runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Tak, og tak til den konservative ordfører for at lægge kortene så klart frem på bordet.
Vil det så sige, at der faktisk overhovedet ikke eksisterer nogen form for aftale om, hvordan omprioriteringsbidraget skal fordeles?
Jeg havde en helt anden opfattelse, efter jeg havde hørt andre partier, der var med til at lægge ryg til det, bl.a. Dansk Folkeparti, for på dem forstod jeg det sådan, at der var en aftale om, at det skulle være en form for en lille udligningsreform.
Men nu siger De Konservative, at der ikke er nogen aftale.
Er det sådan, man skal forstå det, altså at der sådan set ikke er nogen som helst sikkerhed for, hvad de penge egentlig skal gå til, hvem de skal gå til, og hvordan de geografisk skal fordeles?
Jeppe Bruus (S), 2016-05-13:
Jeg tror, jeg har misforstået konceptet her.
Jeg troede egentlig, at jeg stillede spørgsmål, og så skulle ordføreren svare.
Så nu prøver jeg bare igen: Hvordan kan det være, at man har tillid til, at kommunerne magter at levere service til borgerne, men ikke har tillid til, at kommunerne kan administrere deres økonomi effektivt?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Jeg har faktisk tillid til, at kommunerne kan administrere deres økonomi effektivt, men det er jo en nødvendighed, at det indgår i den økonomiske ramme, der er til rådighed i den offentlige sektor i det hele taget og i den velfærd, der er til danskerne.
Jeg synes, det er fuldt ud rimeligt, at vi stiller nogle krav om, at man finder nogle penge i kommunerne, at man effektiviserer, og at vi diskuterer med kommunerne, hvordan det kan lade sig gøre.
Og som jeg nævnte tidligere i min besvarelse til en anden ordfører i dag, er der jo rigtig gode muligheder i kommunerne for at hente nogle penge.
Det kan vi se.
Det har de selv oplyst faktisk er muligt.
Der appellerer jeg bare til, at kommunerne kigger lidt mere til hinanden, i forhold til hvordan man allerbedst prioriterer.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Først vil jeg gerne oplæse lidt poesi.
Det er et gruk af Piet Hein, det hedder »Staten og vi«:
For hver ting, man skal ha lov for,/for hver mønt til skattens sum/knappes af det alburum,/livet i os har behov for./Staten gør sig stor og bred a’/at den gør os pladsen trang./Under magtens sejrsgang/voxer menneskene nedad.«
Det centrale her er jo det her med »for hver mønt til skattens sum/knappes af det alburum,/livet i os har behov for«.
Jeg kunne også have citeret fra »Internationale« om skattens skarpe klo, som flår arbejderklassen.
Jeg siger det her, fordi vi i en forespørgsel om kommunernes økonomi ikke kommer uden om, at kommunerne er en del af et samfund som et hele, og samfundet som et hele i Danmark er belastet af, at vi har verdens højeste skatter.
En gang imellem deler venstrefløjen glædestrålende på sociale medier opgørelser af, at der i Danmark ikke er verdens højeste skat på arbejdsindkomst, og så siger man: Ha, der kan I se, vi har ikke verdens højeste skatter i Danmark.
Men den arbejdende dansker betaler jo ikke kun indkomstskat.
Den arbejdende dansker får et beløb tilbage efter indkomstskatten, hvoraf der så skal betales verdens højeste moms, verdens højeste registreringsafgift på biler, nogle af verdens højeste ejendomsskatter osv. osv.
Der er punktafgifter, som findes i Danmark, og som ikke findes i andre lande.
Tilsammen bliver det til verdens højeste skattetryk, og det gør ondt på dansk økonomi, på virksomheders konkurrenceevne og på lønmodtageres konkurrenceevne, og det er uretfærdigt.
Derfor går vi ind for, at vi skal begrænse det offentlige forbrug i Danmark.
Det er også, fordi vi ved fra en ekspertkommission, som er nedsat af den tidligere regering, at det offentlige forbrug i Danmark er højere, end det behøver at være.
Den offentlige sektor kan effektivisere, og det kan kommunerne også, og så vil borgerne kunne beholde en større andel af deres indkomst, uden at servicen bliver dårligere, fordi den simpelt hen produceres mere effektivt.
Det er det, som kommunerne taler ind i.
Det er det, som det handler om, når man taler om omprioriteringsbidraget og kommunerne, nemlig at kommunerne skal levere deres bidrag til, at den offentlige sektor i Danmark bliver mere effektiv, sådan at vi i stedet for at bruge pengene på ineffektivitet kan bruge pengene på f.eks. at lette skattebyrden på borgere og virksomheder.
Derfor støtter vi ikke det her forslag til vedtagelse, som er blevet læst op i dag.
Vi har vores eget forslag til vedtagelse, og det er stort set en gentagelse af det forslag til vedtagelse, som vi også stillede med ved debatten tilbage i marts, og jeg oplæser:
Forslag til vedtagelse »Folketinget fastslår, at frigjorte midler i 2017-2019 som følge af det kommunale omprioriteringsbidrag skal bruges til at understøtte den fremtidige kommunale økonomi, f.eks. gennem øget service og højere beskæftigelse.
Midlerne skal prioriteres anvendt, hvor behovet er størst.
Den konkrete udmøntning sker i forbindelse med forhandlingerne om kommunernes økonomi og finanslovsforhandlingerne.«
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Det er jo igen i dag tydeligt, at blå blok ikke er enige om, hvad der skal ske med det her omprioriteringsbidrag.
Der er et flertal for, at pengene skal tages fra kommunerne, men der er ikke konstateret noget flertal for, hvordan pengene rent faktisk skal ende med at blive brugt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren fra Liberal Alliance, hvad Liberal Alliance vil stemme, hvis det ender med at blive en model som den, hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti foreslår, hvor der sker en omfordeling fra nogle rige kommuner, f.eks. nordsjællandske kommuner, til kommuner som f.eks. Guldborgsund Kommune.
Er det en model, som Liberal Alliance vil støtte, eller er det en model, som Liberal Alliance under ingen omstændigheder vil støtte?
Hvor ligger Liberal Alliance egentlig her?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er ikke Liberal Alliances politik, at vi skal øge udligningen mellem kommunerne i Danmark, men hvordan vi vil stemme til sådan et forslag, afhænger jo helt af, hvad der ellers er med i den pakke, det forlig, den aftale om finansloven eller den 2025-plan, som vi på det tidspunkt forhåbentlig har fået forhandlet igennem med de øvrige blå partier, også gerne Enhedslisten, hvis Enhedslisten vil være med.
Sådan er det jo i sådan en forhandling.
Hvis vi får imødekommet vores ønsker på nogle af de områder, vi synes er meget vigtige, så kan det godt være, at vi også kan bakke op om nogle af de ønsker, som Dansk Folkeparti måtte komme med, eller som regeringen måtte komme med, eller som Konservative måtte komme med.
Så det kan jeg ikke afsløre nu.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Så det skal forstås sådan, at hr. Ole Birk Olesen gerne vil tage penge fra kommuner i Nordsjælland og give til kommuner som f.eks. Guldborgsund, hvis bare hr. Ole Birk Olesen kan få noget igen, altså f.eks. hvis hr. Ole Birk Olesen kan få topskattelettelser i forbindelse med den kommende finanslov?
Men skal det også forstås sådan, at hvis hr. Ole Birk Olesen ikke får topskattelettelser, vil hr. Ole Birk Olesen ikke medvirke til at lave en omfordelingsordning a la den, som Dansk Folkeparti har præsenteret i dag, og som vi godt nok ikke kender det nærmere indhold af, men altså en omfordelingsordning a la den, som vi har hørt DF fremlægge i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Jeg konstaterer, hvordan der stemmes her i salen, og igennem de år, hvor jeg har fulgt dansk politik, hvor Enhedslisten har været medlem af Folketinget, har været et parti i Folketinget, har der flere gange været forhøjelser af skatter og afgifter, som også har ramt folk med lave indkomster.
Jeg kan ikke huske, at Enhedslisten nogen sinde har stemt imod de forhøjelser af afgifter, som også har ramt folk med lave indkomster.
Omvendt har der været forslag her i Folketinget, som er blevet vedtaget, om at sænke skatten for folk med lave indkomster, f.eks. indførelse af beskæftigelsesfradraget, forhøjelse af beskæftigelsesfradraget osv., og så vidt jeg husker, har Enhedslisten altid stemt imod de forslag.
Så det er det, jeg konstaterer, nemlig at Enhedslisten her i salen stemmer for forhøjelser af skatter og afgifter for folk med små indkomster og imod sænkning af skatter og afgifter for folk med små indkomster.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Jamen det er bare faktuelt forkert.
Da vi var med til at indføre nogle afgifter på den første finanslov, vi lavede i sidste regeringsperiode, kompenserede vi jo netop lavindkomstgrupperne.
Det gjorde vi jo bl.a. med den grønne check, som De Konservative nu vil afskaffe.
Jeg har også hørt Liberal Alliance pippe i den retning.
Hver eneste gang der er en finanslov – jeg ved jo, at ordføreren har siddet hernede – har vi fremlagt finansieringsforslag, hvor vi også har sænket skatterne.
Så der har været masser af gange, hvor vi har stemt for at sænke skatterne.
Det, der er problemet, er jo, at den skattepolitik, der er ført i det her Folketing, desværre fra begge sider af salen i en årrække har øget uligheden i vores samfund og reduceret den frihed, det giver også at have et stærkt velfærdssamfund, og det er klart, at det støtter vi ikke fra Enhedslistens side.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Jeg må igen sige, at jeg kun kigger på, hvordan Enhedslisten stemmer i salen, ikke hvad der står i Enhedslistens principprogram at man ville gøre, hvis man havde 90 mandater.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Tak for det.
Men som vi ser det, er kommunerne i øjeblikket i en situation, hvor de har brug for flere penge, ikke færre.
Man har over en årrække tøjlet kommunernes økonomi ved hjælp af nedskæringer og skattestop, hvilket gør, at mange kommuner allerede har skåret ind til benet.
Samtidig kommer der i øjeblikket flere flygtninge til Danmark, end der plejer, og flygtninge og familiesammenføringer medfører flere udgifter de første år, hvor der skal sættes massivt ind i forhold til uddannelse og integration.
Men vi ved også, at hvis vi investerer i nye medborgere nu, bliver de på lang sigt en gevinst for samfundet, både socialt, kulturelt og økonomisk, og der skal derfor være flere penge til flere mennesker.
De skal have plads i institutioner og skoler, som vi i forvejen ved er pressede på bemandingen.
Der skal være råd til flere tolke og videreuddannelse og til behandling af dem, der kommer hertil med traumer og andre lidelser.
Vi bliver kort sagt nødt til at investere i mennesker, og vi skal investere i mennesker.
I Folketinget er vi alle sammen, måske på nær et enkelt parti, enige om, at der skal skabes langt bedre integration i Danmark.
Under de nylige to- og trepartsforhandlinger opfordrede regeringen ligesom Alternativet og mange andre partier og organisationer kommunerne til at lære af hinanden.
Hvis kommunerne skal kunne handle på opfordringen om at lære af hinanden og implementere de projekter, der virker, så kræver det overskud og råderum.
Og det har kommunerne mange steder ikke lige nu, selv om de gerne vil løfte opgaven og har høje ambitioner.
Derfor er det også afgørende for Alternativet, at kommunerne i de kommende år ikke reguleres af den budgetlov, som gør det umuligt for dem at overføre penge fra år til år, og som indebærer sanktioner ved budgetoverskridelser.
Det kræver et handlerum, både økonomisk og bureaukratisk, at investere i mennesker, hvis det skal gøres langsigtet.
Derfor mener vi, at kommunerne skal kompenseres nu for de ekstra opgaver og de investeringer i mennesker, som giver økonomisk bæredygtighed på lang sigt.
Men noget er vi principielle omkring, og det er vigtigheden af det kommunale selvstyre.
Og det lokale selvstyre og demokrati fungerer kun, hvis vi respekterer kommunernes ret til at planlægge og prioritere og udfolde den kommunalpolitik, kommunalpolitikerne er blevet valgt på.
Det indebærer, at kommunerne ved, hvad de har at budgettere med.
Det synes jeg vidner om, at der ikke er tillid til kommunerne, altså når de først modtager penge og dernæst får dem taget fra sig igen, for at regeringen kan prioritere for dem – som om de ikke ved, hvad der er bedst for deres borgere.
Den konstruktion mener vi er helt forkert.
I Alternativets øjne skal vi have mindre stat og mere samfund, og det indebærer, at løsningerne skal findes tæt på borgerne ude i kommunerne, hvor man ved bedst.
Derfor håber vi også, at regeringen vil tage oppositionens og kommunernes indvendinger alvorligt og afskaffe omprioriteringsbidraget.
Vi håber, at kommunerne vil få et økonomisk rum til at investere i mennesker, så der sikres økonomisk og social bæredygtighed på lang sigt.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-13:
Der er brugt en del timer på debatten om omprioriteringsbidraget, og derfor vil jeg gøre det relativt kort og sige, at vi fra radikal side er inderligt imod det omprioriteringsbidrag.
Vi synes ikke, det gavner noget; vi synes, det er en forkert måde at fremme effektiviseringer i den kommunale sektor på og en forkert måde at beslutte, hvordan de effektiviseringer så skal anvendes, på.
Vi anerkender, at der er behov – det er der altid – for at gøre tingene bedre, og at der er et potentiale for at gøre det, men det her er altså ikke måden at sikre en god, effektiv offentlig sektor på i Danmark, og vi står derfor også bag det forslag til vedtagelse, som er fremsat af flere andre partier, der tænker som os.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Jeg bliver bare nødt til at korrigere noget, som ordføreren siger, nemlig at Enhedslisten skulle ønske det højest muligt skattetryk og skulle ønske at hæve skatten for almindelige mennesker.
Det er jo notorisk forkert.
De skatteforslag, vi har fremlagt gang på gang, har jo handlet om at sænke skatten på lave indkomster.
Det synes jeg er helt rimeligt, hvis det skal kunne betale sig at arbejde.
Så det er ganske enkelt bare misinformation.
Så snakker ordføreren om det her med, at danskerne betaler meget i skat, og det er jo rigtigt.
Det tror jeg heller aldrig at der er nogen der har påstået at vi ikke gør.
Det er jo, fordi vi har indrettet os på den måde, at nogle af de ting, der er brugerbetalt i andre lande, er skatteyderbetalt herhjemme.
Det medfører en omfordeling af en rigdom, som ellers er uheldigt og forkert fordelt.
Det er den måde, vi beskytter os på og beskytter vores frihed på.
Det betyder, at vi kan tage på hospitalet, hvis vi bliver syge, det betyder, at vi har noget at leve af, hvis vi bliver arbejdsløse.
Det er fornuftigt, det er det, vi har gjort i Danmark.
Det er det, I ikke kan lide i Liberal Alliance.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Jeg har kun en enkelt.
Ordføreren kommer meget ind på, at der også tidligere har været et beslutningsforslag.
Det gik jo netop ud på, at man skulle cementere omprioriteringsbidraget frem til 2019.
Det var et beslutningsforslag, Socialdemokratiet havde fremsat.
Så kom det frem under debatten, at det egentlig ikke var det, man mente.
Man mente, at det skulle væk, og det kan jeg forstå SF også mener.
Er SF sådan helt klar over, hvor det er, Socialdemokratiet står?
Før fortalte jeg, hvad finansordføreren for Socialdemokratiet har sagt.
Nu er det så Mette Frederiksen: Mette Frederiksen har ingen planer om videreføre et omprioriteringsbidrag, understregede hun over for Politiken, men hun vil ikke give garanti for, hvis hun bliver statsminister, at hun vil skrotte besparelserne i kommunerne.
Kan man i SF så være sikker på, hvad det er, man går ind til i et samarbejde med Socialdemokratiet?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Ud af den her debat i dag må man virkelig sige, at der er opstået total forvirring om Socialdemokraternes politik på området.
For lidt siden ville man forhandle om anvendelsen af beløbet, der kommer via omprioriteringsbidraget.
Så det står jo tilbage, hvad det egentlig er, der er Socialdemokratiets politik på området.
Jeg kan godt forstå, hvis man har svært ved at finde sine ben i den her debat, for det var jo den tidligere regering, der beskar servicerammen for kommunerne med 3 mia. kr. for 2012-2015.
Så må det jo også være svært at se på, at kommunerne nu har flere penge til service i 2016, end de havde i 2015.
Det er det, der er udgangspunktet for diskussionen i dag.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-13:
Ordføreren siger, at ordføreren – og, antager jeg, dermed også Venstre og formentlig også regeringen – har stor tillid til, at kommunerne magter at levere den service, som der skal til over for borgerne.
Så kan vi jo konstatere, at ordføreren må have mistillid til, at kommunerne kan administrere økonomien effektivt, hvorfor man ønsker at pådutte dem et omprioriteringsbidrag.
Jeg må vel også spørge ordføreren, om man har tillid til KL-formand, Martin Damm, ordførerens egen partifælle, som jo er imod det synspunkt, at det er fuldstændig uden konsekvenser at indføre det omprioriteringsbidrag.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Ja, selvfølgelig vil vi det.
Men det, der er vigtigt for os, er jo, hvad det er for en øvelse, vi laver her.
Altså, vi ønsker jo ikke et omprioriteringsbidrag for omprioriteringsbidragets skyld; vi ønsker det, fordi vi gerne vil flytte noget politisk.
Så er det selvfølgelig vigtigt for os at se, om øvelsen med et omprioriteringsbidrag nu også giver den gevinst, som vi forventer det skal, og så forholder vi os selvfølgelig til det i forhold til finansloven for 2018 og finansloven for 2019.
Det er det mandat, vi gerne vil lade stå åbent.
Det havde vi låst os fast på, hvis vi havde stemt ja til Socialdemokratiets beslutningsforslag.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-13:
Tak for det.
Ordføreren er meget optaget af Socialdemokratiet, og det er jo dejligt.
Det ville være så rart, hvis man også citerede os rigtigt.
Ordføreren nægter at anerkende, at vi sådan set helt er imod omprioriteringsbidraget.
Men lad nu det ligge.
Jeg har hæftet mig ved noget andet, som ordføreren har sagt, nemlig her til sidst: Jamen det går jo sådan set meget godt i kommunerne.
Men for ikke ret mange minutter siden sagde ordføreren også, at nogle kommuner er så hårdt ramt, at de ikke kan levere en offentlig service.
Altså, begge dele kan i og for sig ikke være fuldstændig rigtigt.
Så må man vælge.
Det er jo sådan, virkeligheden er, og det er derfor, vi har de problemer, vi har, med omprioriteringsbidraget.
Så vil jeg gerne spørge helt konkret: Når ordføreren siger, at hvis ikke kommunerne kan blive enige med regeringen om en aftale, havner alle pengene på finansloven, skal jeg så forstå ordføreren sådan, at det er et signal fra Dansk Folkeparti til kommunerne om, at de skal indgå en aftale med regeringen, og at hvis de ikke gør det, tager man pengene alligevel, og så havner de på finansloven.
Det må det jo betyde.
Det er det, jeg ville kalde for pistoldemokrati, hvor man sætter en pistol for panden af kommunerne og siger: Indgå aftalen, og hvis ikke I gør det, tager vi pengene og sætter dem ind på finansloven.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Sådan er aftalesystemet jo skruet sammen.
Det er ikke nyt, at det er sådan, det er.
Så vil jeg gerne sige til det der med at citere hinanden, at jeg sagde, i forhold til at der er kommet plusvækst i kommunerne, og jeg kan faktisk huske det ordret: Det går egentlig meget godt.
Jeg sagde ikke, at det går meget godt, i forhold til hvad det er for en velfærd, man kan yde derude.
Det var udelukkende i forhold til økonomien.
Og der er kommet plusvækst i kommunerne, efter der har været et regeringsskifte, i forhold til den minusvækst, der var der før.
Så siger hr. Jeppe Bruus her i Folketingssalen: Det er da utroligt, at man ikke kan høre, at Socialdemokratiet er imod et omprioriteringsbidrag.
Jeg skal bare lige gentage, at hr. Jeppe Bruus' finansordfører har udtalt til Jyllands-Posten om omprioriteringsbidraget: Derfor kan jeg jo ikke give nogen garantier for, hvad der vil komme til at ske i fremtiden, hvis der skulle komme en ny rød regering.
Altså, man holder sådan lige en dør på klem for, at man selvfølgelig kan beholde omprioriteringsbidraget, og det var nok også derfor, vi havde beslutningsforslaget før om, at vi skulle cementere omprioriteringsbidraget til 2019.
Det er jo fair nok, at man ønsker det, men stå nu ved jeres politik.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-13:
Altså, ordføreren kan stå her hele dagen og lade være med at svare på spørgsmål og så referere til Socialdemokratiet.
Men man kunne også vælge at svare på spørgsmålene.
Spørgsmålet er, hvorfor Dansk Folkeparti går ind for at hive pengene ud af kommunerne, for at staten skal kunne dele dem ud mere eller mindre rimeligt.
Sagen er jo, at Dansk Folkeparti ikke kan garantere, at de penge ikke kan blive brugt på skattelettelser eller noget andet i årene fremover.
Det er det, der er sagens kerne her.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er jo sådan, at Dansk Folkeparti er her, fordi vi gerne vil drive politik.
Vi synes, vi har et Danmark, der ikke hænger godt nok sammen, et skævt Danmark.
Finansministeren og KL skal forhandle det her, og der har Socialdemokratiet sådan set lavet en aftale om, at den aftale stemmer man for.
Hvis finansministeren laver en god aftale med KL, bliver den stemt igennem.
Det gør den også, selv om man faktisk laver en dårlig aftale med KL, og det er derfor, vi ikke vil låses fast på, hvad der skal ske i 2018 og 2019.
Husk nu på, at Socialdemokratiet altså har forpligtet sig til at stemme for den aftale, som finansministeren laver med KL – det skal man lige huske – også selv om den indeholder et omprioriteringsbidrag.
Det er sådan, det er.
Det er det aftalesystem, der er: Regeringen sidder og repræsenterer Folketinget, og KL repræsenterer de 98 kommuner.
Derfor er det da rigtig vigtigt for Dansk Folkeparti, at der er lavet en aftale med regeringen om, at man vil arbejde for, at pengene kommer tilbage.
Jeg er også helt sikker på, at finansministeren har hørt, at det er vigtigt, at vi får et mere lige Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Det er jo i høj grad en gentagelse af den debat, vi lige har haft på baggrund af et beslutningsforslag, hvor emnet var omprioriteringsbidraget.
Derfor vil mit indlæg her blive et par gentagelser af tidligere fremførte synspunkter.
Vi har fra Venstres side gjort det meget klart, at de frigjorte midler fra omprioriteringsbidraget ikke kommer til at forlade det offentlige system.
I 2016 fik kommunerne 500 mio. kr. ekstra, og i 2017 bliver midlerne tilbageført til kommunerne igennem finansloven og økonomiaftalen med KL.
I 2018 og 2019 vil pengene også blive brugt til tiltag, der kan styrke den borgernære velfærd i den offentlige sektor.
Så på mange måder bliver det nye tider i kommunerne efter årene under den tidligere regering med Socialdemokratiet i spidsen, der jo sørgede for en serviceramme, der blev 3 mia. kr. mindre i årene 2012-2015.
Hvis der er noget, der står tilbage, efter debatten i dag, er det jo, hvor forunderlig den socialdemokratiske tilgang er i denne debat.
Man fremsætter et beslutningsforslag om, at man ønsker at diskutere, hvordan omprioriteringsbidraget skal bruges i de kommende år, men man lægger så nu alligevel afstand til omprioriteringsbidraget.
Men det må også være svært for medlemmerne af den socialdemokratiske gruppe at finde deres standpunkter i en situation, hvor der rent faktisk er sket et løft i den kommunale serviceramme fra 2015 til 2016.
Derfor vil det være forkert at fastlægge, hvor der lige præcis er brug for pengene i årene fremover.
Det er ikke statisk, og der er det vigtigt, at man kan tage højde for, om det er ældreområdet, sundhedsområdet, børneområdet eller noget helt fjerde, der har størst behov for en økonomisk saltvandsindsprøjtning.
Den fleksibilitet ønsker vi at holde fast i.
Derudover skal jeg kun henvise til det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti og Venstre har fremsat i fællesskab.