runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Nu taler ordføreren om fremgangsmåde og siger, at jeg skal trække mig et skridt tilbage fra snakken, når vi taler om kirkelukninger i København.
Det er jo fuldstændig absurd at høre på.
For i samme åndedrag, som ordføreren siger, at jeg skal trække sig tilbage, bliver jeg spurgt om min holdning til det.
De to ting hænger bare overhovedet ikke sammen, og jeg synes et eller andet sted, at ordføreren er nødsaget til at finde ud af, hvad ordføreren vil på det her område.
For det er jo lige præcis ordføreren, der tvinger mig til at skulle forholde mig til det.
Jeg har hele vejen igennem sagt: Jeg vil ikke blande mig i den diskussion, der har været.
Jeg er blevet spurgt morgen, middag og aften af rigtig, rigtig mange medier: Kirkeminister, hvad er din holdning til de lukninger, der er på kirkeområdet?
Det undrer mig, at ordføreren ikke har lagt mærke til, at der har været absolut tavshed.
Jeg går ikke ind og forholder mig til det, for jeg skal ikke ind og blande mig i det, og ordføreren burde vide hvorfor.
For hvis jeg gør det, så ender jeg rent faktisk med at blive inhabil, når der skal tages en beslutning.
Det ved ordføreren egentlig også godt.
Christian Langballe (DF), 2013-02-27:
Men så lad mig bare sige, at jeg vil mene, at det, jeg har sagt til kirkeministeren og anklaget kirkeministeren for, er, at kirkeministeren med sin fremgangsmåde har skabt meget mudder og splittelse.
Man kunne måske en gang imellem godt forvente, at ministeren trådte et skridt tilbage.
Er det f.eks. relevant og rettidigt at lukke en kirke, eller at vi diskuterer det?
Ja, måske.
Men det, der jo er sagen i det her spørgsmål, er, hvem der lukker kirkerne, og ikke, om vi kan diskutere det fra nu af og, ja, til evighed.
Jeg synes, at der er så meget mudder i den her proces, og det har ikke mindst kirkeministeren selv været med til at skabe, ikke bare i den her sag, men i forhold til folkekirken generelt, sådan at folk må spørge sig selv: Hvornår kommer der egentlig en klar melding, som man kan forholde sig til?
Jeg spørger så igen, for med hensyn til lukning af kirker burde det være klart for mig, at dem, der sidder med ansvaret for lukning af kirkerne, kun kan være menighedsrådene.
Så må jeg spørge så enkelt: Er det også kirkeministerens holdning, at menighedsrådet i det mindste skal bifalde en lukning?
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Nu ved jeg ikke, om jeg får mulighed for at sidde med ved forhandlingsbordet, men jeg kan da i hvert fald sige det til vores forhandlere – men det tror jeg egentlig ikke engang at jeg behøver, for det er jo, som alle ved, et ønske og et krav fra vores side.
Men det er sådan set mere for at forstå, hvad det er, regeringen egentlig siger, når økonomi- og indenrigsministeren siger det, som hun nu gør, altså at regeringen ikke har planer om at pålægge erhvervslivet nye generelle forhøjelser af skatter og afgifter.
Ligger der i den vending også, at man faktisk har en kattelem – nogle ville sige en ladeport – for faktisk alligevel at indføre, ikke generelle, men så specifikke afgifter eller skatteforhøjelser eller andre byrder, og i det her tilfælde, når vi nu har fødevareministeren i salen, på fødevareområdet?
Folk er udmærket klar over, hvad vores position er, og det har jeg også forsøgt at sige og hr. Jan E. Jørgensen før mig, og jeg tror også, der kommer en spørger mere efter mig, der vil gøre det samme.
Vi ønsker et byrdestop, men spørgsmålet er så bare, hvad regeringen ønsker.
Og det er derfor, vi er i tvivl om, når økonomi- og indenrigsministeren siger det, hun gør, altså at der ingen generelle forhøjelser vil være, hvorvidt det så betyder, at der alligevel godt kan være mulighed for, at man fra regeringens side hæver byrderne, herunder skatter og afgifter, i det her tilfælde på fødevareområdet.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-27:
Jeg synes, det er interessant, at dagen efter fremlæggelsen af en enorm vækstplan for hele Danmark, en vækstplan, som vil komme ud i alle hjørner af det her samfund, og som forhåbentlig kan være med til at skabe tusindvis af nye job, en vækstplan, som landbruget er ovenud tilfredse med, står hr. Jacob Jensen fra Venstre her og forlanger garantier af mig i forhold til byrder – noget, som Venstre aldrig nogen sinde selv har kunnet levere under deres regeringstid.
Altså, jeg synes, det er dårlig timing, jeg synes, det er det forkerte sted, spørgsmålet bliver rejst, og jeg kan kun anbefale, at Venstre tager sine krav med til forhandlingsbordet, og så må man jo se, hvad der kan være flertal for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Tak for det.
Jeg kan berolige fødevareministeren med, at der selvfølgelig er ting, der hører bedst hjemme i et forhandlingslokale, og jeg er fuldt ud bekendt med regeringens udspil.
Men når vi skal forhandle, er det jo rart at vide, hvad regeringen mener, når den fremlægger et udspil.
Det er i al beskedenhed det, vi spørger ind til.
Hvad betyder det, når man ikke vil hæve skatter og afgifter generelt?
Hvor meget er omfattet?
Det er meget det, der er sagens kerne i de spørgsmål, der har været.
Vil fødevareministerens tolkning af det, som regeringen meldte ud i går, være, at fødevareministeren godt kan hæve nogle gebyrer på eksempelvis på fødevarekontrolområdet, uden at det er i konflikt med det, som regeringen meldte ud i går?
Det er egentlig opklarende for at finde ud af, hvad regeringens position er.
For den er faktisk temmelig uklar.
Det vil vi sådan set gerne have klarhed over.
Gælder det regler på fødevareministerens område?
Svaret på det kan give klarhed over, hvor vi står, inden vi tropper op i forhandlingslokalet.
Det tror jeg alle har en interesse i.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-27:
Jeg synes, det er meget godt klaret, at når regeringen fremlægger en meget detaljeret vækstplan, som når ud i alle hjørner af det her samfund, og som vil få indflydelse på stort set alle politikområder i Folketinget, så står tingene uklart for Venstre, som møder op med – er det en kvart A-4-side? – med noget vi vil ikke have flere byrder-agtigt.
Jeg synes, det er at forlange lige lovlig meget, dagen efter at der er fremlagt et stort udspil, som skal drøftes.
Det vil jeg gerne sige på den ene side.
Så vil jeg på den anden side også sige, at de ting, som hr. Torsten Schack Pedersen spørger ind til, jo er områder, hvor vi har forlig.
Altså, vi har forlig på fødevareområdet, vi har forlig på veterinærområdet; så der sidder hr. Torsten Schack Pedersens partifæller jo med ved bordet, når vi beslutter, om der f.eks. skal laves yderligere fødevarekontrol.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Jamen vi kan såmænd også bare træde et skridt opad i reguleringsniveau og så sige: Hvad så med det europæiske niveau?
Hvis der kommer krav fra EU, der pålægger fødevareerhvervet nye byrder, hvordan skal man så forstå det, regeringen har meldt ud i går?
Vil regeringen så kompensere fødevareerhvervet på anden vis?
Hvordan er det, vi skal forstå meldingen fra regeringen?
For gælder det lige så skarpt, som da statsministeren på DI's topmøde sagde, at nej, nu kommer der ikke generelle skattestigninger, og så gjorde der det alligevel 8 uger senere?
Det er jo der, vores bekymring ligger.
Vi er jo bekymrede for den zigzagkurs, hvor regeringen kan lave fornuftige ting sammen med Venstre og Konservative og så kan lave ulykker sammen med Enhedslisten.
Nu ligger der noget, som jeg er helt sikker på at vi kan få en konstruktiv forhandling om.
Men vi vil jo bare gerne være sikre på, at regeringen ikke løber baglæns, når den så skal mødes med Enhedslisten i forbindelse med næste års finanslov.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-27:
Som jeg nævnte for hr. Torsten Schack Pedersens kollega før, har jeg brugt de sidste døgn i Bruxelles på at knokle for, at dansk landbrug ikke står over for en urimelig byrde, når det gælder kvægproducenterne.
Jeg har knoklet for, at vi får et bæredygtigt fiskeri til gavn for fiskerne.
Derfor har jeg ikke været til det pressemøde, som udtalelserne bliver citeret fra.
Jeg har ej heller haft mulighed for at se dem på tv. Men det, jeg kan sige, er, at regeringen har fremlagt en vækstplan, en vækstplan, som, synes jeg, er fantastisk.
Det er virkelig en vækstplan, som siger én ting, nemlig arbejdspladser, arbejdsplader og arbejdspladser.
Vi er parate til at bend over backwards, som det hedder på engelsk – og nu kan jeg ikke huske, hvad det hedder på dansk, så jeg må ikke sige det – men vi er faktisk parate til at gå på kompromis med rigtig meget for at skabe arbejdspladser i det her land.
Og det synes jeg at Venstre skulle hæfte sig ved.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Det sidste kan jeg love fødevareministeren at vi hæfter os ved, og jeg må kvittere for det; jeg deler fødevareministerens opfattelse af, at regeringen har måttet gå på kompromis med rigtig mange ting i forhold til, hvad der tidligere er blevet meldt ud, og hvad man ellers tidligere havde forventet af partierne.
Men jeg glæder mig over, hvor man er landet; det er egentlig et ganske godt skridt fremad.
Og jeg er sådan set glad for, at fødevareministeren forsøger at varetage Danmarks interesser i EU og sørger for, at vi ikke havner i en situation, hvor der ad den vej kommer byrder.
Men hvis det nu til trods for fødevareministerens ihærdige indsats måtte føre til, at der kom nogle byrder, ville fødevareministeren så være indstillet på at kompensere fødevareerhvervet på anden vis?
På samme måde kan man jo også, når landbrugsstøtten nu reduceres, spørge, om fødevareministeren så vil tage initiativ til at kompensere fødevareerhvervet, landbruget, på anden vis, således at der ikke kommer en byrde, forstået på den måde, at en væsentlig del af indtægtsgrundlaget forsvinder.
Altså, vil der komme en modreaktion fra regeringen, så erhvervet så lettes for nogle andre byrder?
Mette Gjerskov (S), 2013-02-27:
I regeringen er vi stærkt – stærkt – optaget af, at landbrugs- og fødevareerhvervet får en grøn fremtid.
Jeg er optimist på vegne af dansk landbrug og også på vegne af fødevareindustrien.
Der er en lang række udfordringer for dem.
Derfor har vi nedsat et vækstteam, og derfor har vi nedsat en Natur- og Landbrugskommission, som jo netop skal være med til at drive en god fremtid frem.
Så fremlægger vi en vækstplan, som er superambitiøs, og som forhåbentlig vil skabe tusindvis af nye job, som vil genskabe optimismen i forhold til dansk økonomi, men som først og fremmest vil skabe arbejdspladser som grundlag for vækst i det her land.
Og der er det eneste, Venstre er optaget af, et eller andet lille hår i suppen om en garanti om noget, som Venstre jo må tage med til forhandlingsbordet.
Hvis det her er så vigtigt for Venstre, skal man tage det med til forhandlingsbordet, og så er det noget, der kan drøftes.
Vi er kommet med vores udspil, og hvis Venstre vil være med, kan vi også lave en aftale.
Christian Langballe (DF), 2013-02-27:
Hvis jeg kan få kirkeministerens opmærksomhed, vil jeg sige, at mit spørgsmål er om, hvem der har kompetence til at lukke kirker.
At jeg spørger, er jo selvfølgelig foranlediget af den aktuelle sag med de københavnske kirkelukninger.
Men jeg mener også, at en afgørelse af, hvem der kan lukke kirker, vil skabe præcedens for de almindelige sognekirker i Danmark som sådan.
Derfor er mit spørgsmål, og det ligger mig meget på sinde: Hvem har ansvaret for kirkelukninger?
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Tak for spørgsmålet.
For det første, som det sikkert er spørgeren bekendt, har vi ikke så mange erfaringer med hensyn til at tage kirker ud af drift i Danmark.
Vi har overhovedet ingen erfaringer med det store antal, som spørgeren sikkert tænker på, og som vi ikke diskuterer, men som diskuteres i øjeblikket om skal lukkes i København.
Jeg vil lige sige, at jeg gerne vil svare så godt, som jeg overhovedet kan, på det, men jeg kan ikke gå ind i den enkelte sag, og det ved spørgeren også godt.
For det første har jeg ikke modtaget noget fra Københavns biskop.
Jeg ved, at biskoppen har modtaget en del materiale, har fået nogle anbefalinger fra stiftsrådet – det er selvfølgelig anbefalinger, som er bygget på et arbejde, som jeg ikke kender noget til endnu, fra de forskellige menighedsråd, et arbejde, som har pågået i rigtig, rigtig lang tid.
Når det er sagt, er vi for det andet ude i et emne, hvor der rent faktisk ikke er særlig meget jura.
Tidligere har biskoppen været inde over.
Men hvis vi skal forholde os til det, der står, er det dronningen, der skal skrive under på en indstilling fra kirkeministeren, dvs. undertegnede.
Christian Langballe (DF), 2013-02-27:
Jamen grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg faktisk er temmelig bekymret for det almindelige folkekirkelige demokrati, som vi har i Danmark og i folkekirken, hvor sognet er omdrejningspunktet og kernen.
Jeg havde ikke forestillet mig, og det tror jeg ikke der var nogen der havde, at stiftsrådet kunne få den kompetence til også at udpege.
Der var ingen, der tænkte på, at de skulle sidde med udpegningsretten.
Jeg synes, at der er så meget mudder i den her sag.
Må jeg så også godt gøre opmærksom på noget, som har undret mig, og det er, at formanden for Københavns Stiftsråd jo også er formand for – hvad hedder det nu? – Landsforeningen af Menighedsråd.
Jeg synes altså, at der er nogle sammenfald her, der kræver en klarhed, og som i hvert fald gør, at den her sag altså bør diskuteres, og at vi bør finde frem til et ordentligt grundlag.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi selvfølgelig står på menighedsrådenes side – det enkelte menighedsråd, som har ansvaret for den lokale sognekirke.
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Ordføreren har jo været bekymret mange gange med hensyn til de kirkelige spørgsmål.
Jeg synes ikke altid, at der er grund til at være bekymret.
Og jeg er glad for, at ordføreren er nået så langt som til at komme hen til at snakke om kompetence og stiftsråd og ikke lade sig forføre af det, som ordføreren sagde i den her sag, da vi havde et § 20-spørgsmål for nogle måneder siden, nemlig at det var min skyld, og at det var mig, der stod bag de kirkelukninger, som der er tale om i København.
Så det er et fremskridt, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Med hensyn til kompetencen og stiftsrådene: Det er fuldstændig korrekt, at stiftsrådene ikke har nogen kompetence til at tage en kirke ud af drift på nogen som helst måde.
Som jeg startede med at sige, aner jeg ikke, hvordan de har gjort det, for jeg har ikke været inde og se på den sag, jeg har ikke været inde og se på det materiale, jeg har ikke engang modtaget noget fra Københavns biskop.
Medmindre der ligger noget lige nu, tror jeg ikke, at andre i Kirkeministeriet heller har set noget.
Så snakker ordføreren om, at der er for meget mudder, fordi landsformanden for Landsforeningen af Menighedsråd sidder mange steder, bl.a. også i et stiftsråd.
Jeg går ikke ud fra, at ordføreren gerne vil have, at vi skal ind og blande os i, hvem der sidder hvor.
Det har vi faktisk ikke kompetence til.
Derfor synes jeg ikke, at man skal gå ind og forholde sig til personsager på den måde.
Det, som er det store og hele i det her, og det er også det centrale i ordførerens spørgsmål om kompetence og stiftsråd, er dette: Nej, stiftsrådet har ikke kompetence til at tage en kirke ud af drift.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Hvad er ministerens holdning til, at der løbende dukker nye bander op, f.eks. banden ved navn Loyal to Familia, og vil ministeren undersøge, om denne tilsyneladende åbenlyst kriminelle organisation kan opløses ved lov, jf. grundlovens paragraf om dette?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, som jeg har gjort det flere gange før, at bekæmpelsen af rocker- og bandekriminalitet er meget højt prioriteret både af regeringen og af mig som justitsminister.
nogen sinde
Når det drejer sig om opløsning af bander og rockergrupperinger, følger det af grundlovens § 78, at en forening kan opløses ved dom, når visse betingelser er opfyldt.
Opløsningen af en bande ved dom vil således forudsætte, at der føres bevis for, dels at banden udgør en forening i grundlovens forstand, dels at den pågældende forening har et ulovligt øjemed, herunder f.eks., at foreningen virker ved eller søger at opnå sit mål ved vold eller opfordring til vold.
Det er en sætning, som hr. Peter Skaarup kender ganske udmærket, for Rigsadvokaten og Rigspolitiet afgav i 2010 en fælles udtalelse om, hvorvidt der burde iværksættes en egentlig undersøgelse af spørgsmålet om opløsning af visse bander og rockergrupper, herunder rockergruppen Hells Angels.
Som det fremgår heraf, vil en nærmere stillingtagen til, hvorvidt der bør iværksættes en egentlig undersøgelse af mulighederne for at søge den bandegruppering, som omtales i spørgsmålet, opløst, altså i sig selv forudsætte en nøje vurdering af bl.a. politifaglige og bevismæssige spørgsmål.
En fyldestgørende besvarelse af det stillede spørgsmål vil derfor selvfølgelig nødvendiggøre inddragelse af både Rigsadvokaten og Rigspolitiet.
Men jeg vil gerne fremhæve, at både Rigsadvokaten og Rigspolitiet i en fælles udtalelse fra 2010 ikke fandt grundlag for at iværksætte en undersøgelse af spørgsmålet om en formel opløsning af visse bander og rockergrupper, herunder rockergruppen Hells Angels, men hvis muligheden opstår, benytter vi os selvfølgelig af den.
Når vi taler om bekæmpelse af bandekriminalitet, så er det efter min opfattelse helt, helt afgørende, at vi fastholder og udbygger en stærk politimæssig indsats.
Hvordan vi gør det, vil jeg komme ind på under besvarelsen af det næste spørgsmål, som også er stillet af hr. Peter Skaarup.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Tak for det.
Grunden til, at spørgsmålet er stillet, er jo, at vi på det seneste har set en bande, tilsyneladende en indvandrerbande, der i den grad prøver at gøre livet usikkert for fredelige borgere, og som også tilsyneladende står bag omfattende kriminalitet.
Oven i købet er det, modsat en del andre indvandrerbander, jo en bande, som tydeligt viser sit tilhørsforhold ud fra det navn, den har: Loyal To Familia.
Jeg er meget optaget af, om justitsministeren leverer tilstrækkelige redskaber og ressourcer til at bekæmpe den slags bander.
Vi kan jo eksempelvis se i Politiken i dag, at den her bande viser sin styrke, den tropper op med 30-40 medlemmer foran Retten på Frederiksberg, den opererer tilsyneladende ud fra et eneste formål, nemlig kriminalitet, og bygger så bl.a. også på den tidligere Blågårdsbande og på andre bander.
Derfor mener jeg egentlig ikke, der er nogen vej uden om at bruge grundlovens § 78.
Den siger nemlig, at foreninger, der virker ved vold eller søger at opnå deres mål ved opfordringer til vold, skal opløses.
Og jeg mener egentlig, at alle de kriterier, som er angivet i grundlovens § 78, er opfyldt, så man kan stoppe en forening som den her.
Der vil også være andre foreninger, man tilsvarende kan stoppe.
Så det, det drejer sig om for justitsministeren, er at sætte den proces i gang.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om vi kan leve med, at der er foreninger, der virker ved vold, opfordrer til vold, og som stadig væk har lov til at eksistere, for det er jo konsekvensen, hvis ikke justitsministeren gør noget.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Der kan ikke være to synspunkter om, at det, vi ser udvikle sig på både rocker- og bandeområdet, selvfølgelig er fuldkommen uacceptabelt.
Derfra og til at sige, at der er et grundlag for efter grundloven at opløse enten de mere kendte rockergrupperinger eller de løsere sammensatte bandegrupperinger, kan der være langt; det ved hr. Peter Skaarup ganske udmærket.
Rigsadvokaten og Rigspolitiet har undersøgt det.
Det er klart, at ser man på miljøet, er der tale om meget kriminalitet.
Det er derfor, at der sidder op imod 300 rockere og bandemedlemmer eller tilknyttede medlemmer i vores fængsler lige i øjeblikket som et resultat af et meget højt politimæssigt pres, det højeste nogen sinde.
Derfra og så til at sige, at vi bare pr. automatik skal rejse en grundlovssag imod dem, er der et stykke, det kræver altså, at der er et grundlag for, at det overhovedet kan ske.
Og det har både Rigsadvokaten og Rigspolitiet altså vurderet der ikke er.
Men vi følger selvfølgelig udviklingen, når det gælder kriminalitet, og det gør vi ved at sætte massivt ind over for dem.
Aldrig nogen sinde har niveauet for den politimæssige indsats mod rocker-bande-grupperingerne været så højt, som det er nu, og resultaterne er jo klare.
Desværre viser det sig, at der meget kriminalitet.
Det vil der temmelig sikkert blive ved med at være.
Men de kan være sikre på én ting: Vi er efter dem.
Og resultatet er altså, at mere end 300 af dem sidder i fængsel lige nu.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at der gives straffe, og der er også mange bandemedlemmer, ikke nok, men mange, der sidder fængslet lige nu.
Det, vi skal være opmærksomme på, er, at en del af de her bander sådan set beder deres bandemedlemmer om at lave kriminaliteten.
Det kan vi se ud fra de efterforskninger, der har været, og de bøger, der er skrevet om emnet.
De bliver simpelt hen lønnet for at begå kriminalitet, også lønnet, mens de sidder i fængsel.
Derfor er det svært at forestille sig, at de ikke laver ny kriminalitet, når de kommer ud af fængslet.
Der må vi i fællesskab gøre den indsats, der skal til.
Når ministeren selv siger, at der gives mange straffe, og at de her bander er dybt kriminelle, så efterlyser jeg, hvad grunden så egentlig er til, at man ikke vælger at opløse de pågældende bander, når nu grundlovens § 78 siger, at vi ikke kan tolerere foreninger, der virker ved vold.
Jeg mener sådan set sagtens, at ministeren selv kunne gøre noget.
Men vil ministeren på baggrund af den her nye bande foranledige, at Rigsadvokaten i det mindste undersøger, om man kan opløse den bande, der i den grad viser sit grimme ansigt i øjeblikket i de københavnske gader?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Der er ingen tvivl om, at vi her har med personer at gøre, som viser deres grimme ansigt.
Det er derfor, politiet sidder meget hårdt på dem.
Som sagt er der en politimæssig indsats, som aldrig nogen sinde har været på et højere niveau end nu.
Op mod 300 bandemedlemmer sidder mere eller mindre konstant i vores fængsler.
Vi har lige lavet en kriminalforsorgsaftale, hvor vi har måttet investere i 200 nye, ekstra pladser og med en særlig afdeling på 48 pladser til de her særlig negative, stærke fanger, som de hedder, fanger, som jo også er rockere og bandemedlemmer.
Den aftale valgte Dansk Folkeparti at stå uden for.
Det skal jeg beklage, for det havde jo været den fuldendte indsats, at vi havde haft et bredt samarbejde i Folketinget om det.
Vi mener, at den politimæssige indsats skal forstærkes.
Det bliver den, den er på det højeste niveau nogen sinde.
Samtidig har vi sikret, at der også er plads til dem i vores fængsler, således at de rent faktisk også kan komme ind og afsone de lange straffe, de får, hurtigst muligt.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Jeg spørger, og det er også det, der fremgår skriftligt: Vil ministeren tage initiativ til at opløse en bande, Loyal To Familia, som i øjeblikket gør gaderne utrygge, og som jo begår omfattende kriminalitet og for mig at se forbryder sig mod grundlovens § 78 ved at virke ved vold?
Et eksempel: Et af bandens medlemmer, der i øvrigt er et af de ledende medlemmer, har i forbindelse med en sag fra Aalborg begået meget voldsom dødsvold.
Det handler om den 21-årige William Lennon Davis, der blev dræbt af 14 knivstik og slag med stole og knuste flasker.
Det fik det her ledende medlem af banden en straf for på 8 års fængsel.
Vedkommende er blevet løsladt over 1.000 dage før tid.
Vedkommende er ikke blevet udvist, selv om vedkommende ikke er dansk statsborger.
Kan ministeren ikke godt se, at der er noget fuldstændig galt med vores retssystem, når sådan noget kan foregå?
Og er det ikke et meget godt argument for at svare på det spørgsmål, nemlig om at få foreningen opløst?