runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Jo, jeg vil meget gerne anerkende Dansk Folkepartis engagement på ældreområdet, og det synes jeg heller ikke der var noget i min tale som lagde op til at jeg ikke har lyst til.
Og jeg synes også, at vi som Folketing selvfølgelig skal arbejde sammen om fremtidigt at sikre gode løsninger også på det her område.
Så jo, jeg vil helt klart gerne kvittere for Dansk Folkepartis engagement inden for ældrepolitikken.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jamen nu skal man lige huske på, at hvis man skal have en effektiv robotstøvsuger, koster det noget mere, end engangshandsker gør – plus det, at man også skal skifte batteriet, og det koster også temmelig meget, når det skal skiftes.
Men det er så en helt anden side af sagen.
Så vil jeg også bare gerne lige pointere, når man nu har hørt de forskellige udmeldinger, der er kommet fra regeringen, siden den tiltrådte, at økonomi- og indenrigsministerens stemme jo har en vis tyngde, og derfor kan man godt forvente, at der kommer noget i stil med det, hun meldte ud i starten af måneden.
For lige at komme ind på noget helt andet, vil jeg spørge: Anerkender De Radikales ordfører ikke, når vi nu også snakker økonomi, at det er Dansk Folkeparti, der har gjort en ihærdig indsats igennem mange år på hele ældreområdet?
Vi var dem, der var hovedarkitekterne bag ældrechecken, vi har fået den forbedret gentagne gange, vi har været dem, der har stillet som krav, at der skulle tilføres kommunerne yderligere 300 mio. kr.
Desværre har det så vist sig, at der er kommuner, som ikke har forstået at forvalte de her penge og bruge dem på ældreområdet, men har brugt dem til noget andet, og det er jo dybt beklageligt.
Men kunne ordføreren ikke godt anerkende noget af den indsats, som Dansk Folkeparti faktisk har gjort de seneste mange år?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Og som jeg også sagde i min tale, mener jeg ikke, at effektivisering er en modpol til kvalitet.
Faktisk mener jeg, at vi med velfærdsteknologi som f.eks. en robotstøvsuger, og det kunne også være mange andre ting, kan højne kvaliteten, netop fordi, som min socialdemokratiske kollega også var inde på, at vi kan frigive nogle ressourcer til at tage bedre hånd om vores ældre.
Og så er det her jo et eksempel på et sted, hvor der er nogle rammer, som definerer nogle ting, som på en eller anden måde sætter nogle begrænsninger på netop det frie valg, hvor en kommune har valgt at løse en opgave på en bestemt måde.
Der synes jeg egentlig, at vi som folketingspolitikere også burde have tillid til vores kommunalpolitikere, som netop står ude i virkeligheden og ved, hvad for nogle ældrepolitiske og for den sags skyld øvrige socialpolitiske udfordringer, der er i deres kommune.
Vi burde have tillid til, at de faktisk også kan løfte den her opgave.
Så vil jeg gerne henvise til det, som min socialdemokratiske kollega også henviste til, nemlig at der ikke er et forslag lige nu, og at et sådant forslag selvfølgelig ville skulle overvejes meget nøje – og at detaljerne i det selvfølgelig heller ikke er på plads endnu, eftersom der ikke er noget forslag.
Men jeg synes bare, at tanken om, at vi gerne vil løse ældreområdets udfordringer med kreativitet, med velfærdsteknologi og i øvrigt med et åbent sind over for en tillidsreform, afbureaukratisering osv., er noget, som vi i hvert fald som parti hilser velkommen, og jeg er også glad for at høre, at der i regeringen er stemning for det.
Altså, jeg har selv vikarieret i hjemmeplejen, og her bliver de ældre da bedt om at anskaffe alt muligt, helt ned til engangshandsker, hvis de gerne vil have gjort rent, og hvis de gerne vil have personlig pleje.
Så jeg synes sådan set ikke, at man i forhold til en robotstøvsuger kan differentiere på den måde.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Det kan jo nok ikke komme helt bag på ordføreren, at jeg vil komme lidt ind på, hvad ordførerens partifælle har været ude med i starten af måneden.
Selvfølgelig er det her så et eksempel på, hvordan man kan gøre tingene, og jeg tænker selvfølgelig på, at økonomi- og indenrigsministeren kom med den her udtalelse om, at hvis man ikke vil anskaffe sig en robotstøvsuger for egen regning, så får man bare ikke støvsuget.
Jeg synes ikke helt, det harmonerer med det, som ordføreren siger i sin tale om, at vi skal tage vare på de ældre osv., for jeg synes jo sådan set ikke, det er at tage vare på de ældre.
Skal det ikke være sådan, at den ældre selv kan beslutte, om vedkommende vil have sådan noget i sit hjem, i sin plejebolig, eller hvor man nu end befinder sig?
Jeg synes, det er lidt bekymrende, at man kan komme med en så bombastisk udmelding, og mener ordføreren ikke, at partifællen, som er ministeren, måske lige er gået en tand for langt?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Så vil jeg gerne prøve at svinge lidt mere aktivt med fanen, for som jeg sagde, er det frie valg vigtigt for Det Radikale Venstre.
Men vi er også bare nødt til at konstatere, at vi selvfølgelig som på alle andre politikområder har nogle rammer, som vi er nødt til at blive inden for, også når vi diskuterer frit valg, også når vi diskuterer ældrepolitik.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Jeg synes bare ikke helt, at jeg fik det entydige svar, som kunne berolige mig.
For Socialdemokraternes ordfører forsøgte at forklare mig, at det frie valg består fuldstændig, og det synes jeg ikke jeg hører i svaret fra Radikale Venstre.
Jeg tænker egentlig også, at det frie valg for borgeren om noget er noget af det mest liberale, man kan finde, og derfor undrer det mig jo såre, at jeg så skal konstatere, Radikale Venstre ikke løfter den fane højt.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi altid forholder os til, hvor velfærdssamfundet starter og slutter.
Hvilke rettigheder, pligter og muligheder har vi?
Nogle gange er der brydninger i et samfund, og det er der også lige nu.
En af brydningerne drejer sig bl.a. om, at det offentlige ikke har patent på omsorg.
Omsorg kan sagtens komme andre steder fra.
Det har jo faktisk været sådan, at rigtig meget af den omsorg, der findes i Danmark, og som er i forskellige organisationer og foreninger, jo er ting, der er startet på baggrund af noget privat.
Det kan have være noget privat socialdemokratisk, det kan være kommet fra arbejderbevægelsen eller andre steder fra.
Jeg tror ikke, man skal være så forskrækket.
Jeg tror, man skal se på, hvordan man får det bedst mulige velfærdssamfund.
I den debat synes jeg man skal være forholdsvis fordomsfri.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Tak til ministeren.
Det var min første kommentar.
Den næste er: Når jeg nu bliver bekræftet eller endnu en gang får en melding om, at ja, vi har det frie valg, og det er jeg meget glad for og vil gerne kvittere for det, betyder det jo også, at det bl.a. er den private sektor, der er inde at levere en opgave, som man kan indgå aftale om, og det vil sige, at kommunerne kan vælge at visitere til en plejehjemsplads, og så er det borgeren, der kan vælge, hvis der er en ledig plads på et privat plejehjem, at flytte derhen, og borgeren har sin økonomi med sig.
Det er jo også det, vi bl.a. er blevet præsenteret for i aften, hvor vi har hørt om, hvordan tingene tilrettelægges på nogle af disse plejehjem, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at plejehjemmet Lotte hører under OK-Fonden, og det er OK-Fondens regelsæt, der fastlægger, hvordan de egentlig arbejder på alle deres plejehjem.
Jeg har et spørgsmål til ministeren.
Regeringen har via økonomi- og indenrigsministeren i søndags i Berlingske Tidende har haft en kronik med nogle kommentarer til, hvordan man ser, at den private sektor skal komme til at få en større rolle og fylde mere.
Kan ministeren prøve at dele med os, hvordan man ser mulighederne for, at plejen på ældreområdet kan bringes ud på private hænder?
Villum Christensen (LA), 2012-02-21:
Jeg synes, at jeg i et eller andet omfang får det samme spørgsmål igen og igen, og jeg er nødt til at sige, at det ikke er et spørgsmål om at kigge ned i et regneark.
Det er et spørgsmål om at tænke på en anden måde.
Vi tror simpelt hen på, at vi kan få større værdi ud af medarbejderne, hvis vi inspirerer dem til at gå på arbejde på en helt anden måde.
Og så er det sådan set ligegyldigt, om det er et stort eller et lille plejehjem, og det er sådan set heller ikke så afgørende, at der er nogle nationaløkonomiske betragtninger – som jeg kan forstå man går meget op i – omkring det samlede antal ansatte i den offentlige sektor osv. Jeg vender tilbage til det samme synspunkt som tidligere, nemlig at der er rigtig, rigtig mange penge i at tænke organisering på en anden måde.
Det er der altså beviser på, og det er det, vi skal turde at gøre noget mere herinde, i stedet for hele tiden at reparere på en eksisterende struktur. Vi vil gerne have lov til at diskutere helt nye strukturer på det her område.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Jamen jeg bliver også lige nødt til at reagere, for jeg har været i plejesektoren i 20 år og har arbejdet med de her plejehjem.
Vi ved jo godt, at man efterhånden skal være meget plejekrævende for at komme på et hjem.
Der er visse integrerede institutioner, som ikke kan modtage de plejekrævende, fordi der er trapper og andet, der gør, at de ikke kan modtages.
Det var en af de institutioner, som ordføreren hentydede til, nemlig plejehjemmet Lotte, og derfor kan det ikke sammenlignes med, hvad det er muligt at gøre andre steder.
Man kan selvfølgelig altid se på, hvad der bliver gjort forskellige steder og lære af det, og det er derfor, vi skal have en vidensbank et eller andet sted.
Vi bliver nødt til at lære af hinanden, så vi kan gøre det bedre.
Vi kan se, at beboerne nogle steder får lov til at putte deres penge i en madpulje, og det, der er tilbage, efter man selv har været ude at handle ind, kan så bruges på tant og fjas eller cognac til kaffen.
Men Liberal Alliance går hver gang ud og sammenligner med et plejehjem, som ikke kan sammenlignes med de andre, samtidig med at man siger, at man vil skære ned på de offentligt ansatte, selv om vi ved, at vi får brug for flere hænder i fremtiden.
Det er det, vi ikke kan få til at hænge sammen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Er det sådan, at ministeren i regi af EU-formandskabet går ind og laver nogle vurderinger af den europæiske holdning til den konkurrenceudsættelse, der har været tale om, i hvilken man forholder sig til de private aktører på området, og i hvilken man derfor ønsker, at der fra det danske formandskabs side nu skal foregå præciseringer på det område.
Er det noget, som ministeren er i gang med?
Og i så fald ville det jo være spændende at høre, hvilke tanker man gør sig i øjeblikket.
Villum Christensen (LA), 2012-02-21:
Nu har jeg ganske svært ved at forstå, at det kan være forkert at lade sig inspirere af noget, der går godt.
Så er vi netop helt sikre på, at vi ikke flytter os ud af flækken.
Jeg har ikke sagt, at alt skal tage udgangspunkt i fru Thyra Franks plejehjem.
Vi tror, at man sagtens kan få mere ud af de samme penge, og så vidt jeg er orienteret, har fru Thyra Franks plejehjem ikke modtaget flere ydelser end andre plejehjem sådan generelt set.
Jeg kender ikke Frederiksberg Kommunes model, men der har jo ikke i den her situation, så vidt jeg ved, været tale om, at man har givet ekstrabevillinger til rejser.
Det er simpelt hen penge, der er tjent ind i den selvejende institution, bl.a. fordi der stort set ikke er sygdom blandt personalet, bare for at tage et eksempel.
Vi synes faktisk ikke, det er nogen særlig stor procentdel af verdens største offentlige sektor, man her tager sigte på.
Vi har flere gange, også i den tidligere valgkamp, givet udtryk for, at det niveau, vi lægger os på i forhold til antallet af offentligt ansatte, som jeg kan forstå har stor interesse for Dansk Folkeparti, faktisk er det niveau, som Poul Nyrup lå på, og der er vel ikke ret mange, der vil påstå, at velfærdssamfundet var kørt helt i sænk under Poul Nyrup.
Det er altså, som om vi har vænnet os til, at den offentlige sektor kun kan vokse og vokse i en uendelighed, og det er selvfølgelig derfor, vi synes, der er en vigtig opgave i, at bare 9 ud af 179 herinde i Folketinget siger, at nu må det være nok, at nu sætter vi en stopper for den offentlige sektors udvikling.
Vi er overbevist om, at vi sagtens kan få mere for mindre, hvis vi organiserer os på nye og mere spændende måder, og det er jo netop det, jeg mener at fru Thyra Frank har vist.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jeg anerkender også det, man laver på det nævnte plejehjem, men nu er den beboergruppe måske også en lidt anden end de beboergrupper, der er på mange andre plejehjem, og det synes jeg selvfølgelig lige man skal holde fast i.
Altså, det er også nogle af de varme hænder, som jeg ved at Liberal Alliances socialordfører taler så meget om.
Så hvordan kan man føre alt det ud i livet, som ordføreren nævner i talen, og hvordan kan det hele hænge sammen med, at man reducerer så meget i antallet af offentligt ansatte?
Det må også være nogle af de varme hænder, det går ud over.
Villum Christensen (LA), 2012-02-21:
Det kan da godt være, det lyder underligt, hvis man argumenterer ud fra den struktur, vi er i i dag.
Så kan man jo ikke få mere for mindre.
Men det var også det, jeg i al beskedenhed forsøgte at give udtryk for, netop at ved at tænke på en anden måde – og det er ikke floskler, for som jeg var inde på før, er der altså institutioner, der har vist det – kan man fordoble produktiviteten, uden at det koster en krone mere, alene ved at tænke på andre måder og lægge tingene ned og gøre folk mere ansvarlige og prøve at hive nogle af de mange bureaukratilag og nogle af de mange regler væk.
Det er ikke noget, jeg står og finder på.
Og derfor synes jeg ikke, det er underligt, at vi i Liberal Alliance tager udgangspunkt i den måde at tænke på, nemlig at man her har en praksis, som man prøver at folde ud.
Der er jo rigtig mange, der er beundrere af den måde, som fru Thyra Frank har administreret sit plejehjem på, og det ville da være mærkeligt, hvis ikke man tog det bedste af det og sagde: Det vil vi gerne gøre generelt og prøve at rulle ud.
Jeg synes også, man kan se i rapporten, at der er flere af de tendenser, som man ligesom tager sigte på her.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Altså, nu er jeg jo godt klar over, at det her nok var fru Thyra Franks ordførertale og hendes formuleringer, der blev brugt, men jeg går ud fra, at Liberal Alliance akkurat som andre partier har gruppemøder og drøfter sagerne, og for mig virker det faktisk meget paradoksalt, at det, som ordføreren nu står og siger, skal kunne kobles sammen med det, der tales om, når det handler om at få det ført ud i virkeligheden.
Vi kender godt alle sammen til fru Thyra Franks holdninger i forhold til ældreområdet, og en gang imellem kan jeg også godt tvivle lidt på, om det egentlig er Liberal Alliance, hun bør repræsentere, når hun kommer med sine udtalelser.
Jeg og Dansk Folkeparti bakker op om mange af de udtalelser, hun kommer med, men jeg må nok indrømme, at når vi hører sådan noget som det, hr. Hans Kristian Skibby også var inde på, om besparelser på 150 milliarder komme fra en af ordførerne for Liberal Alliance, og at der også bliver nævnt, at man skal spare 40.000 personer i den offentlige sektor, som der også er en ordfører, der har været ude at sige, så synes jeg simpelt hen ikke det harmonerer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens kommentarer til det.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Der bliver spurgt til EU.
Noget af det, jeg gerne lige vil nå at komme omkring, er, at vi lige nu har året for aktiv aldring.
Det synes jeg er fantastisk lige at få nævnt, for vi har året for aktiv aldring, og en undertitel til det er faktisk solidaritet mellem generationer.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Der synes jeg det er vigtigt at fokusere på solidariteten.
Jeg synes, det er godt, at Venstre er optaget af, hvordan vi kan sikre det frie valg.
Det er en dagsorden, jeg også selv støtter.
Jeg synes, det er rigtig fint, og selvfølgelig arbejder vi videre med vores formandskab i EU, men når det drejer sig om formandskab og frit valg-spørgsmål, bliver jeg nok svar skyldig.
Jeg tror ikke, der er nogen sammenhæng i de to dagsordener.
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man snakker om at frigøre ressourcer.
Ordføreren siger endda, at man har erfaring fra kommunerne.
Så ved man jo også, hvad der sker ude i kommunerne.
Jeg husker, hvordan der før valget blev talt om, at nu skulle kommunerne virkelig få en bedre økonomi.
Kommunerne bliver holdt i et jerngreb derude, og hvad er det, der bliver gjort?
Når man kigger på ældreområdet – og nu har jeg bare taget en tilfældig kommune på lidt over 50.000 indbyggere – kan man spørge, hvor meget der bruges på ældreområdet.
Her har kommunen udgifter på knap 600 mio. kr.
Af de her knap 600 mio. kr. er bare lønudgiften 440 mio. kr.
Hvad er så den største udgift?
Det er lønudgiften.
Tror ordføreren virkelig på, at personalet bliver ved med at være der, når man indfører de her robotstøvsugere og alt muligt andet?
Samtidig er der en udligningsreform, som jo ikke fungerer i forhold til kommunerne.
De kommuner, som har et fald i antallet af borgere, har en stigning i antallet af ældre borgere i kommunen, og det kan jo være positivt nok, men der kommer ikke midler til dem.
Tror ordføreren virkelig på, at man ude i alle 98 kommuner siger: Hvor er det godt, at vi nu får de her robotstøvsugere indført, for så kan vi få frigjort nogle hænder og komme ud og lave nogle spændende ting med de ældre?
Tro mig, det kommer ikke til at ske.
Kommunerne kommer til at skære ned på de her medarbejdere lige med det samme.
Lønsummen er den største udgift, der er på ældreområdet, og selvfølgelig vil de gå ind og skære på det.
Det er utopi at tro andet.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Jeg vil sige, at med det stigende pres, der er på ældresektoren, med det stigende antal ældre, som kommer, og med det manglende arbejdsudbud, vi ved venter lige om hjørnet, så er der behov for, at man bruger velfærdsteknologi, altså behov for at finde ud af, hvordan vi kan få maskinerne til at gøre noget af det, som kan frigøre hænder til eksempelvis at gøre noget af det, maskinerne ikke kan klare.
Det er jo fantastisk, at der er vasketoiletter.
Det er da fremragende, at der er strygerobotter, så man ikke skal få ondt i skulderen.
Det er rigtig genialt, at der er robotstøvsugere, som kan køre rundt og fjerne skidtet, mens man har tid til at lave noget andet og mere vigtigt end at gå rundt og få ondt i ryggen af at støvsuge.
Jeg synes, at vi skal hilse velfærdsteknologien velkommen, og at vi skal være bevidste om, at vi kun kan fastholde kvaliteten i vores ældrepleje, hvis vi anvender den.
For med de udfordringer, der er inden for demografien, bliver der behov for, at vi tænker kreativt, og der må man sige, at der faktisk her er tale om et vidunder .
Når vi har en demografisk udvikling, som gør, at det er så stort og massivt et område, der skal løftes, er det faktisk en ekstrem hjælp, at bl.a. lige præcis velfærdsteknologien kommer ind og tilbyder at aflaste, sådan at færre mennesker kan give en bedre omsorg til flere ældre.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Når ministeren snakker om regeltyranni, mener hun så, at der er regeltyranni i forbindelse med GPS?
Mener ministeren, at de ældre demente, der har brug for det, skal være udstyret med GPS?
Hvordan forholder ministeren sig til det område?
Mener ministeren, at det er plejepersonalet og pårørende, der skal vurdere, om den ældre har behov for en GPS?
Eller skal lovgivningen ændres på det område?
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om hun vil garantere, at de ekstra hænder, der vil komme i forbindelse med brug af robotstøvsugning, bliver brugt, altså om hun vil udstede en garanti for, at det virkelig går til de ældre og til flere hænder, og at det ikke går til fyringer af de ansatte i stedet for.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Der er allerede, inden jeg blev minister, blevet sat et grundigt arbejde i gang i Socialministeriet med at se på, hvordan man lige præcis håndterer demente.
Det arbejde har løbet, og der er også blevet sat noget nyt i værk.
For spørgeren har ret i, at vi kommer til at stå med en ny udfordring, når vi kommer til at have så mange demente, som vil have et andet behov for hjælp og omsorg, og som vil have et andet behov for fysiske rammer omkring sig i de sidste leveår.
Derfor er jeg sådan set glad for, at det er et arbejde, som man i mange år har været klar over at man skulle tage alvorligt, og som heldigvis er sat i gang.
Det følger jeg naturligvis op, for der skal ikke være nogen tvivl om, at borgere, som er demente, er særlig udsatte.
Og vi skal blive langt bedre til at få viden om, hvordan vi hjælper dem, og hvad det er for nogle velfærdsteknologiske hjælpemidler, der kan være gode.
Der er nemlig, når man taler om demente, behov for at se på, hvad der kan øge livskvaliteten, hvad der kan øge sikkerheden.
Demente kan forlade plejehjemmet og blive væk, men de kan også være rigtig glade for at have en lille sældukke, de kan sidde sammen med, og de kan have behov for, at boligen skal være indrettet på en særlig måde.
Her er der mange ting, som til dels allerede er startet, og som vi skal blive ved med at blive bedre til, for vi kommer til at få langt flere demente i fremtiden.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren kommer her i dag og også synes, at den her debat er utrolig vigtig.
Jeg kunne godt tænke mig at sige lidt om, at vi i Dansk Folkeparti jo har gjort utrolig mange tiltag på ældreområdet, f.eks. plejeboliggaranti, pulje til bedre arbejdsmiljø i ældreplejen, gratis influenzavaccination m.m.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, vedrører det, ministeren sagde i sin ordførertale om regeltyranni.
Hvordan skal jeg forstå ordet regeltyranni, og hvad mener ministeren med det?
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre ministeren om demente borgere, for forskningen viser jo, at vi får rigtig mange demente.
Hvordan sikrer vi, at de demente får en optimal behandling?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Nu spurgte hr. Hans Kristian Skibby mig til tyveriet fra efterlønnerne, og jeg vil sige, at dér føler jeg mig ikke ramt.
Hvis der er nogen, der har forringet mulighederne for at kunne gå på efterløn, synes jeg ikke, det er et ansvar, jeg vil tage på mine skuldre.
Så jeg vil sige, at dér ramte pilen altså lidt forbi.
Til selve spørgsmålet om satspuljen vil jeg sige: Det er jo rigtigt, det er en mekanisme, og det er ikke alle partier i Folketinget, der bakker op om satspuljen.
Det eneste parti, der ikke er med i satspuljekredsen, er Enhedslisten, som har valgt at stå uden for.
Så vidt jeg er orienteret – og efter min bedste overbevisning – er Dansk Folkeparti jo faktisk med i satspuljekredsen.
Og det vil sige, at når man starter forhandlingerne i efteråret, så siger man rundt omkring bordet, at præmissen for at være med til at sidde at dele pengene ud, sådan set også er, at man bakker op om måden, pengene kommer ind på.
Det er i hvert fald den forudsætning, vi har haft, og det er den debat, vi har haft, når vi har siddet og forhandlet. Sidste år uddelte vi 1,8 mia. kr. til rigtig gode formål i forhold til satspuljen, og jeg vil gerne sige, at selv om man kan synes, at ordningen kan være skruet sammen på en mærkelig måde, så tror jeg ikke på, at man i en krisetid, hvor der mangler 100 mia. kr., sådan bare lige havde fået lov til at prioritere 1,8 mia. kr. til gode sociale formål til udsatte borgere.
Og derfor vil jeg sige, at jeg især i en krisetid glæder mig over, at vi har satspuljen og dens mekanisme, for det betyder lige præcis, at vi har mulighed for at gøre de gode ting, vi gerne vil.