runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-03-30:
Jeg vil sige det sådan, at først vil jeg takke for spørgerens vilje i forhold til at finde en løsning, både i forhold til PSO og i forhold til den helt aktuelle udfordring, vi står over for, hvor det var forventet, at PSO-afgiften skulle have ligget på 4 mia. kr., men nu ligger på den anden side af 8 mia. kr. alene i år, og frem mod 2020 er der en stigning på 16 mia. kr.
Derfor ønsker jeg og håber på, at vi kan få en fordomsfri samtale, f.eks. om der er noget i energiforliget, vi kan regulere i, om der er omkostninger, vi kan skrue sammen på en anden måde, og om der i det hele taget er noget, vi kan gøre.
Derfor er det alt, alt for tidligt nu at tage stilling til, om der er noget, der skal laves på en anden måde.
Det vil jeg faktisk sætte mig ned, gerne sammen med ordføreren, og drøfte.
Jens Joel (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Det var næppe et helt klart svar, men dog nogle tilkendegivelser af, hvad det er, ministeren har ment.
Jeg vil starte med at sige, at vi selvfølgelig fra Socialdemokratiets side er villige til at diskutere en langsigtet PSO-løsning, diskutere nogle af de afgifter, som står i vejen for både den grønne omstilling og erhvervslivet.
Vi har flere gange, som ministeren allerede har nævnt, mens vi var i regering, givet en håndsrækning til nogle af de konkurrenceudsatte virksomheder, og det vil vi selvfølgelig gerne gøre igen.
Men tilbage står jo, at når ministeren går ud i medierne, i øvrigt inden vi har siddet om bordet og snakket om det, og siger, at man overvejer at genåbne energiforliget, så er der jo en del virksomheder, som har investeret endda større millionbeløb i at komme frem næsten til målstregen, der reagerer.
Hvis vi siger, vi godt kan blive enige om at diskutere, hvordan vi indretter afgifterne bedre og så parkerer det, så er mit spørgsmål til ministeren: Lægger ministeren op til – det har jeg faktisk prøvet at få et svar på, også i medierne og på Twitter, som jo er så moderne, og nu prøver jeg så her i Folketingssalen – at udskyde eller aflyse havvindmølleprojekter?
Det kunne være interessant at høre det svar.
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Jamen alle lande er forpligtet til at følge Dublinreglerne.
Det er jo netop det, jeg har svaret, altså at alle lande er forpligtet til at følge Dublinreglerne.
Jeg ved ikke, om hr. Claus Kvist Hansen kan huske bare lige nogle få måneder tilbage – da var der også en stor diskussion imellem Danmark og Sverige, fordi vi jo kunne se, at der var mange, der rejste igennem Danmark til Sverige, fordi man ikke ønskede at søge asyl i Danmark, men ønskede at rejse til Sverige i stedet for.
Så det her er jo et fænomen, som jeg tror mange kender til.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Nu er vi lidt tilbage ved spørgsmålet fra før.
Men lad os nu forestille os den situation, at ministeren står 1 m inden for den danske grænse og kigger ind i Tyskland og ser en migrant komme gående, som vil ind over den danske grænse.
Finder ministeren det så ikke paradoksalt, at to eller tre europæiske lande har forsømt deres forpligtelser i forhold til Dublinreglerne, men at så snart en migrant når dansk grund, er Danmark forpligtet til at følge reglerne?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Rigtig mange flygtninge og migranter har her i de seneste år krydset Europas ydre grænser.
Det har sat hele EU-systemet under et ekstraordinært pres.
Som jeg nævnte i forbindelse med besvarelsen af det tidligere spørgsmål, har vi nogle fælleseuropæiske regler, altså de såkaldte Dublinregler, som fastlægger, hvilket EU-land der er ansvarligt for behandlingen af en asylansøgning.
De regler skal selvfølgelig følges.
Det første EU-land, som en udlænding er rejst ulovligt ind i, er som udgangspunkt ansvarligt for at behandle asylansøgningen.
Det betyder, at en udlænding, der tidligere er registreret i et andet EU-land, skal sendes tilbage til det pågældende land.
Hvis det ikke er muligt at fastslå, at et andet EU-land er ansvarligt for at behandle asylsagen, skal landet, hvor asylansøgningen indgives, selv behandle ansøgningen.
Vi har brug for, at EU samlet finder en fælles løsning på flygtninge- og migrantkrisen, så der ikke er fordele ved netop at bevæge sig rundt i Europa, og så antallet af flygtninge og migranter til Europa kan falde.
Det er vigtigt, at alle medlemsstater fuldt ud respekterer alle fælles spilleregler.
Vi må grundlæggende holde fast i Dublinreglerne og insistere på, at alle EU-lande respekterer de samme regler.
Det betyder en effektiv kontrol ved EU's ydre grænser, og det betyder også, at medlemslandene ikke skal tillade transit igennem Europa, og det er også derfor, at EU for nylig har indgået en aftale med Tyrkiet med det formål at dæmme op for tilstrømningen af flygtninge og migranter til Europa.
Regeringen følger naturligvis situationen i Grækenland tæt og deltager selvfølgelig også i det videre arbejde med at få aftalen til rent faktisk at fungere.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Og vi bevæger os lidt i samme boldgade som for få sekunder siden: Hvad er ministerens holdning til, at migranter krydser grænsen til Danmark fra Tyskland uden at have ladet sig registrere i flere sikre vestlige lande, men i stedet søger asyl i Danmark som forfulgte?
Hvad er ministerens holdning til, at migranter krydser grænsen til Danmark fra Tyskland uden at have ladet sig registrere i flere sikre vestlige lande, men i stedet søger asyl i Danmark som forfulgte?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Tyskland respekterer Dublinreglerne.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Jo, men jeg hører ministeren sige, at Danmark skal respektere Dublinreglerne, selv om Tyskland ikke gør det.
Og så spørger jeg: Hvad vil ministeren så gøre for at få Tyskland til at respektere Dublinreglerne?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Det kommer an på, hvor man har sat sit fingeraftryk, i hvilket land asylbehandlingen skal ske.
Så enkelt er det jo.
Det er derfor, at det også er vigtigt at få styr på de ydre grænser.
Før der kommer styr på de ydre grænser, kan man heller ikke få lavet en aftale, der kommer til at sikre, at der forhåbentlig kommer færre asylansøgere til Danmark.
Man er kommet til Europa for at skabe sig selv et bedre liv, og der kan vi godt forstå den enkelte i den sag, men det er bare ikke med krav på beskyttelse, og derfor skal man sendes tilbage.
Og vi bliver nødt til at respektere Dublinforordningen.
Hvis ikke vi gør det, bryder det her sammen, og det tror jeg ærlig talt også at Dansk Folkeparti vil være enig med mig i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Jeg har lidt svært ved helt at finde den røde tråd.
Altså, migranterne ender jo i Danmark, fordi de hverken bliver registreret eller asylbehandlet i det første modtagende land.
Er det sådan?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Det, det i al sin enkelhed handler om, er jo, hvor man sætter sit fingeraftryk.
Og det er klart, at hvis man har sat sit fingeraftryk f.eks. i Tyskland som det første land, vil man jo kunne blive tilbagesendt, men hvis det ikke er tilfældet, kan du jo ikke tilbagesende.
Så enkle er reglerne, og man bliver nødt til at respektere de her regler – ellers ville vi jo i Danmark også selv komme i en situation, hvor man kunne sende flygtninge og migranter til Danmark, som rettelig slet ikke hørte til her.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Det var et lidt kompliceret svar.
Jeg hører ministeren sige, at ministeren anser Tyskland for at være et sikkert land, og jeg hører også ministeren sige, at Dublinreglerne jo ikke respekteres.
Så er jeg nødt til at spørge: Hvad vil man så gøre for at få Tyskland til at respektere Dublinreglerne?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Dublinforordningen indeholder regler om, hvilket EU-land der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning.
Formålet med Dublinreglerne er at sikre, at en asylansøgning, der indgives i EU, kan behandles i ét land.
Efter Dublinreglerne vil det første land, som en udlænding rejser ulovligt ind i, eller det land, som vedkommende først søger asyl i, som udgangspunkt være ansvarligt for behandlingen af udlændingens asylansøgning.
Selv om Tyskland selvfølgelig må anses for at være et sikkert land at opholde sig i, også for asylansøgere, vil det ikke være i overensstemmelse med Dublinforordningen at afvise asylansøgere på grænsen til Tyskland.
Hvis en asylansøger indrejser fra Tyskland og søger asyl her, skal det derimod vurderes, om den pågældende kan overføres til et andet Dublinland efter reglerne i Dublinforordningen, eller om vedkommende skal have sin asylansøgning behandlet her i Danmark.
Jeg vil gerne slå fast, at det er en forudsætning for et velfungerende asylsystem i Danmark, at Dublinsamarbejdet fungerer i overensstemmelse med hensigten.
Det er i den forbindelse helt afgørende, at der sker registrering, optagelse af fingeraftryk og tilbagesendelse af økonomiske migranter ved EU's ydre grænser.
På den måde nedbringes antallet af flygtninge og migranter i Europa, og det sikres, at der ikke er fordele ved at bevæge sig rundt i Europa, altså det, man også kunne kalde asylshopping.
Vi må holde fast i Dublinreglerne og insistere på, at alle medlemsstater fuldt ud respekterer disse spilleregler.
Når der ikke sker registrering af asylansøgere og migranter ved de ydre grænser, er det jo ikke kun et dansk problem – det er et problem for hele Europa, og det er et problem, som vi skal finde en fælles løsning på.
Som bekendt indgik EU og Tyrkiet den 18. marts en aftale om tilbagetagelse af de nye irregulære migranter, som kommer til græske øer fra Tyrkiet, og det er sket fra og med den 20. marts.
Aftalen vil forhåbentlig kunne medvirke til at få styr på de ydre grænser og dæmme op for den tilstrømning til Europa, vi ser, og vil også være medvirkende til, at vi får færre asylansøgere til Danmark.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om det rimelige i, at man kan krydse grænsen fra Tyskland til Danmark og her ansøge om asyl som forfulgt, altså med andre ord, anser ministeren Tyskland for at være et usikkert land at opholde sig i?
Hvad mener ministeren om det rimelige i, at man kan krydse grænsen fra Tyskland til Danmark og der ansøge om asyl som forfulgt, altså anser ministeren Tyskland for at være et usikkert land at opholde sig i?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Jeg kan garantere for, at jeg følger udviklingen meget nøje.
Det kan jeg love at jeg gør dag for dag.
Men det skal jo også være sådan, at vi ser effekten af de stramninger, som vi har gennemført.
Og lad mig lige minde om, at det var omkring juletid, vi gennemførte den meget store pakke af opstramninger på udlændingeområdet, især med hensyn til asylansøgere og asylansøgeres forhold her i Danmark.
Så vi bliver nødt til at lade det virke først, og så følger vi udviklingen meget nøje.
Det kan jeg garantere.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Undskyld.
Ser ministeren stadig ikke et paradoks i, at andre lande ikke efterlever, lad mig så udtrykke det sådan, Dublinreglerne, mens Danmark, så snart en migrant – som i den føromtalte situation – står ved den danske grænse, skal følge og efterleve selv samme Dublinregler, som andre så hverken har efterlevet eller fulgt?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Jeg må simpelt hen ærligt indrømme, at jeg ikke i september og oktober måned hørte hr. Claus Kvist Hansen sige, at Danmark skulle stoppe alle de flygtninge og migranter, der rejste ind i Danmark, for at få taget deres fingeraftryk for at efterleve Dublinreglerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-03-30:
Tak for spørgsmålet.
I vinteren 2014 lagde Venstre sammen med de andre borgerlige partier pres på den daværende SR-regering for at få genforhandlet og billiggjort energiforliget.
Takket være vores fælles indsats blev der lavet en vækstpakke i sommeren 2014, hvor PSO-udgifterne blev lettet med 13,2 mia. kr. frem mod 2020.
Dermed blev energiforliget genforhandlet og billiggjort, som vi ønskede det.
Nu ser PSO-udgifterne atter ud til at overskride de forventninger, som vi havde, dengang energiforliget blev indgået i 2012.
Alene frem mod 2020 vil PSO-afgiften være ca. 16 mia. kr. højere end forventet, da energiforliget blev indgået.
Det er det eneste ansvarlige at gøre.
Der skal samtidig findes en langsigtet løsning på PSO-afgiften inden udgangen af i år, og vi har således en kæmpe regning, der skal samles op.
Det er en fælles regning, som et meget bredt flertal af partier i Folketinget har et ansvar for.
Så jeg har tænkt mig at tage en fordomsfri snak med Folketingets partier om, hvordan de synes at vi skal løse denne store udfordring.
I oplægget til vækstpakken skrev SR-regeringen selv, at stigende PSO vil fordyre dansk produktion og udgøre en hindring for vækst især i industri og fremstillingserhvervene.
Derfor var jeg glad for, at de var ansvarlige og tog ansvar for at bringe PSO-omkostningerne ned, og jeg håber, at de nu vil være lige så ansvarlige i opposition, som de var i regering.
Jeg kan kort slutte af med at understrege, at regeringen selvfølgelig følger gældende praksis på forligsområdet, såfremt regeringen finder, at der på udvalgte områder måtte være behov for at se på dele af det eksisterende energiforlig, og jeg vil således drøfte det med energiforligskredsen og med Folketingets partier.
Jens Joel (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder al sin enkelhed: Ønsker ministeren at genåbne energiforliget fra 2012?
Ønsker ministeren at genåbne energiforliget fra 2012?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens udtalelser i artiklen i Børsen den 6. marts 2016: »Regeringen truer med at åbne energiforlig«.
Sophie Løhde (V), 2016-03-30:
En kommune kan ikke og må ikke tilsidesætte serviceloven.
Det gælder for alle landets 98 kommuner, og derfor forventer jeg også, at alle landets kommuner sørger for at foretage en konkret og individuel vurdering af borgernes behov for hjælp, og det gælder selvfølgelig også i Ringkøbing-Skjern-Kommune.
Er det så det samme, som at jeg synes, at ældreplejen i Danmark ikke kan forbedres?
Nej, og det er jo bl.a. også derfor, vi i regeringen og i samarbejde med spørgerens eget parti, Dansk Folkeparti, som led i finansloven blev enige om at afsætte en ekstra milliard kroner årligt til mere værdighed i ældreplejen.
Så har vi jo samtidig også i fællesskab tilliden til, at man ude lokalt bedst ved, hvor skoen trykker, og dermed hvor man konkret skal sætte ind med de ekstra penge, man nu får til at skabe mere værdighed i vores ældrepleje.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-30:
Igen tak for, at ministeren i hvert fald slår fast, at det ikke er lovligt ikke at foretage den individuelle vurdering i sådanne sager, og at man ikke bare kan skære alle over én kam og sige, at hvis de ikke har en bestemt diagnose, kan de ikke få hjælp.
Det er jo helt korrekt, at der er det her kommunale selvstyre, hvor det er op til kommunen at lægge serviceniveauet, men når der så er en meget konkret sag, hvor en kommune over én kam har valgt at tilsidesætte servicelovens § 83, så tænker jeg, at der måske kunne være behov for, at ministeren eller ministeriet får sendt en henvendelse til den pågældende kommune eller til KL, hvor man lige får det genopfrisket og siger, at det altså ikke duer, hvis det, der fremgår af artiklerne, er rigtigt, altså at borgeren skal være dement, blind eller lam for at få hjælp, men at der skal være den her meget præcise vurdering af, hvad den enkeltes behov er.
For jeg er jo meget enig med ministeren i, hvordan det er rent lovgivningsmæssigt, og jeg er egentlig glad for det svar, jeg får, men der er åbenlyst en kommune, som åbenbart ikke håndterer det på den måde.
Sophie Løhde (V), 2016-03-30:
Allerede der er det jo kommunerne, der prioriterer og tilrettelægger indsatsen inden for lovgivningens rammer.
Det betyder også, at en kommunalbestyrelse med et politisk flertal bag sig kan vælge at beslutte at reducere serviceniveauet og dermed hjælpen til borgere, og det gælder også i tilfælde, hvor en borger eksempelvis har modtaget hjælp i flere år.
Det, kommunerne ikke kan gøre, er bare at gøre det uden at foretage en konkret vurdering af den enkelte borgers behov.
Det er de krav, vi stiller i lovgivningen, og dem har jeg naturligvis en forventning om at man også lever op til i Ringkøbing-Skjern-Kommune.
Det er også derfor, jeg i min besvarelse har understreget, at man ikke lovligt bare pr. automatik kan sige, at borgere, fordi de alene – i gåseøjne – er blinde, ikke længere kan få hjælp.
Til gengæld har jeg noteret mig, at bl.a. formanden for social- og sundhedsudvalget i den pågældende kommune, som spørgeren omtaler, også har udtalt, at det er en uheldig formulering, men at man overholder lovens krav.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-30:
Jeg er sådan set enig i, at det bør være sådan, at man foretager en individuel vurdering.
Men i det her tilfælde kan vi jo se, at der er en kommune, som ikke gør det, og som har sendt breve ud til borgerne om, at hvis man ikke er blind, lam eller dement, kan man ikke få hjælp.
Det betyder jo så, at man, at hvis man f.eks. er hårdt gigtramt eller har en nedsunken rygsøjle eller andre ting, ja, så får man ikke hjælp.
Det ser ud til, at der godt kan være behov for, at man får taget stilling til det, når en kommune har som praksis generelt at sende breve ud om det og ikke bare sender brev til én borger.
Kommunen siger så i artiklen, at man alene har gjort det af økonomiske årsager.
Så vil jeg egentlig bare spørge ministeren, om man må gøre det som kommune, for det er ikke mit indtryk.
Der står jo netop i servicelovens § 83, at der skal foretages en individuel vurdering af, om en borger har behov for hjælp.
Det behov har man så i det her tilfælde vurderet at der har været i 10 år, men man vælger nu at sige, at det er der ikke længere, og at man gør det af økonomiske årsager.
Må kommunerne godt af rent økonomiske årsager helt skære hjælpen væk, når vi nu med serviceloven i baglommen kan sige, at borgeren har haft krav på den i mange år?
Sophie Løhde (V), 2016-03-30:
Jeg er glad for, at spørgeren også er enig i, at jeg ikke kan gå ind i konkrete sager beskrevet i artikler, og at jeg derfor ikke kan tage stilling til enkelte konkrete borgeres behov ud fra avisartikler.
Jeg vil gerne gentage, at det som sagt ikke er lovligt pr. automatik at sige som kommune, at det kun er blinde og lamme borgere, som kan få hjælp.
Men jeg har også samtidig understreget, at det er den enkelte kommunalbestyrelse, som beslutter serviceniveauet i den enkelte kommune ud fra det princip, at borgeren naturligvis skal have den hjælp, som borgeren har behov for.
Derfor er det også kommunernes ansvar at sørge for at tilbyde den nødvendige hjælp og pleje til ældre borgere, som ikke længere kan klare sig selv, og jeg har en forventning om, at alle landets kommuner foretager en konkret og individuel vurdering af borgernes behov for hjælp, og det gælder selvfølgelig også for Ringkøbing-Skern Kommune.
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Jo, det burde de selvsagt, og det er jo derfor, jeg siger, at det er helt afgørende, at vi får det her til at fungere på europæisk plan.
Jeg kan have overhørt det signal, men jeg hørte det ikke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-30:
Hvordan forholder ministeren sig til det, som fremgår af DR's artikler den 11. marts 2016 med overskrifterne »Ældresagen: Chokerende og uværdig behandling af ældre« og »Efter ti år med hjemmehjælper: Nu er Bodil for frisk til at få hjælp«, og finder ministeren det stemmende med princippet om, at hjælp skal ydes efter en konkret og individuel vurdering af behovet, hvis kommuner sænker serviceniveauet for hjemmehjælp, så kun f.eks. demente, blinde og lamme kan få hjælp?
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-30:
Men burde de fingeraftryk ikke være taget i Grækenland, Tyskland, Østrig, hvis man skulle have fulgt reglerne?
Sophie Løhde (V), 2016-03-30:
Tak for det, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Kommunerne har som bekendt et lovgivningsmæssigt ansvar for at tilbyde den nødvendige hjælp og pleje til ældre borgere, som ikke længere kan klare sig selv.
Det er sådan, at den enkelte borger uanset diagnose eller handicap har ret til en konkret og individuel vurdering af behovet for hjælp, og derfor er det heller ikke lovligt pr. automatik bare at sige, at så kan kun blinde, demente og lamme borgere få hjælp.
Når det så er sagt, har vi også et kommunalt selvstyre i Danmark, som betyder, at det er kommunerne, som fastlægger serviceniveauet.
Dermed kan en kommunalbestyrelse beslutte at reducere hjælpen til borgerne.
Her vil jeg dog igen gerne understrege, at kommunerne ikke bare må reducere hjælpen til alle over en kam, men i enhver situation skal foretage en konkret vurdering af den enkeltes konkrete og individuelle behov.
For så vidt angår regeringens politik, ligger det os meget på sinde, at ældre borgere, hvad enten man bor på et plejecenter eller stadig bor hjemme i sin egen bolig, skal have en værdig pleje og omsorg, så man kan fortsætte med at leve det liv, som man ønsker, med størst mulig livskvalitet og størst mulig selvbestemmelse.
I forbindelse med finanslovsaftalen for 2016 blev vi derfor også enige med spørgerens eget parti, Dansk Folkeparti, og med Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om en samlet model, der skal sikre mere værdighed i vores ældrepleje.
Vi har i fællesskab som bekendt afsat 1 mia. kr. ekstra årligt til mere værdighed, og samtidig har vi nu også lovgivet i fællesskab om, at kommunerne fremadrettet skal udarbejde værdighedspolitikker.
Der kan kommunerne eksempelvis jo vælge at bruge deres andel af værdighedsmilliarden, hvis det er det, man vægter at bruge, til eksempelvis mere praktisk hjælp, hvis det er det, man måtte beslutte i den enkelte kommunalbestyrelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-30:
Tak for det svar.
Det glæder mig rigtig meget, at det bliver slået fast, at det ikke er lovligt, hvis det er den praksis, man har i kommunerne.
For her handler det jo om Ringkøbing-Skjern Kommune, der har sendt et brev til en modtager af praktisk hjælp, om, at man fremadrettet kan miste sin hjælp, hvis man ikke er dement, blind eller stort set lam i hele kroppen.
Der er det jo bare, at jeg finder det urimeligt, at kommunen siger til en borger, som i den konkrete sag har modtaget hjælp i over 10 år, at den vil fratage borgeren den hjælp.
Der vil jeg egentlig bare gerne høre, om ministeren kan reflektere over, om man måske vil gøre kommunerne opmærksomme på, at de ikke må have den praksis.
Jeg hører egentlig ministeren sige, at det ikke er lovligt, fordi der netop skal være en individuel vurdering af, om man har behov for hjælp, og at kommunen ikke bare kan sige, at hvis man ikke er dement eller lam, så kan man ikke få hjælp.
Så vil ministeren tage initiativ til at få meddelt kommunerne, at de altså ikke må have den praksis, at de bare siger, at der er en enkelt diagnose, der tæller, og hvis man ikke har den, kan man ikke få hjælp?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Mit spørgsmål er egentlig ret simpelt og drejer sig om definitionen af de her virksomheder med offentlig interesse, PIE-virksomheder.
Jeg skal bare høre, om Socialdemokratiet er bekendt med, at den definition og det omfang, som regeringen lægger op til, svarer til, hvad der sker i vores nabolande.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-31:
Men jeg er jo ikke liberalist forstået på den måde, at det er jungleloven, der skal gælde.
Så derfor skal der jo gælde ens regler for alle, og det kan staten være med til at sikre.
I det her tilfælde kan vi ikke støtte forslaget, fordi det ikke kan lade sig gøre i virkelighedens verden, og vi vil hellere omfavne deleøkonomien og vente på, at regeringen bliver færdig med deres analysearbejde af det her med det sigte, at vi får så meget deleøkonomi som overhovedet muligt med fair og rimelige vilkår for alle, så der gælder de samme vilkår for alle.