runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Om der er finansiering til Togfonden DK, vil jo afhænge af, om der er en politisk prioritering af det.
Det er sådan set det, vi er ved at finde ud af lige nu i disse dage ovre i Finansministeriet, og vi er da stadig væk nogle, der håber på, at den helhedsplan, som Togfonden DK er – en investeringsplan for at få den danske jernbane op på sådan bare nogenlunde niveau med vores europæiske nabolandes – stadig væk vil have opbakning.
Når man netop i den forbindelse skal snakke om vores yderområder, er det, fordi der i Togfonden DK jo altså også indgår for 1,2 mia. kr. hastighedsopgraderinger først og fremmest i Syd-, Midt- og Vestjylland, hvor Arriva altovervejende kører i dag.
Det betyder også markante nedsættelser af rejsetiderne fra næsten en hvilken som helst stationsby i det her land.
Så det er lige for at få den på plads.
Et af de helt store slagnumre, som regeringen jo rejser rundt med her, er netop indsatsen for understøttelse af turismen.
Det er jo der, vi er meget på vagt.
For det er jo der, man vil dispensere fra planloven, kystnærhedszonen, men også i forhold til naturbeskyttelsesloven, altså strandbeskyttelseslinjen og alt det der.
Jeg kan forstå, at det er det, man gerne vil have mere af fra regeringens side.
Jeg vil spørge, om der nogen som helst steder er nogen som helst dokumentation for, at det her vil trække flere turister til, eller bliver der ikke bare tale om en kannibalisering?
Jeg holdt selv kortet op.
Der er jo rigtig god plads rundtomkring, udlagte uudnyttede områder, til lige nøjagtig den slags projekter, som vi nu har set de ti forsøgsprojekter udgøre.
Ida Auken (RV), 2016-05-26:
Nu er det jo så sådan, og det her er meget typisk politik, at man ikke skal give en lillefinger, for så kommer der nogle med det samme og tager en hel arm.
Jeg sagde, at jeg mener, at et samlet Folketing var for lang tid om at fatte det her.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti fangede det hurtigere end os andre, det skal jeg ikke benægte, hvis det er det, fru Mette Hjermind Dencker gerne vil have mig til at sige.
I vores tid kom der ikke et forslag om det, fordi vi ikke havde fundet på den her idé, som var væsentlig smartere end det, vi ser lige nu, hvor vi taber viden, og hvor familier bliver rykket op med rode, og hvor hele institutioner nærmest skal starte forfra med at bygge op og sætter vores statsadministration på nogle områder langt tilbage.
I stedet for gå den vej satte vi jo gang i private arbejdspladser derude.
Vi satte gang i bredbånd, vi satte gang i Togfonden DK, vi satte gang i uddannelse, vi har sikret, at der nu bliver uddannelser på et uanet højt niveau.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti har fundet sådan en lille flig, vi andre ikke fandt, men vi har sådan set lavet den strukturudvikling, der nu gør, at vi kan stå med en redegørelse med positive tal, og det ville være dejligt, hvis Dansk Folkeparti også anerkendte, at der faktisk blev brugt 4 år på at vende den her udvikling i vores regeringstid.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Ja, og det er dejligt at se, som både Socialdemokraternes og Det Radikale Venstres nye ideer blomstrer nu, hvor de ikke længere er i regering
Det hilser vi naturligvis også velkommen, så jeg vil blot være enig med det, som ordføreren sluttede af med at sige i sin tale, at Det Radikale Venstre nok har været lidt for langsomme til at se, at der faktisk var nogle udfordringer her i landdistrikterne, som man skulle tage alvorligt, for det var meget svært at få Det Radikale Venstre med på noget i sidste periode, kan jeg huske.
Ida Auken (RV), 2016-05-26:
Det er jo et nyt forslag fra vores side, og jeg kan da fortælle helt konkret, at det stammer fra en af mine tidligere medarbejdere fra min tid i ministeriet, som fik ideen til, hvordan det her kunne gøres på en fornuftig måde.
Det synes jeg var vildt fedt, og jeg begyndte at tænke over det for at løse det, og det er vel okay at få en ny idé, også efter man ikke længere er i regering.
Det tror jeg selv Dansk Folkeparti kan acceptere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Tak for det.
Ordføreren kom faktisk med et rigtig godt initiativ om det her med fjernarbejdspladser i landdistrikterne, som vi jo også talte om under den tidligere regering, og der vil jeg bare godt lige bede ordføreren om at fortælle mig: Hvad var det for et forslag, Det Radikale Venstre fremsatte under en tidligere regering, om fjernarbejdspladser i landdistrikterne, for det kan jeg ikke huske?
Roger Matthisen (ALT), 2016-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Jamen vi forestiller os, at man måske kan begynde at erkende, hvor stor en procentdel af de konventionelle landbrug der er i problemer, og så kunne vi starte med at få det opdelt i nogle mindre områder til økologi.
Det ville give flere arbejdspladser, og det vil også gøre, at vi fik genoprettet nogle af alle de gamle postruter, så adgangen til naturen faktisk ikke vil være så vanskelig, som mange fortæller den er i dag.
Det er jo en af de primære drivere for vores turisme: Den danske natur, de uberørte strande osv. Så det er den retning, vi gerne vil gå i.
Ida Auken (RV), 2016-05-26:
Er prisen på energi i Danmark samlet set blevet højere eller lavere de senere år?
Den er jo blevet lavere.
Prisen på energi er blevet lavere.
Lige nu er prisen på energi så lav, at man ikke engang kan betale for installationen af ny energi.
Det vil sige, at det simpelt hen ikke er rigtigt, at det her er eksploderet lige nu.
Det, der er rigtigt, er, at regeringen sætter en masse investorer en masse arbejdspladser ude i vores landdistrikter i udsigt.
Det gjorde vi også i vores tid, da vi lavede en energiaftale, og vi brugte mange kræfter på at få Venstre med.
Man er også ved at ryste en hel energiaftale, hvor man faktisk har lavet et forlig, i stykker.
Vil Venstres ordfører ikke medgive, at det sådan set er rigtigt, at man har stillet en masse investorer i udsigt, at man vil lave de her investeringer, og at det jo ikke er, fordi projekterne er blevet dyrere, men fordi energiprisen er lav?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Ordføreren har jo ret i, at det her er problematisk, altså at man indgår en aftale, som så desværre udvikler sig på en vis, som man ikke har regnet med, og som er blevet langt dyrere.
Men det er jo sådan, at når vi laver en energiaftale på vindmølleområdet f.eks., går sådan en aftale på to ben.
Dels aftaler vi, hvor mange megawatt vi ønsker at få produceret på en bestemt vis, dels aftaler vi, hvad det så må koste.
Det er steget med 170 pct., så det er altså en lidt alvorlig overskridelse, vi taler om.
Det er sådan set derfor, vi i øjeblikket forhandler om, hvordan vi kan håndtere den her enorme økonomiske overskridelse, det er, og som jo belaster vores produktionserhverv i landdistrikterne utrolig hårdt.
Til trods for at hr. Henning Hyllested selv gjorde sig bestræbelser på at svare på spørgsmålet, betragter jeg det alligevel som et spørgsmål, og hr. Henning Hyllested har fuldstændig ret i, at jeg er meget begejstret.
For vi kommer altså fra et dødvande, hvor der ikke er sket noget som helst på det landdistriktspolitiske område under den tidligere regering, og lige pludselig kommer der en lang række initiativer, hvorfor jeg selvfølgelig er meget begejstret.
I forhold til LAG-midlerne er det jo helt korrekt, at vi laver en omprioritering i den landdistriktspolitiske indsats, vi gør.
LAG-midlerne bidrager til mange gode lokale projekter, men vi omprioriterer ca. 30 pct. af dem til nogle andre landdistriktspolitiske projekter, som skaber vækst og beskæftigelse inden for fødevareerhvervet, som er en meget, meget vigtig og spiller.
Og hvis hr. Henning Hyllested læser redegørelsen, vil han også kunne se, hvor vigtig en spiller landbruget er i landdistrikterne, og hvor vigtig en spiller fødevarebranchen, fødevarererhvervene og følgeerhvervene er for vores eksport.
Det er faktisk det, der finansierer mange af de gode velfærdstiltag, vi har herhjemme.
Så derfor er det en omprioritering, men det er en omprioritering til endnu mere vækst og virkelyst i vores landdistrikter, hvorfor jeg synes, det er en god og positiv prioritering for vores landdistrikter.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Det er jo ikke uforståeligt, at hr. Thomas Danielsen fremhæver alt det positive, man kan finde i landdistriktsredegørelsen, og det er fint nok, og der er bestemt positive ting, helt sikkert.
Men en af de ting, Thomas Danielsen ikke kom ind på, var den nylige beskæring af LAG-midlerne.
Og der kan man jo undre sig over, at en regering bestående af partiet Venstre og bakket op af Dansk Folkeparti overhovedet har kunnet finde på at beskære de her i den store sammenhæng trods alt få midler, som der er tale om, men som har en kæmpestor og gavnlig virkning de steder, hvor de bruges, og hvor de genererer rigtig mange flere penge end dem, der bare investeres, og at de altså lige nøjagtig slår ned på dem for at finansiere en landbrugspakke.
Og jeg ved godt, at Thomas Danielsen nu vil sige, at landbrugspakken giver så og så meget, og at det trods alt er det primære erhverv hist op og kom herned.
Ja, men det er bare nogle helt andre arbejdspladser end dem, som LAG-midlerne udmønter.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Det har vi svært ved at se.
Malte Larsen (S), 2016-05-26:
Jamen det vil jeg gerne hjælpe lidt med.
Når det er sådan, at en fastfrysning af grundskylden de facto er en beskæring af den fælles kage, der kan bruges til fælles velfærd, så er det jo sådan, at nogle har bidraget mere end andre til, at den er blevet beskåret, og dermed har sparet mere.
Så når de rige omkring København har sparet mere på en fastfrysning af grundskylden, kan det ikke andet end komme til at gå ud over dem langt væk fra København, som ikke har de største huspriser.
Så jeg vil gerne gentage spørgsmålet: Hvorfor deltager I i en fastfrysning af grundskylden?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår, hvordan en fastfrysning af grundskylden er direkte negativ for landdistrikterne, altså hvordan den direkte rammer landdistrikterne hårdt i forhold til status quo.
Det har jeg svært ved at se.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Det er jo rigtigt, at hr. Thomas Danielsen svarede, som jeg også havde forventet, naturligvis, og så vil jeg lige gøre opmærksom på noget i forhold til det der spin, og nu kalder man det så omprioritering og hist op og kom herned.
Altså, jeg tror, at det her for de forskellige aktionsgrupper rundtomkring fremstår fuldstændig firkantet som en nedskæring og som en beskæring af deres muligheder for at gøre den indsats, som de har arbejdet på og knoklet for igennem rigtig lang tid, og der, som jeg jo sagde, udmønter sig i nogle projekter og nogle arbejdspladser, som er nogle helt andre end dem, som kommer ud af landbrugspakken, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jo, det gjorde det.
Det gjorde i den grad indtryk på mig.
Det kunne de jo bare lade være med.
Kunne det måske være, fordi det var deres måde at svare igen på ved at sige: Nu gør vi det dér, hvor vi ved at det også gør ondt på jer politikere?
Det kunne være en mulighed.
Jeg havde i hvert fald svært ved at se, hvorfor de ville lægge hele besparelsen i yderområderne.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Jo, jo, jeg forstår udmærket godt, at der er en bestræbelse på at flytte både arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner ud, og det er en bestræbelse, som vi sådan set er enige i.
Jeg forsøger bare at fastholde fru Mette Hjermind Dencker på, at man altså med den ene hånd gerne vil flytte ud, men med den anden hånd i virkeligheden begrænser de selv samme uddannelsesinstitutioners muligheder for at fastholde eller etablere uddannelser rundtomkring.
Gjorde det slet ikke noget indtryk på fru Mette Hjermind Dencker, at der jo kom rigtig, rigtig mange henvendelser om den uddannelsesbesparelse fra skoleledere og uddannelseinstitutionsledere, hvad de hedder alle sammen, rundtomkring, som klart gjorde opmærksom på, at det her ville blive rigtig vanskeligt, og at det var uddannelsesinstitutionerne i yderområderne, der ville komme til at holde for i første omgang?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jeg har svært ved at se modsætningerne i det, som hr. Henning Hyllested nævner.
Det er jo ikke sket specifikt på uddannelsesstederne i landdistrikterne.
Det er 2 pct. på uddannelsesinstitutionerne.
I Dansk Folkeparti tænker vi: Er det egentlig muligt, at man ved at flytte uddannelser ud kan få nogle uddannelser, som er mere relevante, og hvor man kan bruge naturen omkring institutionerne?
Og vi har også den holdning, at det ikke skal være pr. automatik, at tingene bare skal ligge i storbyerne, heller ikke uddannelsesinstitutionerne.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Når Dansk Folkeparti lægger ryg til eller i hvert fald støtter op om besparelserne på uddannelsesinstitutionerne – det er sådan lidt i forlængelse af det, som hr. Kaare Dybvad var inde på – bliver det så ikke lidt et blålys, at man siger, at man godt kunne tænke sig at få flyttet nogle uddannelsesinstitutioner ud?
Da man besluttede sig for at skære ned på uddannelsessektoren med 2 pct., var svaret fra uddannelsesinstitutionerne rundtomkring i landet jo helt klart, at det selvfølgelig først og fremmest ville ramme mange af de institutioner, som ligger i landdistrikterne, og at det først og fremmest var dem, man måske ville skære væk eller skære ned på, fordi de selvfølgelig er meget dyrere at drive, end hvis de lå inde i de store byer.
Så er det ikke sådan lidt et blålys, når man siger: Jamen vi vil have uddannelsesinstitutioner ud i landet?
Det siger man, samtidig med at man faktisk begrænser mulighederne for at etablere uddannelsesinstitutioner eller fastholde dem ude i landet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Det, vi sagde, var, at det, de gør i den norske model, er, at de har en hel række områder, hvor de giver nogle fordele til dem, der flytter til landdistrikterne.
Vi lægger så det spørgsmål frem, om vi kunne forestille os noget lignende, nogle særlige fordele til landdistrikterne.
Det vil sige, at det altså ikke handler om, at vi nu tager den norske model og overfører den til danske forhold, som den er.
For hvis det var det, vi skulle, er det klart, at vi så skulle regne på det.
Så det er sådan set det frø, vi prøver at så.
Det er ikke en direkte overførelse af den norske model.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-26:
Det må vi så spørge partiet Venstre om, for det er i hvert fald helt i strid med det, der blev sagt af dem før sidste valg.
Men det må de jo så om.
Det er i hvert fald et lavere beløb, end det var før valget.
Jeg vil gerne spørge til DF's eget landdistriktsudspil.
Jeg kan forstå, at man tidligere ikke rigtig har haft tid til at regne på det, der hedder »Liv i hele Danmark«, og som handler om den norske model med ekstra børnepenge, fradrag for elregning, fradrag for studielån, skattefordele osv. til folk, der bosætter sig i landdistrikterne.
Er det egentlig noget, man har haft tid til at regne på siden 2012, hvor man kom med det her udspil?
Malte Larsen (S), 2016-05-26:
Jeg vil også gerne kvittere for Dansk Folkepartis optagethed af arbejdspladser i Udkantsdanmark.
Jeg tror, at rigtig mange af os, som har vores daglige gang ude i områder, hvor der egentlig sker for lidt, er tilhængere af den tankegang.
Jeg kan så bare ikke forstå, hvorfor tankegangen ikke gennemføres fuldt ud, og hvorfor I deltager i en fastfrysning af grundskylden, som kun kommer de rigtig rige i Københavnsområdet til gode og til gengæld ikke kommer husejere i Udkantsdanmark til gode.
Kunne I ikke være gået hele skridtet og sørget for, at det ikke blev til noget?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Den tidligere regering havde kun en finansiering på 48 mio. kr., men foreslog 133 mio. kr., hvor der ikke var finansiering for resten, fordi det var en ramme med nogle penge, som viste sig ikke at være der.
Nu har vi finansiering for det fulde beløb, og der vil jeg blot sige, at hvis Dansk Folkeparti ikke havde siddet ved det forhandlingsbord, havde vi ikke fået 95 mio. kr.
Så var det nok havnet på kun 85 mio. kr.
Ida Auken (RV), 2016-05-26:
Det er jo sådan, at man nogle gange må prioritere, og når man har lavet en energiaftale og sat noget i værk, er der rigtig mange mennesker, som lægger deres planer efter det.
Derfor kan man også læse, at formanden for Hvide Sande Service Group udtaler, at det, regeringen nu går i gang med, er en hån mod hele vindmøllebranchen.
Er Venstres ordfører enig med Hvide Sande Service Groups formand, altså at det her ikke rigtig er noget, man har diskuteret med branchen, og at det måske ikke mere lige er de spor, man lagde ud, når man nu lige pludselig ændrer dem?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Man er bekymret af mange årsager.
For det første er man uforstående over for, når nu prisen er løbet helt løbsk på dem, at man ikke tager politisk action på det.
Det forsøger den borgerlige regering så at gøre nu, men er afhængig af et flertal over midten.
Dernæst er man meget frustreret over, at det er de samme partier, som ikke vil tillade så meget som en iskiosk placeret nær på kysten, men de kan godt acceptere 200 meter høje vindmøller beliggende kystnært.
Folk kan simpelt hen ikke forstå logikken i det her.
Så jo, jeg har fået mange henvendelser med de samme bekymringer – i hvert fald bekymringer med samme indhold, tror jeg.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jeg vil høre, om ordføreren ligesom jeg også har fået adskillige henvendelser fra folk i landdistrikterne, der var dybt bekymrede for udsigterne til opførelse af de kystnære havvindmøller, for ikke at tale om turismebranchen, som ligeledes også har udtrykt stor bekymring.
Har ordføreren modtaget de samme henvendelser, som jeg har?
Så vil jeg også give en praktisk oplysning, som jeg glemte, da jeg var på talerstolen – det er min fejl – og det er, at Det Konservative Folkeparti ikke havde mulighed for at være her i dag.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Det er et område, som vi også diskuterede meget i den tidligere valgperiode, og derfor var vi meget kede af, at der ikke skete noget på området.
Men det glæder mig meget, at regeringen har gjort noget ved sagen, at de har skabt mere fleksibilitet i forhold til rådighedsbeløbet, sådan at man ikke nødvendigvis skal have det samme rådighedsbeløb, om man bor på Frederiksberg eller i Frederikshavn.
Så jeg er sådan set på lige fod med ordføreren begejstret for, at der endelig sker noget på det her område, for ordføreren har fuldstændig ret i, at det er noget, man er meget optaget af i hele landet, særlig i landdistrikterne.
Malte Larsen (S), 2016-05-26:
Som tidligere nævnt har jeg min gang i landområder, specielt i den nordlige del af Østjylland.
De oplever, at det er postnummeret, der afgør, om man overhovedet kan få en kreditforeningsbelåning eller ej.
I den forbindelse vil jeg meget gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål: Hvilke initiativer vil Venstre tage, for at helt almindelige mennesker med god økonomi og boliger, som ikke koster ret meget, kan blive i stand til at opnå et kreditforeningslån på almindelige betingelser?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Det er lang tid siden, jeg har hørt så meget vrøvl.
Ikke for noget, men vi er i gang med at lave den største sænkelse af PSO-afgiften, som skal implementere mere el i hele vores forbrug.
Vi understøtter i den grad virksomhederne med vores vækstudspil.
Hvis ordføreren havde gjort sig umage at læse det udspil, ville man kunne se, hvordan vi i den grad understøtter produktionserhvervene i vores vækstudspil.
Og så må jeg bare pointere, hvis den tidligere regering var så optaget af erhvervsuddannelser og den slags arbejdspladser, at det eneste mål den tidligere regering havde for uddannelse af unge mennesker var universitetsmål – lige meget om de kom i beskæftigelse eller ej.
Vi har en kæmpe arbejdsløshed i dag, netop på grund af man kun havde mål for, hvor mange der skulle komme igennem universiteterne.
Vi har sat mål for erhvervsuddannelserne, for det er mere vigtigt at prioritere, det er det, vi har brug for i Danmark, og det er det, vi har brug for i landdistrikterne.
Det er ikke nogen stor overraskelse, at hr. Henning Hyllested ikke bifalder dansk landbrug.
Men det er jo sådan, at det er landbrugsmidler, vi har fået fra EU, og hvor vi i Danmark har prioriteret at bruge nogle af dem til lokale aktionsgrupper, og vi prioriterer fortsat de lokale aktionsgrupper meget højt.
For der kommer gode projekter ud af dem, og nogle af dem bliver endda også til erhvervsvirksomheder, hvilket da selvfølgelig kun er glædeligt.
Men jeg sidder som landspolitiker og må se lidt mere overordnet på det, og det, som jeg er optaget af, er at sikre væksten bedst muligt i landdistrikterne.
Og vi har lavet den her omprioritering for at sikre en bedre og øget vækst.
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokraterne er meget bekymrede – meget bekymrede, ikke på landdistrikternes vegne, men på andre vegne måske.
Det klinger lidt hult, at man er meget bekymret for alle mulige ting, som egentlig ikke har noget med de mange tiltag i forhold til redegørelsen at gøre.
Nu kommer der så en redegørelse, hvor der lige pludselig er 120 forslag alene i vækst i hele Danmark-udspillet.
Derfor klinger det lidt hult, at man har så travlt med at tegne billeder af, at vi smadrer landdistrikterne.
Det er jo en helt vanvittig retorik for at være ærlig.
I forhold til de kystnære vindmøller gør vi nøjagtig det samme, som vi gjorde under den tidligere regering, hvor det viste sig, at økonomien løb løbsk.
Det er sådan, at de kystnære vindmøller er steget 170 pct. i pris, siden vi aftalte det.
Derfor fjerner vi stort set præcis det samme antal megawatt, som man gjorde under den tidligere regering.
Men jeg kan forstå, at det er væsentlig mere problematisk nu, hvor man er kommet i opposition.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Tak for det.
Hvis man om mange år skal skrive den danske erhvervshistorie, tror jeg, at et af de højdepunkter, der vil være, er historien om den danske vindmøllesektor – fortællinger om det nordvestjyske institut for vedvarende energi og om den danske landbrugssmed, som ved innovation og driftighed formåede at skabe en ny industri på ryggen af det håndværk, som er nedarvet gennem generationer.
Det er jo en forrygende historie og ikke mindst også en historie, der har ledt til rigtig mange produktionsarbejdspladser i de dele af landet, som sådan ligger langt væk fra de store byer, bl.a. ordførerens eget hjemområde i det nordvestjyske.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at hans egen partifælle Iver Enevoldsen, som er borgmester i Ringkøbing-Skjern Kommune, siger, at han ikke synes, det er at behandle erhvervslivet ordentligt, når man sådan trækker tæppet væk under mulighederne i den her sektor ved at fjerne de investeringer, der er i kystnære havvindmølleparker?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Det er sådan, at min umiddelbare reaktion på nedsættelse af færgetaksterne var, at man skulle nedsætte dem hele året, også i sommerhalvåret.
Så det er forklaringen på, hvorfor vi har prioriteret det i skuldersæsonen og ikke i højsæsonen.
Så det synes jeg egentlig er meget reelt, altså at man kan blive klogere af at lytte til Sammenslutningen af Danske Småøer.
Jeg har været i dialog med dem, ligesom jeg har forsøgt at være det med, vil jeg vove at påstå, samtlige 27 småøer i Danmark.
Og der har min opfattelse været, at man ønskede en nedsættelse af færgetaksterne hele året, også i sommersæsonen.
Men jeg synes, det er helt reelt at sige, at jeg er blevet klogere, og vi har valgt at prioritere dem mere intensivt i skuldersæsonen.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-26:
Så lad mig stille ordføreren et direkte spørgsmål.
Jeg har citater her fra før valget, dengang den tidligere regering havde afsat 133 mio. kr. til at sænke færgetaksten.
Da sagde hr. Thomas Danielsen til mitFyn.dk: Det ligner jo meget vores forslag, men jeg synes, man skal gå mere helhjertet ind i sagen.
Priserne bør sænkes hele året.
Jeg havde nok håbet på lidt mere fra regeringen, der faktisk har haft en minister på området her.
Vi mener, at prisen også skal sænkes i ferieperioden.
Citat slut fra de fynske medier.
Hvad blev det til?
Det blev til et mindre beløb.
Hvordan kan ordføreren forklare det?
Det er i hvert fald ikke en prioritering, jo, det er en nedprioritering.