Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det har vist stået alle klart, at der de seneste dage er rejst en række spørgsmål til de ændringer i boligydelsen, der indgår i aftalen for finansloven for 2016.
Regeringen lægger vægt på, at de rejste spørgsmål kan belyses grundigt, og at der er tilstrækkelig tid til dette.
Det efterlader naturligvis et finansieringsbehov, som skal dækkes i 2016 og i årene frem.
Derfor optages en negativ budgetregulering på finansloven for 2016 svarende til provenuet for boligydelsespakken.
De fire partier bag finansloven for 2016 er enige om, at budgetreguleringen vil blive søgt udmøntet inden for boligydelsesområdet, og det vil ske i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Det er min opfattelse, at dette er en fornuftig løsning i den givne situation.
Den sikrer, at vi har en fuldt finansieret finanslov for 2016, og samtidig får vi bedre tid til at afklare spørgsmål og uklarheder.
Der har også været rejst spørgsmål om konsekvensen af nogle finansieringselementer på fondsområdet.
Her er de fire partier enige om, at det særlige konsolideringsfradrag for fonde ændres fra 2016 og frem.
Det er samtidig besluttet, at den nuværende overførselsregel fastholdes.
Justeringerne af disse finansieringselementer efterlader et finansieringsbehov på 80 mio. kr. årligt, som parterne er enige om at udmønte i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Endelig er parterne også enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020, ligesom vi vil drøfte muligheden for at gøre affaldsgebyret for virksomheder til en tilvalgsordning.
Alt i alt synes jeg det er sobre og balancerede løsninger, som viser, at de fire partier bag finansloven er villige til at tage ansvar, også når der opstår uforudsete problemstillinger.
Boligydelsespakken skal naturligvis ses i forlængelse af regeringens finanslovsforslag og de efterfølgende forhandlinger om finansloven for 2016, og jeg vil derfor kort opridse rammerne for finanslovsforslaget for 2016 og de efterfølgende forhandlinger.
Forslaget til finansloven for 2016 blev præsenteret den 29. september 2015.
Der var tale om en betydelig svækkelse af de offentlige finanser i forhold til situationen før valget, ikke kun i 2016, men også for hvert af årene frem mod 2020.
Hvis der ikke blev grebet ind, ville dansk økonomi således ligge på den forkerte side af budgetlovens saldokrav i 2016.
Det er naturligvis uholdbart, og derfor præsenterede regeringen et finanslovsforslag, der styrker de offentlige finanser med 5 mia. kr. i 2016.
Det sikrede, at vi kunne reducere underskuddet på den strukturelle saldo til 0,4 pct. af BNP i 2016, altså en markant forbedring i forhold til kasseeftersynet i august.
Finanslovsforslaget afspejler, at regeringen lægger vægt på, at vi kommer i bedre afstand af budgetlovens saldokrav, og at vi begynder rejsen mod strukturel balance på de offentlige finanser i 2020.
Jeg glæder mig naturligvis over, at der i kredsen af partier bag finansloven var og er opbakning til den linje.
Det sikrer, at vi med afsæt i den seneste vurdering af dansk økonomi, Økonomisk Redegørelse her fra december måned, går ind i 2016 med en stilling på de offentlige finanser, der er væsentlig bedre end den, vi overtog fra den tidligere regering.
Styrkelsen af de offentlige finanser i 2016 medfører, at alle nye initiativer på finansloven er finansloven er finansieret krone for krone ved budgetforbedringer og omprioriteringer.
Det har været en forudsætning for både finanslovsforslaget og forhandlingerne om finansloven.
Regeringen har fra start til slut kommunikeret dette meget tydeligt, og det har således også stået aftalepartnerne bag finanslov 2016 klart.
I alt er der budgetforbedringer for 6,7 mia. kr., som er fordelt på en række områder og varierer meget i størrelse.
Boligydelsespakken er en blandt flere finansieringskilder til de mange og stærke initiativer på finansloven for 2016.
Forhandlingerne om finansloven er som andre forhandlinger fortrolige.
Jeg kan og vil derfor ikke fortælle detaljeret om processen.
Jeg har kunnet konstatere, at der efter indgåelsen af finanslovsaftalen har været rejst en række spørgsmål om både de to fondsinitiativer og boligydelsespakken.
Derfor har aftaleparterne indgået den i går offentliggjorte aftale om en præcisering af finanslovsaftalen for 2016 på fire punkter, som jeg før nævnte.
Det er både ansvarligt og ordentligt og viser, at blå blok, modsat hvad mange påstår, arbejder sammen for det fælles bedste.