runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Det her er jo til dels også et ejendomsretligt spørgsmål.
Når man f.eks. har en restauration, som man har investeret i, hvad må man så egentlig have lov til at bestemme selv, i forhold til hvem man lukker ind på sin private ejendom?
Er der ikke et dilemma her, som man må anerkende?
Nu nævnte jeg Bella Sky, det synes de fleste er fjollet, men man kunne jo køre det her helt ud.
Der bliver f.eks. også lavet rene kvindeløb – det kunne nogle også påberåbe sig var diskrimination osv.
Men min pointe er ligesom, at der vel også må være et eller andet rum for private, i forhold til at sige: Vi har et tilbud, som ikke retter sig til alle mennesker, og det vil vi sådan set have lov til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-28:
Igen må jeg sige, at jeg ikke føler, at jeg som mand bliver krænket af, at der er et kvindeløb, det må jeg sige.
Det er jo fair nok, at man stiller nogle objektive kriterier, i forhold til at man stiller et krav om, hvad for noget tøj, man skal have på, altså at man ikke kan komme i shorts og en hawaiiskjorte for at gå ind på en restaurant.
Det er fint nok.
Men for mig at se
bliver det altså aldrig acceptabelt, hvis man kan stille nogle krav på baggrund af folks hudfarve, og det er jo desværre det, vi har set nogle steder.
Derfor er det altså vigtigt, at vi får debatten til at handle om den reelle diskrimination, hvor folk bliver forskelsbehandlet på baggrund af deres hudfarve, for det synes jeg er fuldstændig urimeligt.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren anerkender, at der ikke skal ske diskrimination, og at vi selvfølgelig også er forpligtet til det i forhold til FN's retningslinjer.
Det, vi forsøger med det her forslag, er i virkeligheden at lægge op til, at virksomhederne på en meget enkel måde blive gjort opmærksom på, at de altså nu skal være obs på, at de ikke må diskriminere.
Og jeg vil egentlig gerne høre ordførerens begrundelse for, hvorfor ordføreren ikke kan bakke op om det her, som i virkeligheden er en forsimpling i forhold til virksomhederne, og som gør, at når de søger om en alkoholbevilling, skal de også skrive under på, at de er med på at overholde menneskrettighederne og derved bliver gjort opmærksom på dem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-28:
Jeg må sige, at uanset hvad man skriver under på, skal man jo overholde dansk lov, når man driver virksomhed.
Og så er der efter Alternativets opfattelse så nogle regler og hensigter, der er mere vigtige end andre.
Der må jeg sige, at det tror jeg ikke verden bliver simplere af, eller at det bliver betragtet som en lettelse for virksomhederne.
Man kan jo sige, at hvis det her skal føres endnu længere ud, ved jeg snart ikke, hvilken tilladelse man kunne forestille sig Alternativet mente man skulle skrive under på for at være god mod det ene og det andet.
Jeg må sige, at det er et område, hvor reglerne om, hvad der er lovligt og ikke lovligt, er temmelig klare.
Der er klagenævn, der er mulighed for at gå til politiet ved strafbare forhold, og så tror jeg altså ikke, at det er en ekstra erklæring, der kommer til at gøre den store forskel.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Vi har jo så også foreslået det her branchespecifikke klageorgan, og man kan sige, at det er noget, vi kopierer.
For vi kan jo se fra f.eks. Forbrugerombudsmanden, at det gik i orden at lægge et ekstra klageorgan ind.
Grunden til, at vi gør det her, er jo altså, fordi de involverede, Øjne i natten, projektet Stop Had, Den Internationale Juristkommission og GLOBAL CSR, anbefaler, at vi er nødt til at tage action i forhold til diskrimination i nattelivet, fordi det simpelt hen sker for meget.
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre for at afhjælpe de her situationer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-28:
Der forefindes jo allerede et klageorgan, man kan rette henvendelse til.
Og at der skulle oprettes en underafdeling af det for en særlig del af problemet, mener jeg altså er en misforstået tilgang til det.
Det centrale er, at man har muligheden for at henvende sig og rette en klage, og sådan skal det naturligvis være.
Jeg tror ikke, at problemet løses af, at der kommer et ekstra sted, man kan henvende sig.
Problemet løses ved, at der er en forståelse for, at folk skal behandles ordentligt og ikke diskriminerer folk på baggrund af deres hudfarve, religion, eventuelle handicap eller andre ting.
Det må sådan set være det, der er altafgørende: At folk forstår, at vi skal behandle hinanden ordentligt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Tak skal du have, eller rettere tak til formanden; jeg beklager.
Tak til Alternativet for at rejse den her vigtige debat.
Jeg tror, at de fleste af os har bekendte, som har en anden hudfarve end den, som nærværende ordfører har, og som har oplevet diskrimination i nattelivet.
Jeg tror faktisk, at der er meget få mennesker med en anden hudfarve, der ikke har oplevet former for diskrimination, hvis de har bevæget sig rundt i nattelivet.
Det er jo rigtigt nok, at der allerede eksisterer et regelsæt og klageadgang og sanktioner, men vi må samtidig konstatere, at de ikke har – endnu i hvert fald – løst det her problem, og derfor synes jeg sådan set, at det er meget, meget relevant at diskutere, hvilke nye håndtag vi kan dreje på.
Jeg er så også en lille smule i tvivl om det redskab, som Alternativet foreslår, og om det er det, der er behov for, eller om det ville være bedre at stramme de nuværende regler, forbedre sanktionsmulighederne, forbedre klagemulighederne inden for de rammer, der er i dag.
Jeg er også lidt i tvivl om det her med menneskerettighedstilgangen til det, for menneskerettigheder omfatter jo rigtig mange ting.
Der er jo også en række andre spørgsmål, som vel i så fald også skulle reguleres, og hvor man så også skulle have de her sanktionsmuligheder.
Det samme gælder spørgsmålet om branchespecifikke klagenævn.
Jeg har i hvert fald brug for en grundigere diskussion af det her.
Er det gennemført i andre lande?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi mener, at det er udtryk for unødvendigt bureaukrati, hvis man skulle vedtage det her beslutningsforslag.
Som flere allerede har nævnt, er der lovgivning på området, og den synes vi sådan set er god nok.
Så må man sige, at virkeligheden ofte er meget kompleks, og jeg synes personligt – og det synes alle vel – at det er dybt, dybt usympatisk, hvis folk bliver afvist på en restauration på grund af deres hudfarve eller seksualitet.
Nu kender jeg tilfældigvis forskellige folk, som har restaurationer og barer, og i den virkelige verden er det sådan, at man kan opleve uheldige episoder i nattelivet, f.eks. hvor der er vold, og hvor der er mennesker, der skaber en utryg stemning på et værtshus.
Det er jo ulovligt, når det er uskyldige mennesker, og det er stærkt problematisk, men min pointe er bare, at jeg tror, at meget af det i virkeligheden kunne afhjælpes, ved at der var mere politi i nattelivet, som kunne sørge for, at vi havde mindre vold, for sandheden er jo den, og det ved vi, at der er en overrepræsentation af vold blandt nogle grupper i samfundet som f.eks. indvandrere fra tredjelande.
Det ved vi.
Ude i den virkelige verden, hvor man står med problemerne og skal beskytte helt konkrete mennesker, kan man komme til at tage beslutninger, som går ud over uskyldige, og det er jo dybt beklageligt.
Men i virkeligheden tror jeg, at meget af det kunne løses ved en helt anden tilgang til det, nemlig ved at vi herindefra sørgede for, at der var en ordentlig politiindsats, som dermed nedbragte volden i nattelivet.
Det synes jeg ville være den ordentlige tilgang.
Men vi synes, at den lovgivning, der er nu, er fin, og den ser vi ikke nogen grund til at ændre, sådan som det her beslutningsforslag vil gøre.
For snart lidt tid siden var der en sag om Bella Sky, hvor de havde lavet et afsnit, der kun var for kvinder.
Det var ulovligt, mente man, det var diskrimination på baggrund af køn.
Mener Venstre, det var rimeligt, at det blev kendt ulovligt?
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Tak for det.
Og tak for, at vi får den her debat.
Jeg er så lidt ærgerlig over, at fru Josephine Fock på en eller anden måde tillægger undertegnede og de andre ordførere, som har stillet sig kritisk over for beslutningsforslaget, en holdning om, at vi ikke anerkender, at der er en klimakrise.
Det er jo ikke det, vi snakker om.
Det, vi anfægter, er, at der er en mangelfuldhed ved det her beslutningsforslag, og at det nok mere er baseret på, at man synes, og at man føler, end på fakta.
Når det nu kommer til fakta, og når jeg igen henviser til bemærkningerne i beslutningsforslaget om, at nogle pensionsselskaber føler sig fanget af, at de ikke kan investere, som de ønsker, i de grønne og vedvarende energiformer, så vil jeg bare spørge: Hvor mange pensionsselskaber i Danmark har konkret udtrykt, at lovgivningen begrænser deres grønne investeringer, og hvor stor en procentdel af medlemmerne i de selskaber har givet udtryk for, at de gerne vil have flere grønne investeringer?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Private investorer må gøre sig de overvejelser, som de har lyst til at gøre sig.
Men jeg synes også, at der her bliver opsat sådan en falsk modsætning, og den består i, at der skulle være noget moralsk forkert i det at investere i brancher i lande, der er fattigere end Danmark.
Altså, min pointe er bare, at vi skal være meget påpasselige med at sidde heroppe i Danmark og gøre os til dommere over, hvad der er moralsk rigtigt.
Vi skal jo ligesom huske på, at det velstandsniveau, vi har, ikke er kommet af tilfældigheder.
Vi har også i Danmark for årtier siden haft brancher, hvor arbejdsmiljøet bestemt ikke har levet op til de standarder, vi har i dag, men i kraft af, at vi er blevet rigere, har vi kunnet udvikle os.
Men det er en udvikling, man ikke skal presse ned over andre lande, for den må komme naturligt, og den kommer i kraft af, at man bliver mere velstående.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Nu er det lidt mere nuanceret end som så.
Vi har jo mange eksempler på, at investeringer i f.eks. også ulandene ryger lige i lommen på korrupte despoter og altså overhovedet ikke skaber nogen som helst lokal udvikling.
Men det er da rigtigt, at det andet også kan være tilfældet, så derfor er det her egentlig ikke så enkelt.
Men jeg vil gerne gøre det konkret.
Ordføreren siger, at det skal være lovlige virksomheder, men nu er lovgivningen jo meget forskellig i forskellige lande i verden.
I et land som f.eks. Colombia har vi virksomheder, som målrettet har udryddet fagligt aktive.
De er blevet dræbt af dødspatruljer betalt af virksomhederne, for så kunne man bedre få presset lønninger osv. Er det okay at investere i den type virksomheder, hvis det er sådan, at det lige kan give marginalt mere i afkast?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Udgangspunktet må jo være, at pensionsselskaber ligesom alle mulige andre kan investere i fuldt legale og lovlige selskaber.
Det betyder ikke, at der ikke er en debat, eller at man ikke tænker sig om og eventuelt gør sig etiske overvejelser osv. – det har andre ordførere også nævnt, og den debat pågår jo, og de hensyn bliver også taget – men udgangspunktet må være, at pensionsselskaber ligesom alle andre investorer kan investere i fuldt lovlige selskaber.
Hvis det så er sådan, at der er noget produktion, man ønsker forbudt, og dermed nogle brancher, man ønsker afskaffet, så må man jo gøre det rent lovgivningsmæssigt i de pågældende lande eller gennem internationale aftaler.
Men det er det ansvar, politikerne så må påtage sig, hvis det er den vej, de ønsker at gå.
Man skal ikke gøre det indirekte ved at forbyde private at investere i bestemte brancher eller selskaber.
Jeg tror sådan set, at der er mere ulandsbistand, der ender i de forkerte lommer, end der er investeringer, der ender i de forkerte lommer.
I forhold til Colombia er jeg ikke helt bekendt med de konkrete virksomheder, som der bliver henvist til, men præmissen for det spørgsmål skulle jo så være, at man i pensionsselskaberne ikke selv gør sig nogen overvejelser i den henseende, altså at man overhovedet ikke har noget etisk kodeks, i forhold til hvilke virksomheder man ønsker at investere i.
Og det er forkert, for det har man.
Der er også et pres, og det er jo også en del af et marked og et frit samfund, at vi har debat, at vi har journalister og en kritisk presse, der kigger på, hvilke investeringer der bliver foretaget.
Det pres er også med til at flytte fokusset på investeringer, hvis der er problemer.
Men min pointe er sådan set bare, at der er noget moraliseren i det her, i den forstand at vi har en tendens til at glemme vores egen udvikling, og hvordan vi er kommet hertil, og vi tror, at vi bare via lovgivning kan sørge for, at andre lande hurtigt kommer op på vores velstandsniveau.
Og det kan vi ikke.
Det kræver investeringer, og derfor mener jeg, at det her vil have den modsatte effekt af det, man egentlig ønsker.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Det kræver investeringer, men det er jo ikke ligegyldigt, hvad det er investeringer i, og det er det, det her forslag handler om.
Ordføreren mener bare ikke, at det er noget, vi skal lovgive om politisk, og det synes jeg er et fuldstændig relevant dilemma.
Men jeg er glad for, at jeg forstod det sådan, for af ordførerens egen tale kunne det godt være sådan, at vi fik det indtryk, at så længe der var tale om noget, der var lovligt, uanset i hvilket land i verden det var, og det kunne give et afkast, så skulle man bare give los for at få det bedst mulige afkast til opsparerne.
Men det er positivt, at det ikke er tilfældet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Jeg bryder mig ikke om nogen mennesker, der slår andre mennesker ihjel.
Det vil jeg meget gerne understrege.
Men mit udgangspunkt er – og det er det, jeg prøver at sige – at pensionsselskaber og andre selvfølgelig må investere i fuldt lovlige selskaber.
Det betyder jo ikke, at der ikke er en debat, og at der ikke er et pres på forskellige investorer, i forhold til hvad de investerer i.
Man har en debat i pensionsselskaberne om, hvad der skal investeres i, og der pågår en offentlig debat om investeringer.
Det er jo også noget, der påvirker investeringsselskaber, ud over at de af egen kraft også gør sig overvejelser.
Det er efter min opfattelse noget, de gør ganske godt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Som jeg selv var inde på, synes jeg, at det er fuldstændig relevant at tage stilling til det her dilemma.
Er det her noget, man skal lovgive om, eller er det noget, der netop skal skabe den bevægelse, der er i gang mange steder i de pensionskasser, som potentielt er demokratisk styret?
I den forlængelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Vi ved godt, at mange af de her arbejdsmarkedspensioner er mere demokratiske på papiret end i realiteten.
Så kunne man forestille sig – det er bare et åbent spørgsmål – at man stillede krav til arbejdsmarkedspensionsselskaber og andre pensionsselskaber om direkte kundeindflydelse?
Det er altså et alternativ til Alternativets forslag.
Vi har jo f.eks. i MP Pension set, at direktionen alligevel ikke vil følge det, som et flertal har besluttet osv. osv.
Der er nogle problemer derude.
Folk støder hovedet mod nogle lofter, når de prøver det her.
Så vil det være noget, man måske kunne diskutere?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Hørte jeg rigtigt, da jeg hørte ordføreren sige, at pensionsselskaber må investere i lige præcis, hvad de har lyst til, uden at tænke over, hvilke konsekvenser det eventuelt har for liv og helbred osv.?
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om hr. Pelle Dragsted ikke hørte efter, dengang jeg ligesom kom med nogle tal i min ordførertale om, hvor meget der faktisk i dag investeres i vedvarende energi fra danske pensionsselskabers side.
Når jeg lytter til hr. Pelle Dragsted, virker det på mig, som om han simpelt hen ikke har nok indsigt i, hvor mange penge vi egentlig taler om, og i, om man bliver nødt til at have en lovhjemlet pligt for ligesom at skabe et incitament til at sikre, at der investeres i vedvarende energi, der netop giver et rigtig godt og fornuftigt afkast, når vi taler om pensionsopsparernes penge.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre – for nu at stille et helt andet spørgsmål: Hvorfor skal pensionsselskaberne pålægges den her lovhjemmel, hvis andre investorer ikke skal?
Det gælder for eksempelvis kommuner og regioner eller i det hele taget bare investeringsforeninger.
Hvorfor ikke tage skridtet fuldt ud og så sige, at det er alle investorer, som skal pålægges det her?
Hvorfor skal det gå ud over pensionsselskaberne?
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Det var mange spørgsmål.
Jeg hørte godt ordførerens tal, og der var noget af det, der ikke hang særlig godt sammen.
Sagen er, og det er jo fremgået, at pensionskasserne har store investeringer i fossil energi, og sagen er, at der er lavet en aftale i Paris, som indebærer, at vi skal af med de investeringer i fossil energi.
Der kan man godt bare sige: Det tager vi stille og roligt, det tager vi ikke så alvorligt, det er immer væk bare en aftale, vi har skrevet under.
Eller også kan man kigge hele vejen rundt og finde ud af, hvordan vi i Danmark kan bidrage til det her.
I forhold til det med pensionskasser og andre investorer så jeg sådan set gerne, at man stillede krav til investeringer i det hele taget, men der er bare det særlige ved pensionskasser, at der er tale om en udskudt skat.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Jeg tror, at sætning nummer tre, jeg kom med, lød, at vi klart bakker op om COP21-aftalerne, og at vi selvfølgelig støtter grønne investeringer.
Så igen vil jeg bare sige, at hr. Pelle Dragsted simpelt hen må have haft sine tanker et andet sted, mens jeg holdt min ordførertale.
Men, nuvel, jeg vil bare spørge: Går Enhedslisten og hr. Pelle Dragsted ind for, at man simpelt hen afskaffer investeringer i fossile brændstoffer?
Hvorfor så ikke bare forbyde produktion af fossile brændstoffer i morgen?
Det er da lidt tøset kun at støtte et beslutningsforslag, som går på investeringer via pensionsselskaberne.
Tag da skridtet fuldt ud, og forbyd fossile brændstoffer.
Der vil jeg høre Enhedslisten og hr. Pelle Dragsted: Er det det, I vil?
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Jeg ser da i den grad frem til, at den socialdemokratiske folketingsgruppe begynder at fremsætte forslag, der for alvor kan få sat en stopper for anvendelsen af fossile brændstoffer, sådan at vi kan leve op til de forslag.
Dem vil vi kigge på med interesse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Mange af de folk, der betaler PSO-afgift, har jo en indkomst, for at de kan betale deres PSO-afgift.
Mange af de personer, som så betaler PSO-afgift, har deres indkomst fra beslægtede erhverv eller direkte fra erhverv, der i en eller anden grad bruger af olie- og gasforekomster, enten som produktionsvirksomhed eller simpelt hen som en del af dem, der arbejder i Nordsøen osv.
De er jo med til at finansiere PSO'en og dermed omstillingen til den grønne energi og i øvrigt vindmøllestrøm osv.
Anerkender ordføreren ikke det?
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Altså, jeg synes, at vi bevæger os helt væk fra, hvad det her beslutningsforslag handler om.
Jeg tror faktisk ikke, jeg forstår, hvor det er, ordføreren vil hen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Jeg synes egentlig, det er meget logisk, hvor jeg vil hen med det her spørgsmål.
Når man går ind og lægger nogle begrænsninger på, hvad folk må investere i, betyder det jo noget.
Derfor har det en betydning.
Og det er så den der kobling, som jeg tror at både hr. Pelle Dragsted og forslagsstillerne fuldstændig negligerer, nemlig at der er en sammenhæng mellem, hvor pengene kommer fra, og hvor de skal hen.
Det er den kobling, som jeg tror Enhedslisten skulle prøve at dykke lidt nærmere ned i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Det tror jeg faktisk er mere sandsynligt end det skrækscenario, som Dansk Folkepartis ordfører opstiller.
Men prøv at høre engang: Uanset hvordan vi vender og drejer det her, skal vi i hele verden i gang med en markant omstilling af vores økonomi.
Det er fuldstændig uomgængeligt og nødvendigt.
Og ja, det vil betyde, at der er arbejdspladser, der ikke er der længere.
Til gengæld vil det betyde, at der kommer nogle nye arbejdspladser.
Og de lande og de virksomheder, der er først med den omstilling, med at nedbringe deres energiforbrug, med at finde nye former for cirkulation, er de lande og de virksomheder, som vil være vinderne i fremtiden.
For hele verden står over for en omstilling.
Og det er det, som Dansk Folkeparti ikke vil forstå.
Man tænker kortsigtet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Jeg ved næsten ikke, om der er mere, jeg kan tilføje.
Det er blevet sagt så godt af de foregående ordførere, minus hr. Pelle Dragsted.
Vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag, og det kan vi ikke af de grunde, der allerede er blevet nævnt.
Det må være pensionsselskaberne, der administrerer deres kunders penge med det formål at opnå den højest mulige profit for deres kunder.
Derfor må de kunne investere i fuldt lovlige selskaber rundtomkring i verden.
Vi skal ikke blande os i, hvilke virksomheder de investerer i, og vi mener sådan set, at det, hvis man gjorde det, ville have de stik modsatte konsekvenser end det, der er intentionen med beslutningsforslaget.
Jeg synes, at der er mange ting, man overser i det her beslutningsforslag, bl.a. det, at investeringer i lande, som er mindre velstående end Danmark, er en forudsætning for, at de lande får en højere velstand, og at borgerne dermed i de lande får en højere levestandard.
En højere levestandard har jo i sagens natur ganske positive konsekvenser for borgerne i de lande.
Det redder sådan set liv, at en befolknings levestandard bliver løftet.
Det mindsker børnedødeligheden, det betyder, at det bliver muligt for befolkningen at blive bedre uddannet osv. osv.
Derfor kan vi ikke støtte det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-28:
Det synes jeg er en spændende diskussion.
Helt tilbage fra dannelsen af arbejdsmarkedspensionerne havde vi faktisk den debat både i Folketinget og uden for Folketinget.
Den handlede om, at der ligger en fantastisk mulighed for økonomisk demokrati i, at folk kan være med til at bestemme, hvor deres pensionsopsparing skal dirigeres hen.
Vi har haft et kedeligt eksempel med BUPL, der kom til at lave nogle forkerte investeringer, som gør, at en gruppe, der i forvejen ikke tjener for mange penge, faktisk er endt med at få en dårligere opsparing, end de egentlig behøvede at have fået, fordi den balance ikke var i orden.
Så jeg er ikke afvisende over for at tage den diskussion.
Noget tyder på, at hvis medlemmerne vil have indflydelse, så kan de faktisk tage den.
Så jeg er lidt i tvivl om, hvad jeg skal svare hr. Pelle Dragsted, som man måske kan høre, for jeg er sådan set med på at fremme det her, hvis det kan lade sig gøre.
Men helst nedefra i stedet for oppefra.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Problemet er bare, at i nogle af de her pensionskasser er det faktisk umuligt for medlemmerne at få reel indflydelse, fordi det ligger hos fagtoppen.
Der er ikke nogen former for direkte valg til de her bestyrelser.
Det er bare en udfordring, hvis det er den vej, vi skal gå for at få afviklet de her investeringer.
Så har jeg bare et helt andet, kort spørgsmål.
Vi stiller jo i dag krav til pensionskasserne.
Vi stiller krav om risikospredning og afkast.
Er det så ikke mærkeligt at afvise at stille et yderligere krav, som tager nogle andre hensyn end lige præcis det her?
Jeg følger her Alternativets måde at se på det på.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Jeg forstår den konservative ordfører sådan, at det faktisk udelukkende er økonomiske hensyn, der skal tages i forhold til pensionsafkast.
Er det korrekt forstået?