runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg synes sådan set, at jeg svarede ganske fornuftigt på det spørgsmål første gang, det blev stillet.
Alle styrelser, ministerier, regioner og kommuner har selvfølgelig en forpligtelse til at overholde deres budgetter.
Det har jeg også en forventning om at de naturligvis gør.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Jeg er sikker på, at ordføreren som kommunalordfører og formand for Kommunaludvalget er fuldt ud opmærksom på, at det kommunale landskab er præget af meget stor forskellighed, økonomisk ulighed, og at kommunerne står over for meget forskellige problemstillinger og udfordringer.
Ordføreren er formentlig også opmærksom på, at der er et voldsomt stort spænd imellem højeste og laveste skatteprocent i de danske kommuner, og at der på servicesiden er et rigtig, rigtig stort spænd imellem, hvad kommunerne har råd til at bruge af penge til service.
Anerkender ordføreren, at der er behov for fortsat at gennemføre skattetilpasninger ude i kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Det er altså sådan, at vi har anerkendt, at der er nogle ting, der måske skal ændres i den form, man laver udligningen i dag.
Derfor har vi også sammen med De Radikale i øvrigt støttet, at vi går videre med arbejdsgrundlaget i det her Finansieringsudvalg, som jo er nedsat under indenrigsministeren til at belyse de forskellige aspekter, der er omkring kommunernes udligning.
Det er netop for at få belyst, om der er en fair fordeling i den måde, man kan få indtægterne ind på, og den måde, som udgifterne bliver placeret rundtomkring i kommunerne alt efter demografi, og hvad man har af lokale forskelligheder.
Derfor er der selvfølgelig sund fornuft i, at vi får de ting belyst, og det ligger der jo en plan for.
Det har jeg jo ikke nemt ved at gå ind og give en vurdering af lige nu.
Jeg vil selvfølgelig gerne afvente de anbefalinger, der vil komme fra Finansieringsudvalget.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Spørgsmålet var lidt mere præcist i retning af, om ordføreren anerkender, at der fremover også vil være behov for, at en række kommuner regulerer skatten.
Så vil jeg også gerne høre fra ordføreren, hvem det så er, der har ansvaret for at afgøre, hvem der i givet fald kan få lov at regulere skatten op og regulere skatten ned.
Det har jo været sådan, at man har lagt en del af ansvaret over på Kommunernes Landsforenings bestyrelse.
Er ordføreren enig i, at det skal være sådan, eller er ordføreren enig i, at det måske er den siddende regering, der har ansvaret for at præstere et regelsæt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg kan jo kun medgive spørgeren, at det var et skræmmeforslag, jeg nævnte i mit seneste svar til ordføreren, for det var faktisk et socialdemokratisk forslag om, at man ville tvangsnedlukke Mærsk.
Det er et firma med mange, mange tusind ansatte.
Jamen vi går da ud fra, at man kan tro på, hvad der står på Ritzau.
Jeg tror på, hvad der står på Ritzau.
Det kan godt være, at jeg er naiv, men jeg tillader mig bare at referere til et lille forslag, som ordføreren selv har været ordfører på, og det synes jeg da sådan set er fair nok i forbindelse med de spørgsmål, der bliver stillet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Hr. Hans Kristian Skibby er meget optaget af, at kommunerne skal overholde deres budgetter.
Men er det ikke lidt patetisk, at de danske kommuner bliver dunket oven i hovedet fra ministeriel side og særlig af finansministeren, når ministeriernes egne departementer faktisk heller ikke kan overholde deres budgetter?
Der er ti af departementerne, der ikke kunne overholde deres budgetter i 2009.
De havde faktisk ret store overskridelser, herunder finansministerens departement.
Så når finansministeren og regeringen ikke har styr på deres økonomi, og når Dansk Folkeparti i øvrigt stoler på de løfter, der kommer fra den samme regering, om, at der ikke skæres i velfærden, er det så ikke en lille smule gambling af Dansk Folkeparti med den danske velfærd?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Generelt skal man jo altid overholde de aftaler, man indgår.
Man skal også overholde sine budgetter.
Det gælder både ministerier, kommuner og regioner.
Men det, der er tilfældet her, sådan som jeg har forstået det i Finansudvalget, er jo, at man har overført ikkeforbrugte midler fra driftsåret før.
Det er i øvrigt det samme, de gør i mange kommuner.
Vi kan bare tage kommunernes anlægsområde, hvor vi jo kan se, at der var mange milliarder kroner, der ikke blev brugt i 2009.
Så overførte man anlægsbeløbet til 2010.
Sådan fungerer det med driftsrulning fra det ene driftsår til det andet, og sådan fungerer det også med anlægsrulning fra det ene år til det andet år.
Derfor giver det ikke nogen mening at kritisere det, som hr. Benny Engelbrecht forsøger at få mig til at kritisere.
Jeg har faktisk stor tiltro til, at man overholder de indgåede aftaler.
Men jeg synes også, at vi er nødt til at have fokus på, at vi, hvis vi ser mange år tilbage, kan se, at kommunerne ofte ikke har været i stand til at overholde de aftaler, som kommunerne selv ved at skrive under på siger er en god aftale, som fungerer, som er det, de gerne vil have, og som de lover at de nok skal overholde.
Det var det, man sagde sidste år.
Det var det, man sagde forrige år.
Der er det, man har sagt i mange år.
Men det har desværre aldrig båret frugt i virkeligheden.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Mens vi lige giver hr. Hans Kristian Skibby mulighed for at få lidt luft i lungerne, skal vi så ikke fokusere på, at noget af det, ministerierne rent faktisk har problemer med at overholde, ikke er anlægsomkostninger – måske lige bortset fra hvis man medregner den store ombygning af spejlsalen i Statsministeriet, som er forudsætningen for, at den nuværende statsminister kan se godt ud på tv – men lønudgifterne.
Når man kigger på, hvor de forskellige ministerier rent faktisk har overskridelser, er det på lønudgifterne.
Er det ikke lidt bizart, at vi står i en situation, hvor der er problemer med departementernes lønomkostninger, mens man i den grad klandrer kommunerne for at have vanskeligt ved at overholde deres budgetter?
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det er jo selvfølgelig lidt ærgerligt, at redegørelsen for, hvor det er, regeringen har brugt pengene, bl.a. på de ufinansierede skattelettelser, bliver lidt ufuldkommen, når ordføreren ikke har nogen kommentarer, så lad mig prøve at spørge til noget lidt andet, som mere generelt handler om den politiske kurs, bl.a. i forhold til kommunerne.
Ældre Sagen offentliggjorde i går en undersøgelse, der viser, at hver fjerde kommune forringer hjemmehjælpen.
Jeg tror, at det for en stor del har med kommunernes økonomi at gøre, jeg tror sådan set ikke, at det er, fordi kommunalpolitikerne har lyst til at forringe hjemmehjælpen.
Jeg tror, at en del af forklaringen er, at alt for mange penge er brugt herindefra, eksempelvis på de ufinansierede skattelettelser, men jeg vil spørge ordføreren: Når nu han som medlem af et af de partier, der har helt afgørende magt i Danmark, kigger ud i landet og det viser sig, at hver fjerde kommune forringer hjemmehjælpen, synes Dansk Folkeparti så, at det er et stort problem, et lille problem eller ikke noget problem?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg kan kun sige, at der er mange forskellige måder at lave beregninger på.
Vi kan også gå ind og kigge på de beregninger, som Socialdemokraterne lægger til grund for deres »En Fair Løsning« og »Fair Forandring« osv.
Der er en lang, lang række steder, hvor der er så mange fugle på taget, at der ikke er plads til den ledning, som de hænger på.
Det er jo det, der er den skinbarlige sandhed.
Så har jeg givet et svar på det med den skattelettelse, som er blevet givet, den omlægning, der er blevet lavet omkring 2010.
Det er det, jeg har svaret på.
Jeg kender ikke tallene fra 2003, og hvordan de ligger med hensyn til plus eller minus i de enkelte år.
Det må vi lade andre gå ind at svare på.
Det er ikke mit område.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Jo tak.
Jeg vil gerne spørge, om Venstres ordfører mener, at skattesanktionen nu også er den rigtige medicin i den her nuværende stramme økonomiske situation for kommunerne.
17 kommuner fik lov, 25 kommuner fik afslag.
Blandt dem, der fik lov til at sætte skatten op, fandt vi kommuner, der havde et højt serviceniveau, et højt skatteniveau og god likviditet.
Blandt dem, der fik afslag, havde vi kommuner, der var i den modsatte situation, nemlig en grundlæggende dårlig økonomisk situation.
Er det o.k.?
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Bare for at være sikker på, at jeg forstår det rigtigt: Den ufinansierede del på de 20 mia. kr., som ordføreren anerkender, er der ingen kommentarer til, og de 5 mia. kr. er – og det er sagt bare for at korrigere ordføreren, sådan at han ikke bevæger sig videre ud i den vildfarelse, han er i – dynamiske effekter, som vi har fået at vide adskillige gange i dag fra Folketingets talerstol man ikke kan regne med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Det, jeg gav et svar på, handlede jo klart om den aftale, der er blevet lavet nu her, hvor man går ind og kigger på 2010, og hvor man kan se, at når den er fuldt indfaset, vil der være et provenu på 5,5 mia. kr.
Det er de tal, vi har fået oplyst, og det er dem, jeg henholder mig til.
Det andet har jeg ingen kommentarer til.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Jeg går lidt tilbage til den ufuldstændige redegørelse for regeringens og Dansk Folkepartis skattelettelser, og jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke er stolt af de ufinansierede skattelettelser, som er givet, og som er hovedårsagen til de store problemer, vi har med økonomien nu.
Men vi må vel i fællesskab kunne konstatere, at lavere skat på arbejdsindkomst for 2003 var ufinansieret, og vel også i fællesskab kunne konstatere, at lavere skat på arbejde for 2007 var ikke bare underfinansieret, men ufinansieret.
Det fremgår jo af lovforslagene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg synes, det er glimrende.
Det illustrerer jo glimrende den måde, som man opererer på som socialdemokratisk politiker, hvis man tror, at man skal stå på Folketingets talerstol og give garantier for, at der ikke sker en stigning af elevtallet i nogle skoleklasser i x kommune eller y kommune.
Selvfølgelig kan der være nogle klasser, hvor der kommer flere ind.
I min kommune, bare for at give et eksempel – nu prøver vi på at være lidt pragmatiske i dagens anledning over for spørgeren – har vi en folkeskole med en 0. klasse, der skal begynde, og hvor der kun er en dreng og fem piger, og det er ikke noget at grine af.
Sidste år var der 17 elever.
Selvfølgelig kan tingene bevæge sig, og der er det så, jeg siger, at ud fra alle de tal, man får i en kommune fra de forskellige forvaltninger, går man selvfølgelig hvert år ind og kigger på, hvordan det går med udgiftspresset på ældreområdet, plus 65, hvordan det går på skoleområdet, hvor mange børn der er skolesøgende, hvordan de er fordelt i kommunen, om det giver klassedeling eller det ikke giver klassedeling osv.
Det er da nogle ting, som selvfølgelig kan gøre, at der i nogle kommuner vil være færre penge på ét område, men til gengæld flere penge på et andet.
Sådan fungerer det i kommunerne.
Per Husted (S), 2010-05-31:
Jamen en del af de ting, som bliver nævnt, kan man jo egentlig ikke være uenig i.
Selvfølgelig skal man da tilpasse sine budgetter efter de omkostninger, man har, og den demografi, man har.
Men spørgsmålet går jo på: Når vi ser det som et samlet hele, betyder nulvæksten så samlet, at der vil komme nedskæringer, og at det bl.a. vil gå ud over de ældre, at det vil gå ud over vores skolebørn osv.?
Det var egentlig det, spørgsmålet gik på: at der bliver færre penge til hele kagen.
Det kan godt være, at man skal flytte lidt rundt, men det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om, at der bliver færre penge i den samlede kasse til at udføre den opgave, som bl.a. kommunerne har.
Betyder den her nulvækst ringere service?
Betyder det for mine børn, at der skal være endnu flere i klassen?
Det var det, mit spørgsmål gik på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Det er ikke korrekt forstået.
Derfor kan jeg jo ikke stå og sige, at lige nøjagtig i x kommune skal det være sådan i 2011, sådan i 2012 og sådan i 2013.
Det var det, jeg svarede på.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
Nu bliver det jo virkelig sort snak fra Dansk Folkepartis ordfører.
Det er fuldstændig klokkeklart, at der er givet ufinansierede skattelettelser i 2004 og igen i 2006.
Det er jo bl.a. de penge, vi står og mangler i dag.
Hvis der ikke var givet så store ufinansierede skattelettelser, skulle dansk økonomi jo slet ikke igennem de her sparerunder, som Dansk Folkeparti nu lægger stemmer til, nemlig stemmer til, at kommunerne skal holdes i et meget stærkt jerngreb.
Det er det, vi står og debatterer nu her i dag, og det er sådan noget, der betyder, at bl.a. de ældre medborgere bliver ramt på velfærden.
Før hørte vi, da Venstres ordfører var oppe: Nå, men det går nok sådan lige o-p op.
Vi får lidt flere ældre og lidt færre yngre eller færre børn, så den her nulvækst går nok sådan cirka op.
Men kan Dansk Folkepartis ordfører her i dag garantere, at nulvækst ikke betyder nedskæringer?
Kan Dansk Folkepartis ordfører garantere, at det her ikke kommer til at gå ud over plejehjemspladser rundtomkring i Danmark?
Kan Dansk Folkepartis ordfører garantere, at det her ikke kommer til at betyde, at ældre mennesker ikke kan få en plejebolig at bo i?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Nej, det kan jeg ikke, og det vil jeg heller ikke, for jeg har faktisk stor tiltro til, at der foregår en benhård prioritering i de enkelte kommuner af, hvor der er et demografisk pres.
Er der flere ældre, er der færre unge – og vice versa?
Det er nogle opgaver, der ligger soleklart ude i den enkelte kommune, og jeg skal ikke her fra Folketingets talerstol begynde at sige, at den ene kommune skal gøre dit og den anden skal gøre dat.
Det her er en samlet økonomiaftale, som man indgår en gang om året med regeringen, og det er den, vi prøver på at give en større træfsikkerhed imellem det, der hedder budgetterne, og det, der hedder de endelige regnskaber, når året er gået.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Tak for det.
Der er to ting, der undrer mig, i den argumentation, ordføreren for Dansk Folkeparti har.
Den ene er, at han siger, at de skattereformer, der blev gennemført i 2003 og 2007, var fuldt finansieret.
Det er fuldkommen korrekt, at man havde en forestilling om, at man ville reducere det offentlige forbrug med det, man lettede skatten med, men udviklingen gik lige præcis modsat, så man kom til at bruge endnu mere end det, der var i de langsigtede planer.
Så vil jeg bare spørge: Hvordan kan Dansk Folkeparti forestille sig at det virkelig er fuldt finansieret, når man har givet skattelettelser, der år for år giver knap 20 mia. kr., næsten det beløb, vi står og mangler nu for at kunne sikre den langsigtede holdbarhed?
Det er jo den fejl, Dansk Folkeparti har gjort, altså at de simpelt hen har været med til at give skattelettelser, der ikke var finansieret.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
Jeg tror, at mange af de mennesker, der sidder og følger den her debat, undrer sig lidt over, at Dansk Folkeparti, som har været med til at give ufinansierede skattelettelser i flere omgange i løbet af de sidste 8 år, nu står her på talerstolen og virkelig, virkelig kæmper for yderligere nedskæringer.
Det er jo sådan, at man er med til at hælde penge ud på ufinansierede skattelettelser, og nu, hvor vi er i bekneb i dansk økonomi, skal der gennemføres besparelser ude i kommunerne.
Kan Dansk Folkepartis ordfører i forlængelse af de spørgsmål, vi har hørt her fra fru Julie Rademacher og fra fru Maja Panduro bekræfte mig i – eller eventuelt afvise – at det her ikke vil føre til velfærdsforringelser ude i kommunerne?
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Nu skal vi jo ikke tale forbi hinanden.
Altså, jeg taler om de fuldkommen ufinansierede skattelettelser – det nævnte jeg også – som Dansk Folkeparti var med til at bære igennem i 2003 og 2007.
Der har jeg for nylig bedt om at få en opdatering på baggrund af serviceeftersynet og fået svar i dag, på spørgsmål nr. 458, om, hvad forårspakke 2.0 giver.
Og forårspakke 2.0 giver i alt et underskud på 13 mia. kr. i 2010, 11 mia. kr. i 2011, 8,5 mia. kr. i 2012, 3 mia. kr. i 2013 osv.
På intet tidspunkt frem til 2019 giver den overskud, på intet tidspunkt.
Den er underfinansieret hele vejen.
Det kan godt ske, at den engang, når fandens oldemor går i kloster, begynder at give overskud, men så vil jeg sige: Så lad fandens oldemor tage sig af det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg kan af gode grunde ikke stå her og forsvare og forklare, hvad der står i et svar, som ordføreren har fået fra en minister i dag.
Men jeg vil sige, at dengang man indgik den her skatteaftale, var den fuldt finansieret, og det har jeg tiltro til at den stadig væk er, ganske klart.
Den er faktisk overfinansieret med 5,5 mia. kr.
Det er også det, der har stået i de økonomiske papirer, som vi har fået, og det henholder jeg mig selvfølgelig til her fra talerstolen.
Så vil jeg sige, at der grundlæggende er en stor forskel på Socialdemokraternes plan og den, vi prøver at være en del af.
Det, man var ude med fra Socialdemokraternes side, var faktisk, at man ville kaste de her meget omtalte 36 mia. kr. ud ekstraordinært for at lave en vækstpakke, en bombe, der skulle sendes af sted til gavn og glæde for borgerne for lånte penge.
Det svarede til 2 pct. af bruttonationalproduktet, som man ville kaste ud ekstra.
Og nu kan vi allerede se, at vi faktisk ikke har det plus på bundlinjen, som gør, at vi kan kaste så mange penge ud på én gang.
Der tror vi, at vi kan lave mange små og mindre initiativer flere gange i løbet af en længere periode frem for at lave den her form for russisk roulette, som det selvfølgelig var, da Socialdemokraterne bare som en ren demonstration prøvede på at overbyde og overbyde.
Per Husted (S), 2010-05-31:
Erkendelse er jo altid godt, og jeg lyttede med stor interesse til ordførerens udtalelser i svaret til hr. Thomas Jensen, hvor der var en god erkendelse af, at nulvækst betyder nedskæringer, og at det går ud over ældreplejen, skoler og i det hele taget den kommunale service.
Var det korrekt forstået?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg kan kun sige, at det er en påstand, der kommer fra spørgerens side.
Den seneste skatteaftale er fuldt ud finansieret, således at den giver et nettoprovenu, når den er fuldt indfaset, på godt 5,5 mia. kr.
Det er det, der står i en aftale, som er lavet, og i de beregninger, som man har lagt til grund for den aftale.
Derfor synes jeg, at det sådan set er ganske fornuftigt at sige, at den samlet set er fornuftig, fordi der bliver frigjort milliarder til andre initiativer efterfølgende.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, hvordan det er hos Socialdemokratiet, men i Dansk Folkeparti har vi nogle rigtig gode forhandlere, bl.a. i hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup og fru Pia Kjærsgaard.
Når jeg er folketingsmedlem her og medlem af Dansk Folkeparti, har jeg da også en tillid til, at de personer, som rent faktisk også er Dansk Folkepartis topledelse, kan forhandle et resultat på plads, som vi i Dansk Folkeparti og i Dansk Folkepartis folketingsgruppe også kan acceptere.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Nu kan jeg ikke genkende billedet af, at der skulle være givet ufinansierede skattelettelser til nogen her i samfundet.
Jeg synes ikke på nogen måde, det er yderst tilfredsstillende, at vi skal lave en genopretningspakke.
Men nu er det nødvendigt, og derfor er det yderst tilfredsstillende, at vi har fundet en løsning på det problem, der hedder det offentlige budgetunderskud.
Det sker på en måde, hvor alle borgere på en eller anden måde må bidrage til det, og der synes jeg vi har fundet en løsning, som er socialt afbalanceret på den måde, at det er dem, som tjener mest, som også betaler mest.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
, at her er regeringens forslag til en genopretningspakke fremsat af regeringen, altså Venstre og De Konservative.
Og her er det endelige forslag om genopretningspakken, som bærer navnene Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
I regeringens forslag står der intet om nedskæringer på uddannelsesområdet, og der står intet om øgede gebyrer.
Det gør der i den endelige aftale.
Hvor stor er sandsynligheden for, at dette er forslag, som Dansk Folkeparti har bragt med ind til forhandlingsbordet?
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg har godt hørt, at de borgerlige partier inklusive Dansk Folkeparti jo tilsyneladende synes, at det er skrækkelig synd for de her topskatteydere, at de nu skal vente en lille smule tid med deres skattelettelser – det kan vi så være en lille smule uenige om.
Jeg kan jo forstå på de artikler, jeg har kunnet nå at finde om det, at man nu siger, at man har lyttet til den massive kritik, der har været, og til de utilfredse borgere, der har været.
Jeg må så sige, at det tror jeg altså nok stadig de vil være, også med de ændringer, man har lavet, men det er da positivt, hvis man rent faktisk fra Dansk Folkepartis side og regeringens side er villige til at lytte til nogle af alle de her frustrerede stemmer.
Så jeg vil gerne høre, hvor meget der skal til.
Hvor meget mere skal der til, før man vil lytte igen?
Det er jo positivt, hvis der er lydhørhed, jeg håber så, at den strækker videre end til det her.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Ja, det gør jeg, og jeg mener, at den aftale, vi har lavet i dag, om en justering er bedre end den, der var i sidste uge, også fordi det er en mere solidarisk ordning.
Jeg må så sige, at jeg bare kan bekræfte det, jeg sagde tidligere, nemlig at jeg synes, det er en god og socialt afbalanceret aftale, vi har lavet, i og her med at de mennesker, der tjener mest, er dem, der også bidrager mest til aftalen her, i og med at det er topskatteyderne, der kommer til at betale mest, og at folk, der ikke betaler topskat, kommer til at betale betragtelig mindre.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Ordføreren sagde i et af sine tidligere svar, at han betragtede en socialt afbalanceret aftale som en aftale, hvorefter dem, der tjener mest, også betaler mest.
Så vidt jeg forstår, og så vidt jeg husker, var det, som Dansk Folkeparti gik til valg på sidst, jo i virkeligheden en indtægtsdifferentiering på børnepengeområdet, men det er jo ikke det, der er tale om.
Der er jo hverken tale om det med det forslag, som man blev enige om for en uge siden, eller med den ændring, som jeg kan forstå man allerede nu, inden vi når at førstebehandle forslaget i salen, har nået at lave.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren, at børnepengeforslaget her er socialt ansvarligt, mener ordføreren helt oprigtigt det?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Det er helt rigtigt, at i løbet af i dag er aftalen om loft for børnefamilieydelsen blevet justeret på den måde, at der er lavet en generel sænkning på 5 pct.
Det sagde jeg faktisk også i min ordførertale for en halv times tid siden.
Så det kan jeg godt bekræfte, men det mener jeg ikke er asocialt.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Selv om det er ved at være sent ud på natten, synes jeg alligevel, at vi må holde en eller anden form for niveau.
Det er jo sådan, og det håber jeg hr. Mikkel Dencker har fået med, at i løbet af dagen har man jo ændret aftalen, så det for alle børnefamilier er sådan, at børnechecken bliver beskåret med 5 pct.
Hr. Mikkel Dencker må rette mig, hvis jeg tager fejl, men jeg har ikke hørt Dansk Folkeparti sige før valgene, at de gerne ville beskære børnechecken med 5 pct. Så må hr. Mikkel Dencker også bekræfte for mig, at de børnefamilier, der lige nu har ret svært ved at få tingene til at hænge sammen, forældrene er måske blevet arbejdsløse, er på sygedagpenge eller andre ting, fordi de har været uheldige, har virkelig svært ved at få det til at hænge sammen.
Min mailboks er strømmet over med henvendelser, hvor folk er kede af den her beskæring af børnechecken.
Hr. Mikkel Dencker må simpelt hen bekræfte for mig, at den her 5-procents-nedskæring gælder alle, også de meget fattige familier, som nu bliver endnu fattigere.
Er det ikke korrekt?