runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Vi er nødt til fra samfundets side at tage afstand til det.
Vi er nødt til at vise dem og deres kammerater, at der er en konsekvens i det her samfund, når man begår kriminalitet.
Det er en lille gruppe, vi taler om, men den bliver desværre mere og mere hårdkogt.
Vi ser også, at nogle hardcore kriminelle har skubbet unge foran sig ud i kriminalitet, fordi de har spekuleret i, at de var under den kriminelle lavalder og ikke kunne straffes.
Vi synes, det er vigtigt at udvise konsekvens.
Vi synes, at der er rimelighed i at nedsætte den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år.
Det ser vi også er tilfældet i andre lande.
Jeg vil gerne sige, at det jo fremgår klart af betænkningen af det bidrag, som er indleveret fra Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, at udgangspunktet for unge lovovertrædere under 18 år vil være, som det hidtidigt har været, at de skal placeres uden for fængsler og arresthuse i en sikret institution for børn og unge.
Det er også fremgået af udvalgsbehandlingen i de besvarelser, der er kommet fra justitsministeren.
Vi ved også fra Danske Regioner, som har ansvaret for de her institutioner, at det jo er besluttet at etablere 30 nye sikrede pladser i henhold til rammeaftaler indgået i 2009 og 2010.
Vi ved også, at der i de følgende år etableres yderligere 26 nye pladser, og Danske Regioner mener på den baggrund, at der er den fornødne kapacitet til den lille gruppe af unge, som der her er tale om.
Vi er enige i, at det bestemt ikke er meningen, at 14-årige eller for den sags skyld 16-årige skal indsættes i almindelige fængsler blandt hardcore kriminelle rockere og bandemedlemmer.
Det skal de bestemt ikke.
De skal ind i en afsoning, som er beregnet på deres livssituation, og hvor de har mulighed for at få uddannelse og komme videre i livet, når straffen er udstået.
Derfor mener vi, at der er ræson og fornuft i forslaget, og derfor står vi også ved det, fordi vi er nødt til at agere over for det fænomen, vi står med, nemlig at der er en lille gruppe af meget kriminelle unge, som begår meget, meget alvorlige forbrydelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-27:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at man ikke vil sætte børn i fængsel.
Men vi har ikke kunnet få en garanti fra ministeren for, at det ikke kommer til at ske med det her lovforslag.
Vi har ikke kunnet få en garanti for, at det ikke kommer til at ske for de 14-årige, og vi har set en udvikling, hvor vi har fået stadig flere børn og unge i vores voksenfængsler.
Så hvad er det, der gør, at Venstre ikke kan stemme for det her ændringsforslag, som kan sikre, at vi i det mindste får det fornødne antal sikrede pladser, inden det her lovforslag træder i kraft?
Hvad er det, der gør, at Venstre har så store problemer med at sikre, at vi ikke får børn i fængsel?
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde i mit indlæg lidt tidligere.
Der er jo indgået aftaler, som sikrer, at der i regi af Danske Regioner, som har ansvaret for den her type institutionspladser, ud over dem, som allerede eksisterer, oprettes 30 nye og senere, i 2011, og yderligere 26 nye pladser.
Fagfolk og Danske Regioner mener på den baggrund, at der er den kapacitet, der skal til.
For vi er enige i, at som udgangspunkt skal den her gruppe af unge ikke i fængsel og afsone sammen med almindelige kriminelle, men vi mener, at der skal være en konsekvens for unge, som begår de her forfærdelige forbrydelser.
Vi er også af den overbevisning, at det har en præventiv effekt, og vi ønsker ikke at signalere rådvildhed ved at stemme for det ændringsforslag, der er stillet.
Vi vil gerne signalere til den gruppe her, at vi ikke vil acceptere kriminalitet, og at der skal være konsekvens for dem.
Vi fastholder forslaget, fordi vi synes, at det er rigtigt i sit indhold, og der er taget hånd om afsoningsformen, således som det også fremgår af betænkningen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-27:
Det bliver nævnt, at det her er en debat om, hvorvidt man er for eller imod det kommunale selvstyre.
Det synes jeg er utrolig vigtigt, sådan at borgerne er klar over, hvad det er for en kvalitet, man får i kommunerne, og til hvilken pris.
Jeg føler ikke, at kommunerne har fået trukket noget ned over hovedet, sådan at man nu skal lave nogle udbud, og så skal man tage en privat aktør.
Tværtimod er der lagt op til, at man laver nogle udbud, så man kan finde ud af, hvad den rette pris for den rigtige kvalitet er.
Og så er det op til kommunerne selv at vælge, om man så ønsker at have en egen drift eller man ønsker at gøre brug af private udbydere.
Det er det, den her sag reelt drejer sig om, ikke om at være for eller imod kommunalt selvstyre.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-27:
Ja, men så skulle den sag være klaret.
Jeg kan ikke rigtig forstå formålet med, at jeg som ordfører for SF skal stå og forsvare, hvad Socialdemokraterne har skrevet på et stykke papir, som ikke er udmøntet i et beslutningsforslag, og som man ikke har bedt Folketinget om at tage stilling til.
Altså, det har jo ligesom ikke rigtig noget med den her debat at gøre.
For os er det vigtige, at man bekræfter den suverænitet, kommunalbestyrelserne skal have til at træffe egne beslutninger, ikke alene i forhold til velfærdsrettigheder, normeringer osv., men også i forhold til graden af udlicitering.
Det er ikke noget, vi skal tage os af herinde.
Vi lægger rammer for kommunerne.
Så skete det igen.
Jeg tror, at det er fjerde gang, at vi tager den her diskussion i salen, mens jeg har været herinde, og det er nu 2½ år.
Det er en diskussion, som i virkeligheden er et spørgsmål om for eller imod det kommunale selvstyre, om man tør overlade det til kommunalbestyrelserne selv at træffe nogle beslutninger.
Det ender altså i en – hvad skal man sige – lidt forkvaklet diskussion.
Jeg hørte lige Dansk Folkepartis ordfører stå heroppe og sige, at kompetencen ligger hos KL og regeringen.
Her bliver jeg nødt til at komme med en forbrugeroplysning.
Kommunernes Landsforening kan på ingen måde forpligte enkeltkommuner på det område her.
Det kan ikke lade sig gøre.
Så enten lovgiver man, eller også laver man nogle aftaler, hvor kommunerne internt er enige med hinanden.
Forslaget her er ikke et spørgsmål om for eller imod konkurrenceudsættelse.
Det har det aldrig været.
Det er alene et spørgsmål om, hvorvidt kommunerne selv skal have lov at bestemme, hvordan de vil drive deres virksomhed.
Nogle kommuner synes, at det på nogle områder kan være interessant at lave konkurrenceudsættelse, andre kommuner har valgt en helt anden tilgang, nemlig at sige, at man selv vil effektivisere sin virksomhed, således at man får det maksimale ud af skattekronerne.
Derfor synes jeg, at det er kedeligt, at hver gang vi tager den diskussion, ender det i spørgsmålet om for eller imod udlicitering.
Jeg vil godt lige runde af med at sige, at SF og Socialdemokratiet har lavet en aftale om nyt partnerskab for velfærd.
Her siger vi om lige netop det her spørgsmål, at en ny regering helt vil afskaffe de stramme og ideologisk betingede krav om udbud af en bestemt andel af kommunernes opgaver.
Der skal indføres fuld frihed til, at den enkelte kommune kan tilrettelægge driften, som den vil.
Nogle gange vil udlicitering være oplagt, og andre gange løses opgaven bedst og billigst i offentligt regi.
Sophie Løhde (V), 2010-05-27:
Derfor kunne det jo være meget interessant at høre fra hr. Flemming Bonne, som jeg jo har stor respekt for – han har også tidligere været borgmester – om han mener, at det er udtryk for mere eller mindre kommunalt selvstyre, at der er visse partier her i Folketinget, som har et ønske om at bestemme, hvor mange pædagoger der skal være i børnehaven på henholdsvis rød, gul, grøn og blå stue.
Er det udtryk for mere eller mindre kommunalt selvstyre?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-27:
Det hører under et ægte, velfungerende kommunalt selvstyre, at kommunalbestyrelserne selv bestemmer, hvordan deres normeringer skal være.
Sophie Løhde (V), 2010-05-27:
Jeg kan forstå på Socialistisk Folkepartis ordfører, at det suverænt er den enkelte kommunalbestyrelse, som selv skal afgøre, hvor mange pædagoger der skal være på henholdsvis rød, gul, grøn og blå stue, og det er jeg i øvrigt meget enig med ordføreren i.
Men så bliver jeg samtidig nødt til at spørge, om det så også betyder, at Socialistisk Folkeparti er uenige med Socialdemokraterne, som jo i deres velfærdsrettigheder, som der i øvrigt er 29 af slagsen af, går ind og helt ned i mindste detalje tilrettelægger, hvordan kommunerne skal drives på den ene eller den anden måde.
Betyder det svar, vi får her i dag, så, at man er imod Socialdemokraternes velfærdsrettigheder, som jo i den grad går ind og styrer, hvordan den enkelte kommune skal tilrettelægge sin opgaveportefølje?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-27:
Jeg synes, ordføreren skal tage en diskussion med Socialdemokratiet om, hvordan man skal fortolke deres forslag til velfærdsrettigheder.
Det er ikke min opgave.
Jeg har givet udtryk for, hvor jeg mener kompetencerne ligger, og de ligger i kommunalbestyrelsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-27:
Jeg føler mig hidkaldt til talerstolen på grund af den udmelding om, at SF jo ikke ville regulere ned i mindste detalje, hvad kommunerne skulle gøre.
Når man så samtidig står for et beslutningsforslag sammen med Socialdemokratiet, som mener, at det skal være på Christiansborg, det bestemmes, hvor mange pædagoger der skal være i de enkelte daginstitutioner i forhold til antallet af børn, så er det da helt rimeligt, at vi her får et klart svar på, om det, som Socialdemokratiet har meldt meget markant ud, så også er noget, som SF vil bakke op om, eller om man mener, det er et indgreb i det kommunale selvstyre.
Det burde være meget ligetil at svare på.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-27:
Mig bekendt har Socialdemokratiet ikke fremsat noget beslutningsforslag om de påstande, der kommer her fra regeringspartiernes side.
Så jeg må afvise at forholde mig til det.
Jeg har sagt, hvad mit parti går ind for.
Vi går ind for et suverænt selvstyre, hvor kommunalbestyrelserne udøver den ret, de har, til at fastsætte normeringerne i daginstitutionerne, folkeskolerne osv.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-27:
Jamen jeg takker for svaret, som jo er en klar tilkendegivelse.
Hvis man skal bruge det svar, vi netop har fået fra SF, som står bag det beslutningsforslag, vi behandler her, så er den logiske og den eneste konsekvens, at SF hermed har undsagt Socialdemokratiets velfærdsrettigheder.
Det er det eneste billede, der står tilbage, og det takker jeg bare for at få klarhed over nu.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for det, formand.
Sådan lidt foranlediget af det, fru Pia Olsen Dyhr fra SF lige før sagde om, at der var lavet den her undersøgelse, hvor nogle forbrugere havde foretrukket det kød, der var pumpet, frem for andet kød, så kommer jeg også til at tænke på, at jeg engang så en undersøgelse, der gik ud på, at danske kvinder foretrak pumpede mænd, uden at der dog var tatoveret på dem, hvor meget salt og vand de så indeholdt.
Så man kan se, at holdningen jo skifter på det område, og det gør den jo så også på forbrugerområdet.
Jeg tror egentlig, at så længe vi har et flertal i Folketinget, der allermest støtter, at vi skal bruge det konventionelle landbrug og dermed også få de bulkvarer, der så ender i kølediskene, så er vi også nødt til at sige, at så længe der er det flertal, så længe der er et flertal for at styrke, at vi skal have bulkvarer og dårlige varer i vores kølediske, så må vi lægge om, og så bliver vi nødt til i det mindste at give forbrugerne en oplysning om, at det er nogle dårlige varer, hvor der er meget mere vand i, end man skriver på kødet.
Jeg kan støtte det forslag, der er fremsat her.
Jeg vil sådan set sige, at på et tidspunkt var der et folkeoprør herhjemme om at få »Kung Fu«-isen tilbage.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Nu er det jo fint med en politisk debat, og det er også helt o.k., hvis man har nogle flanker, hvor man kan være uenige.
Men så synes jeg også, det er rimeligst, at man trækker de fronter for en eventuel uenighed korrekt op.
Der var en enkelt ting, jeg undrede mig lidt over, og som vi godt lige kunne prøve at få vendt en ekstra gang, så vi kan få præciseret, hvad det rent faktisk var, ordføreren mente.
Der var ligesom nogle ord fremme om manglende lydhørhed og manglende træden i karakter, og det gik tilsyneladende på regeringen og ministeren.
Det forstod jeg ikke helt, for mig bekendt er der da netop udvist lydhørhed for at prøve at diskutere de problemstillinger, der er blevet rejst, og her kan jeg bl.a. henvise til, at der er blevet arrangeret et møde i Fødevarestyrelsen, som skal finde sted om meget kort tid.
Vil ordføreren ikke lige præcisere, hvad det egentlig var han mente, og også bekræfte, som det er blevet meldt ud nu i debatten, at der er det her omtalte møde med Fødevarestyrelsen?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-27:
De tiltag kunne man jo have taget allerede i 2009.
Det gjorde man ikke, og det er det, jeg mener er manglende imødekommenhed.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Det kan jo gradbøjes på mange måder.
Det er nu, det har vist sig, at der er nogle problemstillinger i forbindelse med det her, og så bliver der indkaldt til det her møde.
Så der er ingen grund til at forlænge den debat – jeg har fået svar på mit spørgsmål.
Jeg synes bare, det er en lidt underlig konklusion, og den er jeg ikke enig i, men det er så det.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-27:
Jeg må så konstatere, at dette ikke er en ny debat.
Jeg må dog sige, at vi nu står med en minister, som i det mindste, når vi er i salen – det vil jeg gerne anerkende – kommer med nogle imødekommelser, og det er fint, det er ganske udmærket.
Men det, min kritik går på, er, at vi ikke for længst har fået de imødekommelser.
Det kunne vi jo sagtens have fået.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Jeg vil gerne først lige besvare fru Pia Olsen Dyhr med hensyn til kødbekendtgørelsen og sige, at det er rigtigt, at vi indtil juli 2008 havde en kødbekendtgørelse for bl.a. bacon, skinke, spegepølse og leverpostej, men denne kødbekendtgørelse gjaldt ikke for fersk tilberedt råt kød.
Det var simpelt hen ikke er omfattet af pågældende bekendtgørelse, hvilket vil sige, at produkter som marineret kylling ikke var omfattet.
Der var flere begrundelser for, at den blev ophævet.
Der var bl.a. også her tale om rene nationale standarder, som ikke kunne håndhæves for importerede produkter, hvilket jo er konkurrenceforvridende og ville betyde, at danske produkter ville få det svært på det danske fødevaremarked.
Tillige fremgik det dengang under forhandlingerne, at bekendtgørelsen i visse situationer havde virket hæmmende for udviklingen af nye produkter på markedet.
Så jeg vil anbefale, at vi holder fast i de horisontale mærkningsregler, som vi mener tilgodeser forbrugernes behov for information om kødprodukters sammensætning og næringsindhold på lige fod med andre fødevarer, men de skal selvfølgelig overholdes.
Og lad mig så blot til hr. Benny Engelbrecht sige, at jeg da glæder mig over, at øvrige fødevareordførere, som var her på talerstolen for lidt tid siden, faktisk var tilfredse med, at ministeren havde sat en fod ned på grund af vildledning af forbrugerne over for to virksomheder, som nu gentagne gange har overtrådt reglerne for iblanding af neutralmarinade.
Og angående om det nu kun er her i salen, eller det også er uden for salen, at ministeren er parat til at forhandle og svare på spørgsmål, så kan jeg sige, at første møde angående ændring af navnet bliver afholdt i morgen.
Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Vi har på det sidste set en række tilfælde af, at forbrugerne er blevet overrasket over, at det kød, de har købt, har vist sig at indeholde en anselig mængde vand.
Forbrugerprogrammer har afsløret, at der er endog meget vand i det såkaldt neutralmarinerede kød.
Forbrugerne er afhængige af den oplysning, varen er mærket med.
Det har vist sig, at i en del tilfælde har deklarationsprocentangivelsen været noget mindre end det reelle vandindhold.
Det er jo snyd, og det skal behandles som sådan.
Vi kan ikke lovgive os ud af, at nogle snyder.
Det er en politisag, som også ministeren tidligere har nævnt.
Forslaget virker sympatisk i sin hensigt, dog lidt formynderisk.
I Sverige har de en lov, der siger højst 15 pct. vand i kød, og vi har en dansk undersøgelse fra Center for Bioetik og Risikovurdering, som peger på en række problemer med begrebet neutralmarinering.
Vi er i Det Radikale Venstre helt enige i, at der er en række problemer, bl.a. med hensyn til betegnelsen.
Selv om det er et problem for nogle forbrugere, mener vi i Det Radikale Venstre, at forbrugere også er myndige mennesker, som har ret til at vurdere, hvilken vare de vil købe.
Vi går ind for, at der skal være en tydelig og rigtig mærkning og en retvisende betegnelse på alle varer, men vi er lidt skeptiske og vel nærmest neutrale i forhold til B 235.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Det forslag, som vi står med her, går for mig at se i al sin enkelhed ud på at begrænse fødevareindustriens brug af vandtilsætning til kød.
Der er naturligvis god grund til at være opmærksom på, hvor meget vand der bliver sprøjtet ind i diverse kødprodukter.
Forbrugerne skal have klarhed over konsistensen af de produkter, de køber, og der skal naturligvis være kontrol med, hvor meget vand der bliver tilsat, så deklarationen af produktet svarer til indholdet.
Vi er dog samtidig af den overbevisning, at producenterne skal have et råderum med hensyn til selv at sammensætte deres produkter under skyldig hensyntagen til deklarationen.
Produkterne skal deklareres med det, de indeholder.
Et krav om begrænsning af vædskeindhold vil ikke kunne gennemføres over for importerede produkter.
Et sådant krav vil i givet fald stille danskproducerede varer ringere end importerede.
Forslaget om at fjerne betegnelsen neutralmarineret er rigtig positiv, men på dette område er der ikke noget hjælp at hente i EU-regi, og i første omgang må det være et krav, at forbrugerne oplyses om, at neutralmarineret næsten i bund og grund betyder, at kødet er injiceret med vand.
Der kan være god grund til at overveje en mere vejledende betegnelse, og lige nu overvejer Fødevarestyrelsen, om en ny betegnelse kan komme på tale, og i givet fald hvilken typebetegnelse man så skal bruge.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er et problem, hvis deklarationer ikke overholdes, men jeg er af den opfattelse, at egentlige grænser ikke løser problemet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-27:
Vi kan i hvert fald konstatere, at ministeren ikke er begejstret for at skulle gøre alt for meget på dette område.
Det er jo ikke første gang, vi har debatten – så langt fra – om det vildledende i disse naturalmarinader og neutralmarinader.
Men ikke desto mindre kan vi i hvert fald konstatere, at der er to initiativer, som ministeren vil tage.
Det ene er altså dette at få undersøgt det med navnet, og det andet er også at undersøge, om man kan lave en frivillig ordning.
Det er så fint nok, for det imødekommer jo i hvert fald nogle af de krav, vi har i forslaget.
Men jeg må ærligt indrømme, at det ikke lyder på ministeren, som om ministeren rent faktisk overhovedet opfatter dette som et problem.
Mener ministeren slet ikke, at det, at man køber kyllingekød, som har 30-40 pct. vandindhold, kan være et problem for forbrugerne?
Det er da det rene snyd.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Hvis man ikke har mærket produktet, er det jo en direkte vildledning af forbrugeren.
Hvis man i øvrigt har pumpet mere marinade i det pågældende kød, end man mærker det med, er det jo direkte ulovligt. Ulovligheder vil vi selvfølgelig forfølge til enhver tid, men i øvrigt synes jeg, at en model, hvor forbrugerne er med til at vælge på hylderne, hvilket produkt de ønsker, er o.k.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-27:
Dagbladet Politiken bad sine læsere om at finde på alternative navne til naturalmarineret kød, og i den forbindelse var der en af læserne, der foreslog, at man eksempelvis kunne benytte sig af teksten: Rester af kylling kan forekomme.
Det var en af de mere underholdende, må man sige.
Men det viser jo også bare, at de danskere, som er opmærksomme på problemstillingen, i hvert fald har en meget pragmatisk tilgang til det.
Det ændrer dog ikke ved, at der i hvert fald er en problemstilling, som vi støder på igen og igen, og det er dette med, at der simpelt hen bliver pumpet mere vand i kyllingerne, end der må.
Vi har jo en sag fra for ganske nylig, fra i forgårs, hvor man opdager, at der altså er en producent, som ikke overholder grænserne.
Skal vi blive ved med at se disse sporadiske kontroller og finde os i disse massive overskridelser, eller kan vi for en gangs skyld snart få en mere intensiv kontrol, sådan at de virksomheder, der virkelig ikke kan finde ud af at overholde reglerne, altså også får det indskærpet igen og igen, og sådan at der bliver holdt mere nøje øje med dem end nu?
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Det er ganske uacceptabelt, hvad Fødevarestyrelsen har observeret ved kontrol af virksomheder, som forarbejder kyllingekød, og der er desværre et par stykker, som det er sket for gentagne gange.
Den sag har vi bragt videre til politiet.
Vi mener ikke, at administrative bøder dækker den straf, der er behov for her.
Så det beder vi politiet om at vurdere.
Så jeg er helt enig med hr. Benny Engelbrecht i, at den slags ulovligheder er ganske uacceptable, og dem vil vi selvfølgelig forfølge via vores kontroller.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Tak for det.
Sagen her handler om vandpumpet kød, det såkaldte neutralmarinerede kød, og nærmere bestemt handler det også om indhold og behandling af produkterne.
Det er naturligvis utilfredsstillende, at prøverne fra Fødevarestyrelsens kontrol af neutralmarineret kyllingekød i 2009 viste, at en stor del af kødet indeholdt mere væske end deklareret på varebetegnelsen.
Løsningen er imidlertid ikke sådan umiddelbart at fastsætte en øvre grænse for mængden af væske i kyllingekød ved lov.
Det eneste, man ville opnå herved, ville være en konkurrenceforvridning, idet vi ville underlægge de danske producenter nogle krav, som vi ikke kan håndhæve i forhold til de importerede produkter.
Desuden ville det ikke være en garanti mod snyd eller sjusk med varedeklarationen.
Som det er i dag, kræver reglerne, at producenterne på varebetegnelsen angiver ingredienserne i kødet og tilberedningsmåde af kødet.
Det betyder, at det på varebetegnelsen af neutralmarineret kød skal fremgå, hvor meget væske kødet indeholder, og at kødet er blevet behandlet.
Det er virksomhedens ansvar, at kødindholdet stemmer overens med det deklarerede, og kernen i problemet her er, at nogle virksomheder snyder eller sjusker med angivelsen af kødindholdet.
Det kommer vi bedst til livs med øget kontrol og fokus på området.
Det er også derfor, at Fødevarestyrelsen har gennemført flere landsdækkende kontrolkampagner og har skærpet kontrollen med de virksomheder, hvor der har været problemer.
Betegnelsen neutralmarineret er en betegnelse, som branchen har indarbejdet den seneste halve snes år, og også i andre EU-lande bruger man betegnelsen om tilsvarende produkter.
Men det er et sådan lidt underligt, uforståeligt navn, og Fødevarestyrelsen tager emnet op på et dialogmøde med producenterne i løbet af de kommende dage.
I samme anledning kan man så også få diskuteret, om branchen selv kunne fastsætte en grænse for væskeindholdet på frivillig basis og eventuelt også overholdelse af de regler, som eksisterer på området.
Det er mest hensigtsmæssigt, at eventuelle ændringer sker i dialog med branchen, og Venstre afviser derfor beslutningsforslaget.