runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2010-06-03:
Tak for det.
Nu er det selvfølgelig ikke i dag, at jeg nedsætter udvalget og kan sige præcis hvem, hvordan og hvorledes, men jeg synes måske, at det er en god idé, når vi nu har en god og konstruktiv drøftelse, at komme lidt nærmere ind på, hvem man kunne forestille sig sidde med i sådan et tværministerielt udvalg.
Det skal jo basere sig på, at det netop er embedsfolk fra Miljøministeriet, Klima- og Energiministeriet og selvfølgelig Transportministeriet.
Så embedsmænd fra de tre ministerier er sådan set det, der udgør den tværministerielle arbejdsgruppe, men da naturligvis med input fra eksperter udefra.
Men ligefrem at sige, at der kommer faste stole rundt om et bord, er ikke det, der er intentionen.
Så en tværministeriel arbejdsgruppe med input fra, hvad der måtte være af eksperter rundtomkring, er det, der er tanken.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Jeg er fuldstændig enig, og det er i den ånd, mine bemærkninger skal forstås.
Det er altså alene et ønske om at få så optimalt et produkt ud af arbejdsgruppen som overhovedet muligt.
Der er ikke på nogen måde lagt op til, at vi skal have nye særinteresser indplaceret i arbejdsgruppen, for så vil det undergrave selve formålet med hele projektet.
Så det giver sig selv.
Jeg ønsker bare, at vi får lidt luft i arbejdsgruppen, og at det ikke bliver dem, der siger nej til enhver forandring, der kommer til at bemande udvalget.
Det er min appel.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-03:
Tak for det.
Nu havde jeg jo den glæde at sidde i KL's bestyrelse samtidig med hr. Klaus Hækkerup.
Derfor forstår jeg sådan set udmærket, hvad hr. Klaus Hækkerup siger, og jeg forstår også, der er enighed om, at det her ikke er et udvalg, hvor der skal sidde borgmestre, som skal sidde og lobbye.
Hvis KL udpeger en eller to personer til et sådant udvalg, kunne det jo typisk være embedsmænd, således at det er embedsmænd, der indgår i et sådant udvalg og peger på de eventuelle løsninger, der skal komme.
Men vi skal jo ikke finde ud af det i dag.
Jeg vil blot sige, at det var der nu altså også en ret stor tradition for.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Jamen, altså, jeg kan ikke understrege nok, at jeg vil bekæmpe ethvert tilløb til, at et sådant udvalg kommer til at blive lobbyisternes paradis eller særinteressernes varetagelse.
Det er ikke meningen.
Altså, ideen er jo netop at få åbnet den her sardindåse, sådan at vi kan få set på tingene og deres indhold med moderne, tidssvarende øjne, og det kræver noget indsigt.
Den indsigt skal vi have placeret i arbejdsgruppen.
Vi skal ikke have særinteresser til at slås og låse hinanden på ny.
Det er ikke ideen, det er faktisk i direkte modstrid med hele intentionen bag min forespørgsel og mit forslag til vedtagelse.
Det, jeg appellerer til, er, at vi sørger for, at der kommer godt med ekspertbistand til den her arbejdsgruppe, og at det ikke bare bliver de samme, som hidtil har syntes, at der ikke var behov for nogen som helst ændringer, for det er jo den modsatte grøft.
Det håber jeg ikke at hr. Klaus Hækkerup mener.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Jamen når nu ordføreren bliver ved med at uddybe, bliver jeg altså også nødt til at markere, hvor grænsen går.
Jeg vil godt sige: Det kan godt ske, at det er en god idé, at der er en med fra KL.
Jeg vil omvendt sige, at der jo i KL er en tradition for – og det ved jeg, for jeg har selv siddet i bestyrelsen for KL – at man så i givet fald lader en af de berørte borgmestre komme ind.
Det her udvalg skal altså ikke blive et lobbyudvalg for en borgmester, der føler sig trådt over tæerne, fordi han har fået afslag på at anvende et areal, der ellers ligger og er reserveret.
Så jeg vil komme med en meget stor advarsel mod det her.
Jeg synes, at det er godt, at det er overladt til ministeren og kun ministeren at vurdere, hvem der skal med i udvalget.
Jeg er ikke bare sådan lige med på at sige, at så kan KL udpege nogle; ellers har vi to kværulantborgmestre – i gåseøjne – siddende, fordi de mener, de skal varetage nogle særlige interesser.
Så det er en markering af, hvor jeg synes grænsen går.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Det er fuldstændig korrekt, at det ikke er en del af forslaget til vedtagelse, men jeg har forstået det sådan på de drøftelser, som jeg har haft rundtomkring, at det er helt naturligt at inddrage f.eks. repræsentanter for KL og andre, der har en særlig ekspertise, så det ikke kun bliver et meget snævert embedsmandsudvalg fra et af de omfattede ministerier.
Jeg prøver ikke at politisere her, jeg prøver heller ikke at etablere et udvalgsarbejde, som låser sig fast.
Det er min intention og min appel, og jeg har faktisk ikke mødt regulære argumenter imod, at det bør indgå i regeringens overvejelser.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Jeg har bare en kort bemærkning.
Nu nævner ordføreren en gang til, at der skal inddrages eksperter i udvalget.
Det har ikke indgået i forhandlingerne om kommissoriet.
Udvalget nedsættes af ministeren, og det er op til ministeren at bestemme, hvem der skal indgå, og det er også op til ministeren at bestemme, om man i givet fald vil trække på ekspertise udefra, f.eks. i form af konsulentbistand i forbindelse med vurderingen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Selvfølgelig vil jeg også gerne kvittere for de pæne bemærkninger, der er faldet om mit initiativ.
Jeg håber, at vi kan holde fast hele vejen i mål, og jeg har kun nogle få bemærkninger til de enkelte ordførere.
Først til hr. Eyvind Vesselbo: Jeg opfatter klart hr. Eyvind Vesselbos besvarelse til mig sådan, at vi ser ens på tingene, og at arbejdsgruppen selvfølgelig skal bestå af relevante eksperter, og at vi skal holde fast i sagen.
Når arbejdsgruppen afleverer sit arbejde til februar, går vi videre for at se, hvad det så er, vi skal foretage os for at få opdateret situationen i forhold til en tidssvarende arealplanlægning.
Det fører mig over til hr. Klaus Hækkerups indlæg: Selvfølgelig er der ingen af os – sådan har jeg hørt debatten, og det er også mit eget standpunkt – der betvivler den grundlæggende gode idé, der er bag arealreservationer, men jeg vælger også at forstå hr. Klaus Hækkerup sådan, at der selvfølgelig må være nogle principper, der ligger til grund for dispensationer; det er der ikke i dag.
Hr. Klaus Hækkerup nævnte et par positive eksempler, men jeg kunne altså nævne nogle andre, som er mindre positive, og jeg kunne også nævne nogle afslag, der er ganske uforståelige.
Det er det ene.
Det andet, jeg tror vi kan være meget enige om, er, at der må være gennemsigtighed.
Altså, det må være sådan, at lodsejere, grundejere og boligejere ved, at der er de her restriktioner på deres ejendom, allerede når de køber.
Ved de det, kan de til gengæld ikke med rette komme og brokke sig.
Som sagt: Det er en grundlæggende god idé at lave langtidsplanlægning, man skal bare hele tiden justere den i forhold til det, man ser for sig, så det giver mening og forståelse.
Sådan ser borgerne og borgmestrene også på det.
Til hr. Mikkel Dencker: Jamen vi er her igen enige om, at ideen om, at der er arealreservationer til brug for transportanlæg og andet, er en grundlæggende god idé, og det er ikke tænkt sådan, at vi skal gøre op med det.
Vi skal bare modernisere den faktiske udmøntning af den gode idé.
Til fru Anne Baastrup kan jeg sige det samme.
Selvfølgelig skal man også indtænke ideer om eventuelt at etablere en netbane i området, så det kan jeg kun give fuld tilslutning.
Til hr. Tage Leegaard: Også tak for opbakningen.
Jeg ser ingen uenighed.
Til hr. Johs. Poulsen: Mange tak for de pæne ord.
Igen: Mange tak for et konstruktivt samarbejde.
Det er jo dejligt, at det også kan lade sig gøre her på en af de allersidste dage i folketingsåret.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-03:
Jeg tror, jeg vil tage Det Radikale Venstres tilgang til den her sag i den korte udgave, forstået på den måde, at vi synes, at der er grund til at takke fru Pia Christmas-Møller for at have sat fokus og spotlys på en problemstilling, som faktisk er både helt relevant og saglig, nemlig at få en vurdering af, om de planer, der ligger for området, også er up to date.
Vi taler faktisk om meget, meget store områder, som er reserveret, og der må det være i alles interesse, at man så at sige både har den almene indgang, som flere har peget på, og at man selvfølgelig også har en indgang, der hedder, at hvis der ikke er behov for arealer, så skal de naturligvis kunne anvendes til andre fornuftige formål.
Det er det, vi sikrer ved at have fået fokus på sagen her, og derfor mener vi sådan set i den korte udgave, at der er grund til at rose, at man har sat fokus på problemstillingen, og vi er særdeles tilfredse med det forslag til vedtagelse, som der lægges op til at vi laver i fællesskab her i Folketinget, af den simple grund at det tager fat lige nøjagtig om problemstillingerne på en sådan måde, at det ikke drager konklusionerne på forhånd, men sikrer, at vi får en god baggrund for at kunne drage konklusioner.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Det er rigtig, rigtig væsentligt, at vi har fået strikket vores system sammen på den måde, for ellers ville vi have haft i hvert fald to helt klare alternativer, nemlig enten at hæve skattetrykket markant for at kunne betale for det eller at lave nogle ganske drastiske nedskæringer andre steder.
Men det er også derfor, det er utrolig væsentligt, at man beskytter forholdene omkring pensionsopsparerne, at man ikke skaber usikkerhed, som regeringen f.eks. har valgt at gøre med deres særskat – udlændingeskat, som de kalder den – som bestemt har givet stof til eftertanke hos pensionsopsparerne.
Det har Socialdemokraterne så fulgt op med at sige: Jamen vi fortsætter da i samme spor, som man har lagt ud fra regeringens side.
Det skaber usikkerhed om lige netop den tryghed, som der burde være i, at pensionsopsparerne trygt kan spare op, uden at de kan risikere at blive brandskattet i den sidste ende.
Derfor er det et virkelig, virkelig farligt spor, VKO har lagt ud, og som Socialdemokraterne tilsyneladende har givet en klar tilkendegivelse af at de vil fortsætte ad, nemlig at begynde at brandskatte de pensionsopsparinger, der ligger.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Jeg vil bare bidrage til de overvejelser, vi skal gøre os i fremtiden, og det bidrag, jeg godt vil komme med, er at henlede opmærksomheden på, at vi jo har en ganske betydelig pensionsopsparing i Danmark.
Den er så stor, at den virkelig påvirker skattegrundlaget, fordi den er skattefri.
Først når pensionen udbetales, får vi skatterne ind.
Men det, som er den afgørende forskel mellem Danmark og udlandet, er, at vi i meget, meget stor udstrækning sparer op til den pension, der skal udbetales i fremtiden.
I en række af de europæiske lande er der et pensionstilsagn om, at de fremtidige pensioner skal betales ud af skatterne og skatteindtægterne.
Jeg synes, det er en meget vigtig del at få inddraget i analysen af vores fremtidige økonomiske muligheder.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Tak for svaret.
Jeg tager det som en bekræftelse på, at man kan sænke skattetrykket og øge danskernes velstand.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det afhænger af, hvordan man sænker skattetrykket.
Hvis man gør, som regeringen har gjort med 2003-reformen og 2007-reformen – sænker skattetrykket uden at sikre, at udgifterne kommer tilsvarende ned, og man i stedet går ud og gældsætter sig – så mindskes danskernes velstand på det lange sigt.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Mindskes danskernes velstand, hvis man sænker skattetrykket?
Mads Rørvig (V), 2010-06-03:
Jeg synes, at det ville klæde ordføreren for Liberal Alliance at se tingene samlet, at se et samlet billede.
Det tror jeg ikke vil skade hverken Liberal Alliance eller dansk økonomi.
For der er behov for, at vi laver en genopretningspakke.
Og det er en pakke, vi har lavet, for at man betaler regningen og ikke gemmer rudekuverten og sender den videre ind i børneværelset.
Så vi kigger på den samlede pakke, og den vil helt sikkert gavne dansk økonomi i fremtiden.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Man kan vælge at gå 20 skridt frem og så gå 19 skridt tilbage, og så kan man konkludere, at man netto er gået 1 skridt frem.
Derfor er det interessante netop, hvad det er, man har foretaget sig, inden man konkluderer, at man er gået 1 skridt frem.
Derfor går mit spørgsmål specifikt på den del af genopretningspakken, som i mit hoved forringer muligheden for velstand i Danmark, nemlig den del, hvor man hæver skatterne med 10 mia. kr., altså det her element, og ikke det samlede nettoresultat, som regeringen har regnet sig frem til, men det specifikke element.
For hvis det nu viser sig, at vi kan blive enige om, at det faktisk har trukket i den forkerte retning, vil jeg sige, at man kunne være kommet længere frem, end man er kommet, fordi man af populistiske årsager har valgt også at udskyde skattelettelserne på arbejde.
Er Venstres ordfører enig med mig i, at det element, der er med at hæve skatterne med 10 mia. kr., ikke øger velstanden, det mindsker velstanden?
Mads Rørvig (V), 2010-06-03:
Jeg havde svært ved at høre noget af spørgsmålet, men det drejede sig, som jeg forstod det, om, om genopretningspakken vil øge velstanden i Danmark.
Vi er ude i nogle svære beslutninger i øjeblikket for dansk økonomi.
Vi skal konsolidere med 24 mia. kr. over de næste 3 år.
Hvis man kigger længere ud i fremtiden, kan man jo gøre det, at man betaler regningen nu, eller at man lader være med at betale regningen, og så løber der renter på.
Og pengene til de renter kunne vi have brugt til andre formål.
Så ja, det øger vores velstand i Danmark, at vi udviser rettidig omhu i forbindelse med vores økonomi og træffer de svære beslutninger nu, hvor de skal træffes.
Det vil gavne os i det lange løb.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Tak for det.
Øger det velstanden i Danmark, at regeringen med genopretningspakken har hævet skatterne og dermed det samlede skattetryk med ca. 11 mia. kr.?
Mads Rørvig (V), 2010-06-03:
Tak for det.
Jeg kunne starte med lige at gentage det første af hr. Klaus Hækkerups indlæg, for det var så rigtigt sagt.
Men en debat om skattetrykket går jo hurtigt hen og bliver meget akademisk, for hvornår er det lige, vi bemærker forholdet mellem de skatter, vi betaler, og om vores samlede produktion stiger eller falder?
Det er givetvis de færreste, da der er gang i nogle makroøkonomiske begreber.
Det, vi derimod kan mærke, er det med, hvor meget vi betaler i skat, og hvor meget der er tilbage, når skatten er betalt, og hvad det giver i kroner og øre for en times ekstra overarbejde.
Vi har indført et beskæftigelsesfradrag, et fradrag, der letter skatten for de laveste indkomster, og et fradrag, der gør det mere attraktivt at skifte offentlig forsørgelse ud med lønnet arbejde.
Vi har lettet bundskatten.
Vi har lettet skatten på den sidst tjente krone for dem med de laveste indkomster.
Vi har fjernet mellemskatten, der ramte faglærte – sygeplejersker, skolelærere og politibetjente, mennesker, hvis indsats er helt afgørende både for vores private erhvervsliv og for vores offentlige sektor.
Det er mennesker med helt almindelige indkomster, men på trods af det skulle de betale en ekstraskat, der gjorde det mindre attraktivt at yde en ekstra indsats, fordi det gjorde den sidst tjente krone mindre værd end den første.
Over de kommende år vil store ældreårgange trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, mens nye årgange vil træde til.
Der kan blive mangel på arbejdskraft.
Derfor har vi behov for, at flere yder en ekstra indsats.
Derfor har vi også lavet initiativer, der skal tilskynde til at gøre en ekstra indsats på arbejdsmarkedet.
Vi har hævet grænsen for betaling af topskat, for topskat var ikke længere for de få, men for de mange, for danskere med helt almindelige indkomster.
Vi vil arbejde på også i fremtiden at tilpasse indkomstskatterne, så det kan betale sig at gøre en ekstra arbejdsindsats for Danmark, og så det kan være attraktivt at yde en ekstra indsats, fordi det gavner vores velstand i det lange løb.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Det kommer da fuldstændig an på, hvad det er for en topskatteyder, ordføreren taler om.
Det er da fuldstændig afgørende.
Jamen altså, taler vi om en topskatteyder, der tjener 2 mio. eller 3 mio. eller 4 mio. kr. om året, så er det nok lidt anderledes, hvis den gennemsnitligt er på 36 pct.
Det ændrer nok på forholdene, om den er 36 pct., det tror jeg trods altså også at hr. Nick Hækkerup må erkende.
Og det er ligesom det, der er så ufattelig svært for de socialdemokratiske ordførere at forstå.
Kernen i problemstillingen er, hvad det betyder for efterspørgslen på arbejdskraft.
Hvad betyder det?
Så rykker det noget på efterspørgslen, så får vi mindre sort arbejde, så får vi flere i arbejde, så får vi færre arbejdsløse, så får vi råd til at betale mere af kernevelfærden.
Og det er det, der er så svært for de nuværende socialdemokrater at forstå, men det forstod LO.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-03:
Så nåede ordføreren derhen efter en lang række udenomsforklaringer.
Og det, der var det interessante, var præcis det her med, hvad topskatteyderen betaler af den løn, han får.
Da Liberal Alliances ordfører tydeligvis ikke har sat sig ind i det, vil jeg bare fortælle, at en skatteyder, der bevæger sig ind over topskattegrænsen, i gennemsnit betaler 36 pct. i skat, altså, omkring en tredjedel af lønnen bliver betalt i skat.
Det er sådan en oplysning, som er god at have i den her debat, når man nu kræver skatten hævet til 40 pct. for dem, det er jo dog 4 pct. mere, de så skal betale i skat.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Prøv at høre her: Vi kan godt gå de præcise tal igennem, det er ikke særlig svært.
Vi har et skattetryk på omkring 46-47 pct. i 2010.
Af det kommer de 20 pct. fra indkomster og ejendomsværdiskatter fra personer, og så kommer det ellers dernedad på listen, der er arbejdsmarkedsbidrag på 4,7 pct., det er også en del af skatten på arbejde, der er sociale bidrag på 1 pct. osv.
dernedad, der er moms på 9,9 pct., det er også en del af det, som man trods alt også betaler i skat af de penge, som man har tjent.
Når man går hen og køber noget, betaler man også moms og afgifter, når man køber en ny bil, betaler man moms og afgifter osv. Det, der er det interessante, er, hvad der sker hvis man fjerner topskatten.
Hvad gør det i forbindelse med at løse det sociale problem, som opstår for mekanikeren, som mister sit arbejde, når vi begynder at køre vores biler til Sverige og Tyskland for at få dem repareret?
Socialdemokraternes svar på det er: Hæv skatterne, så vi har råd til at betale hans dagpenge.
Vores bud er: Sænk skatten på arbejde, så han bliver konkurrencedygtig, så han kan beholde sit arbejde og betale skat, for så har vi råd til mere velfærd på de kerneområder, vi gerne vil bruge penge på, nemlig uddannelse og sundhed og social omsorg.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det vil jeg bestemt ikke udelukke at man kan.
Det afhænger ganske af, hvor man vil lave de beskæringer, og hvordan man vil lave dem, og om man samtidig kan opretholde et ordentligt, godt offentligt serviceniveau.
Jeg vil ikke stå her at sige, at man ubetinget bare skal have et højt skattetryk.
Det afhænger sandelig af, hvad for en balance vi vil have, og hvad for en offentlig sektor vi vil have.
Vi er ikke tilhængere af, at den i sig selv skal være stor eller lille.
Den skal løse de problemer, danskerne står over for, og det skal afspejles i det skattetryk, vi har.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Det var egentlig lige for kort at opsummere: Der har været to debatter, og de er blevet en lille smule blandet sammen her på et tidspunkt i dag.
Der er debatten om skatten på arbejde, og hvad den helt konkret betyder for muligheden for at øge velstanden.
Det var hr. Niels Helveg Petersen også lidt inde på, nemlig at skatten på arbejde i sig selv kan have en række negative effekter, og derfor kan der være argumenter for at bytte om på skatterne inden for det samlede skattetryk.
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i.
Ikke nok med at man kan bytte om på skatteelementerne, man kunne oven i købet finde besparelser i den offentlige sektor, som kunne gøre, at man kunne sænke skatten på arbejde og dermed øge konkurrenceevnen og få nye investeringer til landet osv.
Det er et element.
Det andet element er så det samlede skattetryk.
Og det, som jeg på en eller anden måde synes har manglet lidt i diskussionen her, er, at man alt andet lige kan sige, at så længe vi har samme overhånd eller overskud over for udlandet, hvad angår overlegenhed inden for uddannelse og produktivitet og andet, kan vi fortsætte med det samme skattetryk.
Men når nu resten af verden kommer buldrende for fuld fart derudad, bliver bedre og bedre uddannet, får en højere og højere produktivitet – og vores konkurrenceevne dermed på to meget vigtige parametre bliver presset ganske gevaldigt – er det så muligt at fastholde det samme høje skattetryk og samtidig fastholde velstanden?
Det emne i den del af debatten synes jeg stadig væk ikke er blevet særlig godt belyst.
Vi kan vende tilbage til det en anden gang, men jeg mener, at der her virkelig er grund til at prøve at kigge lidt mere på fremtiden i krystalkuglen.
Det er altså ikke kun et spørgsmål om, hvordan vi bytter rundt på skatterne, men også et spørgsmål om, hvorvidt man kan fastholde et højt skattetryk, når verden bliver mere og mere global, når man kan flytte rundt på arbejdspladser – og det er ikke bare et spørgsmål om at flytte dem ned til lavtlønsarbejdsområdet, men også et spørgsmål om, at man ser, at danske arbejdspladser kan blive flyttet bare fra Holstebro og til syd for grænsen, fordi det giver mere mening, bl.a. på grund af en anden form for skattetryk, en anden form for sammensætning af skatterne.
Det synes jeg er interessant at få debatteret, og jeg tror, vi kommer til at vende tilbage til den her diskussion rigtig, rigtig mange gange, så det ikke bare bliver en firkantet diskussion om, at vi jo i 30-40 år har vist, at et kæmpemæssigt, højt skattetryk og høj velstand går fint sammen og derfor også gør det også i al evighed.
Det er ikke sikkert, at det går i al evighed.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-03:
Tak for debatten og for de synspunkter, der er kommet frem.
Hele emnet for den forespørgsel, som Liberal Alliance og hr. Anders Samuelsen har stillet, er jo noget, som selvfølgelig har været meget diskuteret inden for de sidste måneder og jo ikke mindst intenst i den her uge.
For mig er det ikke et enten-eller, det er et både-og.
Jeg mener, det er afgørende, at man kan have et fornuftigt skattetryk og samtidig sikre en fornuftig velstandsudvikling.
Det er ikke noget, som er hinandens modsætning.
Men vi skal selvfølgelig også være opmærksomme på den verden, som møder os, og derfor mener jeg også, at statsministeren i går havde mange rigtig kloge og fornuftige betragtninger om det, som møder os i fremtiden.
Og der er den største udfordring på den korte bane jo ikke mindst også at få betalt af på den gæld, som den finansielle og økonomiske krise har påført Danmark.
Det er en debat, som vi nu tager hul på, og forhåbentlig får vi i løbet af få uger vedtaget genopretningspakken, men dermed er diskussionen jo ikke afsluttet.
Der kommer yderligere politiske diskussioner, og dem vil jeg også glæde mig til.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-06-03:
Altså, hele bestræbelsen i min tale var at gøre rede for, at der ikke er nogen entydig sammenhæng mellem skattetryk og velstand, og derfor er der selvfølgelig heller ikke nogen entydig sammenhæng mellem, at et højere skattetryk giver højere velstand.
Det kunne jeg ikke drømme om at påstå, men jeg vil heller ikke påstå det modsatte.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Hvis det snarere forholder sig modsat, altså jo højere skattetryk, jo mere velstand, betyder det så, at Det Radikale Venstre nu går ind for, at man skal hæve skattetrykket?