runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-05:
Forsvarsministeren har jo selv sammen med Jens Rohde udtalt til den her bog, »Vejen til Irak«, at det var masseødelæggelsesvåben, der i virkeligheden var det argument, der blev anvendt i den brede offentlighed.
Men tilbage til Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg kan se, at forsvarsministeren har udtalt til Politiken, at Danmark er et relativt lille land og er nødt til at basere en del af sin efterretningsvirksomhed på oplysninger fra udlandet.
Jeg er enig i, at Forsvarets Efterretningstjeneste er effektiv, når det handler om at udarbejde små notater, der kan bakke statsministeren op i det, han har sagt, og dække ham ind, men hvis det er sådan, at vi som et lille land er nødt til at basere os fuldstændig på efterretninger fra udlandet, så betyder det jo også, at hvis man havde en præsident - Bush i USA - der gerne ville i krig, så kunne han sende lige nøjagtig de efterretninger til Forsvarets Efterretningstjeneste i Danmark, som han ville, og derfor få Forsvarets Efterretningstjeneste til at anbefale lige nøjagtig det, som USA var interesseret i.
Det rejser da alvorlige problemer, og det må da give anledning til, at vi revurderer, om vi får nok ud af de over 500 mio. kr., vi hvert år poster i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Dansk Folkeparti har foreslået, at vi laver en undersøgelse af Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er jeg sådan set enig i, og det betyder, at der er flertal for det i Folketinget.
Er forsvarsministeren ikke enig i, at vi burde sørge for at få lavet en undersøgelse?
Søren Gade (V), 2008-11-05:
Der er hr. John Dyrby Paulsen altså bare for sent ude.
Der blev iværksat en benchmarking, bl.a. med baggrund i et socialdemokratisk ønske.
Den benchmarking foreligger, og hovedkonklusionen var, at vi har en velfungerende efterretningstjeneste, og at der var nogle ting, der skulle rettes.
Det blev behandlet i et andet forum end hernede i Folketingssalen.
Det blev bl.a. gjort netop for at sikre, at vi får noget for pengene.
Jeg vil her meget stærkt sige, at vi kan være helt trygge ved vores efterretningstjeneste.
De anbefalinger, der var i benchmarkingrapporten, vil blive ført ud i livet.
Det er sådan, at der var 13 elementer i det politiske grundlag for dansk deltagelse i Irak tilbage i 2001 i vores folketingsbeslutning, B 118, og deraf fremgik det klart og tydeligt, at hovedargumentet for at deltage i koalitionen mod Saddam Hussein havde baggrund i FN-resolutionerne 678 og 687 - og der var så en bekræftelse i resolution 1441.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-05:
Forsvarsministerens omtanke for sin statsminister er jo rørende.
Det var hverken for at tilgodese oppositionen eller Forsvarsudvalget.
Og den rapport vedrører samme periode.
Så er forsvarsministeren ikke på baggrund af det notat lidt bekymret for, om vi får noget for vores penge i forhold til Forsvarets Efterretningstjeneste?
Mener forsvarsministeren ikke, som jeg gør, at nu er det på tide, at vi får lavet en undersøgelse af Forsvarets Efterretningstjeneste, så vi får klarlagt, om de lidt mere end 500 mio. kr., som vi putter ind i det her om året, i virkeligheden er spildt?
Søren Gade (V), 2008-11-05:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jens Christian Lund i rosen til vores soldater.
Vi kan både som politikere og som borgere i det her land være stolte af den indsats, de yder.
Med hensyn til materielsituationen vil jeg også godt sige til hr. Jens Christian Lund, at det er overordentlig vigtigt ikke kun for mig, men for hele forligskredsen bag forsvarsforliget, at de udsendte soldater har det bedste materiel.
De får den bedst mulige beskyttelse.
Og det er rigtigt, hvad hr. Jens Christian Lund siger, at det jo ikke er hensigtsmæssigt, at man ikke har det samme materiel derhjemme at træne med.
Jeg er som minister helt bekendt med, og jeg er også ansvarlig for, at vi ikke har det samme materiel hjemme, og det er jo bl.a. et af de områder, vi sidder og kigger på - lige præcis nu, mens vi står her, bliver det behandlet i Forsvarskommissionen, som hr. John Dyrby Paulsen og jeg så måtte gå fra på grund af spørgetimen.
Og det vil blive et emne i næste forlig; vi skal have købt det materiel hjem.
Og hr. Jens Christian Lund har fuldstændig ret i, at det også er et fastholdelsestiltag, at de soldater, som har ydet en kæmpe indsats topprofessionelt med det bedste materiel, der kan købes for penge - også kommer hjem og ser, at det materiel, de har derhjemme, matcher det, de har i udlandet.
Det medgiver jeg: Sådan er det ikke i dag.
Men det er en af de udfordringer, som skal løses ved indgåelse af næste forlig, som forhåbentlig bliver indgået inden grundlovsdag 2009.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jeg tror såmænd ikke, fru Ida Auken og jeg har modsatrettede interesser, i og med at vi ønsker, at danskerne skal have de sundeste vilkår, man kan leve under.
Derfor ønsker jeg også, at danske børn og danske voksne kan cykle igennem København uden at skulle få nogle sygdomme, der er miljøforårsagede.
Det ændrer alligevel ikke ved, at kernen i de spørgsmål, jeg her stilles, vedrører en anden minister.
Derfor kan jeg jo ikke svare på, hvilke initiativer der er sat i gang ud over det, jeg har redegjort for, og som jeg har indhentet bidrag til fra miljøministeren.
Hvis der er yderligere ting, man ønsker at vide, og som kommer fra Miljøministeriets ressort, må man enten spørge miljøministeren, eller også må man stille et skriftligt spørgsmål til mig, og så skal jeg gerne indhente yderligere information fra Miljøministeriet.
Ida Auken (SF), 2008-11-05:
Jeg synes, det her i høj grad vedrører sundhedsministeren.
Vi har lige hørt OECD sige, at 1 million danskere lever med en uacceptabel luftkvalitet.
Når jeg cykler her ind på arbejde hver dag, har jeg muterende blodceller i årene.
Det kan jeg ikke gøre noget som helst ved, det kan regeringen gøre noget ved.
Det har de haft 8 år til, de har ikke gjort noget, men nu har de langt om længe lavet en miljøzone.
Men hvordan er det lige det ser ud med den her miljøzone?
Jeg vil rigtig gerne høre, om sundhedsministeren kan garantere, at den her miljøzone kommer til at gøre noget ved de ting, som faktisk gør os syge, og som gør, at vi har 160.000 astmatilfælde hvert år.
Vi har 2 millioner sygedage, så det er helt vildt dyrt for Danmark, det her.
Og så har vi bare i København 500 døde mennesker om året - 500 døde mennesker.
De her tal stammer fra Folkesundhedsrapporten, så dem kan ministeren ikke rigtig løbe fra.
500 døde mennesker her ude på gaden!
Det er virkelig voldsomt.
Kan ministeren garantere, at den her miljøzone, som er det eneste, der reelt gør noget ved trafikken, kommer til at virke på NOx'er, på PM 10, på PM 0,5 og på PM 1?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jeg synes ikke, jeg kan genkende det billede, som hr. Kamal Qureshi kommer med, når han siger, at jeg kun oplyser om noget, regeringen har tænkt sig at gøre - som om det ligger i fremtiden.
Jeg har jo netop redegjort for, hvad regeringen rent faktisk har gjort.
Men derudover kan jeg jo i den her sammenhæng ikke gøre for, at jeg er sundhedsminister, og at hr. Kamal Qureshis spørgsmål vedrører Transportministeriets ressort, Miljøministeriets ressort og Skatteministeriets ressort.
Jeg kan oplyse om det svar, jeg har indhentet til det stillede spørgsmål fra Miljøministeriet: at en hel masse ting er sat i gang.
Så der er sat utrolig mange ting i gang.
Men jeg anerkender, at det set med en sundhedsministers øjne er problematisk, at der er nogle, der af miljømæssige årsager udvikler astmatiske forhold bare som et eksempel.
Det anerkender jeg, og det er min ressort.
Men derudover vedrører alle de ting, som hr. Kamal Qureshi kommer ind på, andre ministres ressortområder, og jeg skal opfordre hr. Kamal Qureshi til at stille spørgsmålene til de pågældende ministre.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Kigger vi på trafikudviklingen, som det her problem i den grad relaterer sig til, hvilket sundhedsministeren også anfører, jamen så kan vi jo se af nogle tal, som jeg har fra Danmarks Statistik, og som faktisk er fra før benzinpriserne faldt, som de har gjort de sidste par uger, at realprisen for benyttelse af bil kun er steget 6 pct. siden år 2000, og det var nogenlunde deromkring regeringen kom til.
Hvis man benytter sig af en bil, er det kun steget 4 pct., det er kun blevet 4 pct. dyrere at benytte sig af en bil, mens det i samme periode er blevet 25 pct. dyrere at køre i bus, og hvis man kører i bus og tog, er det blevet 30 pct. dyrere.
Sundhedsministeren taler om udvikling og om, hvad regeringen gør, men det, regeringen har gjort, er, at de har gjort det forholdsvis billigere for folk at køre i bil end at køre i offentlige transportmidler; offentlig transport er faktisk steget omkring 25 pct. i den periode, regeringen har siddet ved magten.
Søren Gade (V), 2008-11-05:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Krarup i, at værnepligten er værd at bevare.
Jeg er en stærk tilhænger af værnepligten, og jeg kunne også fortælle lidt om mine egne oplevelser.
Jeg havde vel rygrad som en kogt spaghetti, inden jeg startede i forsvaret, og de fik da rettet det en lille smule op.
Jeg mener, at det sikrer den folkelige forankring hos forsvaret.
Det sikrer, at alle unge mennesker, mænd fra alle sociale lag, kan risikere at komme ind og aftjene deres værnepligt.
Det sikrer også, at det, der foregår inde bag hegnet, er i overensstemmelse med det, der foregår uden for hegnet.
For værnepligten er jo med til at holde forsvaret på dydens smalle spor, så at sige, for når man har tvunget et antal mennesker ind som soldater, så er de også kritiske og stiller nogle krav.
Det sikrer, at forsvaret er i overensstemmelse med det, der foregår udenfor.
Så jeg kan sige til hr. Søren Krarup, at jeg er en stærk fortaler for værnepligten, og jeg har ingen intentioner om at fjerne værnepligten.
Den værnepligtsmodel, som vi har i dag, mener jeg - og det kom bl.a. til udtryk i sidste forsvarsforlig - var en måde at fremtidssikre værnepligten på.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Det er da klart, at det er et miljøproblem, som i allerhøjeste grad er sundhedsrelateret på den måde, at bivirkningerne af miljøproblemerne relaterer sig til sundhed.
Jeg kan ikke hverken afkræfte eller bekræfte de tal, som hr. Kamal Qureshi kommer med.
Men det er rigtigt, at selvfølgelig bliver børn påvirket astmatisk, hvis de bor meget tæt på forurenede områder.
Men det er forkert af hr. Kamal Qureshi at komme og sige, at regeringen ingenting gør.
Regeringen har jo netop gjort utrolig meget for at søsætte nogle initiativer for at få partikeludledningen reduceret.
Som jeg sagde, er der ofret ressourcer på at få gamle lastbiler og busser til at få partikelfiltre, og der bliver også stillet krav via EU om, at nye lastbilmotorer og busmotorer og sågar også personbilmotorer skal have partikelfiltre.
Så vi gør jo en hel masse for, at udledningen kommer ned ad åre.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Før vi går ind i diskussionen om miljøzonerne, vil jeg faktisk gerne prøve at trække nogle af de her problemstillinger op, som jeg i den grad synes er noget, der vedrører sundheden og sundheden for især københavnerne, som er det, der er årsagen til det her konkrete spørgsmål, som jeg har stillet.
Vi ved, at der er ca. 3.400 for tidlige dødsfald på grund af forurening fra trafikken.
Vi ved, at der i Danmark er 2 millioner flere sygedage på grund af luftvejslidelser, også forårsaget af trafikken.
Vi ved, at der er lige i underkanten af 12.000 tilfælde af akut bronkitis hos børn, og vi ved, at der er cirka 100.000 astmaanfald årligt på grund af trafikforurening.
Ministeren ved også, at på det her tidspunkt af året, hen ad efteråret, hvor det er lidt småkoldt og det er lidt fugtigt, ser vi især propfyldte børneafdelinger netop på grund af astmaanfald.
Vi ved også, at hvis man bor tæt på en stærkt trafikeret vej, hvilket faktisk gælder for 100.000 af københavnerne, så har man 50 pct.s overdødelighed i forhold til folk, som ikke bor tæt på en trafikeret vej.
Så det er i allerhøjeste grad noget, som er sundhedsrelateret, og som jeg synes er væsentligt at vi tager fat i.
Det, vi konstaterer, er, at de her tal jo ikke er nogle, som burde komme som en overraskelse for regeringen eller for sundhedsministeren.
Det er jo sådan set nogle tal, som regeringen har vidst meget længe, men alligevel kan vi jo konstatere, at det er nogle tal, som fortsat er der, og som der ikke er blevet gjort forfærdelig meget ved.
Det, som ministeren stod og læste op af fra Miljøministeriets side, er sådan set nogle af de der ting, man har tænkt sig at gøre, eller noget, man har gjort for nylig.
Det, vi kan konstatere, er, at der altså er 100.000 københavnere, som har 50 pct. øget overdødelighed på grund af trafikforureningen, som den her regering har kunnet gøre noget ved, og som regeringen ikke har gjort noget ved.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Spørgsmålet om nedbringelse af partikelforureningen langs stærkt trafikerede københavnske vejstrækninger hører ikke ind under mit ressortområde.
Det hører derimod under miljøministeren.
Jeg har derfor til brug for besvarelsen af spørgsmålet indhentet bidrag fra Miljøministeriet.
Det er helt rigtigt, at beboere tæt på trafikerede veje har højere risiko for at blive ramt af effekterne fra trafikforurening, og de vil umiddelbart have størst gavn af, at forureningen mindskes.
Luftforureningen skal ses i sin helhed.
Det gør miljøministeren med sin samlede handlingsplan, der præsenteres i løbet af 2009.
Et af fokusområderne er netop ren luft i byerne.
Regeringen har imidlertid allerede sat gang i en række initiativer, der skal skære toppen af forureningen, især i de befærdede områder i byerne.
Et af initiativerne er indførelse af miljøzoner i København med krav om partikelfiltre på gamle lastbiler og busser, som trådte i kraft her den 1. september i år, og det bliver fulgt op af en miljøzone i Aalborg den 1. februar næste år og tilsvarende i Odense og Århus lidt senere.
Det er et effektivt redskab til at sikre ren luft i de store byer.
Staten giver op til 15.000 kr. i tilskud til partikelfiltre til lastbiler og busser, uanset om de kører i en miljøzone eller ej.
Siden 2004 har regeringen afsat 60 mio. kr. til støtte til eftermontering af partikelfiltre.
Regeringen arbejder på en stadig skærpelse af en EU-regulering for alle nye køretøjer, sådan at den samlede forurening mindskes i alle byer.
Senest har regeringen fået mandat fra Folketinget til at forhandle nye krav til tunge køretøjer, den såkaldte EURO VI-standard.
Her vil vi have reduceret partikeludledningen med 66 pct. for alle tunge køretøjer i år 2020.
Den her EURO VI-norm kommer til at stille krav både til størrelsen af partiklerne og til antallet, og på den måde bliver der stillet helt nye og skrappere krav til partikeludledningen fra nye lastbiler.
Fra omkring år 2013 forventes alle tunge køretøjer at være forsynet med partikelfiltre.
Når de nye regler er slået
fuldt igennem, vil hele bilparken være forsynet med filtre.
Der vil fra 2012 blive stillet krav i forhold til udledning af partikler fra person- og varebiler.
Om nogle år vil nye køretøjer således skulle leve op til meget skrappe krav om partikeludslip, og dermed skaber vi markant bedre miljø for alle, uanset om man bor på landet eller i byerne.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Mener ministeren ikke, at den danske regering bør gøre langt mere for at nedbringe partikelforureningen langs stærkt trafikerede københavnske vejstrækninger som f.eks. Åboulevarden, når undersøgelser viser, at 100.000 københavnere har en overdødelighed på 50 pct., fordi de bor mindre end 50 m fra en stærkt trafikeret vej?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Jeg er glad for, at hr. Carsten Hansen nu indrømmer, at det faktisk er Socialdemokraterne, der har skåret dagpengeperioden kraftigt ned i tidens løb.
Det er en vigtig erkendelse, at det faktisk er Socialdemokraterne, der har afkortet dagpengeperioden ganske betragteligt over årene.
Det næste, jeg vil sige til hr. Carsten Hansen, er, at vi ikke har noget ønske om at gøre det besværligt for mennesker at forsikre sig i en a-kasse.
Tværtimod synes vi faktisk, det er en god ting, at man er forsikret mod arbejdsløshed.
Men vi skal også have systemet til at fungere til et arbejdsmarked, hvor der er mangel på arbejdskraft, og det er den modernisering, regeringen hele tiden arbejder på.
Carsten Hansen (S), 2008-11-05:
Vi må konstatere efter to spørgsmål og mange medspørgere, at statsministeren mener, at det var en forbedring af flexicuritymodellen, man lagde op til.
Det er så det, statsministeren nu rejser rundt med: Man skal halvere dagpengeperioden og gøre det sværere at komme i en a-kasse og stå i en faglig forening i stedet for at få kontanthjælp.
Det er det ene.
Det andet, vi kan konstatere, er, at statsministeren fremturer med, at vi skulle have forkortet dagpengeperioden helt alene.
Vi havde de borgerlige partier med hver gang, vil jeg godt have lov til at sige for det første, og for det andet var der faktisk en trepartsaftale, da vi forkortede perioden fra 5 til 4 år.
Det sidste, jeg skal spørge statsministeren om, inden vi slutter denne runde, er: Kan vi nu regne med, at der ikke kommer flere løftebrud?
Kan vi regne med at få en garanti for, at statsministeren ikke genfremsætter det forslag, som just er taget af bordet, hvor man vil forkorte dagpengeperioden og gøre det meget sværere for unge at komme i en a-kasse og meget sværere at genoptjene retten til dagpenge?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-05:
Befolkningen kan, som i alle de 7 år vi nu har haft regeringsansvaret, trygt stole på det, vi siger før et valg.
Lad mig minde om, at nu er vi helt nede på 45.000 arbejdsløse.
Dengang Socialdemokraterne afkortede dagpengeperioden fra 7 til 5 år, var vi faktisk oppe på, at der var 354.000 arbejdsløse, og så kunne man da kalde det at skabe utryghed, at perioden blev afkortet i en situation, hvor så mange kunne blive berørt af det.
Så blev dagpengeperioden forkortet til 4 år, og da var der 249.000 ledige, så man kunne da også kalde det at skabe utryghed ved at gøre det i en situation, hvor så mange blev berørt af det.
Ida Auken (SF), 2008-11-05:
Så kan jeg hjælpe sundhedsministeren, for det er sådan, at der ikke stilles et eneste krav, der har noget med SCR-katalysatorer at gøre
undskyld, det er lidt teknisk, men det har med fjernelsen af NOx'erne at gøre.
Der bliver ikke stillet et eneste krav om at fjerne PM 10, de store partikler, der bl.a. kommer fra vejstøv og fra dæk osv.
Derfor har Danmark bedt om udsættelse i EU.
Jeg synes, det her vedrører sundhedsministeren, fordi vi har 2 millioner sygedage, vi har 160.000 astmatilfælde - det er det absolut største sundhedsproblem relateret til forureningen i Danmark - vi har 3.500 mennesker, der dør for tidligt.
Sundhedsministeren kan ikke bare sige sådan her.
Sagen er, at den her regering har været fuldstændig talentløs på det her område.
Der er ikke blevet fjernet én partikel ud over dem, regeringen har indåndet, når den taler al sin sniksnak.
Der er ikke sket noget som helst.
Jeg synes, at sundhedsministeren nu skal gå hjem og sikre sig, at miljøministeren laver de nødvendige tiltag, for vi har ikke fået andet end snak, der er ikke sket noget som helst.
Det står skrevet på papir alle steder; man kan ikke komme uden om, at det er en totalt elendig indsats, der har været.
Vil min sundhedsminister gå hjem og løfte sit ansvar og sørge for, at miljøministeren nu regulerer, så vi får bragt vores allerstørste sundhedsproblem relateret til forurening ned?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jeg kan bekræfte, at regeringen samarbejder som et kollegium, og det vil sige, at regeringen taler sammen om de problemstillinger, der er relevante for danskerne.
Men når fru Ida Auken spørger mig, hvordan det går med miljøzonen, er det klart et spørgsmål inden for miljøministerens ressort, og derfor kan jeg ikke stå her under ministeransvar og sige, hvordan det går med miljøzonen.
Det er ikke under min ressort.
Men det er rigtigt, som jeg også svarede hr. Kamal Qureshi, at alle de sygdomme, som forårsages af miljøforurening, er noget, der går lige ind i vores sundhedsvæsen.
Og det interesserer mig utrolig meget at få det reduceret, lige så vel som det interesserer mig at få reduceret antallet af livsstilssygdomme, og derfor skal vi forebygge.
Det interesserer mig utrolig meget.
Men jeg kan naturligvis ikke svare på, hvad det er for nogle planer, man har i Miljøministeriet, som ikke er omfattet af det spørgsmål, jeg blev stillet, for jeg har kun indhentet svar i Miljøministeriet på det spørgsmål, jeg fik.
Men det er jo klokkeklart forkert, når man siger, at vi ingenting har gjort, for vi har i hvert fald afsat utrolig mange penge til, at gamle biler og gamle busser kunne få partikelfiltre.
Og hvis fru Ida Auken mener, at partikelfiltre ikke griber en eneste partikel, ja, så er der ikke sket noget, men det tror jeg heller ikke fru Ida Auken mener, for partikelfiltrene griber nemlig NOx'erne, så derfor er der sket noget.
Så det passer ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-05:
Finder ministeren ikke, at danske kræftpatienter skal have den bedste medicin, når medicinen kan forbedre overlevelsesmulighederne eller sikre en sygdomsfri overlevelsesperiode, og finder ministeren, at prisen pr. vundne leveår kan være for høj?
Vil ministeren oplyse, hvem der har ansvaret for en sagsbehandlingstid på over 14 måneder for godkendelse af den nye kræftmedicin Avastin, når medicinen allerede blev godkendt af Det Europæiske Lægemiddelagentur i august 2007?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jamen det bliver en gentagelse.
Det bliver en gentagelse af det, jeg har fortalt: Vi har stillet krav om, at gamle motorer skal have partikelfiltre, at nye motorer skal have partikelfiltre, at der skal være nye krav inden for EURO-normen - der har været en EURO III, en EURO IV, en EURO V - og nu skal vi stille krav i en EURO VI, som har noget med motorernes forbrændingsteknologi at gøre.
Kommende infrastrukturplaner skal tilgodese den grønne trafik, altså den kollektive trafik, og det har jeg jo redegjort for.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Jeg sagde, at den offentlige transport var blevet 25 pct. dyrere siden år 2000, og regeringen kom jo til i 2001, så det er sådan set i den periode, regeringen har haft ansvaret for, at priserne i den offentlige transport er steget langsomt og konstant, så det i dag er 25 pct. dyrere at tage en offentlig bus, end det var før.
Der vil vi fra SF's side selvfølgelig gerne gøre det billigere at køre med den offentlige transport, sådan at man netop kan flytte folk fra bilerne og dermed nedbringe forureningen.
Tilsvarende har vi også fremsat et beslutningsforslag om netop en betalingsring, som man jo fra Københavns side meget, meget gerne vil indføre - ligesom man har gjort i Stockholm, ligesom man har gjort i London - som jo netop nedbringer trafikken i byerne, og som jo netop er med til at formindske forureningen, ret så drastisk faktisk, i de byer, der er tale om.
Det vil regeringen jo ikke tillade Københavns Kommune at gøre, selv om Københavns Kommune faktisk gerne vil have en betalingsring netop i et forsøg på at begrænse trafikken ind til byen.
Ministeren siger, at regeringen gør noget.
Ja, regeringen gør en masse; regeringen har gjort det billigere at køre i bil, regeringen har gjort det sværere for Københavns Kommune at begrænse trafikken ind til byen, og de tiltag, regeringen har gjort, er ikke tilstrækkelige til at stoppe den forurening, som rammer eksempelvis børn, sådan at de ender på børneafdelingerne med vejrtrækningsproblemer på grund af forureningen fra bilerne - det kan være på Jagtvej, det kan være på H.C. Andersens Boulevard, eller det kan være på Åboulevarden.
Det er de problemer, som bl.a. 100.000 københavnere, som bor tæt ved de her veje, lider under.
Og det, som jeg faktisk her på deres vegne prøver at spørge regeringen om, er: Hvad vil regeringen gøre for at hjælpe dem - ud over de meget få tiltag, den har nået?