Julie Skovsby (S), 2012-11-08:
I dag handler forespørgselsdebatten om aftalen om en ny offentlighedslov.
Tak for det.
Den politiske aftale om en ny offentlighedslov er udtryk for et bredt samarbejde i Folketinget.
Det har vi ellers ikke haft tradition for i de sidste 10 år, men i den her nye tid ser vi igen det brede samarbejde i Folketinget, også på Justitsministeriets område.
Jeg nævner det brede politiske samarbejde og det brede forlig, fordi det igennem hele den her lange proces, hvor arbejdet med offentlighedsloven har stået på, har været en rettesnor for os Socialdemokrater.
Men vi har også samtidig hele tiden sagt: Hellere gøre det grundigt end gøre det hurtigt.
Og som socialdemokraternes ordfører kan jeg da også konstatere, at det nu snart er 2 år siden, Folketinget sidst behandlede spørgsmålet om og behovet for en ny offentlighedslov.
Behovet for en ny offentlighedslov mener jeg ikke kan anfægtes.
Dengang var det meste af centraladministrationens ekspertise samlet i ministeriernes departementer.
Siden dengang har mange ting ændret sig, også i centraladministrationen.
Der er kommet mange nye styrelser, som ligger fysisk adskilt fra departementet, men som samtidig skal give ministeriet en uundværlig ekspertviden.
Samarbejdsstrukturen i centraladministrationen har derfor og dermed ændret sig markant igennem de sidste 25 år, hvor de digitale muligheder har gjort kommunikationen både nemmere og hurtigere.
Mail og andre digitale redskaber har erstattet meget af den mundtlige kontakt, som ellers fandt sted, ved at man gik forbi et kontor og tog en snak om en idé, som måske, måske ikke kunne betyde politikudvikling.
Med den nye offentlighedslov får vi en mere tidssvarende lov om aktindsigt, og for Socialdemokraterne har det været helt afgørende at få præciseret ordlyden af den meget omtalte regel om ministerbetjening, så det gøres klarere, hvornår denne undtagelsesregel kan anvendes.
Det bør også nævnes, at som en konsekvens af aftalen vil begrebet ministerbetjening ikke blive anvendt.
Det kommer til at fremgå af lovteksten, at dokumenter alene kan undtages fra aktindsigt, hvis der er en konkret grund til at antage, at en minister har eller vil få behov for embedsværkets rådgivning og bistand på det tidspunkt, hvor dokumenterne udveksles mellem et ministeriums departement og dets underordnede myndigheder eller mellem ministerierne.
Disse ændringer vil uden tvivl tydeliggøre, at bestemmelsen skal fortolkes og anvendes restriktivt.
Aftalen om en ny offentlighedslov vil udbygge borgernes adgang til indsigt i den offentlige forvaltnings virksomhed og udvide muligheden for den demokratiske kontrol.
Derfor er det også en lempelse i forhold til den nuværende situation.
Dermed mener jeg, at vi har fundet den rette balance, hvor man både får skabt arbejdsrummet for politikudvikling og samtidig også fastholder offentlighedens og pressens mulighed for at få aktindsigt.
Jeg er sikker på, at det her store servicetjek af offentlighedsloven vil gavne det samarbejdende folkestyre, og jeg glæder mig til det lovforberedende arbejde, der venter forude.
Jeg har et forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil læse op:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget finder det positivt, at et bredt flertal har indgået aftale om en ny offentlighedslov, der udbygger åbenheden i den offentlige forvaltning.
Lovforslaget vil være baseret på lovudkastet i Offentlighedskommissionens betænkning fra 2009.
Med aftalen er der fundet en god og rigtig balance mellem på den ene side princippet om åbenhed i den offentlige forvaltning og på den anden side de hensyn, der kan føre til, at der i visse tilfælde ikke gives aktindsigt.
Folketinget noterer sig med tilfredshed, at det følger af aftalen, at den såkaldte ministerbetjeningsregel skal affattes således, at betingelserne for adgangen til at undtage dokumenter fra aktindsigt efter bestemmelsen præciseres.
Dette vil tydeliggøre hensigten om, at bestemmelsen skal fortolkes og anvendes restriktivt, og det vil bidrage til, at bestemmelsen ikke bliver anvendt forkert i praksis.«