Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-17:
Hvordan regulerer man ens formue, når man er død?
Ja, man kan ikke selv gøre det, men man kan gøre det i form af et testamente.
Det er indarbejdet gennem lang tid, at sådan må det være.
Men der er en periode før døden, og for nogle mennesker afsluttes de seneste år med en demens eller lignende tilstand, og hvordan ligger det så med det?
Ja, der vil man i dag måske have oprettet det, der hedder en generalfuldmagt, eller måske er man kommet under en eller anden form for værgemål.
En generalfuldmagt kan kun vedrøre økonomi, hvorefter en fuldmægtig kan varetage ens økonomiske forhold.
Det vil se anderledes ud med fremtidsfuldmagten, hvis fremtidsfuldmagten bliver vedtaget her i Folketinget, hvad der er grund til at tro, for så får man altså pludselig mulighed for selv at udpege den, der skal varetage ens forhold, både i økonomisk og i personlig henseende.
Fremtidsfuldmagten oprettes derhjemme, og den oprettes digitalt – det kan godt være, at det er barnebarnet, der kommer i sving med at lave den.
Og så kunne den egentlig godt være klar på det tidspunkt, og det var også det, der lå i det tidligere forslag, vi så på sidste år.
Men problemet er bare, at havde vi opretholdt det, havde der været en risiko for, at en eller anden lige lovlig smart person kunne komme forbi en ældre og få sig selv indsat og regulært sagt snyde den ældre, der ikke helt kunne overskue situationen.
Det har vi nu fået sat en prop i hullet for.
Herefter anmeldes fuldmagten i fremtidsfuldmagtsregisteret, og når den dag måtte komme, hvor vedkommende er blevet dement eller i en tilsvarende tilstand, så påhviler det fuldmægtigen eller familien at gå på statsamtet og få fuldmagten aktiveret.
Der vil som oftest blive fordret en lægeerklæring på, at vedkommende er dement eller i den tilsvarende tilstand, der står beskrevet i loven, og når det er tilfældet, tinglyses det i personbogen, at nu er der etableret denne fuldmagt.
Og så er der ikke længere problemer med at få den i brug; så har fuldmægtigen den fuldmagt, vedkommende skal have, over for banken, over for tinglysningskontoret og over for andre myndigheder, og så er det altså alene et spørgsmål om: Hvad stod der egentlig i fuldmagten?
Det er fuldmagtens rammer, som man selv har lagt.
Det er de almindelige fuldmagtsregler, der gælder her, og det betyder, at man jo stort set kan skrive hvad som helst i fuldmagten af økonomiske og personlige forhold.
Man får mulighed for at skrive forhold ind omkring ens hus, hushandel.
Man får mulighed for at skrive personlige forhold ind om plejehjemsvalg, hvis det er muligt, eller andre personlige forhold.
Så det er helt igennem en fornuftig ordning om fremtidsfuldmagter, som man forhåbentlig vedtager her.
Sidst, men ikke mindst, skal jeg sige, at den, der har givet fremtidsfuldmagten og har givet den i forhold til personlige forhold, jo altså også med det tidligere ændringsforslag, der er inkorporeret i lovforslaget her, giver mulighed for, at fuldmægtigen kan give det, der hedder informeret samtykke til behandling.
Jeg tror, at fremtidsfuldmagter vil blive lige så populære som testamenter, og jeg tror faktisk også, at de vil blive oprettet nogenlunde samtidig.
Fuldmagten skal i hvert fald forbi notaren, og det skal testamentet som oftest også, så mon ikke også det sker i en håndevending.