runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-05-04:
For det første kan jeg da godt forstå, at hr. Eigil Andersen ikke ønsker nogen teknisk diskussion af det her, for der kommer hr. Eigil Andersen nemlig for alvor til kort, fordi hr. Eigil Andersen ikke har finansieret det her forslag.
Vi ved jo alle sammen, at det er utrolig nemt at love noget, hvis man ikke også skal finansiere det ved siden af.
Jeg havde bare en tiltro til, at hr. Eigil Andersens parti, Socialistisk Folkeparti, når det nu sådan går med drømme om at komme i regering, så også ville være økonomisk ansvarligt.
Det er sådan set bare det, der er lidt ærgerligt.
Jeg er godt klar over, at det var 1. maj, og at tingene kan løbe lidt af med en 1. maj, men trods alt bliver det nu gentaget her den 4. maj.
Med hensyn til hvad vi vil gøre for ufaglærte, der skal have en faglært uddannelse, er jeg helt enig med hr. Eigil Andersen i, at vi har en opgave der.
Det er jo derfor, at der er mulighed for netop at komme i gang på dagpengeniveau, hvis man er ufaglært.
Jeg tror, at et af vores store problemer er at overtale ufaglærte til netop at gå ind og tage en tørn på skolebænken.
Det er i øvrigt også det, nogle af arbejdsmarkedsforskerne har kritiseret ved det her forslag, som S og SF har lagt frem, nemlig at det ikke så meget er mulighederne, der mangler, men mere overtalelsen af de ufaglærte til at komme på skolebænken, og det kunne vi jo sagtens samarbejde om.
Mette Gjerskov (S), 2011-05-04:
Tak, hr. formand.
Mit spørgsmål drejer sig om Tøndermarsken.
Tøndermarsken er jo det helt, helt unikke naturområde, vi har, nede ved Vadehavet, som er ynglested for alverdens fugle, og som er et internationalt fuglebeskyttelsesområde og virkelig en af vores helt unikke naturperler.
Imidlertid er der sket det, at staten i de sidste 20 år har brugt 80 mio. kr. på at føre områdets natur tilbage igen i god tilstand, og det har betydet, at fire ud af fem fugle er forsvundet.
Så det har jo ikke ligefrem været en succes.
Derfor har vi fra Socialdemokratiets side ved flere lejligheder taget sagen op her i Folketinget, senest ved et beslutningsforslag sidste år om at frede Tøndermarsken yderligere.
Det ville ministeren ikke være med til, men ministeren gik med på at lave en undersøgelse, en forundersøgelse til en fredning, der skal afklare, hvad der kan gøres, og hvad det vil koste.
Den undersøgelse skulle ministeren have leveret inden den 1. januar.
Det gjorde hun ikke.
Men i dag kan vi så i aviserne læse referater af den undersøgelse, som åbenbart er undervejs, og som tilsyneladende er blevet offentliggjort på nettet.
Her kan vi læse, for det første, at ministeren ikke i undersøgelsen laver en konkret undersøgelse af fredningen, for det andet, at man har valgt slet ikke at lade rapporten omfatte hele Tøndermarsken, og for det tredje, at man når frem til den konklusion, at man bare skal nakke alle rævene, så fuglene kan leve i fred.
Så behøver man ikke at gøre mere, så behøver man ikke at gribe ind på nogen måde.
Og det står jo i skærende kontrast til en undersøgelse, som ikke er mere end et år gammel, fra Danmarks Miljøundersøgelser – de fremmeste forskere på området – som siger: Først skal man have mere vand på jorden, og så kan man begynde at kigge på færre ræve.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad i himlens navn er det, der foregår i Miljøministeriet?
Hvornår ser vi i Folketinget den her redegørelse, og hvad indeholder den?
Karen Ellemann (V), 2011-05-04:
Jamen sikken en følelsesladet fremlægning af det arbejde, som har været sat i gang, med et spørgsmål, som går i retning af: Hvad søren foregår der?
For det er jo fuldstændig korrekt, at vi i forbindelse med behandlingen af et beslutningsforslag her i salen havde en drøftelse i den brede kreds i forbindelse med udvalget, hvor jeg gav tilsagn om, at jeg gerne ville undersøge det her nærmere, herunder også diskussionerne om fordele eller ulemper i forbindelse med en fredning.
Udkastet til den her redegørelse har på nuværende tidspunkt den karakter, at det faktisk har været sendt i en høring hos Det Rådgivende Udvalg for Tøndermarsken, hvilket vil sige, at det på nuværende tidspunkt altså stadig væk er at betragte som et arbejdspapir.
End ikke jeg har set den her redegørelse, for den ligger altså på nuværende tidspunkt hos det rådgivende udvalg.
Man får altså også input fra dem, og derfor kan jeg jo på nuværende tidspunkt af gode grunde ikke gå ned i detaljer om, hvad der står i den redegørelse, for jeg har ganske enkelt ikke fået den forelagt endnu.
Derfor er det en anelse for tidligt at begynde diskussionen.
Og der er jo allerede taget initiativer i forhold til, at der netop kommer mere vand.
Samtidig kan det vel nok ikke være diskutabelt, at rævene har en betydning, i forhold til hvordan fuglebestanden har det, eftersom rævene går efter æggene.
Så det må jo have en betydning, hvis rævebestanden er for stor.
Men ærlig talt synes jeg, det måske er upassende, at vi står i dag og begynder at diskutere en redegørelse, som hverken fru Mette Gjerskov eller jeg kender til, da den ikke er blevet forelagt for nogen af os endnu.
Mette Gjerskov (S), 2011-05-04:
Jeg må bare konstatere, at det er en af ministerens partifæller fra Venstre, som på Tønders vegne melder ud: Nu er der konkluderet, nu er vi færdige; vi slipper for at skulle gøre mere i Tøndermarsken, vi skal bare skyde nogle ræve.
Det er jo rent faktisk det, man kan læse på Tønder Kommunes hjemmeside.
Vi får nogle meget foruroligende meldinger om, at man har taget resultaterne fra Danmarks Miljøundersøgelser og vendt det hele på hovedet og totalt ignorerer det spørgsmål, der handler om, at der er brug for vand i Tøndermarsken; der er ikke brug for mega oversvømmelser, vi beder jo ikke om en tsunami i Tøndermarsken, vi beder om lidt vand, sådan at fuglene får nogle ordentlige livsbetingelser.
Karen Ellemann (V), 2011-05-04:
Og det er klart, at når der er en redegørelse undervejs, vil debatten jo begynde og i særdeleshed i det område, det drejer sig om.
Så derfor undrer det mig ikke, at der allerede nu kan være diskussioner om, hvad der monstro står i en sådan redegørelse.
At man så samtidig under arbejdet med redegørelsen hører Det Rådgivende Udvalg for Tøndermarsken, er for mig at se fuldstændig naturligt.
Vi har ligefrem et rådgivende udvalg for Tøndermarsken, og at man i arbejdsgruppen også har en dialog med dem under det her arbejde med redegørelsen, er for mig helt naturligt.
Men det ændrer jo bare ikke ved det faktum, at hverken fru Mette Gjerskov eller jeg altså sidder med den her redegørelse i hånden endnu, og derfor er det blot en anelse for tidligt, at vi står her i Folketinget og diskuterer indholdet af en redegørelse, som hverken fru Mette Gjerskov eller jeg har set.
Inger Støjberg (V), 2011-05-04:
Det er jo ganske enkelt ikke sandt, når hr. Eigil Andersen siger, at man ikke som ufaglært, eller hvis man har en forældet uddannelse, kan komme på skolebænken på dagpengeniveau, for det er der rigtig, rigtig mange der kan.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Så er det jo interessant, når hr. Eigil Andersen siger, at det her er finansieret.
Altså, vi må have relativt flere multinationale selskaber her i landet, end man lige skulle tro, for det kan godt være, at det her kan finansieres med skat fra de multinationale selskaber, men det kan alle andre forslag også, som S og SF kommer med for tiden.
Så er jeg godt klar over, at der i finansieringen også er peget på afbureaukratisering, hvilket i øvrigt er meget interessant, for jeg har lige i dag skrevet under på en aftale sammen med Socialdemokraterne, der skal afbureaukratisere.
Det er da en skam, at de ikke kom med alle deres gode forslag, mens vi sad og forhandlede, hvis der er så mange penge i det.
Og så kan jeg også godt se, at man igen vil hæve skatterne og andet, men det er jo en ærlig sag.
Men jeg vil bare sige til hr. Eigil Andersen: Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Karen Ellemann (V), 2011-05-04:
Jeg tror, det står fuldstændig klart for enhver, der har siddet med under diskussionen i Miljø- og Planlægningsudvalget, hvad det var, der blev aftalt skulle undersøges, og der har man netop også sagt: herunder en fredning, både de økonomiske og de naturmæssige og økologiske fordele for og imod en fredning.
Det er jo et element af en redegørelse.
Derfor synes jeg måske, det er en kende mærkeligt, at man så, ja, nærmest hidser sig op over, at borgmesteren i Tønder allerede har en reaktion i forhold til det område, der sådan set er en del af borgmesterens kommune.
Den her redegørelse er ikke offentliggjort, den ligger ikke engang på mit bord, jeg har ikke engang set den endnu.
Men det er da naturligt, at man er i dialog med Det Rådgivende Udvalg for Tøndermarsken, når der er en arbejdsgruppe, der arbejder med Tøndermarskens fremtid.
Så kunne det da være ønskværdigt, at dialogen blev blandt de parter, der nu har dialogen, det tror jeg vi kan være enige om.
Men nu er der så en borgmester, der føler trang til at melde noget ud om ræve og betydningen af ræve.
Steen Gade (SF), 2011-05-04:
Det er jo et løfte, som miljøministeren gav til Folketinget sidste år, at der i det her halvår af 2011 ville komme en samlet biodiversitetsstrategi, og som blev gentaget igen i et svar til Miljøudvalget i januar.
Så oplever vi i forgårs, at nej, vupti, der kommer ingen biodiversitetsstrategi.
I stedet laver ministeren en eller anden debat og udsender et papir om det, vi i forvejen ved om det her.
Det er det ene forklaringsproblem, som jeg gerne vil have svar på.
Det andet er: Hvorfor sender ministerens spindoktor en pressemeddelelse ud, som så får det til at se ud, som om det er et nyt, stort initiativ, ministeren tager, når realiteten bag den pressemeddelelse faktisk er, at man endnu en gang udsætter en målrettet indsats på biodiversitetsområdet?
Karen Ellemann (V), 2011-05-04:
Se, det er det, jeg betragter som et udsagn, der går i retning af en vis herre, der læser biblen, når man har opfattet det store gennemarbejdede debatoplæg, som jeg offentliggjorde i mandags, på den måde.
Der er ingen tvivl om, at da jeg var i Nagoya i Japan og forhandlede biodiversitetskonventionen og vi skulle løfte det op, i forhold til at EU også skulle komme med en strategi på det her område, tilkendegav jeg også, at det mener jeg også at Danmark skal gøre.
Der fik jeg til at starte med melding om, at der ville gå lang tid, før EU ville komme med den strategi.
Det ændrede sig i løbet af foråret, og derfor kom meldingen om, at EU faktisk var lige på trapperne med en EU-biodiversitetsstrategi.
Den EU-biodiversitetsstrategi er mig bekendt udkommet – jeg mener, det var i går, eller også var det i formiddags.
Det at begynde at sætte sig og lave den danske strategi lige oven i, at vi faktisk allerede så hurtigt fik EU's biodiversitetsstrategi, var jo det, der var baggrunden for, at jeg siger, at nu starter jeg med trin et i det, der er den danske strategi, og det er at få lavet det her store debatoplæg om biodiversitet.
For mig er det meget afgørende, at hele diskussionen om biodiversitet og om at få stoppet tilbagegangen i biodiversitet bliver foldet bredt ud.
Når jeg siger »bredt ud«, handler det altså om at få gjort biodiversitet til en folkesag.
Så i stedet for at være trist over, at overskriften ikke hedder en strategi, men derimod et trin et, som er et debatoplæg, vil jeg da håbe på, at man kunne glæde sig over alle de utrolig nyttige, vigtige oplysninger, der er i det, og i øvrigt alle de initiativer, der netop er i debatoplægget for at få bredt det her ud for at få alle danskere til rent faktisk at interessere sig for, at vi skal have stoppet tilbagegangen i naturen, ikke kun i Danmark, men globalt set.
Steen Gade (SF), 2011-05-04:
Når jeg synes, at ministeren fortsat har et forklaringsproblem, er det jo, fordi ministeren i et helt år har sagt, at det var hendes vigtigste sag, og hun har lovet, at der skulle fremlægges en strategi.
En strategi betyder, at man kan læse, hvad regeringen vil, hvad der skal ske fremadrettet, at der ligger en plan.
Og det er jo det, ministeren lader være med at komme med.
Det ville da være langt bedre, om man nu havde en strategi, som indebar, at man sammen med befolkningen kunne diskutere, hvad der skal gøres ved det.
Der er sådan set ikke noget nyt under solen; det eneste nye, som vi heldigvis har fået slået fast, er jo, at Anders Fogh Rasmussen havde totalt uret, da han sagde, at ikke en fugl, ikke en fisk, ikke en frø har fået det ringere, for det er jo lige præcis det, der er sket.
Så jeg synes ikke, ministeren svarer – jeg synes, hun svarer udenom.
Jeg synes også, hun forsvarer noget af det, som jeg i hvert fald tillader mig at opfatte som spin, nemlig at man laver en udsættelse og ikke skriver et eneste ord i sin pressemeddelelse om, at man tidligere har lovet at komme med en strategi.
Karen Ellemann (V), 2011-05-04:
Jeg synes, det er et udtryk for en fantastisk fantasi, når hr. Steen Gade vil have det her til at fremstå som et eller andet spinnummer.
Jeg mener vitterlig stadig, at hele diskussionen om biodiversitet og mangfoldighed i naturen absolut er et af de vigtigste punkter i enhver miljøministers arbejdsportefølje.
Derfor synes jeg virkelig, det er at nedgøre det vigtige stykke arbejde, der ligger i som første trin i en strategi bl.a at få en god og bred debat.
Det tror jeg ganske enkelt ikke at hver enkelt dansker er vidende om, og hvis ikke man er vidende om det, hvordan skal man så interessere sig for det, hvordan skal man så medvirke til rent faktisk også aktivt selv at kunne hjælpe til at få stoppet tilbagegangen? For der er jo masser af ting, man også kan gøre hjemme i sin have, hvis man har en sådan; der er også masser af ting, man kan gøre med hensyn til at være en opmærksom borger, der indberetter, hvis man ser invasive arter osv. Så jeg synes, det er mærkværdigt, at SF ikke er positive over for det her vigtige debatoplæg, hvor der ligger masser af vigtige elementer og i øvrigt også masser af forklaringer på, hvad det er, vi gør, hvilket jo vil kunne være med til at vende udviklingen.
Mette Gjerskov (S), 2011-05-04:
Jeg synes bare, det er meget mærkeligt, at jeg står her med en pressemeddelelse fra en Venstrepolitiker fra Tønder Kommune, altså fra en af ministerens kolleger, som klart går ud og konstaterer, at anbefalingen fra Miljøministeriet om at bekæmpe ræve er nok til at beskytte fuglene i Tøndermarsken, og det støtter man så op om.
Det vil sige, at det altså er en udmelding fra Miljøministeriet, der gør, at man i Tønder nu melder ud og siger: Det var vel nok fantastisk, vi skyder bare nogle ræve; det er egentlig mærkeligt, at man ikke er kommet i tanker om det de sidste 20 år, men det er den eneste løsning – ikke noget problem.
Så har man på den anden side de grønne organisationer, som er i totalt oprør.
: Er det, jeg kan læse af det her, at der er tale om et politisk bestillingsarbejde, hvor ministeren på forhånd har meddelt ministeriet, hvad der skal stå?
For det er jo i hvert fald ikke noget svar på det, som ministeren har lovet Folketinget at komme med, nemlig en fredning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-05-04:
Mener ministeren, at regeringens målsætning om at hæve danskernes middellevetid med 3 år over 10 år er uambitiøs, når mænds middellevetid i forvejen er steget med 2,7 år i perioden 2000-2010, jf. Forebyggelseskommissionens kommissorium og Nyt fra Danmarks Statistik nr. 72 den 17. februar 2011?
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Man kan jo formulere sig humoristisk, men det kræver selvfølgelig, at modtageren både har sans for humor og også kender de udtryk, man bruger.
Så derfor skal jeg nok lade være at stille for høje krav i den forbindelse.
Undskyld, det er det, hele sagen har handlet om.
Det er jo derfor, jeg fremsætter lovforslag nr. L 65.
Så det kan vi da bestemt ikke blive uenige om skal ske så hurtigt som muligt.
Men jeg tror, det vil være klogt, at jeg i den forbindelse udviser den største fornemmelse for, hvordan vi nu gør det rigtige, og det er der, jeg nævner loven og profeterne, som kan holde ministeriet og regeringen og Kommunernes Landsforening på dydens vej, sådan at det, vi gør, er det rigtige, så vi ikke skal vende tilbage til den sag igen og igen.
Så ved jeg ikke, om jeg må slutte med at sige, at de, der så får penge tilbage, jo så kan tænke på, at hvis det var Socialdemokraterne, der havde siddet i regering de sidste 10 år, så tror jeg ikke, der var blevet noget som helst at betale tilbage, for så havde hele ejendomsskattesystemet været helt anderledes med højere ejendomsskatter.
Men det er så en anden sag.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Nu går vi jo selvfølgelig ud fra, at selv om der har været skiftende ministre på undervisningsministerposten, så repræsenterer den politik, som de skiftende ministre udøver, nogle visioner, som regeringen har på uddannelsesområdet.
Derfor vil jeg spørge undervisningsministeren, hvad det er for nogle overvejelser, ministeren selv gør sig om campusmiljøer.
Nu henviste ministeren f.eks. selv til CPH West i Ishøj, og det er jo et godt eksempel på et campusmiljø.
Der har man lagt det almene gymnasium og de erhvervsgymnasiale uddannelser sammen; der ligger Ungdommens Uddannelsesvejledning, der ligger 10.-klasse-centre – noget, som vi hos Socialdemokraterne synes er en rigtig god idé og et eksempel på et meget attraktivt ungdomsuddannelsesmiljø, hvor de forskellige typer af uddannelsesveje spiller sammen i et område i øvrigt, hvor man er god til elever, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem.
Så jeg vil bare spørge undervisningsministeren, hvad det er for nogle visioner, ministeren kan se for sig ved at etablere eller give bedre rammer for at etablere campusmiljøer på tværs af ungdomsuddannelsesmiljøer?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Jeg tror, der er flere elementer.
Man kan jo bl.a. se på en ny fælles og forenklet institutionslovgivning, man kan se på en helhedsorienteret formålsbestemmelse, man kan se på en ny institutionstype, på uddannelsescentre og bestyrelsessammensætning, og man kan også se på campusbegrebet som et bredere og mere attraktivt uddannelsesmiljø.
Det er jo nogle af de ting, som vi skal diskutere, og det er også nogle af de ting, man har arbejdet med, men som der ikke har været en politisk drøftelse af.
Af samme grund har jeg så også valgt ikke at fremsætte et lovforslag – fordi vi ikke har været i stand til at levere det forberedende arbejde, der kunne danne baggrund for et lovforslag.
Så der er sådan set ikke noget mærkeligt i det.
Jeg er udmærket klar over, at der har været en diskussion.
Jeg siger så også helt åbent her, at jeg ikke har været i stand til eller ville være i stand til at fremsætte et lovforslag, fordi jeg syntes, der var behov for en bedre politisk drøftelse med de partier, som nu er orienteret.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Når vi i Socialdemokratiet synes, det er en rigtig god idé, er det ikke på grund af strukturer og forenklet lovgivning, og her kommer jeg.
Det er, fordi vi tror, at ved at give positiv motivation – det kan være i form af en økonomisk gulerod, så man kan bevare sit grundtilskud, selv om man slår sig sammen med andre ungdomsuddannelser – så kan der skabes et langt mere attraktivt ungdomsuddannelsesmiljø, der giver prestige til alle ungdomsuddannelserne, og som gør, at lærerne på tværs, f.eks. mellem de erhvervsgymnasiale og de erhvervsfaglige uddannelser, kan samarbejde; man kan trække på fælles idrætsfaciliteter, man kan have det ungdomsmiljø, som også er med til at fastholde, at man har mulighed for forskellige kulturelle ting, fester og ting og sager – alt det, der gør, at eleverne, ud over at de får deres gode uddannelse, rent faktisk også oplever, at her er der et rigtig godt tilbud til unge mennesker imellem 17 og 20, 21, 22 år.
Det er nogle af de uddannelsespolitiske overvejelser, vi gør os.
Jeg vil høre, om undervisningsministeren selv gør sig nogle uddannelsespolitiske overvejelser, når vi så ikke her kan få løfte sløret for nogle af de strukturting, som måtte ligge i pipelinen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Men jeg synes, det er en mærkelig form for diskussion.
Jeg har ikke lyst til at indgå en stor diskussion om, hvorvidt der er noget, jeg ikke vil løfte sløret for.
Jeg siger bare, at der ikke er et ordentligt oplæg til mig som minister til at gå videre, og det skylder man jo at være ærlig om.
Det er lige præcis det, at når man har været minister i 2 måneder, skal man jo også passe på, at man ikke bare kaster sig over alt og siger: Uha, nu kan jeg løse alle problemer.
Det synes jeg man skulle kvittere for.
Men det er jo fair nok, at man ikke vil kvittere for det.
Så kan jeg så sige, at jeg da deler nogle af de samme bekymringer, men også nogle af de samme glæder ved det, som f.eks. campusmiljøer kan give.
Jeg havde et besøg i fredags, som jeg siger.
Det var meget lærerigt for mig.
Der var mange ting der, som jeg synes man udmærket kunne tænke videre over og måske også se på i forbindelse med andre lignende konstruktioner.
Der er nogle ting, der måske kræver lovgivningsmæssige ændringer, men også nogle ting, der kræver, at vi politisk bliver enige om, hvad det så er, vi vil.
Nogle ting kan lade sig gøre fra den ene dag til den anden, andet kræver måske en mere langvarig proces gennem et lovforslag.
Jeg synes sådan set, at vi kunne være enige om, at det skal vi arbejde for og det vil vi arbejde med.
Det håber jeg vi kan.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-04:
Spørgsmålet lyder: Hvad er regeringens holdning til skat på finansielle transaktioner uden reel økonomisk baggrund, altså skat på spekulation?
Peter Christensen (V), 2011-05-04:
Regeringen har ikke forholdt sig til noget konkret forslag til en model for beskatning af finansielle transaktioner, men det er en idé, jeg som udgangspunkt er imod.
Jeg tror grundlæggende på, at frie kapitalbevægelser er kommet for at blive, og at frie kapitalbevægelser er ensbetydende med, at kapitalen frit kan flyde derhen, hvor afkastet på investeringer er størst.
Det gælder både de såkaldt spekulative og de ikkespekulative kapitalbevægelser.
Tanken om en finansiel transaktions-skat skulle bl.a. være at begrænse uønsket eller overdreven spekulation og dermed bidrage til finansiel stabilitet og opnå finansiering til specifikke internationale eller hjemlige formål.
Det er imidlertid ikke i praksis muligt at definere, hvilke finansielle transaktioner der er spekulative frem for ikkespekulative, eller som i øvrigt umiddelbart kan siges at være samfundsøkonomisk uønskede.
Det er heller ikke muligt at definere, hvornår finansielle transaktioner antager et overdrevent omfang, og hvad det rette omfang så i givet fald skulle være.
Den såkaldt spekulative handel tjener også samfundsøkonomiske formål og er med til at sikre, at markedet fungerer.
Spekulative bevægelser kan være et symptom på grundlæggende strukturproblemer, men det er ikke ensbetydende med, at de er årsag til dem.
Hvis en skat på finansielle transaktioner skal kunne håndhæves, vil det komme til at omfatte alle transaktioner, herunder også transaktioner med positive samfundsøkonomiske effekter foretaget af ikkefinansielle virksomheder og borgere, f.eks. som led i at spare op, rejse kapital, værne om risici eller eksportere.
En beskatning af finansielle transaktioner vil have en række negative effekter for den samlede økonomi, og dermed risikerer en finansiel transaktions-skat reelt at føre til mindre velfærd og større ustabilitet på de finansielle markeder.
Der er således en række væsentlige problemer med at indføre en skat på finansielle transaktioner.
En skat vil altså ikke kun ramme finansielle virksomheder, men vil ramme bredt på alle aktørers brug af de finansielle markeder.