runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-24:
Jeg synes efterhånden, at vi har været godt rundt om dagens tema.
Jeg kan jo godt forstå, hvis man som ansøger om dansk statsborgerskab er utålmodig, når der er en sagsbehandlingstid, der er så lang som den, vi har på nuværende tidspunkt.
Det er på alle måder utilfredsstillende.
Det er sådan set også det, regeringen har anerkendt, og det er det, der gør, at vi nu med den nye aftale om indfødsret både sætter penge af til at nedbringe sagsbehandlingstiderne, sætter et servicemål og i øvrigt prøver at effektivisere processen.
Det er uholdbart, at man skal vente så længe på dansk statsborgerskab, og vi regner med, at der ved udgangen af 2014 er styr på det.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at man i Venstre ikke kan glæde sig over, at der bliver afsat 7 mio. kr. til lige præcis det her område.
Det synes jeg immer væk er en sjat penge og viser en vilje til at gøre noget ved det her.
Om det så slår til, må vi jo se.
Jeg er ganske sikker på, at man i Justitsministeriet har påregnet, at nye regler for indfødsret også vil betyde noget for, hvor mange der ansøger, og dermed også for sagsbehandlingstiden.
Jeg tror, at vi kan være ganske trygge ved, at der nu bliver gjort en indsats for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne.
Så på den måde synes jeg jo egentlig, at forslagsstillerne i dagens forespørgselsdebat skulle kvittere for, at der faktisk bliver gjort noget.
Tom Behnke (KF), 2013-05-24:
Nu kan man jo gøre to ting: Enten kan man bruge sin energi på at lave grænser og opstille mål, eller man kan arbejde på, at man rent faktisk får nedbragt sagsbehandlingstiderne.
Det var det, som VK-regeringen jo gjorde.
Da man blev opmærksom på det, sagde man: Hov, sagsbehandlingstiden stiger, og så satte man aktivt ind og bragte sagsbehandlingstiderne ned.
Den kredit synes jeg trods alt man skal give.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-24:
Så SF tror godt, at man kan regne med, at sagsbehandlingstiden vil falde.
Er det nok, eller er det, vi hører, et løfte fra regeringens side om, at sagsbehandlingstiderne vil falde?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-24:
Det ville da være meget unaturligt, hvis man ikke også, når man laver nye regler for indfødsret, som vil give flere mulighed for at søge om indfødsret, tager det med ind i den aftale, der er om at begrænse sagsbehandlingstiden.
Så jeg kan selvfølgelig berolige ordføreren med, at det har man naturligvis regnet på.
Jeg kender ikke de præcise tal, men jeg føler mig meget tryg ved, at der er foretaget et estimat på det her område, og at det er indregnet.
Så jeg tror godt, vi kan regne med, at sagsbehandlingstiden vil falde, og at den vil komme til at falde dramatisk, og det er jo også det, vi alle sammen ønsker os.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-24:
Jeg vil spørge ordføreren for SF, om man, da man indgik den her aftale, så har taget med i betragtning, at antallet af nye ansøgninger om statsborgerskab jo nu må forventes at stige voldsomt, i og med at man netop har slækket på kravene.
Altså, der vil jo givetvis være en hel del, som har søgt tidligere, men ikke har kunnet komme i betragtning, fordi de ikke levede op til kravene, og de vil nu naturligvis søge på de nye slækkede betingelser.
Har man noget estimat over, hvor mange det drejer sig om, og kan man sige noget om, om det vil få en betydning for sagsbehandlingstiden?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-24:
Jeg har svært ved at se, når vi tilfører 7 mio. kr. til det her område, og det er immer væk en slat penge, at sagsbehandlingstiden så ikke skulle falde, så selvfølgelig vil den falde.
Og når vi sætter nogle mål, gør vi det selvfølgelig, fordi vi mener, det er realistiske mål.
Så jeg kan berolige ordføreren med, at vi kommer til at se faldende sagsbehandlingstider.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Så vil jeg bede ministeren bekræfte, at der er en række lande, som Danmark normalt sammenligner sig med, der har givet tilsagn om, at de vil tilslutte sig konventionen.
Og er ministeren ikke lidt bekymret for, at Danmark kommer til at halte bagefter lande, vi normalt sammenligner os med – vi er kendt for at være et foregangsland på ligestillingsområdet – når regeringen formentlig i dag afviser et forslag om at tilslutte os denne konvention?
Tom Behnke (KF), 2013-05-24:
Mit andet spørgsmål er i forhold til det, der kommer til at ske til efteråret.
Det, der er lagt op til til efteråret, er spillelovgivningen generelt – det er ikke så meget den her lov, der er i spil – som skal evalueres/måske revideres til efteråret
Der vil jeg høre, om SF med sin position som regeringsparti vil gå ind og presse på for, at når der kommer en evaluering/revidering til efteråret, bliver den her lov aktivt taget med, eller at man i hvert fald overvejer, om der er noget her, der kunne ændres, sådan at livet blev nemmere for de lovlige klubber, så de ikke behøver at lukke.
Morten Bødskov (S), 2013-05-24:
Der er ingen tvivl om, at der er tale om et problem.
Der er ingen tvivl om, at regeringen selvfølgelig deler intentionerne med det, der står i konventionen, om, at der skal gøres noget ved vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Det kan der ikke være to synspunkter om.
Men i min tale redegjorde jeg for, at der en hel række politiske emner, der skal tages stilling til, da det er en meget omfattende konvention, og det har taget lidt tid.
Vi regner med at kunne afslutte den her undersøgelse, som jo altså har betydet, at vi har skullet indhente bidrag fra ganske mange ministerier, inden for de ca. 5 uger, som vi har sagt det ville tage, så vi kan orientere Retsudvalget om, hvad vores vurdering vil være af det.
Det synes vi er den rigtig måde at gøre det på, ikke mindst fordi man, hvis man skal tilslutte sig en sådan konvention, jo skal følge grundlovens bestemmelser herfor.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-05-24:
Nu mener jeg jo ikke, at det, som hr. Finn Sørensen siger om f.eks. de udsatte grupper, har noget med den her sag at gøre.
Det her er rettidig omhu.
Det er en retfærdighed, at flygtninge får samme vilkår som andre danske, også de udsatte grupper i Danmark.
Jeg kan ikke helt forstå, hvad det var, hr. Finn Sørensen ville, men det ved hr. Finn Sørensen nok selv.
Jeg skal lige – hvis der ikke er flere spørgsmål – sige, at jeg også udtaler mig her på De Konservatives vegne.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Ordførerens holdning kommer til gengæld ikke bag på mig, og det er da meget godt, at ordføreren selv kan dementere, kan man sige, sine hyppige udtalelser om, at ordføreren ligesom er den fremmeste fortaler for social indignation her i Folketinget.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-05-24:
Som ministeren jo meget rigtigt sagde, drejer det her beslutningsforslag sig om at give en mulighed for, at flygtninge får fuld folkepension, ved at man medregner opholdet i hjemlandet i den samlede optjeningstid.
Jeg må da sige, at jeg jo sådan set godt kan forstå hr. Finn Sørensens spørgsmål til ministeren og til de andre partier, helt sikkert.
Og det, der står i beslutningsforslaget, nemlig at Enhedslisten forventer fuld opbakning fra regeringen til dette beslutningsforslag, kan jeg sådan set godt forstå ud fra det, hr. Finn Sørensen også selv læste op, altså det med, at da tingene blev ændret ved lov i december 2010, var det, som hr. Finn Sørensen sagde, et forslag, der var både usympatisk og uigennemtænkt, og et forslag, som rammer en i forvejen udsat gruppe af ældre flygtninge.
Nu tales der jo meget om zigzagkurs i disse tider.
Der må man jo i hvert fald sige, at det, når ministeren nu har sagt, at hun ikke kan støtte det her forslag, vel klart er et udtryk for en zigzagkurs, eller måske bare en »zigkurs«, fordi man har ændret holdning fra noget, man sagde tidligere, i øvrigt ret markant.
Der kan jeg sige, at Venstre ikke har nogen zigzagkurs i den her sag; vi ændrer ikke holdning.
Vi lavede om på lovgivningen sammen med De Konservative, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, der var herinde på det tidspunkt, netop for at gøre det, som ministeren jo også understregede med, at nu fik alle lige vilkår, altså, nu fik flygtninge samme vilkår som alle andre i det her land.
Så man harmoniserede vilkårene.
Samtidig synes jeg jo, at den ændring, der blev lavet, var meget, meget blid, idet der er en overgangsordning på 10 år, fra 2011 til 2021, hvor man som flygtning, kan vi sige, fortsat har bedre vilkår for at optjene folkepension end danskere, som rejser til udlandet.
Så jeg må sige, at den ordning, vi lavede i 2010, kan jeg stå fuldstændig inde for, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Samtidig er der jo det, som jeg også synes ministeren understregede meget klart og tydeligt, nemlig en mulighed for at få et forsørgelsesgrundlag for flygtninge, både ved hjælp af løbende ydelser og specielle ydelser til bolig osv.
Så alt i alt kan vi ikke støtte det her forslag.
Vi mener, at den lov, der blev lavet i 2010, og som trådte i kraft den 1. januar 2011, er en retfærdig ordning, fordi den sidestiller flygtninge med andre i det her land.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-24:
Det er jo et valg, om det er det her, man vil prioritere, og det kan vi altid tage en debat om.
Jeg synes, at jeg har redegjort for, at vi tilbyder mennesker et forsørgelsesgrundlag.
Det er nu på lige fod med det, som danske statsborgere, der har været i Danmark, vil kunne få.
Og derudover kan vi tilbyde en gunstigere boligstøtteordning, sådan at man har mulighed for at være i eksempelvis en ældrebolig.
Vi har i regeringen valgt at satse benhårdt på at skabe arbejdspladser, vi har valgt at satse på at skabe vækst, fordi man, hvis man skal trække Danmark ud af krisen, bliver nødt til at sørge for, at der er noget at leve af i fremtiden.
Vi bliver nødt til at have indtægter, for at vi kan bruge penge på at have en god folkeskole, på at have et godt sundhedsvæsen og for også at have råd til at have en ordentlig indvandrerpolitik og en værdig politik i forhold til landets flygtninge, som vi står meget, meget på mål for.
Så det er ikke sådan, at man bare kan tage det ene beløb ud og sammenligne det med det andet.
Regeringens målsætning er meget, meget klar: Vi vil skabe arbejdspladser, vi vil skabe råd til velfærd.
Og den velfærd, der er, og som så, kan man sige, er mere presset, fordi Danmark har været igennem en krise, indgår naturligvis hele tiden i de prioriteringer, som vi foretager.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Hvad omkostningen ved at gennemføre det angår, er det da muligt, at ministeren har ret i, at det vil koste flere hundrede millioner kroner; det må vi jo så få opklaret efterfølgende gennem nogle spørgsmål.
Jeg vil stadig væk sige, at selv om det skulle vise sig at være rigtigt, er det jo en klatskilling, undskyld ordet, sammenlignet med de milliarder, som regeringen har delt ud i skattelettelser til nogle af de rigeste og mest vellønnede, velstillede borgere her i landet gennem skattereformen sidste år og gennem den seneste aftale om en vækstplan sammen med de borgerlige partier.
Jeg skal da bekræfte, at de pågældende flygtninge kan søge de tillæg, som ministeren redegør for, men det kunne man også på det tidspunkt, hvor reglerne blev ændret af det daværende borgerlige flertal; det forhindrede os altså ikke i sammen med de nuværende regeringspartier at betegne det som et nyt lavpunkt i regeringens fattigdomsskabende politik og som et usympatisk og et uigennemtænkt forslag.
Så det er vel ikke noget argument for, at man skal ændre holdning til et usympatisk forslag.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-24:
Jeg vil gerne afvise, at der er tale om en udgift på 15 mio. kr.
Dernæst vil jeg gerne sige, at noget af det første, regeringen gjorde – i øvrigt sammen med Enhedslisten, og endnu en gang tak for det – var, at vi afskaffede fattigdomsydelserne.
Når man derfor kigger på det her forslag, må man sige, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne, og når man ser på, hvad der findes af muligheder for at give supplerende hjælp til mennesker, som er i den her situation, så listede jeg op i min tale, hvad det drejer sig om.
Det betyder bl.a., at flygtninge, der bor i Danmark, har mulighed for at opnå et forsørgelsesgrundlag.
Også hvis man ikke har optjent ret til fuld folkepension, men alene en brøkpension, så vil der ydes et personligt tillæg.
Har man slet ikke optjent ret til social pension, kan man i stedet få penge fra aktivloven, som svarer til den ydelse, en gift folkepensionist får.
Derudover kan man lettere få boligstøtte.
Man har en gunstigere boligstøtte end efter de almindelige regler om boligsikring, hvis en flygtning f.eks. er visiteret til en almen ældrebolig.
Dermed kan man sige, at det er korrekt, at der er et forsørgelsesgrundlag.
Det svarer til, hvad en gift folkepensionist, som ville have været en dansk statsborger, der hele tiden havde opholdt sig i Danmark, ville få.
Det er ikke et prangende beløb, men det er et forsørgelsesgrundlag.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg må sige, at jeg er meget skuffet over ministerens holdning til det her.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad det er, der sådan væsentligt har forandret sig, siden dengang de nuværende regler blev vedtaget af det daværende flertal, hvor ministerens parti sammen med Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Enhedslisten var enige om at betegne det her forslag som et nyt lavpunkt i regeringens fattigdomsskabende politik, som et usympatisk og uigennemtænkt forslag.
Det er det ene spørgsmål: Hvad er der sket siden dengang, siden ministeren nu afviser at fastholde den holdning, vi i fællesskab havde på det tidspunkt?
Det andet spørgsmål er spørgsmålet om, at det er svært at finde pengene.
Der findes ingen konkret beregning.
Der anslås, at det er ca. 200 flygtninge, det drejer sig om – plus/minus, men en meget lille gruppe.
Hvis vi anslår, at det ville koste 75.000 kr. pr. flygtning at genoprette retstilstanden – det er måske endda i overkanten, men bare for at være på den sikre side – så taler vi om 15 mio. kr. årligt.
Kan ministeren bekræfte, at regeringen for nylig har fundet ca. 4 mia. kr. til lettelser af selskabsskatten, og at regeringen sidste år sammen med højrefløjen fandt ca. 14 mia. kr. til lettelser i indkomstskatten, ikke mindst til topskatteydere?
Maja Panduro (S), 2013-05-24:
Det vil formentlig ikke komme som nogen stor overraskelse for forslagsstilleren og forhåbentlig heller ikke for så mange andre, at i Socialdemokratiet synes vi, at det er et meget sympatisk forslag, som Enhedslisten fremsætter.
Når vi alligevel ikke kan støtte det i dag, er det jo af de grunde, som ministeren skitserede, nemlig at den besparelse, som man hentede, da man i den tidligere borgerlige regering sammen med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, som var med dengang, traf den her beslutning, jo altså er hentet, så vi vil skulle finde pengene igen.
Det kan man jo så diskutere videre, og det tror jeg da bestemt også at vi vil gøre, også med foreslagsstillerens parti.
Det vurderes det altså ikke at være, fordi man jo tværtimod med den lovændring, man lavede – og det kan man jo så synes er sympatisk eller ej – gjorde det sådan, at flygtninge blev behandlet netop på præcis samme måde som borgere i det her land eller som andre udlændinge, som er kommet hertil på anden vis.
Det er måske også vigtigt lige at få sagt, også til os selv og hinanden, at det jo ikke er sådan, at de her mennesker så vil stå med et forsørgelsesgrundlag på 0 kr.
Tværtimod vil de jo have mulighed for dels de forskellige tillæg, som ministeren skitserede, dels have mulighed for, hvis man f.eks. når efterlønsalderen og ikke har optjent nogen pension overhovedet, det, der svarer til den indkomst, som en gift folkepensionist har.
Det er jo ikke et forsørgelsesgrundlag, som man kan bade i mælk og honning i, men det er dog et forsørgelsesgrundlag.
På den baggrund kan Socialdemokraterne altså ikke i dag støtte beslutningsforslaget, om end vi har sympati for det.
Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-24:
Det så sådan ud.
Så siger jeg tak til ordføreren.
Der er ikke flere, der vil have ordet, og så er forhandlingen sluttet.
Jeg foreslår, at forslaget til folketingsbeslutning henvises til Retsudvalget.
Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget.
Det er vedtaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-24:
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten som redegjort for af ministeren og tidligere ordførere at ændre optjeningsreglerne for folkepension for flygtninge, så flygtninge får ret til fuld folkepension.
Forslagsstillerne ønsker således, at retstilstanden fra før den 1. januar 2011 bliver genoprettet, så år i oprindelseslandet sidestilles med år i Danmark i forhold til optjening.
Jeg tror, vi er mange, om ikke alle, i den her sal, som mener, at flygtninge er en særlig gruppe, som skal vises særlige hensyn.
Venstre og Konservative fastholdt jo eksempelvis også i deres regeringsperiode trods et gentaget pres fra Dansk Folkeparti, at flygtninge fortsat skal have mulighed for at få fuld førtidspension og altså ikke brøkpension på det område.
Således kan forslagsstillerne formentlig høre, at jeg og Radikale Venstre mener, at tankerne bag det her forslag udelukkende er sympatiske, men det er jo sådan, at selv sympatiske forslag i politik også skal finansieres med nogle midler.
Og som alle, sikkert også Enhedslisten, har bemærket, har der jo været og er i øvrigt fortsat et stort behov for at prioritere på alle områder, således også på socialområdet.
Med andre ord er jeg og Radikale Venstre positive over for intentionen i forslaget, men vi støtter ikke det her forslag, fordi vi ikke har finansiering.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-24:
Der kan være flere grunde til, at folk har været bosat uden for landets grænser.
Der kan også være børn, som er danske statsborgere, men som, mens de har været mindreårige, er blevet bragt til udlandet af deres forældre og dermed er blevet sat bagud i relation til at optjene folkepension.
Så der kan være flere grunde til det.
Men som jeg sagde lige før, er der stadig væk et forsørgelsesgrundlag at få, også for mennesker, som ikke har optjent folkepension fuldt ud, og det synes vi stadig væk er rimeligt.
Og vi mener ikke, det er rimeligt, at danske statsborgere her i deres eget fædreland skal stilles ringere i relation til at optjene ret til folkepension end borgere, der kommer til udefra.
Så derfor må jeg sige, at vi ikke kan imødekomme Enhedslistens synspunkt her.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Tak, men det, jeg bad ordføreren forholde sig til, var, om det ikke er rigtigt, at der er forskel på at være flygtning og være tvunget til at flygte fra sit hjemland og så helt frivilligt at vælge at flytte til et andet land for, om man så må sige, at søge lykken der.
Der er vel en væsentlig forskel, og det kunne jo være et godt argument, at man sikrede disse mennesker et lidt mere rimeligt forsørgelsesgrundlag end det, der tilbydes dem med de nuværende regler.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-24:
Jeg vil lige begynde med at bekræfte hr. Finn Sørensen i det, som han lagde ud med at sige, nemlig at den nuværende ordning blev indført efter pres fra Dansk Folkeparti.
Det tror jeg er rigtigt.
Jeg mener, at det var et synspunkt vi i Dansk Folkeparti stod alene med igennem noget tid, hvorefter vi så fik overtalt Venstre og Konservative til at bakke op om det, og Liberal Alliance tilsluttede sig også, og det var fint.
Og nu er vi så glade for, at de nuværende regeringspartier også er med og deler den her holdning, så nu er det Enhedslisten, der står ret isoleret.
I Dansk Folkeparti går vi ind for, at der er ligestilling i forbindelse med optjening af folkepension, og det skal gælde for alle mennesker.
Og det er jo fortsat sådan, at selv om man ikke skulle have optjent fuld folkepension, er der stadig væk adgang til et forsørgelsesgrundlag efter nogle individuelle vurderinger.
Det gør, at alle vil kunne føre en rimelig tilværelse, også selv om de ikke har optjent fuld folkepension.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Tak, og tak til ordføreren.
Det indlæg kom jo så heller ikke på nogen måde bag på mig.
Jeg tror desværre, det er rigtigt, som ordføreren siger, at det her forslag blev gennemført efter et pres og et krav fra Dansk Folkeparti; det er der nok ikke nogen tvivl om.
Man kan jo så beklage, at den daværende regering bøjede sig for det, og endnu mere beklage, at det gør den nuværende regering også.
Jeg vil prøve at se, om jeg kan rykke ordføreren bare en lillebitte smule i hans argumentation.
Det er jo rigtigt, at der er tale om en formel ligestilling, og jeg er glad for, at socialministeren brugte det ord – det er jo en formel ligestilling.
Men vil ordføreren ikke indrømme, at der altså er forskel på disse flygtninges situation og så den situation, hvor folk helt bevidst vælger at flytte fra deres eget hjemland for at bosætte sig i Danmark og dermed selvfølgelig bliver underkastet de regler, der er for opsparing i folkepension her i landet?
Vil ordføreren ikke indrømme, at der er en forskel på mennesker, som bliver tvunget til at flygte fra deres hjemland – og det er jo sådan, de bliver defineret, når de bliver anerkendt som flygtninge her i Danmark – og så mennesker, der flytter af egen fri vilje, og at det kunne være et rigtig godt argument for en forskelsbehandling på det her punkt?
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-24:
Jeg vil med det samme løfte sløret for, hvad Dansk Folkepartis konklusion var, da vi læste beslutningsforslaget her, og det var, at det er et klart nej til beslutningsforslaget.
For det, som Enhedslisten foreslår med beslutningsforslaget, er at udstyre flygtninge med en særlig ret til at få udbetalt fuld folkepension, uanset hvor lang eller hvor kort tid de har opholdt sig her i landet, og dermed være fritaget for de optjeningsregler, som gælder for alle andre mennesker, der bor her i landet.
For det er jo sådan, at skal man have folkepension, ja, så gælder det, at man skal have optjent ret til det ved at have boet her i landet igennem rigtig mange år.
De kan så ikke få fuld folkepension, hvis ikke de har boet her i tilstrækkelig mange år.
Og det gælder selvfølgelig også for udlændinge, som vælger at flytte hertil, ikke som flygtninge.
De skal også optjene retten.
Det, som Enhedslisten foreslår, er så, at flygtninge skal undtages fra de her optjeningsregler, som gælder for alle andre.
Det er ikke noget, som vi i Dansk Folkeparti kan bakke op om på nogen måde.
Tværtimod er det jo efter pres fra Dansk Folkeparti, at vi har de regler, som gælder i øjeblikket, og som nemlig går ud på, at alle, der bor her i landet, er omfattet af de samme regler, og at der dermed er fuld ligestilling til folkepension, altså at det er de samme regler, som alle mennesker optjener folkepension efter.
Det er regler, som blev indført for 2½ år siden efter en aftale mellem Dansk Folkeparti og den daværende regering samt Kristendemokraterne og bakket op af Liberal Alliance.
Det er en ordning, som vi er godt tilfredse med, som vi fortsat bakker op om, og som vi derfor ikke kan tilslutte os bliver afskaffet igen.
Jeg forstår så godt, at hr. Finn Sørensen og Enhedslisten undrer sig over regeringens standpunkt, for jeg har siddet og læst referatet af debatten, der var i Folketinget, dengang vi indførte den nuværende ordning.
Der var det meget hårde ord, som både Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre brugte om den ordning, der gælder nu, men den står man så og forsvarer i dag.
Så det kan jeg godt forstå man undrer sig over i Enhedslisten.
Det er da en zigzagkurs, men det er ikke en zigzagkurs, som vi i det her tilfælde i Dansk Folkeparti vil bebrejde regeringen, for det er trods alt en ny kurs i den rigtige retning.