runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2014-05-26:
Det her beslutningsforslag om at understøtte bevaring af kulturhistoriske vandanlæg er jo på mange måder sympatisk.
Men når der i bemærkningerne argumenteres for, at der med mindre vandløbsrestaurering også kan spares mange penge, så kan man godt blive lidt usikker på, hvad meningen egentlig er med forslaget.
Det, forslagsstillerne imidlertid ikke synes så optaget af, er jo, at EU heldigvis har pålagt alle medlemslande at sikre god tilstand i vandmiljøet, og det gælder også Danmark.
Det er kommunerne, der skal overholde lovgivningen og foretage denne afvejning under hensyntagen til vandløbslovens § 37, stk. 3, om at et vandløbsrestaureringsprojekt nemlig ikke må gennemføres, hvis væsentlige kulturhistoriske interesser bliver tilsidesat.
Det er således op til kommunerne som vandløbsmyndighed at sikre den afvejning konkret fra sag til sag.
Lokalt kan man inddrage interessenter og finde en løsning, som er optimal, og det kan være en dyr eller en billig løsning alt efter de lokale prioriteringer.
Men at bruge kulturarven til at begrunde store besparelser på vandløbsindsatsen virker helt paradoksalt.
Jeg havde den fornøjelse selv at deltage i et møde i Kulturudvalget, hvor der var foretræde om samme emne, og det, der fremgik der – som jeg husker det – var jo ikke, at der var noget galt med reglerne, men at der var en manglende opmærksomhed ude i de enkelte kommuner.
Derfor synes jeg, at når miljøministeren i dag har tilkendegivet, at hun gerne vil skrive til kommunerne og gøre opmærksom på, at man skal huske det her, så er det da en rigtig god håndsrækning i forhold til at gøre noget ved de ting, som nogle steder måske opleves som et problem.
I Radikale Venstre støtter vi, at kulturarven respekteres, og at vandrammedirektivet udmøntes på optimal facon, og der er god mulighed for at inddrage alle interessenter.
Der er lovpligtige offentlige høringsfrister og ikke umiddelbart grund til at ændre lovgrundlaget.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, men er selvfølgelig meget åbne over for, at ministeren nu har sagt, at hun vil skrive til kommunerne.
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Det er altså et meget hypotetisk spørgsmål, for indtil videre er vi ikke blevet gjort bekendt med, at der er problemer udeomkring.
Ministeren har sagt, at ministeren vil skrive til kommunerne.
Vi har vandløbsloven, der er meget klar, vi har et glimrende samarbejde mellem Naturstyrelsen, Kulturstyrelsen og kommunerne, og det fungerer.
Så jeg har svært ved at se, hvorfor man så skal begynde at forholde sig til spørgsmål, der er langt ude i det hypotetiske, når vi rent faktisk har en lovgivning og et system, der fungerer i dag.
Jeg har meget svært ved at se det, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Jamen sagen er egentlig meget enkel.
Vandrammedirektivet forpligter Danmark til at klassificere sine vandløb, og det har man jo så gjort.
Kommunerne er efterfølgende gået i gang med at fjerne spærringerne, så genopretningen kan ske som forudsat i både loven og direktivet, og det er så der, at der sker en overimplementering, og man er ikke opmærksom på vandmiljølovens § 37, stk. 3.
Det er det, der er sket.
Det var SF-ministeren klar over et års tid, men gjorde ikke noget som helst.
Det er da for slapt.
Hvad vil ordføreren helt konkret gøre?
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Jeg deler bestemt den opfattelse, at for rigtig, rigtig mange danskere vil det, hvis man får at vide, at man inden for en 3-4 måneder skal af med 80.000 kr. til det her, slå bunden ud af økonomien.
Men det er jo sådan set også derfor, man fra Miljøministeriets side har sagt: Nu skal vi sætte os ned og forsøge at få undersøgt til bunds, hvordan vi kan sikre, både at vi får gennemført kloakering, og at folk har en mulighed for at betale og blive i deres hjem.
Der synes jeg at det er rimeligt, at man siger: Vi sætter os ned, og vi forsøger at finde columbusægget.
Det er klart, at for nogle eller faktisk for rigtig mange vil det være voldsomt lige pludselig at få sådan en regning ind ad døren.
Men det, vi jo rent faktisk nu også siger, er, at det skal vi forsøge at undgå de steder, hvor folk ikke selv har mulighed for at betale.
Merete Riisager (LA), 2014-05-26:
Fru Trine Mach ønsker at reducere antallet af omvalg og frafald, men fru Trine Mach ønsker ikke at indføre et forhøjet adgangskrav til gymnasierne, vel vidende at op imod 20 pct. af dem, der i dag går på gymnasiet, ikke kommer til at bruge deres gymnasieuddannelse efterfølgende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-26:
Da vores sædvanlige ordfører på området, hr. René Christensen, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at læse hans tale op.
Den problemstilling, som belyses her i beslutningsforslaget, er ikke ny for Dansk Folkeparti.
Vi har ved flere lejligheder i de sidste år forsøgt at få sat dette på dagsordenen.
Hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti har haft et udmærket samarbejde med den tidligere miljøminister, fru Ida Auken.
Der blev nedsat en arbejdsgruppe, der skulle se på de konsekvenser, lovgivningen kunne have for den restgruppe, der ikke kan finde finansiering til den kloakering, som skal ske i det åbne land.
Dansk Folkeparti er da også lidt forundret over, at forslaget nu kommer fra De Konservative.
Vi har jo haft dette i Folketingssalen en gang før.
Det er ikke særlig længe siden.
Det var den 18. december 2013 i forbindelse med finansloven.
Her var det desværre kun Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, der stemte for.
Det vil sige, at Det Konservative Folkeparti og resten af Folketinget stemte imod at hjælpe disse borgere.
Det forslag, som Dansk Folkeparti fremførte, var netop en lånepulje til de borgere, som står i den situation, at de vil blive politianmeldt og få fængselsstraf, hvis de ikke kan betale store beløb, mellem 50.000 kr. og 80.000 kr. Der er jo tale om en lille pulje på 50 mio. kr., som skulle hjælpe disse borgere.
Tilslutningsafgiften kan der i dag laves aftaler om med forsyningsselskaberne, og det sker selvfølgelig.
Men det, der skal graves på egen grund, kan kommunerne og forsyningsselskaberne ikke hjælpe med.
Dansk Folkeparti er meget enig med De Konservative i, at borgerne skal varsles i god tid, og vi støtter dette.
Det er lovgivning, som er gennemført her i Folketinget, og derfor skal det også løses her.
Vi laver vækstpakker, lånemuligheder for erhvervsdrivende osv. osv., så hvorfor kan der ikke etableres en lånemulighed for de borgere, som ikke kan låne i deres bank eller realkreditinstitut?
50 mio. kr. er jo her ikke et problem, og det er et lån, som kommer tilbage.
Ligeledes er det vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi ikke laver et system, hvor nogle skal betale, og hvor andre ikke skal.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Tak til ministeren for talen.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene går på det her med muligheden for at tage SU-lån.
Det er da fuldstændig rigtigt, at det hører under et andet ressortområde, men undervisningsministeren står jo også her som repræsentant for regeringen og kan derfor også, går jeg ud fra, fremlægge regeringens holdning.
Så jeg skal bare høre, om det er ministerens opfattelse, at de elever, der så er i skolepraktik, altså SKP-elever, som jo ikke har lånemuligheder, og som heller ikke får løn, men får en skolepraktikydelse, som er væsentlig lavere end lærlingelønnen, får løn.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på det her med retten til barsel.
Hvis systemet fungerer og der alligevel er nogle klagesager, altså hvis der er nogle sager, hvor der er tvivl, hvorfor skal vi så ikke sikre elevernes ret til at tage barsel, så der i de her klagesager ikke kan være tvivl om, hvor rettigheden ligger?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå hvorfor man ikke vil være med til.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Vi vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for at påpege en meget relevant og meget væsentlig problemstilling.
Der er ingen tvivl om, at det er drønhamrende farligt for chaufførerne at skulle adskille dyr, der er vant til at gå sammen og måske ikke er vant til at blive håndteret af mennesker, og det fremmer på ingen måde dyrevelfærden.
Vi har så kigget lidt nærmere på det her for at se, om det nu er en ændring i forordningen, der er nødvendig.
I præambelbemærkningerne står der jo netop, at dyr skal transporteres under forhold, der gør, at de ikke kommer til skade, og at de detaljerede bestemmelser bør fortolkes og anvendes i overensstemmelse med netop det princip og derfor skal ajourføres set i lyset af videnskabelige udtalelser osv. osv.
Det betyder altså, at hvis der laves en undersøgelse, der viser, at dyrene helt efter forventning bliver stressede, når de bliver adskilt og ikke er vant til at være det – jeg tror, de fleste af os, der har prøvet at kigge på køer, der er vant til at gå sammen, er helt klar over, at de nok bliver temmelig stressede over pludselig at blive håndteret af mennesker og ikke være sammen med den flok, de plejer, så jeg tror ikke, det kan tage mange sekunder at lave den videnskabelige undersøgelse – er det faktisk sådan, at vi inden for forordningen skal leve op til det.
Så det er dejligt med alle de gode intentioner hele vejen rundt osv., men herfra er der egentlig et lille spørgsmål til ministeren om, hvorvidt det virkelig er nødvendigt at nedsætte en arbejdsgruppe.
Arbejdsgruppe lugter jo af noget, der kan tage utrolig lang tid.
Det behøver det selvfølgelig ikke at gøre, men jeg mener faktisk, det er fuldstændig unødvendigt med en arbejdsgruppe.
Det er et spørgsmål om at lave en undersøgelse, det kan gøres forholdsvis hurtigt, og så kan vi inden for forordningen få det her ændret frem for at bøvle og bakse i måneds- eller årevis med at få den forordning justeret.
Der er muligheder for at gøre det, der er fleksibilitet til det, og jeg kan sådan set kun opfordre til, at vi i udvalgsarbejdet meget hurtigt får pålagt ministeren at få lavet den her undersøgelse i løbet af ganske kort tid og så se at få justeret på de her regler, så vi kan få en hensigtsmæssig brug af forordningen.
Det gør jo så også, at det her med bødeniveauet slet ikke behøver at blive drøftet, for selvfølgelig er det sådan, at hvis man pakker dyr sammen og de ikke er vant til at gå sammen og de er kønsmodne, er det temmelig uhensigtsmæssigt, og det skal man selvfølgelig have en bøde for.
Og så skal vi bare sørge for at få lavet den her undtagelse, så dyr, der er vant til at gå på en stor mark sammen, ikke pludselig skal til at adskilles, fordi de skal køres af sted til f.eks. slagteriet. Så tak til forslagsstillerne for at påpege problemstillingen, og hermed kommer jeg altså med en opfordring til, at vi får det løst i mindelighed og i ganske stor hast, for jeg vil meget nødig være den chauffør, der skal prøve på at skille de her dyr ad, hvis de er vant til at gå sammen.
Det gælder også hen over sommeren.
Merete Riisager (LA), 2014-05-26:
Omdrejningspunktet for dette beslutningsforslag er, som det så tydeligt er kommet frem under debatten, en omstridt EU-regel, der har været tæt på at koste menneskeliv.
Der er dokumenteret flere tilfælde af alvorlig personskade ved transporten af dyr til slagterier, fordi EU-reglen kræver en adskillelse af kønsmodne handyr og hundyr.
En adskillelse af dyrene medfører en betydelig risiko for, at dyrene påfører hinanden skade.
Det skyldes, at dyrene af natur er flokdyr og derfor bliver stressede under adskillelsen.
Typisk viser det sig ved, at dyrene bliver mere aggressive og urolige ved læsningen og under selve transporten.
Med andre ord virker EU-reglen stik mod intentionen om at fremme dyrevelfærd.
Men det er altså ikke kun dyrene, der kan ende i farlige situationer; det kan som nævnt også føre til farlige situationer for de mennesker, der vil adskille dyrene.
I Liberal Alliance er vi imod regler, der unødigt vanskeliggør folks hverdag.
Det gør reglen om adskillelse af kønsmodne dyr, der således udgør et eksempel på et område, hvor EU's berøringsflade er blevet uhensigtsmæssig stor.
Da vi samtidig ved, at det ofte tager meget lang tid at få ændret regler i EU-systemet, er det fornuftigt, som der lægges op til her, at vedtage en bødenedsættelse i mellemtiden.
I dag koster det chauffører og vognmænd omkring 20.000 kr. i bøde, hvis de omgår EU-reglen – også selv om de danske vognmænd har udtalt, at det kan redde liv at omgå EU-reglen.
Liberal Alliance kan derfor bakke op om B 113, der gør hverdagen mere sikker for vognmænd og chauffører og samtidig fremmer dyrevelfærden.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Da hr. Per Clausen, der er vores ordfører på det her område, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet, at læse denne tale op: Reglen om, at kønsmodne handyr og hundyr skal holdes adskilt under transport til slagteri, gør i nogle tilfælde mere skade end gavn.
Denne adskillelse kan føre til, at dyrene stresses og som følge heraf løber risiko for at påføre sig selv skade under transporten.
En rigid overholdelse af denne regel kan altså skade dyrevelfærden.
Kravet om at adskille tyre fra køer kan også i nogle tilfælde udgøre et alvorligt sikkerhedsmæssigt problem for chaufførerne.
Det mest fornuftige ville i nogle tilfælde være at transportere dyrene samlet.
Hvis chaufførerne gør dette, overtræder de imidlertid reglerne og risikerer en sanktion.
Set i det lys virker det helt oplagt at støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Desværre forholder det sig sådan, at der også er eksempler på, at en adskillelse af kønsmodne handyr og hundyr er helt nødvendig.
Derfor vil vi i Enhedslisten i stedet for opfordre til, at Fødevareudvalget vedtager en beretning, som opfordrer regeringen til hurtigt at gennemføre et analysearbejde med henblik på at finde en holdbar løsning.
Trine Mach (SF), 2014-05-26:
Tak for det.
Dansk Folkeparti sætter i beslutningsforslaget fokus på en reel problemstilling, nemlig samtransport af kønsmodne dyr eller måske rettere det, at kønsmodne handyr og hundyr ikke transporteres sammen.
Det giver nogle udfordringer både i forhold til dyrevelfærd og arbejdsmæssig sikkerhed for de chauffører, der skal køre med dyrene.
Det er der ordførere før mig der så udmærket har gjort rede for, så der er ikke nogen grund til at gå i detaljer med den del af det.
Det er det, B-forslaget omhandler, men vi synes ikke, den løsning, der foreslås, er den rigtige.
EU-forordningen, som regulerer det her, synes åbenbart at virke mod hensigten med at fremme dyrevelfærd.
Det er i hvert fald, hvad alle relevante interessenter peger på.
Det gør jo, at første del af forslagsstillernes ønske, nemlig at pålægge regeringen at arbejde for ændringer af forordningen, virker som et oplagt greb.
Og selv om vi nu skriver dagen derpå i forhold til europaparlamentsvalget, ved vi jo alle sammen godt, at det ikke altid er det nemmeste at gøre at ændre en EU-forordning, og vi ved, at det i hvert fald ikke er noget, der sker inden for en kortere tidshorisont.
Det skal selvfølgelig ikke hindre os her i salen i at pålægge regeringen at arbejde for en ændring af forordningen, men SF er primært interesseret i at finde en løsning på noget kortere bane på det her problem, som vi alle sammen er nogenlunde enige om, lyder det til, vi tror findes og gerne vil have kortlagt omfanget af.
Det lyder, som om der i forordningen er mulighed for at tolke den en anelse anderledes og dermed finde en løsningsmodel.
Derfor synes vi, ministerens bud med en arbejdsgruppe, som skal arbejde hurtigt og effektivt, lyder som en vej frem, forudsat det selvfølgelig bliver til reel handling og ikke bare en arbejdsgruppe, som så arbejder uden sådan at nå et større slutprodukt.
I forhold til forslagets anden del er vi ikke enige med forslagsstillerne i en bødenedsættelse.
Det er jo sådan, at chauffører og vognmænd skal handle fornuftigt og rigtigt, og hvis de overtræder en lov, skal de selvfølgelig pålægges en bøde – en bøde, der virker reel og ikke symbolsk.
Vi deler også den opfattelse, som er blevet præsenteret her fra talerstolen tidligere, nemlig at en bøde på 100 kr. direkte svarer til at give lov til at bryde loven.
Det mener vi ikke er rigtigt; vi mener faktisk, det er en symbolsk bøde, hvis den er på 100 kr.
Så bare for at konkludere vil jeg sige, at SF støtter forslagsstillerne i, at der skal gøres noget for at se på det her problem med dyrevelfærd og et farligt arbejdsmiljø for chaufførerne, og vi er også enige i, at det ikke er nok blot at sige, at regeringen skal pålægges at arbejde for at ændre EU-forordningen.
Det er heller ikke tilstrækkeligt set med vores øjne.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-26:
Tak for det.
Regeringen arbejder allerede for at få ændret transportforordningen, ikke mindst med hensyn til de maksimale transporttider for dyrene.
Så i sit udgangspunkt er det fornuftigt at holde dyrene adskilt, da det forhindrer handyrene i at blive voldsomme over for hundyrene under transporten.
Når tyre f.eks. under transporten bliver adskilt fra de andre dyr i en flok, vil tyren fra flokken instinktivt forsøge at komme tilbage til sine køer.
Det skaber også nogle uhensigtsmæssige og farlige situationer, men så vidt jeg har fået oplyst, kender vi ikke omfanget af problemet.
Radikale Venstre mener ikke, at en bødenedsættelse til 100 kr. er et skridt i den rigtige retning, for herved signalerer vi, at vi ikke lægger vægt på dyrevelfærd, og er der noget, vi gør, er det netop det.
Jeg mener, der er meget ræson i med en høj bøde at signalere, at der skal tages hensyn til dyrene under transporten.
Når landmændene selv skal transportere deres egne dyr på korte strækninger, skal de også overholde nogle bestemmelser om beskyttelse af dyr under transport, jævnfør transportforordningens artikel 3, som handler om at sørge for, at dyr ikke kommer til skade eller påføres unødig lidelse under transporten.
Jeg hæfter mig ved, at Kommissionen lægger op til en mindre restriktiv fortolkning af transportforordningen, som betyder, at dyrene ikke skal holdes adskilt, når det går ud over dyrevelfærden.
Landbrugerne kan selv foretage transport af dyr, hvor det kan være et problem med at adskille kønsmodne handyr fra hundyr på afstande under 50 km.
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren vil arbejde for, at der kommer en undtagelsesmulighed i forordningen, når den skal revideres, så der bliver mulighed for at transportere dyrene sammen – handyrene sammen med hundyrene – og de vil lide ved at blive adskilt.
Sluttelig hæfter jeg mig ved ministerens udspil om at nedsætte en arbejdsgruppe.
Radikale Venstre kan ikke stemme for beslutningsforslaget.
Christine Antorini (S), 2014-05-26:
Det er jo sådan, at når man er elev eller lærling og er ude på arbejdsmarkedet, så forhandler man en lærlingeløn og bliver også på den måde opfattet som en medarbejder ude på arbejdsmarkedet med de arbejdsretlige principper, der er.
Det er jo derfor, man ikke bare kan oversætte det, studerende har af muligheder på de øvrige ungdomsuddannelser, hvor man får SU, til, hvad det er, der sker for elever og lærlinge.
Det er også derfor, SF og Enhedslisten har rejst problematikken der, hvor der er nogle forskelle, og vi er jo som sagt i regeringen også enige i, at det har været et problem, hvorfor vi bl.a. med kontanthjælpsreformen har ændret det, sådan at vi med respekt for arbejdsmarkedet også giver forsørgere en mulighed for at få det ekstra tillæg, der er.
Det er i det lys, vi afviser at gå ind og se på, om der alligevel er noget, man skal gøre.
Men man kan jo altid beslutte at rejse det i SU-forligskredsen; SF kan vælge at gøre det og sige, at der skal ændres på principperne.
Personligt vil jeg bare sige – det siger jeg ikke på regeringens vegne, nu siger jeg det personligt – at jeg synes, at man skal overveje det gevaldigt, når man begynder at pille ved de grundprincipper, der er gældende for, hvordan løn- og arbejdsvilkår reguleres på arbejdsmarkedet i forhold til studerende, som får SU.
Det er grunden til, at vi afviser det forslag, der ligger her.
Lene Espersen (KF), 2014-05-26:
Og jeg kan lige så godt med det samme sige, og det kommer nok heller ikke som en overraskelse, at vores holdning til beslutningsforslaget er den samme som hidtil: Vi kan ikke støtte forslaget.
Som ministeren allerede har sagt, er SU forbeholdt de ulønnede på uddannelse.
Da studerende på erhvervsuddannelse får løn, der er reguleret igennem kollektive overenskomster, ønsker vi ikke at ændre dette grundlæggende princip, og vi vil ikke begynde at lovgive om noget, som arbejdsmarkedets parter har aftalt.
Det foreslås, at man kan få barselsydelse i skolepraktikperioden, og også her synes jeg ministeren allerede på glimrende vis har redegjort for, hvordan reglerne er, og hvordan de kan bruges.
Så for at gøre det meget kort kan jeg sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Vi synes sådan set, at ministerens tale meget fint rammer ind, hvad muligheder der er.
Merete Riisager (LA), 2014-05-26:
Ordførerne bag B 73 ønsker bedre forhold for forsørgere.
Det ønsker vi også i Liberal Alliance, men ikke på den måde, som disse ordførere fremlægger det.
Den værdi, der ligger i at være i stand til at forsørge sine egne børn, gå på arbejde og have et aktivt arbejdsliv, betyder, at man kan være medvirkende i samfundet: Man er en del af samfundet, man kan selv disponere i sit liv, man kan selv bestemme, hvor ens liv skal gå hen.
Hvis man derimod er afhængig af offentlige ydelser, bliver det svært at manøvrere: Man er hele tiden afhængig af, hvad nogle andre mener, og en sagsbehandler, der ser en over skulderen.
Det er ikke nogen ideel situation, hvis man er forsørger.
Enhedslisten og SF ser ikke denne udfordring.
De vil gerne hjælpe, og det er sympatisk, men det er bare sådan i Danmark, at rigtig mange, især enlige forsørgere, hænger fast i offentlig forsørgelse, fordi de går ned i indkomst, når de kommer i arbejde.
Derfor skal det være sådan, at der er en mærkbar forskel på offentlig ydelse og arbejde, også i forbindelse med uddannelse.
I stedet for det, der foreslås her, ønsker vi i Liberal Alliance at bringe skatten ned, så man ikke betaler skat af de første 7.000 kr., man tjener.
For studerende, som bruger hele deres fribeløb, betyder det en merindtægt på omkring 20.000 kr. om året.
SF og Enhedslisten kommer nok i det kommende år og årene fremover til at konkurrere om, hvordan de kan få flere over i den kategori, der står uden for arbejdsmarkedet.
Der er allerede 800.000 voksne danskere i den kategori.
Det ønsker vi ikke i Liberal Alliance, for der er altid nogle, der skal betale regningen, når nogle andre ikke arbejder.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Så vi kan ikke støtte B 73.
Trine Mach (SF), 2014-05-26:
Nu handler det her forslag om den erhvervsuddannelsesreform, som vi jo har indgået en stor aftale om sammen med Liberal Alliance, som ordføreren repræsenterer.
Der er åbenbart et lille problem for en lille gruppe elever.
Vi har så sammen med Enhedslisten fremsat et beslutningsforslag for at kunne mindske den problemstilling i forhold til omvalg og frafald, som en del af den praktiske implementering af den erhvervsskolereform, som vi har indgået en stor aftale med bl.a. Liberal Alliance om.
Merete Riisager (LA), 2014-05-26:
Det gør vi bare, men nu rejste ordføreren jo selv det her med, at man i SF ønsker at reducere antal omvalg og fravalg i den her meget lille målgruppe, hvilket formentlig ikke vil ændre vildt meget på de store tal for omvalg og fravalg.