runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jamen altså, undskyld jeg siger det: Det er hylende naivt, hvis man tror, at en minister på et enkelt ressortområde kan gå ind og sige, at vedkommende synes, man skal have nogle flere investeringer i det ene eller det andet område; hvis f.eks. transportministeren siger: Nu vil jeg øge investeringerne i transport.
Man kunne jo risikere, at det blev den rene katastrofe for den økonomiske politik og var med til at øge arbejdsløsheden.
For som statsministeren siger, kunne det betyde, at Nationalbanken blev nødt til at hæve renten, hvad der ville være gift for beskæftigelsen.
Så derfor er man jo nødt til lige præcis på sådan et område at se det som et led i den samlede økonomiske politik, og det er jo lige præcis det, der sker.
Undskyld jeg siger det, men det er altså rart, at man får nogle spørgsmål, det er så nemt at svare på.
Nej, det er bestemt ikke det, jeg siger.
Det, jeg gjorde opmærksom på, var, at der var en stor bevidsthed i de økonomiske ministerier, blandt de økonomiske ministre om, at vi selvfølgelig er i en situation, hvor der sker nogle store ændringer, og hvor man skal være ekstremt årvågen og på vagt, med hensyn til hvornår timingen er den rigtige, men at det jo netop afspejler, at man ikke bare hovedløst skal kaste sig ud i at øge de offentlige udgifter, for det kan blive ren gift for økonomien.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Tak for det.
Og nu hører jeg også velfærdsministeren sige, at man er klar til at gøre nogle ting, klar til at fremrykke nogle investeringer.
Nu er jeg glad for, at finansministeren er med os nu, for vil det faktisk sige, at velfærdsministeren siger, at finansministeren har sat for lidt penge af på finansloven til det her område?
Er det det, jeg hører ministeren sige?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jamen det er jo ikke rigtigt at sige, at der ikke har været et lønpres.
Der har været lønstigninger, og de sidste lønstigninger har vist sig at være omkring 5 pct. om året, og det er faretruende.
Man kan sige, at vi ikke er så tæt på de 10 pct., som var det, der gjorde stor skade på økonomien i 1980'erne, men jo absolut nok til, at det var en alvorlig risiko.
Når det bliver sagt, at man i udlandet har fremrykket investeringer, må jeg sige, at det jo er, fordi situationen er langt værre i de andre lande.
Jeg oplevede ved en bordrunde under et ministerrådsmøde i EU, at det var nogle helt andre billeder i de øvrige lande, hvor der ikke er den samme risiko for løninflation og for rentestigning, som hvis vi nu gik ud og pumpede en masse penge ud i økonomien.
Altså, jeg under da til fulde de mennesker, der mister deres arbejde i øjeblikket, et job, men overvejelsen må hele tiden være, også lokalt, om de kan blive omskolet til andre job, og det er jo noget, som vi har fantastisk gode erfaringer med i Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Det, som ministeren nu siger mig, er jo fra en tid, hvor Danmark ligesom var et isoleret arbejdsmarked.
Og man må sige, at sådan er det jo ikke længere.
Vi har været igennem en periode med meget, meget stor beskæftigelse, både inden for byggeri og alle mulige andre steder, og så vidt jeg er orienteret, har det ikke betydet et lønpres, overhovedet ikke.
Vi er jo i den situation, at hvis der skal bruges 2.000 mand og vi ikke har dem i Danmark, så kommer de enten fra Polen eller Tyskland eller et andet sted i Europa; de kan frit komme hertil, når arbejdet er til stede.
Sådan har det jo været i de senere år, og vi har også set nu, at ledigheden først er kommet blandt de arbejdere, der er kommet til fra andre lande; de er begyndt at rejse hjem igen.
Ifølge de seneste tal, jeg lige har set fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd fra i dag, viser en beregning, at hvis vi sætter ind med 1,4 mia. kr., så kommunerne har det klar i kassen til at sætte investeringer i gang, vil det umiddelbart give 2.000 job lige her og nu.
Er det ikke retfærdigt at sige til de der 2.000, som blev fyret i sidste uge: Ved I hvad, I kan godt komme tilbage på arbejde igen?
Det er kun at trykke på knappen.
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jamen de kan ikke bare få lov til at gå i gang med at lave de ting, som den enkelte kommune lige står og siger at den gerne vil lave, fordi det jo påvirker den samlede økonomi, og fordi vi ved, at det kunne blive en katastrofe for lønmodtagerne i form af øget arbejdsløshed, som vi ville skulle trækkes med i mange år fremover, hvis vi en situation, hvor beskæftigelsen er så lav, som den er, og hvor der er så stor en mangel på arbejdskraft, og hvor lønstigningerne stadig væk er så store, bare sagde, at kommunerne selvfølgelig bare kunne få lov til at gøre fuldstændig, som de selv vil.
Altså, det er netop ganske almindelig rettidig omhu, som er fantastisk vigtig, for at man ikke kommer til at skabe nogle problemer, som man så skal trækkes med i årevis, til stor skade for lønmodtagerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Jeg vil sige, at jeg blev inspireret til mit spørgsmål, da jeg i sidste uge i Morgenavisen Jyllands-Posten på forsiden faktisk kunne læse en artikel om, at borgmesteren i Helsingør kommune står foran et byggeri, som han gerne vil have gjort noget ved, og han siger i øvrigt, at han er ked af, at han ikke kan sætte det i gang, fordi han er begrænset af anlægsloftet.
Hans bekymring går jo ikke kun på, at hans bygninger ikke bliver vedligeholdt osv., den går jo netop på, at ledigheden blandt håndværkere osv. i kommunen er stigende, og det kommer jo til at gå ud over kommunekassen på en eller anden måde, i kraft af at de mennesker så ikke længere er i stand til at betale deres regninger osv. osv.
Når man kigger på den næste side her i Jyllands-Posten, kan man se, at der jo netop står: Byggeplanerne er klar, kommunen har pengene i kassen.
Hvorfor i alverden kan de så ikke få lov til at gå i gang med at bruge dem, når vi ved, at ledigheden bliver ved med at stige i de her tider?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Ja, det gør bestemt indtryk, at der sker fyringer rundtomkring i landet.
Det er jo også derfor, at statsministeren allerede i sin nytårstale sagde, at der var stor opmærksomhed på, om der blev behov for at fremrykke offentlige investeringer.
Det var derfor, at finansministeren i Jyllands-Posten den 9. januar sagde, at vi har krudt i kælderen, og at det er et spørgsmål om timing, hvornår det skal skydes af.
Og det er derfor, at økonomi- og erhvervsministeren har sagt, at det kan komme på tale at fremrykke offentlige investeringer, og at vækstinitiativerne helt klart sagtens kan komme løbende, men vi skal også være helt sikre på, at det er det rigtige tidspunkt.
Det er jeg helt enig i, og der er da en stor opmærksomhed på at finde det rigtige tidspunkt eventuelt at fremrykke offentlige investeringer eller i det hele taget at stimulere økonomien for at sikre, at der ikke sker en stigning i arbejdsløsheden.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Det var et meget langt ja eller nej.
Nu vil jeg så prøve at stille et spørgsmål til mennesket, for jeg hørte også ministeren sige, at spørgsmålet om offentlige investeringer er højaktuelt, og det glæder mig, at finansministeren er kommet tættere på, end velfærdsministeren gjorde, da vi spurgte hende for lidt siden.
Hvad skal vi sige til de mennesker, vi møder derude, som bliver fyret, og til de kommuner, vi snakker med, som har de her penge på anlægssiden og gerne vil bruge dem?
De glæder sig til at komme i gang, de har brug for det.
Personen, der er fyret, glæder sig til at komme i gang - han har også brug for det.
Kan ministeren fortælle mig, hvad vi skal sige til dem?
Hvornår kommer de i gang?
Nu hørte jeg finansministeren sige, at finansministeren ikke bare vil sige ja eller nej.
Der er altid kommet noget andet, så det er jo det, man lærer herinde.
Men jeg prøver alligevel.
Er den stigende ledighed, vi er på vej imod, de færre unge, som tager en uddannelse, finanskrisen og de her offentlige bygninger i ringe stand, der er rundtom i landet, så også et resultat af regeringens politik?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-01-28:
Jeg tror desværre, at både livet og økonomien er mere kompliceret, end at man bare lige kan svar ja og nej til de spørgsmål.
For var det så enkelt, burde alle vores penge og alle samfundets ressourcer jo sættes i offentlige investeringer, hvis vi alene bare blindt skulle styre efter det.
Og så skulle vi jo i øvrigt afholde samtlige relevante renoveringsomkostninger i går og ikke i morgen, og jeg tror, at spørgeren også godt ved, at ting er mere komplekse end som så.
Det, der gør det danske samfund rigt, det, der gør, at vi overhovedet har en mulighed for at stå her og meningsfuldt diskutere, om vi skal tage penge op af kassen til investering, i modsætning til andre lande, der skal ud og låne dem, er jo sådan set, at vi har afdraget i de gode tider, og at vi har et stærkt eksporterhverv.
Derfor må det være sådan, at når vi dimensionerer, hvad der eventuelt skal skrues op for i den offentlige sektor, skal vi også have øje for, hvordan det f.eks. påvirker dansk erhvervslivs konkurrencesituation på de markeder, der i øjeblikket er præget af nedgang.
I det lys er det også relevant at diskutere fremrykning af offentlige investeringer.
Jeg gentager mig selv, når jeg nu siger, at vi vurderer det dag for dag og betragter det som et relevant instrument.
Det bliver taget i brug på et tidspunkt, hvor vi skønner, at det er rigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Det er jeg meget taknemlig over.
Og for at gøre vores dygtige formand glad vil jeg nøjes med to spørgsmål. Kan ministeren bekræfte, at al den erfaring, man har i økonomisk videnskab, tyder på, at offentlige investeringer giver en større beskæftigelseseffekt end skattelettelser?
Kan ministeren bekræfte det som punkt et?
Punkt to: Er det ikke sådan, at det med offentlige investeringer, man kan foretage i en kommune, altså hvor man sørger for at få renoveret skolebygninger, sørger for at få nye kloakker, sørger for at få fyldt asfalt i vejene osv., forholder sig sådan, at jo længere man udskyder sådan et projekt, desto dyrere bliver det?
Og derfor er det et formål i sig selv at gøre det hurtigst muligt, så det ikke udvikler sig i negativ retning.
Når vi netop har et beskæftigelsesmæssigt behov nu, er det så ikke sådan, at det er en større fordel at gøre det nu?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Jeg siger tak for svaret, for så vidt angår det, som de andre ministre har tænkt, og hvad de har sagt.
Men det kunne have været rigtig interessant at høre, hvad velfærdsministeren har tænkt i den her sammenhæng.
Nu er der trods alt gået 4-5 dage, siden jeg har stillet spørgsmålet, så ministeren har da haft mulighed for at overveje det, som jeg netop spørger om, nemlig hvornår og hvordan hun kunne forestille sig at anlægsloftet eventuelt skulle fjernes.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-01-28:
Det er helt i orden, og jeg bidrager gerne til at gøre folk glade, herunder også formanden.
Derfor er dét, regeringen styrer efter i den her turbulente tid, vi lever i, at vi skal have øje for at gøre det rigtige nu og her, men at det skal hænge sammen med det, der får Danmark til at hænge sammen på sigt.
Det er jo præcis derfor, at det f.eks. kan være relevant at diskutere, om ikke en skattereform under alle omstændigheder er en god idé for at sikre, at samfundet også hænger sammen, når vi kommer ud på den anden side af krisen, og hvor vi stadig væk står med den udfordring, at der er flere, der forlader arbejdsmarkedet, end der er unge, der banker på.
Giver det så ikke mening, at man, når man laver en skattereform, der under alle omstændigheder er nødvendig, så faser den ind på en måde, hvor det også hjælper øjeblikkeligt konjunkturmæssigt?
Vi har en flerårsplan for sygehuse og for veje, og der er kvalitetsfondmidler til kommuner – skoler, daginstitutioner og ældreområdet.
Vi har en vilje til over en årrække at investere ganske massivt.
Derfor har vi også friheden - uden at gøre vold på vores langsigtede planer – til at fremrykke det.
Og vi overvejer dag for dag, hvornår det rigtige tidspunkt er, og jeg skal bestemt nok give lyd fra mig, når den dag oprinder, for jeg vil også gerne gøre spørgeren glad.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Jeg er rigtig glad for, at finansministeren nu formulerer det sådan, at man på det rigtige tidspunkt er parat til at sætte ind.
For da jeg sad og formulerede det her spørgsmål, havde der netop lige været et ritzautelegram ude, hvori finansministeren gav udtryk for, at man skulle holde anlægsudgifterne i ro.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet, som jeg gør det, for det er den formulering, der har været, altså at man simpelt hen lægger op til at holde det i ro.
Men nu hører vi så finansministeren sige, at når tiden er inde, så skal man sætte gang i det.
Det var også det, vi hørte i forrige spørgsmålsrunde.
Så det er rigtig positivt.
Ministeren er så inde på, at vi, når vi så skal sætte gang i offentlige investeringer, skal kigge på, hvor vi har den største beskæftigelseseffekt.
Det synes jeg jo er en rigtig interessant diskussion, for hvor er det, man får mest beskæftigelse for pengene?
Er det f.eks. i nogle af de tanker og drømme, regeringen har haft om skattelettelser, eller er det ved at lave offentlige investeringer?
Der kan vi se fra forskellige beregninger, at man får meget mere beskæftigelse for pengene, hvis man bruger pengene på offentlige investeringer frem for på skattelettelser.
Hvad så med de ting, man investerer i i det offentlige, er der forskel på det?
er ministeren inde på.
Det er der så også forskel på.
Og der kan vi jo se, at det faktisk er ude i landets kommuner, man har flest projekter, hvor man lige præcis er klar til at sætte spaden i jorden, hvorimod måske andre projekter som f.eks. vejanlæg og andet kan kræve en længere indfasningsperiode, en længere projekteringsfase osv., før man kan komme i gang med dem.
Der har man altså ifølge Kommunernes Landsforening i hvert fald investeringer for 1,5 mia. kr., og man er lige præcis parat til at gå i gang nu, hvis finansministeren og regeringen vil tage initiativ til at fjerne anlægsloftet.
Det kunne jo være stedet at starte, for vi ved, at det altså er offentlige investeringer, der giver størst beskæftigelse, og når vi kigger på de offentlige investeringer, kan vi se, at det er de projekter, hvor man her og nu vil gå i gang, der har den største beskæftigelsesmæssige effekt.
Så det er faktisk alle pile, der peger på det her anlægsloft.
Det må være fristende som finansminister at pege netop på anlægsloftet, og der vil også være det ved det, at der vil være en række borgmestre ude i det ganske land, som vil blive rigtig glade for at få det her budskab fra finansministeren.
Skulle vi ikke tage og løfte det anlægsloft for at få sat gang i beskæftigelsen og få løst det vedligeholdelsesefterslæb, vi har i kommunerne?
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Vi kerer os om enhver arbejdsløs, siger finansministeren.
Det synes jeg jo lyder lovende.
Det er sådan, det skal være, for i Danmark vil vi ikke acceptere, at folk er ledige, vi vil gerne have, at der er gang i hjulene og folk har noget at rive i.
Men hvis det er sådan, at ministeren siger: Jamen vi er ydmyge - vil jeg spørge, om ikke sådan en overskrift i Information om udsigten til 500.000 arbejdsløse får ministeren til at være usikker på, om ikke det måske er nu og her, der skal sættes ind, når man kan se, at man i andre lande sætter offentlige investeringer i gang.
Kunne det så ikke være, at det sådan set er regeringen, der tager lidt fejl i timingen, og ikke alle andre lande?
Er regeringen ikke ved at gøre den samme fejl, altså komme kørende på motorvejen som spøgelsesbilister, kigge ud ad vinduet og simpelt hen sige: Det er de andre, der er forkert på den?
Kunne det være sådan, at det er Obama i USA, der er rigtig på den, det er Merkel i Tyskland, der er rigtig på den, det er Stoltenberg i Norge, der er rigtig på den, og at det er regeringen i Danmark, der tager fejl?
Vi skal have fremrykning af offentlige investeringer nu.
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jeg bliver spurgt om, om jeg har gjort mig nogen tanker om, hvornår og hvordan jeg vil fjerne det anlægsloft, som i dag gør det umuligt for kommunerne at sætte aktiviteter i gang for at modvirke den stigende ledighed i byggebranchen.
Nu er det jo ikke et loft, det er en anlægsramme, nøjagtig ligesom der altid - også under tidligere regeringer - har været aftalt anlægsrammer.
Det er jo en beslutning om at påvirke de offentlige investeringer, som hænger sammen med hele den økonomiske politik og derfor ikke er en beslutning, jeg kan træffe alene.
Men regeringen har jo gjort sig nogle tanker, hvad der også er fremgået af flere udtalelser.
Finansministeren sagde den 9. januar, at vi har krudt i kælderen, og at det er et spørgsmål om timing, hvornår det skal skydes af.
Senest har økonomi- og erhvervsministeren sagt, at man kan forhandle om at fremrykke offentlige investeringer.
Men som statsministeren også siger: Hvis vi griber ind på et forkert tidspunkt og begynder at ændre på investeringsomfanget, risikerer vi, at det fører til, at Nationalbanken er tvunget til at sætte renten i vejret.
Det gode, vi forsøger at gøre i finanspolitikken vil blive ædt op af en højere rente, og så er vi lige vidt.
Jeg er meget enig i, at det jo er den timing, der er hele humlen, altså hvordan man får afbalanceret nogle investeringer, så det faktisk hele tiden gavner beskæftigelsen og væksten og ikke pludselig bliver en boomerang.
Så der er de overvejelser, men jo også en stor bevidsthed om, at man skal finde den rigtige timing.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Har ministeren gjort sig tanker om, hvornår og hvordan hun vil fjerne det anlægsloft, der i dag gør det umuligt for kommuner at sætte aktiviteter i gang for at modvirke den stigende ledighed i byggebranchen?
Bertel Haarder (V), 2009-01-28:
Hvis jeg ikke husker forkert, er der skolepraktikadgang på 40 uddannelser, dog ikke ubegrænset adgang alle steder.
Og som jeg sagde, er der inden for hver af de 12 indgange områder, hvor man kan fuldende sin uddannelse.
Det var jo et led i den aftale, som regeringen og bl.a. Socialdemokratiet indgik under overskriften uddannelsesgaranti.
Garantien består altså i, at når man melder sig på en erhvervsskole, er der altid et sted, hvor man kan blive færdig.
Det gælder også nu.
Det vigtigste er jo at få en rigtig praktikplads.
Desværre er det helt tydeligt, at skolepraktik ikke giver det samme som rigtig praktik.
Derfor er noget af det, som vi gerne skulle gøre i fællesskab i denne situation, at gøre opmærksom på, at der er gode muligheder inden for metalindustrien, slagteruddannelsen, bagerfaget, dele af butiksområdet og hele social- og sundhedsområdet, hvor man jo påstår at der om få år vil mangle 50.000-60.000 færdiguddannede.
Her har vi mesterlære, ligesom vi har alle andre steder.
Det vil sige, at man her virkelig kan give de unge et godt råd: Hvis de vil have fast arbejde - og SOSU-området er jo også en erhvervsuddannelse - så er det altså bl.a. der, de skal søge.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Vi har været rundt om flere forskellige ting, og et af de argumenter, som jeg oplever at finansministeren bliver ved med at vende tilbage til, er det her med den solide økonomi, vi har nu, fordi regeringen har overhørt gode råd fra oppositionen, som har foreslået bare at bruge løs i stedet for at afdrage på gælden.
Men er situationen ikke den, at hvor vi fra socialdemokratisk side foreslog at investere i velfærden, har regeringen altså valgt at bruge pengene på skattelettelser?
Det er jo sådan set det forhold, der er, og ikke at vi ikke har villet betale af på gælden, men i stedet bruge løs.
Ministeren bliver ved med at tale om, at vi skal vente, til timingen er den rigtige.
Det spørgsmål, vi ikke kunne få svar på fra velfærdsministeren, om, hvor mange ledige der skal være, før tidspunktet er det rigtige, kunne jeg godt tænke mig at få finansministerens svar på, for det er jo ret interessant.
Der er folk, som i øjeblikket bliver fyret fra deres arbejde, og der bliver flere og flere.
De har krav på at vide, hvor højt ledigheden skal op, før regeringen har tænkt sig at sætte ind, lytte til oppositionen, til fagøkonomer, til interesseorganisationer, til Dagbladet Børsen, til, jeg ved snart ikke hvem, som er kommet med det gode råd til regeringen: Sæt gang i offentlige investeringer nu.
Lone Møller (S), 2009-01-28:
Jeg kan garantere ministeren for, at jeg ikke er spor polemisk.
Jeg er alvorligt bekymret.
Jeg er alvorligt bekymret over de meldinger, som kommer frem hver dag, både om, at ungdomsarbejdsløsheden er ved at stige, og om, at der bliver færre og færre praktikpladser.
Når jeg er alvorligt bekymret, er det, fordi jeg rent faktisk har været med i en situation, hvor vi så, at unge mennesker overhovedet ikke fik fodfæste nogen steder.
Derfor mener jeg, at det er nu, der skal handles.
Og hvis vi så ser, at situationen igen vender, kan man jo nedtrappe, ligesom man har gjort i den periode, hvor der har været stor stigning i beskæftigelsen.
Jeg er meget alvorligt bekymret for unge mennesker i dette land.
Bertel Haarder (V), 2009-01-28:
Altså, det første spørgsmål gik på, om det var forbigået min opmærksomhed.
Nej, intet er forbigået min opmærksomhed.
Det kan jeg dokumentere ved bl.a. samrådet den 13. januar.
Og andet spørgsmål gik på, om jeg ikke kunne se problemet.
Jamen jeg kan se problemet.
Lad os nu ikke holde lavpolemik omkring en alvorlig situation.
Det er jo spørgeren, der spøger med den, og ikke mig.
Lone Møller (S), 2009-01-28:
Hvis ministeren ikke mener, at det er et stort problem, at vi kan se, at antallet af praktikpladser falder dag for dag, ved jeg ikke, hvad det er, ministeren venter på.
Ministeren har jo også lang erfaring i dette Folketing.
Jeg kan faktisk huske, da vi havde 120.000 unge mennesker, der hverken kunne få job eller uddannelse.
Der gik meget, meget lang tid, før man iværksatte nogle initiativer, og det gjorde, at vi fik en stor ungdomsårgang, som aldrig kom ud på arbejdsmarkedet.
Er ministeren ikke bekymret for, at det går grueligt galt, hvis ikke vi handler og handler hurtigt og eventuelt indfører noget skolepraktik, som jo klart virkede, da vi kunne se, at vi også for nogle år tilbage havde stor mangel på praktikpladser?
Når den økonomiske opbremsning på rekordtid har sendt antallet af praktikpladser på Erhvervsskolen Nordsjælland ud i frit fald, vil ministeren da oplyse, hvilke tiltag han agter at foretage for at stoppe denne udvikling?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-01-28:
Jamen regeringen har sat ind.
Regeringen har handlet på den her krise fra første dag.
Det er derfor, der er forskel på den finanslov, der blev vedtaget, og det forslag, regeringen fremsatte.
Det er derfor, at der før jul blev lavet en bankpakke for at tø pengestrømmene op.
Det er derfor, at vi lige præcis i disse timer - når vi kan komme tilbage til det - sidder og diskuterer infrastruktur.
Og regeringen har lagt en plan frem, hvor vi siger, at vi mener, at der er plads til XX milliarder over en meget lang årrække, og spørger, om man nu kan lave en profil på det, som gør, at vi over en meget lang årrække når det, vi gerne vil, men måske gør noget af det lidt hurtigere, end vi ellers oprindeligt havde tænkt os.
Så vi handler hele tiden.
Det kan spørgeren føle sig fuldstændig forvisset om.
Lone Møller (S), 2009-01-28:
Tak for svaret.
Det er jo korrekt, at ansvaret for praktikpladserne er styret af arbejdsmarkedets parter, og at det er dem, der har ansvaret.
Men det er vel ikke forbigået undervisningsministerens opmærksomhed, at vi har lidt af en krise i dette land og i en stor del af resten af verden.
Vi ser faktisk virksomheder, der lukker hver dag, små virksomheder, som bukker under, mange virksomheder, hvor ordrebogen er tom, og det medfører jo desværre, at man ikke er i stand til at tage elever i praktik.
Så selv om man har ansvaret, så skulle man jo også gerne have noget at beskæftige eleverne med.
Og hvis ministeren stadig væk har den opfattelse, som ministeren jo bryster sig af, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse i 2015, er ministeren så ikke bekymret for, som vi kan se nu, at der bliver mangel på praktikpladser, og at det bliver meget svært at opfylde den målsætning?