runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Hvis der var nogen af os, der tænkte, at vi nu skulle på job i folkestyrets tjeneste, og at vi nu skulle i arbejdstøjet, kan vi jo pakke det hele sammen, og så kan vi holde fri i morgen, og vi kan holde fri på fredag, vi kan holde fri weekenden over, og i næste uge er der efterårsferie, for vi har en regering, der sidder og taler og taler med sig selv.
Der sker ikke noget.
Der kommer ikke noget ud.
Vi må bare være afventende, alt imens det eneste forslag, som regeringen indtil nu har fremsat, vel er den tidligere regerings finanslovforslag.
Altså, helt ærligt!
Det er en underlig situation, når man har kæmpet sig frem til magten efter 10 års hårdt slid.
Nu har man så magten, men så venter vi, og vi venter.
Jeg vil spørge finansministeren, om han kender det oplæg, der hedder »Tryghed om sundhed« – sammenomDanmark.dk – og som har initialerne A og SF.
Det er det sundhedsoplæg, som finansministerens eget parti har præsenteret danskerne for.
Hvis man slår op i det oplæg på side 9, så er netop den sondring, som finansministeren er inde på her, nævnt.
Man vil gerne have brugerbetalingen inden for det offentlige væk, og den vil man fjerne, når man finder pengene til det.
Det var det, finansministeren var inde på, at det altså er, når man finder pengene til det.
Men så står der videre, at eksisterende brugerbetaling skal afvikles, når der er økonomi til det, og at brugerbetaling for behandling for barnløshed og sterilisation afvikles straks.
Kan finansministeren bekræfte, at man laver den sondring i det oplæg, at man siger, at generelt er de initiativer, man foreslår, omfattet af det her såkaldte forsigtighedsprincip – det kan man først gøre, når der er penge til det – men at der er en undtagelse, nemlig lige præcis det, jeg spørger om her?
Der skriver man direkte i oplægget, at det ikke er omfattet af det, men at det straks skal afvikles.
Hvis finansministeren kan bekræfte, at det forholder sig sådan – det går jeg ud fra at han kan, for ellers kan jeg kaste oplægget til finansministeren, og så kan han hurtigt læse det – vil jeg bare spørge: Hvordan stiller det sig i forhold til det svar, jeg netop har fået på det her spørgsmål?
Finn Sørensen (EL), 2011-10-12:
Jeg er helt på det rene med, at det er en vigtig forskel mellem den nuværende regering og den tidligere, og det er også dér, hvor Enhedslisten ser frem til et godt samarbejde om at skabe de mange arbejdspladser, der skal til, ikke mindst i form af det, vi kalder grønne job, men jeg forstod også finansministerens svar på den måde, eller skal jeg forstå det – lad mig så spørge sådan – som en jobgaranti til de mennesker, der i kraft af forringelserne af efterlønsordningen alligevel ikke kan komme til at benytte sig af den, og som jo kun har to muligheder, hvis de ikke kan det, nemlig enten at få et arbejde eller gå arbejdsløse enten på dagpenge eller på kontanthjælp?
Er det sådan, det skal forstås?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jamen det ligger jo i forlængelse af den diskussion, jeg havde med hr. Finn Sørensen umiddelbart før diskussionen med hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Peter Christensen, og der er det jo afgørende at pege på, at den nye regering til forskel fra den gamle regering går på to ben i den økonomiske politik.
Man agter at sikre et øget arbejdsudbud.
Hr. Finn Sørensen kender forslaget om at øge arbejdstiden, som jo var vores indgang til debatten, men nu må man så forringe efterlønsordningen i stedet for, fordi 90 mandater i Folketinget ønsker at gå den vej.
Men det, den nye regering til forskel fra den gamle regering aktivt vil gøre, er at prøve at sikre beskæftigelse til de mennesker, der så bliver henvist til at arbejde længere, end de ellers skulle have gjort.
Det er en opgave, jeg vil tage på mig med fuld alvor; det gjorde mit parti også, da vi sidst havde finansministerposten tilbage i 1990'erne, og da lykkedes det, som hr. Finn Sørensen vil huske, faktisk ganske godt.
Finn Sørensen (EL), 2011-10-12:
Tak for ordet.
Spørgsmålet lyder: Hvilke overvejelser har regeringen gjort sig om de økonomiske konsekvenser for de offentlige kasser, hvis de, der mister efterlønnen, ryger på dagpenge i stedet for i arbejde?
Hvilke overvejelser har regeringen gjort sig om de økonomiske konsekvenser for de offentlige kasser, hvis de, der mister efterlønnen, ryger på dagpenge i stedet for i arbejde?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Nu håber jeg da, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil høre svaret – og tak for lykønskningen.
Det er jo et forkert indtryk.
Vi har fået en ny regering i Danmark, vi har fået et nyt flertal i Danmark, fordi folk ønskede forandringer i forhold til den politik, der blev ført med hr. Kristian Thulesen Dahl i førersædet, også på det økonomiske område.
Men der har også været et ønske om en større ansvarlighed, og det kræver, at man finder pengene til de ting, man agter at gennemføre, og det kræver bl.a., at man hæver skatterne for at sikre finansieringen til at gennemføre en genopretning af nogle af de ulykker, der er sket i de foregående 10 år, og skabe nogle nye initiativer, der peger fremad.
Det er såmænd den enkle sandhed bag al den tomme retorik, vi har hørt i dag i spørgsmålene til mig.
Det vil blive gennemført ansvarligt i det tempo og på den måde, der sikrer, at økonomien er i orden, til forskel fra de år, der er gået forud for min tid, hvor der er blevet skabt et hul i statskassen på 85 mia. kr., hvilket hr. Kristian Thulesen Dahl har et centralt ansvar for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Altså, jeg var ved at tage mine papirer og gå ned, for jeg kan jo godt høre, at vi ikke kommer videre.
Vi må jo bare afvente, og så må vi onsdag efter onsdag, hvor det jo er oppositionen, der kan sætte dagsordenen, fordi vi jo der har muligheden for at stille spørgsmål til ministrene, så fortsætte med at stille spørgsmål, indtil vi begynder at få nogle svar.
Så kommer der vel på et eller andet tidspunkt nogle lovforslag fra regeringen; der kommer vel på et eller andet tidspunkt nogle ændringsforslag til den tidligere regerings finanslovforslag, der gør, at vi kan begynde at ane konturerne af, hvad det er, regeringen så vil.
Men man må altså bare medgive, at det godt kan give noget anledning til undren ude i samfundet, ude blandt helt almindelige danskere, at man har brugt så mange kræfter på nu at kæmpe sig frem til magten, som man så har fået – og tillykke med det og tillykke i øvrigt med posten; det har jeg ikke fået sagt – og at det så er så åbenlyst, at man har så lidt travlt med at gennemføre det, man har kæmpet sig frem til magten for at kunne gennemføre.
Det giver tanken om, at det med de løfter, og det, man gerne ville, måske egentlig ikke var så vigtigt, men at det vigtigste sådan set var at nå frem til ministertaburetterne.
Tillykke med det.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Altså, finansministeren er hverken bange eller nervøs, heller ikke på det punkt.
Socialdemokratiet og SF sagde under valgkampen som de eneste partier, at det var nødvendigt at bygge den økonomiske politik på et forsigtighedsprincip.
Det var ikke noget, vi sagde efter valgkampen; det var noget, vi sagde i valgkampen.
Vi sagde, at vi var kommet med en række forslag og ville fortsætte med at komme med forslag til ting, der skulle gøres bedre, priorieringer, der skulle foretages anderledes i det her land efter 10 år med hr. Kristian Thulesen Dahl i førersædet for den økonomiske politik, men at pengene skulle være der først.
Det sagde vi klart – det sagde vi i valgkampen, og det gør vi også efter valgkampen, og det er også det, der giver tillid blandt befolkningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Altså, det her giver hele diskussionen om løftebrudsregering ny karakter.
S og SF skriver i deres eget oplæg: »Eksisterende brugerbetaling skal afvikles, når der er økonomi til det.«
., det er omfattet af det der forsigtighedsprincip, der tales så meget om, tænker man. Videre står der: »Og brugerbetaling på behandling for barnløshed og sterilisation afvikles straks.«
Der afventes altså ikke, at der er økonomi til det – det skal afvikles straks.
Nu har vi jo fået det samme svar på mange spørgsmål, nemlig: Ja, det er rigtig nok, vi gennemfører ikke det der nu, men det gør vi senere, hvis vi finder penge til det; og ja, vi sagde noget med nedsatte takster i den kollektive trafik –
her til morgen kunne man så se, at det også er udskudt – og ja, vi sagde noget med børnechecken og om alle de der ting, men glem det nu lige lidt, vi ser, om der bliver penge til det.
Er finansministeren ikke bange for, at det skaber en tilidskløft mellem politikere og befolkning, at man har en regering, der så åbenlyst er kommet til magten på så klare og markante løfter, som man nu så åbent og klart overhovedet ikke forsøger at efterleve i den praktiske verden?
Er finansministeren ikke nervøs for, at vi simpelt hen får en stigende tillidskløft mellem befolkning og politikere?
Det er ikke sundt for demokratiet.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Nu synes jeg ikke, at hr. Kristian Thulesen Dahl i den nuværende situation skal kaste med noget som helst.
Jeg synes også, at han skal blive ved med at gå på arbejde dag ud og dag ind og prøve at formulere en klar politik for sit eget parti og et svar på alle de spørgsmål, som han selv stiller om, hvordan man vil skaffe penge til nogle af de positive ting, som vi kan gøre i vores samfund.
Jeg kan ikke svare bekræftende på det spørgsmål, der bliver stillet her til sidst.
Det er ikke korrekt, at det specifikke forslag om fertilitetsbehandling i valgkampen og af mit parti i det oplæg, som hr. Kristian Thulesen Dahl vifter med, ikke var omfattet af det pågældende forsigtighedsprincip, absolut ikke.
Den formulering, hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til, afspejler, hvor det ønske ligger hen i rækken af prioriteringer.
Det ligger i den pågældende situation højt for Socialdemokratiet og SF, men det blev på det pressemøde, man holdt, gjort meget klart af Socialdemokratiets leder, fru Helle Thorning-Schmidt, og af hr. Villy Søvndal, at ethvert forslag fra S og SF, fremtidige forslag og hidtidige forslag, vil være omfattet af forsigtighedsprincippet, nemlig at pengene skal findes, før forslaget kan gennemføres.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Men jeg fik jo ikke svar på spørgsmålet af forsvarsministeren.
Jeg beder jo forsvarsministeren om også at forholde sig til, hvad det er, der skaber mudder i billedet.
Hvorfor er det sådan, at soldaterne rent faktisk tvivler på den Afghanistanexit, som forsvarsministeren har bebudet omkring 2014?
En af grundene er jo sådan set, at Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre sammen har lavet et oplæg, hvor der meget klart står: Den internationale militære tilstedeværelse er under nedtrapning.
Derfor fastholdes ubetinget, at dansk deltagelse i kampene hurtigst muligt skal udfases.
Det videre forløb i forhold til tilbagetrækningen for 2013 forhandles på baggrund af aftalen om, at danske militære enheder skal være ude senest ved udgangen af 2014.
Danske militære enheder er alle soldater, vil jeg sige til forsvarsministeren.
Jeg går ud fra, at forsvarsministeren er bekendt med, hvad forsvarsministerens eget parti har skrevet sammen med Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Så jeg forstår sådan set godt, at fagforeningerne er lidt i tvivl, og det er jeg sådan set også.
Så jeg vil bare bede forsvarsministeren om at garantere, at der også er danske soldater i Afghanistan efter 2014.
Det er danske soldater, der laver træning og instruktion af afghanske sikkerhedsstyrker.
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Det er også fair nok.
Jeg synes bare, vi skal spille på en bane, som er båret af saglighed, og sagligheden i forbindelse med det citat, som spørgeren refererede til før, er, at jeg eksplicit siger: Hvis vi bare rejste os op i dag og tog hjem, kunne det slet ikke du.
Vi arbejder systematisk på at sikre træning osv., så vores kampsoldater kan komme hjem i 2015, altså med udgangen af 2014.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Skal ministerens svar så forstås sådan, at ministeren går fuldt og helt ind for det, der står i Helmandplanen, også selv om ministerens eget parti sammen med de to øvrige regeringspartier lige op til valget lancerede et oplæg, hvor der står meget klart, at der ikke må være nogen militære enheder i Afghanistan efter 2014?
Der står sådan set, at de danske militære enheder skal være ude senest ved udgangen af 2014.
Grunden til, at jeg spørger, er, at der faktisk er ret stor uklarhed om lige præcis, hvad det er, den røde regering ønsker at gøre med hensyn til Afghanistan.
Jeg noterede mig jo den forside, der var på Berlingske Tidende, som handlede om, at de to store fagforeninger faktisk er ret nervøse ved de meldinger, som den nye forsvarsminister er kommet med, og som hedder, at man skal være ude med alle soldater i 2014.
Det er den måde, fagforeningerne har forstået det på, og derfor må jeg jo så spørge forsvarsministeren: Står forsvarsministeren fuldt og helt bag, at der også vil være soldater i Afghanistan, danske soldater, efter 2014, fordi der vil være behov for instruktører og trænere også efter 2014?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jeg synes, at der jo er en udmærket læresætning om, at hvis man citerer, skal man citere det hele og det fulde, og derfor vil jeg gerne læse det op, der står i forlængelse af det, som den tidligere forsvarsminister, spørgeren, netop har sagt, nemlig at hvis vi bare rejste os op i dag og tog hjem, kunne det slet ikke du.
Vi arbejder systematisk på at sikre træning osv., så vores kampsoldater kan komme hjem i 2015.
Det er jo i virkeligheden kernen i det her.
Jeg forstår godt spørgsmålets karakter, og jeg forstår også godt den underfundighed, som kunne skrues ind i det: Passede det, var det en fejltagelse, var det sådan, at den nytiltrådte forsvarsminister bare ville tage alle tropperne ud, når nu der er en aftale, som går specifikt på kamptropperne?
Og der må jeg bare sige: Man kan se af det citat, hvis det læses i sin helhed, at det, der lægges vægt på, er det, som også er aftalt tidligere, nemlig at vi skal have vores kamptropper hjem ved udgangen af 2014 og indgangen til 2015.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Så vil jeg spørge forsvarsministeren i stedet: Mener forsvarsministeren fortsat, som det fremgår af ritzautelegrammet, at exitdatoen står fast, og at vi har en aftale om, at vi skal være ude af Afghanistan 31. december 2014 og have vores mænd og kvinder hjem, hvilket betyder, at man ikke har plads til instruktører dernede?
Jeg vil gerne vide, om forsvarsministeren står fast på det ritzautelegram, nemlig at exitdatoen står fast, hvilket betyder, at det ikke er muligt at have instruktører og trænere dernede efter 2014.
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Hvis jeg skal adressere spørgsmålets lidt, kan man sige, besynderlige karakter direkte, bliver jeg nødt til at starte med at sige til spørgeren, at det nok har mindre betydning, hvad jeg tror eller ikke tror.
Jeg ved, at spørgeren er bekendt med, at det fremgår af Helmandplanen 2011-2012, at vi omlægger og reducerer den danske kampindsats i 2011 og 2012, sådan at der flyttes fokus fra kamp til øget træning, uddannelse og rådgivning og udsendelse af støttebidrag.
For så vidt angår årene 2013 og 2014, er der i Helmandplanen lagt op til, at Danmark kan videreføre trænings- og støttebidrag samt kampbidrag i en mere tilbagetrukket rolle.
Endvidere er det intentionen i Helmandplanen, at der ved udgangen af 2014 ikke længere er danske kampenheder i Afghanistan.
Om tiden efter 2014 er det tillige anført, og her tillader jeg mig at citere: »Efter 2014 vil der forventeligt fortsat være behov for en international militær tilstedeværelse i Afghanistan som led i NATO's langsigtede partnerskab med Afghanistan.«
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Tak, og spørgsmålet lyder: Tror ministeren, at alle danske soldater er ude af Afghanistan ved udgangen af 2014, som det fremgår af ministerens udtalelser til Ritzau den 6. oktober 2011?
Tror ministeren, at alle danske soldater er ude af Afghanistan ved udgangen af 2014, som det fremgår af ministerens udtalelser til Ritzau den 6. oktober 2011?
Mener ministeren, at afghanerne selv er fuldt ud i stand til at uddanne og træne afghanske sikkerhedsstyrker fra udgangen af 2014?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Uanset hvordan man vender og drejer det her, må man konstatere, at referencen til udenrigsministeren og det, som udenrigsministeren har sagt tidligere på året, semantisk enten kan forstås som den nuværende udenrigsminister, som jo så ikke var udenrigsminister på det tidspunkt, men varetog et andet job, eller den tidligere udenrigsminister, som var udenrigsminister på det tidspunkt, men som nu ikke er udenrigsminister længere.
Jeg går ud fra, at den reference, der er, ikke er til den tidligere udenrigsminister, der var på det tidligere tidspunkt, men til den udenrigsminister, der ikke var udenrigsminister på det tidspunkt, hvor vedkommende er citeret for at sige det, som jeg nu bliver spurgt om.
Hvis den antagelse er korrekt – og jeg kan næsten se på spørgerens mimik, at det er derover, vi skal – så kan jeg garantere, at det, regeringen vil gøre, er, at den efter 2014 sammen med vores NATO-partnere vil vurdere behovet for en fortsat militær tilstedeværelse i Afghanistan, som, hvis det er nødvendigt, hovedsagelig vil bestå af rådgivere, instruktører og støttebidrag.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Må jeg ikke bare slutte af med at sige, at det, der står i den artikel i Berlingske Tidende i dag, som der henvises til, baserer sig på en økonomiaftale, som hr. Karsten Lauritzens parti stod bag, da man sad i regering, og som mit parti, Socialdemokraterne, bakkede op om og fortsat bakker op om.
Og hvorfor gør vi det?
Det gør vi, fordi det er meget, meget vigtigt, at vi sikrer, at der er bred enighed om rammerne for dansk politi, og det er uhyre vigtigt, at vi sikrer, at vi fortsætter omstillingen og moderniseringen af dansk politi.
Den aftale, som der henvises til der, er udarbejdet af den tidligere regering, med bred opbakning fra Folketinget.
Og det er i al beskedenhed mit ønske, at man, når man nu læser, hvad hr. Karsten Lauritzens parti tidligere har stået bag, så husker på det, og at man er klar til at indgå i konstruktive drøftelser om, hvordan vi sikrer, at vi kan have et politi, som er moderne, som er effektivt, og som er i stand til at håndtere de forandringer, der er i kriminalitetsbilledet, herunder ikke mindst den meget store opgave, som vi står over for i de her år, nemlig det, at vi, selv om der heldigvis er stadig flere unge, der har et liv uden for kriminalitet, kan se, at der er en hård kerne, som bliver stadig mere kriminel.
Dem skal vi sætte ind over for.
Vi ved, at er der ganske ofte er en tæt sammenhæng med det, at de bor i visse af de her udsatte boligområder.
Derfor er det regeringens intention – det kan man læse direkte ud af regeringsgrundlaget – at vi får en aftale, som i særlig grad prioriterer det, at vi har et politi, som er til stede i boligområder, hvor der er problemer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Jamen så vil jeg sådan set bare bede forsvarsministeren om at bekræfte, at de udtalelser, som udenrigsministeren er kommet med tidligere på året, om, at der ikke vil være én dansk soldat, der har foden på afghansk jord efter 2014, ikke længere er gældende, og at regeringens politik rent faktisk er den, som forsvarsministeren her har fremlagt.
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Sådan et spørgsmål kan besvares på mange måder.
Jeg synes i virkeligheden, at jeg, med den funktion, som jeg har nu, vil vælge at tage fat på den første del af det, nemlig at konstatere, at ordføreren efter den gode samtale, vi har haft her, også kan konstatere, at det vil være relativt let for regeringspartiet og for oppositionspartiet at finde en vej fremad, hvad angår vores indsats i Afghanistan, både i forhold til tilstedeværelsen frem til udgangen af 2014 og en eventuel tilstedeværelse derefter.
For det synes jeg vi skylder vores folk, som er derude, og det synes jeg vi skylder afghanerne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Det har i hvert fald ikke været nogen hemmelighed for dem, der sad og forhandlede med den tidligere regering, da man forhandlede Helmandplanen, at der var en forventning om, at der også var danske soldater i Afghanistan efter 2014 netop til at varetage træning og uddannelse af de afghanske sikkerhedsstyrker.
Men jeg er da glad for at notere mig, at det sådan set også er det synspunkt, forsvarsministeren har.
Det synes jeg er yderst tilfredsstillende, fordi NATO jo lige præcis siger – og det tager jeg også forsvarsministerens svar som en bekræftelse af – at Afghanistan ikke kan klare sig selv allerede om 3 år.
Så derfor skal mit afsluttende spørgsmål til forsvarsministeren bare være: Har forsvarsministeren nu også overbevist udenrigsministeren om, at de synspunkter, som udenrigsministeren havde, da han lidt tidligere i år kom med nogle udtalelser, som gik på, at der ikke ville være nogen danske soldater på jorden i Afghanistan efter 2014, uanset om afghanerne kan klare det selv eller eller ej, ikke længere er gældende?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at hvis vi rejste os op og forlod Afghanistan i dag, så ville det være et land, der ville være ude af stand til at tage vare på sin egen sikkerhed.
Derfor har vi jo også sagt, at vi vil omlægge vores indsats til at være træningsorienteret, sådan at afghanerne ved udgangen af 2014 forhåbentlig er i stand til at tage vare på deres egen sikkerhed.
Men det her er ikke let.
Det er besværligt.
Det er sådan, at vi har at gøre med et land, hvor der er behov for, at vi er til stede, hvor der er behov for, at vi hjælper, og hvor der undervejs også vil være bump på vejen, ligesom i så mange andre processer.
Derfor synes jeg også, at det er fornuftigt, at vi har sagt, at der efter 2014 nok stadig vil være behov for en international militær tilstedeværelse i Afghanistan led i NATO's langsigtede partnerskab med Afghanistan, sådan som ordføreren også lige har formuleret sig frem til, og at en eventuel dansk militær tilstedeværelse i givet fald hovedsagelig vil bestå af rådgivere, instruktører og støttebidrag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-12:
Nu spurgte jeg jo sådan set til, om afghanerne selv fuldt ud var i stand til at træne og uddanne de afghanske sikkerhedsstyrker ved udgangen af 2014.
Jeg spurgte sådan set ikke om, hvornår man i Afghanistanstøttepartierne skulle forhandle om, hvad der skal ske efter 2014.
Jeg vil spørge forsvarsministeren, om det ikke er korrekt, at vurderingen i NATO rent faktisk er, at Afghanistan ikke allerede om 3 år kan klare det hele selv; at afghanerne rent faktisk ikke fra udgangen af 2014 fuldt ud kan klare at træne og uddanne de afghanske sikkerhedsstyrker.
Derfor er NATO's vurdering, at der vil være behov for, at der bliver lavet træning og instruktion og uddannelse af afghanske sikkerhedsstyrker også efter 2014.
Jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at det er NATO's vurdering, for det er jo den, jeg lægger til grund for det her spørgsmål, men det har jo været noget uklart i forhold til ministerens udmeldinger om, at danske soldater ikke skal være i Afghanistan efter 2014.