runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2013-02-28:
Jeg tror ikke, at Enhedslisten er så forfærdelig meget i tvivl om, hvad det er, Venstre mener, når vi siger, at vi skal have et byrdestop.
Nu har regeringen fremlagt en vækstplan, og vi bliver indbudt til forhandlinger.
Jeg vil gerne sige, at jeg tror, at noget helt, helt centralt, hvilket jeg også var lidt inde på før, omkring virksomhederne og investeringer og dermed jobskabelse, er tillid og tro på fremtiden.
Vi er desværre nok i en situation nu, hvor begreberne tillid og tro på fremtiden har lidt et knæk i forhold til den nuværende regering.
Det i sig selv kan sådan set være værre end en lille byrde.
Derfor tror jeg, at det er meget vigtigt, at der nu i forbindelse med de initiativer, der tages, bliver truffet nogle beslutninger, som virksomhederne har tillid til og tror vil holde flere år ud i fremtiden.
Jeg havde fanget ordførerens spørgsmål, også i ordførerens egen tale heroppefra
lige før.
Det var faktisk derfor, at jeg også i min tale her svarede, som jeg gjorde, nemlig at nu tager vi forhandlingerne der, hvor de skal tages, altså i Finansministeriet.
Jeg er naturligvis fuldstændig enig med spørgeren i, at man kan tage beslutninger, som i situationen af den enkelte opfattes som en byrde, men som for fællesskabet og for den sags skyld også for den enkelte på sigt er et aktiv og en nødvendighed.
Så tingene er nuancerede, og vi skal håndtere de her vanskelige problemstillinger omkring erhvervslivet nuanceret og med blik for forskelligheden, også ude i virksomhederne.
Men det, det drejer sig om, er, at vi nu erkender problemstillingerne for dansk erhvervsliv, som de har tårnet sig op; at vi se hinanden i øjnene og er indstillet på at gøre noget ved det.
Hertil hører altså, at vi tilvejebringer den fornødne tillid, som er det fuldstændig fundamentale grundlag for, at virksomhederne vil investere.
Thomas Danielsen (V), 2013-02-28:
Tak for det, formand.
L 150 drejer sig om ændringer vedrørende byggeloven og bygnings- og boligregistrering.
L 150 er blevet fremsat som opfølgning på en række forslag fra en arbejdsgruppe nedsat af Klima-, Energi- og Bygningsministeriet.
Arbejdsgruppen har undersøgt byggesagsbehandling, og der har været deltagere fra KL og byggebranchens erhvervsorganisationer.
På baggrund af de anbefalinger, som arbejdsgruppen så er kommet med, har klima-, energi- og bygningsministeren fremsat lovforslag nr. L 150, som vi behandler her.
Det overordnede formål med lovforslaget er at få en effektivisering af byggesagsbehandlingen i kommunerne og en nedbringelse af sagsbehandlingstiden for byggesager.
Med lovforslaget indføres der for det første en regel om, at kommunerne skal fastsætte og offentliggøre deres servicemål for sagsbehandlingstiden i byggesager.
Det er vi i Venstre begejstrede for, og jeg vil i den forbindelse gerne understrege – i forhold til nogle af de høringssvar, der er kommet ind – at vi bestemt mener, at det skal være op til den enkelte kommune at sætte disse mål for sagsbehandlingstider, og vi tror på, at det kan give en øget konkurrence mellem kommunerne, så det er også godt.
For det andet indføres der en certificeringsordning for transportable konstruktioner, altså cirkustelte, festivaltelte og scener og den slags, og denne ordning vil forenkle processen i forbindelse med opsætning, således at det ikke er hver gang, det skal sættes op, der skal foretages en byggesagsbehandling.
Den form for afbureaukratisering mener Venstre selvfølgelig også er godt.
For det tredje udvides en række bestemmelser, der har til formål at forebygge større ulykker i og med bygninger.
Det kan Venstre også kun bakke op om.
For det fjerde udvides reglerne om forebyggelse af større ulykker i bygninger.
Her gøres det tydeligere, at de afgørelser, som er truffet efter byggeloven, kan påklages til statsforvaltningen, og desuden får ministeren mulighed for at fastsætte nærmere regler om klageadgang.
Det mener Venstre også er fint.
For det femte ønsker ministeren at forbedre mulighederne for, at myndigheder kan indsamle danskernes personlige energioplysninger for at fremme satsninger på energieffektiviseringer f.eks. ude i kommunerne i form af målrettede kampagner m.m.
Det kan Venstre til gengæld ikke støtte, som det ligger, og derfor håber vi, at vi kan blive enige om at dele lovforslaget op, så vi kan få lov til at støtte alle de gode tiltag.
Tak for det.
Martin Lidegaard (RV), 2013-02-28:
Så svaret på hr. Thomas Danielsens spørgsmål vil jeg mene nærmest er et ja.
Linda Kristiansen (RV), 2013-02-28:
Tak for ordet.
Som vi har hørt, er der forskellige elementer i det her forslag, og jeg vil hovedsagelig fokusere på to af dem, nemlig det, at kommunerne skal fastsætte og offentliggøre mål for sagsbehandlingstiden i byggesager, og det, at der kan laves certificeringsordning for cirkustelte, festivaltelte, scener osv.
Vedrørende servicemålene for sagsbehandlingstiden er der jo en bred positiv opbakning fra høringsparterne.
Forslaget vil gøre det nemmere at tilrettelægge en byggeproces, samtidig med at det forhåbentlig også skaber en positiv konkurrence mellem kommunerne, som faktisk får mulighed for at kigge hinanden over skuldrene, da servicemålene vil blive offentliggjort.
Vedrørende certificeringsordningen af transportable konstruktioner ser jeg det som et win-win-forslag.
Hvis konstruktionen er certificeret, skal der ikke byggesagsbehandles ved hver eneste opstilling.
Det vil spare både tid og ressourcer hos både telt- og sceneejerne og i kommunen.
Samtidig går man ikke på kompromis med sikkerheden.
Så i Radikale Venstre kan vi sagtens bakke op om det her forslag.
Steen Gade (SF), 2013-02-28:
SF kan også støtte lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Socialdemokratiets ordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, og sige, at Socialdemokratiet også støtter lovforslaget.
Der er jo redegjort for indholdet af andre ordførere, der kom før mig, så det behøver jeg ikke at repetere.
Vi er tilhængere af hele lovforslaget.
Jeg vil bare komme med en bemærkning om det, der har været lidt diskuteret, nemlig BBR-oplysninger.
Jeg synes, at det er en helt naturlig videreførelse af BBR, at vi ved noget om, hvilken type opvarmning der er i et hus.
Sådan som jeg har forstået det, er persondataloven stadig gældende, så der er ingen diskussion om de ting, som nogle af mine kollegaer har rejst her.
Jeg er selvfølgelig helt åben for, at vi får de ting belyst i udvalgsarbejdet, men det er i hvert fald vores synspunkt, at der ikke er nogen som helst problemer i den anledning.
Jeg kan altså også godt se nogle gode formål med at have så gode oplysninger som muligt.
Vi har jo et register i forvejen, og det er der, hvis man spørger mig sådan lidt personligt, måske nok nogle problemer i at få til at være så effektivt som muligt.
Men en af de ting, der gør, at det vil kunne blive så effektivt som muligt, er jo rent faktisk også, at man har de relevante oplysninger, og at de hele tiden er ajourført, hvad jeg ved på nogle andre områder indimellem er et problem med det register, vi har.
Villum Christensen (LA), 2013-02-28:
Alle, som kender til byggesager, ved, hvor vigtigt det er, at man kan tilrettelægge byggeprocessen så hensigtsmæssigt som muligt.
Med dette lovforslag mener jeg, at man forbedrer mulighederne for de her ting.
Virksomheder og borgere ved nu, hvornår de kan forvente at få en byggetilladelse, og det synes jeg er rigtig positivt.
Vi ved alle, at der er enorme forskelle på området, så lidt større gennemsigtighed og opmærksomhed i kraft af at skulle offentliggøre servicemål og sagsbehandlingstider synes jeg er positivt, selv om man kan sige, at den idé burde serviceorienterede kommunalbestyrelser jo nok selv kunne finde på.
Men her kommer altså en hjælpende hånd.
Bestemmelsen om at spare en masse sagsbehandlingstid på at certificere scener og festivaltelte, og hvad det ellers hedder, ser vi også som et positivt tiltag, som vil indebære en mere effektiv sagsbehandling og en billiggørelse for ansøgerne, som kun skal søge om lov en enkelt gang.
Og apropos diskussionen om byrder for en halv times tid siden, så har vi jo et rigtig godt eksempel her.
Endelig vil jeg fremhæve, at udbygningen at BBR-registeret med en udvidelse af muligheden for at registrere varmeinstallationer, som kan være nyttige i forbindelse med energirenoveringer, også virker velbegrundet, hvis vi er sikre på, at vi ikke piller så langt ned, så vi også kan se, hvad den enkelte familie bruger i energi.
Men jeg kan forstå, at persondataloven skulle afskærme det problem.
Ellers vil vi holde øje med det. Så alt i alt vil jeg sige, at det er et godt lovforslag, energiministeren er kommet med her.
Jeg kunne måske ønske, at alle lovforslag var båret af lige så meget sund fornuft som det her – så var det jo herligt at være energiordfører.
Så med de bemærkninger kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-02-28:
Tak for det, fru formand.
Lovforslaget her støtter vi næsten i sin helhed.
Der er et enkelt element – det vil jeg vende tilbage til.
Men vi støtter selvfølgelig, at kommunerne får en mere ensartet og mere effektiv sagsbehandling, der gør det lettere og enklere ikke bare for selve sagsbehandlingstiden i kommunen og for de medarbejdere, der beskæftiger sig med det, men også for dem, der venter på en tilladelse.
Og at reglerne er ensartet landet over, så det er de samme regler, der gælder over det hele, synes vi er helt fremragende.
Den øgede sikkerhed med certificering osv. bakker vi selvfølgelig også fuldt og helt op om.
Afbureaukratisering, altså at det bliver lettere og enklere: en konservativ dagsordenen.
Det bakker vi fuldstændig op om.
Men vi har også et lille forbehold, som vi har hørt andre nævne, vedrørende energikampagnerne og den viden, man så skal give til offentligheden, om sit forbrug, og hvordan man er beskyttet af persondataloven osv.
Det vil vi spørge ind til under udvalgsarbejdet, inden vi siger, at vi vil støtte lovforslaget i sin helhed.
Thomas Danielsen (V), 2013-02-28:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for et rigtig godt lovforslag fra ministerens side.
Jeg vil også kvittere for nogle gode takter i regeringens nye vækstprogram, bl.a. udrulningen af fjernaflæste timemålere m.m., så generelt synes jeg faktisk, at det på det område er nogle rigtig gode takter.
Dog udtrykte jeg også en lille smule bekymring over det her nye ved L 150 vedrørende BBR-loven.
Jeg kan godt forstå, at byggebranchen ønsker at få flere oplysninger om, hvor højt borgernes energiforbrug er, og at kommunerne vil få større fokus på at punke de borgere i hovedet med, at de nu skal se at få gjort noget ved det.
Men jeg synes faktisk, at ministeren forsimpler det en lille smule, når han siger, at det er for at give energiselskaberne flere muligheder i forhold til deres udbygning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ikke jeg kunne få ministeren til at bekræfte, at hensigten med det her lovforslag altså også er, at kommunerne kan bruge det som en del af målrettede kommunale kampagner med henblik på at opnå f.eks. deres energimål.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Den her gruppe af kontanthjælpsmodtagere er langt mere blandet.
Det vil tage rigtig lang tid at få nogle af dem i gang, mens vi kan få andre rimelig hurtigt i gang.
Der er jo tre matchgrupper, men det er meget mere nuanceret.
Det, jeg tror er vigtigt for de her mennesker, er, at vi fortæller dem, at vi nu investerer i dem og gør noget for dem.
Vi sørger for, at de får en uddannelse.
Vi sørger for, at de får en aktiv indsats frem for som i dag, hvor man tit ser, at de her mennesker bliver ladt alene.
Der er mange af dem, der kommer og siger til mig: Jeg vil gerne hjælpes med et eller andet.
Men man bruger ikke tid på dem.
Det synes jeg er synd.
Det er netop det, vi vil løfte i den her reform.
Per Clausen (EL), 2013-02-28:
Hr. Leif Lahn Jensen erkender, at der i den her gruppe, som er mellem 25 år og 30 år, er rigtig mange – formentlig 80-90 pct. af dem – som ikke umiddelbart kan få et arbejde.
Man kan sige, at jo dårligere, de er stillet, jo længere tid vil det tage.
Men i hvor mange år skal de mennesker så være fattige, før hr. Leif Lahn Jensen synes, at nok er nok?
Pointen er jo, at de her mennesker bliver sat ned på nogle ydelser, som er lavere end nogle af de fattigdomsydelser, vi tidligere var stolte af at afskaffe.
Det er jo det, der er kernen i det her.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Altså det, det hele drejer sig om, er netop det, som også forespørgslen går ud på, nemlig at vi skal sørge for, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Det er netop det, vi gør, fordi vi laver den her aktive indsats for dem.
Jeg tror, at de har brug for den her indsats.
De har brug for, at vi tænker helt anderledes i hele beskæftigelsesindsatsen, i hele indsatsen for dem.
Vi skal netop gå ind og interessere os for de her mennesker, samtidig med at vi sørger for at bruge flere penge på uddannelse, samtidig med at vi skaber arbejdspladser.
Det er på den måde, vi skaber en rigtig god udvikling, så de her mennesker kan komme tættere på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg at de har fortjent, og det er bestemt også det, vi vil stå i spidsen for, og det er det, vi har prøvet at udtrykke i vores udspil til en kontanthjælpsreform.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg vil gerne vende tilbage til det her med klassisk socialdemokratisk politik.
Jeg forstår på statsministeren såvel som på hr. Leif Lahn Jensen, at det her er kerneklassisk socialdemokratisk politik.
Så er det bare, jeg lige bliver nødt til at spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at man fra Socialdemokratiets side stemte imod de reformer, som den tidligere regering vedtog, og som bl.a. lempede selskabsskatten, og som i øvrigt også bidrog til at øge arbejdsudbuddet ganske mere end den her klassiske socialdemokratiske politiske plan, som regeringen fremlagde forleden dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Forskellen på den skattereform, som Venstre jo selv var med til at lave, som regeringen her indførte, og så det, som den borgerlige regering typisk gjorde, når den lavede skattereform, var, at den her regering også gav skattelettelser til dem med de laveste indkomster.
Og det gjorde vi jo netop, fordi det skulle kunne svare sig at arbejde.
Dengang den blå regering var til, gav de flere skattelettelser til vennerne, der havde masser af penge, mens vi typisk har gjort det hele mere nuanceret.
Og sådan var det jo netop med den her reform; det var nok også derfor, Venstre var med.
Så derfor synes jeg, det er en ret god reform, og derfor er det en helt anderledes skattereform end den, som Venstre lavede, dengang de var ved magten.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jamen jeg forstår det stadig ikke.
Da man for ganske få år siden havde muligheden og chancen for at få gennemført klassisk socialdemokratisk politik, nemlig en sænkning af selskabsskatten, valgte man at stemme imod og talte om 12 minutter og om mange andre luftige planer.
Kan hr. Leif Lahn Jensen ikke bare fortælle mig, hvorfor det var, man stemte imod klassisk socialdemokratisk politik i form af en sænkning af selskabsskatten, da man havde chancen for at få det gennemført?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Jeg tror, det er fuldstændig umuligt at få indført klassisk socialdemokratisk politik med en blå regering, og det var temmelig sikkert også det, man vurderede dengang, altså at det var umuligt.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Kan hr. Leif Lahn Jensen fortælle Folketinget, hvor meget den vækstplan, som blev lagt frem i går, netto forventes at bidrage med i 2020 i forhold til den strukturelle beskæftigelse?
Altså, hvad er tallet?
Vi hørte i overskrifterne tallet 150.000 frem til 2020, men isoleret set, hvad bidrager vækstplanen så med i forhold til den strukturelle beskæftigelse?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Jeg er lidt usikker på, om jeg har forstået spørgsmålet.
Nu nævnte hr. Anders Samuelsen selv de der 150.000 arbejdspladser, og for os er det jo vigtigt netop at skabe arbejdspladser i en vækstplan.
Det, der er så vigtigt for os, er jo at skabe udvikling i det her land.
Det er at sørge for, at vores private arbejdspladser – arbejdsgivere og virksomheder – har det rigtig, rigtig godt og kan tjene penge og blive her, så vi netop kan få skabt endnu flere arbejdspladser, og så vi netop også kan have arbejdspladser til alle de mennesker, vi via de andre reformer får ud, og som vi prøver at give et rigtig godt arbejde.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Det kunne jeg så ikke få svar på, men jeg kan så fortælle, hvad tallet er.
På side 9 i regeringens vækstplan er der en figur, og i anmærkningerne til den står: »Reformerne af SU og kontanthjælp samt vækstplanens lempelser af erhvervslivets vilkår« – altså de tre elementer –
Man kan tage de to elementer ud, som ikke blev præsenteret i går, men som er en historie for sig, nemlig SU og kontanthjælp, og de to elementer i sig selv vurderer regeringen vil bidrage med ca. 7.500.
Tilbage er der 1.500 fra den plan, der blev lagt frem i tirsdags, som er et bidrag til at forbedre den strukturelle beskæftigelse.
1.500!
Kan hr. Leif Lahn Jensen bekræfte det tal?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Jamen vi kan da godt lave alt muligt talfnidder.
Det kan man altid gøre.
Jeg synes ikke, det er det interessante.
Vi kan godt lave talfnidder, men jeg synes bare, det er vigtigt at sige: Prøv at høre her, har vi en vækstplan, hvori der er nogle muligheder for at skabe arbejdspladser?
Det er jo netop det, som jeg hører at Liberal Alliance ønsker, og som jeg hører Liberal Alliance sige hele tiden: Lad os skabe arbejdspladser.
Derfor synes jeg da, vi skal gå sammen om at skabe de her arbejdspladser, gå sammen om at lave reformer, som giver de her mennesker – kontanthjælpsmodtagere, dem på sygedagpenge, alle de her mennesker – et meget bedre liv ved at få dem tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er det, vi skal koncentrere os om, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at hvis det lykkes, hvis den vækstplan lykkes, hvis alle de reformer lykkes, får vi et meget bedre Danmark, vi får endnu flere i arbejde, og vi får de tal, som Liberal Alliance jo egentlig også ønsker.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-28:
Socialdemokratiet bryster sig meget af velfærdssamfundet og ynder at sige, at de er ophavsmænd til det.
Nu har vi i dag en debat om antallet af mennesker på offentlig forsørgelse i Danmark.
Da man for 50 år siden holdt skåltaler og talte om, at vi skulle opbygge velfærdssamfundet, talte man om, at man skulle skabe et samfund, hvor flere skulle være selvforsørgende.
Det var et mål.
Man skulle også tage sig af de svageste.
Nu er vi så i en situation, hvor der er 800.000 på offentlig forsørgelse i den arbejdsdygtige alder i en periode, hvor det på alle måder er blevet lettere at klare sig selv, fordi reallønnen er steget med over 300 pct., vi kan købe flere varer, vi kan købe flere serviceydelser.
Historisk set
har det betydet, at beskæftigelsen skulle være steget, at færre mennesker skulle være ude af stand til at klare sig selv.
Alligevel har vi set den omvendte udvikling.
Helt overordnet set – og der er rigtig mange gode ting ved velfærdssamfundet, som vi også vil holde fast i, men helt overordnet set: Er det en succes, at 23 pct. af befolkningen i den arbejdsdygtige alder er på overførselsindkomst?
Per Clausen (EL), 2013-02-28:
Jeg skal jo ikke blande mig i, hvad der er klassisk socialdemokratisk politik, man bare i al stilfærdighed sige, at den lange sammenhængende række af argumenter, jeg har imod selskabsskattelettelser, og som alle sammen stammer fra socialdemokrater, vil jeg nu bruge.
Men jeg skal nok lade være med at sige, at det var udtryk for socialdemokratisk politik.
For de havde bare i en række år misforstået, hvad der var socialdemokratisk politik.
Nu har de forstået det.
Og det er selvfølgelig spændende.
Jeg har stillet et spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen, og det handler om kontanthjælp.
Jeg kan forstå, at kontanthjælpen til en række unge under 30 år skal forringes, for nogles vedkommende med flere tusinde kroner om måneden.
Jeg vil godt spørge hr. Leif Lahn Jensen om, hvor mange af disse unge hr. Leif Lahn Jensen forventer kommer i arbejde næste år og næste år igen, og hvor mange af disse mennesker vil bare blive fattige, fordi regeringen nu indfører en ny fattigdomsydelse som erstatning for de gamle fattigdomsydelser?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Jeg forventer ikke, at spørgeren ved, hvad klassisk socialdemokratisk politik er, og det er også derfor, at jeg gerne vil give et svar nu: Det er netop – det er mange ting – at skabe arbejdspladser.
Hvorfor skaber vi arbejdspladser?
Det gør vi, fordi vi skal udvikle det her samfund.
Hvorfor gør vi det?
Det gør vi for at skabe en god økonomi.
Hvorfor gør vi det?
Det gør vi, fordi vi på sigt skal have råd til en bedre velfærd.
Det hele går hånd i hånd, og det er netop derfor, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi, samtidig med at vi skaber arbejdspladser, også sørger for, at de her mennesker kommer hurtigt igennem systemerne og hurtigt, godt, trygt og sikkert ud på arbejdsmarkedet, så vi kan bruge dem derude, når det virkelig går stærkt igen.
Det er klassisk socialdemokratisk tænkning – det er i hvert fald sådan, jeg opfatter det.
Jeg vil bare spørge ordføreren ganske kort: Er det korrekt, at hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister hævede skatterne med 24 mia. kr., og at det alle var erhvervsskatter?
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
I 00'erne under den borgerlige regering lavede vi samlet set tre skattereformer, og alle skattereformerne handlede om at sænke skatten på arbejdsindkomst, for det var der et bredt ønske om hele vejen op igennem 00'erne, og det handlede bl.a. om at øge arbejdsudbuddet.
Det var altså et væsentligt bidrag til den diskussion, som vi netop har her, og de skattereformer, som vi gennemførte, var et væsentligt bidrag op gennem 00'erne til netop at øge arbejdsstyrken.
Det er korrekt, at en del af personskattelettelserne blev gennemført ved, at man indførte andre afgifter, herunder også afgifter, som blev pålagt dansk erhvervsliv.
Jeg forstår, at det er det, ordføreren spørger ind til.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Så svaret til det er, at den tidligere statsminister pålagde erhvervslivet ekstra skatter for 24 mia. kr. Det takker jeg for. Det næste spørgsmål, jeg så kan stille, er: Er det korrekt, at den her regering har afskaffet hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift, multimedieskat, iværksætterskat og også en del andre afgifter, bl.a. på farligt affald, og at det er en del afgifter, som hr. Lars Løkke Rasmussen selv har fundet på?
Hvis det er korrekt, forstår jeg ikke helt den der med slingrekurs, for så burde Venstre måske selv rette ind.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Det er mageløst!
Jeg tror faktisk ikke, at jeg har gået i den samme skole som hr. Leif Lahn Jensen.
Jeg sagde nemlig ikke ja til det spørgsmål, som hr. Leif Lahn Jensen stillede.
Jeg forsøgte at redegøre for, hvad den tidligere regering havde gennemført af reformer, herunder skattereformer, der omlagde beskatningen fra at være en hård beskatning på arbejdsindkomst til beskatning af andre områder.
Men samlet set kan jeg ikke bekræfte, at skattetrykket, som hr. Leif Lahn Jensen spørger ind til, blev øget med 24 mia. kr.
Det var jo slet ikke det, skattereformerne handlede om, tværtimod handlede de netop om, som jeg nu har sagt flere gange, at lette skatten på arbejdsindkomst for at bidrage til at udvide arbejdsstyrken.
Og det er det, den her forespørgsel handler om.
Den handler om, hvor vigtigt det er og også var i 00'erne, at vi har den arbejdskraft til rådighed, som virksomhederne efterspørger.
Det er jo en kendt sag, at under højkonjunkturen i 2006, 2007 og 2008 var der efterspørgsel på arbejdskraft, og det betød lønstigninger, som vi i dag må betale prisen for.
Det er derfor, at rigtig mange arbejdspladser i dag flytter til udlandet; lønomkostningerne er ganske enkelt for høje.