runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det, Dansk Folkeparti mener, er jo bl.a., at når man fra kommunens eller statens side har besluttet, at der skal bygges en motorvej eller laves en havneudvidelse, er det vigtigt, at der ikke derudover pålægges - kan man sige - en afgift.
Det betyder jo, at det vil blive dyrere for den enkelte kommune at beslutte, at en havn skal udvides, fordi staten så skal indkradse nogle penge.
Det er ikke rimeligt set ud fra vores synspunkt.
Det kunne vi godt tænke os at vi lige ser lidt på.
Det andet, som der blev spurgt til, er større områder.
Det er jo kun en del af de statslige områder, som med det her forslag bliver lagt ud.
Hvorfor ikke tage hele det statslige område og sige, at her må man altså godt indvinde noget mere sand og grus.
Derudover kunne man jo sige, at det godt kunne være, at de enkelte virksomheder, som i dag er aktive på markedet, kunne pege på andre områder derude, hvor de siger, at her kunne det være fornuftigt, at de - selvfølgelig mod gebyr - laver undersøgelserne, sådan at der kan gives tilladelse til eventuelt at kunne suge.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at hvis det nu bliver sådan, at man får nogle større områder, nogle andre områder end dem, staten lægger ud, hvordan kunne hr. Jørn Dohrmann så tænke sig at organisere dem?
Skal de organiseres på samme måde som dem, der bliver fastlagt, hvor man kan vælge de to muligheder, eller skal det være på en anden måde?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Vi har jo de statslige områder i dag, og de er jo afgrænset.
Der kan man sige, at i stedet for kun at tage 25 pct. af dem, så tager vi 100 pct. og siger, at det er frit, det er frie områder, og de er afgrænset.
Der kan folk bare sejle hen og så betale den høje afgift - kan man sige fra dag et.
Det vil jo betyde, at man ikke skal til at lave en masse forundersøgelser for de her virksomheder.
De virksomheder, som så laver en langsigtet planlægning, kan så gå ud og kortlægge nogle nye områder, hvor de så vil kunne få en økonomisk gevinst, ved at de får en billigere kubikmeterpris.
På den måde vil vi jo så, som jeg ser det, ende op med at have flere områder, som er kortlagte, men vi har også sikret, at vi har råstoffer nok.
Det tror jeg også at Venstre i sidste ende vil være med på.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Hvad angår indholdet, tror jeg, at jeg vil gøre det kort.
Jeg vil henvise til min tale for 2 år siden, da vi sidst diskuterede det her forslag, så hermed er der givet en udtømmende beskrivelse af, hvad SF's syn på indholdet er.
Det gjorde vi for 2 år siden, og siden er der åbenbart ikke sket noget videre, efter at der var et flertal her i Folketinget, som opfordrede ministeren til at trække forslaget.
Også det, som hr. Torben Hansen nævnte om, at vi ville opfordre til, at man satte sig sammen med de grønne organisationer og branchen, sagde vi for 2 år siden.
Jeg vil derfor også sige om forløbet her, at det efter min mening er stærkt kritisabelt.
Det, som Folketinget risikerer i den nuværende situation, er lovsjusk.
Vi har 3 uger til det, og i udvalgsmødet i morgen tidlig, hvor vi jo skal starte drøftelsen på den her sag, mener jeg, at vi også må tage en diskussion om at kritisere ministeren for, at vi får et forslag på et så sent tidspunkt.
Så vil jeg bruge lidt tid på det svar, vi har fået i udvalget om, hvad der vil ske, hvis vi skulle udsætte den her sag, altså lade den køre hen over sommeren.
Der kan jeg forstå, at i forhold til råstofudvinding på land har vi været i den situation, at vi, hvis regeringen ikke var begyndt at gøre noget, ville have risikeret, at der kom en stævning mod Danmark, hvis regeringen ikke havde taget initiativ inden den 2. april 2009.
Det er jo sådan set nogle dage siden, men jeg kan så forstå, hvorfor man lavede denne hastehøring den 16. marts - hastehøring på 4 dage.
Jeg synes, at ministeren her må forklare, hvorfor ministeren ikke har vidst, at det var sådan.
Jeg har ikke vidst det, men ministeren må have vidst, at der kunne udtages en stævning mod Danmark, hvis man gik ud over fristen her den 2. april uden at tage affære.
Så det er det ene spørgsmål til ministeren.
Det andet, jeg vil rejse, er spørgsmålet om tilladelsesordningerne.
Der er der jo sket det, at siden den blev trukket for 2 år siden, fik vi jo at vide, at man ville køre administrativt.
Nu kan jeg forstå på det her notat, at der er kommet en juridisk vurdering fra Justitsministeriet.
Det er så lidt et spørgsmål om, hvorvidt man fortsat kan administrere, som regeringen har gjort, altså som ministeren har gjort.
Jeg vil spørge, om det er rigtigt, at der ikke har været lovhjemmel til det; om det i virkeligheden er det, der står bag linjerne.
Det næste går så på, at man ikke med den eksisterende lov kan forlænge aftalerne efter 2009.
Det er vel - kan man sige - det saglige argument i forhold til branchen, som gør, at der selvfølgelig er et par argumenter for hastværket.
Men jeg vil i dag koncentrere mig om at få svar fra ministeren på, hvorfor forløbet har været, som det har, og om ministeren også her vil beklage forløbet og markere, at han selv synes, at der er grund til kritik.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Tak for det.
Der er flere ordførere, der tidligere tilbage i 2006-07 behandlede et tilsvarende lovforslag.
Det, der er væsentligt for Det Konservative Folkeparti i forbindelse med det her lovforslag, er først og fremmest, at vi sikrer mere fri konkurrence på området.
Det er selvfølgelig også væsentligt for Det Konservative Folkeparti, at vi lever op til EU-retten.
Der kunne vi jo høre hr. Steen Gade netop gøre opmærksom på, at Danmark kan risikere en stævning fra Europa-Kommissionen, hvis vi ikke lever op til de regler, der gælder i EU.
Det er jo så også en forklaring på det hastværk, som det her bliver behandlet med.
Vi har fra konservativ side accepteret, at høringsfristen blev forholdsvis kort ud fra den forudsætning, at det selvfølgeligt skulle være muligt i forbindelse med udvalgsarbejdet at foretage ændringer, som virker åbenlyse for de af Folketingets partier, der støtter det her forslag.
Vi medgiver, at det er en meget kort høringsfrist, men vi ville så også godt fra konservativ side tage et medansvar for, at processen har været, som den har været.
Det er ud fra et skøn af, at vi på den angivne tid bør kunne behandle det her forslag, og at vi selvfølgelig tager det meget alvorligt, at Danmark kan risikere en stævning fra Europa-Kommissionen.
Det er ikke en situation, som jeg mener at vi bør komme i.
Nu er det jo svært sådan hundrede procent at gennemskue, hvad det er for nogle indvendinger, og hvad det er for nogle forslag til forbedringer, der vil komme fra de partier, som ikke umiddelbart støtter forslaget.
Jeg håber selvfølgelig, at vi kan få nogle drøftelser af det under udvalgsarbejdet og så finde en salomonisk løsning også på dette lovforslag og dermed klare den her situation.
Det er selvfølgelig ikke acceptabelt, at perioden til behandlingen er så kort, men man må så også sige, at hvis konsekvensen er en stævning fra Europa-Kommissionen skylder vi vel også at finde en mindelig løsning på det her forslag.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Da den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen, ikke kan være til stede i dag, er det mig, der på Det Radikale Venstres vegne skal fremlægge vores synspunkter.
Lovforslaget er på trods af lang tid til forberedelsen en kun lidt ændret udgave af det lovforslag, som et flertal, sidst det blev forelagt Folketinget, nægtede at behandle.
Der er gået meget lang tid siden, men alligevel har ministeriet kun givet ganske få dage til høring hos de relevante parter og ikke gennemført en reel dialog med branchen, som Folketinget bad om, da lovforslaget sidste gang blev sendt tilbage til ministeren.
Alt i alt et kritisabelt forløb og et dårligt forberedt lovarbejde, som vi ikke kan støtte, medmindre der ændres væsentligt på indholdet.
Bedst ville det være at starte forfra og fremsætte noget gennemarbejdet efter sommerferien, hvor høringsparterne får en reel og ordentlig behandling.
Vi vil i morgen i Miljø- og Planlægningsudvalget drøfte denne mulighed, og så må vi efterfølgende tage den derfra.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Råstofudvinding skal være både konkurrenceudsat, sikre samfundets forsyninger og være miljømæssig korrekt.
Umiddelbart synes jeg faktisk, det er svært at se, om lovforslaget her lever op til de kriterier.
Man kan jo heller ikke bortvejre den mistanke, at det har været ministerens opfattelse, at hverken interessenter eller for den sags skyld Folketinget skulle have været hørt.
Jeg vil nu gøre en undtagelse fra alle mine tidligere indlæg her fra Folketingets talerstol, hvor jeg altid er startet med at sige noget om, hvad Socialdemokratiets politik er på det område, jeg står med.
Her vil jeg starte med at sige noget om processen.
For 2 år siden lykkedes det ikke den daværende miljøminister at komme igennem med et lignende forslag.
Til gengæld blev en del af det daværende lovforslag gennemført administrativt i sommeren 2007, helt specifikt den 3. juli.
Nu kommer der så en nyomskrivning, der langt hen ad vejen ligner det, som man tidligere ikke kunne få gennemført, og alle de, der kunne have en interesse i lovforslaget, har fået det til høring i 4 dage, hvilket er langt, langt mindre end i Justitsministeriets vejledning om god lovkvalitet.
Dernæst får Folketinget lovforslaget på bordet nu, kort inden sommerens tæppefald og uden en reel chance for at nå en grundig behandling af det.
Det sker, efter at ministeren har haft 2 år til at udarbejde lovforslaget, og det kan da også næsten virke, som om grunden til, at det bliver fremsat så sent, er, at så kan det være, Folketinget bider på, og så kan det være, man undgår det forsmædelige nederlag, man fik for 2 år siden.
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg synes, det er slaphed og slendrian, at der skal gå 2 år, og så kommer forslaget lige før lukketid.
Socialdemokratiet synes, at ministeren sammen med branchen og de grønne organisationer helt grundlæggende bør kigge på, hvorledes det her kan skrues sammen, således at formålet med miljø, forsyningssikkerhed og arbejdspladser går op i en højere enhed.
Vi vil nu bruge den kommende tid til at afklare, hvad der er skidt, og hvad der er kanel i resten af lovforslaget, men helt grundlæggende synes jeg og Socialdemokratiet, at processen her mildest talt er overordentlig kritisabel.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Nu ved jeg ikke helt, om hr. Steen Gade har nogen forventninger om, at jeg skal svare ja på hans spørgsmål om, hvorvidt det er lovsjusk, for der er selvfølgelig ikke tale om lovsjusk her.
Det er et godt, gennemarbejdet lovforslag, men der kan jo være nogle ting, som både hr. Steen Gade og andre kan være uenig i.
Og jeg ved godt, at når SF ikke er enig i ting, er det lovsjusk, men sådan er det jo ikke i den virkelige verden, der er det bare, fordi man er uenige, og det er jo en ærlig sag at være uenige.
Men at kalde det lovsjusk, som hr. Steen Gade gør, er jo typisk et udslag af den nye stil fra SF's side, som er at udtrykke sig på en populistisk måde og sige, når man ikke er enig i et lovforslag, at det er lovsjusk.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det, der er lagt op til med forslaget her, er jo et ret stort indgreb, og der vil jeg bare spørge Venstres ordfører, om man har tænkt over, at ved f.eks. at åbne op for endnu større skibe er der måske en risiko for, at nogle af de her materialer går til eksport, og om man har tænkt over, at det eventuelt også kan give en større miljøbelastning.
Hvis vi nu antager, at det lille skib bruger 1 time på at suge sit materiale op, og det gør det store skib også, som måske er 5 eller 10 eller 20 gange større, ville det så ikke give en større miljøbelastning?
Og er hr. Eyvind Vesselbo ikke særlig opmærksom på, at det her kan være et miljømæssigt problem, som vi i hvert fald også skal have undersøgt?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg synes, at både i min indledning og i mit første svar var jeg meget, meget positiv over for hr. Jørn Dohrmanns kommentarer og forslag til ændringer.
Jeg vil sige, at vi meget gerne vil drøfte det her, men ikke her i salen, for vi vil godt have nogle drøftelser med alle de partier, som kunne være interesseret i at have indflydelse på det her, og der er det i hvert fald i første omgang Dansk Folkeparti, som jo normalt står bag regeringens lovforslag, som vi gerne vil drøfte det her med.
Så jeg synes, at det er nogle interessante og vigtige områder, som hr. Jørn Dohrmann trækker frem her, og de vil selvfølgelig blive en del af de forhandlinger, vi skal have.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak, hr. formand.
Det her lovforslag er jo på mange punkter det samme som det, der for 2 år siden ikke kunne skaffes flertal for her i Folketinget
Når man tager alle høringsparter i det her, som jo kun har fået 4 dage til at give svar, hvilket er imod enhver form for parlamentarisk skik herinde, kunne man så ikke forestille sig, at der blev sagt: Nu tager vi høringsparterne, så tager vi regeringen og styrelsen, og så sætter de sig ned hen over sommerferien og kommer så med noget, som der rent faktisk måske også er flertal for - også ude blandt dem, der sådan set, om man vil, har fingrene nede i suppen hver dag, og så kan sagen tages op igen omkring den 1. oktober?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Man kunne forestille sig mange ting, men ikke lige, at det her lovforslag udsættes til efteråret.
Jeg mener, at vi sagtens - også ud fra det, jeg har lagt op til i den tale, jeg holdt, og ud fra mine svar til hr. Jørn Dohrmann - kan nå at gøre det her på en ordentlig måde.
Jeg medgav i min ordførertale, at det var et problem, at der havde været så kort tid, og dermed lagde jeg jo netop også op til, at man måske endda skulle følge noget af den procedure, som hr. Torben Hansen har lagt op til her, nemlig at snakke med de involverede parter.
Det sagde jeg endda også.
Det er meget, meget tit, når man står her på talerstolen, at oppositionen, også Socialdemokratiet, foreslår, at ting skal udsættes.
Man siger: Vi vil ikke have det her igennem, vi skal udsætte det til efteråret.
Der har vi en helt anden opfattelse.
Vi vil godt have tingene på plads, sådan at branchen også kan komme i gang under nogle ordentlige forhold.
Det er jo lidt svært at gå længere i sin venlighed og sin imødekommenhed end at sige: Nu kigger vi på det her lovforslag igen, vi mødes med dem, der er interessenter her, vi mødes med de politiske partier, som har tænkt sig at stemme for det her lovforslag og få indflydelse, og så kigger vi på, om vi kan gøre det på en bedre måde end det, der ligger her.
Jeg mener faktisk ikke, at man kan komme meget længere i en tilkendegivelse af at følge det, hr. Torben Hansen siger, nemlig at få lavet et godt og grundigt arbejde, inden vi får vedtaget det her lovforslag endeligt.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jeg vil spørge hr. Eyvind Vesselbo, om det var en sag ligesom den her, han havde i tankerne, da han i sidste uge fyldte en del sider i nogle aviser, hvor han kritiserede mange ting i ministerierne, herunder i Miljøministeriet, og om han, ligesom jeg, også vil betegne det som lovsjusk, at vi her, 3 arbejdsuger før Folketinget slutter, skal i gang med noget, som har ligget i 2 år i ministeriet.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg kan forstå, at hr. Steen Gade har lidt svært ved både at læse indenad og forstå sådan den mere intellektuelle debat om arbejdsmetoden i Folketinget mellem Folketingets partier og ministerierne.
Det, jeg prøvede at fremhæve her, var ikke nogen kritik af embedsmænd, det var ikke nogen kritik af regering eller ministre.
Det var et forsøg på at sætte fokus på, at vi som politikere i langt højere grad skal gøre os umage for at være med til at påvirke de ting, som sker på det politiske område, og det mener jeg er en ret væsentlig debat - og det er vel egentlig svaret til hr. Steen Gade.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Det var da i hvert fald et forsøg på at tale uden om diskussionen om, hvorvidt det her er lovsjusk, og hvorvidt man gør sit arbejde ordentligt.
Det har altså ligget i 2 år, så man har haft 2 år til at finde ud af det her.
Hvis nu ministeren havde været fra et andet parti og hr. Eyvind Vesselbo ikke havde været en del af flertallet, tror hr. Eyvind Vesselbo så ikke, at han ville have betegnet det som lovsjusk, at vi nu, 3 uger før Folketinget slutter, bliver præsenteret for det samme forslag, uden at vi har været involveret?
Vi har jo haft 2 år, hvor vi har kunnet inviteres til at drøfte det her.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak, hr. formand.
Det var vist et udtryk for erindringsforskydning fra Venstres ordførers side.
For det er sådan set altid oppositionen, der presser på for at få randzoner, få nedbragt brugen af pesticider, få nedbragt udvaskningen af kvælstof og fosfor, og så vidt jeg erindrer, er det også altid regeringspartiernes ordførere, der står og siger: Ja, det kommer, det kommer.
Så det må være en erindringsforskydning, for det er altid regeringen, der udsætter tingene.
Men lige præcis her er det sådan, at alle, der har med den her sag at gøre - grusindvindere, Dansk Byggeri og rederier - siger, at det her er noget makværk, at det er noget juks.
De har fået 4 dage til at give et svar på det, ministeriet har brugt 2 år, og der har været slaphed og slendrian i 2 år, fra man ikke kunne få det vedtaget sidst.
Synes Venstres ordfører, det her er tilfredsstillende?
Efter at der er gået 2 år, kunne man så ikke sørge for, at man fik lavet noget, som var ordentligt og gennemarbejdet, og som branchen var enig i, og så tage det omkring den 1. oktober?
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Min bemærkning om hr. Svend Auken var ikke rettet imod hr. Svend Auken.
Det er jo sådan set tyskerne, der har været problemet hele tiden, det er jo sådan set ikke de danske skiftende ministre, der har arbejdet for det her, der har været problemet.
Problemet har været at få Tyskland på plads.
Jeg håber så, at det lykkes nu.
Jeg forstår da godt, at ting kan være svære at føre frem i EU, og at det tager tid osv.
Men jeg opfatter det sådan, at vi her sådan set har en forholdsvis simpel sag.
Den er let at beskrive, den kan let udformes på nogle A4-ark, den kan let distribueres, den kan let kommunikeres til Kommissionen.
Det var jo i virkeligheden det, ministeren skulle gøre, hvis forslaget blev vedtaget.
Det er derfor, jeg egentlig ikke kan forstå, at konklusionen på det, som ministeren sagde, blev, at det her skulle vi ikke tage frem, og at vi ikke skulle udføre den sådan set forholdsvis afgrænsede opgave, der ligger her, med at være med til at presse på for at få sådan et system.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det bliver lidt en repetition af, hvad jeg har sagt i både mit svar til hr. Benny Engelbrecht og til hr. Steen Gade tidligere.
Jeg er ikke modstander af, at vi skal gøre det på sigt.
Jeg vil selvfølgelig også vejre stemningen for, hvornår det kan være fornuftigt at foreslå det igen.
Det tror jeg giver sig selv.
Men det, jeg er interesseret i nu, er at finde en løsning på det problem, som alt for mange miljøministre har kæmpet for at finde en løsning på, nemlig det dansk-tyske problem.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Tak for det.
Jeg kan også forstå, at de andre lande har indvendinger, og så er mit spørgsmål: Hvor er hurdlerne, hvor ligger de henne, og hvad er det for nogle indvendinger, de andre lande har, der gør, at vi ikke kan lave fælles pantsystemer?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jeg skal måske komme med en præcisering.
Jeg har jo ikke været i direkte dialog med andre medlemslande, men Danmark har jo været det i 2004 og 2007.
Jeg ved heller ikke, om de tidligere miljøministre har rejst det.
Så det er på den måde, diskussionen har fundet sted.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Jeg er enig i det synspunkt, som ministeren gav udtryk for lige før, med, at man skal vælge sine kampe med omhu.
Men jeg vil gerne høre, om ministeren mener, den her kamp for et fælles pantsystem er værd at vælge, når jeg kan forstå, at ministeren ikke har konsulteret de andre lande endnu om, hvordan man kan tage hul på de her fælles problemer.
Vil ministeren tage initiativer til at finde ud af, hvor hurdlerne er og så forsøge at klare hurdlerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jamen jeg læser altså trods alt også, hvad min forgænger har gjort, og der har jo været nogle konsultationer både i 2004 og 2007.
Derfor skal man jo også passe på med at tro, at man, hver eneste gang man kommer ind i et lokale til et rådsmøde, skal komme med femten forslag.
Sådan fungerer det jo ikke, og jeg tror også, der er nogle her i lokalet, der ganske udmærket ved, at man må vælge de områder, hvor man vil gøre en indsats.
Vi har en stærk profil der, og vi prøver at nå frem til en løsning, der kan sikre, at vi også får nogle bæredygtige løsninger fremover.
Som jeg har givet tilsagn om her i dag, vil vi selvfølgelig også spille aktivt med i processen, så snart vi fra dansk side fornemmer, at der begynder at være flere lande, der bakker op om det her ønske.
Men lige nu må vi sige, at min interesse er at få løst det mest aktuelle, akutte problem, nemlig det dansk-tyske problem.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg vil give forslagsstilleren ret i, at når vi nu har et så fantastisk godt system i Danmark og en så god miljøpolitik, som forslagsstilleren nævnte, er det klart, at det vil vi jo også gerne have at andre lande skal have.
Så derfor er forslaget jo rigtig fint.
Problemet er bare, at der ikke er så mange andre lande, som på nuværende tidspunkt er interesseret i at gå aktivt ind i de her initiativer med at få et pantsystem.
Jeg kan sige, at Venstres medlemmer af Parlamentet har været med til at støtte forslaget om at lave et fælles pantsystem i EU, men man må sige, at det ikke har fået vildt stor opbakning.
Det var kun en række af de nordeuropæiske lande, der kunne støtte op om det her.
For at der ikke skal være nogen misforståelser, vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i alt det, miljøministeren sagde om den her sag.
Det, der jo er et problem for Danmark lige nu, er det, vi bl.a. drøftede under et tidligere beslutningsforslag, og det er alle de dåser, som ligger i naturen - dåser, som for størstedelens vedkommende kommer fra folk, der tager til Tyskland og køber dåser og så smider dem i naturen bagefter.
Se, det er et stort problem, og det er et problem, vi skal have løst.
Det mener jeg er et meget væsentligt område, fordi det altså er mange, mange millioner dåser, som ligger i naturen, og det problem skal vi have gjort noget ved.
Jeg mener egentlig, at det ville være en meget lang og trang og omvendt vej at gå at forsøge at få et pantsystem i hele EU som udgangspunkt og bagefter sige, at det så også gælder for Danmark og Tyskland i fællesskab.
Jeg tror, det må være nemmere, hvis man overhovedet skal kunne nå en løsning, at man siger, at vi i første omgang må have løst det mellem Danmark og Tyskland.
Det kunne jo måske så være en løftestang for, at andre lande også syntes, at det var en god idé at lave et pantsystem.
Så alt i alt synes jeg sådan set, at tanken om et fælles pantsystem i EU er fin og god, og kan det lade sig gøre, er det også fint, men det, vi nu i første omgang skal have løst, er spørgsmålet om forholdet mellem Danmark og Tyskland, altså at få begrænset antallet af dåser, der ligger i Danmark, altså at få begrænset grænsehandelen.
Så jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er det, som vi skal prioritere, og det er der, hvor kampen skal stå nu.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Derfor er det også meget vigtigt - synes jeg - at vi her i dag, nu kan vi så ikke få Venstres opbakning til beslutningsforslaget, som ellers skulle have givet et fuldstændig klokkeklart mandat til ministeren, får slået fast, at vi også her i Folketinget er optaget af, at det her kunne være en løsning, som vi ser ikke på kort sigt i forhold til det dansk-tyske problem, men i forhold til miljøproblemer i hele Europa.