runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
I forhold til den aktuelle situation kan jeg helt læne mig op ad Rigspolitiets vurdering.
Jeg vil gerne i forhold til de vurderinger, som en eventuelt kommende justitsminister vil få på fuldkommen samme vis, se, at man på baggrund af Rigspolitiets politifaglige vurderinger vil tage en diskussion af det.
Det glæder jeg mig til at se, altså hvis man har tænkt sig at gøre det, hvis man på et eller andet tidspunkt får magt, som man har agt.
Regeringens holdning er den, at det her er alvorligt, og på mange områder er det også blevet alvorligere end det, vi har set tidligere.
Det er derfor, vi tager hårdere fat, det er derfor, vi eksempelvis fremlægger forslag om øget brug af hemmelige ransagninger, det er derfor, jeg har sat mine embedsmænd i Justitsministeriet til at se på hele paletten uden nogen som helst form for hellige køer, altså om der er behov for at lave ændringer.
Det ser vi på, fordi vi mener, at det her er alvorligt.
Men Venstre kunne jo starte med at støtte det, som regeringen rent faktisk har fremlagt, og som vil hjælpe, og som er politiets ønske, i den kamp, de er i nu, nemlig at få bedre fat.
Eksempelvis står det direkte i forslaget, når det gælder øget brug af hemmelige ransagninger i forbindelse med bandemiljøet.
Det er derfor, vi øger antallet af fængselspladserne i Kriminalforsorgen.
Når der så at sige er flere, der skal ind at sidde, og de skal sidde længe, fordi de får langvarige straffe, og de skal ikke tage deres absurde adfærd med ind i fængslerne, så skal de adskilles fra de andre, og det er derfor, vi bygger nye, særlige afdelinger til dem, altså så de kan komme væk fra de andre.
Vi styrker exitenheden, sådan at vi får dem ud, som er kommet så at sige forkert ind i miljøet.
Vi er i tæt dialog med de kommuner, som er berørt, for at sikre, at fødekæden til området og miljøet bliver stoppet.
Så det er udtryk for, at regeringen tager det her meget, meget alvorligt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Jeg er ked af at sige det til justitsministeren, men det er jo den samme omgang sniksnak, som vi hører hele tiden.
Det nye fængsel, der bliver bygget på Falster, er et, som VK-regeringen satte i gang.
Det er et af de steder, hvor der skal være de her sikrede celler.
VK-regeringen har tilført Kriminalforsorgen masser af ressourcer.
Det er jo en anden diskussion, og den tager vi meget, meget gerne, hvis justitsministeren vil stille op til debat om det.
Det, jeg spurgte om, var sådan set, om justitsministeren var helt hundrede procent enig i, at Rigspolitiets faglige vurdering også var justitsministerens politiske vurdering.
Det siger ministeren så at det er.
Der må jeg bare sige: I Venstre er vi uenige.
Man kan godt have en politisk vurdering, der adskiller sig fra en politifaglig, altså det her med, at ja, vi tror, at det her bliver løst, og så kan man have en politisk vurdering som følge af, at rekruttering til banderne bliver større; man kan se, at der er bandevagter og en række andre, der regerer i områderne af København; man tror, at den her problemstilling ikke forsvinder, den bliver ikke bedre, men på sigt bliver det noget, der bliver værre og værre, og det må man agere i forhold til.
Jeg vil godt kvittere for, at ministeren påpeger, at der er forskel.
Det er bare ærgerligt, for jeg ville håbe, at vi i fællesskab kunne være enige i vurderingen.
Det er forudsætningen for at få det løst, men der vil justitsministeren bare – kan jeg forstå – skubbe det over til politiet, og det er så en politisk uenighed.
Jeg synes, at den er ærgerlig, særlig for de mennesker, det handler om, som oplever utryghed hver evig eneste dag som følge af den her bandekonflikt.
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Det kan være, at han ikke vil høre, hvad det er, der bliver sagt.
Det tror jeg måske er det, der er det centrale.
Lad os eksempelvis tage pladserne i fængslerne til alle de mange, som er inde at sidde lige i øjeblikket, for indsatsen er løftet til et nyt højt niveau, og der er et massivt pres på de her rocker-bande-medlemmer.
Det har jo ikke noget at gøre med det fængsel, som først står om 2 eller 3 år på Falster.
Det har noget at gøre med de pladser, som vi lige har aftalt her i efteråret, hvor vi sikrer 200 ekstra pladser til Kriminalforsorgen.
Vi sikrer 48 særlige fængsler til det, der hedder negativt stærke, altså eksempelvis rocker-bande-medlemmer.
Det er det, vi taler om, og det var det, som Venstre ikke ville være med i.
Det er et ønske fra politiet og dem, der så at sige sidder med arbejdet hver eneste dag.
Da hr. Karsten Lauritzen stod på den her talerstol og holdt sin ordførertale om det her forslag, som skal være med til at forstærke indsatsen mod lige nøjagtigt det her miljø, sagde han nej til det.
Så jeg må sige, jeg er ét stort spørgsmålstegn, for på den ene side vil man have en forstærket indsats, og på den anden side siger hr. Karsten Lauritzen nej, når regeringen så kommer med forslag på området, som giver flere pladser, og som sikrer, at de rockere, som sidder i vores fængsler, bliver adskilt fra de andre, så de andre kan komme ud og forhåbentlig ikke komme tilbage igen, for vi ved, at hvis de kommer tilbage, er der flere ofre – det er jo det, vi skal nå.
Han siger nej til øget brug af hemmelige ransagninger.
Der er et eller andet, der ikke rigtig spiller.
Den her regering er fokuseret på, at der er et alvorligt problem, massivt pres, det er løftet til allerhøjeste niveau, og indsatsen bliver øget.
Det gør den nu, og det er jo derfor, vi har sat vores embedsmænd til at se på behovet for at tage nye initiativer, og det er det, der er på dagsordenen, for der er et alvorligt problem.
Så er det så nemt.
Jeg bliver spurgt, om jeg er enig i en udtalelse fra Københavns Politi om, »at der generelt set ikke findes områder i politikredsen, hvor særlige befolkningsgrupper ikke kan færdes trygt«.
Mit korte svar er: Jeg har ikke grundlag for at være uenig i Københavns Politis vurdering.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-24:
Argumentationen for, hvorfor man har afgifter på det ene og ikke på det andet, kan være meget, meget svær at finde frem til.
Kan vi få en oplysning om en mulig tidshorisont for, hvornår ministeren tror at der kan være noget på banen, som vi kan forholde os til her i Folketinget, for jeg fornemmer, at der jo ikke er nogen, der kan forsvare det her system?
Jeg fornemmer, at der er i hvert fald er en vilje bredt i Folketinget til at få gjort noget ved det.
Så kan vi få en eller anden form for tidshorisont for, hvornår der eventuelt kunne komme et udspil fra Skatteministeriet?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Nej, det tør jeg simpelt hen ikke sige noget om.
Jeg har lyst til at kunne sige det, men det kan jeg ikke.
Christine Antorini (S), 2013-04-24:
Jeg er blevet spurgt om min holdning til selvejende daginstitutioner, og så er jeg blevet spurgt om SF's holdning, men det venter jeg lige med, for jeg er lidt forvirret over den del.
Men i forhold til min egen holdning til selvejende daginstitutioner kan jeg sige, at vi i regeringen er positive over for selvejende daginstitutioner.
Dem har vi jo haft i en meget, meget lang årrække, og det, der er kendetegnende ved de danske selvejende daginstitutioner og fritidshjem, for dem har vi også mange af,
er, at de skal leve op til den samlede børnepolitik, der er i den kommune, hvor de ligger.
De har, kan man sige, de samme takster, de har større frihed til, hvordan de kan organisere deres arbejde, og det er nonprofitinstitutioner, og det vil sige, at hvis de kan gøre det på en smart måde med de penge, de har, så kan de bruge dem til at investere i, hvordan de får endnu bedre dagsinstitutioner, og det er jo på alle mulige måder en sympatisk måde, herunder med den høje grad af forældreog medarbejderindflydelse, som er en del af de selvejende daginstitutioners principper.
Så vil jeg lige sige til den anden halvdel, at jeg håber, spørgeren vil uddybe det, for jeg ved ikke helt, hvad det er, spørgeren tænker på, altså, hvad det skulle være for en skepsis fra SF's side.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-24:
Altså det, jeg egentlig startede med at spørge om, handler om den modstand, som SF tidligere har udtrykt, mod de selvejende daginstitutioner eller børnehaver.
Men jeg må sige, at for mig var det godt at få bekræftet, at ministeren i hvert fald ikke har udtrykt nogen modstand imod de selvejende børnehaver.
Jeg vil gerne spørge ind til noget mere.
Jeg ved, at ministeren tilbage i foråret 2012 gjorde det klart, at ministeren ikke ville vurdere daginstitutioner ud fra ejerforholdet, men egentlig gerne ville have undersøgt noget med, hvordan man kan vurdere kvalitet i daginstitutioner.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er en undersøgelse, som er foretaget, eller om det er en undersøgelse, som ministeren fortsat påtænker at skubbe i gang.
Christine Antorini (S), 2013-04-24:
Det er korrekt, at vi i regeringen synes, det er vigtigt at kigge på de forskellige typer dagtilbud, der er, og som spørgeren også siger ikke gøre det ud fra ejerformen i sig selv, men netop ud fra en vurdering af kvaliteten.
Så det er fire ting, vi kigger på: Det er kvalitet, det er nærdemokrati, det er forældreinddragelse, og det er, om det alt efter hvilken type dagtilbud, det er, betyder noget for, om der kan komme til at ske en direkte eller indirekte social opdeling.
Vi ved jo, at der alt efter hvilken ejerform, det er, er nogle, hvor der ikke er loft over forældrebetalingen, og at der også er nogle, hvor man faktisk kan trække profit ud af dagtilbuddet alt efter ejerform.
Det er en undersøgelse, vi er i gang med, og som vi vender tilbage om, når vi ved hvordan og hvorledes.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-24:
Jamen det glæder vi os til, for jeg håber selvfølgelig også, at de andre partier i Folketinget får muligheden for at høre nærmere om, hvad resultatet bliver, når undersøgelsen er færdig.
Jeg vil egentlig godt bevæge mig over til beslutningsforslag B 30, som jo gik på det med at sikre bedre vilkår for de frie skoler i forhold til at kunne oprette aldersintegrerede daginstitutioner.
Og der vil jeg gerne spørge ministeren, om det er noget, ministeren har påtænkt at tage fat på.
Christine Antorini (S), 2013-04-24:
Jeg vil bare for god ordens skyld sige, at det, som spørgeren bringer op her, er noget andet end det, som spørgeren først har spurgt til.
Det er jo en lovbehandling, vi har om et beslutningsforslag, hvor regeringen klart har tilkendegivet, at vi vil kigge på muligheden for, at man også kan oprette dagtilbud inden for friskoleloven.
Så mig bekendt – uden at jeg lige har det i frisk erindring, fordi det egentlig ikke er det, som spørgeren har hidkaldt mig for at svare på – skulle der være en proces i forhold til udvalgsarbejdet.
Igen vil jeg sige med det forbehold, at spørgeren spørger om noget helt andet end det, som jeg egentlig er blevet hidkaldt for at svare på, og at jeg altså ikke har B 30 fuldstændig frisk i erindring, at vi har givet en klar tilkendegivelse om, at det kigger vi på.
Og hvordan det videre forløb er, kan jeg ikke huske på stående fod, men det er jeg sikker på at vi i fællesskab kan finde frem til, når vi kigger på betænkningen fra B 30.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Jamen bestemt.
Jeg kan sige, at vi jo i »Vækstplan DK« foreslår en afskaffelse af den vægtbaserede emballageafgift, som har nogle af de samme problemstillinger.
Så vidt jeg husker, skal der betales afgift, hvis der er sennep i et glas, og ikke, hvis der er syltetøj i glasset og sådan nogle ting.
Det kan også være, at det er omvendt.
Altså, det er lidt vanskeligt, og jeg kender ikke årsagen til det, for at være helt ærlig.
Men der er sådan nogle mærkelige forskelle, og det har vi faktisk taget fat på.
Ved forhandlingerne om »Vækstplan DK« har vi været meget opmærksomme på den her problemstilling, og jeg synes bestemt, at det er værd at se på, om vi skulle tage fat på nødderne, næste gang vi gør noget ved det her, for jeg er helt enig i, at der er nogle absurditeter i det system, som man burde kunne se på.
Men som sagt er det ikke helt enkelt.
Så derfor er det ikke så enkelt endda, men jeg er villig til at se på det, ja.
I politik skal man ikke være ked af det, og man skal heller ikke altid nødvendigvis være glad.
Man skal se, hvad det er, der virker, og hvad det er for en politik, der kan få gang i væksten i Danmark igen.
Og det er jeg da meget optaget af, meget mere optaget af, end jeg er af at stå og krænge min sjæl ud over, hvad der gør mig glad, og hvad der ikke gør mig glad.
Det er da inderlig uinteressant.
Det interessante er jo her, at der er en vækstplan, som regeringen har fremlagt, som hele regeringen står bag, og som også jeg som skatteminister står bag.
Og jeg er helt overbevist om, at alle disse elementer vil fremme vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det er sådan i samme boldgade, hvor hr. Jacob Jensen spørger om, hvilket niveau for selskabsskatten som efter min opfattelse er passende.
Der vil jeg sige, at det er svært at svare generelt på.
Vi har i regeringen vurderet, at det ville være passende at sænke selskabsskatten fra 25 til 22 pct. i den konkurrencesituation, som Danmark er i i øjeblikket, i forhold til, hvad der er af udfordringer med selskabsskatten, der er blevet sænket i landene omkring os, og også i forhold til, at det er nødvendigt at have en politik, der gør, at man kan tiltrække investeringer og skabe jobs i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Tak for svaret.
Det er jeg sådan set også glad for, og det overraskede mig selvfølgelig ikke, når det nu netop er en del af vækstplanen, og når, jævnfør svaret på mit tidligere spørgsmål, ministeren står bag hele vækstplanen, herunder også selskabskattelettelsen her fra de 25 til de 22 pct.
Er det, som ministeren lidt er inde på, det, der sker rundtomkring os, f.eks. i Sverige?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Det er da klart, at det hænger sammen med, hvad der sker omkring os.
Det er vi da nødt til at forholde os til.
Det ville da være uansvarligt, hvis en regering ikke gjorde det.
Så siger hr. Jacob Jensen hvis og hvis.
Jamen den slags hypotetiske spørgsmål giver det jo ikke mening at stå og besvare her i Folketingssalen.
Det, jeg bare kan sige, er, at vi selvfølgelig er opmærksomme på, hvordan den danske vækst kan fastholdes og forhåbentlig styrkes.
Så vil jeg også sige, at det jo ikke kun er selskabsskatteprocenten, der har betydning for, om der bliver tiltrukket investeringer til Danmark.
Så man kan ikke udelukkende gøre tiltrækningskraften for udenlandske investeringer til et spørgsmål om selskabsskatteprocenten.
Det håber jeg også at Venstre er enig med mig i.
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Vi er selvfølgelig fuldstændig enige med ministeren i, at der er mange elementer i forhold til at skabe et godt erhvervsklima i Danmark, og ministeren nævner flere af de væsentlige.
Men det er sådan set kun for at se, hvad det er for nogle positioner, som regeringen bevæger sig væk fra – og det er netop, som jeg nævnte før, væk fra at være ærkemodstander af en lavere selskabsskat.
Hvis man f.eks. oplevede, at svenskerne sænkede selskabsskatten, skulle vi altså ikke gøre det.
Det var holdningen i regeringen i efteråret.
Nu må vi så forstå på det nye udspil – og det kvitterer vi som sagt for; vi er enige i retningen – at regeringen er kommet på den tanke, at når eksempelvis Sverige og måske også andre lande rundt om os begynder at bevæge sig i den retning, er det nok også en god idé, at vi i Danmark prøver at kigge på, om selskabsskatteniveauet skal sænkes.
Så det vil vi selvfølgelig gerne kvittere for.
Men mit spørgsmål er sådan set mere, om vi kunne komme ind på, hvad det er for nogle elementer.
Altså, er det kun det, der sker rundt omkring os i f.eks. Sverige, Tyskland og England, eller er det også andre ting, som gør, at regeringen begynder at overveje på et senere tidspunkt eventuelt at sige: Hov, det kunne godt være, at vi også skulle kigge på selskabsskatten endnu en gang?
Eller er det statisk på den måde, at nu siger man, at nu er det det niveau, vi er på, og så er det det?
Lad os forestille os – og det synes jeg ikke er urealistisk at gøre – at svenskerne kom og sagde: Nu er danskerne rykket; vi bliver nødt til at gøre noget for at tiltrække arbejdspladser til Sverige, så de ikke rykker over Øresund til Københavnsområdet eller Danmark, så vi sænker den yderligere.
Vil regeringen så sige, at det bliver man nødt til at forholde sig til, eller er der trukket en streg i sandet med de 22 pct., man er kommet frem til?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Jamen jeg tror, man skal være forsigtig med at have den her meget, meget hypotetiske diskussion.
Altså, det er meget svært at svare generelt på, hvad vi så vil, hvis der sker det og det.
Der er jo mange forskellige elementer og faktorer, som kommer ind her.
Og derfor vil jeg sige, at i første omgang er vi altså mest optaget af at få vedtaget den her vækstplan, som forhandles i øjeblikket.
Og et af hovedproblemerne er altså, at Venstre har forladt forhandlingslokalet og simpelt hen ikke vil forhandle videre, fordi man hellere vil forære ca. 1 mia. kr. til de rigeste arvinger i det her land.
Det er så Venstres prioritering, og det vil regeringen ikke være med til.
Derfor blokerer det jo i øjeblikket for, at man kan få den nedsættelse fra 25 til 22 pct., som diskuteres.
Så skulle vi ikke lige få den sag ordnet først, før vi begynder at diskutere, hvad man så skal på længere sigt, hvis der sker forskellige ting i andre lande?
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Den sag synes jeg godt vi kan få ordnet, hvis ministeren giver tilsagn om her, at regeringen så giver den indrømmelse, som vi netop har bedt om.
Det er ikke, fordi vi skal diskutere det, for det ligger jo noget ud over spørgsmålet her, men nu rejser ministeren selv det om arvespørgsmålet.
Og det er jo netop et af de elementer, som sikrer, at der faktisk er kapital i virksomhederne fremadrettet, når man generationsskifter inden for familieejede virksomheder, så vi ikke dræner de virksomheder for kapital og dermed muligheden for at investere i danske arbejdspladser.
Så jeg synes da, det er godt – hvis jeg hørte det rigtigt, men jeg tror nu ikke, det var helt sådan ment – at ministeren siger, at den sag skal vi få ordnet.
For hvis der dermed menes, at vi kan lave en aftale om det, så tror jeg næsten, jeg kan gøre det her på vegne af mit parti.
Men det tror jeg desværre ikke helt er det, der er tilfældet.
Men jeg håber som sagt også, at vi kommer i land med en aftale – og også får sænket selskabsskatten, for det har vi sagt længe.
Det er noget andet end det, regeringen har sagt i et stykke tid.
De er så kommet på bedre tanker, og det kvitterer vi for.
Men jeg har blot spurgt til, hvad det er for nogle elementer, som gør, at man er kommet på bedre tanker.
Og jeg har forstået, at det bl.a. er, at man i udlandet, herunder i Sverige, har rykket sig i den retning, og derfor må jeg også forstå, at det er den samme tankegang, der gør sig gældende fremadrettet, hvis det er sådan, at svenskerne går videre.
Så vil jeg antage, at regeringen har den samme holdning, som de har i dag, nemlig at så skal vi også i Danmark gå videre.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-24:
Jeg kan forstå, at det er en hård nød at knække, om jeg så må sige, og jeg havde jo også en lumsk mistanke om, at jeg ikke kunne beskylde den nuværende regering for alle dårligdommene, der følger af det her; men at vi skulle helt tilbage til 1922 var jeg så faktisk ikke klar over.
Dengang sad ministeren vist ikke en gang i Folketinget.
Vi har et problem, vi har en udfordring.
Jeg har ikke selv opdaget problemstillingen.
Men jeg vil godt læse lidt op af den artikel, som ledte mig på sporet af den her problemstilling.
Der står: Afgifterne ligger på 22,07 kr. pr. kg for hasselnødder, 33,06 kr. pr. kg for mandler, mens man slipper med 18,39 kr. pr. kg for pistacienødder.
Her er det vel at mærke afgifter for nødder, hvor skallen er taget af.
Hvis nødderne beholder skallen på, bliver det for alvor indviklet med endnu et sæt individuelle afgifter, som fødevarevirksomhederne skal forholde sig til.
Forhandlere af jordnødder skal eksempelvis forholde sig til tre forskellige afgifter: 10,99 kr. pr. kg for saltede jordnødder, 9,22 kr. pr. kg for ubehandlede jordnødder og endelig 5,49 kr. pr. kg for jordnødder med skal på.
Hvis man dypper jordnødden i chokolade, får man tilmed en fjerde afgift på 24,61 kr. pr. kg, da hele vægten i så fald tæller som chokolade.
Altså, man kan jo godt forstå, hvis nogle virksomheder synes, at det er lige lovlig kompliceret at gebærde sig.
Så jeg vil gerne spørge ministeren – jeg er klar over, at det er en stor opgave – om det er noget, man vil kigge på, for det må vi have en fælles interesse i at få ryddet op i.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Jamen jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er sådan et rimelig indviklet system, der er der, og det er da godt, at det ikke er mig, der skal sidde og finde ud af alle de der enkelte afgifter, der er på forskellige komponenter af et produkt.
Det er som sagt gået op for mig, at når man ser på afgiftssystemet, er der en del af den slags, som jo ofte skyldes knopskydninger af historisk karakter.
Man har måske siddet i Folketinget for 30 år siden og har skullet finde nogle penge til et eller andet, og så fandt man lige på at hæve afgiften et eller andet sted og andetsteds på andre tidspunkter.
Af og til kan der være en logisk forklaring på det, fordi man skal opnå et eller andet mål.
Man vil have ændret forbruget, så der er mere af den slags i forhold til noget andet, og der er nogle skævvridningsproblemer, man skal forholde sig til.
Så derfor er det ikke så enkelt bare at sprænge det hele luften.
Det kunne jeg også godt selv have lyst til, må jeg så tilstå.
Jeg har spurgt mine embedsmænd ovre i Skatteministeriet, og de frarådede på det bestemteste, at man gik i gang med det.
Man skal gøre det med omtanke.
Men jeg er fuldstændig villig til at se på det område.
Det er faktisk en personlig ambition, jeg har.
Jeg kan ikke garantere, at jeg kan leve op til det, for jeg tror, at de fleste skatteministre, når de finder ud af det her, har haft en ambition om det, og det er ganske svært, fordi det er meget knopskydninger, der har fundet sted.
Men jeg er bestemt enig i den målsætning, som spørgeren skitserer, og hvis vi i fællesskab kan gøre noget ved det, så jeg er helt villig til også at se på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-24:
Jeg synes, det lyder godt, og som sagt erkender jeg jo også, at det ikke nødvendigvis er helt ukompliceret.
Det medfører jo, at virksomheder, som importerer nødder og sælger dem, har et hulens besvær med at få regnet ud, hvor meget de skal betale.
Men bare som et kuriosum nævner en direktør for noget, der hedder Nordlie Food, og som beskæftiger 30 ansatte – han hedder Steffen Hansen-Nord – at virvaret af forskellige afgifter betyder, at virksomheden helt afholder sig fra at gå ind i blandingsprodukter som blandede müslityper.
Det kan let blive meget kringlet, hvis man f.eks. anvender 12 pct. hasselnødder, 17 pct. cashewnødder og mange andre nødder.
Man kommer let i en situation, hvor der er for meget eller for lidt af den ene type nødder, og så rammer man forkert med afgifterne.
Altså, vi har netop ved knopskydninger nået et system, som er helt uholdbart, og hvor det jo er meget svært at gå ud og argumentere for, at det er mindre hensigtsmæssigt, at folk spiser hasselnødder frem for pistacienødder eller vice versa – altså, det virker fuldstændig meningsløst.
Så derfor er jeg glad for, at ministeren i det mindste har viljen til at få gjort noget ved problemet, for det er jo første skridt.