runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Summa summarum er så – og det kender man jo også fra hospitalsområdet og alle mulige andre steder – at når stillinger ikke bliver genbesat, betyder det altså, at arbejdsbetingelserne for dem, der er tilbage på arbejdspladsen, bliver så meget hårdere.
Dem, der er tilbage, skal løbe stærkere, for når der går en fra, og der ikke kommer en ny ind, bliver det alt andet lige en større arbejdsbyrde, der skal løftes.
I 40-års-alderen er de slidt ned og er færdige, og så kan det da ikke forsvares, at man går ud og laver nedskæringer.
Der skal skæres det, som svarer til 60 mio. kr., ned, og det vælger regeringen at gøre.
På trods af at der er flere indsatte i fængslerne, på trods af at der er flere bandemedlemmer, der er behov for en særlig indsats over for, undlader man altså nu at genbesætte stillinger, fyrer lærere, fyrer dem, der skal undervise, og reducerer behandlingen af de indsatte i fængslerne, samtidig med at man ved, at behovet er ekstra stort.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan forsvare det.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Jeg vil godt slå fast, at det, der her har været sagt om, at der skulle fyres 100 i Kriminalforsorgen, er forkert.
Der bliver fyret nul.
Nul uniformerede fængselsbetjente
Og i alt i hele Kriminalforsorgen bliver der fyret cirka en håndfuld.
Det skal ses i lyset af, at man i forvejen har haft ansat mange flere, og at økonomien løbende er steget i Kriminalforsorgen.
Og vi laver nu også en pakke, som forbedrer sikkerheden i fængslerne – konverterer åbne pladser til lukkede pladser.
Så er der det med normeringer.
Det er rigtigt, at det kan være, at man ikke genbesætter stillinger rundtomkring.
Sådan er det med effektiviseringer.
Men der er meget, meget stor forskel på, om man fyrer folk.
Påstanden her var, at de ville komme på dagpenge.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Jeg står med nogle af de spareplaner, der er meldt ind fra fængslerne.
Det er da muligt, at der har været en proces, siden de er meldt ind fra fængslerne til Direktoratet for Kriminalforsorgen, og siden der eventuelt også har været en behandling i Justitsministeriet.
Men ud fra det, jeg står med, kan jeg konstatere, at to tredjedele af besparelserne skal finde sted inden for det uniformerede område.
Kan ministeren så ikke redegøre for, hvad det er for nogle af besparelserne i de papirer, jeg står med, som har været planlagt og altså har været sendt ind som spareplaner fra fængslernes side, der er fjernet?
Tom Behnke (KF), 2010-01-28:
Så er det jo heldigt, at der er et rigtig godt svar på det, for det, der er sagen, er, at på samme måde som politiet fik tilført yderligere ressourcer, da de havde et behov, og domstolene fik tilført yderligere ressourcer, tilfører vi nu også Kriminalforsorgen yderligere ressourcer.
Men behovet skal jo opstå først.
Det er sådan lidt underligt at stå og sige, at i 2020 tror vi at der bliver et behov på 300 mio. kr., og dem afsætter vi så nu.
Hvordan, på hvilket grundlag?
Man skal da først se realiteterne.
For politiets og domstolenes vedkommende var der tale om, at man lavede reformer, hvor man effektiviserede.
Det skal man gøre alle steder med jævne mellemrum.
Det bør man også gøre som person, tage sin egen økonomi op til revision og sige: Kunne man nu prøve at gøre det her på en lidt anderledes måde?
Det skal alle da gøre, det skal alle offentlige institutioner også gøre, det gør alle private virksomheder.
Det er da et krav, som vi må stille til alt og alle, og det har vi også gjort, både til politiet og til domstolene, og de har kørt fint igennem, så fint, at Socialistisk Folkepartis ordfører endda står her og roser regeringen for den indsats, man har ydet på det område.
Tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Jeg kunne godt tænke mig, at De Konservatives ordfører kunne fortælle mig lidt om baggrunden for, at man kan give politi og domstole en masse midler, mens der skal spares i Kriminalforsorgen, når vi ved, at det jo er der, hvor vi kan se, at frugterne af politiets og domstolenes indsats ryger hen.
Det er der, hvor der bliver fyldt op med bandemedlemmer.
Hvordan kan det være, at man ikke har en sammenhængende retspolitik, hvor man simpelt hen tænker ind, at hvis man laver nogle ændringer i et system, giver det nogle ændringer i et andet system?
Hvordan kan man have sådan en usammenhængende retspolitik, at man nu vil bidrage til, at vi får nogle forringede tilbud i kriminalforsorgen, at vi får mindre uddannelse, at vi får mindre behandling, og at vi får en ringere sikkerhed for både ansatte og indsatte?
Hvordan kan man have sådan en usammenhængende retspolitik?
Det synes jeg at jeg mangler et rigtig godt svar på.
Jeg synes, at Venstres ordførers indlæg vidner om en form for idéfattigdom.
Hvad har Venstre egentlig selv af planer i forhold til kriminalforsorgen?
Hvad har Venstre af konkrete bud på at sikre, at flere bandemedlemmer kommer ud på den anden side og stopper deres kriminalitet efterfølgende?
Hvad er det for en hemmelig plan, som Venstre har, ud over det, der er fremlagt her?
Jeg synes, vi mangler at få nogle konkrete initiativer på bordet.
Vi har forskere, der peger på, at vi har behov for en deganging-strategi, altså en strategi til, hvordan vi sikrer, at der er nogle, der vil opgive deres kriminalitet, også af de hårdeste bandemedlemmer.
Hvad har Venstre af svar?
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg synes, at spørgeren bliver nødt til at anerkende, at regeringen og justitsministeren tager hånd om problemerne, som er på det her område.
Vi har en VK-regering, som i modsætning til tidligere SR-regeringer faktisk har tilført disse områder ganske betydelige, nye midler.
Samtidig moderniserer man, indretter driften efter forholdene, som de er, med de erfaringer, man indhøster, med ny teknologi osv.
Vi skal sørge for, at sikkerheden er i orden i vores fængsler.
Man skal ikke kunne trænge ud af dem, og man skal ikke kunne trænge ind i dem og forulempe de indsatte.
De ansatte skal have et godt arbejdsmiljø, og der skal også være sikkerhed for dem.
Om der skal være færre eller flere ansatte, er jo driftsledelsens afgørelse i samarbejde med de faglige organisationer.
Vi skal naturligvis tage højde for, hvordan arbejdet tilrettelægges, og hvordan man anvender ny teknologi, så det kan der ikke svares entydigt på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Jeg tror nu ikke, fru Karen Hækkerup skal være så ked af, at Venstres ordfører er sådan lidt på nakken af hende.
Jeg tror, det er udtryk for, at vi har en lidt presset ordfører deroppe, og om lidt får jeg sikkert også et indlæg om SF's slingrekurs i retspolitikken osv.
Jeg synes nu, at de eneste, der har slingret, er regeringen.
De har grebet for sent ind i forhold til politireformen, i forhold til bandekrigen, i forhold til domstolene, og nu sker det søreme også med kriminalforsorgen.
Det er jo helt fantastisk.
Jeg tror, Venstres ordfører er klar over, at det meste af Kriminalforsorgens budget går til lønninger, og det vil sige, at når man skal lave de her glimrende effektiviseringer, som Venstres ordfører er så stor en fortaler for, går det ud over antallet af ansatte.
Jeg står her med et brev fra de ansatte i Herstedvester, som siger, at det her betyder mindre sikkerhed, dårligere behandling, og at det betyder, at det bliver de stærkeste, der får lov til at styre fængslerne, fordi de ansatte er for få til at holde dem i skak.
Synes Venstres ordfører virkelig, at svaret på den udfordring, vi har i fængslerne, er færre ansatte i kriminalforsorgen?
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jamen Socialdemokratiet slingrer i retspolitikken.
Vi har hele tiden været tilhængere af fodlænkeordningen, men vi har naturligvis skullet indhente nogle erfaringer om, hvor langt man kunne gå.
Nu forstår vi altså – og det er et eksempel på, at Socialdemokraterne slinger – at grunden til, at man er imod fodlænkeordningen i op til 5 måneder, simpelt hen bare er, at den driftsøkonomisk er billig for samfundet.
Så er man imod den, og det er dog et besynderligt argument.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Vi har jo sådan set selv foreslået det, men jeg synes bare, at der en forskel på, om man siger, at det er de mindre straffe, der kan afsones med en fodlænke, eller om man siger, at nu er det op til 5 måneder.
Hvad bliver det så, næste gang man mangler penge i Kriminalforsorgen?
I får husarrest, og gå så hjem og kom jer over det?
Hvad er det for en slatten konsekvenspolitik, hr. Kim Andersen står og siger man har, og hvordan kan man angribe Socialdemokraterne for at være slingrende?
Det er da Venstre, der overhovedet ikke kan finde ud af, hvilket ben man skal stå på i denne her sag.
Fra Venstres side har man tidligere stået her på Folketingets talerstol og argumenteret for, at man kun vil være med på fodlænkeordningen i op til 3 måneder, fordi det skulle være de mindre sager, og fordi der stadig væk skulle være fængsel til dem, som var idømt en længerevarende straf.
Hvad er det, der har gjort, at man har ændret holdning, andet end man skal spare penge, og så er det billigere at sende folk hjem end at sende dem i fængsel, hvor de også kan få en behandling, der rent faktisk kunne sørge for, at de holdt op med at være kriminelle?
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg har efterhånden – desværre – så svært ved at finde ud af, hvor Socialdemokratiet befinder sig i retspolitikken.
Den ene dag er man rimelig fornuftig, konstruktiv, er med på at være konsekvent og vil sørge for borgernes tryghed, og den anden dag svinger man hundrede og firs grader og er fuldstændig på linje med Enhedslisten.
Og er det ikke Enhedslisten, man er enig med den ene dag, så er det Det Radikale Venstre.
Det er helt fantastisk, som Socialdemokratiet slingrer i retspolitikken i disse år.
Det er virkelig vanskeligt at orientere sig om, hvor man har det store gamle regeringsparti.
Tænk engang, at Socialdemokratiet, som arbejder på og tror og stadig væk har illusioner om at skulle være et centralt regeringsparti engang ud i fremtiden, er så slingrende i et så centralt politikområde som det her.
Det er simpelt hen dybt forvirrende, det er meget, meget forvirrende, og det må være uhyre vanskeligt at være ordfører for et parti med en så slingrende politik på et så centralt område.
Det må jeg sige.
Så vil jeg bare sige, at fodlænke er et rigtig godt princip.
Det er billigt, det er sikkert for samfundet, og det gør, at folk ikke har en så stor tilbagefaldsprocent og samtidig kan passe deres uddannelse.
Det er rigtig godt, det er bare en skam, at Socialdemokraterne er så gammeldags og så konservative, at de ikke kan se det og ikke vil støtte det.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Først havde jeg faktisk lidt medlidenhed med Venstres ordfører, for jeg tænkte: Hvordan skal man dog stå og forsvare så meget skidt og sige så mange pæne ord om det, selv om man inderst inde godt ved, at de ikke rigtig passer?
Men da ordføreren svarede fru Line Barfod, holdt medlidenheden op, for så blev det simpelt hen så morsomt.
Det er jo ikke rigtigt, at det, Enhedslisten siger, ikke er korrekt.
Når hr. Kim Andersen står og siger, at politiet har kunnet dokumentere de ekstraudgifter, de har haft, må jeg så ikke minde om, at det var over 0,5 mio. kr. af de ekstra penge, politiet havde brugt, de ikke kunne redegøre for.
Det var bare en kommentar.
Jeg har et spørgsmål, og det lyder: Hvordan kan det være, at Venstre har skiftet standpunkt med hensyn til, hvor lang tid man vil lade folk afsone på fodlænke?
Socialdemokraterne har jo været med til at sige, at det en god idé at lade folk, der har en straf på op til 3 måneder, afsone i hjemmet, og jeg vil spørge hr. Kim Andersen, om det ikke alene er et udtryk for, at man vil spare, når man nu siger til folk: Ved I hvad, vi behøver slet ikke sende jer i fængsel.
I kan få en hjemmestraf i stedet for, og så kan I blive i hjemmet, selv om den forbrydelse, I har begået, ikke længere er helt lille, men en, der rent faktisk kan takseres til 5 måneder.
Jeg vil spørge hr. Kim Andersen: Er det ikke det samme som at sige, at Venstre vil spare på kriminalforsorgen og sender forbryderne ud i samfundet?
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jamen det er jo som så ofte før, når vi diskuterer retspolitik her i Folketinget, ikke rigtigt, hvad Enhedslisten siger.
Det er sådan set ikke noget nyt.
Sådan er det faktisk, hver gang det her spørgsmål er til diskussion.
Sådan er det også nu.
Det er jo ikke rigtigt, at politiet bare får penge, når de beder om det og de overskrider budgetterne.
Politiet har jo klart kunnet dokumentere, hvad de har brugt deres midler til, også når der har været tale om overskridelser.
Politiet har klart fremlagt planer for, hvad det kostede med de særlige indsatser, som vi fra politisk side har ønsket at fremme.
Det er helt klart og logisk, at den massive indsats, der er gjort fra politiets side de seneste år, naturligvis koster, og det er også derfor, der er givet øgede bevillinger.
Men det er der da så sandelig også til det her område.
Flerårsaftalen, som vi arbejder med, og som vi er godt og vel midt i, allokerer omkring 200 nye mio. kr. til Kriminalforsorgen.
Den forrige flerårsaftale gav også flere penge til Kriminalforsorgen.
I det hele taget må man sige, at den nuværende regering har tilført midler til Kriminalforsorgen i et omfang, som ingen tidligere regering har gjort.
Det er realiteterne, og samtidig er der altså nu i dag fra ministerens side taget nye initiativer til i omegnen af 30-40 mio. kr. helt konkret for at sætte ting i gang her og nu.
Så der sker rigtig meget på området, selv om Enhedslisten hverken erkender det eller forstår det.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Men kan Venstres ordfører ikke forklare følgende forskel: Når politiet kommer og siger, at de konstaterer, at de mangler 600 mio. kr. for at få enderne til at nå sammen, og at de ikke helt kan forklare det meste af det, altså hvorfor de egentlig mangler de penge, men at de bare konstaterer, at de mangler, så bliver der straks udbetalt penge, for vi kan ikke have en situation, hvor politiet ikke fungerer.
Det er jeg sådan set enig i.
Men hvorfor er det samme ikke gældende for fængslerne?
Hvorfor mener Venstres ordfører ikke, at det også er nødvendigt at sikre, at fængslerne fungerer?
For det har så kolossal betydning, om vi faktisk får gjort noget, så folk ikke kommer ud i ny kriminalitet, eller om vi bare opbevarer dem i en periode, og når de så bliver sluppet ud, går de lige ud i ny kriminalitet igen, og samtidig får vi fuldstændig nedslidt de medarbejdere, der er der.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Som jeg synes at jeg redegjorde for i mit indlæg her fra talerstolen, er jeg helt bevidst om, at belægningsprocenten på Kriminalforsorgens institutioner for øjeblikket er og i den seneste tid har været høj.
Det er jo også derfor, at der tages en række initiativer i flerårsaftalen, men også de initiativer, som ministeren har redegjort for her i dag.
Der vil fortsat være væsentlige opgaver at arbejde med.
Vi skal have fokus på sikkerheden.
Vi skal have fokus på medarbejdernes arbejdssituation og arbejdsmiljø, og det er der også taget højde for i flerårsaftalen.
Jeg er opmærksom på, at det er ting, som vi fortsat vil skulle arbejde konstruktivt med, men det synes jeg i den grad også man må konstatere sker, og det er vi fra Venstres side meget tilfredse med.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Når man hører Venstres ordfører, kan man vel kort opsummere det til, at her går det godt.
Så jeg vil høre, om Venstres ordfører er opmærksom på, at belægget i fængslerne har været skyhøjt, altså at der har været alt, alt for mange indsatte, og at det har givet problemer, og om ordføreren er opmærksom på, at de ansatte i fængslerne er nogle af dem, der har den allerhårdeste belastning overhovedet blandt samtlige i dette land, og at de i en lang periode har haft en gennemsnitlig pensionsalder på midt i fyrrerne, hvilket jo er udtryk for, at de har nogle ekstremt hårde arbejdsvilkår.
Er ordføreren opmærksom på, at flere og flere af de indsatte i fængslerne klager over, at vilkårene er blevet markant dårligere?
Og dermed er der jo så også en større risiko for, at de falder tilbage i kriminalitet.
Så jeg vil høre, om Venstres ordfører virkelig fastholder, at billedet bare er, at her går det godt, eller om Venstre er klar over, at der er store problemer i fængslerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Vi har jo i oppositionen indkaldt til den her forespørgselsdebat om kriminalforsorgen, fordi vi er rigtig, rigtig bekymrede.
Det er jo sådan, at der er meldt nogle besparelser ud i kriminalforsorgen, som skærer en række årsværk væk, og det undrer vi os rigtig meget over.
Vi mener, at der er nogle problemer, som vi skal have snakket om i forhold til kriminalforsorgen.
Vi er nødt til at tage hul på en debat om, at der f.eks. kommer flere bandemedlemmer ind under kriminalforsorgen.
De indsatte, som kommer ind under kriminalforsorgen, er tungere end tidligere, fordi alle de gode sådan set er ude med fodlænke, og det betyder, at miljøet bliver rigtig, rigtig hårdt.
Der er faktisk brug for en øget indsats i forhold til resocialisering, der er brug for flere lærere, der er brug for flere pædagoger osv., og derfor ser vi med stor undren på, at man faktisk skærer de her job, som skal sikre, at vi får flere bandemedlemmer ud på den anden side, væk.
Vi er også bekymret for sikkerheden i fængslerne, både for de indsatte og for de ansatte.
Vi har på det seneste i pressen set rigtig mange grimme eksempler på, at der sker overfald på både fængselspersonalet og andre indsatte.
Fængselsfunktionærer er i forvejen en rigtig udsat personalegruppe, som har et tårnhøjt sygefravær, og det er også mennesker, som risikerer en for tidlig pensionering.
Og vi har set, at der er et stigende antal voldsepisoder blandt indsatte.
Så vi mener, at vi har behov for, at vi får en god debat her i dag om, hvad vi kan gøre i forhold til kriminalforsorgen.
Vi er rigtig bange for, at kvaliteten af tilbuddene falder, og at muligheden for at blive resocialiseret ødelægges, når vi nu skal spare i kriminalforsorgen på den her måde.
Vi ser med stor bekymring på, at regeringen endnu ikke har fremlagt en strategi for, hvad vi gør med de mange flere bandemedlemmer, vi har fået inden for murene.
Vi synes, at det er nødvendigt, at vi kommer i gang med det arbejde.
Vi er rigtig bekymrede for, at regeringen også på det her område vælger brandslukning og først griber ind, når skaderne er sket.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg synes, at det, vi hører her, er et klassisk eksempel på, at når man står uden for og ikke selv er med i tingene og har ansvar og ejerskab, er det så let at kritisere.
Så er det så let at skyde på andre, men det bliver også en smule skingert at høre på, og det er tydeligt her.
Vi står jo bag 4-års-aftalen om kriminalforsorgen med alle de initiativer, der er opregnet der.
Der skal satses på en lang række uddannelsesmæssige tiltag, der skal satses på udslusning, der skal satses på rehabilitering, og der skal satses på sikkerhed og jobudvikling for de ansatte.
Alt det står vi bag, fordi vi er dem, der sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti og andre har gennemført 4-års-aftalen.
Men SF har jo sammen med den øvrige opposition valgt ikke at være med, man har ikke villet tage ansvar, og så er det selvfølgelig også lettere i dag bare at stå og kritisere.
Tom Behnke (KF), 2010-01-28:
Se, det, der gør sig gældende, er, at regeringen har sørget for at tilføre Kriminalforsorgen flere og flere penge hvert eneste år, flere og flere penge.
Hele den opgave løses i et samarbejde mellem regeringen og Kriminalforsorgen, og der overlader vi til Kriminalforsorgen, som jo kender dagligdagen i deres institutioner væsentlig bedre, end vi gør, at være dem, der sørger for at gå ud og finde ud af, hvor det så kan lade sig gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Altså, jeg må sige, at jeg ikke synes, vi har en regering, der har styr på tingene.
Da bandepakken blev vedtaget, spurgte SF ekstra meget ind til: Hvad så med Kriminalforsorgen?
Vi fik det svar, at det forslag ikke havde nogen konsekvenser for Kriminalforsorgen.
Nu er man dog kommet til den konklusion, at man har behov for en analyse, og jeg synes sådan set, det er godt, at man trods alt er kommet dertil.
Men det er jo bare ikke nok, vi står med en situation, hvor der skæres 100 årsværk væk i Kriminalforsorgen i en tid, som er meget, meget sværere.
Der er flere bandemedlemmer, og det kræver en ekstra indsats.
Og svaret på den udfordring er så, at det skal der være færre ansatte til.
Kan De Konservatives ordfører give en garanti for, at de her besparelser ikke går ud over kvaliteten af de tilbud, der er, at de ikke går ud over antallet af besøgsdage og alle de ting, som vi ved er enormt vigtige i forhold til at sikre, at flere opgiver deres kriminalitet?
Tom Behnke (KF), 2010-01-28:
Det var en sidebemærkning, og det var fru Karen Hækkerup, der selv kom ind på sundhedssektoren, og derfor synes jeg, at jeg lige ville kommentere det.
I forhold til det her skal man jo høre på, hvad der egentlig er sket.
Hvad var det, der skete med flerårsaftalen?
Det var præcis det, som fru Karen Hækkerup står her og efterlyser.
Så det er vi i fuld gang med, bl.a. bygningsforbedringer, forbedring af sikkerheden, forbedring af arbejdsmiljøet og forbedring af uddannelsen.
Det er vi i gang med.
Det er en del af flerårsaftalen.
Det var det, der blev lavet en aftale om.
Jeg synes bare, at det er bemærkelsesværdigt, som fru Karen Hækkerup kommer op i det skingre toneleje.
Sådan var det også i forbindelse med politireformen.
Der var intet, der duede.
Det hele sejlede.
Regeringen havde ingen planer.
Det var det samme med domstolsreformen.
Det var det samme omkring bandeindsatsen.
Nu hører vi så under forespørgselsdebatten i dag, at Socialistisk Folkepartis ordfører står og roser og siger: Nu virker politireformen, nu virker domstolsreformen, og at det også ser ud til, at bandeindsatsen virker.
Ja, det gør det, fordi vi har en regering, der har styr på tingene.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Det ligger lidt uden for, men der er alligevel en parallel: Grunden til, at der skal fyres folk på hospitalerne, er, at de har behandlet for mange patienter.
Grunden til, at man skal skære ned og fyre inden for Kriminalforsorgen, er, at der har været et overforbrug, samtidig med at man har en tilgang, ikke af patienter men af indsatte.
Kan den her regering slet ikke se, hvad det er, den er ved at foretage sig?
Vi kender godt udfordringerne for Kriminalforsorgen, både når det drejer sig om bygningsvedligeholdelse, når det drejer sig om den uddannelse, som de indsatte gerne vil have, men som de mange steder slet ikke kan få, og når det drejer sig om den behandling, som vi også ved at der er behov for.
Men hvad er det, man gør i stedet for?
Man låser folk inde i cellerne tidligere om aftenen.
Man laver flere alenevagter, selv om man har skrevet, at man ville lave færre.
Man sørger for, at besøgsdagene bliver sløjfet.
Man ødelægger kvaliteten i de tilbud, der er.
Samtidig med det står man og siger at man laver en forbedring, og at ansvaret i øvrigt er nogle andres.
Det synes jeg ikke at man kan være bekendt.
Tom Behnke (KF), 2010-01-28:
Vi har handlet.
Regeringen har handlet.
Med det samme, man kunne se, at der var ved at være problemer, beder man Kriminalforsorgen om at komme med et bud på, hvordan man her og nu kan lave en indsats.
Det er så det, der er gjort.
Og jeg nævnte i min ordførertale, hvad der gøres her og nu.
Men det er jo ikke nok.
Man skal ikke bare sætte sig ned med hænderne i lommen.
På længere sigt er vi da nødt til at få en afklaring af, hvad der er af aktuelle problemer, hvad er problemerne lige her og nu, og hvad er der på længere sigt af udfordringer og opgaver, der skal løses?
Selvfølgelig har man handlet, og selvfølgelig er det rettidig omhu.
Til det om hospitalerne og fyringerne vil jeg bare sige, at det ikke skyldes regeringen.
Vi har overladt den opgave til regionerne.
Jeg ved godt, at da det var valgår, ønskede man ikke at gennemføre de her rationaliseringer og besparelser.
Man ventede selvfølgelig til efter valget, for så kunne man lige sørge for at blive genvalgt.
Men det, der gør sig gældende, er, at siden denne regering er tiltrådt, er der blevet ansat 5.000 flere læger og sygeplejersker her i landet.