runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Jeg er nok ikke helt enig i, hvad det vil sige at tænke langsigtet.
Men der er jo også tale om en prioritering inden for det råderum, der så er, og der er det, vi i Alternativet synes, at der er en forkert prioritering inden for det råderum.
Så det er i virkeligheden mest en kommentar.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi har forskellige prioriteringer.
Vi har den prioritering, at vi skal gå på to ben.
Vi skal på den ene side sikre kernevelfærden, men vi skal på den anden side også sikre jobbene her i landet.
I modsætning til hr. Jens Joel vil jeg gerne bevare den frihed, at jeg, når vi kommer til at skulle fremsætte finanslovsforslaget for 2017, kan fremlægge regeringens politiske prioriteringer på det tidspunkt.
Jeg ved godt, hr. Jens Joel ønsker, at vi skal bruge alle pengene på at øge det offentlige forbrug.
Men jeg har altså det synspunkt, at vi er nødt til at sikre jobskabelsen og beskæftigelsen her i landet, og derfor er vi nødt til også at satse på, at vi kan lette erhvervslivets rammevilkår.
Og vi vil også meget gerne kunne se, at skatten sættes ned, for alt det bidrager til at skabe vækst.
Men velstanden i det her land skabes altså i den private sektor.
Det er jo op til hver enkelt landmand at afgøre, om man vil være økologisk landmand, eller om man vil være konventionel landmand.
Men når spørgeren spørger, om jeg tror noget, så vil jeg bare sige, at jeg kæmper for, at der kan komme gang i landbrugserhvervet, for landbrugserhvervet betyder rigtig, rigtig meget for beskæftigelsen i det her land, og ikke mindst når vi diskuterer det skæve Danmark, for der betyder en ordentlig produktion på landbrugene rigtig, rigtig meget for beskæftigelsen.
Og vi kan jo i øjeblikket konstatere, at landbruget er ude i en alvorlig økonomisk krise, og derfor er vi også nødt til at se på, om vi afbalanceret kan sikre erhvervet bedre rammevilkår, så man kan få indtjeningen i gang.
Ret mange landmænd sidder økonomisk rigtig, rigtig tungt i det, og det betyder jo, at den økonomiske aktivitet i landdistrikterne falder, og der anser jeg det som min pligt at være med til at sikre, at rammevilkårene bliver, så vi kan få gang i erhvervet igen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-22:
Vi er da fuldstændig enige i, at vi skal have et landbrugserhverv.
Spørgsmålet er, hvad det skal være for et landbrugserhverv, og jeg synes da, man som finansminister er nødt til at ulejlige sig med at se på, hvem det faktisk er, der tjener penge.
Hvem er det, der faktisk skaber beskæftigelse?
Og det er da totalt naivt at tro, at den 16-punktsplan, man har lanceret, vil komme til at redde en sektor og en branche, der har så røde tal på bundlinjen, og hvor selv de allerdygtigste ikke længere kan tjene penge, og at tro, at det, der skal redde dem, er, at de kan producere mere foder, når vi allerede i dag bruger 80 pct. af vores landbrugsareal til at producere foder.
Man kunne bruge alle de midler, man nu sætter af, og alle de politiske initiativer, man sætter i gang, til at få løftet økologerne endnu mere, men det gør man ikke, man vælger at droppe økologimålsætningerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Nu tror jeg, at den enkelte landmand, den enkelte erhvervsdrivende er bedst selv til at afgøre, hvordan man skal drive sin virksomhed, og hvordan man bedst økonomisk sikrer den.
Og det er jo sådan set forskellen på mig og så Enhedslisten, for Enhedslisten ved altid, hvad der er bedst for alle mennesker, og derfor vil Enhedslisten gerne bestemme.
Jeg tør næsten ikke tænke tanken, at Enhedslisten fik lejlighed til at gennemføre sit program, for så ville mange virksomheder gå konkurs her i landet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-22:
Det havde nok været værre, hvis det var finansministeren, der bestemte alt.
Det, som finansministeren har sagt, er, at Venstre og regeringen prioriterer erhvervsliv og jobs, og vi har så fået nogle tal frem om, at ministeren mener, at der kun spares 200 mio. kr. på det grønne område.
Der er også blevet nævnt, at ministeren mener, at der bruges 10 mia. kr. på grøn omstilling.
For at komme helt op på det tal skulle ministeren så tage nogle PSO-afgifter med, som slet ikke er en del af finansloven.
Så der skulle lige bruges lidt grøn cellofan til at pakke det hele ind.
Hvis man ser på, hvad der er af reelle besparelser, har vi jo bl.a. forsknings- og udviklingsmidlerne, EUDP-midlerne, som i finanslovsforslaget skæres ned fra 385 mio. kr. til 53 mio. kr.
Det er alene en besparelse på 332 mio. kr.
Jeg vil godt anbefale regeringen at læse den evaluering, der lige er kommet, af, hvordan midlerne er blevet brugt i 2014, hvor 75 nye energiteknologiske projekter og 15 samarbejdsprojekter under Det Internationale Energiagentur er blevet støttet.
Det er sådan set ikke Enhedslisten, der vil bestemme udviklingen.
Det er sådan set et spørgsmål om at have nogle midler, som erhvervslivet kan søge, og fortsætte den bæredygtige udvikling.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvorfor vil regeringen spare på EUDP-midlerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg er lige nødt til at tage fat i det der med det grønne område.
Jeg anerkender fuldt ud, at der skal være en grøn omstilling, og at Danmark skal være frontløber i den.
Men i Danmark skal der altså også være andre virksomheder end grønne virksomheder, og jeg undrer mig sådan over de her diskussioner, vi har.
Nu tror jeg, at der er et par millioner mennesker ude på det danske arbejdsmarked.
Og jeg ser i Danmarks Statistiks publikation »Grønne varer og tjenester 2013« fra januar 2015, at man har opgjort antallet af beskæftigede inden for grønne varer og tjenester, og der fremgår det, at man i 2012 beskæftigede 60.282 mennesker, mens det i 2013 var faldet til 57.953 inden for det område.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal prioritere det grønne, for selvfølgelig skal vi det – og vi har nogle styrkepositioner – men vi er altså også bare lige nødt til at tale om problemerne i Danmark på en sådan måde, at det afspejler de fulde realiteter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-22:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Venstre vil brænde den grønne førertrøje, som vi har her i Danmark.
Jeg synes, at det ville være interessant at få opgjort de besparelser, som der er på det grønne område i finanslovsforslaget, i forbindelse med de spørgsmål, vi nu vil stille, og de svar, vi kan få, her i starten af november, så det kan blive en del af den videre proces.
Jeg synes egentlig, det kunne være relevant at få at vide, hvad den negative beskæftigelseseffekt ved at spare over 300 mio. kr. på de her forsknings- og udviklingsmidler er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Det er jo helt klart noget, vi har lovet og ville gå til valg på, men som jeg prøvede at forklare før, viste det sig, at der ikke var de midler til rådighed.
Der er 3 mia. kr. mindre i 2016, og det efterlader os selvfølgelig med den opgave, at de ting, vi troede vi kunne gøre, hvis vi vandt valget, kan vi altså ikke gøre i samme takt, når pengene mangler.
Og derfor må man sige: Vi har stadig de her målsætninger, men vi er jo nødt til at realisere det i en takt, som økonomien tillader.
Det hænger jo sammen med, at når man omprioriterer, er man også nødt til at se på de samlede udgifter på uddannelsesområdet.
Det er faktisk rigtig, rigtig mange milliarder kroner, vi bruger om året på det område, og derfor mener jeg, at det er helt afbalanceret og fornuftigt, at man også bidrager til omprioriteringen på uddannelsesområdet.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-22:
I lighed med hr. Pelle Dragsted vil jeg da også lykønske finansministeren med dagens dagpengeaftale.
Det er jo sjældent, at man får lov til at rette op på nogle af de udfordringer, man selv har været med til at skabe, og en af de store fordele ved dagens aftale er jo, at i modsætning til forliget i 2010 er det her sket med en bred kreds af partier, og man har endda inviteret os med, hvad man jo ikke gjorde sidst.
Havde man gjort det dengang, var det nok gået langt bedre.
Vi siger i hvert fald ja tak til invitationen.
Men når jeg så hører finansministeren i dag sige, at den gamle regering altid gik til grænserne, så får jeg bare lyst til at spørge, hvor finansministeren egentlig fandt den der milliard kroner til boligjobordningen i indeværende år, 2015.
Hvis vi havde disponeret alt ind til grænserne, må finansministeren jo kunne fortælle, hvordan man har finansieret boligjobordningen.
Hvor fandt man den milliard kroner, der er gået til at genindføre boligjobordningen i 2015, al den stund at vi må forstå, at alle pengene jo var disponeret helt til grænsen af den tidligere regering?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg er bare nødt til at holde fast i den misforståelse, som hersker hele vejen rundt.
Når vi taler om 2016, er 2016 karakteristisk ved, at der ikke er penge i 2016.
2016 er ikke 2015, og det er jo sådan set der, at man lige er nødt til at holde begreberne klare.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-22:
Nu siger finansministeren, at han er nødt til holde fast i en misforståelse.
Det kan jeg i almindelighed ikke anbefale.
Det gælder jo om at undgå misforståelser og komme ud af en vildfarelse.
Finansministeren sagde, at den tidligere regering gik helt til grænserne, og at det ikke skulle blive den nye tilstand.
Alligevel tog man en milliard kroner op af kassen, og inden at man havde været i regeringskontorerne en uges tid, havde man delt den ud til danskerne i indeværende år, 2015.
Så siger jeg bare, at enten kan finansministeren fortælle, hvor den milliard kroner kom fra, eller også må man jo acceptere, at der i hvert fald lå mindst en milliard kroner i kassen, og at den tidligere regering derfor ikke var gået helt til grænserne, men tværtimod havde en milliard kroner liggende i kassen.
Annette Lind (S), 2015-10-22:
Jeg er rigtig glad for, at finansministeren anerkender, at vi skal flere have faglærte.
Det kan der jo ikke være nogen som helst tvivl om.
Venstre vil nu bruge 1 mia. kr. på boligjobordningen.
Samtidig siger Venstre, at man er tvunget til at spare på erhvervsuddannelserne.
Altså, på den ene side skal man lave en boligjobordning for erhvervslivet, og på den anden side skal man spare på erhvervsuddannelserne.
Hvordan hænger det sammen?
Pernille Schnoor (S), 2015-10-22:
Jeg vil gerne spørge om noget.
I Venstres i øvrigt på mange måder interessante og udmærkede udspil »Alle unge godt fra start« kan man bl.a. læse, at Venstre ønsker – og jeg citerer – »at der afsættes i alt 100 mio. kr. til flere praktikpladser, så flere unge kan gennemføre en erhvervsuddannelse i en virksomhed«.
Jeg går ud fra, at finansministeren var helt med på, at Venstre hermed før valget gik ud og lovede 100 mio. kr. til flere praktikpladser på erhvervsskolerne.
Jeg bemærkede i finansministerens tale i dag, at der flere gange blev nævnt noget med »som vi lovede i valgkampen«, og »det, vi gik til valg på«.
Men de 100 mio. kr., som Venstre altså lovede før valgkampen, er nu forsvundet og er i stedet erstattet af besparelser på 2 pct. Hvis finansministeren ikke mener, at det er et løftebrud, er han så ikke så venlig at uddybe det, som han svarede til min kollega før, nemlig at det er afbalanceret og fornuftigt, at der køres en grønthøster ud over erhvervsuddannelserne?
Det tror jeg der er mange i erhvervsskolerne der vil være interesseret i at få et svar på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Der var jo den kendsgerning, at i valgkampen troede vi alle sammen, at der var et råderum på 39 mia. kr., for det førte den tidligere regering valgkamp på at der var.
Og derfor må man sige, at vi selvfølgelig ikke kan opfylde alle vores løfter på de nuværende præmisser.
Det betyder jo ikke, at vi er rendt fra vores løfter, men takten, vi kan gennemføre vores løfter i, bliver selvfølgelig længere, når de penge, som den tidligere regering gik og fortalte vælgerne og befolkningen var til rådighed, ikke er det.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-22:
Uanset hvordan finansministeren vender og drejer det, og uanset hvilke undskyldninger finansministeren har, så betyder det såkaldte omprioriteringsbidrag jo, at besparelserne overstiger investeringerne.
Det indrømmede Venstres ordfører Anni Matthiesen over for Ritzau for 2 dage siden.
Som finansministeren ved, er erhvervsskolerne i gang med store omlægninger og investeringer, fordi erhvervsskolereformen netop er trådt i kraft her den 1. august, og det er en reform, som både Venstre og Socialdemokraterne er rigtig glade for.
Men det er noget, der er omkostningstungt for erhvervsskolerne, og jeg vil derfor gerne spørge: Mener finansministeren, at man med Venstres 2 procents grønthøsterbesparelser kan leve op til målsætningen om, at 25 pct. af en ungdomsårgang skal vælge en erhvervsuddannelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Hr. Morten Østergaard, i 2016 kommer man jo op og rammer EU's faktiske 3-procentsunderskudssaldo.
Jeg tror oven i købet, at den bliver over 3 pct.
I 2016 er vi også oppe at røre, medmindre vi så konsoliderer økonomien.
Man var oppe at budgettere med 0,5 pct. på den strukturelle saldo.
Det kalder jeg altså at køre til grænsen, og det, jeg synes man kan bebrejde den tidligere økonomiminister, er, at den tidligere økonomiminister ikke begyndte konsolideringen frem mod 2020 på et tidligere tidspunkt, men ligesom syntes, at new normal skulle være, at bare man budgetterede på grænsen, var alting i orden.
Jens Joel (S), 2015-10-22:
Det er jo en anerkendelse, finansministeren siger: Ja, der er det større råderum.
Så er vi måske også ved at være fremme ved der, hvor man kan svare på mit spørgsmål: Ønsker finansministeren så, at det større råderum skal bruges til velfærd, eller skal pengene bruges på noget andet?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Ministeren anvender selv udtrykket new normal om det at skulle skabe balance i 2020.
Det vender jeg lige tilbage til.
Allerførst vil jeg dog gøre opmærksom på, at det er ret pudsigt, at ministeren anvender begrebet new normal, al den stund at det jo som bekendt var en reklamekampagne for landets største pengeinstitut – en kampagne, som skulle dække over, at forbrugerne fik markant forringede forhold, og at gebyrerne blev hævet ret markant.
Det endte med, at ledelsen af pengeinstituttet valgte at droppe kampagnen, og det må man vel sige nok også skyldtes, at det formodentlig var den dårligste reklamekampagne, som er blevet gennemført i nyere dansk reklamehistorie.
Det er bare lige for at slå det fast.
Det er ikke, fordi jeg siger, at ministeren nødvendigvis gennemfører den dårligste reklamekampagne.
Det kan vi tale om senere Men om dette, at det skulle være noget nyt, at man har en 2020-plan, som har det formål at skabe balance i 2020, vil jeg sige: Det er da vel ikke nyt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Nej, det er det ikke, og heldigvis for det.
For det er jo en af de ting, vi pejler efter i økonomien, og som er en styrke, nemlig at vi arbejder fælles mod at sikre balance mellem indtægter og udgifter.
Det, min bebrejdelse går på, og der, hvor jeg synes, at new normal ikke er passende, er ved det, at den tidligere regering hele tiden kørte på grænsen af underskud.
Man budgetterede med et strukturelt underskud på 0,5 pct.
Vi kan nu se, at man er kommet op på EU's 3-procentsunderskudsgrænse på den faktiske saldo.
Og det er der, jeg siger, at det ikke skal være new normal, at man kører på de grænser hele tiden, for et lille udsving gør, at vi så havner på den forkerte side.
Det er derfor, regeringen har prioriteret at tage første skridt hen imod at konsolidere, at vi kommer væk fra underskudsgrænsen.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Er det ikke også korrekt, det må ministeren bekræfte, at der faktisk ikke er 0,6, men 0,7 pct. i gennemsnitlig realvækst fra 2016 frem til 2020?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg har godt lagt mærke til, at Socialdemokraterne har forelsket sig i det, men kendsgerningen er, at i 2016 er der ingenting.
Så kan det godt være, at hr. Benny Engelbrecht kan glæde sig over, at når vi kommer til 2019 og 2020, tegner der sig noget.
Men de hårde kendsgerninger er, at i 2016 er der ikke råderum til noget som helst.
Det er jo derfor, vi er efterladt med den opgave at skulle finansiere alle initiativer krone til krone.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Tak for talen til finansministeren.
Vi har haft en debat i dag, som har handlet lidt om, at mens regeringen med den ene hånd flytter offentlige arbejdspladser fra staten ud i landdistrikterne, så gennemfører man besparelser, bl.a. på det grønne område, på uddannelsesområdet, som koster uddannelsespladser og koster private arbejdspladser ude i landdistrikterne, med den anden hånd.
Har finansministeren overvejet, om man måske skulle se lidt på det igen, i lyset af at man nu vil lave en større plan?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er, i forhold til at finansministeren nævnte, at man havde sat 10 mia. kr. af på det grønne område i finansloven.
Hvor står de?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
De 10 milliarder fremkommer jo dels ved de 4,6 mia. kr., som man giver i støtte til forskellig omstilling, og så har vi en PSO-afgift, der indbringer godt 6 mia. kr., som går til de samme formål.
Derfor er de samlede udgifter til den grønne omstilling 10 mia. kr., og af de 10 mia. kr. sparer vi så 200 mio. kr.
Grunden til, jeg nævner de her ting, er jo, at vi hele tiden konfronteres med, at det hele er én stor jammerdal.
Men når vi sidder med den opgave at skulle sikre en holdbar økonomi, så prøver vi at afbalancere de initiativer, vi tager, på en ordentlig og fair måde.
Og det mener vi vi har gjort med det her finanslovsforslag, vi har fremsat.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-22:
Der var også en anden rapport i løbet af sommeren, som faktisk udkom fra Socialministeriet, SFI, som påpegede, at en stor del af den grønlandske befolkning, der bor i Danmark, er meget mere udsatte og meget mere sårbare, og med den rolle, de har i det danske samfund, er de ikke så velfungerende, som vi egentlig gerne ønsker det.
Netop fordi vi bliver betragtet som danske statsborgere, har vi ikke adgang til danskundervisning og ikke adgang til introduktion til det danske system, for det gør man ikke for danske statsborgere, det gør man for andre.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Der skal selvfølgelig ikke være nogen diskrimination af grønlændere i Danmark, og det er også derfor, at det kom bag på mig, at der skulle finde sådan noget sted.
Jeg har ikke hørt om det før, men nu kunne fru Aleqa Hammond jo henvise til en rapport fra Institut for Menneskerettigheder, og den må vi så kigge nærmere på, for det skal selvfølgelig ikke finde sted.
Men indtil videre, og indtil jeg har læst den, går jeg dog alligevel ud fra, at grønlændere i Danmark som udgangspunkt behandles lige så godt som folk, der er født her i Syddanmark.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-22:
Og apropos arbejdspladser og klima er sagen jo, at i Danmark har vi skabt nogle af de dygtigste virksomheder, faktisk i hele verden, inden for energiteknologi, inden for ressourcebesparelse, inden for energibesparelse og inden for vandteknologi.
Det har skabt i tusindvis af arbejdspladser, og det har skabt en milliardeksport.
Hvis vi bare tager energieksporten, steg den med mere end 10 pct. sidste år, hvor den generelle vareeksport steg med mindre end 1 pct.
Vi har altså – bredt set, i energisystemet og alle mulige andre steder – en gigantisk styrkeposition, som gør, at resten af verden kigger mod Danmark, når de skal i gang med den meget svære opgave, det er at komme i gang med den grønne omstilling.
Nu er der blevet skåret ned, eller regeringen lægger i hvert fald op til at skære ned på en lang række af de områder, som Enhedslisten kæmpede for at få igennem, da vi havde en anden regering, og det modbeviser jo lidt ordførerens påstand om, at vi kun interesserer os for dem på overførselsindkomster.
Vi har kæmpet for Iværksætterhuset, vi har kæmpet for et ambitiøst MUDP-program, vi har kæmpet for en grøn omstillingsfond i Erhvervs- og Vækstministeriet, vi har kæmpet for støtte til økologiske iværksættere, og sådan kunne jeg fortsætte.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at vores grønne styrkeposition er skabt af ambitiøse klima- og miljømål, at den er skabt af regulering, der har skaffet virksomhederne et hjemmemarked, og at den er skabt af støtteordninger til innovative virksomheder?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Altså, vores styrkeposition er jo ikke skabt i løbet af de sidste 3½ år.
Der er det sådan set gået ned ad bakke i forhold til ranglisterne på det grønne område.
Den er skabt igennem de sidste 20-30 år, hvor bl.a. Det Konservative Folkeparti har været primus motor i det sammen med mange andre partier.
Så glorien over hovedet tror jeg mange partier herinde har på det område, for det har været en fælles national sag at satse på vindmøller og grøn energi.
Det, der er udfordringen for samfundet nu, er, at andre lande selvfølgelig er på vej frem.
Derfor handler det jo også om, at vi belønner virksomheder i Danmark, som vil skabe innovation.
Der er ikke i Danmark incitamenter til at gøre det, som vi tidligere skabte med den grønne industri, og som betyder, at vi er frontløbere i dag på vindmølleområdet og på andre former for grøn energi.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-22:
Jeg kan godt huske en konservativ partileder, der ved regeringsskiftet i 2001 sagde, at vedkommende var meget bekymret for den udbygning med vindmøller, som foregik, at den måtte man hellere sætte i stå.
Og det gjorde man. Men lytter ordføreren til de virksomheder, der taler om MUDP, alle de virksomheder, der har været så glade for den grønne omstillingsfond i Erhvervs- og Vækstministeriet?
Jeg kommer lige i dag fra en konference om emnet MUDP, som støtter miljøteknologiske virksomheder.
Er ordføreren enig med mig i, at sådan nogle ordninger er utrolig vigtige, at den grønne omstillingsfond er en vigtig ordning, der kan hjælpe virksomheder til at blive bedre til at lukke ressourcekredsløb, blive bedre til den omstilling til den cirkulære økonomi, som hele verden skal igennem, fordi vi ved, at ressourcelagrene jo ikke er uendelige?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Jeg nævnte i min indledning, at vi synes, besparelserne på nogle af de projekter, som fru Maria Reumert Gjerding nævner her, har været for store.
Vi mener ikke, man skal skære så meget ned på f.eks. EUDP-projektet.
Jeg er også enig i, at nogle af de andre projekter, som fru Maria Reumert Gjerding nævner, er blevet rundbarberet for meget.
For det betyder meget for vores virksomheder, at der er nogle programsamarbejder, de kan gå ind i, så de kan udvikle sig sammen, og så der kan være nogle partnerskaber, både økonomisk og alliancemæssigt.
Så vores holdning til finanslovsforslaget er, at der har man rundbarberet for meget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Jeg synes, det var lidt opsigtsvækkende, at fru Aleqa Hammond sagde, at grønlændere i Danmark bliver diskrimineret.
Det var da noget af en beskyldning.
Hvordan kommer den diskrimination til udtryk?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-22:
Det blev i dag kl. 15.30 lanceret i en rapport fra Institut for Menneskerettigheder, som faktisk er statens egen institution.
Instituttet har lavet en rapport om udsatte grønlændere i Danmark, og den rapport påpeger, at den grønlandske befolkning i Danmark bliver udsat for diskrimination og stigmatisering, ikke bare blandt selve befolkningen, men også via det danske system inden for de områder, som egentlig skulle hjælpe dem.
De bliver udsat for diskrimination i den form, at der bliver talt ned til dem, og at de sager, de kommer med, ikke bliver taget særlig alvorligt, når de søger hjælp i den offentlige sektor.
Det synes jeg også selv er en meget, meget alvorlig anklage, og det er også noget, som vi allesammen som folkevalgte og regeringen ikke mindst skal tage seriøst op til drøftelse, således at vi sikrer, at alle statsborgere i det danske kongerige skal behandles ligeværdigt.