgelig sige, at så må vi tage det, når det kommer.
Men hvis fru Marianne Jelved mener det, hun siger, må hun også være med på, at der så må være en konsekvens, hvis vi står i den samme situation næste år, altså at der ikke bliver svaret på spørgsmål; der er spørgsmål, der bliver besvaret alt for sent; der går alt for lang tid i forhold til at overholde reglerne for indkaldelse til samråd; der er eksempler på, at ting bliver sendt til journalister, før de bliver sendt til Folketinget; der er eksempler på, at aktindsigt givet til journalister giver flere oplysninger, end folketingsmedlemmer får.
Er fru Marianne Jelved så klar til også at handle, hvis man står i den situation næste år?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg er altid klar til at kalde statsministeren i samråd i Udvalget for Forretningsordenen og få en drøftelse af, hvordan det går nu, og om det ene og det andet er rimeligt.
Det er jo det værktøj, vi har, og det er fuldstændig legalt.
Det synes jeg da vi skal bruge, hvis det går den forkerte vej.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Jeg vil også gerne kvittere over for ordføreren for en noget mere afbalanceret tale end den, der kom fra Socialdemokraternes side.
Især fæstnede jeg mig ved, at fru Marianne Jelved sagde, at det ikke kan undgås, at der sker fejl.
Det er jeg sådan set enig i; ingen er perfekt.
Men når man så begår en fejl, skal man jo også erkende fejlen og i givet fald forsøge at reparere på den.
Jeg vil læse lidt op af et af de høringssvar, der kom i forbindelse med lovforslag nr. L 187 om ændring af lov om kommunal ejendomsskat.
Der var givet en høringsfrist på 1 døgn, 22 timer og 44 minutter til et lovforslag, som var særdeles kompliceret.
Der var så kommet et svar fra Bo Sandberg, der er skattepolitisk chef i Dansk Erhverv, som skrev: »Dansk Erhverv finder høringsfristen på under to døgn i ovenstående lovforslag uacceptabel og uforståelig kort, jf. at loven først foreslås at træde i kraft 1. januar 2013.
Det er en høring, som i ekstrem grad er i strid med regeringsgrundlagets formuleringer om god regeringsførelse.«
Er fru Marianne Jelved enig i, at det var en fejl, at det pågældende lovforslag kom i høring med så kort varsel, at det ikke var muligt for de høringsberettigede organisationer, herunder Advokatrådet, Danske Advokater osv., at afgive høringssvar?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg mener principielt, at der skal være et godt, særdeles godt, grundlag for at nøjes med så kort en høring til så kompliceret en sag.
Jeg mener ikke, det er godt.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Det er jeg glad for ordføreren siger, fordi indenrigsministeren var ikke meget for at erkende, at det var en fejl.
Jeg havde stillet et spørgsmål netop for at give regeringen mulighed for at reparere på den fejl.
Jeg har i spørgsmål 41 til sagen spurgt, om ministeren under hensyntagen til lovforslagets kompleksitet og den meget korte høringsfrist på under 2 døgn vil foretage en fornyet høring af de berørte parter sideløbende med den fortsatte udvalgsbehandling af lovforslaget.
Jeg fik så det svar, at høringssvar modtaget efter høringsfristens udløb på lige vis med rettidige høringssvar er blevet behandlet og oversendt til Kommunaludvalget, hvorfor der ikke ses behov for en fornyet høring.
Altså, her får man en mulighed serveret på et sølvfad: Skriv da til de organisationer, der har beklaget sig over den korte høringsfrist, og sig, at man godt kan se, at den var lige lovlig kort, men hvis de bare når at fremsende noget inden en eller anden dato, så kan det også nå at komme med.
De mennesker i eksempelvis Dansk Erhverv og KL , som har beklaget sig over den korte høringsfrist, kunne jo så have fået besked om, at deres høringssvar kunne nå at komme i betragtning.
Vil fru Marianne Jelved sige, at det havde været godt, om man havde benyttet sig af lejligheden til at sende et brev om, at det stadig væk kunne nås?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen tager det sidste forbehold med, for min holdning til den slags spørgsmål er, at det er med til at sætte skel blandt danskerne med en ubehagelig, hetzagtig os og dem-retorik, som jeg ikke synes giver nogen som helst løsninger på de udfordringer, samfundet står over for.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at det jo afhænger af, om det er et talmateriale, som er til at skaffe, om det er meningsfuldt at kunne gøre det inden for tidsfristerne og inden for det logisk rummelige.
Jeg må da også her fra talerstolen erkende, at for nogle år siden var det nogle gange, jeg som tidligere trafikordfører stillede spørgsmål om IC4-tog og den tidligere regerings håndtering af den sag, som jeg synes var dårlig.
Jeg stillede bl.a. spørgsmål om forsinkelser og fik de svar, at de her spørgsmål havde man ikke data på, at det ville kræve mange kræfter at finde dem frem, og at det i øvrigt ikke ville være relevant af den og den årsag, for der var en anden måde at gøre tingene op på.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-06:
Det lægger jo et vist pres på mig.
Jeg skal forsøge at gøre mit ypperste med at stille nye spørgsmål.
Det har tit været fremme i debatten, at regeringen er ude at sige, at nu skal danskerne arbejde mere, og at danskerne skal holde for, for der er økonomisk krise osv.
Der har også været forslag fremme af forskellig art i den henseende.
Så tænkte jeg, at jeg egentlig syntes, at det kunne være relevant, når nu man diskuterer, hvor meget danskerne skal holde for, og hvor meget de skal arbejde osv., og hvordan man kan effektivisere og spare på velfærdssamfundet, at jeg stillede spørgsmålet: Hvad kan udenlandske statsborgere i Danmark egentlig bidrage med?
Derfor stillede jeg et spørgsmål til socialministeren, hvor jeg bad socialministeren oplyse, hvor meget udenlandske statsborgere årligt trækker på de danske velfærdsydelser.
Jeg vil høre, om ikke hr. Magnus Heunicke synes, at det er rimeligt, at man får det oplyst, sådan at det kan indgå i debatten på lige fod med alle mulige andre oplysninger.
Så kan man have politiske holdninger til, om det er den vej, man skal gå.
Men synes hr. Magnus Heunicke, at det er rimeligt, at fakta i hvert fald bliver oplyst til Folketinget og indgår i debatten?
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Vi har en fælles interesse i, at der bliver lavet et grundigt arbejde også i Folketingets udvalg.
Og såfremt der fremkommer reelt nye oplysninger, mener jeg også, der skal være mulighed for at afbryde en behandling og tage sagen tilbage i udvalget.
I forhold til det med høringsfrister mener jeg, at det netop er noget, der bør forankres i Udvalget for Forretningsordenen, altså hvordan man får lavet et stærkere sæt spilleregler i forhold til at kunne leve op til det, for jeg mener, at de sager, som vi har oplevet i det forløbne år, har været tydelige eksempler på, at der her netop ikke har været en ganske særlig situation, og at der ikke bare har været tale om tekniske eller juridisk set ukomplicerede lovforslag, men tværtimod været tale om det stik modsatte, og alligevel er det blevet presset igennem med alt for kort en høringsfrist.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Ordføreren bliver ved med at snakke om, at der skal en grad af realisme ind i debatten.
Jeg vil gerne tage fat i et andet spørgsmål.
Temaet for i dag er god regeringsførelse og så nogle eksempler på høringsfrister og spørgsmål og svar.
Men det er jo ikke alt.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, hvis en minister oversender materiale til journalister, som et udvalg har bedt om, at journalisterne så får materialet tidligere end det udvalg, der har bedt om at få det oversendt?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg kender ikke den konkrete sag, som hr. Kristian Jensen spørger til, og derfor synes jeg, at hr. Kristian Jensen, hvis der er en konkret sag, bør benytte sig af de kanaler, som vi har til at håndtere det.
Det kan være Udvalget for Forretningsordenen, det kan være Folketingets Præsidium.
Jeg kender ikke den konkrete sag.
Men helt generelt vil jeg godt sige, at det er klart, at vi Socialdemokrater har den holdning, at ministrene naturligvis skal respektere udvalgene i Folketinget, og det er også vores oplevelse, at det selvfølgelig sker.
I forhold til hvad vi kan læse i aviserne, er det vores helt grundlæggende holdning, at hvis der er et spørgsmål fra Folketingets udvalg, skal man selvfølgelig give spørgeren mulighed for at læse svaret.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Det vil sige, at ordføreren er enig med mig i, at justitsministeren ikke levede op til reglerne for god regeringsførelse, da han oversendte en rapport om spørgsmålet om status efter andet halvår vedrørende arbejdet med udsendelse af afviste asylansøgere.
I stedet for at sende den til Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik sendte han den til Media.
Der er ordføreren altså enig med mig i, at der udviste justitsministeren ikke god regeringsførelse, fordi han sendte rapporten til journalister i stedet for at sende den til folketingsmedlemmer.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-06:
Vi har før set, at selv om det står på skrift, er det noget, som ligesom ikke holder i virkeligheden.
Vi kan huske med hensyn til Svendborg akutsygehus, at selv om det stod på skrift, at de havde et løfte om det, blev det ikke til noget.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren sige med hånden på hjertet: Er det ordførerens holdning, at man udviser god regeringsførelse med det, man siger, og det, man gør?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Tak for spørgsmålet, som man jo nok roligt kan sige kom vidt omkring i forhold til dagens tema.
Som jeg har sagt i min ordførertale, er jeg meget tilfreds med, at der er et selvstændigt kapitel om god regeringsførelse, at det har regeringens bevågenhed i regeringsgrundlaget.
Jeg må også sige, at i et år med folketingsvalg, som jo kom ret sent – fordi den daværende statsminister ikke kunne tage sig sammen til at trykke på knappen – i forhold til finansloven, så måtte der nødvendigvis komme noget pres på tidsfrister for at få en finanslov, vi overhovedet kan regere efter i Danmark.
Og så har vi et halvår nu, hvor vi har EU-formandskabet, som naturligvis lægger beslag på ministrenes arbejde, også andre steder end her i Folketingssalen.
Så jeg synes, at det er mere end godkendt, at vi altså har en liste, en statistik, der er lige et nøk bedre end den tidligere regerings, og det er et godt sted at starte, når vi skal forbedre fremadrettet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-06:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at man fuldt ud lever op til god regeringsførelse.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om han er enig med justitsministeren i, at det kan være rimeligt at vurdere lovforslaget og vigtigheden af det indholdsmæssige i forhold til høringssvarene, og hvem der så skal vurdere vigtigheden i, at man sagtens kan sætte det ud i høring med en tidligere frist.
For det er jo meget individuelt, når de her lovforslag bliver sendt ud, hvem der har interesse i det, og hvem der synes, det er vigtigt.
For nogle er det jo vigtigt, og for andre er det ikke så vigtigt.
Hvem skal så vurdere, om det er vigtigt?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Nej, nu skal Venstre passe på ikke at blive alt for polemisk og gøre debatten til sådan en partitaktisk omgang.
Jeg synes faktisk, den er for vigtig til at gøre det.
Jeg sagde meget klart, at jeg ikke kender den konkrete sag.
Derfor er der jo mange ting, og det kan Venstre også godt selv huske, hvorom man må sige, at ministeren ikke har pligt til altid, hver gang der kommer information, først at underrette folketingsudvalgene.
Naturligvis har ministeren ikke det.
Han har også pligt til at være til stede i den offentlige debat.
Jeg kender ikke baggrunden for denne rapport, som ordføreren nævner, og derfor vil jeg slet ikke drage den form for konklusion, og jeg vil faktisk også have mig frabedt, at jeg bliver lagt den form for konklusioner i munden, for det er ikke det, jeg har sagt.
Jeg er kommet med en generel og principiel kommentar til betjeningen af folketingsudvalg.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Jeg skal sådan i den fredsommelige stemning i den ånd også sige til hr. Kristian Jensen, at jeg er meget glad for hans tilkendegivelse af, at vi kan indlede en diskussion, vel i Udvalget for Forretningsordenen, om, hvordan vi kan sikre, at det med høringsfrister bliver opfyldt bedre, end det bliver i dag.
Det tror jeg er rigtig godt, og jeg tror, at vi skal erkende, at alle regeringer altid vil have en tilbøjelighed til at kunne overbevise sig selv om, at det her er en særlig situation, hvor man kan gøre det lidt hurtigere.
Men det kan godt være, man kommer til at tænke lidt grundigere over det, hvis man skal have besværet med at overbevise et flertal i Folketinget om det.
Og så får vi ikke bare den der diskussion, hvor der er enkeltstående lovforslag, der kommer op, og hvor man så spørger, om det så ikke skal udsættes og forsinkes, hvilket måske kan være lidt urimeligt i forhold til det konkrete lovforslag.
Jeg skal bare bemærke til hr. Kristian Jensen, at jeg synes, man skal være meget opmærksom på, at vi i situationer, hvor der ikke sker nogen som helst skade ved at udsætte behandlingen eller den endelige vedtagelse af et beslutningsforslag eller lovforslag ved at sende det tilbage i udvalget, nok bør genoprette den tradition, jeg faktisk troede vi havde, nemlig at det er noget, vi gør, hvis der er nogen, der beder om det, medmindre det er sådan åbenlys chikane og forsinkelsesprocesser, som vil gøre rigtig stor skade.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Jeg synes, det vil være glimrende at tage en grundig snak på tværs af Folketingets partier om, hvorvidt man måske skulle lave regler for høringsfrister, sådan at der er en sikkerhed for, at lovforslag har været i høring.
Hvis det så af en eller anden særlig grund – som f.eks. det investeringsvindue, som hr. Magnus Heunicke lige nævnte – skulle blive nødvendigt at fravige det, skal Folketinget tage stilling til, om man vil lave den fravigelse på præcis samme måde, som da man for nogle år siden indførte 30-dages-fristen fra fremsættelse til vedtagelse, hvor det også er et flertal i Folketinget, der skal tage stilling til, hvorvidt man vil fravige den frist.
Derfor synes jeg, det ville være glimrende at få lavet sådan et kvalitativt arbejde.
Jeg må sige, at jeg ikke kan mindes at have været til stede i salen, da man havde diskussionen om EU's finanspagt, men generelt set mener jeg, man skal være meget, meget varsom med at nægte folketingsmedlemmer at få sager til behandling igen i et folketingsudvalg, hvis der fremkommer reelt nye oplysninger, der gør, at man har et nyt grundlag at tage stilling til selve spørgsmålet på.
I går fejrede vi grundlovsdag, og fra landets mange talerstole lød der pæne ord om lovgivningen og rammerne i grundloven.
Også i det daglige arbejde skrives og tales der meget om de smukke hensigter med god lovkvalitet, ikke mindst i regeringsgrundlaget, hvor regeringen svinger sig op på de høje retoriske nagler.
Hvis man læser regeringsgrundlaget, kan man se, at så sætter regeringen høje og flotte mål om både at svare inden for tidsfristerne, give fyldestgørende svar til Folketinget, sikre gode høringsfrister osv.
Problemet er blot, at der er himmelvid forskel på erklæringerne i regeringsgrundlaget og virkeligheden i folketingsarbejdet.
Jeg skal være den første til at erkende, at også tidligere regeringer har haft sine udfordringer med f.eks. at overholde alle svarfrister, men siden valget er udviklingen gået skævt for meget mere og meget andet end bare svarfrister, og det er på trods af de mange løfter fra netop regeringsgrundlaget.
Vi har set en regering med så korte høringsfrister for lovforslag, at Advokatsamfundet blankt har afvist at sende et høringssvar i protest mod den urimelige tidsramme.
Vi har set en regering, som ikke møder op til samråd inden for den tidsramme, der er fastlagt i »Håndbog i folketingsarbejdet«, og det betyder, at samrådsspørgsmålene på den måde risikerer at blive uaktuelle, inden regeringens ministre har tænkt sig at møde op i Folketinget.
Vi har set en minister, der stik mod Folketingets tradition for samarbejde nægtede et parti teknisk bistand til at udarbejde et ændringsforslag.
Først efter protester fik Folketinget den nødvendige juridiske bistand.
Der er alt i alt mange gode grunde til at tage denne debat om, hvordan regeringen vil leve op til det fælles mål om bedre lovkvalitet, og jeg ser frem til at høre regeringens svar.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg takker.
Også tak til ordføreren for at rejse den her vigtige principielle debat, som vi er fuldstændig enige om er vigtig.
Jeg tror også, det er vigtigt at have en vis god, sund portion realisme i debatten, og det synes jeg ikke der var så meget af i ordførerens tale, som lidt havde karakter af, at man hoppede op på den meget, meget høje hest og red af sted mod solnedgangen, selv om det kan være smukt nok.
Et eksempel er, at vi har en ret kort høringsfrist, når det drejer sig om investeringsvinduet, som faktisk alle Folketingets partier støtter, altså at give danske virksomheder, nu vi har krise, mulighed for at investere i et produktionsapparats fornyelse, hvilket vil give 7.000-8.000 ekstra arbejdspladser næste år.
Det er den slags tiltag, der skal til i kriseperioder, og vi Socialdemokrater er glade for, at Folketinget støtter op om det forslag.
Men det er jo nødvendigvis noget, der må ske temmelig hurtigt, temmelig kvikt, dvs. med en kort høringsfrist.
Den form for realisme synes jeg også vi har brug for, og vi har brug for, at Venstre ligesom anerkender, at der også skal handles hurtigt en gang imellem.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Jeg anerkender fuldt ud, at der en gang imellem skal handles hurtigt, og netop når man kommer med et offentligt forslag, som, hvis ikke det bliver afklaret, vil bremse investeringslysten, er det vigtigt, der handles hurtigt.
Vedrørende de to konkrete eksempler i forbindelse med lov om fixerum, jeg nåede at nævne i min ordførertale, vil jeg sige, at det altså ikke var et pludseligt opstået forslag, som man ikke havde tid til at forberede eller give en længere høringsfrist, særlig ikke når man allerede på det tidspunkt, hvor man fremsatte lovforslaget, havde varslet Folketinget om, at man ville udskyde afslutningen.
Derfor kunne man sagtens have givet mulighed for, at flere kunne komme med kvalitative indspark til det.
Det kunne også gælde forslaget om ændring af grundskyld.
Det var altså heller ikke nogen ny, pludselig opstået problemstilling, som man ikke kunne planlægge sig ud af, hvis man fra regeringens side havde haft viljen til det.
Det er imod det, jeg retter mine kritikpunkter.
Det er ikke imod de punkter, hvor der kan være en investeringsmæssig, samfundsmæssig fornuftig grund til at have en kort høringsfrist.
Det kunne f.eks. også være, når vi er på skatteområdet, hele spørgsmålet om lukning af skattehuller, hvor det i sagens natur ikke er muligt at lave en høringsfrist.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jamen jeg vil så sige, at jeg da er glad for at få den portion realisme også fra partiet Venstre, for det skal der nemlig være.
Så det er godt.
Så er der det andet tilbage, og jeg anerkender fuldt ud, at det er en vigtig, principiel debat.
Det var også det, de to ministre jo sagde fra talerstolen, så det er fint og godt.
Men hvis man så sammenligner med, hvordan det gik, dengang partiet Venstre sad i regering, vil ordføreren så give mig ret i, at vi faktisk er på stort set samme niveau, når det drejer sig om svarfrister, når det drejer sig om høringsfrister, og når det drejer sig om samrådsdeltagelse og andet?
Der er sådan set ikke fremvist nogen statistikker, der viser, at det skulle være gået anderledes dårligt med den her regering.
Jeg er helt enig i, at vi sagtens kan få hævet niveauet, og det synes jeg debatten her skal fokusere på.
Men i forhold til at pege fingre tror jeg ikke at den tidligere VK-regering har noget som helst at være stolte af.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Vi er sådan set meget stolte af det resultat, vi har fra vores 10 år i regering.
Det, der er grunden til, at vi vælger at stille en forespørgsel om det her emne, er, at vi nu står ved afslutningen af regeringens første folketingsår, og i regeringsgrundlaget er der en hel side, hvor regeringen roser sig selv og sine egne høje ambitioner og skriver, hvor fantastisk meget bedre man vil gøre det end tidligere regeringer.
Vi kan nu efter et folketingsår gøre status over det og se, hvad det så er, regeringen har gjort for at leve op til sine egne skønne ord om sine egne fantastiske evner, og det er bare et pauvert resultat, der kommer ud af det.
Det er et resultat, som viser, at man gang på gang på gang har været nødt til at modtage kritik både på de områder, vi har snakket om – svar på udvalgsspørgsmål og høringsfrister – og på en række andre områder, hvor det har været nødvendigt fra Folketingets side at tage regeringen i skole og bede om at få bedre kvalitet og bedre samarbejde mellem Folketinget og regeringen.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Nu kan det her jo hurtigt udvikle sig til en debat, hvor vi kan skændes om, om den tidligere regering var værre end den nuværende og omvendt.
Det tror jeg ikke der kommer så meget ud af.
Måske skulle vi prøve at kigge på, hvad vi kan gøre for at gøre det bedre i fremtiden, uanset hvilken regering vi har.
Jeg vil derfor spørge hr. Kristian Jensen, om han ikke, når vi snakker høringsfrister, er enig med mig i, at det godt kunne være, man skulle stramme reglerne op.
Vi har jo regler for, hvordan tingene skal behandles i Folketingssalen – regler, vi dispenserer fra, når det er nødvendigt.
Tror hr. Kristian Jensen ikke, det ville være en god idé også at have regler for, hvor lang en høringsfrist der bør være, hvor Folketinget så efterfølgende må tage stilling til at godkende det, hvis man skal dispensere fra det?
Det andet spørgsmål til hr. Kristian Jensen berører jo lidt arbejdet i Folketingssalen.
Synes hr. Kristian Jensen ikke også, at det var noget nyt, da et flertal i Folketinget i sidste uge afviste at tage en sag tilbage til udvalget – sagen om finanspagten – selv om der blev fremlagt nye oplysninger i Folketingssalen under andenbehandlingen af det beslutningsforslag?
Synes hr. Kristian Jensen ikke, at vi også der skal være lidt omhyggelige med at sikre hinandens interesser, selv når de ikke er sammenfaldende?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Der må jeg må bare bekræfte fru Karina Adsbøl.
Regeringen lever hundrede procent op til målet om god lovkvalitet, og tallene taler deres tydelige sprog.
Fru Karina Adsbøl spørger så, hvem der vurderer, hvornår det er nødvendigt at fremrykke et lovforslag.
Jeg har præcist nævnt i debatten her – det var i debatten med den forrige ordfører fra Venstre – et godt eksempel på, at Folketinget faktisk demonstrerer en god regeringsførelse, og det er faktisk en god lovgivningsøvelse for hele Danmark.
Det er alle Folketingets partier, der jo er med på nu at give de private virksomheder i Danmark et investeringsvindue, hvor de kan investere i at forny deres produktionsapparat for at sikre danske arbejdspladser, ikke mindst i det, vi kalder Produktionsdanmark.
Det er et godt forslag.
Hvis vi sagde, at vi er nødt til at vente, at vi kan ikke gøre det her og nu: Lad os vente, lad os vente, hvad ville der så ske?
Så ville vi risikere at tabe danske arbejdspladser, for det er jo også en del af god regeringsførelse at regere, så der er respekt for de demokratiske principper, og så man beskytter og sikrer danske arbejdspladser.