runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-25:
Et af de eksempler, jeg nævnte i min tale, var Kenneth Iversen fra Aarhus.
Han har modtaget en revalideringsydelse inden for de sidste 3 år, og derfor kan han ikke få lov til at leve sammen med sin kone og deres børn her i Danmark.
Han er i dag selvforsørgende; han sagde nej til tilbuddet om en førtidspension efter en voldsom arbejdsulykke.
Han gjorde, synes jeg, noget, man kun kan være imponeret over: han omskolede sig.
Han tog en ingeniøruddannelse, og han er nu selvforsørgende.
Men han skal have været selvforsørgende i 3 år for at få lov til at leve med sin familie i Danmark, og det vil sige, at han nu skal flytte til Tyskland.
Der skal han så bo i noget tid, og så kan han få lov til at komme tilbage til Danmark og leve her med sin familie.
Det er muligt, at man i Liberal Alliance synes, at det er fornuftigt; det synes vi ikke i Enhedslisten.
Jeg har faktisk svært ved at se, hvem det er, der kan få noget som helst ud af, at den her lille familie skal flytte til Tyskland, bo der et par år, for så at flytte tilbage igen.
Jeg forstår det ikke.
Jeg tror, at de fleste, som har fulgt debatten i dag, ved, hvad debatten handler om, nemlig om familiesammenføring, altså hvor svært det skal være for danske borgere at få lov til at leve her i landet sammen med deres mand eller kone, hvis de har fundet deres mand eller kone i udlandet.
I Dansk Folkeparti mener man, det skal være sværere for danske borgere, der har fundet en mand eller kone i udlandet, at leve her i Danmark, hvis den mand eller kone har en håndværksuddannelse, end hvis den mand eller kone har en eliteuniversitetsuddannelse.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Altså, jeg forstår godt, at Danmark har rettet blikket mod EU og den udvikling, der har været i Europa i mange år.
Det, jeg gerne vil, er, at man nu begynder at rette blikket mod rigsfællesskabet og ser på de muligheder, der er der.
Der er først og fremmest levende ressourcer, som fornyer sig, og der er jo et kolossalt vind- og strømområde med grøn energi, som kan blive udviklet, så det batter, hvis man tager fat i det.
Der er også en stor undergrund, som vel ligger under vandet, men som forhåbentlig indeholder noget, der kan holde Europa varmt i lang tid.
Det håber vi sandelig.
Vi ligger på grænsen af det norske og det britiske område, og det skulle være mærkeligt, hvis der ikke også fandtes noget i det færøske område.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Tak for det indlæg.
Jeg er fuldstændig enig i den del af det, der har at gøre med mangel på viden om rigsfællesskabet i Danmark, i de danske skoler og det danske gymnasiesystem.
Det er faktisk noget af det, som vi har tænkt os at tage initiativ til at få ændret, så det bliver en naturlig og væsentlig del af pensum.
Og man behøver altså ikke nødvendigvis altid at tage til Bornholm på lejrskole.
Der kunne man også tage til Færøerne og Grønland for derigennem at lære om det.
Det er rigtigt, som hr. Sjúrður Skaale siger, at vi har været velsignet med færinger hernede, som har udnævnt statsministre, og som har været en del af det her, og jeg tror også, at det er derfor, at der er så mange dejlige tunneller på Færøerne – det har jeg hørt; det er ikke sikkert, at det passer.
Jeg vil spørge til det her engagement, for jeg var glad for de bemærkninger, der faldt.
Er det rigtigt forstået?
Nu siger hr. Skaale, at man ikke blander sig, men man er jo en del af et flertal her i Folketinget, som udpeger statsministre.
Det er jo også en væsentlig form for engagement i danske forhold, må man nok sige.
Man kunne ikke forestille sig noget lignende; man kunne ikke forestille sig en dansk repræsentant i det færøske Lagting?
Eller ville det være fuldstændig fortvivlende at foreslå sådan noget for at styrke rigsfællesskabet?
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak for ordførerens indlæg.
Så kommer der jo virkelig et pift, og det hele får et løft.
Så tak for det.
Jeg vil godt lige have afklaret noget.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ordføreren ikke bliver fornærmet på Enhedslisten, når vi tillader os at sige noget om bloktilskud og den slags, men jeg skal så lige have afklaret, hvad det er, vi må sige noget om.
Jeg har da den opfattelse, at vi som medlemmer af Folketinget vel har lov til at sige vores mening også om interne færøske forhold, så længe vi lige husker at tilføje, at det altså er nogle ting, færingerne selv bestemmer.
F.eks. synes jeg da, det er tilladeligt, at jeg som medlem af Folketinget siger – hvad jeg også har gjort tidligere – at det for mig og mit parti måske er en lidt kedelig ting at opleve, at et bloktilskud og en forøgelse af bloktilskuddet bliver brugt til at indføre flad skat på Færøerne, hvilket set med vores øjne jo er en drastisk omfordeling fra fattig til rig.
På samme måde mener jeg også, at vi har lov til at have den mening, at det er en rigtig tosset idé, at Grønland begynder at udvinde uran og også eksportere det.
Så skal jeg lige have afklaret noget andet.
Så vidt jeg hørte, havde ordføreren kun ros tilovers for regeringen, i forhold til hvordan man tacklede fiskeristriden.
Jeg er enig i de ting, som ordføreren sagde at regeringen burde roses for.
Men det betyder jo så, at ordføreren ikke har nogen som helst problemer med, at Danmark deltager i en boykotaktion mod nogle af vores egne statsborgere og formener dem adgang til at losse deres sild i danske havne.
Det har ordføreren ikke nogen problemer med – kan det være rigtigt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-29:
Jeg vil også takke hr. Sjúrður Skaale for et vanligt og næsten forventeligt både humoristisk og sagligt debatindlæg.
Hr. Sjúrður Skaale slår jo en tone an med ord, som næsten må siges at være inde ved hjertekulen i forhold til det, vi diskuterer i dag: fremmedfølelse, nedladenhed, overdreven venlighed, mangel på viden, mere ærlighed, direkthed eller ej.
Jeg vil bare sige til hr. Sjúrður Skaale: Det er det, vi skal med Folketinget.
Og som jeg sagde det til vores kollega fra Grønland tidligere, så er det arbejde, vi har mulighed for at gøre i Færøudvalget, hvor hr. Sjúrður Skaale er formand, næsten ubegrænset.
Lad os nu tage teten efter debatten her i dag.
Lad os sætte det på dagsordenen i Færøudvalget, og lad os få lagt en strategi for, hvad vi gør, så vi ikke bare venter på andre, men selv forsøger at sætte rammen for en mere proaktiv politisk dialog.
Og der er mange aktiviteter, der kunne udgå fra Færøudvalget.
Hvad siger hr. Sjúrður Skaale, formand for Færøudvalget, til det?
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Som jeg forstår det, har hr. Finn Sørensen ikke forstået, at vi har en lovgivning angående de her spørgsmål.
Det er sådan, som jeg sagde i min tale, at Færøerne bliver tilført et bloktilskud, og det er udelukkende, fordi der er nogle sagsområder, som ikke er overtaget, og så er det til betaling af de sagsområder – hverken mere eller mindre.
Det betyder ikke, at færingerne ikke hver eneste dag kæmper for deres fortjeneste og for at overleve, og hvis jeg skal nævne nogle nøgletal, vil jeg sige, at med den seneste overtagelse for at mindske bloktilskuddet, er Færøernes udlandsgæld vokset fra næsten ingenting til 6 mia. kr.
Det er nogenlunde det samme, som man har sparet den danske stat for, så det vil så sige, at man har flyttet det over til gæld, som skal betales engang, og det vil sige, at Færøerne ikke er bedre i stand til at få sænket bloktilskuddet eller overtage sager, som koster.
Vi kan så tænke på Færøernes betalingsevne.
Vi har den højeste skat i vores del af verden, og vi er et fiskerisamfund, og man siger, at bruttonationalt tjener vi færinger ca. 20 pct. mindre, end en dansker gør
Jeg vil sige, som hr. Claus Hjort Frederiksen sagde, at rigsfællesskabet ikke skal gøres op i penge.
Vi gør ikke op, hvad Bornholm tjener eller øerne tjener.
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Hvad ligger der bag de ord?
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Tak til statsministeren.
Jeg er faktisk enig i det, hun her i sit indlæg har sagt.
Men jeg vil bare spørge om det, som jeg også talte med fru Sara Olsvig om tidligere, med, at vi herhjemme som politikere gerne vil have svar på nogle spørgsmål om, hvad der foregår i Grønland.
Det var så til miljøministeren i det her tilfælde.
Jeg ved ikke, om statsministeren hørte diskussionen.
Vi kan jo sende spørgsmål til udenrigsministeren om, hvad det skal være.
Hvordan går det med bilindustrien i Portugal?
Så vil han sætte himmel og jord i bevægelse, for at jeg kan få svaret.
Så om alle andre lande i hele verden kan vi få et svar på, hvad der foregår, hvis det er noget, der har vores særlige interesse – undtagen om rigsfællesskabet.
Vi må ikke vide det, og vi må ikke stille spørgsmål om Grønland, fordi miljøministeren i det her tilfælde altså ikke ville sende det videre.
Synes statsministeren, at det er en god idé?
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Jeg siger det i forbindelse med, at jeg ser på, hvilke fordele f.eks. Færøerne har af rigsfællesskabet, og så slutter jeg af med at sige, hvilke fordele jeg synes Danmark helt åbenbart har, og jeg tager de geopolitiske fordele som eksempel.
Det, jeg lægger i det, er, at hvis nu vi forestiller os, at Danmark ikke var en del af hele rigsfællesskabet, men kun et land, som strakte sig fra den tyske grænse og op til Skagen, så ville Danmark nok ikke have den samme vægt i NATO og alle de organisationer, hvor de store sidder til bords, når vi snakker om verdenspolitik.
I stedet for kan Danmark være en slags stormagt, når vi snakker om storpolitik, fordi Danmark strækker sig fra den tyske grænse og helt op til Nordpolen – så kan man virkelig tale med de store.
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Det var jo meget nyttigt at have den viden med.
Er der nogle ting, som ordføreren synes Danmark skulle fokusere mere på?
Er der nogle ting, vi kan forbedre, for at tingene kunne blive mere rimelige i ordførerens optik?
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Altså, jeg er glad for den her debat.
Vi har jo gode erfaringer med et forslag med hensyn til fremtidige grænsehindringer i rigsfællesskabet, som har været til første behandling, så jeg ønsker bare, at det skal fortsætte ad den vej, som det er begyndt, altså at vi både kan debattere fordomsfrit og også kan finde løsninger som i forbindelse med grænsehindringerne.
Det skal bare fortsætte.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-29:
Så når vi frem til, at noget skal gøres på andre måder, og det er jeg også enig i.
De to ting hænger jo uløseligt sammen.
Når vi tænker på det, som er en udfordring, hvilket også har været drøftet i Færøudvalget i løbet af året, nemlig den store fraflytning fra Færøerne, som jo også delvis har sin årsag i, at der er mangel på jobs, så vil jeg igen sige til hr. Edmund Joensen, at vi skal blive endnu mere konkrete, med hensyn til hvad vi skal gøre på andre måder, før jeg tror, at vi får et vækstforum ud af det.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jeg satte heller ikke spørgsmålstegn ved, at færingene er et yderst arbejdsomt og flittigt folkefærd.
Det har jeg jo ved selvsyn kunnet konstatere.
Jeg taler heller ikke om at tage bloktilskuddet fra Færøerne eller skære ned på det, men jeg må bare henvise til, at tidligere regeringer på Færøerne jo ikke har haft den samme opfattelse, som hr. Edmund Joensen giver udtryk for.
Det har jo været sådan indtil for 2 år siden, er det vel, at man mente, at bloktilskuddet skulle være fastfrosset, sådan at det langsomt, om man så må sige, mistede sin værdi, netop for at der skulle være et incitament til at gøre Færøernes økonomi selvbærende.
Det var det, jeg gerne ville høre ordførerens syn på, nemlig hvad fremtiden er i forhold til det.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Vi bliver nødt til at tænke langsigtet, og vi har jo også haft meget indbringende perioder på Færøerne, og lige efter det løsrivelseslandsstyre, vi havde, havde vi en meget indbringende periode efter et krak, kan man sige.
Efterfølgende er det så gået nedad igen, så lysten til overtagelse eller til løsrivelse er ikke helt den samme, som den var dengang.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-29:
Tak til hr. Edmund Joensen for et godt bidrag.
Jeg synes jo, det går meget godt med samarbejdet.
Jeg synes, at det samarbejde, vi lige har haft om grænsehindringerne, er et rigtig godt eksempel på det, hr. Edmund Joensen også taler for vi skal gøre mere af.
Jeg vil godt stille et spørgsmål og give en kommentar til hr. Edmund Joensens kommentar om et fælles vækstforum, sådan tror jeg ordene faldt.
Det er altså det der med, at vi inden for rigsfællesskabet skal fokusere på, hvordan vi skaber en fælles vækst i et samarbejde.
Jeg vil jo blot sige til hr. Edmund Joensen, at jeg synes, at det bl.a. er derfor, vi er her.
Det er jo en primær opgave, og derfor synes jeg også, det kunne være rigtig interessant at høre, hvad hr. Edmund Joensen tænker vi skal gøre anderledes, og måske få nogle helt konkrete bud på nogle ideer, hr. Edmund Joensen måtte gå med, til at gøre det endnu bedre.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Først og fremmest tænker jeg på det store geografiske område, som vi besidder, med alle de muligheder, der ligger der.
Men vi har også en befolkning, som er veluddannet og kvalificeret i alle retninger, og som er klar til at tage fat.
Så vil jeg også sige, at tidligere har der været fokuseret på, at Færøerne skulle bestemme, og at man ikke skulle blande sig – og på samme måde skulle det være med Grønland – og at udviklingen skulle være sådan, at Færøerne og Grønland overtog sine egne sagsområder, og så kørte det automatisk.
Men det gør det ikke, det er fantasi.
I stedet må vi sige, at vi må finde på andre måder at samarbejde på.
Der sidder en blandet komité osv. osv.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for en spændende tale, hvor man jo også kom ind på de udfordringer, som Færøerne står over for, og dem anerkender jeg fuldt ud, både de demografiske og de økonomiske udfordringer.
Jeg vil gerne gentage et spørgsmål, jeg stillede i min ordførertale
Det er jo en væsentlig del af den færøske økonomi.
Hvad er ordførerens tanker?
Er det noget, man ligesom har tænkt sig at skulle gøre med en uændret størrelse, det, vi har i dag, eller måske et endnu større bloktilskud?
Det har der jo været forslag fremme om for et par år siden.
Eller er der en strategi for, at man afvikler det bloktilskud for at gøre Færøernes økonomi selvbærende?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Jeg synes, det har været en rigtig god diskussion, også om de juridisk faderløse.
Det, der ærgrer mig lidt, er, at man næsten ikke kan høre, at vi rent faktisk har fundet en løsning for de juridisk faderløse.
For vi ved jo godt, at de står i en vanskelig situation.
Det anerkender vi fuldt ud; det er der ikke en eneste i den her debat som ikke anerkender.
Så kan der være en komplikation, hvis faren er gået bort og dødsboet er gjort op, hvor vi må afveje modsatrettede hensyn i forhold til hinanden: hensynet på den ene side til de juridisk faderløse og på den anden side til de øvrige arvinger.
Det er det, vi har gjort i denne sag.
Jeg synes egentlig, det ville være ærgerligt, hvis vi gik fra den her debat uden at anerkende, at vi alle sammen har gjort et stort stykke arbejde for at finde en fornuftig løsning for de juridisk faderløse.
Det har været i alles interesse.
Vi mener, at selvstyreordningerne og grundloven er rammen for vores arbejde i rigsfællesskabet, og jeg må sige, at jeg ikke er enig i, at vi har sprængt rammerne for grundloven.
Det, at vi har selvstyreordningerne og vores grundlov, er tværtimod rammen for vores rigsfællesskab.
Jeg kan kun gentage, at vi ikke mener, at rammerne for grundloven på nogen måde er sprængt.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Tak, jeg har et sidste spørgsmål, som handler om de juridisk faderløse, og så vil jeg se, om jeg kan nå et par andre også.
Det er et af de udestående spørgsmål, jeg mener der er helt konkret.
Så vil jeg gerne høre statsministerens kommentar til aftalen mellem Færøerne, Norge og EU om makrel og den ugunst, der ligger i den aftale, for Grønlands makrelfiskeri.
Er det noget, man vil se på?
Endelig vil jeg også gerne høre statsministerens kommentar til de andre ting, jeg bragte op om den sproglige udfordring i det arbejde, vi har, mellem Grønland og Danmark.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Mit spørgsmål til statsministeren er angående ressortområder.
Når vi kigger på fordelingen af ressortområder, ser vi, at det er statsministeren, som har ressortområdet ...
Kan man høre nu?
Spørgsmålet er angående ressortområder.
Når vi kigger på fordelingen mellem ministrene, kan vi se, at der står, at det er statsministeren, som har Færøerne og rigsfællesskabet som ressortområde.
Men hver gang vi spørger om noget eller vi skal løse et problem – nu har vi arbejdet med grænsehindringer og alt muligt – så er det andre ministre, som overtager sagerne, og i flere tilfælde er det flere ministre, der skal løse dem.
Det tager lang tid.
Har statsministeren nogen mulighed for at fremskynde processen, så det ikke tager så lang tid, som det plejer at gøre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Og jeg tror faktisk, at man i længden vil have meget mere gavn af, at man holder ansvaret på de ressortområder.
F.eks. har vi jo løst SIFI-udfordringen, og vi sidder i øjeblikket og diskuterer erhvervsfremmeordninger i forhold til Færøerne, og der tror jeg man har langt større fordel af, at disse udfordringer løses på Erhvervs- og Vækstministeriets område, end at man skal over Statsministeriet.
Så dybest set
mener jeg – ud over at det ville være praktisk umuligt at gøre noget andet – at det er en fordel, at man kan løse det på de konkrete ressortområder med de konkrete ministerier.
Edmund Joensen (SP), 2014-04-29:
Jeg er helt enig i, at det som regel tager sin tid at få løst problemer, men det skulle undre mig, hvis det ikke kunne skubbe lidt på processen, hvis statsministeren lod et ord falde om, at den her sag ville hun have gennemført inden for et bestemt stykke tid.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Jamen jeg mener egentlig ikke, at vi er så træge i forhold til at få løst vores fælles udfordringer.
Færingerne har rejst nogle meget specifikke problemstillinger, som vi har løst.
Vi sidder f.eks. og diskuterer erhvervsfremmeordninger og SIFI-ordning, og der er andre særlige sager, hvor vi egentlig har løst problemerne i den rækkefølge, de er opstået.
Så har vi grænsehindringer, som jeg også nævnte i min replik, og i forbindelse med grænsehindringer er vi jo ved at få identificeret, hvor der kan være konkrete udfordringer.
Og derefter er det så naturligt, at vi i samarbejde med henholdsvis Færøerne og Grønland går i gang med at finde ud af, hvilke af disse grænsehindringer vi så vil løse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Tak for kvitteringen for min replik.
Det er jeg glad for.
Jeg synes også, det understreger, at vi får noget ud af de her debatter.
I forhold til den konkrete sag – det var en, der også blev rejst, da vi havde diskuteret storskalaloven i første omgang – har vi den principielle holdning, at det må være sådan, at vi anvender samme tænkning i forhold til sådanne spørgsmål vedrørende Grønland og Færøerne, som vi ville gøre i forhold til andre naboer – Sverige, Norge eller Tyskland.
Og nogle af de spørgsmål, som hr. Søren Espersen rejser, ville vi heller ikke stille til vores andre naboer.
Derfor har vi i disse sager en meget principiel og korrekt holdning til, hvordan man håndterer disse sager.
Og hvis f.eks. hr. Søren Espersen spurgte, hvordan det gik med et metrobyggeri nede i Paris, ville vi heller ikke besvare det, ganske enkelt fordi det ligger uden for det, som en dansk regering skal svare på.
Så det er det, der er vores principielle holdning til de her spørgsmål, og det var også det, der affødte, at der tidligere var visse spørgsmål, som vi ikke ønskede at svare på.
Jamen jeg må stille mig undrende over for, at der ikke har været en dialog, for der har været en dialog.
Jeg har drøftet det her med landsstyreformanden så sent som i januar.
Det, der er sagens kerne, er ikke, at der ikke har været en dialog, men at vi ikke er enige i dette spørgsmål.
Og det er jo noget helt andet.
Vi ser ganske enkelt ikke ens på diskussionen om kompensation.
Der vil jeg godt understrege at vi jo alle sammen er optaget af at finde en god løsning i forhold til de juridisk faderløse.
Det mener jeg også at vi er på vej til, al den stund at de juridisk faderløse nu får mulighed for at finde deres far.
Det vil også være sådan, at hvis man har fundet sin far og faderen er levende og der er adgang til arv, vil man jo få adgang til den arv.
Der, hvor der er en udfordring, er, hvor dødsboet er afsluttet og det derfor kan skabe nogle nye komplikationer at åbne et sådant dødsbo.
Så jeg ærgrer mig lidt over, at det næsten kommer til at lyde i debatten, som om vi ikke har forsøgt at løse udfordringen med den ulykkelige situation, der er for de juridisk faderløse, for vi har, synes jeg selv, brugt temmelig meget energi og tid på at finde en fornuftig løsning på det her spørgsmål.
Og det undrer mig, hvis man nu fra grønlandsk side tager afstand fra den løsning, al den stund at man har været hørt hele vejen igennem.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Det har været interessant at komme rundt om mange forskellige emner.
Selvfølgelig er der enkelte emner, som har fyldt mere end andre, og de juridisk faderløse har, som jeg i hvert fald selv forventede, fyldt en del, da det jo er en aktuel sag, som berører rigtig, rigtig mange mennesker i Grønland.
Jeg har lyst til at spørge: Hvad er det, der skal til, for at der kan føres en god dialog?
For der er jo tilsyneladende ikke en fælles forståelse mellem formanden for naalakkersuisut og statsministeren om, at der i det hele taget er ført en dialog om spørgsmålet vedrørende en form for kompensation.
Så hvad er det, der ifølge statsministeren skal til for at føre en god dialog mellem formanden for naalakkersuisut og statsministeren?
Jeg havde personligt rigtig stor glæde af at læse den her udredning.
Det ændrer dog bare ikke ved, at sagsområdet er et dansk ansvar.
Det ændrer heller ikke ved, at det i den periode, hvor den her sag er foregået, og hvor der har været menneskerettighedskrænkelser af juridisk faderløse, også i sidste ende har været et dansk ansvar.
Derfor vil jeg også gerne spørge, om ikke statsministeren kan se, at det også har noget at gøre med fremtiden, at man sikrer, at de mennesker, der lever i dag – og deres børn og børnebørn – får en tilværelse, der er ligeværdig med andre statsborgeres i hele rigsfællesskabet.
Det mener jeg ikke at man gør med den ændring, man laver i dag, i hvert fald ikke fuldt ud.
Derfor er det, at vi også fra Inuit Ataqatigiits side gerne så, at man tog en dialog om spørgsmålet om en form for kompensation.
Hvordan opnår vi den ligeværdighed, hvis vi ikke engang kan få en dialog?
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Jeg ved ikke, om det er almindelig gængs praksis.
Jeg mener aldrig, at jeg i min tid som udenrigsordfører ikke har kunnet få et svar i forbindelse med et eller andet i udlandet, som jeg var interesseret i.
Jeg har faktisk aldrig fået nej til det.
Man har altid været villig til det.
Det kan godt være, at det tog lang tid, men man har sendt spørgsmålet videre til sin tyske kollega eller svenske kollega, så vi har fået et svar.
Vi har selvfølgelig også kunnet få det igennem Nordisk Råd.
Det synes jeg er en underlig bagvendt måde at gøre det på.
Men man kunne vende det om.
Hvis der kom et spørgsmål fra en grønlandsk politiker, et medlem af Landstinget, der igennem sin regering sendte et spørgsmål over til vores regering, ville man så ikke svare på det, eller ville man sige: Det kommer ikke jer ved?
Jeg synes, at vi, hvis vi skal drive rigsfællesskabet videre, også bør kunne få svar på de ting, der bekymrer os – fra alle tre sider.
Så jeg synes, at man burde overveje at ændre den her taktik lidt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Det er ikke nogen taktik.
Vi anvender præcis samme fremgangsmåde på de områder, som henholdsvis Grønland og Færøerne har taget tilbage, som vi ville anvende over for andre stater.
Det vil sige, at hr. Søren Espersen ville få samme svar, hvis han f.eks. spurgte om affaldshåndtering i Sverige eller metrobyggeri i Frankrig.
Det gør vi naturligvis af principielle årsager, fordi vi har respekt for selvstyreordningerne og vi har respekt for de politiske områder, der er taget hjem af henholdsvis Færøerne og Grønland.