Ida Auken (S), 2012-04-20:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Det er en vigtig opgave at gøre det så enkelt og billigt for kommuner og vandselskaber som muligt at gennemføre klimatilpasning, men når det kommer til afgørelse om prislofter, er vandsektorloven, som den ser ud i dag, alt for svær at håndtere for myndigheder og vandselskaber, som Konkurrenceankenævnet også har gjort opmærksom på i afgørelser om vandselskabernes prislofter.
Problemet er, at hverken loven eller dens forarbejder indeholder en nærmere definition af, hvilke typer af miljømål der kan have indflydelse på prisloftet, og det skaber unødig usikkerhed.
Det er det, regeringen nu vil råde bod på.
Lovforslaget betyder, at en større andel af vandselskabernes driftomkostninger end hidtil kan blive kategoriseret som miljømål eller servicemål.
Lovforslaget er en del af regeringens indsats inden for klimatilpasning, som det fremgår af regeringsgrundlaget.
I lovforslagets bemærkninger nævnes listerne med eksempler på miljømål og servicemål og også aktiviteter, der bidrager til klimatilpasning.
Når vandselskaber f.eks. kan få godkendt oversvømmelsesindsatser som tillæg til prisloftet, vil det alt andet lige gøre det enklere og billigere for vandselskaberne at fremme klimatilpasningen.
Jeg vil gerne slå fast, at lovforslaget ikke lægger op til at ændre skellet mellem, hvad der kan finansieres over vandtaksterne, og hvad der skal skattefinansieres.
Det må vi eventuelt tage op i en anden sammenhæng.
Ud over ændringen vedrørende miljø- og servicemål bliver der fjernet en administrativ hindring for vandselskabernes mulighed for at udnytte energien fra f.eks. spildevandsslam til el- og vandproduktion.
Vandselskaberne vil efter lovændringen kunne producere og i beskedent omfang kunne videresælge energi, som vandselskabet producerer på f.eks. spildevandsslam, uden nødvendigvis at skulle oprette et selvstændigt selskab til energiproduktion.
Det her er altså vigtigt, og det kan godt være, at det enkelte steder kan komme til at betyde, at vandpriserne kan stige en lille smule, fordi man varetager nogle opgaver.
Men der må man jo huske, at hvis ikke vi betaler her, kommer der en kæmperegning i den anden ende.
Så skal vi betale for oprydningen bagefter.
Alene det regnskyl, der var i København den 2. juli, kostede over 5 mia. kr.
Undskyld, men det er penge lige ud af vinduet eller lige ned i kloakken.
De penge er altså givet væsentlig bedre ud ved at sikre, at vi, næste gang der kommer regnskyl, er klar.
Så kan vi håndtere det vand.
Så kan vi sikre, at det ikke ender i folks kloakker eller ender de forkerte steder.
Det er det, det her handler om.
Så man kan ikke altid stå og sige, at det ikke lige må blive dyrere dér er dér, for så bliver det det et andet sted.
Det er jo også et eksempel på lag på lag.
Så nu siger vi, at der er nogle klare mål, og vi gør det endda tydeligt, hvad det er for nogle mål.
Undskyld, men jeg synes, at det er ret fornuftigt, at noget så vigtigt som vores vand terrorsikres nogle steder, for det er faktisk ret let at udslette en befolkning ved at gå efter vandet.
Det ved vi jo.
Det er ikke sådan, at vi finder på alle mulige nye, spændende ting.
Det er en meget, meget målrettet samfundsopgave, og hovedparten af den handler om at sikre, at man kan håndtere vandet og håndtere oversvømmelserne bedst og billigst frem for at rydde op og bruge pengene på det.
Vi kan da godt stå her og diskutere, hvad en markedspris er.
Så kan jeg jo spørge Venstre, om det er rimeligt, hvis nogen, f.eks. kommunen eller en privat initiativtager, finder på et rigtig godt projekt i et område, og der så er en, der har et lille stykke jord, og det stykke jord bliver meget mere værd, fordi nogle andre har fundet på et kæmpe stort projekt, at ejeren skal have lov til at presse prisen helt urimelig højt op.
Det har vi jo også set eksempler på.
Er det det, man ønsker fra Venstres side?
Er det det, man kalder for en markedspris?
Eller er det at se på, hvad det er rimeligt at give for et stykke jord, for at det kan gavne hele samfundet, uanset om det er private eller offentlige, der tager initiativet til at lave et godt projekt, som kommunalbestyrelsen vurderer gavner hele lokalsamfundet?