runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg anerkender aldrig, at man får noget ud af at gøre folk fattige.
Den socialdemokratiske regering afskaffede fattigdomsydelserne.
Og som man også kan forstå, hvis man læser i pressen, har vi af samme årsag ikke engang fået lov til at komme med i kontanthjælpsforhandlingerne.
Og her vil vi fortsat stå.
Jeg vil så også i forhold til det med flertallet sige, at alle jo godt ved, at vi ikke havde flertal for det i 2011.
Da skete der det, at DF vaklede og begyndte at love guld og grønne skove.
Det troede jeg ikke en pind på, og det var også derfor, at vi var nødt til at gå ind i forliget.
Men jeg er bare nødt til at sige, at når de milliarder af kroner, de der 4,5 mia. kr., man brugte, ikke havnede i lommerne på de ledige, på de arbejdsløse – som jeg også hører hr. Pelle Dragsted sige – så har Enhedslisten fejlet, for I var med i det forlig.
I var med til at finde de her milliarder af kroner, I var med til at lave de løsninger, vi fik, og som jeg nu hører hr. Pelle Dragsted sige ikke var til nogen som helst nytte.
Så har Enhedslisten virkelig fejlet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-30:
Spørgsmålet her handler lidt om, hvem der nagler hvem fast, i forhold til at man indgår aftaler.
Derfor vil jeg godt spørge lidt ind til, hvor meget Socialdemokraterne står ved deres egne aftaler.
Det er sådan, at vi har en beskæftigelsesaftale fra juni sidste år, hvor der i aftaleteksten står, at der er enighed om at afskaffe en godtgørelsesdag fra 2015, yderligere en i 2017 og den sidste i 2018, således at godtgørelsesdage for personer med mindre end 3 måneders ansættelse er afskaffet fra 2018.
Det var en aftale, der blev indgået mellem Socialdemokraterne, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Nu har vi så konstateret, at der er indgået en aftale mellem Venstre, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne, som ser ud til at være i lodret modstrid med den aftale, vi har med de partier.
Og derfor kunne jeg meget godt tænke mig at få en bekræftelse på, at Socialdemokraterne står ved den aftale, vi har fra juni sidste år.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Tak, formand.
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at jeg ikke tror, at hr. Pelle Dragsted kan finde nogen steder, hvor jeg har været arrogant over for arbejdsløse.
Jeg har nok selv været på arbejdsmarkedet noget længere tid, end hr. Pelle Dragsted har, i forskellige job og har en stor erfaring også i forhold til at gå arbejdsløs, så jeg ved godt, hvad det drejer sig om.
Det kan man godt gøre, og det har vi gjort enklere med det nye system her, altså at det er meget nemmere at gå ind og tage nogle småjob.
Jeg siger ikke, at det er nemt at finde et fuldtidsjob i meget lang tid, men der sker en udvikling, og der er også sket en udvikling, i forhold til at der er flere og flere, der kommer i job.
Men lad være med at kalde mig arrogant med den erfaring, jeg har på arbejdsmarkedet, og det kendskab, jeg har til arbejdsmarkedet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Jeg har stor respekt for ordførerens erfaring på arbejdsmarkedet, der er jo bare den tendens, at når folk har siddet mange år på de her fine stol herinde, er det altså nogle gange, man glemmer, hvordan vilkårene er for dem, der går arbejdsløse.
Mit spørgsmål går på, at da Dansk Folkeparti gik til dagpengeforhandlinger i 2010, gik hr. Kristian Thulesen Dahl ind ad døren, og da han kom ud igen, var der taget 3 mia. kr. fra dagpengesystemet.
I har nu tilbageført 300 mio. kr., altså en tiendedel.
Hvis nu der var en, der havde taget 3 mia. kr. fra ordføreren og kom tilbage med 300 mio. kr. eller havde taget 1.000 kr. fra ordføreren og kom tilbage med en tiendedel, skulle ordføreren så være taknemlig for det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Med hensyn til de over 10.000, som fortsat vil falde ud af dagpengesystemet, og de 60.000, som er faldet ud af dagpengesystemet, altså de folk, som ikke lige kan tage et arbejde, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad svaret er til dem.
For jeg tror, de oplever utrygheden lige så stor som før, nu også bare i længden.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jamen man kan altid diskutere, hvad der er bedre.
Vi har accepteret, at kommissionen har sagt, at den form for genoptjening, som de har lagt ind, er bedre.
LO har også sagt, at den er bedre, og det har vi accepteret.
Hvad de supplerende dagpenge angår, mener jeg ikke at jeg har sagt, at det skulle tilbage til 1 år.
Vi skal have kigget på de supplerende dagpenge.
Det er ikke på plads endnu.
Det vil det komme her, i forbindelse med at vi skal have udmøntet lovgivningen.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Undskyld mig, den aftale, der nu er lavet, er den bedre end at halvere genoptjeningsperioden?
Er det bedre end at få supplerende dagpenge f.eks. fra et år tilbage?
Så har jeg slet ikke forstået hr. Bøgsteds svar i de utallige debatter, vi har haft i den her sal.
Hvordan kan man beskrive det som bedre, når der stadig væk er 6.000-7.000 mennesker, der falder ud af systemet hvert eneste år i fremtiden på grund af den her aftale?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Tak, formand.
Jeg tror nok, at vi hele tiden har sagt, at det var den periode, det skulle være.
Der har så været det med genoptjeningen, at vi har sagt, at perioden skulle halveres, eller at vi skulle have et system, der var bedre.
Og kommissionen har vurderet – og det er også det, som LO har vurderet – at det system, der er her, er bedre end bare at halvere genoptjeningsperioden.
Det har vi så accepteret.
Det er det, vi har sagt hele tiden.
Det var det, hr. Kristian Thulesen Dahl var ude at sige under valgkampen, nemlig at vi skulle have en halvering eller et system, der var bedre.
Og vi har accepteret, at kommissionen har ment, at systemet var bedre.
Vi er ikke færdige med det om de supplerende dagpenge.
Den løsning, der kom fra kommissionen, var ikke sådan lige umiddelbart brugbar, så vi skal have set på, hvordan vi kan få en ordning med de supplerende dagpenge, der er bedre og mere tidssvarende.
Det er ikke på plads, og derfor kan hr. Christian Juhl selvfølgelig heller ikke finde noget om det.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Nu sagde ordføreren det igen: »Flere har lyst til at tage et arbejde«.
Man skal altså understøtte den der idé om, at arbejdsløse gider ikke arbejde.
Det var også det, der lå i det der med, at man jo kan »tage« et job.
Jeg synes, det er en uanstændighed.
Jeg tror, vi har nogenlunde lige stor erfaring på arbejdsmarkedet.
Jeg synes ikke, at det er en ordentlig måde at tale til arbejdsløse på, at de bare kan tage sig et arbejde, eller at de så får større lyst til at tage et arbejde.
Men det, jeg gerne vil spørge om – jeg tror nemlig, at alle folk kan se, at der er tale om et gedigent løftebrud her, når man citerer DF'erne – er: Hvor blev ændringen af dagpengeperioden af?
Der er stadig væk 2 års dagpenge.
Hvor blev ændringen af genoptjeningen, som hr. Bøgsted jo gang på gang har klandret andre for ikke at få gennemført i den gamle periode, af?
Hvor er løsningen på problemet med de supplerende dagpenge?
Hvor er løsningen for de op mod 7.000, der nu falder ud af dagpengesystemet hvert år?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jeg er ret overbevist om, at den måde, som dagpenge fremover vil blive forbrugt på, vil gøre, at flere har lyst til at tage et arbejde.
Bl.a. er det lavet sådan, at man ikke får nyberegnet sine dagpenge, hvis man i et stykke tid tager et job til en løn, der er lavere end den sats, man får, hvis man er på den høje sats.
Jamen altså, i forhold til mange af dem, som har problemer med dagpengesystemet og ikke kan finde et arbejde og måske ikke har de rigtige kvalifikationer, skal vi have set på et system, hvor vi sikrer, at dem, der mangler nogle kvalifikationer, også bliver opkvalificeret til at tage de job, som arbejdsgiverne siger der er.
Vi skal også se på, hvordan vi kan hjælpe de ledige, som har svært ved selv at finde et job, og hvordan vi kan lave en mere direkte hjælp til dem, så de kan finde et job.
Det er der, hvor jobcentrene måske skal sige: Vi vil hjælpe dig med at finde et job, og vi har et job her, som vi ved du kan klare.
Det er nogle af de tiltag, som man kan lave her for at hjælpe de folk.
Om det er 10.000, der falder ud, ved jeg ikke, for det var 7.000, der stod i det fra kommissionen – det var ikke 10.000.
Men det her træder først i kraft den 1. januar 2017, og hvor mange der kommer i knibe i 2016, har jeg selvfølgelig ikke noget svar på.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-10-30:
Jamen jeg må jo forstå svaret sådan, at ordføreren mener, det ikke har nogen positiv effekt i forhold til at skaffe flere arbejdspladser eller skaffe mennesker hurtigere i arbejde.
Kan ordføreren så bekræfte, at det eneste formål har været at finde en betaler, der skulle finansiere indførelsen af den fleksible genoptjening?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Tak, formand.
Hvad min egen økonomi angår, har jeg aldrig haft de beløb i min tegnebog, så jeg har svært ved at forholde mig til at stå i den situation, at jeg skulle miste 3 mia. kr. – men det ville da være fantastisk, hvis jeg havde haft så mange penge, men det har jeg så ikke.
Da vi gik ind i forhandlingerne, der begyndte i 2008-09 – det var ikke i 2010, forhandlingerne begyndte – og der blev lavet en aftale om reformen, havde vi nogle forudsætninger, i forhold til hvor mange der kunne falde ud af dagpengesystemet.
Det var de her 2.000-4.000, og vores vurdering dengang var, at der kunne man godt gøre en indsats for at hjælpe dem.
Så viser det sig, at det hele fejler.
Der kommer en krise, der virkelig slår bunden ud af det hele, og den bliver forstærket og forstærket.
Før valget i 2011 var vi så ude at erklære, at det var en fejl, der blev begået, og vi var klar til at forlænge dagpengeperioden igen.
Og så har jeg ikke mere tid, kan jeg se.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Dansk Folkepartis leder sagde her i efteråret, at det ikke er dagpengemodtagerne, der skal betale for forbedringer et andet sted i systemet.
Samtidig vurderede Dansk Folkeparti, at der vel skulle tilføres i omegnen af 700 mio. kr. til dagpengesystemet.
Nu står vi så med aftalen med karensdage og dimittendsatser og nye sociale kriterier inde i et forsikringssystem, og de 700 mio. kr. er blevet til 300 mio. kr.
Hvorfor var Dansk Folkeparti så billigt til salg?
Eller man kunne også sige: Hvordan føles det at stå en efterårsdag i kulden og blive klædt af af finansministeren?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jeg tror nu ikke, finansministeren synes, vi var billigt til salg.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Jeg tror, at hvis man sidder derude i stuerne og har mistet sine dagpenge, er man egentlig fløjtende ligeglad med, om det er 3, om det er 1.000, eller om det er 10.000.
For de forslag, som ordføreren kommer med, er jo ting, man ikke kan være uenig i, og som der selvfølgelig skal fokuseres på.
Men det afgørende er vel at sikre, at folk har en indtægt, så folk kan blive i deres bolig, så de kan sikre ordentlige forhold for deres børn osv.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Hvor mange mennesker bliver ramt af at opbruge deres ret til dagpenge?
Det kan man jo have nogle forskellige vurderinger af.
De mest optimistiske går vel på 7.000 om året, men det kan lige så godt ende på måske 12.000-13.000.
Har Dansk Folkeparti en smertegrænse, inden man siger: Det her må genforhandles?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Nu er det sådan, at vi i de tre partier, Venstre, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, er blevet enige om at lægge en klausul ind om, at hvis det viser sig, at det skrider og ikke lever op til de forventninger, der er, så skal det tages det op igen, så man kan finde ud af, hvordan man løser problemerne.
Det var en fejl, at vi ikke fik det ind i den gamle aftale, og det erkender vi blankt, men der er en klausul i den aftale her.
Og hvis det viser sig, at det skrider og ikke holder stik, så sætter partierne sig sammen og finder en løsning på det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-10-30:
Jeg kan forstå på ordføreren, at han mener, der ikke er sket forringelser for nogen med den aftale, der er blevet lavet nu.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Hvad har været motivationen for at indføre karensdage og en lavere dimittendsats?
Er det ordførerens opfattelse, at det vil skabe flere arbejdspladser, eller at det vil skaffe nogen hurtigere i arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Motivationen for det var, at Dagpengekommissionen kom med et oplæg, og anbefalingen lød, at vi skulle tage det oplæg, og en anbefaling om at tage det oplæg, som kommissionen kom med, kom også fra LO.
Det var det, vi gik ind til forhandlingerne med.
Vi har så ikke fulgt alle anbefalingerne.
Bl.a. er de supplerende dagpenge skudt til hjørne, for den model, de har fremlagt for det, kan vi ikke rigtig gennemskue.
Men vi har stort set accepteret det, de er kommet med, bortset også fra dimittendsatsen, hvor vi så har fået skældud for, at vi vil tilgodese dem, der har børn, frem for de unge, der ikke har børn.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-03:
Hver dag stilles der store krav til de ansatte på arbejdspladserne.
Der løbes hurtigt i hamsterhjulene derude på arbejdspladserne, og med ødelæggelsen af efterlønnen og med en højere pensionsalder så skal der løbes i mange år.
Et usikkert arbejdsmiljø, både det fysiske og psykiske, har store omkostninger menneskeligt og økonomisk.
På den baggrund er det både uforståeligt og kynisk, at regeringen i finansloven lægger op til dramatiske nedskæringer over for Arbejdstilsynet.
Det vil uden tvivl trække et blodigt spor over hele landet, hvis regeringen kommer igennem med sine besparelser på 20 pct., og også det psykiske arbejdsmiljø vil få et alvorligt knæk.
Med kombinationen af besparelser og fokuseringen af indsatsen risikerer vi, at arbejdet med det psykiske arbejdsmiljø skubbes i baggrunden.
Men netop udfordringerne med et uholdbart psykisk arbejdsmiljø kræver i de her år flere ressourcer, især hvis det forebyggende arbejde skal lykkes.
Lovforslaget, som vi behandler her, lægger op til at gå mere målrettet efter de største syndere og samtidig hæve straffen, herunder også gennem en offentliggørelse af virksomhederne, som udsætter de ansatte for fare.
SF synes, det er en god idé at koncentrere indsatsen og slå hårdere til med hammeren over for arbejdsgivere, der springer over, hvor gærdet er lavest, til glæde for deres egen kortsigtede profit, men til skade for de ansatte og den samlede samfundsøkonomi.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Konservative støtter også lovforslaget.
Det er jo en del af en aftale, som vi har været en del af, og jeg har sådan set bare arvet forslaget her, men jeg synes, det er et udmærket forslag.
Jeg synes, det målretter tilsynet og kontrollen lidt mere, så der ikke er en masse virksomheder, der skal udsættes for noget kontrol, som egentlig er overflødig, men så vi i stedet for bruger ressourcerne der, hvor der er mest behov for dem.
Jeg deler ikke de meget negative ord, der er blevet sagt her om arbejdsgivere generelt og forholdene på arbejdsmarkedet, men selvfølgelig er der behov for et vist tilsyn.
Og når vi vælger at bruge vores ressourcer der, er det nok ikke noget, der gør, at vi hæver vores velstand i Danmark, når man sammenligner med andre lande.
Men lovforslaget her giver god mening, og vi støtter det og ser frem til lovbehandlingen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Det er i øvrigt glædeligt, at også Konservative stadig væk støtter forslaget.
Jeg vil såmænd bare lige spørge om en enkelt ting i forlængelse af den debat, vi har haft i salen, nemlig om ikke ordføreren er enig i, at forebyggelse er bedre end helbredelse, og at den del, der hedder forebyggelse, desværre med den finanslov, der ligge fremme lige nu, ser ud til at være fjernet fuldstændig fra Arbejdstilsynet.
Mener ordføreren ikke, at forebyggelse er bedre end helbredelse?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jo, det mener jeg det er.
Det er jo så ikke nødvendigvis sådan, at så skal man bare bruge flest mulige penge, men som udgangspunkt er det selvfølgelig meget bedre at sætte ind tidligt og forhindre, at der opstår sygdom og arbejdsulykker.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jeg kan forstå på ordføreren, at han er enig i, at straffene skal hæves.
Kan han fortælle mig, hvad han tror er årsagen til, at vi aldrig har brugt frihedsberøvelse som straf, selv om det er en mulighed i den her lov?
I de 35 år, jeg har haft med arbejdsmiljø at gøre, har vi ikke én gang set, at nogen er blevet dømt, selv om vi har haft ret store dødsulykker på arbejdspladserne, ret store og alvorlige legemsbeskadigelser, blandt dem tilfælde, hvor arbejdsgiveren har haft objektivt og subjektivt ansvar.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg er ikke hundrede procent sikker på, om jeg hørte spørgsmålet rigtigt, men hvis jeg forstod det rigtigt, så var det, om jeg kunne svare på, hvorfor der ikke er nogen, der er blevet sendt i fængsel på grund af arbejdsulykker.
Det bliver der nikket til.
Det er jo et lovgivningsansvar.
Det er jo Folketinget, der selvfølgelig skal bestemme, hvordan strafniveauet skal være, og hvis vi synes, der skal være voldsomt højere straf for overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen, så må vi beslutte det her i Tinget.
Det er nu ikke det, som vi ønsker fra konservativ side.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Men det er også meget entydigt, at det er dem, der står bag de grove overtrædelser, og dem, der sløser mest, som får de hårdeste domme, hvis vi stiller det rigtigt an, og derfor er der jo ikke noget uretfærdigt i det.
Det andet er, at jeg gerne vil høre ordførerens holdning til en finanslov, hvor man indbygger en nedskæring på 20 pct. på Arbejdstilsynet.
Går det an, uanset at det risikobaserede tilsyn måske er et lidt bedre værktøj end det, vi har brugt for nogle år siden?
Slår det til, når vi skærer 20 pct. på Arbejdstilsynet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-03:
Det er jo en vurdering, som myndighederne må foretage.
Det er ret indgribende, og nu stiller spørgeren det meget hårdt op.
Hvordan sanktionerne så specifikt falder, mener jeg stadig vi skal lade være op til dem, der skal dømme.
Men jeg er sådan set enig med spørgeren i, at straffene for grove overtrædelser skal være tydelige.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun har tænkt over, hvorfor der aldrig har været benyttet den mulighed for frihedsberøvelse, som findes i arbejdsmiljøloven.
Hvert år bliver der jo i gennemsnit, hvis man tager det over en årrække, dræbt eller slået 50 mennesker ihjel.
Nogle gange har vi i min levetid været helt oppe på 60-70 stykker, og vi er vist heldigvis ret langt nede nu.
Hvad er grunden til, at vi er så fintfølende med at frihedsberøve arbejdsgivere, når de slår mennesker ihjel?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-03:
Tak for ordet, formand.
Også i Radikale Venstre er vi glade for lovforslaget.
Det er jo som bekendt en aftale, som vi indgik i marts 2015 i et bredt flertal.
Vi mener, at lovforslaget er med til at sikre bedre arbejdsmiljø, og at indsatsen målrettes de virksomheder, som netop er i risiko for ikke at leve op til kravene.
Det er selvfølgelig helt afgørende, at vi bliver ved med at have et skarpt øje for, at de regler, vi opstiller på arbejdsmiljøområdet, bliver overholdt, og at der bliver slået ned i forhold til de virksomheder, som ikke overholder dem.
Vi skal være med til at skubbe den her indsats i den rigtige retning.
Sådan bliver vi også set på ude i verden, og det er vigtigt, at vi ikke sakker bagud med den indsats.
Så det bakker vi op om i Radikale Venstre og holder selvfølgelig ved i det her lovforslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Nu er jeg jo en af de her stand in-ordførere, som vi har fået påtale fra formanden om, så jeg er selvfølgelig med stor interesse dykket ned i det her lovforslag for at finde ud af, hvad det egentlig går ud på, så jeg også kunne svare på eventuelle spørgsmål bagefter.
Så jeg håber, jeg er blevet klog nok på det.
Som det fremgår af lovforslaget, er formålet selvfølgelig at styrke arbejdsmiljøindsatsen på en måde, hvor den målrettes de virksomheder, der har den største risiko for arbejdsmiljøproblemer.
Det skal så bl.a. ske, ved at 80 pct. af tilsynet fremadrettet skal være risikobaserede tilsyn ud fra en indeksbaseret risikovurdering, ved at øge bødestraffene for gengangere, og ved at give Arbejdstilsynet mulighed for at offentliggøre navne på virksomheder, som groft overtræder reglerne.
I Alternativet vil vi gerne støtte en bred politisk aftale om at forbedre arbejdsmiljøindsatsen, for et sundt og sikkert arbejdsmiljø er afgørende for, at der overhovedet er en overordnet livskvalitet i samfundet, og vi finder det samtidig ubetvivleligt, at gode arbejdsforhold faktisk betaler sig for virksomhederne.
Heldigvis ved vi, at rigtig mange virksomheder lægger en stor indsats i at sikre deres medarbejdere ordentlige vilkår, og der er sket forbedringer rigtig mange steder, men der er fortsat områder, hvor der er behov for en styrket indsats.
F.eks. viser en rapport fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø en kedelig statistik for antallet af beskæftigede, der overbelastes psykisk på arbejdspladsen.
Vi finder det positivt, at tilsynet med dette forslag i højere grad målrettes en risikobaseret indsats, men fortsat har bevaret de her stikprøvekontroller.
Samlet set er det vores overbevisning, at lovforslaget vil styrke indsatsen for et bedre arbejdsmiljø, og forhåbentlig kan de nye målrettede indsatser også vende udviklingen for det psykiske arbejdsmiljø.
Så Alternativet er på den baggrund positiv over for forslaget, og vi ser frem til det videre arbejde med forslaget, som det selvfølgelig bliver fru Josephine Fock der foretager.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-03:
Det, som ordføreren siger, er stadig væk forkert.
De 60 mia. kr. er forkert.
Det er ikke folk, som er ramt af en arbejdsskade; det er folk, som har anmeldt en arbejdsskade, men ikke får tilkendt noget på baggrund af en arbejdsskade.
Der er meget stor forskel på det.
Mange af de sager bliver jo afvist, og derfor kan man ikke gøre det op til 60 mia. kr.
Det er den ene ting.
Sygefravær er et problem mange steder, specielt i den offentlige sektor.
Hvis man skal måle kvaliteten af arbejdsmiljøet ud fra, hvor stort sygefraværet er, synes jeg, vi skulle komme i gang med at udlicitere rigtig mange opgaver til de private, for der er sygefraværet langt, langt lavere.
Så det vil være en fornuftig vej at gå.
Det private er tilsyneladende langt bedre til at skabe et godt arbejdsmiljø, som giver lavere sygefravær.
Så lad os komme i gang med det.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jeg vil gerne høre Det Konservative Folkeparti, om de synes, det er et passende niveau at skære Arbejdstilsynet ned med 20 pct. i finansloven, så der er færre til netop at tage ud på arbejdspladserne for at se, om det er i orden, og for at sikre, at dem, der sløser med tingene, begynder at gøre tingene ordentligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Ordføreren må jo mene, hvad ordføreren vil.
Jeg vil bare sige, at det, jeg har nævnt, ikke har noget med arbejdsskadeerstatning eller noget som helst af den slags at gøre.
Det er det arbejdsbetingede sygefravær, dvs. omkostningerne ved sygefraværet for de personer, der er ramt af en arbejdsskade på den ene eller anden måde, enten kortvarigt eller langvarigt.
Der taler vi om over 60 mia. kr.
Det er et meget, meget stort beløb, og det er både i forhold til produktionstab og i forhold til udgifter direkte til de mennesker, som har sygefraværet.
Men lad nu det være.
Jeg synes jo, det er interessant, at ordføreren siger, at vi skal gå efter det, som virkelig giver resultater, for så synes jeg da, at ordføreren skal prøve at gå ind og kigge på de særlige indsatser, som Arbejdstilsynet har gjort indtil nu, hvor man f.eks. laver kampagner direkte ude på byggepladser, hvor man, så vidt jeg er orienteret, er ude at foretage 5-10 gange så mange afgørelser, som man endda ved de risikobaserede tilsyn, som man laver i dag, gør.
Så det var måske det, man skulle gå efter, i stedet for at spare det væk.