runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-04-03:
Det er jo sådan med forsøgsordninger, at de skal finansieres.
Men jeg vil gerne tilkendegive, at jeg hører det samme som Dansk Folkepartis ordfører, nemlig at der i hvert fald er nogle, der over for mig rejser spørgsmålet om, at det kan være, at der er virksomheder, der er tilbageholdende med at hive folk ind, som man kan være usikker på om man ønsker at opretholde ansættelsen af.
Det er jo klart, at som den minister, der også er ansvarlig for alle dem, der ikke går på arbejde og gerne vil gå på arbejde, er jeg altid optaget af at diskutere, hvad der måtte være af forhindringer.
Det er også derfor, jeg siger, at vi ikke kan støtte det her på det foreliggende grundlag, men jeg synes, det er en helt relevant problemstilling, og derfor vil jeg gerne arbejde videre med den.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Det er jo en problemstilling.
Jeg tror egentlig, at hvis man fjernede det for korttidsansættelser, ville det ende med, at forslaget var mere eller mindre selvfinansierende, så det måske ikke ville koste staten noget, så det er derfor, jeg snakker om, at vi vil lave en forsøgsordning.
Men hvis det skal indgå i forhandlinger om dagpenge, så mangler vi lige at høre, hvornår vi så skal i gang med de forhandlinger.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det står helt eksplicit, det er jo krystalklart, at man godt kan tage de ydelser med ud af Danmark, og derfor kan vi så ikke støtte forslaget.
Men det, der er sket i Europa i de seneste 3-4-5 år, anført af kansler Angela Merkel fra Tyskland, er jo, at man, senest i SPD's, CDU's og CSU's regeringsgrundlag, har gjort op med det, man kalder fattigdomsvandring, altså prøvet på at bekæmpe tendensen til en social union.
Og der er der sket et ryk i Europa, også i opfattelsen hos de toneangivende lande.
Der er vi enige i, at man må prøve at se på, hvordan man kan afgrænse det til, at de ydelser, man har i et land, også har en relation til, at man har bidraget til at arbejde der, til at betale skat i det land, før man får adgang til de ydelser, og at det som udgangspunkt skal være det land, hvor man bor.
Det står der sådan set i forordningen, og det må vi jo så respektere.
Vi vil så politisk prøve at få det ændret.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Hvis ordføreren har den holdning, at det som hovedregel, udgangspunkt, grundlag bør være sådan, at velfærdsydelser i Danmark er møntet på folk, der bor og betaler skat her i landet, hvorfor har ordføreren så i EU støttet, man kan sige en traktat og en forordning, der ganske klart siger, at som et led i koordineringen af de sociale sikringsydelser skal de kunne eksporteres?
Det vil sige, at hvis man i et land har opnået retten til dem, skal man kunne tage dem med sig ud af landet.
Det er jo det stik modsatte princip, man der har støttet.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Jeg er sikker på, at vi kan finde en løsning, der er god nok.
Jeg er sikker på, at vi kan finde en løsning sammen, der som sagt både sikrer en børnecheck og markant styrker indsatsen mod social dumping.
Det håber jeg vi kan finde sammen om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Vi har jo haft en næsten 4 timer lang debat om det samme emne, kan man sige, selv om der selvfølgelig er forskel i beslutningsforslagene, så jeg vil ikke sige så meget andet, end at SF ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag.
Det gør vi ikke af forskellige grunde.
Det er en lappeløsning i stedet for at se på, hvad det er, vi egentlig er bekymrede for, og som Enhedslisten også er bekymrede for, og det er social dumping.
Det er, at det bliver misbrugt til at sugarcoate – undskyld til specielt DF – altså at sprede sukker ud over lave lønninger, dårlige arbejdsvilkår, hvor arbejdsgivere så kan sige: Jamen din løn er godt nok ikke særlig høj, men til gengæld kan du få den ene og den anden ydelse.
Det er jo det hovedproblem, som vi vil have løst, og derfor vil jeg igen appellere til Enhedslisten – jeg ved godt, vi ser forskelligt på det – om, at vi finder nogle løsninger sammen med regeringen i forhold til social dumping.
Jeg synes, det er hovedproblematikken i det her.
Jeg har ikke hørt nogen i Folketingssalen, der siger, at hvis man er en del af det danske samfund, man arbejder, man betaler skat, så skal man ikke også have de samme rettigheder.
Det er ikke det, jeg hører.
Der bliver primært bragt eksempler på banen, som at man arbejder 9 timer om ugen, eller at der er forskellige fiksfakserier med ens arbejdssituation.
Derfor mener jeg bare, vil jeg sige til Enhedslisten, at vi skulle, når vi nu er enige om det her, prøve at se, om ikke vi kunne finde nogle værn mod social dumping.
Så vil jeg også spørge DF, som siger, at de repræsenterer en masse mennesker derude, der er bekymrede, fordi deres arbejdspladser er i fare
: Hvor er I henne i diskussionen om social dumping, hvor er I henne i den reelle debat om, hvad vi kan gøre i forhold til id-kort, som heldigvis kom alligevel, i forhold til cabotagekørsel, i forhold til alle de her ting –
Venstre, som gerne vil være Danmarks arbejderparti, har overhovedet ikke fokus på det her, det er ren symbolpolitik og valgflæsk op til et EP-valg, i stedet for at gå ned i det substantielle og prøve at komme med nogle holdbare løsninger, som adresserer det, som vi er bekymrede for, og som danskerne er bekymrede for, og som jeg synes er en reel bekymring, nemlig at generøse danske velfærdsydelser bliver brugt til at få lave lønninger til at glide ned hos f.eks. østeuropæere, som selvfølgelig gerne vil have et arbejde, og hvor den samlede pakke bliver bedre, end hvis man alene skulle have en meget, meget lav dansk løn.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Nu forhandler vi jo ikke social dumping og tiltag imod det her i salen.
Vi forhandler, hvad der er de rigtige principper at have i forbindelse med udbetaling af en børnecheck.
Det er jo det, der er på dagsordenen her, hvor vi har fremsat et beslutningsforslag.
Og det eneste, jeg rigtig kan få at vide om ordførerens holdning til det, er, at det kan man ikke støtte, fordi det er i strid med EU-retten.
Punktum.
Hvis det skulle være sådan, at ordføreren har nogle politiske begrundelser i forhold til de principper, vi forsøger at skitsere, så hører jeg meget gerne om dem, så vi kan få en politisk diskussion om, hvad der nu er det rigtige princip i forhold til det, i stedet for bare den der besked med, at det må man ikke for EU-retten.
Hvis det er det, der står ved magt, bliver der vist ikke ret meget tilbage, vi kan gøre, heller ikke i forhold til kampen mod social dumping.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Jamen jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at vi er nogle, der har stemt ja til en forordning.
Vi har givet et mandat i Europaudvalget.
Det er den måde, vi giver mandat på i Folketinget.
Vi har sagt ja til en forordning om social sikring.
Det bliver så fortolket på en bestemt måde, og det bliver man da nødt til at efterleve.
Så kan man da godt være uenig eller sige, at vi har en udfordring i et Europa med fri bevægelighed, hvor man har nogle velfærdsstater, der er finansieret på vidt forskellige måder.
Den diskussion bliver man da nødt til at tage på det rigtige niveau, og det er på EU-niveau; det er i diskussion med de andre lande, som også har de her udfordringer, og som også har befolkninger, der er bekymret for, hvordan man kan have en balance imellem fri bevægelighed og nogle forskellige velfærdsmodeller i Europa.
Det er derfor, jeg spørger: Hvorfor har vi ikke fokus på social dumping, for det er jo det, vi er bekymret for?
Vi er jo ikke bekymret for nogle, der går på arbejde, betaler deres skat, bidrager til samfundet, og som selvfølgelig skal have de samme rettigheder som alle os andre.
Det er jo dér, hvor det bliver misbrugt, og hvor folk – helt med rette, synes jeg – kan være bekymret for, om deres arbejdspladser går tabt, fordi det her bliver brugt til at bestikke nogle folk, som ellers får nogle meget lave lønninger.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Så er vi tilbage dér, hvor vi var under den forrige runde, hvor jeg hørte ordføreren sige, at nu skal vi have skabt den rigtige balance imellem den fri bevægelighed og hensynet til vores velfærdsydelser.
Og det blev sagt, at regeringen skulle gå ned til Bruxelles og stille nogle helt konkrete forslag, der kunne sikre den rette balance.
Så spurgte jeg – og det spørger jeg så om igen: Hvad er det så for nogle konkrete tiltag, der skal til, for at vi får den rette balance?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-03:
Vi forventer at nedsætte en dagpengekommission her i foråret 2014, og så skal den her lov til at arbejde, og så vil der være politiske forhandlinger derefter.
Mette Bock (LA), 2014-04-03:
Tak for det.
Det har været en lang dag, vi har været vidt omkring i de her diskussioner, og nu kommer der så endnu et standpunkt på banen til Enhedslistens forslag her.
I Liberal Alliance kan vi nemlig godt støtte forslaget som sådan, og jeg læser lige de ganske få linjer op: »Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingssamling at fremsætte lovforslag, som sikrer, at børne- og ungeydelsen som hovedregel ikke udbetales til forsørgere, hvis børn ikke har bopæl i Danmark.« Det synes vi er et rigtig godt forslag, og det vil vi gerne sætte regeringen i gang med.
Til gengæld synes vi, at de bemærkninger, der er til forslaget, er opsigtsvækkende dårlige.
For vi ønsker jo om nogen et optjeningsprincip.
Vi ønsker faktisk, at man skal have opholdt sig i Danmark i 5 år, have arbejdet og have betalt skat, før man kan få adgang til velfærdsydelserne.
Så vi støtter altså, at vi sætter regeringen i gang med at arbejde med det her, men hvis det, der kommer ud af det i den sidste ende, så også indebærer et opgør med optjeningsprincippet, så bliver det et rungende nej.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Tak for den klare politiske melding.
Jeg er glad for, at ordføreren har læst det hele, og jeg skal selvfølgelig sige, som jeg også sagde til Dansk Folkepartis repræsentant, at det jo er hele pakken, man køber, hvis man støtter det.
Så på den baggrund har jeg da fuld forståelse for, hvis ordføreren så må sige, at de ikke kan støtte det alligevel.
Så får vi da trukket en klar politisk forskel op.
Det er jo en god ting i den her debat, der måske lidt for meget handler om, hvad vi må og ikke må i forhold til EU.
Mette Bock (LA), 2014-04-03:
Jeg kan kun sige, at sådan er det, og jeg mener ikke, jeg kan udtrykke det klarere, end jeg gjorde i mit indlæg.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det Konservative Folkeparti er som udgangspunkt enig i intentionerne i Enhedslistens beslutningsforslag.
Det er ret og rimeligt, at ydelser, danske ydelser, bliver givet til folk, der er bosiddende i Danmark.
Det er ret og rimeligt, at der er en kontrakt, hvor man betaler skat i Danmark, og at vi, når vi har et universelt system, hvor man som noget helt unikt i Danmark i forhold til systemer i andre europæiske lande – som jo ofte er en kombination af noget fradrag, noget forsikring og noget skatteyderfinansiering – oplever, at vi kun har et skatteyderfinansieret system, så også sikrer nogle fornuftige værnsregler.
Men vi kan ikke fra Det Konservative Folkepartis side støtte forslag, som for det første er et opgør med det optjeningsprincip, som vi synes er det rigtigste, altså at man skal have arbejdet i 2 fulde år ud af de sidste 10 år for at få den fulde børnecheck, og ellers er der en trappemodel nedad, fordi det er den måde, der også kan skabes legitimitet i samfundet på, altså at man har bidraget til samfundet for også at få adgang til de ydelser, der er i samfundet.
Så af den grund kan vi ikke støtte forslaget.
Vi kan heller ikke støtte forslaget af den grund, at det også bliver nævnt fra forslagsstillernes side, at det kan vise sig ikke at være foreneligt med EU-retten.
For os er det afgørende, og det er ultimativt, at et forslag, som vi er med på, er foreneligt med EU-retten.
Så derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Jeg vil gerne – igen, som under den sidste debat – starte med at sige, at i modsætning til Enhedslisten synes vi i SF faktisk, det er rimeligt at have et optjeningskrav.
Det skal ikke nødvendigvis være 2 år, men en vis periode, så man som arbejdstager ligesom har sagt: Jeg er i Danmark – eller et hvilket som helst andet land – jeg bidrager, og jeg har tænkt mig at være fuldtidsarbejdende i Danmark.
Herhjemme har vi jo så en vurdering af, hvad det vil sige at være vandrende arbejdstager.
Hvornår er man det?
Det synes vi godt man kunne kigge på.
Så vidt jeg har forstået, er det ikke baseret på en EU-dom og bundet til den.
Det er en vurdering, der er fastlagt i Danmark.
Det kunne man måske godt kigge på.
For det, vi er enige om, er jo, at der er en bekymring i den danske befolkning, som vi tager alvorligt, nemlig en bekymring for, hvor løs eller fast en tilknytning man kan have til det danske arbejdsmarked, samtidig med at man har ret til danske velfærdsydelser.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Det, jeg egentlig godt vil spørge den ydmyge radikale ordfører om – man bliver overrasket hver dag herinde –
er, om Radikale anerkender, at der er et problem, og at små erhvervsdrivende, Dansk Håndværk og vikarbureauerne efterlyser, at G-dagene ved korttidsansættelser bliver fjernet.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Jeg anerkender, og det gør jeg også i mødet med de virksomheder, jeg taler med i min dagligdag, den bekymring, der kan være fra virksomhedernes side, og at G-dage er noget, som optager dem, og som kan være en byrde for virksomheder.
På samme tid møder jeg også virksomheder, som roser det fleksible dagpengesystem, vi har, og roser, at der er et system, som er en fordel for både arbejdsgivere og lønmodtagere.
Så jeg hører sådan set begge synspunkter, og det er også derfor, jeg siger, at i stedet for at vi tager en hurtig beslutning om det her, er det bedre, at vi får det gennemanalyseret og træffer en beslutning på et oplyst grundlag.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Det vil jo sige, at hvis man fjernede G-dagene for korttidsansættelse, under 3 måneder, så ville lysten til at ansætte nogle for kortere tid, i stedet for at medarbejderne skulle arbejde over, blive større, altså fordi man ikke hænger på de her 3 G-dage.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Det er netop også derfor, at vi fra radikal side har den holdning, at mens vi bakker op om selve princippet i G-dagsordningen, er vi samtidig klar til at se på, om der er ting, vi kan justere på eller ændre, således at vi møder og honorerer kravene eller ønskerne fra virksomhedernes side.
Så vil jeg også bare lige sige, at ASE, som rigtignok peger på nogle af de her ting, også peger på iværksætternes forhold, som vi også gerne vil undersøge i forbindelse med en ny modernisering af dagpengesystemet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
SF's ordfører på det her beslutningsforslag kan desværre ikke være i salen i dag, og jeg holder derfor ordførertalen på hans vegne.
Vi mener, det er et godt princip, at det koster noget for arbejdsgivere at fyre folk.
I dag skal arbejdsgivere give den fyrede arbejdsløse medarbejder en godtgørelse svarende til dagpenge i 3 dage.
I SF har vi også noteret os, at FTF tidligere har peget på, at de ønskede G-dagene afskaffet i hele den offentlige sektor.
Dermed er man nervøs for, at der vil blive brugt færre vikarer, og det betyder så, at det faste personale i f.eks. daginstitutioner vil blive mere nedslidt, og det ønsker vi selvfølgelig ikke.
I SF mener vi på den anden side, at der i den offentlige sektor er behov for tilskyndelser til at tilrettelægge arbejdet, så man undgår unødige fyringer.
Vi ved, at der er a-kasser, der oplever, at der er meget bøvl med at administrere ordningen.
Samlet er der således argumenter både for og imod G-dage, og i SF er vi åbne for i den kommende tid at se nærmere på ordningens fordele og ulemper, men en blank afskaffelse af de 3 dage for en gruppe lønmodtagere, uden at afskaffelsen indgår i en større sammenhæng, kan vi ikke være med til.
Set i lyset af det samlede regelsæt på området vurderer vi med hensyn til den fordeling, der er af udgifterne i det danske samfund, at det er rimeligt, at arbejdsgiverne skal betale for de tre første ledighedsdage.
Men som jeg også var inde på, er vi, hvis vi kan se det i en større helhed, absolut åbne for at kigge på det igen.
Men som det er nu, kan SF ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Der er gode grunde til at afskaffe G-dagene.
De blev indført som en arbejdsgiverafgift på fyringer, men det er aldrig dokumenteret, at ordningen har haft nogen præventiv virkning i forhold til fyringer.
Til gengæld er der masser af eksempler på, at lønarbejdere er blevet snydt for deres penge.
Selv om det med lovgivning omkring årtusindskiftet blev muligt for a-kasserne at lægge ud for G-dagene og efterfølgende kræve penge ind hos arbejdsgiverne, finder man stadig en del eksempler på manglende betaling, især inden for områder, der benytter mange vikarer og korttidsansatte.
For at slippe for at udbetale G-dage har arbejdsgiverne en interesse i at ansætte folk, der ikke er medlemmer af en a-kasse og dagpengeberettigede.
Det har ført til øget brug af uorganiserede vikarer.
Diskriminationen af organiserede kan medvirke til social dumping.
G-dagene giver en masse bøvl og unødvendigt tidsforbrug i såvel a-kasserne som hos arbejdsgiverne.
Derfor bør G-dagene afskaffes, og der må findes en anden ordning, så arbejdsgiverne som i dag fortsat bidrager til dagpengesystemet, men afskaffelsen skal ikke være et økonomisk tilskud til arbejdsgiverne.
DF's forslag om at afskaffe G-dagene for ansættelser under 3 måneder kunne derfor ser ud som en god omend spæd begyndelse på afskaffelse af G-dagene, men det er det faktisk ikke.
For det første vil det motivere arbejdsgiveren til almindelig udbredelse af korttidsansættelser og brug af vikarer – en udbredelse, som Enhedslisten er imod.
Der står her, at det er på 96 mio. kr., beskæftigelsesministeren siger 100 mio. kr., og andre siger, at det er mindre.
Men uanset hvad er der tale om et direkte arbejdsgivertilskud.
Enhedslisten ønsker ikke, at arbejdsgivernes bidrag til dagpengesystemet sættes ned, og derfor stemmer vi imod DF's beslutningsforslag, selv om vi godt kan se nogle positive hensigter i det.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-03:
Fra LA's side er vi positive over for DF's beslutningsforslag.
Det har længe været vores politik, at G-dagene skal afskaffes helt.
Siden indførelsen af G-dagene er der sket et skift på arbejdsmarkedet.
I dag er folk i højere grad omfattet af opsigelsesvarsler.
Vi bryster os jo normalt meget af, at vi har et fleksibelt arbejdsmarked i Danmark, og det har vi også, men G-dagene er en af de ting, der gør arbejdsmarkedet mindre fleksibelt.
Det er en skat på opsigelser, og det er klart, at det gør det mindre attraktivt, sænker incitamentet til og gør det mere besværligt at komme af med medarbejdere, når man har brug for det, men det er også en skat på ansættelser, specielt de kortere ansættelser, og det vil typisk sige vikarjob, som ofte kan være en god indgang for mange til arbejdsmarkedet, og i forhold til mere længerevarende ansættelsesforhold kan et vikarjob være en god måde at komme ind på arbejdsmarkedet på.
Og det er jo ofte lavtlønnede, der gør brug af sådan nogle job til at komme ind på arbejdsmarkedet, og der er det ikke hensigtsmæssigt, at det er forbundet med en risiko for arbejdsgiverne at ansætte lønmodtagere i sådanne job.
Samtidig er det også diskriminerende mod folk, der har tegnet et medlemskab af en a-kasse.
Hvis en arbejdsgiver skal stå og vælge mellem en, der er medlem af en a-kasse, og en, der ikke er forsikret, til et job, f.eks. et vikarjob, så vil man være mere tilbøjelig til at vælge personen, som ikke er medlem af en a-kasse, da det potentielt kan blive dyrt, hvis man skal af med vedkommende, som er medlem af en a-kasse.
Derfor synes vi også, at G-dagene skal fjernes helt.
Vi synes også, at de bør fjernes fra længere ansættelser.
Hvis man f.eks. er dækket af et opsigelsesvarsel og har løn i 3 måneder, efter at man er opsagt, så er det jo lidt underligt, at man efter 3 måneders løn også skal have tre G-dage.
Det giver heller ikke ret meget mening.
Så alt i alt synes vi, man bør afskaffe dem.
Som jeg sagde indledningsvis, er vi positive over for DF's beslutningsforslag, men vi har også nogle problemer med finansieringen.
Men det kan vi måske tage i udvalgsarbejdet.
Måske vi kunne blive enige om en lidt mere holdbar finansiering end den, der er anvist i det her beslutningsforslag.
Så vil jeg sige, at det da lyder, som om det her er noget, der godt kan findes enighed om i Folketinget, så hvis vi nogen sinde kommer til at skulle lave en dagpengereform under den her regering, kunne det godt tyde på, hvis man lytter til det, der er blevet sagt – og måske også til det, der ikke er blevet sagt – at G-dagene godt kan blive afskaffet.
Mai Mercado (KF), 2014-04-03:
De såkaldte G-dage er jo en lidt ubehagelig udgift, som arbejdsgiverne har de første 3 dage, når en række forskellige forhold er opfyldt, og det er jo en godtgørelse, som virksomheden betaler de første 3 dage, efter opsigelsen eller fyresedlen er kommet.
Som konservative er vi jo glade for generelt at støtte fjernelse af forhold, som belaster virksomhederne, fordi det skal være attraktivt at etablere og drive virksomhed i Danmark, og derfor hilser vi også forslaget fra Dansk Folkeparti velkommen.
Virksomhederne kan jo ganske enkelt blive nervøse for, om de kan tage en ekstra medarbejder ind, selv om der kan være behov i produktionen her og nu, grundet omkostningerne ved G-dagene, hvis nu produktionen uventet går ned og fyringer altså bliver en nødvendighed.
Vi tror på, at ophævelse af G-dagene vil være med til at skabe endnu flere jobåbninger, fordi virksomhederne så tør tage flere ind i perioder, hvor de altså lige står og mangler et par ekstra hænder.
Så er det jo egentlig lidt smukt sådan at opleve, at der er en egentlig ganske fin tilslutning til beslutningsforslaget, om end ordførernes argumenter er noget forskellige.
Vi byder altså beslutningsforslaget velkommen, og når regeringsfarven på et tidspunkt skifter, håber vi da, at Dansk Folkeparti vil vedblive med at opretholde deres forslag og ønsket om at gøre noget godt for virksomhederne.
Som andre partier er vi også en smule lunkne over for finansieringen, og noget af det, man selvfølgelig bliver nervøs for, er, at finansieringen lige pludselig bliver fordoblet – lige pludselig er det ikke 50 mio. kr., det koster, men 100 mio. kr.
Men det indholdsmæssige kan vi fuldt ud støtte, og derfor hilser vi også beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti velkommen.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg tror, det her skal ses på en meget enkel måde, nemlig at vi er optaget af, at vi overholder de internationale spilleregler, der er.
Det har vi diskuteret mange gange.
Lad os stoppe det der.
Sådan må det være.
Inden for de rammer kan vi altså finde nogle ordninger, men det kræver jo, at vi har et flertal for det her, det kræver, at vi bliver enige om det.
Det kræver også, at Venstre går aktivt ind i det her og anerkender, at vi skal finde nogle aftaler og regler, der lægger sig inden for de internationale spilleregler, vi selv har skrevet under på.
Jeg havde det sådan personligt, da jeg hørte om det her første gang, som jeg også sagde til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg tænkte: Ja, det lyder da egentlig lidt mærkeligt.
Hvordan i alverden kan lade sig gøre?
Men når man så kigger nærmere på det og ser baggrunden for det, ser man, at det her jo er et led i arbejdskraftens fri bevægelighed mellem arbejdsmarkederne.
Men det bliver altså nødt til at være inden for den EU-ret, vi alle sammen har skrevet under på at vi vil overholde.