runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Tak for indlægget.
Jeg vil gerne tage udgangspunkt i, at vi er realister, og jeg vil gerne have lov at citere fra regeringens egne papirer:
Der er reelle problemer i udkantskommunerne.
Udkantskommunerne har en årlig befolkningstilbagegang på 0,25 pct., mens by- og landkommuner har fremgang.
Uddannelsesniveauet i landdistrikterne er lavere end for landet som helhed.
I landdistrikterne er uddannelsesprofilen domineret af ufaglærte og personer med en erhvervsfaglig uddannelse.
Udkantskommunerne har en relativt lavere indkomst pr. indbygger sammenlignet med det øvrige land.
Fra 1995-2005 har udkantskommunerne oplevet et samlet fald i beskæftigelsen på 5,5 pct., mens landet som helhed har oplevet en samlet stigning i beskæftigelsen på 3,8 pct.
Kilden hertil er regeringens landdistriktsredegørelse fra 2007.
Synes hr. Erling Bonnesen, at det stemmer overens med det maleri, som man gerne vil lave, af, at det går tordnende godt alle steder i Danmark, og at der slet ikke finder skævvridning sted?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Og det er lige præcis en forudsætning for, at man også kan gøre en ekstra indsats for de områder, hvor det kører knap så hurtigt som andre steder i landet.
Det er klart, at der altid vil være nogle udfordringer og nogle nye opgaver at tage fat på, det fornægter jeg overhovedet ikke, men forudsætningen er, at man har musklerne og kraften til at gøre det.
Og det er jo lige præcis det, vi har.
Så nævnte jeg også i min ordførertale en række initiativer, som allerede er sat i gang, og som virker.
Og lad mig da bare lige endnu en gang understrege de regionale udviklingsplaner og vækstfora, som man jo regionalt og lokalt har taget til sig i et samarbejde mellem regioner og kommuner, og hvor man jo lokalt og regionalt sætter sig ned og siger: Hvad kan vi så gøre for vores område med hensyn til erhverv, turisme og det at få bundet uddannelse og forskellige ting sammen, sådan at vi får skabt en regional og lokal udvikling?
Forhåbentlig kan det så også smitte af, sådan at befolkningsudviklingen kan vendes fra det negative til det positive lige præcis de steder, hvor der er behov for det.
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Jeg skal bare sige, at en af de ting, der ligger i gryden, når der bliver sat streg under behovet for uddannelse, er jo, at der ligger den annoncerede revision af hele AMU-området.
Og det er jo lige præcis de uddannelser, som i meget høj grad har en relevans i forhold til udkantsområderne.
Det, vi vel forventer, er, at der sker en centralisering med en deraf følgende udhuling af AMU-uddannelserne kombineret med en markant forringelse af vilkårene for at modtage supplerende dagpenge.
Vil det efter ordførerens og regeringens opfattelse være med til at forbedre vilkårene for yderområderne, hvis man siger, at musklerne er til stede og her kunne staten være med til at gå foran og være med til at styrke det uddannelsestilbud, som er relevant for at modvirke tilbagegangen i udkantsområderne?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Det, det handler om, er også at have fokus på faglighed, indhold og muligheder, og det er jo lige præcis det, som det handler om - det tror jeg vi er meget enige om.
Og så må man jo så få samlet kræfterne på en passende måde, sådan at man regionalt selvfølgelig ikke får længere end højst nødvendigt, men man kan jo heller ikke have alt liggende lige uden for døren.
Det, der er vigtigt, er jo, at vi får sat endnu mere, om jeg så må sige, gang i efteruddannelse og opkvalificering, således at man som borger får de bedste muligheder for at komme fra et job, der måske ikke skal være der længere, til et nyt job, som så skal være der i fremtiden.
Det er jo det, det handler om, og det er jo også en udvikling, som vi ser er på vej.
Karen J. Klint (S), 2008-05-15:
Nu er det ikke så længe siden, at hr. Erling Bonnesen selv var en del af KL, så jeg formoder, at hr. Erling Bonnesen stadig væk har gode bekendte i KL, herunder den nuværende formand for KL, Fabrin.
Og Fabrin sagde på kommunernes delegeretmøde i år, at aldrig har kommunestyret været mere truet end nu.
Og jeg opfattede en ret stor klapsalve.
Så jeg vil spørge hr. Erling Bonnesen: Er det KL, der er helt galt på den, med hensyn til at de ikke har de bedste betingelser for at lave en god regional udvikling i hele landet, eller er det et skønmaleri, som vi får i den redegørelse, vi drøfter i dag?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Tak for redegørelsen og for synspunkterne.
Det er jo velkendt, at dansk økonomi er på kogepunktet, og det er også velkendt, som ordføreren også var inde på, at der med denne regering er sat mange initiativer i søen.
Er det ikke rigtigt, at mange af de reformer nu viser sig at have gode resultater i form af øget beskæftigelse og lav ledighed, hvilket jo kommer meget store dele af landet til gode?
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Det er indlysende, at der, når man er i en højkonjunktur, så vil være de gunstige forudsætninger, der gør, at der er flere i beskæftigelse, så det skal vi glæde os over.
Men samtidig forpligter det jo også os politikere til lige præcis at benytte lejligheden til at få det allerbedste ud af en sådan situation.
Og der mener jeg nok, at vi er blevet præsenteret for en jobpakke med forringede vilkår i forbindelse med de supplerende dagpenge og andre ting, hvor man faktisk gør det modsatte, hvor man ikke benytter lejligheden til at gøre det, der er godt at gøre i en højkonjunktur.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Men jeg er ikke helt sikker på, at det hverken er særlig godt for sundhedsvæsenet eller for de ældre.
Jeg tror sådan set, at hvis man er motiveret for det, kan man sagtens blive omskolet, men hvis man ikke er motiveret og alene bliver nødt til at skifte branche, fordi man bliver tvunget til det af regeringen, er det ikke særlig godt.
Det er heller ikke godt for Nordjylland og Læsø og Bornholm og alle de andre steder, hvis man mister fiskeindustrien, og man mister turisterhvervene, fordi man ikke længere har reservetjenere til at kunne tage sig af kongresser osv.
Det er altså ikke smart, hvis man tænker i regional udvikling.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Jeg mener, at vi kunne få en langt mere offensiv indsats ude i regionerne, hvis vi gav dem frihed til at bestemme noget mere selv.
Og jeg er sikker på, at hvis vi spørger de regionale politikere, som sidder derude og arbejder med erhvervsudvikling, så vil de give mig ret i, at det ville være langt sjovere og langt mere spændende at være politiker i regionsrådene, og at de ville finde bedre løsninger, hvis de fik noget mere frihed og regeringen ville lade være med at styre og kontrollere så meget.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
I det regionalpolitiske arbejde handler det i høj grad om at skabe gode rammer og muligheder for bosætning, levevilkår, vækst og udvikling i alle dele af landet.
Grundlaget herfor er godt, og resultaterne er gode; Danmark er sat på reform- og udviklingskurs.
Det er tydeligt, at der er et højt aktivitetsniveau i samfundet.
Vækst, høj beskæftigelse og lav ledighed, som betyder, at mange virksomheder har mere end vanskeligt ved at få den arbejdskraft, der er behov for, viser tydeligt, at der er god gang i hjulene.
Mange virksomheder kan samtidig berette om nye eksportordrer og kontakter ude i den store verden.
Det skaber udvikling og viser, at Danmark er godt med i den globaliserede verden og er et godt land at investere i, ligesom det styrker det økonomiske grundlag for videreudviklingen af og investeringen i det danske samfund.
Det giver mulighed for borgerne i hele landet og styrker sammenhængskraften i samfundet, ligesom vi med tilfredshed kan konstatere, at de regionale forskelle i ledighed og indkomst er blevet mindre i de seneste år.
En lang række reformer og initiativer skaber rammer og muligheder for regional og lokal udvikling, og blot for at nævne nogle vil jeg fremhæve struktur- og finansieringsreformen, decentral samfundsstruktur, gode økonomiaftaler med kommuner og regioner, kvalitetsreform, vækstfora, partnerskabsaftaler om vækst og erhvervsudvikling, videnbaseret vækst og innovation i regionerne, regional tilgængelighed af bredbånd og e-learning, jobplan, skatteplan og regionale udviklingsplaner.
Der er også blevet iværksat særlige indsatser i udkatsområder, hvoraf f.eks. kan nævnes lovforslag om indsats mod dårlige boliger i udkantsområder, udviklingsaftaler for en række kommuner med særlige behov, en strukturfondsindsats i samarbejde med EU og endelig også med en tyk streg under: Landdistriktsprogrammet, hvor der også følger midler med, således at lokale aktionsgrupper og gode lokale ideer kan blomstre, så der også gives nogle gode muligheder for de lokale ildsjæle.
Endelig kan jeg f.eks. også nævne et forhøjet befordringsfradrag i en række kommuner, der har behov herfor.
Det er alt sammen gode initiativer, der er med til at gøre det attraktivt at bo, leve og udvikle lokalt, ligesom det er et godt afsæt til at møde fremtidens udfordringer.
Forslag til vedtagelse »Folketinget tager den regionalpolitiske redegørelse til efterretning og understreger vigtigheden af, at der skabes gode muligheder for udvikling og bosætning i alle dele af landet.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte arbejdet med at skabe gode vilkår for beskæftigelse, erhvervsudvikling, bosætning, vækst og velfærd i hele landet, som det bl.a. er sket med gennemførelsen af struktur- og finansieringsreformen.
Folketinget noterer sig, at de regionale forskelle i ledighed og indkomst er blevet mindre i de seneste år.
Folketinget anmoder om, at den kommende regionalpolitiske redegørelse særskilt belyser, hvilke faktorer der har betydning for bosætning i landets kommuner, herunder områder, der igennem en årrække har oplevet befolkningsfald.«
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Det er jo utroligt at høre sådan et skønmaleri af situationen rundtom i landet og af kommunalreformen osv., særlig når man tænker på de undersøgelser, der er lavet, og de mange protester, der kommer mod de alt for stramme økonomiske rammer osv.
Så er det højst bemærkelsesværdigt at høre ordføreren for Venstre.
Men det, jeg gerne vil spørge til, er, at ordføreren også sagde, at jobplanen skulle medvirke til, at der kommer en bedre vækst i alle dele af landet.
Nu har vi jo haft talrige deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget, og de påpeger, at den i den grad vil betyde, at folk mister deres deltidsjob, fordi de ikke længere kan få supplerende dagpenge.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Erling Bonnesen: Hvordan hænger det sammen, at Venstre siger, at jobplanen skulle være udtryk for, at der skulle være vækst i alle dele af Danmark, når den virkelighed, der fortælles om fra alle dele af landet, er, at den tværtimod kommer til at betyde, at folk mister deres job, og at en del måske bliver nødt til at flytte?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Vi kan jo daglig følge med i, at mange virksomheder kort og godt ikke kan få den arbejdskraft, der er behov for.
Det gælder i næsten alle dele af landet, og derfor er der selvfølgelig blevet taget forskellige initiativer til at prøve at skaffe flere hænder til arbejdsmarkedet for at prøve at udfylde de muligheder, der nu er, og det skal vi jo sådan set glæde os over.
Jeg kan næsten sige, at det er svært at bevare pessimismen i en sådan situation, men det kan jeg jo så forstå, at der er andre, der har travlt med.
Det må jeg konstatere at jeg ikke er enig med ordføreren i, for hvis vi kigger på bare et par af de forslag, der har været fremme og er blevet sat i søen, og som nu virker, såsom vækstfora og regionale udviklingsplaner, så drejer det sig jo faktisk lige nøjagtig om, at vi her fra Folketinget og staten sætter rammerne og giver mulighederne, så man regionalt og lokalt kan gøre noget ved tingene, og det kan vi rent faktisk konstatere at de også gør.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Jeg synes, det er ret morsomt, nærmest underholdende, at vi skal opleve hr. Rasmus Prehn påstå, at jeg ikke svarede på spørgsmålet.
Der blev specifikt spurgt til fiskeindustrien.
Jeg tog udgangspunkt i den udvikling, der har været i fiskeindustrien siden 1970'erne, hvor vi begyndte på det første kvotetyranni gennem EF og senere EU.
Jeg synes da godt, at man kan stille det spørgsmål, om Socialdemokraterne ikke også selv har et forklaringsproblem i det anliggende.
Det er bestemt ikke at svare uden om.
Det er sådan set at svare rimelig konkret.
Jeg vil gerne sige, at jeg har ikke i min ordførertale her i dag mistænkeliggjort nogen som helst.
Jeg har derimod sagt, at hvis vi kan se, at der inden for visse brancher er et massivt behov for arbejdskraft, og at de mangler arbejdskraft, er det også nødvendigt, at vi arbejdsmarkedspolitisk gøre alt, hvad vi kan, for at få de stillinger besat, hvad enten de er af midlertidig karakter, deltidskarakter eller fuldtidskarakter, eller om de geografisk er placeret i forskellige egne af Danmark.
Det må man selvfølgelig prøve at gøre.
Det er så også det, et flertal her i Folketinget har sagt, nemlig at vi gerne vil gøre det sådan, at de, der er til rådighed for arbejdsmarkedet, også skal stå til rådighed, når de modtager ledighedsydelse.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Mange tak.
Vi er meget optaget af, at vi får fokuseret på, at vi har et land, som ikke udvikler sig ligeligt.
Der er en skæv udvikling i landet, og det synes vi fortjener en politisk debat, fordi det naturligvis er meget afgørende, hvordan vi sætter rammerne for, hvordan væksten skal være udeomkring i landet.
Det er et vilkår, at vi har en kommunalreform, at vi har en finansieringsreform, som danner baggrund for, at vi nu har et regionalt landskab og et regionalt udviklingsmønster, som er præget af de to meget store reformer.
Det har naturligvis indflydelse på, hvordan vi kan se fremtiden for os, og de mest sårbare områder er naturligvis dem, som forandringerne har størst indflydelse på.
Vi kan se, at de to reformer er med til at stimulere regeringen til en centralistisk tankegang, og vi kan se, at der er nogle aktiviteter, som bliver sværere at gennemføre ude i yderområderne af vores land.
Derfor ser vi meget frem til debatten her, hvor vi kan få fokuseret på, hvad det er, der skal til, for at vi kan rette fokus og udviklingspotentiale også imod yderområderne i det her land.
Vi har derfor et forslag til vedtagelse, og det venter jeg med, til jeg er her igen som ordfører.
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Det gør åbenbart ikke noget særligt indtryk på hverken Dansk Folkeparti eller ordføreren for Venstre, at ændringerne i de supplerende dagpenge kommer til at betyde en voldsom forandring i levevilkårene i udkantsområderne.
Jeg vil prøve at komme med et lidt andet billede: Mener Dansk Folkeparti, at det er rimeligt at gøre den nationale perle, som Skagen er, til en kulisseby på grund af vilkårene for at være tilknyttet et arbejdsmarked, der i høj grad er karakteriseret ved, at det er baseret på sæsonudsving?
Konsekvensen bliver jo, at byen affolkes.
Det er det, der bliver konsekvensen af at dræne byer som f.eks. Skagen for enhver, der supplerer oplevelseserhvervene, der jo er i høj kurs, i hvert fald i den del af året, som vi på nuværende tidspunkt går mod.
Er det rimeligt at give sådanne vilkår til sådan et lokalområde?
Det er jo det, der bliver konsekvensen af det, man gør med de supplerende dagpenge, hvor man afskærer folk fra at have et levebrød.
Man vil heller ikke være med til at udvikle erhvervene i byer som f.eks. Skagen, som jo er en national perle, men kan vi så få en sikkerhed for, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at forringe uddannelsesmulighederne for dem, der bliver ramt af det her?
Nanna Westerby (SF), 2008-05-15:
Altså, når de her uddannelsesinstitutioner er lukningstruede, så handler det jo bl.a. om, at det er dyrere at drive uddannelsesinstitutioner i mange udkantsområder, fordi der er et sværere levegrundlag, og fordi holdene skal være mindre og dermed bliver dyrere i længden.
Og alle erfaringer og al logik i øvrigt siger jo også, at det i forbindelse med ungdomsuddannelser ikke giver særlig meget mening, at de unge skal pendle langt eller måske endda flytte for at tage en ungdomsuddannelse.
Så derfor vil jeg gerne høre, for at sikre, at vi får mindsket frafaldet, og at flere unge, også i udkantsområderne, får taget en ungdomsuddannelse: Mener ministeren så ikke, at der bør være flere uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne?
Eller mener ministeren, det er en god idé, at uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne, ungdomsuddannelser, lukker og flytter ind til de større byer?
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Jeg mener, at vi grundlæggende er nødt til at tage udgangspunkt i, hvad der sikrer de mest effektive uddannelsessteder, sådan at vi fastholder, at vi har den meget stærke konkurrenceposition, som vi jo har.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Men ord alene gør det jo ikke, vi skal have pres på, så der sker handling.
Derfor vil jeg her på falderebet spørge ministeren: Kan ministeren se for sig, at vi tager sidste afsnit i forespørgernes forslag til vedtagelse, derfra hvor vi siger, at vi gerne vil have en uvildig undersøgelse, og resten af sætningen, og flytter det over i forlængelse af det forslag, der ligger fra hr. Erling Bonnesen, hr. Hans Kristian Skibby, hr. Mike Legarth osv.?
For så kunne vi jo lande det her på en vældig flot måde.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Nej, det kan jeg ikke rigtig begive mig ud i nu, men jeg noterede mig, at hr. Flemming Bonne også sagde det i sin ordførertale, og jeg tænkte på, at jeg ville foreslå, at hr. Flemming Bonne prøvede at skrive det ned, altså lige forklare lidt nærmere, hvad det er, han tænker på, og så kunne vi tage en snak om det.
For hele den der idé med, at alle gode kræfter skal forenes om at styrke en udvikling, der tilgodeser udkantsområderne, har hr. Flemming Bonne jo rigtig gode erfaringer med og også selv bidraget positivt til som borgmester.
Så jeg foreslår, at vi gør det på den måde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-15:
Ministeren taler direkte usandt, når hun svarer fru Line Barfod på, hvilke konsekvenser det har for fiskeindustrien.
Det er ganske korrekt, at beskæftigelsesministeren har givet Arbejdsmarkedsudvalget en fejlagtig oplysning.
Han siger, at der er ca. 400, der vil blive ramt.
Men så siger han også i det samme svar, at de folk, der er ansat på fuld tid, hvad man er i fiskeindustrien, men hvor arbejdsgiveren har ret til at sende folk hjem, når der ikke er flere fisk at forarbejde, ikke er med i den samme undersøgelse.
De faktuelle kendsgerninger er, at hvis den lov allerede havde været gældende i dag, ville 22.153 personer være blevet ramt af det.
De 16.000 af dem er kvinder.
Jeg går ud fra, at ministeren også er ligestillingsminister, så det kunne være, at man skulle kigge lidt på det her.
Et direkte spørgsmål i dag var: Hvor mange flere fuldtidsledige bliver der, fordi man fjerner de supplerende dagpenge?
Svaret er, at der bliver 900 flere fuldtidsledige.
Det er så skørt og så tudetosset, som noget kan være.
Man vil gerne have folk i arbejde, og så ender det med, at de bliver fuldtidsledige.
Hvordan hænger det sammen?
Vi ved præcis, hvor de her folk arbejder, og hvor de bor henne.
Når de ikke kan modtage supplerende dagpenge, bliver de jo nødt til at være arbejdsløse.
Så går det ud over udkantsområderne, og så kommer der færre skattekroner ind.
Hvordan kan man så vurdere, at det ikke har betydning for kommunerne?
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Altså, jeg har måttet henholde mig til materiale, jeg kender fra Beskæftigelsesministeriet, men er der tal, der korrigerer det, jeg har sagt her, vil jeg selvfølgelig se på det med stor interesse.
Jeg mener, det er meget vigtigt at tilskynde en udvikling i retning af fuldtidsstillinger, og vi kan jo se, at med den beskæftigelse, der er i udkantsområderne, er vi jo heldigvis inde i den udvikling, sådan at der bliver færre og færre arbejdsløse også i udkantsområderne, hvor man netop nærmer sig arbejdsløshedsprocentens landsgennemsnit, hvad der jo er en ekstrem positiv udvikling.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-15:
Ministeren svarer jo ikke på, hvad det er, de skal foretage sig.
Der bliver altså flere fuldtidsledige, for sådan er loven indrettet.
Når man har opbrugt sin dagpengeret, kan man gå hjem og være fuldtidsledig.
Det er et meget dyrt arrangement, man er ude i her, og det har altså den konsekvens, at det er folk i yderområderne, der bliver afskediget, og at der bliver mindre skatteindbetaling.
Og hvis virksomhederne skal have det her arbejde lavet, bliver de i stedet for nødt til at hyre udenlandsk arbejdskraft, som betaler minimalt i skat.
Er det det, ministeren vil?
Det har så store konsekvenser, også i forhold til ligestillingen og yderområderne, at ministeren må gribe ind og forstå, at de svar, der er givet, er misvisende i forhold til de reelle tal.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Det materiale, jeg har, giver ikke belæg for den konklusion, hr. Bjarne Laustsen kommer med.
Tværtimod viser det faktisk, at det f.eks. i fiskeindustrien er et meget begrænset antal.
Men det bedste vil selvfølgelig være, at vi får afklaret de tal og får set på dem i stedet for at diskutere her med det udgangspunkt, at vi har svært ved lige at finde ud af, hvor vi har de forskellige tal fra.
Nu kan jeg ikke lige se, hvordan taxametertilskud skal hjælpe til at fastholde uddannelsessteder ude i udkantsområderne, det kan være, jeg kan få en uddybning af, at det skal være i form af, at de får et højere tilskud.
Men der har jo gennem flere årtier, også op gennem 1990'erne, været en centralisering af uddannelsesstederne ud fra filosofien om, at det var vi simpelt hen nødt til for at gøre dem mere effektive, og det har jo sådan set efterhånden været hele Folketinget, der har været med til at stå bag den udvikling.
Det har jo også været noget, man har diskuteret meget frem og tilbage, altså hvad man kunne gøre for at fastholde nogle uddannelsessteder så tæt på lokalområderne som muligt, og det er jo en afvejning, hvor man samtidig skal sikre, at det er uddannelser, der gør Danmark konkurrencedygtigt.
Nanna Westerby (SF), 2008-05-15:
Ja, uddannelse i udkantsområderne, som vi også har været inde på i dag, er jo helt afgørende, ikke kun for at sikre vækst og arbejdspladser i lokalområder, men også mindst lige så meget for at sikre, at alle kan tage en uddannelse, og at flere unge tager en uddannelse; der er jo et problem med frafaldet.
Derfor er jeg interesseret i at høre, om regeringen og ministeren kan svare på, om regeringen gerne vil være med til at sikre, at vi får lavet et ekstra taxametertilskud til udkantsinstitutioner.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
I debatten her i dag er vi jo gentagne gange stødt på den passus i redegørelsen, der siger, at serviceydelserne har fået en gevinst i forhold til kommunalreform og finansieringsreform.
Nogle andre af os har taget det til sig, som cheferne i kommunerne fortalte os i sidste uge, nemlig at de opfattede det, som om der var sket en serviceforringelse i kommunerne.
Det er jo to påstande, som ikke klæder hinanden særlig godt, og som jeg synes burde gøre enhver politiker nysgerrig nok til at sige: Det må vi lidt tættere på for at se, hvorfor redegørelsen benævner det på én måde og kommunernes chefer på en anden måde.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil give tilsagn om, at vi får lavet analyser, som går tæt på det her, så vi kan gå dybere ind og se, hvad der er op og ned i de her udsagn.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
De tal for serviceudviklingen, der er i redegørelsen og i min besvarelse her,
baserer sig jo på kommunernes nøgletal.
Den undersøgelse, som fru Lise von Seelen taler om, baserer sig jo på nogle chefers oplevelse og ikke på de faktiske vilkår.
Jeg kan sige, at mønstret præcis ligner mønstret fra dengang, der skete kommunesammenlægninger på Bornholm, hvor der ligesom kom et dyk i vurderingen i de første 2-3 år efter kommunesammenlægningerne.
Men det har heldigvis vendt sig til en positiv oplevelse.