runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Tak for debatten.
Der er jo ikke kommet de helt store revolutionære ændringer i forhold til den debat, vi havde for et års tid siden.
Den største ændring er måske, at ministeren nu er nået til, at der endelig skal nedsættes en arbejdsgruppe, hvilket der har været snakket om et stykke tid.
Jeg synes egentlig, at det mest karakteristiske, man kan sige, er, at det simpelt hen er nødvendigt, at der er nogen, der presser regeringen på de her områder; sørger for, at der bliver holdt lidt gang i den, for hvis ikke der er nogen, der presser den, så sker der ikke en pind.
Jeg synes, at det seneste eksempel, hvor justitsministeren har besluttet, at hun ikke vil følge Fødevareudvalgets anbefaling og ikke vil føre den ud i livet, skal vi have grundigt gennemdrøftet.
Vi har her et helt særligt problem, vi skal have afdækket i Fødevareudvalget, for det er, må man vel mildest talt sige, en temmelig speciel situation, at en minister bare sidder en vedtagelse fra et flertal i et udvalg overhørig.
Vi har haft nogle forskellige debatter om nogle af områderne, og jeg skal nok lade være med at bruge meget af Folketingets tid nu her i aften til det, men jeg vil godt lige runde det om halekupering, som har været en af de ting, vi har snakket om.
Det er et af de områder, som jeg ikke mener der er behov for at få yderligere forskning af.
Det er noget, man har forsket på i årevis.
Der er vel såmænd ingen, der er særlig meget i tvivl om, hvad problemstillingen er, nemlig at man har lavet nogle staldsystemer, hvor dyrene ikke har noget at beskæftige sig med.
Derfor finder de så noget andet at foretage sig, og det er at bide i hinandens haler, og det giver bylder op ad rygraden, og det giver ganske givet meget store problemer med dyrevelfærd.
Det er et kendt problem, som har været der i mange, mange år, så jeg er lidt uforstående over for, at man vil have yderligere forskning på området.
Et andet område, jeg godt lige vil ind omkring, er spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt at gå hen og lave egenbetaling for dyrevelfærdsforsøg, altså efter samme princip, som man i øjeblikket gør det på miljøområdet.
Der får man i landbruget besøg – ganske vist kun hvert sjette år – af en miljøkonsulent fra kommunen, og så betaler landmanden selv for den miljøkontrol i forhold til, hvor meget tid der bliver brugt.
Det burde vel sådan set være en rimelig måde at gøre tingene på: at man betaler for det forbrug af tid, der er.
Men ministeren har meddelt, at det kan hun ikke umiddelbart svare på, så jeg vil selvfølgelig sørge for at få stillet et spørgsmål til det, så det kan blive afklaret.
Jeg er ret spændt på, om det kunne være en mulighed for at komme noget videre, for det er og bliver efter min bedste opfattelse urimeligt, at der i gennemsnit går 20 år imellem, at besætningerne får et velfærdsbesøg.
Det er selvfølgelig fuldstændig uholdbart, at det skal blive ved med at være sådan, og det kan vi faktisk ikke være bekendt.
Det er i hvert fald et system, man kender i forvejen, og som bruges i forvejen.
Tak for debatten.
Afstemning
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Der ligger det i det, at en transport, der starter fra Danmark, og når der over for myndighederne er blevet redegjort for, hvorledes transporten skal forløbe, naturligvis også skal forløbe på en sådan måde, som der er redegjort for, og man kan straffes, hvis man ikke overholder de regler.
Hr. Kristen Touborg er jo udmærket bekendt med, at EU-reglerne er sådan, at man, når man er kommet på den anden side af grænsen, godt kan holde en meget lang pause, og så kan man i princippet starte på en ny transport.
Den undtagelse giver de danske regler ikke mulighed for at gøre.
Så det, der ligger i det, er sådan set, at man må overholde de regler, man har forpligtet sig til at overholde, og som gælder i Danmark, men hvis man holder den pause, man skal, på den anden side af grænsen og påbegynder en ny transport, så ligger det altså uden for dansk jurisdiktion at sige, at man ikke må efterleve de tyske regler, som jo vil være gældende, hvis man påbegynder en ny transport i Tyskland.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Nu er det jo ofte sådan, at vi, når vi skal spørge eksperter, så skal høre, hvad effekten er af, at vi gør a, for så fører det måske til b, c og d, eller hvad effekten er af, at vi gør k, som fører til j, h og l.
Her har eksperterne fra Fødevarestyrelsen altså sagt, at de her penge kan vi bruge bedre på et andet område.
Hvad er det for et andet område, vi bedre kan bruge dem på?
Jeg ved det ikke, jeg kan ikke lige huske, hvad det er, men det kan være, hr. Christian H. Hansen kan, for jeg vil da gerne have oplyst, hvor de der 4,4 mio. kr. kunne bruges bedre dyrevelfærdsmæssigt.
Det ville da være interessant at få at vide.
Hr. Jens Kirk var inde på, at det ikke er lovgivning, der skal til, og hr. Jens Kirk henviste til, at han havde været på Agromek, og at vi er kommet meget frem i verden med investering i en lang række af de nyeste dyrevelfærdsområder.
Det er jeg enig i.
Men tror hr. Jens Kirk, at det ville være gået sådan, hvis vi ikke bl.a. fra Folketingets side havde presset på, for at der skulle ske noget?
Der er jo altså tegn på, at man bliver meget konservativ, når man har sin bedrift og ser på økonomien, og at man er irriteret, når der kommer forandringer.
Men i virkeligheden er det jo sådan, hvis man ser det på længere sigt, at de forandringer faktisk er med til at drive dansk landbrugs konkurrencevilkår frem, for det, der lægges mere og mere vægt på i verden, er, at dyrevelfærden er i orden.
Der er Danmark så set i forhold til andre lande relativt langt fremme.
Og der er det da vores opgave at presse på.
Er hr. Jens Kirk ikke enig i det?
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jeg må sige til fru Mette Gjerskov, at der er vi enige.
Der er jo stillet krav om, at der skal være sygebokse alle steder efterhånden.
Vi har stillet de krav.
Der er ikke noget nyt i det, og det kommer.
Men jeg vil også bare gerne sige, at fru Mette Gjerskov jo ikke har læst punkt 7.
Det var ikke det, der blev spurgt om, det var altså noget med grovfoder, det havde ikke noget med strøelse at gøre, det var mæthedsfølelsen.
Det er noget andet.
Så vi er nok enige om mange ting.
Jeg vil bare sige, at i de tilfælde, hvor vi har fået anmærkninger eller andet, skulle vi da gerne ud over det.
Men jeg tror altså, at vi ved en god, grundig bearbejdning i det svineudvalg, der er nedsat, sammen med landmænd og dyrlæger og lidt rådgivning fra den side altså kommer længst.
Vi kommer ikke længst bare med at sige, at vi vil have lovgivning på området.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Men nu viser det sig jo, at ministeren ikke tager den beslutning særlig alvorligt, så nu ved jeg snart ikke, hvor vi står henne.
Men det må vi jo overveje i udvalget.
Det, jeg bare må konstatere, er, at ordføreren siger, at landmændene sammen med deres dyrlæger frivilligt skal finde ud af noget.
Jamen hvad har forhindret dem i at gøre det indtil nu?
Hvad er det helt præcis, der har forhindret nogen som helst landmand i at gå ud helt frivilligt og gøre noget ved, at 100 bedrifter ud af 700 ikke havde nogen sygestier?
Hvad er det, der har forhindret dem?
Det kan de da bare gøre, men det gør de jo ikke, og så må vi jo hjælpe.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Der er for mig ingen tvivl om, at spørgsmålet om køer på græs eller ej i meget høj grad hænger sammen med spørgsmålet om, hvorvidt man ønsker et topudbytte af sin markdrift.
Men det indebærer jo så, at man får en dårligere dyrevelfærd, end man ellers ville kunne have fået.
Så for de fleste landmænd er det nok der, spørgsmålet opstår: Skal vi have fuldt udbytte af marken, eller skal vi fremme dyrevelfærden mere og derefter få et mindre udbytte?
Efter vores opfattelse er det en uheldig udvikling, vi har haft, hvad der også fremgår af beslutningsforslaget, altså at jo større besætningerne bliver, jo færre kommer der på græs.
Det er ikke så unaturligt, at det er sådan, for hr. Jens Kirk har jo ret i, at jo større besætningerne er, jo vanskeligere er det at opfylde kravet om, at køerne kommer til at gå frit på græs.
SF er positivt indstillet over for forslaget.
Jeg synes, det er tankevækkende, at når Enhedslisten her tager et initiativ til, at vi får en behandling af et forslag om kvæg på græs, så kommer ministeren med et forslag om en arbejdsgruppe.
Ministeren skal ikke skoses, fordi den kommer, måske nok lidt mere, fordi det var nødvendigt, at Enhedslisten satte ting i gang, før den kom.
Men bedre sent end aldrig, og jeg ser frem til, at vi nu får et rimelig hurtigtarbejdende udvalg, så der ikke går alt for lang tid, inden vi kan få behandlingen af den her sag i hvert fald lidt længere frem.
Jeg vil godt til sidst sige i forhold til den debat, der har været bl.a. mellem hr. Ole Glahn og hr. Jens Kirk, at jeg ikke er i tvivl om, at hvis køerne selv kunne vælge, om de ville være ude eller inde, ville de vælge det efter, hvordan vejret var.
Den mest ideelle måde at have kvægdrift på, ville selvfølgelig være, at køerne frit kunne gå ud og ind.
Der ved vi så også godt med hensyn til vinter- og efterårssæsonen – altså ikke sommersæsonen – at det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Jens Kirk siger, nemlig at det kan give nogle ret problematiske forhold, altså i forhold til at markerne bliver vadet op, og at der bliver forskellige problemer, også miljømæssige, i den sammenhæng.
Men det ideelle ville være, at man havde køerne på græs om sommeren, og at man så havde en løbegård med fast bund om vinteren, sådan at de alligevel også kunne komme ud på det tidspunkt.
Jeg ser frem til, at vi inden alt for længe kommer videre med forslaget her.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Vi har jo i dag fået et svar fra ministeren på, hvordan hun vil håndtere den flertalsberetning, som er kommet om det med rodematerialet.
Af den fremgår det vistnok – som det muligvis også fremgår af det, ministeren sagde nu – at fordi hun vil nedsætte en arbejdsgruppe, der skal have et bredere arbejdsfelt end det med rodematerialet, så mener hun ikke, at hun er i stand til at levere det lovforslag, som et flertal i Folketinget ønsker, den 1. oktober.
Jeg vil spørge ministeren, om hun heller ikke mener, at hun vil følge det forslag om arbejdsgruppens sammensætning, der ligger fra et flertal i Folketingets Fødevareudvalg, og hvor der jo står, at et flertal i Folketinget ønsker at godkende den sammensætning; altså, om jeg skal forstå det her på den måde, at ministeren sådan set på alle vigtige områder vil ignorere det, flertallet i Folketingets Fødevareudvalg har vedtaget.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
For så vidt angår arbejdsgruppens sammensætning, er det en ministers ansvar, og det mener jeg simpelt hen ikke at man hverken kan eller skal lave om på.
Og jeg håber på, at den ene beretning, der foreligger fra Fødevareudvalget, ikke er et forvarsel om, at Folketinget i stigende omfang nu begynder at påtage sig det ansvar, som ligger hos en minister, og som jeg mener fortsat bør ligge hos en minister.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Nu skal jeg jo ikke tage stilling til, hvad den her beretning er et forvarsel om, men bare være helt sikker på, at det, justitsministeren siger, er, at hun sådan set har tænkt sig at ignorere den beretning, der ligger fra et flertal i Folketingets Fødevareudvalg på det her område.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at mit brev er udtryk for, hvordan alle arbejdsgrupper, der bliver nedsat af de forskellige ministre, normalt bliver nedsat, hvordan kommissorier bliver udfærdiget, og hvordan arbejdsgruppens sammensætning bliver besluttet.
Jeg er meget indstillet på at lytte til gode råd både fra Folketingets partier og fra udvalgets medlemmer, hvis de har synspunkter f.eks. omkring kommissoriet, kommissoriets indhold og arbejdsgruppens sammensætning, men jeg vil fastholde, at det er en ministers ansvar.
Det er ministeren, der i sidste ende må stå til ansvar for, hvordan det kommissorium ser ud, hvordan arbejdsgruppen er nedsat, og jeg mener ikke, at man skal ændre på den arbejdsfordeling.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Jeg vil sige tak for ministerens indlæg, men jeg står og bliver lidt bekymret.
Først vil jeg sige, at ministeren siger, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, og det er altså tredje gang, vi hører det i dag, så det er dagens tredje arbejdsgruppe.
Jeg er da glad for, at ministeren gerne vil lytte til eksperter, det sætter vi også pris på, men på et eller andet tidspunkt begynder man som opposition at få en fornemmelse af, at det eneste, de her arbejdsgrupper handler om, er at trække tiden ud.
Men lad det nu ligge.
For det første: Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at vi ikke ved Folketingets åbning i oktober får et lovforslag om rodemateriale til svin og tildeling af halmmængder?
For det andet: Skal jeg forstå det sådan, at det her med halekuperinger og de andre ting bliver puttet ind i den samme arbejdsgruppe?
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Hvis man skal sige det sådan i et øjebliks alvor, er der en ting ved debatten i dag, som jeg sådan set synes har været meget bekymrende.
Hele den diskussion, der har været i Folketingssalen i dag, har handlet om dyrs velfærd, men hvis man lytter til, hvad ordførerne for de enkelte partier har sagt, har budskabet været: Blæse være med forskning, blæse være med velfærd.
Det, det handler om for os, er, at der skal være resultater og de skal være der nu.
Der skal lovgives, og det skal ske nu, nu, nu.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er seriøst.
Jeg synes ikke, det er seriøst, når vi taler om arbejdsgruppen om malkekvæg, og det er slet ikke seriøst, når vi taler om arbejdsgruppen om hold af svin.
Jeg har redegjort for, at nogle forskningsresultater foreligger i foråret, andre kommer til efteråret.
Jeg kunne da ikke drømme om at love at komme med et lovforslag, når der ikke er forskning på området.
Det er fuldstændig useriøst, og det er slet ikke at tage hensyn til dyrenes velfærd.
Man må gerne kalde mig trillebør og presse alt, hvad Folketinget overhovedet orker og kan, men jeg vil ikke som en minister, der også må have en vis saglighed med i det arbejde, jeg foretager, komme med forslag, før det sker på et velbelyst grundlag.
Det er sagt i al venlighed.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Jamen sagt i al venlighed mener jeg, det er noget sludder, ministeren står og siger.
Det må være konklusionen.
Der er ikke nogen fra oppositionens side og i hvert fald slet ikke fra Socialdemokratiets side, som ikke har villet lytte til eksperter, tværtimod.
Vi står med rapporter fra Det Dyreetiske Råd, vi står med rapporter om alverdens ting og sager, så det der med, at vi ikke vil lytte til forskere, synes jeg ærligt og redeligt er noget sludder.
Hvis spørgsmålet om f.eks. halekupering, som var et af de spørgsmål, jeg stillede før, skal afvente endnu flere forskningsresultater, så kommer vi jo til at vente i evigheder, for man kan blive ved med at forske i halekupering.
Hele pointen er, at vi ved, at halekupering ikke er nogen god ting.
Der har været forsket i det siden sytten hundrede og hvidkål, tror jeg jeg sagde, sidst vi diskuterede det – da jeg gik på Landbohøjskolen.
Vi har vidst, og vi ved stadig væk, at halekupering er et alvorligt velfærdsproblem i svineproduktionen, og vi ved, at langt de fleste smågrise bliver halekuperet, selv om vi allerede i lovgivningen har sagt, at det skal være undtagelsen.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg er fuldstændig enig med fru Mette Gjerskov.
Det Dyreetiske Råd peger netop på, at der skulle nedsættes en arbejdsgruppe om hold af malkekvæg.
Når det gælder arbejdsgruppen om hold af svin, synes jeg ærlig talt heller ikke, det klæder Socialdemokratiet at komme med en kritik, der sådan lidt handler om, at nu skal vi bare have alle ting hakket op i bittesmå emner.
Der er jo en sammenhæng i det her.
Der er en sammenhæng, når man ser på dyrevelfærd.
Næh, den diskussion, der foregår mellem fru Mette Gjerskov og mig lige nu, handler om, at det eneste argument, oppositionen har, er, at tingene ikke går hurtigt nok, og det klæder ikke Socialdemokratiet.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Så sagde ministeren, at fordi det var stikprøvekontrol, ville man ikke kunne lave brugerbetaling.
Så er mit spørgsmål: Ville man kunne opkræve brugerbetaling, hvis man indfører kontrol af samtlige besætninger over en årrække i stedet for?
Nu siger jeg ikke, at det nødvendigvis skal være 10 år, det kunne også være 6 år, ligesom miljøkontrollen er i landbruget i øvrigt.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Det svar, vi har fået fra Fødevarestyrelsen, er, at de penge, man måtte bruge på det, og som man først skal finde finansieringen til og kræve på næste års finanslov, ville man kunne få bedre dyrevelfærdsmæssig effekt ud af ved at bruge dem på en anden måde.
Det skyldes jo, at i forbindelse med at man øgede velfærdsbesøgene fra 2 til 5 pct., prøvede man også at omlægge kontrollen, så den blev mere risikobaseret.
Sagt med andre ord: Hvis man hæver besøgene til 10 pct., risikerer man, at man render ude hos nogle, som man egentlig ikke behøver at kere sig så meget om.
Det er sådan, jeg læser Fødevarestyrelsens generelle bemærkninger.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
På den anden side kan man jo aldrig helt vide, om det er nødvendigt at foretage en kontrol, når man aldrig er der, eller når der går 20 år imellem i gennemsnit.
Men jeg vil også gerne rundt omkring et spørgsmål om halekupering.
For når ministeren mener, vi har behov for mere forskning netop på det område, vil jeg sådan set godt spørge, om ikke ministeren mener, der er forsket en hel del i det, og om ikke det er sådan, at også forskningen har fundet frem til, at det miljø, man tilbyder grisene, indebærer, at man ikke kan undgå halekupering, for så får man halebid i stedet for.
Men hvad er det for en forskning, man vil have udført, som ikke allerede er udført netop på området halekupering?
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Først må jeg sige til fru Mette Gjerskov, at Agromek ikke bare er et udstillingsvindue.
Det er jo en kendsgerning, at der er 10.000 udlændinge, der kommer og køber, fordi de ved og har set, at det faktisk fungerer godt.
Og det fungerer jo godt i de fleste stier.
Jeg kan kun beklage, at kontrollen har givet anledning til alle de bemærkninger.
Det er for mange.
Men jeg tror, at vejen er en helt anden end den, fru Mette Gjerskov vil.
Jeg tror, en helt anden vej er, at vi skal gøre det frivilligt mellem landmand og dyrlæge at finde ud af det.
Vi skal have sygestier nok, og vi skal have bokse, der er store nok, og vi er på vej til det.
Og jeg går også ind for, at vi skal have styr på halekuperingsproblemet og andre ting.
Men man bliver ved med at køre med det der punkt 7, som fru Mette Gjerskov jo godt ved er forkert med hensyn til grovfoder og halm.
Det burde da pilles ud med det samme – med den baggrund, fru Mette Gjerskov har.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Det er jo vældig positivt, at Venstres ordfører bliver så inspireret af at være på Agromek og se fremtidens svinestalde.
Men det, vi andre er nødt til at forholde os til, er den kontrol, der bliver foretaget ude på bedrifterne, og hvordan virkeligheden ser ud.
Og så er det altså faktisk sådan, at ud af små 700 kontroller var der næsten 100 bedrifter, hvor der ikke var sygestier nok.
Og samtidig var der faktisk næsten 90 bedrifter, hvor de ikke passede syge og tilskadekomne nok, bare ud af 700 besøg.
Det synes vi er meget alvorligt, og det vil vi faktisk rigtig gerne gøre noget ved.
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører har tænkt sig, at han vil vælte alle vores gode forslag af brættet, og så vil jeg bare spørge: Hvad har Venstres ordfører tænkt sig at gøre ved det?
Lad nu være med at sige, at det skal være en arbejdsgruppe.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jeg synes, vi skal lade det blive ved det, som der allerede er svaret fra ministerens side, nemlig at det må hr. Touborg oversende et notat om til Justitsministeriet, og så kan de forsøge at opfylde det ønske fra hr. Touborg.
Om de kan gøre det, tør jeg ikke svare på.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Jeg er klar over, hvordan kravene er, at der altid skal være nok.
Problemet er bare, at det jo ikke er tilfældet i det virkelige liv, så vi prøver at lovgive lidt omkring det virkelige liv i stedet for.
Og når vi kun vil have det til at gælde for besætninger med 300 søer og opad, er det, fordi man ikke er i stand til på samme måde at sige, at man skal have et afsnit, hvis man f.eks. kun har 100 søer.
Men jeg har et andet spørgsmål til hr. Jens Kirk: Hvis det nu er sådan, at der godt må opkræves brugerbetaling, når det ikke længere er for velfærdskontroller, når det ikke længere er stikprøver, men når det er prøver, man får, f.eks. hvert sjette år ligesom med miljøkontrollen, vil hr. Jens Kirk så gå ind for, at der opkræves en sådan brugerbetaling?
Så var vi ude over problemet med, at effektiviteten ikke var stor nok i forhold til ministerens pengepung.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Nu var det vel mest kommentarer, hr. Touborg kom med, men jeg vil direkte imødegå ham med hensyn til punkt 10.
Det kan da ikke være rigtigt, at det kun er til de store besætninger på over 300 dyr, vi stiller krav om, at der skal være sygestier nok.
Det er da til alle, uanset om de er på 5 søer eller de er på 1.000 søer.
Og jeg vil da ikke håbe, at det altid er en selvfølge, at hvis man har en mindre sobesætning, er der altid flere i et sygeafsnit.
Vi stiller altid krav om, at der skal være sygebokse nok, ikke bare når der er over 300.
At de skal slæbes ind i et separat rum, kan vi simpelt hen ikke se begrundelsen for.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Man fristes jo næsten til at sige, at Venstres ordfører læser det her forslag, som fanden læser Bibelen, for
når han siger om punkt 8, at man risikerer, at smågrisene dør, når grisene skal være fritgående, så kan han jo ikke have læst det, for der står rent faktisk, at man i de 2 første uger kan bruge en fareboks. Det andet eksempel på det samme princip er det med staldafsnit og sygestier.
Sagen er jo, at når man har langt de fleste søer i holddrift og man får en syg so, så kommer den ind i en separat sti.
Ved de store besætninger vil vi gerne have, at der er et separat afsnit, og der vil jo være adskillige søer i det afsnit.
Og det er netop de syge dyr, der virkelig har behov for den pasning.
Det er baggrunden for, at vi ønsker, at der altid skal være sygestier nok til rådighed.
I det virkelige liv må vi jo nok sige at det kniber lidt.
Derfor ville det være mere klart at køre den anden linje.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Jeg kan svare på det sidste, at hvis jeg har udtrykt noget i den retning, har jeg udtrykt mig forkert.
Det, jeg ville sige, var, at der er nogle undersøgelser, der viser, at økologiske køer har en højere sundhedstilstand, end traditionelle køer har, på en række områder.
Der er så også enkelte områder, hvor de har en ringere sundhedstilstand; det er noget med bylder på leveren, så vidt jeg husker.
Men jeg mener, at man generelt kan hente inspiration i den måde at drive landbrug på.
Jeg kan i øvrigt sige, at der har været foretaget nogle forsøg med at betragte en kos velfærd sådan ud fra en helhedsbetragtning, og det har faktisk gjort, at man har kunnet nedsætte medicinforbruget i økologiske besætninger ganske betragteligt.
Det er noget, man nu forsøger at hente inspiration til også i traditionelle besætninger.
Så der er god dokumentation for, at økologer faktisk er foran både på dyrevelfærds- og sundhedsområdet.