runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Matthisen (ALT), 2016-05-11:
Beslutningsforslaget handler om, at mindre varebiler, der udfører godskørsel, skal omfattes af godskørselsslovens principper.
Det er vi i Alternativet positivt indstillet over for.
Forslaget kan imødekomme nogle af de udfordringer, som branchen oplever, og det har vi stor forståelse for i Alternativet.
Ved at indlemme varebilerne i lovgivningen styrkes både lovligheden og de sociale forhold for denne del af godstransporten.
Vi bifalder ligeledes den positive tilføjelse af krav om hvile for chauffører, således at både sikkerheds- og arbejdsforhold forbedres, og det sker jo også ved, at der er blevet skelet til de svenske erfaringer.
Det støtter vi også.
Alternativet bakker op om beslutningsforslaget.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-11:
Undskyld, formand.
Jeg har ellers været hurtig til at være på plads hidtil, men jeg vidste ikke, det gik så stærkt nu.
Jeg skal til gengæld meget kort sige, at fra Det Radikale Venstres side kan vi ikke på det nuværende grundlag støtte beslutningsforslaget, og det kan vi først og fremmest ikke med det argument, at det er for detaljeret, og at vi ikke finder, at problemet er så stort, som det er nævnt.
Jeg har selvfølgelig lyttet til den debat, der har været i dag, og vi vil selvfølgelig også lytte til debatten under udvalgsarbejdet.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-11:
Der er måske ikke tale om det store antal varebiler, der vil blive omfattet af beslutningsforslaget om varebiler på under 3.500 kg, men en regulering vil bidrage til, at der bliver større sandsynlighed for, at der bliver betalt skatter, og at der bliver mere kontrol med udenlandske ansatte, og selvfølgelig vil det bidrage til, at trafiksikkerheden bliver højnet, ved at køre-hvile-tiden bliver overholdt.
Det er også derfor, at en regulering af godskørsel for fremmed regning bliver støttet af mange arbejdsgivere og af fagforbundet 3F.
Begge parter er nemlig trætte af de mange firmaer, som starter op, men som lukker efter kort tid.
De mange konkurser i branchen rammer kunder, chauffører og de mange hæderlige firmaer.
Branchen har brug for en hjælpende hånd, og derfor støtter SF beslutningsforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-11:
Jeg skal bare meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi ønsker ikke at belaste små erhvervsdrivende med endnu mere regulering.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Tak for ministerens indlæg, som jo sobert redegjorde for baggrunden for forslaget – meget minutiøst.
Men det var knap så minutiøst, synes jeg, hvis man sådan lyttede efter substansen i argumentationen for at sige, at lige netop her er der nogle områder, som vi som vidensland ikke vil vide noget om.
Det må gøre lidt ondt i en forskningsministers mave at have et hovedsynspunkt, der handler om på forhånd at sige om en energiform, som man på øverste niveau i FN siger at vi ikke kan komme udenom, at det vil vi ikke vide noget om i Danmark.
Gør det ikke en lille smule ondt i maven på en liberal forskningsminister at sige, at det der ikke er noget for os, når nu det er så ganske klart, at vindmøller og sol altså ikke kan udgøre andet end nogle ganske få procent af den energikilde, som verden har brug for?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-11:
Det gør ikke ondt, kan jeg forsikre hr. Villum Christensen om, at have det synspunkt, som jeg her har redegjort for.
Og jeg kan udbygge det yderligere med, at det jo ikke er sådan, at vi ikke vil vide noget om det.
Det, som forslaget her handler om, er, at det skal være et prioriteret forskningsområde i en dansk sammenhæng.
Det ønsker vi ikke fra regeringens side, da vi med et bredt flertal i Folketinget tilbage i midten af 1980'erne har besluttet, at kernekraft ikke skal være en del af den danske energiforsyning.
Så jeg synes, der er meget logik i afvisningen af forslaget her.
Men det er ikke sådan, at vi ikke ønsker at vide noget om det.
Der er ikke noget forbud imod at forske i området her.
Det er vigtigt for mig at understrege.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-05-11:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at det her EU-spørgsmål så ikke er det afgørende.
Det er noget, man smider ind som et argument, men det er måske i virkeligheden ikke det, det handler om; det handler om, at man er imod forslaget.
Det tror jeg er godt for den videre diskussion, at vi ligesom får det ryddet af vejen, for jeg tror ikke, at vi skal skyde EU ind foran os og så lade det stå i vejen for, at vi tager en diskussion omkring det.
Det tror jeg også ville gøre udvalgsarbejdet en lille smule trivielt.
Lad os diskutere det, der i stedet for ligger.
Så det er jo rart at få den afklaring fra ordførerens side.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-11:
Jeg får lyst til at citere min gamle kollega, Thor Pedersen, som på et tidspunkt sagde, at hvis man havde givet samme støtte til etablering af bananplantager, som man har givet til visse alternative energiformer, så havde vi haft rigtig mange bananplantager i Danmark.
Men sagen er, at da jeg er født i 1983, havde jeg ikke nogen beslutningskraft, der kunne have påvirket beslutningen dengang.
Vi er nødt til at forholde os til status, som det er i dag.
Ja, det kan jeg muligvis godt.
Synes jeg, det er fornuftigt at prioritere et område, hvor vi har investeret og har en konkurrencemæssig fordel?
Ja, det synes jeg faktisk også det er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-11:
Tak for det.
Enhedslisten kan overhovedet ikke støtte det her forslag om, at forskningsmidler skal gå til atomkraftlignende teknologier.
Jeg er glad for, at vi her den anden dag fik en pressemeddelelse fra NOAH og VedvarendeEnergi.
Det gjorde det nemmere at forberede sig til dagens debat her.
Der blev bl.a. udtryk denne holdning fra organisationen VedrørendeEnergi til, hvad det er, vi her skal forholde os til
: »»At atomkraft baseret på thorium er specielt mere sikker end uran, er en myte, der for længst er aflivet«, udtaler Gunnar Boye-Olesen fra organisationen VedvarendeEnergi.
Thoriumbaseret atomkraft giver også langlivet, højradioaktivt affald.
Og risikoen for ulykker og spredning af radioaktivt materiale forsvinder ikke.
Påstanden om, at thorium ikke kan bruges til våbenformål er heller ikke korrekt.
Både USA og Indien har gennemført prøvesprængninger med uran-233, som er det stof, der i virkeligheden driver et thoriumbaseret atomkraftværk, hhv. i 1960’erne og i 1998.
Samlet set er atomkraft baseret på thorium lige så udsigtsløst som anden atomkraft
Jeg synes, det er befriende at høre den slags, og så må man konstatere, at Danmark klart har valgt atomkraft fra i 1985.
Samtidig har vi også startet den her omstilling til vedvarende energi, og så længe solen skinner, er der sådan set mulighed for at lave den fuldstændige omstilling til vedvarende energi.
Når vi ser på det her forslag og på, hvad der skete ved finansloven, er det ret slående, at det slet ikke hænger sammen, at man her kommer med et forslag om, at der er en særlig teknologi, som skal fremmes med forskningsmidler, når Liberal Alliance har været med til at skære ned på EUDP-midler.
Det her forslag bliver jo totalt afvist i dag, og det synes jeg er godt.
Det er med til at fastlægge, at der er en grund til, at Liberal Alliance ikke er med i energiforliget.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Den model, vi ønsker, er jo sådan set ikke den model, man har på f.eks. pædagoguddannelsen, hvor vi også ønsker, at man går fra en løn til en SU.
Der erstattes SU'en jo fuldstændig af en praktik med løn.
Det, vi foreslår, er jo, at man inden for fribeløbets grænser skal kunne få suppleret sin SU med en lille løn.
Det skal ikke være i et eller andet forpligtende forhold, det skal være som en erkendtlighed.
Det har jo fungeret før, og det fungerer også andre steder i Europa.
Altså, jeg tror, det var i 2013, man opdagede, at man havde håndhævet loven forkert.
Indtil da blev der jo selv herinde på Borgen betalt en lille løn til praktikanter.
Så det handler faktisk om at vende tilbage til noget, der har fungeret rigtig fint før, altså at man udbetaler en lille løn som supplement til SU'en – slet ikke en erstatning for SU'en.
Jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren er indstillet på at se på, at man genindfører sådan en model, i en kommende forhandling, f.eks. i en forligskreds.
Nej, men først og fremmest må man bare se på, at det jo har fungeret i rigtig mange år, og det har sådan set både været et ønske fra de studerende nu, fra mange forskellige forbund og sådan set fra Dansk Erhverv og Dansk Industri.
Og for SF er det også rigtig vigtigt, at det fortsat er sådan, at når man er i praktik, er det en del af uddannelsen.
Du har nogle rettigheder som studerende.
Det, der er vigtigt for os, er, at det er en mulighed, hvis virksomheden har lyst til at give en lille erkendtlighed.
Og det håber jeg at ordføreren vil være med til at se på fremadrettet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-11:
Tak for ordet.
Jeg nyder folkestyret, når folkestyret samarbejder, og jeg vil gerne starte min ordførertale med at sige til forslagsstilleren, hr. Jacob Mark, at jeg faktisk synes, at mange dele af beslutningsforslaget er rigtig fornuftige.
Venstre har gennem flere perioder udviklet og tænkt over, hvordan man kan styrke unge mennesker, der uddanner sig og samtidig kommer i praktik.
Samtidig er vi også optaget af, at de studerende kan tjene penge ved siden af deres studie, og vi vil gerne se på nogle af de fleksibilitetsmuligheder, der kan være på området.
Jeg er glad for, at ministeren i sin tale kiggede på forskellen mellem egentlige praktikforløb og så projektorienterede forløb.
Der er en del problematikker forbundet med det.
I de projektorienterede forløb, som nogle kalder praktikforløb, da det er nemmere og bedre forståeligt, får man SU, men universitetet eller det uddannelsessted, man er på, får samtidig også et taxametertilskud.
Det er ikke nødvendigvis tilfældet i de egentlige praktikforløb, lovmæssigt adskilt, der også findes.
Det er en problematik, vi ønsker at udbore, det er en problematik, vi er nødt til at kigge på, og som de fleste i salen jo er klar over, venter der et efterår, hvor vi også kommer til at kigge på universiteternes bevillingssystem.
Derfor er vi fra Venstres side ganske interesserede i at gå videre med nogle af de gode elementer, forslaget indeholder.
Vi vil også gerne i rammen af forligskredsen, når problemerne er afdækket, tale videre om, hvordan man kan se på det her, under initiativ af ministeren.
Jeg hæfter mig også ved, at på trods af mange af de gode intentioner i forslaget, er SF ikke nået frem til, hvordan man vil finansiere det provenu på 0,4 mia. kr., jeg kan forstå forslaget vil koste statskassen.
Det er sådan set ikke, fordi jeg skal gentage mig selv fra talerstolen i forlængelse af flere beslutningsforslag, men jeg synes, det er en god idé, når man vil bruge penge, at man også gør sig den overvejelse om, hvor de midler skal komme fra.
Summa summarum er, at vi gerne vil se på, hvordan vi kan styrke tilknytningen til arbejdsmarkedet ved praktikforløb mellem uddannelsesstederne og de organisationer og virksomheder, der måtte ønske at tilbyde det.
Vi vil også gerne sikre, at reglerne er gennemsigtige og klare og mindske de transaktionsomkostninger, der kan være for virksomheder og organisationer ved at tilbyde praktikforløb og lette reglerne i forhold til de læringsorienterede forløb, altså det, vi kalder de projektorienterede forløb, for nu at gøre forvirringen total – det må I undskylde.
Vi bifalder og anerkender intentionen, vi ser rigtig mange gode ideer i forslaget, men vi er endnu ikke klar til at støtte beslutningsforslaget.
Det er vi i tilfælde af en anden ramme, hvor vi kortlægger de udfordringer, der er, og hvor ministeren indkalder til en drøftelse i den kreds, der har med det at gøre.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det, og tak for de mange positive tilkendegivelser.
Jeg er glad for at høre, at vi kan arbejde videre med at finde en løsning på det her.
Når vi ikke har arbejdet med de 400 millioner, er det faktisk, fordi vi ikke mener, at der skal findes et provenu på 400 millioner for at finansiere det, der er vores idé.
Det tror jeg faktisk også ordføreren ved.
Den måde, reglerne blev håndhævet på tidligere, var jo sådan, at hvis man var i praktik på en arbejdsplads, så kunne de give en erkendtlighed.
Det gav tværtimod et skatteprovenu, og det var jo ikke sådan, at der røg 4 millioner ned i statskassen, fordi man lige pludselig begyndte at håndhæve reglerne anderledes.
Når ordføreren siger, at det her vil koste 400 millioner, er det jo, fordi man fortolker reglerne i det her forslag sådan, at så skulle journalistpraktikanter og andre praktikanter også lige pludselig have SU, og det ved ordføreren også godt ikke er en del af vores hensigt.
Så derfor vil jeg bare sige, at det her forslag, hvis man får lavet det rigtigt, ikke kommer til at koste 400 millioner.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-11:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg forholder mig blot til, hvordan forslaget kan fortolkes, og hvad omkostningen ultimativt må være.
Jeg forstår udmærket det argument, hr. Jacob Mark netop har fremført.
Det er jo også endnu et eksempel på, hvor komplicerede reglerne faktisk er.
Vi taler om at ændre § 5 i SU-lovgivningen.
Det gør vi bedst, tror jeg, i forligskredsen.
Vi er meget interesserede i at drøfte den videre proces herfra.
Men jeg håber også, at hr. Jacob Mark noterer sig, at vi overordnet set faktisk er ganske positive; vi anerkender, at der er en problematik, og vi anerkender, at vi faktisk gerne sammen med hr. Jacob Mark og de andre forligspartier vil være med til at løse den udfordring.
Det er nok det mest positive, jeg har sagt fra talerstolen igennem længere tid.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Først og fremmest vil jeg gerne rose SF for at tage den her problematik op i Folketingssalen, for studerendes muligheder og økonomiske forhold er jo også noget, der optager os i Enhedslisten rigtig meget.
Og det er rigtig godt, at vi kan samarbejde om at få lavet nogle fornuftige ting her.
Det er sådan i dag, at meritgivende praktik skal være ulønnet.
Ellers mister man sin SU, og det betyder altså for de fleste studerendes vedkommende, at de må leve udelukkende af SU'en, for når man er i praktik, er det netop altid på fuld tid, som der også er gjort opmærksom på her i forslaget.
Og det gør det bare rigtig svært at have overskud og mulighed for at have et studiejob ved siden af praktikken.
Derfor er vi i Enhedslisten rigtig bekymret for, at vi vil kunne komme til at se en tendens, som bliver mere og mere forstærket, nemlig at det mest er velbemidlede unge, som har nogle forældre, der kan understøtte dem økonomisk i løbet af praktikforløbet, der har mulighed for at tage i praktik.
I Enhedslisten vil vi jo gerne have, at flest mulige studerende har mulighed for at tage det her praktikforløb, også selv om man ikke lige har nogle rige forældre i baghånden, og derfor støtter vi også det her forslag.
Jeg synes, det er et rigtig fint og fornuftigt forslag.
Jeg opfatter det også sådan, at det handler om at give et mindre tilskud oven i SU'en, og det er jo en model, vi også kender fra praktik i udlandet.
Så er den mulighed der.
Hvis du er praktikant i f.eks. Europa-Parlamentet, er det en helt almindelig praksis, at du får nogle ekstra tusinde kroner oven i din SU til at være med til at dække dine leveomkostninger.
Og det er lige præcis den model, man også kunne se på at indføre, når det handler om praktik i Danmark.
Så det synes jeg ville være rigtig, rigtig fornuftigt at komme videre med.
Så vil jeg bare sige en lille ting, som jeg synes man generelt skal være opmærksom på i forbindelse med det her med praktik, og som vi også skal diskutere videre i forbindelse med det her forslag.
Det er det, at det bare aldrig må blive sådan, at virksomheder kan bruge studerende som løntrykkere.
Det er noget, som jeg synes man skal være meget opmærksom på allerede i dag, og som vi også skal være opmærksomme på om der kan være en forstærket tendens til, hvis der kommer en løn oven i SU'en.
Vi skal have nogle ordentlige regler, der sikrer, at der er gode og ordentlige vilkår for de studerende, så de har et godt læringsforløb og ikke bliver udnyttet som billig arbejdskraft.
Jeg er sikker på, at vi er forholdsvis enige om, at det er vigtigt at modarbejde.
Så vil jeg bare sige, at alt i alt synes jeg, at det her forslag om et tilskud i form af et lønnet tillæg til SU'en under praktik er et rigtig godt forslag, fordi det giver flere studerende mulighed for at tage praktik og samtidig have et fornuftigt økonomisk udgangspunkt for at klare hverdagen.
Så vi støtter selvfølgelig det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2016-05-11:
I Liberal Alliance gik vi i 2015 til valg på at fjerne fribeløbet for SU.
Det vil altså sige det maksimale beløb, man må tjene, før man skal begynde at tilbagebetale en del af sin SU eller i værste fald det hele.
Og set i det lys er det jo klart, at vi støtter beslutningsforslaget.
I forbifarten kunne man her sige, at hele forløbet op til, at man nu ikke kan få en lille erkendtlighed ved siden af sin SU, måske viser nogle af ulemperne ved regulering i det hele taget.
Altså, man havde noget, der sådan set fungerede vældig godt, som alle var tilfredse med, og som kunne klares uformelt.
Så begynder man at regulere det, og pludselig bliver alting, som tidligere var meget enkelt, frygtelig indviklet.
Naturligvis kunne vi godt tænke os en fuldkommen afregulering af hele området her, men da vi støtter ethvert initiativ, som trækker i den rigtige retning, så støtter vi selvfølgelig også initiativet her.
Der vil jeg tillade mig at bemærke, at hvis SF også i fremtiden går ind for Liberal Alliances 2025-plan i et tempo på et element om året, vil SF allerede i 2046 have tilsluttet sig hele planen.
Det vil ganske vist være 21 år for sent, men da sent jo er bedre end aldrig, er vi også glade for det.
Men på kort sigt ser vi frem til 2017, hvor SF ifølge den plan, jeg har skitseret, så vil fremsætte sit næste forslag, der udmønter vores 2025-plan.
Rent praktisk er der så det, at forslaget jo indebærer en åbning af SU-forliget, og det er forslagsstillerne også bekendt med fra tidligere drøftelser om emnet.
Det åbner for nogle selvstændige problemer, og forligsmekanismerne er jo, som de er, så der antager vi bare i Liberal Alliance, at forslagsstillerne på en eller anden måde er indstillet på at falde ind i det format, som Folketingets indarbejdede forligssystem er.
Så skal jeg til allersidst sige, at hr. Anders Johansson fra Det Konservative Folkeparti er forhindret i at deltage her i aften.
Jeg har forvisset mig om, at han er lovlig undskyldt, og derfor skal jeg på vegne af hr. Anders Johansson meddele, at Det Konservative Folkeparti også bakker op om beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-05-11:
Jeg skal lige sige, at jeg vikarierer for vores ordfører, Carolina Magdalene Maier.
I Alternativet mener vi, at kombinationen af teori og praksis i uddannelse er rigtig vigtigt.
Vi mener derfor ikke, at der skal være benspænd i lovgivningen, som gør, at virksomheder eller unge fravælger praktikken.
Men vi mener omvendt heller ikke, at der skal være helt frie rammer i forhold til at modtage SU og løn i praktikperioden.
Vi støtter derfor gerne SF's beslutningsforslag.
Vi ser dog frem til i udvalgsarbejdet at få præciseret rammerne for beslutningsforslaget.
Vi vil gerne foreslå, at vi kigger på, at praktikperioden skal være meritgivende, uanset om den er lønnet eller ulønnet; at der skal være mulighed for at fravælge SU i praktikperioden – det er der ikke lige nu – at praktikhonoraret skal sidestilles med lønnet arbejde; og at praktikhonoraret som udgangspunkt skal være en del af det nuværende fribeløb for den studerende.
Vi ser frem til i udvalgsarbejdet at få skabt bedre rammer for de studerendes praktik.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-11:
Jeg vil bare, som det er nævnt mange gange, sige, at praktik er en vigtig del af uddannelsen.
Der er en del, der har været tvunget til at fravælge den på grund af økonomiske forhold.
Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte og ankenævnet har i en afgørelse for nogle år siden slået fast, at det ikke er lovligt at få SU, hvis man modtager månedlige tilskud fra praktikstedet.
Den daværende minister, Sofie Carsten Nielsen, satte et undersøgelsesarbejde i gang, der kunne sikre, at de kunne få den her lønnede praktik.
Vi er derfor helt med på intentionerne i forslaget og synes, det er en god idé, men vi bemærker, at SU er forligsbundet stof, og De Radikale – for så vidt også SF – er med i det forlig, så vi kan ikke stemme for beslutningsforslaget.
Vi vil til gengæld tage sagen op med ministeren i SU-forligskredsen i den ånd, der ligger i forslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Jeg er nødt til at rette den misforståelse, at vi prioriterer dette særlige område.
Vi går ind for en helt teknologineutral tilgang til forskningen i energiteknologier – i modsætning til Enhedslisten, som udpeger ganske bestemte områder med det resultat, som vi så med solcellerne den anden dag.
Det gør man ud fra en planøkonomisk betragtning, sådan at når priserne falder på solceller, ryger milliarderne ud af kassen.
Det her er jo netop for at kunne sikre, at vi hele tiden er spot on med det, der er mest effektivt.
Så er det helt ukorrekt at sige, at uran og thorium er det samme.
Er ordføreren ikke klar over, at der er 95 pct. affaldsstoffer, når det handler om uran?
Når det er thorium, kan man anvende 98-99 pct. Så er det kun nogle ganske få procent, der er affaldsstoffer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-11:
Jeg har det fint med den sikkerhed, der er omkring vindmøller og omkring solceller og omkring solvarme.
Jeg har det rigtig godt med det.
Det er meget sikkert.
Selv hvis der falder en vinge af en mølle, hvilket sker ufattelig sjældent, så er den katastrofe, der sker ved det, begrænset.
Det er i år 30 år siden, Tjernobylkatastrofen skete.
Der er nogle, der siger, at det bare er i et gammelt østeuropæisk land, at den slags kan ske.
Det er den vedvarende energi, der er fremtiden, og det er jeg hundrede procent sikker på, især når man ser, hvad det er for en energimængde, der falder ned på jorden hver eneste dag.
Så er der sådan set ikke noget problem i, at vi omstiller vores energiforsyning til 100 pct. vedvarende energi.
Det er muligt.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Jeg skal forstå ordføreren på den måde, at ordføreren er af den opfattelse, at sol og vind skulle være helt afgørende energikilder til at kunne løse de globale energiudfordringer på lang sigt.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Vi er på 2-3 pct. i dag.
Det vil sige, at hvis vi kommer op på 6-7 pct., er det sikkert højt.
Kan jeg få en forklaring på det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-11:
Vi er ikke i drømmeland.
Hvis man ser på den energimængde, der kommer ned på jorden hver eneste dag, ser man, at den mængde er langt større end det energiforbrug, vi har globalt set.
Det er ikke kun et spørgsmål om at have sol og vind i sin energiforsyning.
Det er også geotermi, og det er vandkraft.
Og det kan være noget, som vi kan inspirere andre lande med.
Vi skal ikke have atomkraft.
Christian Poll (ALT), 2016-05-11:
Vi forsøger i Alternativet ikke at være dogmatiske med hensyn til energiforsyning og andre ting, som man taler om her i salen, men når vi nu snakker energi og det energisystem, der er ved at blive bygget, har jeg prøvet at dykke lidt ned i det.
Men vores konklusion er, at det, vi gerne vil – og det er man i Danmark i fuld gang med, og Alternativet støtter det jo hundrede procent – er at bygge et nyt vedvarende energi-system.
Vi er ret langt fremme med det i Danmark, og vi kan vise vejen, både for os selv, men også i Europa og i resten af verden, og det, som det handler om, er at få udbygget med ægte vedvarende energi-kilder.
Men den thoriumbaserede teknologi, som det her forslag handler om, bliver aldrig en vedvarende energi-kilde.
For den handler om at udvinde noget og trække energien ud af det, og man står så tilbage med et affaldsprodukt, og derfor er det ikke vedvarende energi, og derfor kan vi fra Alternativets side heller ikke støtte, at man skal kaste sig ind i den her udvikling, som Liberal Alliance foreslår med det her forslag.
Så vi kan ikke støtte forslaget.