runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2010-02-12:
For eventuelle tilhørere kan det måske lyde helt underligt, men det her lovforslag, vi står med nu, har alle partierne bag rygeaftalen faktisk været enige om.
Vi har så i forligskredsen bag den rygelov, der fungerer nu, været enige om, at det ikke var nu, vi skulle revidere den, at det ikke var nu, at vi enten skulle stramme den eller gøre den lidt mere blød, og derfor har der været en fælles enighed blandt alle partierne om, at nu udskyder vi revisionen i 2 år.
Det kan man næsten være helt i tvivl om hvorvidt partierne stadig væk mener, når man sådan hører de forskellige udmeldinger.
Men det er det, vi er blevet enige om, og det synes jeg er rigtig fint og godt, for den rygelov, vi har nu, har jo faktisk vist sig at virke på mange felter.
Så er der nogle, der synes, at den skal strammes mere, og nogle, der synes, at den skal lempes.
I den periode, der går frem til en ny revision om 2 år, har vi også i forligskredsen været enige om at vi skal prøve at lave en høringsfase, hvor vi kigger på hele det her emne.
Når vi står her i 2011-12, tror jeg ikke, at der ikke længere er nogen mennesker, der ryger i Danmark, så debatten bliver sikkert lige så vild og intens, som vi har oplevet den i dag.
Men det, vi står og forhandler om i dag, er rent faktisk blot en udskydelse på 2 år af revisionen, og den har alle partierne været helt enige om.
Så har jeg lovet at sige, at jeg også taler på Venstres vegne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
Det er jo fint nok, at ordføreren siger, at der er den her voldsomme diskussion.
Men når nu, der bliver sagt, at alle er enige, vil jeg bare sige, at grunden til, at nogle af os diskuterer det voldsommere end andre, er, at vi jo ikke er med i det meget brede forlig, der har været om at indskrænke muligheden for at ryge på værtshuse.
Så vil jeg bare sige, når nu jeg alligevel har ordet, at jeg er utrolig glad for, at regeringen har taget initiativ til, at man udsætter revisionen af rygeloven, sådan at man ikke blander sig endnu mere i, hvad folk selv gør.
For en borgerlig-liberal regering burde jo have som målsætning, at folk skulle have så meget frihed som muligt, og ikke det modsatte.
Vivi Kier (KF), 2010-02-12:
Jeg forstår godt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll gerne vil blande sig i debatten, når han ikke er en del af forliget, og det har alle og enhver jo også ret til at gøre.
Jeg vil gerne sige, at vi har den rygelov, vi har nu, men at jeg fra konservativ side heller ikke har noget ønske om at stramme mere, end der er strammet.
Til gengæld må jeg sige, at jeg synes, at der har været rigtig mange gevinster ved den rygelov, vi har nu.
Det er da rigtig, rigtig godt og udmærket, men at stramme den yderligere har jeg ingen intentioner om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
Så er jeg alligevel glad for, at jeg spurgte, når jeg kunne høre, at De Konservative ikke har nogen intentioner om at stramme yderligere.
Det er da faktisk en rigtig god udtalelse fra fru Vivi Kier.
Men der er jo også nogle sager, som har været oppe, og som ifølge min overbevisning måske har haft en lettere komisk karakter, f.eks. sagen om en ældre herre, der ikke måtte ryge en cigaret sammen med sin kaffe og et stykke kage eller lidt frokost, fordi det åbenbart skulle være et stort problem.
Så kunne De Konservative også, når vi skal revidere rygeloven om 2 år – jeg beder ikke om konkrete løfter nu – være interesseret i at se på, om man nogle steder måske er gået for langt og måske har ramt den personlige frihed for meget, især der, hvor det går ud over ældre eller meget syge mennesker?
Vivi Kier (KF), 2010-02-12:
Jamen jeg er altid åben for at debattere alt, hvad der er sket, og tage det op.
Derfor mener jeg også, at i den høring, vi egentlig er blevet enige om, skal vi have alle aspekter af loven med.
Så ja, jeg er altid åben for en debat og en dialog.
Margrethe Vestager (RV), 2010-02-12:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, kan jeg oplyse, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte udsættelsen af lovrevisionen.
Man kan sige, at det sådan set ikke kommer os ved, da vi ikke er en del af forliget om rygeloven.
Men vi havde dog håbet, at forligspartierne var kommet så vidt, at de havde indset, at det var nødvendigt at revidere den utilstrækkelige og indviklede lovgivning, som rygeloven er.
Tværtimod stiller man sig tilfreds med, at en utilstrækkelig lov skal virke i 5 år, før man vil revidere den.
Det synes vi er en skam, og derfor kan vi ikke støtte udsættelsen.
Per Clausen (EL), 2010-02-12:
Jeg synes jo, det er en lidt defensiv holdning fra Liberal Alliance.
Her er en lov, som man er inderlig imod.
Så forlænges den, og så stemmer Liberal Alliance med begejstring for.
Jeg ved godt, at det kan være svært at være støtteparti, og at man derfor skal begejstres af lidt, men alligevel.
Så bare mit spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll: Er det sådan, at Liberal Alliance generelt set mener, at arbejdsgiverne skal have lov til at lade personalet arbejde i sundhedsskadelige omgivelser, i sundhedsskadelige lokaler?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at det ikke er sådan, at vi mener, at man bare kan gøre hvad som helst.
Selv Liberal Alliance, som selvfølgelig er Folketingets mest liberale parti og mest frihedselskende parti, synes, at der dog skal være begrænsninger for, hvad man kan udsætte folk for, også sine medarbejdere.
Det, der bare er sagen i det her spørgsmål, er, at man har fået en fuldstændig hysterisk holdning til rygning.
Men når vi taler om værtshuse – og det er det, vi taler om – så er det vores holdning, at hvis man går ind på en bar eller en restaurant, er det fuldstændig frivilligt.
Der er ingen, der tvinger en til at gå derind.
Bare til sidst: Vi stemmer jo ikke for rygeloven, fordi vi stemmer for det her.
Vi stemmer for, at revisionen bliver udsat i 2 år, og det er dejligt, for vi ved jo, hvad hr. Per Clausen og konsorter kan finde på.
Per Clausen (EL), 2010-02-12:
Jeg troede ellers, at det stadig væk var sådan, at Liberal Alliance, Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative havde flertal.
Altså, der er jo ingen grund til at tage forskud på glæderne før efter næste valg, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Kender hr. Simon Emil Ammitzbøll andre former for luft, som er så forurenende som tobaksrøg, og som det er lovligt at lade sine medarbejdere gå rundt i?
Og hvordan kan det være, at hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, at der er en særlig hård lovgivning i forhold til tobaksrøg, når kendsgerningen er, at hvis man anvendte de almindelige arbejdsmiljøbestemmelser på det her område, ville der ikke være nogen tvivl om, at der skulle være et forbud?
Derfor er der ingen sammenhæng i hr. Simon Emil Ammitzbølls synspunkter, medmindre han mener, at der skal gælde en særlig regel for rygning, at det er sådan en særlig forurening, man har pligt til at acceptere at blive udsat for, når man er på arbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
Jeg vil starte med at give hr. Per Clausen ret i, at Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har flertal i Folketinget, også et godt stykke over 90 mandater, hvis man tæller alle med.
Det er vi glade for, og det satser vi på at have også efter det næste folketingsvalg, hvilket vel især bliver afgjort af, om lige præcis vi kommer ind.
Pointen er jo, at hr. Per Clausen og jeg har vores udgangspunkt to forskellige steder: hr. Per Clausen i en teoretisk verden, hvor det er, som om vi nu skal beslutte, om cigaretter og tobak bliver indført i dag, og jeg i den virkelige verden, hvor tobaksrygning allerede findes, og hvor det er et nydelsesmiddel, som mange danskere benytter sig af – stadig færre, det ved vi godt, men stadig mange alligevel.
Derfor er det vores klare overbevisning, at vi vil gøre op med den form for samfund, hvor det er staten, der går ind og tager ansvaret for mig, når jeg går ind på en restaurant, med hensyn til om jeg bliver udsat for rygning eller ej.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-12:
Jeg bliver nødt til at følge op på hr. Per Clausens spørgsmål.
Det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll antyder, er jo, at de ansatte på de værtshuse, hvor man stadig væk må ryge, åbenbart i Liberal Alliances øjne overhovedet ikke er undergivet nogen som helst arbejdsmiljøregler.
Altså, det er jo det, man siger.
Man taler om, at det er ens eget selvstændige valg at gå ind på et værtshus, men de mennesker, der arbejder derinde, står jo altså i røg dagligt.
Den evaluering, der er lavet af rygeloven, viser jo også, at mens andelen af folk, der bliver udsat for passiv rygning i dagligdagen på serveringssteder og i restauranter, ligger nede på 5-10 pct., er andelen af mennesker, som arbejder på værtshusene, og som dagligt udsættes for passiv rygning, op mod 50 pct.
Det må man da forholde sig til, også i forhold til arbejdsmiljøet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-12:
Jeg vil meget antaste den her argumentation om, at vi er nogle stykker, der vil forsøge på at presse nogle middelklasseværdier ned over andre.
Det har intet med den her diskussion at gøre.
Den her diskussion – og det er vigtigt at huske, at rygeloven er en beskyttelseslovgivning – handler ganske enkelt om at sikre folk imod at blive udsat for passiv rygning, og det er det, der er frihedselementet i den her diskussion.
Så er det måske også nødvendigt her at sige, at den der illusion om, at alle rygere er så begejstrede for, at de ryger, intet har med virkeligheden at gøre.
Og de mennesker skal vi da hjælpe.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Vi kan helt sikkert lave en alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
Vi kan godt få opklaret i løbet af debatten, om den sidste oplysning er korrekt, for så vidt jeg er orienteret, var det sådan på den korte bane, men hvis man ser på det helt frem til den tid, vi lever i nu, er der desværre ikke den positive tendens, som hr. Karl Bornhøft taler om – tværtimod.
Men det kan vi godt gå ind i en nærmere diskussion af.
Hvad interesse har vi i det?
Så er det da gået helt fløjten med den reklame, der var om, at man var de svages varetager, og hvad ved jeg.
»Det er, fordi vi har ret til at arbejde på et hvilket som helst værtshus.
Det er et tilbud, man kan tage imod eller ej, hvis man ellers vil arbejde under de forhold, der er.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Det sundhedsfremmende er, at man har retten til at vælge.
Tidligere, hvor vi ikke havde forbud på nogen restauranter, kunne man ikke vælge at gå ind et sted, hvor der var ikkerygning.
Da blev der røget alle steder.
Det vil sige, at hvis man på eget initiativ sagde, at man gerne ville være sund, så kunne man ikke vælge det; man kunne ikke gå nogen steder hen og spise, for der blev røget.
Jeg nyder selv at kunne gå ind på en restaurant og spise min mad uden at få røg i ansigtet.
Men jeg nyder også at gå ud på et værtshus, hvor der er rygere, og hvor jeg, hvis jeg har lyst til en cigaret, kan få lov til at ryge en cigaret.
Der skal være lige ret for alle, og det sundhedsfremmende er, at vi selv bestemmer.
Morten Østergaard (RV), 2010-02-12:
Det er bare dér, hvor fru Liselott Blixt bliver fanget lidt i sin egen argumentation, for det handlede jo, forstod jeg, om, at de her små værtshuse var sådan nogle sociale omdrejningspunkter, hvor det var vigtigt for en masse mennesker at have deres måske daglige eller ugentlige gang for at holde netværket ved lige.
Hvilket valg har de?
Hvis det er virkeligheden, at det er en del af deres sociale omdrejningspunkt, hvilket valg har de så reelt, når de altså ikke kan vælge ikke at gå hen på det sted for at undgå rygning, for der har man undtaget det her lille sociale sted, hvor man altså mødes på kryds og tværs og har det hyggeligt sammen?
Det valg er der jo ikke, for der er rygning på alle de her små steder, fordi det så er blevet en del af erhvervspolitikken og det erhvervsfremmende, at man ønsker, at de her små steder skal have en konkurrencefordel ved at kunne tiltrække dem, der gerne vil ryge og samtidig indtage spiritus.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Nu tror jeg – det er altså noget, jeg tror – at hr. Morten Østergaard måske ikke har været ude på de små lokale værtshuse.
Jeg nyder at komme på de små, lokale værtshuse, fordi man der møder den lokalbefolkning, der er i området, man møder kontanthjælpsmodtagere, man møder de psykisk syge, man møder dem, der kommer der i det daglige, og jeg vil sige, at det er de færreste, jeg har set uden en cigaret i hånden.
Måske er det, fordi det er noget, der hører sammen i lige præcis det miljø på de små værtshuse med den lokale kolorit.
Vi kan jo også se, at der kommer flere cafeer og andre ting ved siden af, og derfor kan man jo sige, at der er den valgmulighed at gå et andet sted hen.
Morten Østergaard (RV), 2010-02-12:
Tak, det er inspireret af den her lange tirade om menneskers ret til at ryge alle vegne osv.
Nu har Dansk Folkeparti jo indgået forlig om, at den ret så ikke er til stede på store restaurationer, men kun på små, som jeg forstår det.
Hvis man har den sundhedsfaglige tilgang, at rygeloven – og det går jeg ud fra at man har, når man nu var med til at lave loven – ligesom skal fremme folkesundheden, ved at den skal forsøge at begrænse rygning, vil jeg bare spørge: Er der et sundhedsfagligt argument for, at man godt må ryge på små restaurationer, eller skal vi måske lidt mere over i det erhvervspolitiske, sådan at man tror, at de her restaurationer vil have bedre vækstvilkår, hvis de har den konkurrencefordel, at man gerne må ryge der?
Det er vel svært at finde et sundhedsfagligt argument for, at det er sundt at ryge på små restauranter, men ikke på store restauranter.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Jamen det er jo meget interessant: Nu har vi hr. Karl Bornhøft fra Socialistisk Folkeparti som de svages beskytter.
Vil hr. Karl Bornhøft forbyde de små værtshuse, dem, jeg lige omtalte, hvor man går hen og får den øl og den cigaret og det venskab, man har brug for, hvis det var, at vi skulle revidere og stramme lovgivningen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-12:
Jeg er glad for at høre ordførerens nylige optagethed af det frie valg.
Jeg synes bare ikke rigtig, det bliver kørt helt ud, sådan at der er tale om et reelt frit valg.
For hvis det nu er sådan, at jeg går ind på et værtshus, så er det vel mit frie valg, at jeg går derind; det er også mit frie valg at lade være.
Hvis jeg får et job på det værtshus, er det igen mit frie valg, at jeg tager jobbet, og det er mit frie valg at lade være.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-02-12:
Nej, vi har i SF ingen intentioner om at forbyde rygning i det offentlige rum, altså udenfor; det har vi ingen intentioner om.
Vi må i den her sammenhæng notere os, at folk jo har deres ret til f.eks. at gå udenfor alle mulige steder og ryge, og i den sammenhæng siger vi: Det er for os helt legalt.
Vi anbefaler så bare, at folk tager så meget tøj på, at de ikke kommer til at fryse.
Det er det, alle fornuftige mennesker gør, og det er et frit valg for enhver i det her land.
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis repræsentant har opdaget, at SF er de svages beskyttere.
Det har jeg det helt fint med, og det er der i øvrigt mange andre end DF, der har opdaget.
I forhold til de små restaurationer er vi altså nødt til at sige, at vi også er nødt til at tage hensyn til de mennesker, der skal arbejde der.
Vi er faktisk i en situation, hvor den der mærkelige opstilling, der bliver lavet i spørgsmålet, ikke er korrekt.
Det kan faktisk sagtens lade sig gøre; det er det, frie mennesker også gør.
Derfor vil jeg sige, at det er en forkert indgangsvinkel at se på det her spørgsmål, som om der var nogen, der skulle være udsat for et overgreb, for hvis der endelig er nogen, der er udsat for et overgreb, er det jo altså faktisk de mennesker, der bliver påtvunget andres røg.
Det er, fordi vi i alle livets forhold faktisk står i nogle situationer, hvor det, der er den enkeltes frie valg for den ene, ikke er det samme for de mennesker, de er omgivet af.
Og det er derfor, vi hver gang går ind og laver nogle skillelinjer, så vi kan sikre, at der bliver taget hensyn til alle.
I diskussionen omkring f.eks. værtshusmiljøer og miljøer af den karakter, hvor man mener at der er et stort socialt element, kan vi jo se, at i Irland, hvor man har valgt at gå ind og lave en efter nogles opfattelse åbenbart alt for skrap lovgivning, er miljøet altså blomstrende; der er faktisk kommet flere værtshuse.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Det er dem, man tager hensyn til, og man mener, at de ikke selv kan vælge det arbejdssted, de måske har.
Jeg tror også, at hr. Karl Bornhøft måske skulle besøge nogle af de små værtshuse, der ligger rundtomkring i byen, og få en snak med de mennesker, der sidder der, og dem, der arbejder på den anden side af baren, for de har også et problem i, at de ikke må ryge.
Men vi har jo en gang imellem diskuteret udendørs rygning, og derfor kunne jeg da også godt tænke mig at vide: Vil hr. Karl Bornhøft også forbyde udendørs rygning, f.eks. uden for sygehusene, netop fordi der jo kommer andre mennesker?
Det kunne det da være meget interessant at vide.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-02-23:
Nu har jeg stået her og argumenteret for, at vi i dag ikke har et beslutningsgrundlag for at træffe et typevalg.
Nu vil hr. Frank Aaen have mig til at træffe et typevalg.
Det vil jeg helt nægte at gå ind i, det er jo hele argumentationen her, at vi ikke har det tilstrækkelige beslutningsgrundlag i dag.
Det mener hr. Frank Aaen – han vil ikke have Stealth-egenskaber.
Jeg ved det ikke, jeg har ikke det beslutningsgrundlag.
Og det var det, som hr. Frank Aaen brugte i sin argumentation.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Jeg udtalte mig ikke om kamphelikoptere; jeg udtalte mig om helikoptere som transportredskab.
Det er helt sikkert, at på Haiti har de brug for helikoptere til at transportere nødhjælp rundt.
Det er helt sikkert.
Og så refererede jeg til, at man inden for NATO siger, at det er helikoptere, man har brug for, og ikke kampfly.
Det er ikke, fordi jeg på nogen måde går ind for kamphelikoptere – hvis det kunne misforstås – men bare for at sige, at det måske ikke er et godt argument for at købe kampfly.
Men er vi enige om, at det, der så måske er det centrale, er at lave suverænitetshævdelse?
Sådan forstod jeg hr. Niels Helveg Petersens argumentation.
Har vi så overhovedet brug for fly, som er mest velegnede til at deltage i første angrebsbølge, til at have Stealth-egenskaber, altså at kunne flyve usynligt i forhold til radarer, og til at kunne kaste kæmpestore bomber over et fremmed land?
Helge Adam Møller (KF), 2010-02-23:
Det er fuldstændig ligesom med jurister og økonomer og selv politikere.
Der er 179 kloge politikere her i Folketinget, alligevel er vi ikke altid helt enige.
Det er vi heller ikke i denne sag.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Nu kan jeg forstå, at hr. Helge Adam Møller så tv i går aftes, og det synes jeg er godt, for det var en god udsendelse.
Den udsendelse oplyste bl.a., at beslutningsgrundlaget havde været færdigt længe.
Der manglede bare, at ministeren bad om at få det, så ville det komme.
Det var den ene oplysning.
Den anden oplysning, som jeg synes også må interessere i hvert fald et traditionelt meget forsvarsvenligt parti som Det Konservative Folkeparti, var fra USA og handlede om, at når man spurgte om, hvad der var brug for, så var svaret, at der var masser af kampfly, men at det, der var brug for, er helikoptere og transportfly.
Så er det bare jeg spørger: Sådan et udsagn, der kommer fra en højt placeret general i USA, om, at det ikke er kampfly, der er brug for, men helikoptere og transportfly – som vi i nogle tilfælde også går ind for, fordi de kan bruges til at transportere nødhjælp – udtrykker det ikke en bedre måde at bruge pengene på?
Det ville også være billigere.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-02-23:
Der er ingen tvivl om, at man langt ind i forsvarets og flyvevåbnets rækker har foretrukket Joint Strike Fighter, bl.a. fordi det er det mest avancerede fly.
Men i den forbindelse er vi nødt til – som også hr. Frank Aaen siger – at se på, om vi skal betale ekstra for Stealth-egenskaber, som jeg er helt enig i vi ikke har brug for, og skal vi det, synes jeg ikke, det er rimeligt.
Men under alle omstændigheder er vi nødt til at have nogle meget, meget nøjagtige prissammenligninger af disse fly.
Og det er rimelig kompliceret at lave de her prissammenligninger, for det er jo ikke som at sammenligne, hvad en pakke Kelloggshavregryn koster i forhold til en pakke økologisk havregryn fra Brugsen.
Det er nogle helt andre prissammenligninger, man skal ind i der, og det kræver ganske meget arbejde.
Derfor er det også vigtigt, at vi får en offentlig diskussion, hvor de forskellige aktører kan gå ind og vurdere det beslutningsgrundlag, som forsvaret kommer frem med til sin tid, så vi får en grundig diskussion af det her.
Frank Aaen (EL), 2010-02-23:
Jeg tror, de fleste eksperter er enige om, at Joint Strike Fighter – og nu kender vi jo ikke den endelige pris på den, men vi ved bare, at den stiger og stiger – formentlig er to til tre gange dyrere end de to andre, der er med i opløbet.
Det er den jo bl.a., fordi den har nogle egenskaber, som jeg tror vi er enige om at vi ikke har brug for, nemlig Stealth-egenskaberne.
Det at være med i første angrebsbølge har vi ikke brug for.
Det er derfor, jeg siger, at der da ikke rigtig er meget, der peger i retning af, at Joint Strike Fighter bliver det, som SF ender med at pege på.
Det siger jeg også, fordi det er ret tydeligt, når man hører regeringen og regeringspartierne, at de er ret forelskede i Joint Strike Fighter.
Det var jo en god debat at få rejst på en lidt stærkere måde, om jeg så må sige.
Nu siger hr. Helge Adam Møller, at der også er brug for kampfly, men udsagnet var jo, at der inden for NATO er rigeligt med kampfly.
Det var andre flytyper, man havde brug for.
Nu går jeg jo ikke ind for NATO, tværtimod, men jeg er sikker på, at hr. Helge Adam Møller og Det Konservative Folkeparti lytter til, hvad NATO siger.
Nu blander NATO sig jo ikke i de enkelte landes konkrete anskaffelser – det ved jeg godt – men når man nu alligevel i NATO siger, at der ikke er brug for kampfly, for dem har man nok af, men der er brug for transportfly, var det så ikke værd at give det en overvejelse?
Sofia Rossen (IA), 2010-02-23:
Jeg sidder her som repræsentant for Grønland og har således også mandat.
Venstres ordfører nævner, at vi trækker stikket ud, men jeg vil modsat sige, at vi her kommer med nogle spørgsmål, der er meget relevante, og som vi ikke har fået svar på.
Derfor har jeg så stillet disse spørgsmål.
Karsten Nonbo (V), 2010-02-23:
Med risiko for, at der allerede er blevet svaret på det, jeg spørger om nu, og jeg ikke har hørt det på grund af den dårlige lydkvalitet, så tillader jeg mig at spørge, og så håber jeg, der er tilgivelse, hvis spørgsmålet allerede er blevet stillet.
Jeg er nødt til at spørge, hvordan ordføreren forestiller sig, at vi nogen sinde skal kunne få svar på, hvad prisen er, hvis vi trækker stikket ud nu og udsætter enhver videre proces.
Så vil det ifølge min terminologi jo aldrig være muligt at komme videre og få svar på nogle af de spørgsmål, der stadig væk er.
Mit andet spørgsmål er: Er det sådan, at ordføreren har mandat med fra det grønlandske Landsting til at sige, at suverænitetshåndhævelse af det grønlandske område er uønsket fra Grønlands side, når det gælder kampfly?
Ønsker man ikke kampfly over den grønlandske del af rigsfællesskabet?