runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-11-06:
Så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål.
For det kommer åbenbart fuldstændig bag på ordføreren, at hvis man beder folk om at løbe hurtigere for færre penge, så kan det selvfølgelig have nogle konsekvenser.
Man ville jo gerne have, at Danmarks Radio skulle træffe nogle andre beslutninger, siger ordføreren.
Så vil jeg bare lige høre: Har man en eneste gang under forhandlingerne haft et ønske om at afskaffe Danmarks Radios bestyrelse, som normalt står for godkendelserne af de her beslutninger, som direktionen træffer, eller har man i Det Konservative Folkeparti forestillet sig, at vi fra Christiansborgs side skulle begynde at fortælle, at det ikke er her, men dér, de skal spare?
Det kunne jeg også godt tænke mig at høre.
Altså, mener Konservative, at vi skal sidde herinde og bestemme, hvordan og hvorledes det skal være?
Jeg er personligt enormt ked af den beslutning, Danmarks Radio har truffet, så det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-06:
Nej, det kan jeg garantere for at der ikke var, og jeg tror faktisk godt, at man, inden der bliver spurgt, kender svaret.
Vi har ikke ønsket flere penge til Danmarks Radio.
Derfor har vi ikke bedt om flere penge til Danmarks Radio, tværtimod.
Og vi har heller ikke ønsket at sige nej til forslaget om, at man skulle fjerne erhvervslicensen – selvfølgelig ikke.
Men Danmarks Radio har et kæmpestort budget, og selvfølgelig kan man finde pengene på andre måder.
Det, jeg kritiserer, er, at man lige præcis rammer noget, som er kernen i public service-virksomhed, med den besparelse, der er gennemført, eller som man planlægger at gennemføre.
Jeg håber, at vi kan forhindre, at den bliver gennemført.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-11-06:
Det er jo dejligt at opleve det engagement, der er kommet fra de borgerlige partier, i forhold til den meget, meget vigtige kulturelle institution, som orkesteret er.
Det vil jeg gerne understrege herfra.
Men bare sådan af hensyn til alle dem, der sidder og lytter med, kunne jeg godt lige tænke mig at høre: Var der et eneste tidspunkt, en eneste gang, under forhandlingerne, hvor Det Konservative Folkeparti bad om flere penge til Danmarks Radio, så nedskæringerne ikke blev så hårde, og en eneste gang, hvor Konservative gav udtryk for, at man ikke skulle afskaffe erhvervslicensen?
Lars Dohn (EL), 2014-11-06:
Det er en udmærket udvidelse, samtidig med at public service-puljen også skal støtte programmer for børn og unge, og der afsættes 25 pct. af midlerne i puljen til disse programmer.
Desuden omhandler forslaget et genvalg til DR's og TV 2's regionsbestyrelser.
Det handler om et rotationsprincip, som vi jo kender rigtig godt i Enhedslisten.
Vi kender det også fra adskillige bestyrelser og også fra Folketinget, hvor folk mest af alt gror fast.
Og det nye er, at valg til både DR- og TV 2-regionerne kun kan gentages én gang.
Alt i alt kan vi sørge for, at bestyrelsen kan matche ledelsen, samtidig med at vi kan få fornyelsen.
Det er jo en del af demokratiseringen af de store tv-stationer, og i forlængelse af det giver forslaget også mere indflydelse til Radio- og tv-nævnet, når de skal vurdere stationernes opfyldelse af public service-kontrakter, og nævnet skal have en høring blandt de relevante interessenter.
Vi kan jo se på en af de aktuelle sager: DR har en public service-kontrakt, der indeholder deres fire orkestre, heriblandt Underholdningsorkestret, men alligevel har DR's ledelse sendt fyresedler ud til orkestrets medlemmer.
Jeg tror og håber på, at der kan sættes en stopper for DR-ledelsens magtudøvelse med den nye indflydelse for nævnet og de relevante interessenter.
Lovforslaget indeholder jo også den nye ordning for ikkekommercielle lokalradioer, som betyder mere lokal- og egenproduktion, og samtidig hermed er der en begrænsning af, hvor mange tilladelser der gives.
Jeg tror, vi skal følge med i dette, og måske skal vi rette det til hen ad vejen.
Til sidst vil jeg sige, at afskaffelsen af medielicensen for erhvervsvirksomheder er et rigtig dårligt forslag.
Sagen er jo, at det er et forslag, som skyldes den såkaldte vækstplan fra regeringen – den såkaldte vækstplan – som den gennemførte sammen med de borgerlige partier.
Derfor tager jeg intet ansvar for dette, som i virkeligheden ikke giver flere arbejdspladser, nærmest tværtimod.
Jeg kan jo bare henvise til bemærkningerne fra Finansministeriet, som i et svar til mig siger, at det ikke betyder flere arbejdspladser.
Jeg vil også i fremtiden arbejde for, at vi skal lave et mere økonomisk retfærdigt system i stedet for licensordningen, hvor de fattige betaler lige så meget som de rige.
Som sagt er dette lovforslag en udmøntning af medieaftalen, som indeholder meget godt og har en lille del, som skyldes andre dele af regeringens samarbejde med de borgerlige partier, nemlig den såkaldte vækstplan.
Alt i alt vil vi stemme for forslaget.
Troels Ravn (S), 2014-11-06:
Tak for det.
Alle partier i Folketinget står bag fremtidens mediepolitik.
Det er rigtig positivt.
Det skaber vished om fremtidens mediepolitik, og det skal vi være stolte af.
Jeg mener, at lovforslaget her, L 22, afspejler en god balance mellem public service-kanalerne og de kommercielle kanaler.
Den balance sikrer udvikling, sikrer kvalitet for begge parter, og det er naturligvis vigtigt og positivt.
De danske public service-medier har en helt særlig rolle i forhold til at bidrage til den demokratiske debat i det danske samfund samt give mulighed for fælles oplevelser med udgangspunkt i danske værdier, og de er i modsætning til andre medier underlagt lovkrav om bl.a. saglighed og upartiskhed.
Vi Socialdemokrater ønsker os et Danmarks Radio, hvor danskerne kan få det hele, både bred underholdning og aktuelle nyheder, både storslået drama og smalle dokumentarer.
Vi ønsker os et Danmarks Radio for alle danskere.
Vi ønsker os et Danmarks Radio, der er bredt og godt, ikke et Danmarks Radio på skrump.
Public service handler om, at alle danskere skal have adgang til medieindhold af høj kvalitet uden reklamer.
Det betaler vi for over vores licens.
Mediestøtten er noget af det, der er med til at danne en fælles referenceramme for os danskere.
Den er et fundament for vores demokrati.
Vores medievaner er i forandring, og flere og flere vælger selv, hvad de vil se hvornår.
Derfor er jeg også tilfreds med, at vi styrker public service-tilbuddet og sørger for, at vi følger med tiden, igen med Danmarks Radio som eksempel på at være på de platforme, hvor danskerne er.
Vi sørger for at få mest mulig kvalitet for licenskronerne.
Public service skal være for alle, og det er jeg glad for at vi styrker med dette lovforslag, som Socialdemokraterne naturligvis støtter op omkring.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Jeg kan da godt forstå, at man inden for travsporten og hestevæddeløbssporten bliver betænkelige, når man hører den slags meldinger.
Og det er jo ikke kun mig, der gør det, det er jo også ministeriets embedsfolk, der arbejder med det her område.
Karsten Hønge (SF), 2014-11-06:
SF's sædvanlige ordfører er forhindret i at deltage i dag.
Idræt er mere end fysisk aktivitet og det at bruge sin krop; idræt er også med til at skabe mangfoldige fællesskaber.
Ved at være en del af en idrætsforening får børn og unge og voksne erfaring med, hvad det vil sige at være en del af et demokrati og et socialt fællesskab med plads til personlig udvikling og engagement i en fælles interesse.
Idræts- og foreningsliv er vigtigt, fordi det lærer os at være en del af et fællesskab, hvor vi udvikler vores demokratiske værdier, og hvor vi lærer at tage beslutninger i fællesskab.
Som en del af en forening styrkes både de personlige og de sociale værdier, der også er brugbare i andre situationer – det kan være på arbejdsmarkedet, eller det kan være i privatlivet.
I SF er vi glade for den idrætspolitiske stemmeaftale, som vi i fællesskab vedtog i Folketinget her i foråret; den skaber netop bedre idrætspolitiske rammer.
Bl.a. bliver Idrættens Analyseinstitut og dets arbejde for idrætslivet i Danmark sikret midler fra Kulturministeriet, og det er vi glade for.
Vi mener i SF også, at det at bekæmpe brugen af doping i idræts- og sportsmiljøerne er en vigtig kamp at tage.
Doping er skadeligt for kroppen, men doping er også skadeligt for det koncept, vi forstår ved idræt og sport.
Alt for mange gange har doping erstattet det menneskelige talent.
Idræt handler om den menneskelige krop, og hvad den er i stand til at udøve.
SF mener, at det for alt i verden er vigtigt at sikre et sundt idrætsmiljø, som doping ikke skal være en del af.
Vi er glade for, at lovforslaget fører de gode ideer ud i livet, som ligger i forårets stemmeaftale om at styrke Anti Doping Danmarks arbejde for en sund og dopingfri idrætskultur.
Vi synes, det er positivt, at lovforslaget er med til at fremme breddeidrætten i landet, bl.a. ved at sikre bestyrelser i idrætsforeningerne, som er ressourcestærke, og som har de rette kompetencer til at styrke idrætsmiljøerne, til gavn for alle.
Og vi mener, at fordelingen af ekstra midler til breddeidræt er fornuftig, da Hestevæddeløbssportens FinansieringsFond indtil nu har modtaget uforholdsmæssig store beløb af de årlige udlodningsmidler i lovbestemte tilskud.
Hvis væddeløbsbanerne skal have mere støtte, må det ske som lokal erhvervsstøtte og ikke som kulturstøtte.
Samlet set synes vi altså i SF, at det er en god idrætsaftale, og at det her er et fornuftigt lovforslag, og vi ser frem til i den kommende tid at være med til at udarbejde de idrætspolitiske sigtelinjer, som vi håber vil bane vej for flere tværgående idrætspolitiske initiativer inden for mange forskellige områder.
Der er bl.a. brug for i langt højere grad at indtænke idrætten i det forebyggende sundhedsarbejde, i byplanlægningen, i det sociale arbejde og i erhvervspolitikken, ligesom det er vigtigt, at man fortsat sikrer både mangfoldighed og demokratisk deltagelse i idrætslivet.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-11-06:
Tak for det.
I maj 2003 afleverede finansministeren dengang et notat, en redegørelse, til statsrevisionen, hvor han bl.a. skriver: »For god ordens skyld skal det bemærkes, at det for bestyrelsen spillede en væsentlig rolle, at Dansk Tipstjeneste med overtagelsen af hestespillet samtidig kunne beskytte sin kerneforretning. Hvis hestesporten havde haft held med at få indført det såkaldte lynspil Harry Boy i Danmark i et tæt samarbejde med svenske AGT, ville resultatet kunne ses i form af en betydeligt faldende indtjening på især det lukrative Lotto-spil. Der ville i en sådan situation blive tale om tabt indtjening i størrelsesordenen 3-cifret millionbeløb – hvert år.
« Jeg tror jo, det er sådan nogle udtalelser, som gør, at man inden for hestesporten bliver urolig, når det kombineres med, at næstformanden i Danske Spil, Søren Møller, i går gik ud og i en pressemeddelelse sagde, at travsporten skal beskæres meget mere.
Så er det klart, at jeg tror, at man inden for hestesporten begynder at blive nervøse og spørger: Sig mig, kan vi regne med det her, eller hvad er det, der sker?
Så mit første spørgsmål, der skal gå til ministeren, er, om ministeren føler sig tryg ved, at Danske Spil skal hjælpe travsporten, når det er en af de udmeldinger, vi hører fra ledelsen.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Jeg tager handskerne af og giver hånden til dem, der kommer og besøger mig, og inviterer dem, der er interesseret i temaet, sådan som hr. Orla Hav f.eks. giver udtryk for det nu, og som sidder inde med en viden eller nogle overvejelser, som jeg måske ikke har hørt om.
De er meget velkomne til at bede om et møde hos mig.
Det kan man nogle gange klare på et kvarter eller en halv time, så det er jo ikke noget, man sætter hele verden i bevægelse for, og alle er velkomne til at komme med deres bidrag.
Så derfor forudser jeg jo også, at vi får en række møder og kontakter på forskellig vis i den kommende tid, og at jeg også følger med i, hvad der sker i Danske Spils regi.
Orla Hav (S), 2014-11-06:
Det vil jeg gerne kvittere for ved at sige pænt tak, fordi det tror jeg bliver rigtig nødvendigt.
Det, jeg hører i periferien af hestevæddeløbssporten, er jo, at Danske Spil har en forestilling om, at de skal betales ud for at slippe hestevæddeløbsspillet, et hestevæddeløbspil, som de ikke har haft nogen som helst interesse i at være med til at udvikle.
Så det er et spørgsmål om at tage, jeg ved ikke om det er håndtasken frem eller boksehandskerne på.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Ja, det er både ministeriet og jeg interesseret i, og jeg har haft møde med begge parter, ikke lige her for nylig, men i løbet af sommeren, omkring det med, hvordan vi sætter det i gang, og der sidder altså også mennesker i Danske Spils bestyrelse, som er interesseret i, at der findes løsninger hurtigt, fordi de også selv er en del af hele det her scenarie, som vi snakker om.
Så jeg har svært ved at se, hvor der er et problem lige nu, men jeg vil meget gerne bidrage til at facilitere, at tingene kommer til at gå så hurtigt, som det er muligt, men også på en tilpas relevant og kvalificeret måde.
Orla Hav (S), 2014-11-06:
Jeg har et spørgsmål til ministeren med baggrund i den situation, som hestevæddeløbssporten befinder sig i, med hensyn til at når man så beskærer midlerne, er det helt afgørende, at den nødvendige dynamik til at skabe nyt indtægtsgrundlag kommer til stede.
Er ministeren indstillet på aktivt at medvirke sammen med de aktører, som jo i nogen grad er statsligt styrede, uagtet at det er en selvejende fond, for det er jeg helt med på?
Men det er dog ministeren, der har udpeget repræsentanterne i Hestesportens Finansieringsfond.
Er ministeren indstillet på at spille en aktiv rolle for at få skabt den udvikling, der er helt nødvendig for at betale regningen?
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Det er fuldstændig korrekt.
Altså, Hestevæddeløbssportens FinansieringsFond er jo en selvejende institution, og den har en egenkapital, som er meget stor, hvis man ser på, hvad behovet for egenkapital er i den type og den størrelse virksomhed.
Der er det ikke nødvendigt, at man har mere end 1, 2 eller 3 mio. kr
Man skal kunne dække de udgifter, man står med, lønudgifter og den type udgifter, og eventuel gæld.
Det er fondens bestyrelse, der afgør, hvordan den bruger midlerne, og det kan vi andre ikke blande os i – og skal ikke blande os i.
Anni Matthiesen (V), 2014-11-06:
Det er komplekst på den måde, at der jo er mange forskellige ministerier, der er involveret i noget af det samme her.
En anden ting, som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, var, at der kunne lægges lidt pres på for at få understreget, at den egenkapital, som Hestevæddeløbssportens FinansieringsFond råder over, også kan tages i brug i forskellige sammenhænge for at understøtte hestesporten.
Og der vil jeg godt høre ministeren, om hun ikke er enig i, at der ikke skulle være problemer i det, og at hvis fondens bestyrelse mener det, kan man også tage penge ud af egenkapitalen, eventuelt til at lukke et hul for at give mere tid til de her forhandlinger og undersøgelser, som er sat i gang.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Ja, skatteministeren er jo som bekendt en del af regeringen, så derfor er skatteministeren også involveret.
Det var han også i forarbejdet, inden vi nåede til at træffe den endelige beslutning.
Så skatteministeren skal involveres i det her.
Det skal finansministeren også.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-11-06:
Tak for det.
Det er dejligt, at der nu også ligefrem er socialdemokratiske medlemmer, som bakker op om det her.
Og jeg går ud fra – det er så spørgsmålet – at man internt i Socialdemokratiet vil bakke op om, at den her tidshorisont – den tid, det jo tager – bliver forkortet voldsomt.
For hvis det stod til Venstre, ville vi jo gerne have det her spil i gang i morgen, hvis det var muligt, og i hvert fald gerne så hurtigt som muligt.
Så når hr. Orla Hav nu står og taler som den helt store forsvarer for hestesportens fremtid, går jeg ud fra, at hr. Orla Hav også vil sørge for at sikre, at tempoet kommer i op gear.
Orla Hav (S), 2014-11-06:
Jamen næst efter at pudse glorien kan jeg da godt svare på hr. Michael Aastrup Jensens spørgsmål.
Jeg ved såmænd ikke, om det er Venstre, der i sådan særlig grad har varetaget de her interesser, for Venstre havde jo muligheden for at gøre noget ved det på et andet tidspunkt.
Men det er fint nok, at Venstre nu er interesseret, og jeg ved, at der er gode folk i Venstre, der engagerer sig i det – det er rigtig, rigtig godt.
Jeg kan bare sige, at det var det sidste spørgsmål, jeg stillede på vores gruppemøde, og jeg har i det hele taget forsøgt at holde mig inden for rammerne af det sådan almindelige parlamentariske arbejde og forsøgt at øve indflydelse, hvor jeg har kunnet få den.
Jeg har bare oplevet, at det her er blevet forelagt som et fait accompli, hvor vi alene kan tage stilling til den samlede pakke, og det er altså afgørende nødvendigt at få nogle til at lytte til, at der skal gives nogle værktøjer, der gør, at hestesporten får en chance for at klare fremtiden, for ellers dør den.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-11-06:
Man må indrømme, at det giver et interessant billede af, hvordan andre partier arbejder med aftaler.
Der har vi diskuteret det igennem lang tid, inklusive i hele forhandlingsopløbet.
Men det var interessant at høre.
Det, jeg bare vil sige uden at pudse glorien eller andet – nu er det jo ikke mig, der i dag har taget privatistrollen på talerstolen – er, at jeg vil holde fast i det, som jeg ikke rigtig fik svar på, nemlig om privatisten så vil tage førertrøjen i Socialdemokratiet, i forhold til at vi får en hurtigere liberalisering af spillet for travsporten.
Orla Hav (S), 2014-11-06:
Førertrøjen er ikke noget, man tager, det er noget, man erhverver sig gennem fortjeneste, og det er ikke sikkert, at jeg får fortjeneste for den opførsel, jeg har i dag.
Det tror jeg også at hr. Michael Aastrup Jensen vil vide er klogt at gøre i det parlamentariske arbejde.
Anni Matthiesen (V), 2014-11-06:
Jeg synes egentlig, det er oplagt her i salen i dag, hvor vi debatterer og behandler L 23, at jeg også lige stiller kulturministeren spørgsmålet, om ministeren kan bekræfte, at den tekst, som vi jo fik skrevet ind i stemmeaftalen, i forhold til at sikre hestesportens mulighed for også at slippe fri, som vi siger, er videregivet til skatteministeren.
Man hører noget på gangene, men det kunne være rart nok at få bekræftet her i salen i dag, at den officielt er givet videre til skatteministeren, så han også er klar over, at det er noget af det, som der skal tages højde for i de forhandlinger, der skal foregå hos skatteministeren.
Trine Bramsen (S), 2014-11-07:
Rasmus Madsen var handelsskoleelev og bare 19 år, da han blev ramt af en modkørende bil.
Rasmus endte totalt invalideret på et plejehjem, og for at det ikke skulle være urimeligt nok, fik den unge mand 1,3 mio. kr. mindre i erstatning, fordi han gik på en handelsskole og ikke på et gymnasium.
Det er uretfærdigt.
Og jeg husker stadig følelsen af urimelighed, som jeg mærkede, da jeg blev konfronteret med historien – en følelse, der vender tilbage, når vi igen i dag bliver mindet om, hvor lidt ligestilling der er i vores erstatningssystem.
Det er på grund af den urimelighed, som Rasmus oplevede, at vi behandler dette lovforslag i Folketingssalen i dag.
Formålet med lovforslaget er i højere grad at ligestille unge på de forskellige ungdomsuddannelser ved beregningen af erhvervsevnetabserstatning.
Forslaget sikrer, at alle unge i starten af deres ungdomsuddannelse som udgangspunkt tilkendes samme erhvervsevnetabserstatning, uanset om de går på en erhvervsskole eller på et gymnasium.
Dermed sender vi et klart signal til alle.
Til alle Danmarks unge skal det lyde, at de er vores fremtid, at de er lige vigtige, uanset om de vil være tømrere, SOSU-hjælpere eller butiksmedarbejdere eller de vil i gymnasiet for at følge drømmen om at blive biolog eller skolelærer.
Vi er som samfund afhængige af, at vores unge vælger ungdomsuddannelserne, både de faglige og de mere boglige, og derfor er det også helt rimeligt, at vi værdisætter de unges liv ens, hvis det frygtelige skulle ske, at de kommer ud for en invaliderende ulykke.
Penge kan aldrig erstatte Rasmus eller andre, der måtte komme slemt til skade, men i respekt for de pårørende og for de unge kan vi sørge for, at alle er lige for loven, og derfor er der grund til at glæde sig over det her lovforslag, der gør Danmark til et mere lige samfund.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne varmt støtter forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-07:
Tak for det.
Man kan sige, at modsat det lovforslag, vi behandlede før på dagsordenen, er det her jo ikke et teknisk lovforslag.
Tværtimod, det er et meget politisk lovforslag, og jeg er meget, meget glad for, at alle Folketingets partier bakker op om det.
Jeg kan også godt huske Rasmus, som den socialdemokratiske ordfører talte om, og som flere andre ordførere refererede til.
Og jeg husker sådan set også meget klart fornemmelsen af, at noget var helt uretfærdigt: Skal vi virkelig gøre forskel på unge, alt afhængigt af hvilken uddannelse de er i, når de kun er startet på uddannelsen, ikke har valgt deres levevej og endnu ikke har besluttet sig for, hvad uddannelsen skal resultere i?
Derfor er jeg meget enig med den socialdemokratiske ordfører, når fru Trine Bramsen siger, at det her, som jo er et lille lovforslag, men alligevel principielt vigtigt, faktisk bevæger Danmark i en mere lige retning.
Så tak for opbakningen.
Jeg vil også gerne prøve at opklare de konkrete spørgsmål, der bliver stillet, men jo helt grundlæggende tilkendegive, at vi med lovforslaget sikrer en højere grad af ligestilling end i dag ved udmåling af erhvervsevnetabserstatning til unge optaget på forskellige grundlæggende ungdomsuddannelser.
Og det er nødvendigt ikke mindst på baggrund af nogle af de konkrete sager, der har været fremme.
Dansk Folkeparti spørger til to ting, for det første, hvorfor der er gået så lang tid.
Det skal jeg ikke kunne svare på, andet end at jeg håber, at man så kan glæde sig over, at lovforslaget nu er under behandling i Folketinget, og at vi snart kan få det vedtaget.
Der bliver også spurgt til, om der fortsat vil kunne være situationer, hvor erstatning vil skulle fastsættes på baggrund af en skønsmæssig årsløn.
Det var i hvert fald sådan, jeg forstod spørgsmålet.
Det er jo helt rigtigt, som også ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at det med lovforslaget foreslås, at der fremadrettet skal tages udgangspunkt i normalårslønnen ved beregning af erhvervsevnetabserstatning til unge i den tidlige del af et grundlæggende uddannelsesforløb.
Men der vil fortsat kunne være situationer, hvor der skal fastsættes en skønsmæssig årsløn, når der konkret er anledning hertil.
Ved vurderingen af, om det er relevant eller ej, vil man se på, om den skadelidte er i en uddannelsessituation, hvor man må lægge til grund at der er foretaget et endeligt valg af levevej og beskæftigelse.
Og den levevej skal være konkretiseret på en sådan måde, at det er muligt at foretage et realistisk skøn over, hvad der vil være den forventede årsløn.
Sagt med andre ord vil det afhænge af, hvor langt man er i sit valg af endelig uddannelse, og det synes jeg sådan set er fornuftigt nok.
Vi kan sige, at den diskussion, der blev rejst, bl.a. på grund af Rasmus' sag, jo netop handlede om, at man er på et meget tidligt tidspunkt i uddannelsesforløbet, hvor man stadig væk er meget ung, og hvor man ikke helt ved, hvor man så at sige kommer til at ende på vores arbejdsmarked.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi får rettet op på en helt åbenlys uretfærdighed med det her lovforslag.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Ganske kort kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte det her lovforslag – et lovforslag, som sikrer, at unge, der påføres et erhvervsevnetab, mens de er i den tidlige del af deres uddannelsesforløb, som udgangspunkt tilkendes den samme erhvervsevnetabserstatning, uanset hvilken generel ungdomsuddannelse de er optaget på.
Der vil således ske en ligestilling mellem unge optaget på forskellige ungdomsuddannelser ved beregning af erhvervsevnetabserstatning.
Og Konservative kan støtte forslaget.