runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Tak for det.
SF bakker ikke op om det her forslag, og det kommer nok ikke som en sensation.
Kravene i dag er, at du skal kunne det danske sprog, at du skal have boet i Danmark i en længere årrække, at du skal være selvforsørgende, at du ikke må have gæld til det offentlige, og at du ikke må have begået kriminalitet.
Det er kravene til at blive dansk statsborger.
Det er gode krav, der for SF giver mening, fordi de på mange måder fortæller noget om din tilknytning til Danmark.
Det betyder noget for integrationen, om man kan dansk.
Vi satte gerne en større indsats i gang for at hjælpe folk med at lære det, for det betyder noget.
Det siger noget om din tilknytning til Danmark – tror vi – hvor lang tid man har boet her.
Og man skal ikke begå kriminalitet, hvis man vil have et statsborgerskab, for så er man ikke velkommen.
Inden 2013 skulle ansøgere også kunne bestå en indfødsretsprøve for at blive dansk statsborger.
Vi blev altså aldrig danskere.
Jeg kan huske, at allerede dengang sad vi og spurgte os selv om, hvorfor man bliver en bedre dansker af at vide, hvem der har lavet Olsen-banden, hvorfor man bliver en bedre dansker af at vide, hvilken by H.C. Andersen er født i.
Vi sad og jokede med hinanden, og jeg tænkte, at det kommer jeg nok aldrig til at skulle snakke om med nogen.
Nu står jeg i Folketingssalen og siger det samme.
Det tror jeg virkelig ikke på.
Du kan sagtens være verdens bedste medborger uden at vide, hvem Asger Jorn var.
Du kan sagtens gøre en kæmpe forskel for det danske samfund, for dine medborgere, for det frivillige foreningsliv, for dine børn, for din skole, for dine naboers børn uden at vide, hvor H.C. Andersen blev født.
For os er det ikke noget med, om man kan det og det spørgsmål, der er det afgørende, for os er det det helt principielle i, om man bliver en bedre dansker af at kunne de her spørgsmål.
Svaret er nej.
Er det er godt krav, får vi bedre medborgere af at have den her test?
Nej, det tror vi ikke.
Hvis ordførerne fra de borgerlige partier skulle driste sig til at spørge mig om statsborgerskabsprøven, så vil jeg også sige, at det var et skridt i den rigtige retning.
For jeg synes faktisk, at de spørgsmål, der var i statsborgerskabsprøven, der handlede om det moderne aktive politiske liv, gav mere mening.
Jeg synes, det giver mere mening at vide noget om den nye eux-reform, end det gør at vide noget om, hvem Asger Jorn var.
Det er ærligt talt, så ja, det var et skridt i den rigtige retning, men havde jeg 90 mandater, var det ikke det her, vi brugte vores tid på.
Havde jeg 90 mandater, havde vi heller ikke brugt vores tirsdag aften på at debattere det her lovforslag, for så ville jeg hellere bruge tiden på at diskutere, hvordan vi sikrer god integration, hvordan de mange danskere, som rigtig gerne vil ud at bidrage, som rigtig gerne vil gøre en forskel, kommer endnu mere ind i det danske samfund.
Så vi stemmer imod det her forslag og håber, vi kan få lov til at tale mere om integration fremadrettet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Jeg vil gerne starte med at spørge hr. Naser Khader, hvilken konge Struensee var livlæge for.
Og jeg vil gerne spørge, hvad Kalmar-unionen var, og jeg vil gerne spørge, hvilken billedhugger der levede i København 1770 til 1844.
Og når hr. Naser Khader har svaret på de tre spørgsmål, vil jeg gerne spørge, om hr. Naser Khader virkelig mener, at den slags paratviden er nødvendig for at være rigtig dansk.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Jamen jeg er ikke til eksamen her.
Jeg er ikke til statsborgerskabsprøve.
Jeg er ikke oppe til statsborgerskabsprøve eller indfødsretsprøve.
De ting vil jeg ikke svare på.
Det, der er vigtigt, er, at folk kan det, når de skal op til indfødsretsprøven, og at de har været igennem en proces, hvor de har lært mange af de ting og også andre ting, der handler om, hvad det er for et samfund, vi bor i.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
En af forskellene på hr. Naser Khader og mig er bl.a. – der er jo en række forskelle – at hr. Naser Khader synes, det er rigtig klogt at indføre sådan en test, og jeg synes, det er tåbeligt.
Jeg synes ikke, det siger noget som helst om, hvorvidt man er dansk, at man kan svare på, hvilken konge Struensee var livlæge for, hvad Kalmarunionen var, og hvilken billedhugger der levede i København fra 1770 til 1844.
Jeg vil egentlig godt høre, om ordføreren slet ikke kan svare.
Og når jeg synes, det er relevant, så er det jo, fordi hr. Naser Khader mener, at man skal kunne svare på den slags for at blive betragtet som rigtig dansker.
Og jeg går ikke ud fra, at det er sådan noget, man bare skal glemme bagefter.
Så er det jo ligemeget.
Det må være, fordi det er vigtigt at vide det – eller hvad?
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Jamen det, man skal kunne, er ikke bare årstal.
Det er også sammenhænge, det er Danmarks historie, personligheder og begivenheder.
Det er jo det, man sidder og forbereder sig på, når man går op til indfødsretsprøven.
Jeg kan godt svare på de spørgsmål, men jeg er ikke til eksamen i indfødsretsprøve her.
Jeg står på Folketingets talerstol og skal sige noget om lovforslaget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Den klare besked er, at det ligger Venstre meget på sinde at sikre de nødvendige midler til at finansiere vores kernevelfærd i de kommende år – det gælder også i forhold til et stærkt stigende antal ældre.
Det betyder, at vi skal være skarpe på, hvordan vi bruger pengene, og det skal være klart, hvad pengene bliver brugt til og på hvilket beregningsgrundlag.
De beregningsgrundlag, der er gældende for boligydelserne, er fiktive, og alle må have en interesse i, at de bliver samordnet med reguleringsgrundlaget, som er den faktiske prisudvikling i boligudgiften.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Jeg vil i virkeligheden gerne spørge ordføreren om det, som Socialdemokratiets ordfører bragte op, netop følelsen af at være dansk, altså om det ikke er det, der er vigtigt, og om det ikke er det, vi skal fokusere på i forhold til statsborgerskab.
Og så vil jeg stille et spørgsmål til ordføreren om, om det at tage den her indfødsretsprøve øger følelsen af at være dansk, og om det øger integrationen.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Der skal altså noget særligt til for at gå fra at være medborger til at blive statsborger.
Jeg mener godt, vi kan kræve meget mere af folk, der gerne vil være statsborgere end af dem, der vil være medborgere.
Vi kræver, at folk er lovlydige, at de ikke har været i konflikt med loven, at de ikke skylder det offentlige penge.
Vi kræver, at de er selvforsørgende, og vi kræver også, at de er loyale over for vores grundlæggende demokrati- og frihedstraditioner.
Folk, der går ind for kalifatet og lignende mærkelige tanker, burde ikke have statsborgerskab.
Nu ikke mindst er vi glade for, at man vil genindføre statsborgerskabsprøven og gøre den til en indfødsretsprøve.
Jeg mener, at det er enormt vigtigt, at man ved noget om det land, man nu skal have statsborgerskab i, og det er også vigtigt med processen.
Når man sidder og forbereder sig til at komme op til prøven, lærer man altså en masse ting om det samfund, man skal være statsborger i.
Jeg har godt nok set på de sociale medier, at nogle praler med, at de er dumpet til statsborgerskabsprøven.
Ens historieløshed er ikke noget at prale af, og det, at der er nogle danskere, der ikke kan de her ting, skal ikke medføre, at vi så accepterer, at nye statsborgere ikke skal kunne det.
Man lærer en masse ting, som man ikke i detaljer bagefter kan huske, men man kan huske det, der er mest nødvendigt, og det er i hvert fald noget, man har lært, det er noget, man har været igennem, og som man har bestået.
Det er ikke ensbetydende med, at man, hvis man går op til prøven igen 5 år efter, at man kan de her detaljer.
Så vi synes, det er meget, meget fornuftigt at få indført indfødsretsprøven, og vi støtter det hundrede procent.
Christian Langballe (DF), 2015-12-08:
Jeg mener, at den her indfødsretsprøve er bedre, og derfor har vi også været glade for, at den kom, men ud fra de forudsætninger og præmisser om, at historie og kultur ikke er særlig vigtigt, og at det er sådan noget ligegyldigt bras, der skete engang i fortiden, kan jeg ikke forstå, hvorfor det at vide, hvad eux er, så ikke skulle være en test for danskhed.
Det er så bare en anden test for danskhed.
Jeg kan ikke forstå det.
Det er et spørgsmål, som bliver stillet, og er det ikke en test for danskhed?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Radikale Venstre står meget gerne på mål for den lov, vi lavede i sin tid, hvor vi erstattede indfødsretsprøven, som vi syntes var forkert, med statsborgerskabsprøven, som vi syntes var bedre.
Altså, hvis vi kan blive enige, så lad os da fremsætte forslaget igen.
Hvis Dansk Folkeparti vil være med til det, vil Radikale Venstre meget gerne fortsætte med at have en statsborgerskabsprøve i stedet for en ny indfødsretsprøve.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Ahr, hr. Christian Langballe har jo efterhånden været på Christiansborg et stykke tid, og hr. Christian Langballe ved godt, at det i langt de fleste forhandlinger handler om at trække det i den retning, man synes er fornuftig.
Jeg har f.eks. været med til at indføre et loft over klassekvotienten på gymnasierne på 28.
Det loft var jeg glad for.
Hvad er Enhedslistens politik?
Enhedslistens politik er, at det ville være bedst med et loft på 24. Det er sådan lidt det samme med den her statsborgerskabsprøve.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Jeg troede, Enhedslisten var så optaget af processen, altså at man ikke bare skal op til prøven, men at man skal forberede sig på at komme op til prøven.
Og der lærer man rigtig meget.
Man lærer ting, man egentlig ikke vidste i forvejen.
Så jeg forstår ikke, hvorfor Enhedslisten har noget imod selve processen og det, at man derefter kan nogle tal og nogle begivenheder, der er vigtige for at forstå, hvad det er for et land, man bor i og skal have statsborgerskab i.
Men det, jeg vil spørge om, er: Hvad mener Enhedslisten der skal til for at få statsborgerskab?
Hvad er det for nogle krav, Enhedslisten ville stille, hvis Enhedslisten havde 90 mandater?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Altså, jeg vil sige til hr. Naser Khader, at jeg er ked af det, men det med processen forstod jeg ikke.
Jeg tror, det var en form for joke.
Det kan være, hr. Naser Khader kan uddybe det.
Jeg forstod ikke det med processen.
Udenadslære har aldrig været et pædagogisk greb, Enhedslisten har bakket meget op om.
Hvad skal der til for at få dansk statsborgerskab?
Ja, stod det til mig, var det faktisk sådan, at hvis du er født i Danmark, får du automatisk dansk statsborgerskab.
Hvis du ikke er født i Danmark, hvad skal der så til?
Jeg synes, det er fornuftigt at stille nogle danskkrav, altså nogle krav til danskkundskaber.
Jeg synes, det er vanvittig vigtigt, at man ikke stiller krav, som mennesker ikke har en jordisk chance for at leve op til, og jeg synes desværre, at mulighederne for dispensation er for ringe.
Dermed kommer vi i en situation, hvor der er nogle, som vanvittig gerne vil Danmark, og som gør, hvad de kan, men som ikke kommer til at kunne leve op til de krav, der stilles.
Det tror jeg er dumt, både for den enkelte, men også for det danske samfund, fordi jeg synes, det er et mål i sig selv at begrænse antallet af mennesker, som lever i Danmark uden fulde rettigheder, f.eks. retten til at stemme ved valg.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Det, jeg mener med processen, er, at før man går op til en prøve, sidder man og forbereder sig.
Altså, man prøver på at forberede sig.
Det er jo processen, jeg tænker på, og der lærer man rigtig meget.
Det er det, jeg mener med det.
Men det, jeg vil spørge om, er: Ordføreren fokuserer på, at hvis man er født i Danmark, har man ret til at få statsborgerskab.
Hvad med dem, der ikke er født i Danmark?
Hvad skal der til, for at de kan få statsborgerskab?
Og hvis man er født i Danmark, er det så okay at få statsborgerskab, hvis man er kriminel, skylder det offentlige penge eller man er terrorist?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Ja, hvis man er født i Danmark, så mener jeg helt klart, at man skal tildeles statsborgerskab, og jeg synes jo, at man burde tildeles statsborgerskab fra fødslen.
Det er de færreste spædbørn, der er terrorister eller skylder det offentlige penge.
Hvis man ikke er født i Danmark, synes jeg som sagt, det er fornuftigt at stille et danskkrav, men jeg synes, det er vældig vigtigt, at det danskkrav faktisk er et krav, som de mennesker, man stiller kravet til, har en realistisk chance for at leve op til.
Jeg mener bestemt ikke, dispensationsmulighederne er gode nok i dag.
Og som sagt er det for mig virkelig afgørende for sammenhængskraften, at vi ikke har en stor gruppe borgere i Danmark, som ikke har fulde rettigheder.
Dem får vi flere af med den her lovgivning, og det tror jeg er et stort problem for sammenhængskraften i Danmark.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-12-08:
Tak for det.
Vi får i hvert fald afdækket, at den seneste indfødsretsprøve ikke var god, og den forrige regering var heller ikke god.
Så man kan simpelt hen sige, at der hviler et tungt åg på ministeren, for det, vi behandler her, er sådan set bare en tilladelse til ministeren om at udfærdige en prøve.
Så nu hviler der jo et tungt åg på ministerens skuldre om at udfærdige en prøve, som nogle måske kunne blive begejstret for.
Man kunne også godt få indtryk af, at det her er hele regelsættet for at få dansk statsborgerskab.
Det er faktisk kun det lille hjørne af indfødsretsprøven, vi taler om.
Jeg tror, det var Venstres ordfører, der udtalte med tilfredshed, at den kreds, der vedtager det her forslag er af en karakter, der gør, at man kan forvente, at der ikke nødvendigvis skal ske ændringer igen den dag – det varer sikkert længe – hvis der nu skulle ske det, at der kommer et regeringsskifte og der så bliver lyst til at lave det om igen.
Det er sådan set det mest dårlige at sige om hele det forløb og det indhold, der har været, nemlig, at der ikke er kontinuitet, og at man ikke kan regne med, at det virker på sigt.
Så vi støtter det her forslag som et hjørne af hele aftalen om indfødsret og dansk statsborgerskab, hvor vi jo senere kommer til at behandle den øvrige del af forslaget.
Så vi har ingen problemer med, at man skal gennemføre en sådan prøve, og som det er nævnt, er virkeligheden jo den, at det sådan set er noget, man skal øve sig på, sørge for at få kendskab til, og når man så har det, vil man også ved normal indlæring, nemlig en indlæring, så man også kan tilegne sig det danske sprog, også kunne klare den type af spørgsmål, som jeg tror på vil blive resultatet af det her.
Så vi støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Tak for det.
Hvad handlede septemberforliget i 1899 om?
Hvornår var det nu, at Københavns bombardement fandt sted?
Hvor mange landsretter har vi i Danmark?
Kravene til paratviden om dansk historie og kultur er høje, hvis udlændinge ønsker dansk statsborgerskab og går op til indfødsretsprøve, faktisk så høje, at en meget stor del af danskerne ikke kunne opnå statsborgerskab, hvis de selv skulle igennem prøven.
20 pct. af danskerne ville dumpe.
Især unge danskere ville få problemer.
34 pct. af de 18-29-årige kan ikke svare på 32 af de 40 spørgsmål, og også kvinderne har større problemer med paratviden end gennemsnittet.
28 pct. af de danske kvinder ville blive nægtet statsborgerskab.
Sådan var det sidste gang, Venstre lavede sin prøve, og det, jeg lige sagde, var fra en artikel i Ugebrevet A4 i januar 2010.
Nu skal vi til det igen.
Den 5. oktober indgik de blå partier og Socialdemokraterne en aftale om bl.a. en ny indfødsretsprøve, og udlændingeministeren sagde i den forbindelse: Aftalen sørger for, at de, der får statsborgerskab, er de rigtige.
Det må så betyde, at man i Venstres, i Dansk Folkepartis og altså også i Socialdemokraternes øjne åbenbart ikke er en rigtig dansker, hvis man ikke er helt skarp på Københavns bombardement eller septemberforliget – også selv om den socialdemokratiske ordfører ikke selv kan svare på spørgsmålene.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
For de spørgsmål, man stillede dengang, kunne f.eks. være: Hvad er eux, og hvor mange måneder skal man aftjene frivillig værnepligt, hvis man melder sig til det?
Og så vil jeg gerne følge op med at spørge: Hvis nu Det Radikale Venstre bestemte – for det kan jeg forstå at man så åbenbart ikke gjorde under den forrige regering, selv om man var en del af den – hvad skulle der så til for at opnå dansk statsborgerskab?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Jeg synes, at spørgsmålet om eux er mere relevant, fordi eux'en jo er en af vores nye ungdomsuddannelser, som det vil være rigtig godt at alle unge mennesker kender til.
Og derfor er svaret til Venstres ordfører jo også, at vi fra Radikale Venstres side var imod, dengang man indførte indfødsretsprøven første gang, men til gengæld var vi for statsborgerskabsprøven, fordi vi syntes, det var et skridt i den rigtige retning.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jeg hørte så ikke, at jeg fik svar på så mange af mine spørgsmål.
Men lad nu det med paratviden ligge.
Lad mig så gentage mit spørgsmål til Radikale Venstre: Hvis Radikale Venstre kunne bestemme, måske sammen med Enhedslisten – jeg fornemmer, at der er en vis samhørighed på dette punkt – hvad skulle der så til for at få dansk statsborgerskab?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Så ville vi gerne arbejde videre, fordi vi ikke mener, at det at quizze folk i deres historiske viden er den bedste måde.
Vi synes, at andre ting er væsentligere, f.eks. det at kunne dansk og være selvforsørgende.
Christian Langballe (DF), 2015-12-08:
Nu fik jeg det måske før til at lyde, som om jeg ikke mener, at viden om årstal er vigtigt, men jeg mener, at årstal gerne er noget, man hæfter bestemte problemstillinger op på, og derfor er de gode at kunne.
At kvinderne fik valgret i 1915, synes jeg er glimrende at kunne for så at fastslå, at kvinder og mænd har lige valgret i Danmark.
Det mener jeg sådan set er vigtigt.
Og jeg synes godt nok, det er pauvert, at man, når man selv sidder i regering, siger, at det ville man ikke alligevel.
Altså, det er jo en måde, hvorpå man bare kan løbe fra alt det, man egentlig burde tage ansvar for.
Nu er det altid godt at kunne reformationsåret, det vil jeg sige – 1536.
Jeg har også fået det banket ind i hovedet.
Men jeg synes, der er noget mærkeligt i, at lige så snart det handler om, hvorvidt Enhedslisten tager ansvar for de aftaler, de står bag, så er der altid et eller andet aber dabei.
Der er altid et eller andet med, at det vil man alligevel ikke være ved, og det synes jeg da er en mærkelig holdning.
Jeg mener bestemt, at Enhedslisten var ude at tage æren for aftalen og rose aftalen, og nu vil man lige pludselig ikke kendes ved den aftale, man selv har indgået.
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Ordføreren var lidt ude på dybt vand for kort tid siden, da han sagde, at Enhedslisten er et uansvarligt parti, der kun vil give penge.
Jeg vil gerne spørge, fordi nu skal vi lige have de der ord lidt på plads: Er det mere ansvarligt at give penge til afgifter på dyre sportsvogne og give penge til nedsættelse af villaejernes grundskyld, end det er at give nogle penge til rigets dårligst stillede mennesker?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Den helt elementære forskel mellem Liberal Alliance og Enhedslisten er, at vi ikke giver penge til nogen overhovedet.
Vi lader folk beholde de penge, de selv har tjent.
Det er en meget, meget stor forskel på Enhedslisten og Liberal Alliance, og jeg vil til enhver tid holde fast i, at Enhedslisten er et gennemført uansvarligt parti, som ikke er i stand til og aldrig har været i stand til at tage hånd om de udfordringer, Danmark står over for.
Det har ikke medvirket til nogen af de reformer, som har bragt balance på de offentlige finanser.
De medvirker aldrig til reformer, der øger væksten og beskæftigelsen i Danmark.
De vil gerne bruge penge og dele penge ud.
Det mestrer man i Enhedslisten, men at tage ansvar for dansk økonomi og føre en ansvarlig økonomisk politik, er Enhedslisten ikke i stand til.
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Nu forstår jeg det ikke helt længere.
Det kan man selvfølgelig godt forklare sig ud af, og derfor er det også helt fint, at det er vælgerne, der afgør, hvilke partier der er ansvarlige.
Men hvis man vil gavne de rige og tage fra de fattigste, skal man jo stemme på Liberal Alliance, forstår jeg.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Hvis man vil sikre, at Danmark er et rigt og velstående land, hvilket er forudsætningen for, at alle mennesker kan leve et godt liv, og hvis man vil sikre, at der skabes økonomisk tryghed på den lange bane, ved at man lever i et velstående samfund, skal man stemme på Liberal Alliance.
Hvis man vil have omfordeling på den korte bane og have, at Danmark bliver fattigere og fattigere, skal man stemme på Enhedslisten.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Ordføreren sagde for et par runder siden, at Enhedslisten er et parti, der kun vil dele penge ud, og at vi aldrig er med, når goderne skal finansieres.
Vil ordføreren være så venlig at æde de ord i sig igen?
Så vil ordføreren gerne bekræfte, at det simpelt hen var lodret forkert at påstå, at Enhedslisten aldrig stiller forslag om at finansiere de goder, vi mener den brede befolkningen skal have?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Hvis jeg fik det til at lyde sådan, er det selvfølgelig forkert, for Enhedslisten er jo altid villig til at tage og tage og tage fra mennesker, som yder en produktiv indsats, investerer, går på arbejde, har dygtiggjort sig og dermed har været i stand til at få en høj løn.
Dem vil Enhedslisten altid gerne tage penge fra, fordi man åbenbart har en eller anden tro på, at man bare kan tage og tage og tage fra folk, og så bliver vi bare på magisk vis rigere alle sammen.
Det er Enhedslisten bare de eneste der tror på, og Enhedslisten kan ikke finde nogen som helst dokumentation i den økonomiske litteratur for, at det skulle være rigtigt.
Så ja, Enhedslisten vil gerne tage fra mennesker, som arbejder, investerer, der gør, at det her land er det velstående land, som det er, og give til andre mennesker.
Det skal I have.
Det vil I gerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Ja, hvis ordføreren vil være venlig at bekræfte, at det er en ganske bestemt gruppe mennesker, vi har foreslået skulle bidrage noget mere til finansieringen af velfærd i det her land og tryghed for lønmodtagere osv., nemlig en meget lille gruppe mennesker, der er blevet forgyldt af den politik, som Liberal Alliance står for, og som de borgerlige partier i øvrigt står for, nu også Dansk Folkeparti.
Det skal vi bare lige have bekræftet.
Så er der en ting til, nemlig at vi bare ser forskelligt på, hvad der er ansvarlig politik.
Ordføreren mener, at det er ansvarligt at tage penge fra pensionisterne og give til Overdanmark.
Enhedslisten mener, at det et dybt uansvarligt.
Kan vi ikke bare blive enige om, at det er det, vi er uenige om?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Den der lille, lille gruppe, som Enhedslisten taler om, må så være den gruppe, som f.eks. betaler topskat.
I 00'erne var det 1 million mennesker, der betalte topskat – 1 million mennesker – helt almindelige lønmodtagere, der betalte topskat.
Så vidt jeg husker, var Enhedslisten imod, at man gav dem topskattelettelser, at man lod dem beholde flere af de penge, de tjente.
Enhedslisten er også imod det nu, hvor det er 0,5 millioner mennesker, der betaler topskat, herunder skolelærere, sygeplejersker og andre med helt almindelige lønindkomster.
Og så vil jeg også gerne sige, at folk, der har høje lønninger, jo har det, fordi de er dygtige til noget, og det synes jeg ikke skal straffes.