Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
For hvilken økonomisk udfordring havde vi ikke stået med i dag, hvis ikke regeringen i de gode tider havde opført sig ansvarligt og bragt gælden ud af verden?
Ja, en gang imellem er det meget sundt at erindre, at fortidens beslutninger og prioriteringer rent faktisk var forudsætningen for råderummet i de svære tider til at komme bedre igennem krisen, end man kunne frygte.
Den gode nyhed er derfor, at den omfattende kriseindsats ser ud til at virke.
Vi ser nu begyndende tegn på økonomisk fremgang.
Dansk erhvervsliv er nu begyndt at finde investeringsoptimismen frem igen, og måske vigtigst af alt er ledigheden ikke nået op på de niveauer, som man kunne frygte.
Ja, det giver i sig selv stof til eftertanke, at vi på trods af krisen og med en aktuel ledighed på omkring 4 pct. rent faktisk ligger lavere end på noget andet tidspunkt under den tidligere SR-regering.
Omvendt må også bagsiden af medaljen give stof til eftertanke, for bag de positive nyheder gemmer sig også nyheden om, at krisen har været dyr.
Regeringen har leveret et ærligt svar på den økonomiske udfordring.
I 2010 føres en ekstraordinært lempelig økonomisk politik, og fra 2011 starter genopretningen af de offentlige finanser, hvor regeringen vil sigte efter at holde det offentlige forbrug i ro fra 2011 til 2013.
Men hvad er det nu for et niveau, udgifterne skal fastholdes inden for i landets 98 kommuner?
Jo, det er et niveau, hvor den offentlige sektors andel af den samlede økonomi er historisk høj, og hvor vi i 2010 bruger næsten 67 mia. kr. mere på velfærd end det, som den tidligere SR-regering lagde for dagen.
Det er et samfund, hvor vi har den største offentlige sektor i verden, og hvor 67 mia. kr. udgør det højeste udgiftsniveau i den offentlige sektor nogen sinde, hvoraf en stor del har været i kommunerne.
At tale om en udsultet offentlig sektor i et land, der har fået tilført næsten 67 mia. kr. ekstra siden 2001, og herunder ikke mindst hr. Villy Søvndals påstand om en massakre på velfærdssamfundet, er simpelt hen uærligt og udtryk for en opposition, der tilsyneladende er mere optaget af fup end fakta.
Eller bare tag sidste uge, hvor hr. Villy Søvndal for åben skærm påstod, at regeringen ville spare 24 mia. kr. i kommunerne.
Det er simpelt hen både forkert og uærligt, når det rigtige tal er 4 mia. kr. over 3 år i alt.
Hertil kommer så i øvrigt det faktum, at de 4 mia. kr., som kommuner nu skal frigøre over de næste 3 år, sammen med de 6 mia. kr., som staten har påtaget sig at frigøre, går til at tilføre 10 mia. kr. ekstra til sundhed, uddannelse og svage grupper.
Hertil kommer yderligere det faktum, at der årligt er over 100.000 personer, der forlader den offentlige sektor enten ved naturlig afgang eller for at søge beskæftigelse andetsteds, hvilket altså svarer til 300.000 stillinger i den 3-årige periode, hvor kommunerne bliver bedt om at finde 4 mia. kr. svarende til 8.000 stillinger.
Udgangspunktet med de 8.000 stillinger står jo fortsat i skarp kontrast til, at Socialdemokraterne mente, at man med et fingerknips kunne spare 37.000 medarbejdere i den offentlige sektor, i deres finanslovforslag i 2008.
Dengang ville det ikke gå ud over velfærden.
Det klinger en anelse hult, og jeg forstår ikke helt argumentationen i oppositionen.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at det her er nogen let opgave, men det er den ærlige og helt nødvendige prioritering.
Heldigvis er der også rigtig, rigtig mange kommuner, der er godt i gang med en grundig og saglig vurdering af, om det er muligt at få mere ud af pengene ved at gøre tingene anderledes.
Eksempelvis har en række sjællandske kommuner fået mere effektive arbejdsgange og sparet mellem 12 og 19 pct. ved at indgå et kommunalt indkøbsfællesskab.
I Slagelse Kommune har man effektiviseret og opnået bedre resultater og sparet 26 mio. kr. bare på sygedagpengeområdet, hvor KL i øvrigt vurderer, at effektiviseringspotentialet for hele landet er på 450 mio. kr.
Der er masser af andre gode eksempler, men jeg synes bare, eksemplerne illustrerer, at mulighederne for at effektivisere og frigøre ressourcer til fortsat at udvikle den kommunale service inden for det højeste udgiftsniveau i den offentlige sektor nogen sinde ikke nødvendigvis er let, men det er muligt, og udfordringen må være at sætte endnu mere fokus på udbredelsen af de mange gode eksempler, hvor lokalpolitikere og tusindvis af medarbejdere hver dag knokler for at gøre den offentlige sektor endnu bedre.
Desværre må vi da også samtidig konstatere, at venstrefløjen fortsat er så idéforladt, at det eneste, man kan finde ud af, er at kritisere regeringen, råbe på flere penge og så i øvrigt hemmeligholde deres egne økonomisk plan.
»Folketinget konstaterer, at kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre og skabt et mere robust fundament for det lokale demokrati og den fortsatte udvikling af velfærdssamfundet.
Med kommunalreformen fik kommunerne ansvaret for flere opgaver, og denne decentralisering er fortsat med samlingen af beskæftigelsesindsatsen i kommunerne.
Folketinget noterer sig, at regeringen i den kommende tid skal forhandle med KL om rammerne for den kommunale økonomi i lyset af det aktuelle behov for konsolidering af den offentlige økonomi.
Folketinget konstaterer, at der er behov for at effektivisere og tilpasse den kommunale opgaveløsning til disse ændrede økonomiske vilkår bl.a. ved en øget brug af sammenligninger mellem kommuner.
Samtidig vil den indgåede flerårige aftale om frigørelse af ressourcer være et centralt omdrejningspunkt for den fortsatte udvikling af den kommunale service ved at sikre den ønskede kvalitet til den bedste pris.«