runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2014-03-18:
Der vil ikke længere være nogen begrænsninger, og det vil sige, at man vil kunne foretage vielser i en anden kommune eller for den sags skyld på en badebro ude i fjorden.
Det vil sige, at vi imødekommer et ønske blandt borgerne om friere rammer for, hvor de må vies.
Der er simpelt hen tale om en regelforenkling.
Uh, sagde ministeren, nu skal vi have undersøgt, hvilke økonomiske konsekvenser der kan være af det her forslag.
Jeg kan notere, at i lovforslaget bliver det gjort op, at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser.
Uh, sagde ministeren, nu må vi hellere kigge nærmere på, om vi respekterer de kommunale regler på området.
Og jeg kan konstatere, at lovforslaget er en nøje gengivelse af beslutningsforslaget: at man netop synes, at man bliver nødt til lige at spørge den kommune, hvor det foregår, om det nu også er i overensstemmelse med de regler, der er i den kommune – selvfølgelig i respekt for det kommunale selvstyre.
Så jeg skal jo rose den nye minister for at have nærlæst beslutningsforslaget og ikke være så bekymret omkring forslaget, som forgængeren var.
Og så kan jeg forstå, at man også skulle i dialog med KL om, hvordan og hvorledes man nu kunne gennemføre den her regelforenkling.
Jeg vil i dag glæde mig over, at det er lykkedes, og at ministeren nu er indstillet på at gennemføre den her ændring, som jeg rent faktisk mener er en imødekommelse i forhold til at vise en fleksibilitet over for de personer, der nu ønsker en borgerlig vielse og har nogle ideer til, hvor det lige præcis kunne foregå.
Og det vigtige er jo, at det til enhver tid er op til vielsesmyndigheden at tage beslutning om, hvorvidt man vil være med til det eller ej.
Så nu får borgerne bedre mulighed for selv at vælge, hvor de vil giftes.
Og som nævnt er det vigtigt for mig, at kommunalbestyrelser, borgmestre og byrådsmedlemmer, fortsat har ret til selv at vurdere, hvad de vil være med til.
Men nu tager vi højde for de forskellige ønsker, der er, og gør det mere fleksibelt, og jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for at have fremsat det her lovforslag.
Hele ideen om at ændre på reglerne på det her område blev jo fremsat af Venstre i et beslutningsforslag sidste forår, og jeg er rigtig glad for, at regeringen har taget forslaget til sig og nu har sørget for at fremsætte et lovforslag på området.
Det handler om at udvide den borgerlige vielsesmyndigheds stedlige vielseskompetence.
Det vil sige, at vi fjerner begrænsningen for, hvor borgmestre og byrådsmedlemmer har mulighed for at udføre den borgerlige vielse.
Det bliver nu muligt ...
jeg ved ikke, om fru Rosenkrantz-Theil kommenterer min ordførertale eller har en samtale med ministeren, men det er meget generende, i forhold til at jeg er i gang med min ordførertale om L 145.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-03-18:
Derfor er det også vigtigt, at man, når man skal have en hjælper, så også har en mulighed for selv at få indflydelse på at vælge, hvilken hjælper og hvilken personlig assistance man vil have.
Det er det, der hedder borgerstyret personlig assistance, BPA, og det er det, det her lovforslag drejer sig om.
Men lige så vigtigt det er at få lov til at vælge og udvælge dem, man vil have til at hjælpe sig, lige så vigtigt er det, at der er orden i systemet i forbindelse med dem, man kan vælge, og dem, man kan udpege til at hjælpe sig.
Derfor er det, hvis det er personer, som ikke nødvendigvis har en baggrund som hjælpere, i sådan nogle situationer altså vigtigt, at der er sikkerhed for, at de kan nogle ting i forbindelse med den her hjælp, som ikke bare er at være venlige, men også at kunne forstå, hvordan man griber tingene an.
Den anden ting er, at der foreslås indført et takstsystem, som udmåler tilskuddet til ansættelse af de her hjælpere på BPA.
En meget vigtig ting også i forbindelse med det første, jeg sagde, altså at man skal kunne noget, det er ikke sådan, at man bare kan komme ind fra gaden, er, at det nye socialtilsyn, som vi har indført, skal godkende dem, som er hjælpere i BPA.
Det vil sige, man har en sikkerhed for, når socialtilsynet har godkendt dem, at det er nogle mennesker, som er klar til at klare de her ting.
Så bliver der også i det her forslag sat en maksimal grænse på 37 timer om ugen for nærtstående hjælpere, dog kan denne grænse fraviges i nogle specielle tilfælde.
Det, som så er centralt i det her lovforslag i forhold til det, der har været tidligere, er, at det her jo er en præcisering og en forbedring af de vilkår, som har været tidligere; det, der skal foregå, er blevet klarere og mere kontant, og i øvrigt er det en bedre sikring af dem, som nu skal bruge den her ordning.
I forbindelse med forhandlingerne vil jeg sige, at det jo er noget, der er vedtaget under satspuljen, og vi har drøftet et punkt med en tidligere socialminister, hvor vi gav håndslag på noget.
Det er jo sådan, at med den her ordning kommer der nogle øgede udgifter for de private aktører inden for det her område, og der har vi en aftale om, at der kommer en bekendtgørelse, som vi som forligsparti er med til at drøfte, så man på den måde får lagt nogle rammer for økonomien, sådan at de private virksomheder ikke bliver belastet.
For det, vi har vedtaget, er jo, at kommunerne får en kompensation, og der skal sådan set være ligelighed i det her.
Så derfor, når vi får bekendtgørelsen på plads og det her bliver vedtaget, får vi et system, som kan fungere på en fornuftig måde.
Derfor kan Venstre med de ord støtte det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Tak for det.
Jeg skal ikke grave dybere ned i problematikken, som er mere indviklet, end at den kan nås på de 30 sekunder, jeg har.
Så vil jeg bare gerne høre ministeren bekræfte, at han nok skal tage fat i den her justitsminister, hvis det er der, ministeren mener problemet skal løses.
Det kan også løses andre steder i anden lovgivning.
Så det er sådan set bare et tilsagn, jeg spørger efter.
For hvem skal vi ellers gribe fat i?
Justitsministeren står ikke lige her.
Nu er der en minister, jeg kan gribe fat i, og så håber jeg bare, at problemet ikke falder ned mellem tre ministerstole.
Der må være en eller anden fordel ved, at man sidder i regering sammen og ikke har hver sin regering for de enkelte ministerier, nemlig at man kan få løst sådan et problem her.
Tak til ministeren.
Jeg er fuldstændig enig i ministerens tilgang til det her.
Jeg tror, ministeren har gættet, hvad jeg vil spørge om.
Jeg spørger ikke efter en fiks og færdig løsning på det her problem med undtagelsesfondene; det er jeg udmærket klar over at der skal arbejdes grundigt med.
Det eneste, jeg gerne vil høre ministeren sige, er, at han er enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er noget, vi skal arbejde meget hurtigt med, sådan at vi på den ene eller den anden måde sikrer, at vi får løst det her problem, som går under overskriften undtagelsesfonde.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
For det er klart, at det, der er udgangspunktet for os, er, at det er vækst i de private virksomheder, som driver samfundet frem, og som skaber alt det, vi kan bygge på.
At der så er et hjørne her, som hedder socialøkonomisk virksomhed, hvor vi altså, som jeg oplever det, gør det nemmere at drive virksomhed, og hvor vi gør det muligt for virksomheder i højere grad at kunne eksplorere deres markeder ved at kunne få det her i øvrigt frivillige prædikat – jamen det synes vi er ganske positivt.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Nej, det er ikke altid til at vide, hvad der driver mennesker.
Men så længe vi ramler ind i en fælles dagsorden, hvor vi føler, at vi kan rykke noget, og hvor det lyder, som om vi langt hen ad vejen er enige om, i hvilken retning det skal rykkes, er det jo meget godt.
Så kan det godt være, at vi måske ikke er enige om, at det ville være godt, hvis alt erhvervsliv foregik efter de her principper.
Det synes Enhedslisten jo ville være en rigtig god idé – at hovedparten af virksomheder opererede efter et princip, der hedder, at det er for almenvellets skyld, og at overskuddet skal geninvesteres i virksomheden.
Men sådan er det jo.
Så det er godt, vi kan arbejde sammen på den platform, der er her.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
Det lød, som om det var en ros.
Det er jeg jo ikke sikker på at det nødvendigvis er, for jeg bliver altid lidt bekymret, når man sådan bliver slået i hartkorn med Enhedslisten.
Men jeg vil godt gå så langt som til at sige til hr. Finn Sørensen, at vi jo deler engagementet i socialt udsatte mennesker.
Vi deler også ønsket om at sikre, at flere kommer ind på arbejdsmarkedet, også dem, som ikke nødvendigvis kan være på det ordinære arbejdsmarked.
Om vi så også deler det samme brændende engagement i at gøre det nemmere at skabe virksomhed og give den her type virksomhed, som jo er privat virksomhed, lettere adgang til at kunne skabe virksomhed, er jeg så ikke helt sikker på.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Jamen jeg vil bare sige, at jahatten klæder ordføreren enormt godt.
Jeg er glad for den ordførertale.
Det er jo en festdag i folkestyret, når De Konservative holder en ordførertale, som lige så godt kunne have været holdt af Enhedslisten – og forhåbentlig også omvendt.
Så tak for det.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
I Det Konservative Folkeparti er vi begejstrede for virksomheder, fordi de jo er grundlaget for vækst.
Vi er også rigtig glade for socialøkonomiske virksomheder, fordi netop den type virksomhed jo taler direkte til vores sociale hjerte og er med til også at skabe samfundsmæssig værdi.
Man kan i den her debat i dag vælge at tage nejhatten på; man kan sige, det er bureaukratisk, og at det skaber forhindringer.
Men man kan også vælge at tage jahatten på, hvor man altså ser på, at det faktisk bliver lettere både at skabe, men også at drive virksomhed i Danmark, netop fordi det her lovforslag gør det lettere at legitimere en virksomhed som socialøkonomisk og dermed gør det lettere at drive den.
Hvorfor er det så, vi er så glade for de socialøkonomiske virksomheder?
Og lad mig bare lige tilføje, at der for så vidt intet galt er i at tænke på profit, men som konservative synes vi jo, det er dejligt, når bæredygtighed og profit går op i en højere enhed, og når det kan give og skabe en samfundsmæssig værdi.
Derudover tænker socialøkonomiske virksomheder kreativt, de tænker utraditionelt, og de tænker innovativt frem for bare at gøre, som man plejer, og det skaber også udvikling i samfundet.
De skaber banebrydende ideer, de skaber nye markedsandele, fordi der pludselig viser sig et behov i markedet, som ikke er fyldt ud.
Og det gør de typisk, fordi de har en stærk vision om at ville skabe en bæredygtig forandring.
De arbejder på tværs af sektorer, de arbejder i partnerskaber, de involverer brugere, og de arbejder ofte netværksbaseret frem for at arbejde alene.
Derfor er der god grund til lovmæssigt at skabe mulighederne for, at de socialøkonomiske virksomheder kan udvikle sig.
Derfor er det også god konservativ politik at støtte op om et lovforslag om en registreringsordning.
Det er i øvrigt positivt, at der er tale om en »kan«-bestemmelse, så det er et værdifællesskab, man positivt kan tilvælge.
Konservative kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-18:
Det var vist ikke det, som jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at jeg var imod alle love og regler.
Det har ikke noget med liberalisme at gøre.
Vi er for et retssamfund, hvor der er love og regler, men vi er også af den opfattelse, at der er alt for mange love og regler og alt for meget bureaukrati, som betyder, at mange timer bliver spildt, mange ressourcer bliver spildt, og det koster velstand.
Så vi er altid for, at man har et kritisk syn på de love og regler, vi har.
Når jeg hører erhvervslivet fortælle, hvad de må håndtere hver dag, så har jeg det klare indtryk, at der er alt for meget, og at det koster alt for mange ressourcer.
Ud fra de bemærkninger, som er kommet fra flere andre ordførere, synes jeg at vi er blevet bekræftet i, at det her er det første skridt ned ad en sti, som bare vil betyde, at der også vil komme flere love og regler på det her område.
Vi kan ikke se nogen forhindring i, at man kan organisere sig helt frivilligt.
Det tror vi også vil være en fordel for den her branche på sigt.
Zenia Stampe (RV), 2014-03-18:
Vi kan fuldstændig tilslutte os de positive ord om lovforslaget, der allerede er sagt her fra talerstolen.
Det giver mulighed for, at kommunerne kan vie borgere uden for kommunen, og det giver rigtig god mening for de kommende ægtefæller, der kan have et helt særligt ønske til, hvem der skal vie dem, og til, hvor de skal vies.
Hvis man tænker lidt mere over det, kan man også sige, at det for nogle er vigtigt at involvere gud, og så bliver de viet i kirken, for andre er det måske også vigtigt at blive viet af en offentlig myndighed, fordi det indebærer nogle rettigheder og nogle formaliteter, og derfor er det logisk at blive viet på rådhuset.
Men andre igen har måske mere fokus på båndet mellem de to ægtefæller, og der er måske et sted, der repræsenterer det.
Vi giver nu mulighed for, at parrene kan blive viet det sted.
Det synes vi er rigtig godt.
Det er også et godt forslag ud fra et kommunalt perspektiv, for det styrker jo sådan set bare det kommunale selvstyre.
Vi siger, at det er kommunen, der sætter rammerne.
Hvis de synes, det er fint at vie andre uden for kommunen – selvfølgelig med den anden kommunes samtykke – eller ude på en sø eller oppe i luften eller under jorden, eller hvor det nu er, er det helt i orden.
Så det er også en styrkelse af det kommunale selvstyre.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
For at sige det, som det er, så synes vi i SF ikke, at kommunegrænsen skal være en stopklods for borgmesteren eller for den borgerlige vielsesmyndighed i kommunen.
Vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt at gøre forskel på præstens og borgmesterens vielseskompetence, fordi folk, der ønsker en borgerlig vielse, kan også have et ønske om at blive gift et sted uden for kommunens grænse – det kan være til havs eller et andet sted, der har en særlig betydning for parret.
Man siger jo, at kærlighed ikke kender nogen grænser, og i SF ønsker vi at være med til at sætte handling bag de ord og sætte kærligheden fri.
Vi støtter forslaget om at udvide den borgerlige vielsesmyndigheds stedlige vielseskompetence, så vi tilslutter os forslaget.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
I dag kan man blive skilt uden forudgående separation, hvis den ene ægtefælle har udøvet grov vold mod enten den anden ægtefælle eller børnene.
Med det her lovforslag åbnes der op, så det gælder simpel vold og seksuelle overgreb og desuden også, hvis volden begås mod pårørende.
Lige så meget som vi Konservative med næb og kløer forsvarer ægteskabet som institution, lige så meget ønsker vi også at gøre det nemt at slippe ud af det, hvis seksuelle overfald eller vold er impliceret, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Det er i øvrigt tankevækkende, at seksuelle overgreb hidtil ikke har været omfattet, og vi bakker stærkt op om, at det nu bliver inkluderet i loven.
Vold er uacceptabelt.
Er simpel vold alene, hvor der ikke anvendes våben, og hvor der ikke sker alvorlige skader?
Og er et husspektakel, hvor manden i et skænderi skubber til konens fætter, simpel vold, så man kan blive skilt uden forudgående separation?
Det ønsker vi at få belyst alene for at få en klarhed over, hvad rammerne for lovforslaget er.
Thyra Frank (LA), 2014-03-18:
Liberal Alliance kan støtte L 146, der med dette forslag ligestiller simpel og grov vold i forhold til direkte skilsmisse.
Endvidere er det glædeligt, at man giver kvinder, der har været udsat for seksuelle overgreb, adgang til direkte skilsmisse.
Det samme gælder, hvis overgrebene er begået mod børn.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Som jo ikke er den helt rigtige ordfører, det er nemlig fru Pernille Skipper, der er ordfører på det her lovforslag, så jeg vil på hendes vegne læse hendes ordførertale op.
Vold i hjemmet er desværre stadig alt for udbredt.
Alt for mange, især kvinder, udsættes for vold fra deres partner, og alt for mange børn oplever en dagligdag med vold.
Dette lovforslag gør det muligt at opnå skilsmisse med det samme, hvis der er begået vold, uanset om den er mild eller grov, eller hvis en ægtefælle har begået seksuelle overgreb mod den anden ægtefælle eller børn, uanset hvis børn der er tale om.
Med andre ord bliver reglerne tidsvarende, og vi sender et klart signal med denne lov; det er vigtigt.
Et eksempel på, hvor gammeldags reglerne er i dag, kan man finde blot ved at kigge i dette lovforslag.
Det fremgår nemlig af forarbejderne til den gældende lov, at, og jeg citerer: Mildere tilfælde af vold og mere almindelige husspektakler, citat slut, ikke giver mulighed for at opnå skilsmisse med samme.
Og det er jo sigende, at loven antyder, at husspektakler ikke er vold.
Accepterer vi sådanne hentydninger, så accepterer vi den milde vold som en naturlig del af et ægteskab eller et familieliv, og det er der ingen tvivl om at vi ikke skal.
Der findes ikke acceptabel vold i nogen form, heller ikke bag hjemmets fire vægge.
Læser man høringssvarene, står det dog ærlig talt klart, at der ikke er meget andet i dette lovforslag end signalværdien, desværre.
Statsforvaltningerne skriver således, at den eksisterende bestemmelse om ret til skilsmisse uden separation stort set ikke bruges, og når den endelig bruges, kan det tage længere tid end at vente på separation i 6 måneder.
Mødrehjælpen påpeger det samme og skriver, at man derfor bør overveje det strikse dokumentationskrav, ellers vil der ikke opnås en egentlig effekt for de ægtefæller, der er ramt af vold i hjemmet.
Mandecenteret påpeger omvendt, at dokumentationskravet ikke må slækkes af hensyn til eventuelle forældremyndighedssager.
Begge dele er vigtige pointer.
Det bør ikke afgøres hverken direkte eller indirekte af statsforvaltningen.
Derfor mener Enhedslisten ikke, at det kan lade sig gøre at slække på dokumentationskravet, selv om vi har et stort ønske at hjælpe primært de kvinder, der rammes af vold i hjemmet, og som tager det svære skridt rent faktisk at forlange en anderledes tilværelse.
Når det er sagt, er signalet bestemt også vigtigt; det påpeger flere høringssvar også.
Grov eller simpel vold, overgreb mod egne eller andres børn er ikke acceptabelt, og selvfølgelig skal det også afspejle sig i ægteskabsloven, så Enhedslisten støtter lovforslaget.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Som det fremgår af § 34 i ægteskabsloven, har enhver ægtefælle ret til umiddelbar skilsmisse, i tilfælde af at den anden ægtefælle har begået forsætlig vold af grovere karakter mod ægtefællen eller børnene.
I SF mener vi imidlertid, at det naturligvis er uhensigtsmæssigt at skelne mellem, hvilken type eller grad af vold der som minimum skal være tale om, før man kan få en umiddelbar skilsmisse.
Sandt at sige synes vi, at tiden er løbet fra den form for lovgivning, og at det må være på tide at give det her en ansigtsløftning.
Vi mener i hvert fald ikke, at det er rigtigt, at man nødvendigvis skal bankes gul eller blå eller agere boksebold, før det er muligt at få foretaget en umiddelbar skilsmisse fra en voldelig ægtefælle.
Derudover er vi naturligvis også meget glade for og positive over for, at det bliver muligt at få umiddelbar skilsmisse inden for rammerne af den her paragraf, hvis en ægtefælle eller et barn udsættes for seksuelle overgreb, og bl.a. derfor er vi meget glade for at støtte forslaget om at udvide personkredsen omfattet af § 34, så det bliver muligt at få umiddelbar skilsmisse i tilfælde, hvor der f.eks. er begået seksuelle overgreb på børn i hjemmet.
Vi er opmærksom på, at udtrykket umiddelbar skilsmisse måske er en overdrivelse, i hvert fald vil det være det i visse konkrete tilfælde, hvor der skal retssag eller dom til, før dokumentationen er plads, og det er naturligvis en svaghed.
Men vi ser det også som en nødvendig balancering af retssikkerheden, og vi er meget enige i fru Pernille Rosenkrantz-Theils udsagn om, at ingen stilles ringere af den grund, men at en del vil blive bedre stillet.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at SF støtter ministerens forslag og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Zenia Stampe (RV), 2014-03-18:
Tak for alle de fine ord, der allerede er sagt heroppefra om lovforslaget.
Jeg vil gerne sige, at vi støtter det af ren og skær respekt for ægteskabet.
Det er det, vi slår fast med det her lovforslag, altså at et ægteskab baserer sig på respekt, og at hvis den respekt bliver brudt, er der ingen, der har krav på at holde fast i det ægteskab eller lægge sig i vejen for en skilsmisse.
Derfor støtter Radikale Venstre forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-03-18:
I Socialdemokratiet har vi den holdning, at voksne mennesker selv må bestemme, hvem de vil bo sammen med, og hvem de vil være gift med.
Og hvis to mennesker har besluttet sig for at gå fra hinanden, skal staten ikke bestemme, at de først skal igennem en separationsperiode, før de kan blive skilt, og derfor har vi lettet adgangen til at blive skilt med det samme.
Det tror jeg er det, som De Konservative vil karakterisere som at være ægteskabshader, hvis man går ind for den slags.
Nu er det jo så ikke altid, at parterne kan blive enige om en skilsmisse, og i de tilfælde, hvor man ikke kan det, er reglerne sådan i dag, at man ikke kan blive skilt, uden at der så er en forudgående separationsperiode.
Der er så undtagelser fra den regel, og det er de undtagelser, som lovforslaget i dag handler om.
I dag har en ægtefælle ret til umiddelbar skilsmisse, hvis den anden ægtefælle har udøvet vold af grovere karakter mod ægtefællen eller imod børnene, men det er ikke muligt at blive skilt, hvis det er sådan, at der er tale om vold af mildere karakter.
Så skal man gennemgå en periode med separation.
Den skelnen mellem vold af grov og simpel karakter mener vi i Socialdemokratiet ikke er rimelig.
Lovforslaget, vi behandler i dag, vil give ægtefæller ret til umiddelbar skilsmisse, når den anden ægtefælle har udøvet vold, uanset om der er tale om simpel vold eller tale om vold af grovere karakter.
Og så foreslår vi i øvrigt, at adgangen til direkte skilsmisse udvides til også at omfatte seksuelle overgreb mod ægtefællen eller mod børnene.
Det bliver altså lettere at komme ud af et voldeligt ægteskab, ligesom lovforslaget efter min mening sender et meget klart signal om, at børn ikke skal vokse op i et voldeligt miljø.
Jeg anerkender så i øvrigt det høringssvar, der ligger, om, at man skal kunne dokumentere, at der har været tale om simpel vold, og at det nogle gange vil være hurtigere at gå gennem separationsperioden, end det vil være at skulle dokumentere, at der faktisk har været tale om simpel vold.
Ikke desto mindre vil det her forslag fortsat være en udvidelse af adgangen til at få en straksskilsmisse på baggrund af simpel vold, og det stiller jo ikke nogen ringere.
Så jeg medgiver, at det med dokumentationen kan være svært.
Det er det allerede i dag i forbindelse med at skulle dokumentere vold af grovere karakter.
Det er selvfølgelig endnu sværere, når vi taler om vold af simpel karakter – det giver næsten sig selv.
Men det er naturligvis også sådan, at i de tilfælde, hvor det kan dokumenteres, vil en skilsmisse kunne komme hurtigere igennem, og det mener vi er rimeligt over for både de voksne, men også over for børnene.
Så Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Thyra Frank (LA), 2014-03-18:
Gift dig, og du vil fortryde det; gift dig ikke, og du vil også fortryde det.
Gift dig eller gift dig ikke, du fortryder begge dele.
Sådan sagde Søren Kierkegaard, og han var jo på mange måder en klog mand.
Han havde nok ikke forestillet sig, at vielsen kunne foregå til vands, til lands og i luften, som dette forslag lægger op til.
Men hvis folk gerne vil sige ja til hinanden i kirken, på rådhuset eller i en lille båd, der gynger, så lad dem.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.