runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Det vil sige, at Alternativet sådan set støtter koalitionens bestræbelser på at levere støtte til de folk, der forsøger at befri landområder fra Daesh, og at Alternativet vel sådan set også er glade for, at f.eks. Ramadi er blevet befriet, og at flygtninge har kunnet vende hjem.
Men er det så ikke et lidt mærkeligt standpunkt – hvis jeg må sige det på den måde – at man synes, det er i orden, at andre bidrager militært, men at Danmark ikke skal yde sit bidrag?
Jeg er sådan set enig i, at det er svært.
Man vil om lidt kunne høre, at jeg sådan set er enig i, at der ligger mange svære ting og svære beslutninger foran os.
Det er ikke nogen let beslutning overhovedet.
Men jeg har det bare sådan, at hvis man mener, at det er nødvendigt også at have et militært spor, bør bidraget vel også komme fra Danmark, eller med hvilken moralsk legitimitet kan man sige, at Danmark ikke skal bidrage?
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Vi ønsker ikke at indsætte danske landstyrker, og vi synes, at kampagnen ser ud til at have positive effekter, som den er nu, altså med det samarbejde og med de styrker, der er på jorden.
Derfor tror vi ikke, at det på lang sigt bliver nødvendigt.
Det håber vi ikke.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
I Alternativet vil vi kræve et bredere mandat og set med vores øjne en mere skarp plan, hvis vi skal sige ja til at bruge en militær indsats.
Men kan ordføreren bekræfte, at det ser ud til, at vi kun kan vinde over ISIL militært ved at indsætte landtropper?
Det er min helt klare overbevisning.
Vi ønsker ikke at gøre det.
Vi kan ikke se, der er en plan, der retfærdiggør det lige nu, og vi synes slet ikke, at det skal være danske tropper, der gør det – i hvert fald ikke i øjeblikket.
Men er ordføreren enig med mig i, at det ser ud til, at det bl.a. er landtropper, der skulle til, for rent faktisk at få ISIL drevet ud af de områder, som vi ønsker dem ud af?
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Jeg tror ikke, at man kan komme uden om, at der i en desperationsfase, hvor man svækker Islamisk Stat, vil være større risiko for angreb.
Men det skal bare ikke afholde os fra at bekæmpe Islamisk Stat, for målet er selvfølgelig at undgå, at Islamisk Stat får et område, hvorfra de kan styrke deres indflydelse og dermed på lang sigt udgøre en konstant og voksende terrortrussel imod resten af verden.
Der må man sige at det er et mindre onde med en forøget terrortrussel i en kortere overgang, nemlig i den overgang, hvor vi håber, at vi får bekæmpet Islamisk Stat i Irak og Syrien.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Er det korrekt forstået, at der netop er den sammenhæng til vores indsats, at når vi sender danske soldater til Syrien og Irak for at bekæmpe ISIL – vi er helt enige i, at det er en god idé at få ISIL bekæmpet på en eller anden måde – forøger vi terrortruslen i Danmark og Europa?
Eksemplet her med dragerne er faktisk rigtig godt, for mange bruger det billede, at der, når vi dræber én terrorist, kommer to nye til, enten lokalt eller et andet sted i verden.
Er det en betragtning, som ordføreren deler?
Det lød sådan.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Men det er heller ikke en fejlslutning, som vi drager, for vi er udmærket godt klar over, at dette her jo er en ekstremistisk ideologi, som vil være til stede i lang tid – selvfølgelig er det det.
Men det skal da ikke afholde os fra at bekæmpe, at tilhængerne af den her ekstremistiske ideologi får et safe haven, får et stronghold i Mellemøsten, hvorfra de så kan brede sig yderligere.
Det er da klart, at når man hugger ét hoved af dragen, kommer der andre hoveder frem, men det skal vel ikke gøre, at vi så accepterer, at vi skal leve med farlige drager i stuerne.
Vi er da nødt til at bekæmpe dem og holde dem nede og hugge hovedet af, hver gang der vokser et frem.
Men vi må også erkende, at selvfølgelig vil der da komme nogle igen, det kan vi ikke undgå.
Men vi skal ikke lade dem myldre frem på jord uden at forsøge at bekæmpe dem.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Jo, men det er sådan set rigtigt nok – man kan godt argumentere på den måde.
Men det er så også en erkendelse af, at terrortruslen er forøget i øjeblikket og også vil blive yderligere forøget, bl.a. på grund af vores militære indsats.
Det synes jeg er godt at vi får slået fast.
Der, hvor jeg mener at der er en fejlslutning, er, når ordføreren hævder, at når vi så få besejret Islamisk Stat militært, er terrortruslen væk.
For det er jo dybereliggende faktorer, der ligger bag den her terrortrussel – altså, der vil komme andre grupperinger i stedet for.
Det forsvinder heller ikke, hvis man – forhåbentlig – får bekæmpet IS militært.
Så derfor er det en fejlslutning af dimensioner og noget meget, meget farligt.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Med hensyn til det med fanger er det jo lige præcis det, jeg kritiserer og ønsker at der bliver taget hånd om.
Og det håber jeg på at der bliver.
Med hensyn til en forøgelse af terrortruslen på kort sigt kan man jo godt sige, at det er rigtigt, at det kan være et udtryk for desperation, at der nu kommer de her angreb i Europa.
Men hvis det så skulle give anledning til, at vi siger, at så giver vi helt op, og at vi så aldrig vil bekæmpe Islamisk Stat, fordi vi risikerer, at de i desperation, lige før de lukker og slukker, fordi vi bekæmper dem i Irak og Syrien, angriber os, synes jeg, det er en ualmindelig svag og opgivende tilgang til problemet.
Hvis vi giver helt op og opgiver at bekæmpe dem, vil terrortruslen jo med sikkerhed være konstant og formentlig også stigende på længere sigt.
Så vi er nødt til at acceptere en kortsigtet forøgelse af truslen for at eliminere den på længere sigt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Der er mange ting, man kunne tage op her, men når nu ordføreren nævner terrortruslen fra Islamisk Stat mod Danmark, og at det er det, det handler om, vil hun så ikke medgive, at det, at Islamisk Stat er presset militært – for det er rigtigt nok – betyder, at man har lagt slagmarken et andet sted, og at alle de der terrorhandlinger, vi har oplevet, i høj grad er, som mange eksperter er enige om, en konsekvens af, at man så fører krigen et andet sted hen, og at man på den måde, i hvert fald på kort sigt, forøger terrortruslen?
Der er et andet spørgsmål, som jeg også gerne lige vil tilbage til, og det er det med fangerne.
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at hun ikke ville være med til at sende soldater af sted, hvis man ikke bare kunne udlevere fanger, som man tager.
Det er der jo ikke tale om her.
Her bliver der lavet en særlig taskforce, hvor man skal ringe hjem først, og det er jo blevet kritiseret meget af f.eks. flere af de militære fagforeninger, som siger, at det er en molboagtig måde at gøre det på.
Og derfor er det jo ikke rigtigt, at man har et afklaret forhold til, hvordan fanger skal håndteres i det her.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Strategien er at bekæmpe Islamisk Stat og håbe, at der kommer forhandlinger mellem de øvrige parter, så man kan få en stabil region.
Men først og fremmest er målet at bekæmpe Islamisk Stat, så Danmark ikke bliver udsat for risiko for terrorangreb fra Islamisk Stat.
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Nu har Enhedslisten det princip, at vi ikke stemmer for noget, vi ikke tror på.
Vi stemmer ikke for en tvivlsom militæraktion uden strategiske overvejelser.
Det er fuldstændig meningsløst.
Der er jo ingen strategi i det, der sker i Syrien.
Man ved ikke engang, hvem ens egne venner er.
Et eksempel er, at under forhandlingerne har man i første og anden forhandlingsrunde afvist at lade Iran, afvist at lade Assad sidde med ved forhandlingsbordet.
Nu er man langt om længe blevet klogere og har sagt, at det godt kan ske, at vi skal have fjenden siddende over for os, når vi skal forhandle fred.
Der mangler jo en strategi.
Det er jo halsløs gerning, man laver dernede, fra vestlandenes side.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Islamisk Stat har ikke eksisteret i 15 år, så de er ikke blevet styrket igennem 15 år.
Jeg er også glad for, at installationer, som har med olieproduktion at gøre, godt kan være gyldige militære mål.
Så de ting, som ordføreren efterlyser, er lige præcis det, som er indeholdt i det her beslutningsforslag.
Så Enhedslisten burde overveje at stemme for.
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Der findes jo, fru Marie Krarup, en ekstra mulighed, nemlig den, at man jo så selv kan tage dem i dansk varetægt og sikre, at fanger bliver behandlet ordentligt, hvis man endelig vil ud på eventyr med militæret.
Det er bare for at sige, at man ikke behøver at slå folk ihjel, fordi man ikke kan finde ud af, hvad man ellers skal gøre.
Hvis militær kamp og militære aktioner styrker ISIL, og det ser det ud til – det er en entydig tendens, der har været i 15 år – er det så ikke en idé at overveje politiske og økonomiske indsatser?
Det kan være det der med at inddæmme ISIL økonomisk, som der ikke er gjort noget som helst for.
De sælger olie på markedet over hele verden; de skovler penge ind fra de områder; de kan betale lønninger til unge mennesker; de køber verdens mest moderne våben.
Hvad er grunden til, at man så fokuserer så smalt på en metode, der sandsynligvis styrker ISIL i stedet for at svække dem?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det.
Når man læser regeringens beslutningsforslag, ser man jo, at det står fuldstændig uklart, hvem det reelt er, Danmark skal støtte i Irak og Syrien.
Altså, skal vi støtte ekstremistiske shiamuslimske grupper, som styres fra Iran, skal vi give militær støtte til islamistiske ekstreme grupper i Syrien?
Er det virkelig Venstres politik, at sådan nogle grupper skal have militær støtte fra Danmark?
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Jeg synes, at Venstres ordfører kom noget nemt om ved at forklare, hvem der er vores venner, og hvem der er vores fjender i Syrien.
Altså, vi kommer jo til at støtte nogle ret militante grupper, som fuldt ud lever op til vores værste beskrivelse af ISIL.
Er det virkelig sådan, at Venstre siger, at skidt med det, og det lader vi være med at nævne, for det hører til i en briefing ovre i Udenrigsministeriet, og så er det godt nok med det?
Det er da benhård virkelighed, at vi kommer til at stå i den situation, at vi kommer til at støtte nogle, vi aldeles ikke har lyst til at støtte, og som er lige så farlige og brutale som andre, f.eks. ISIL.
Hvad er det for en ensidig politik?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Det er jo vigtigt at sige, at vi ikke sender tropper af sted som landtropper.
Vi sender specialstyrker af sted, som skal være der i en træningskapacitet i forhold til de irakiske tropper.
Det kan måske forandre sig i fremtiden, men så er det, vi får lejlighed til, bl.a. i Udenrigspolitisk Nævn, at tage diskussionen op til den tid.
Men indtil nu er de der i en træningskapacitet over for de irakiske tropper, og derfor er det – uden at sætte procenter på, for det er noget, man hurtigt kan komme galt af sted med – en ekstremt hypotetisk situation, vi taler om i øjeblikket.
Og der vil jeg bare sige, at set i lyset af det synes jeg, at den her telefoniske taskforce er den helt rigtige løsning.
Så er det ikke den enkelte soldat ude i felten, som skal stå med beslutningen.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
[Lydudfald]
... løsninger.
Men nu siger ordføreren, at det er en fuldstændig hypotetisk situation.
Jeg mener bare, at i det øjeblik, vi beslutter at sende soldater af sted, der kan risikere at komme i den situation, så er det vel fornuftigt, at vi har nogle klare aftaler og dermed også har en klar aftale med den irakiske regering om, hvad vi gør, hvis det er sådan, at vi står med nogle fanger.
Kan der udstedes en garanti for, at de hverken bliver udsat for tortur eller dødsstraf, hvis det er sådan, at vi kommer i den situation?
Det må vel være en forudsætning for, at vi kan vedtage at sende tropper af sted, uanset hvor hypotetisk det måtte være.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Allerførst vil jeg sige, at jeg faktisk nævnte i min tale, at jeg mener, at den primære grund til, at ISIL har haft fremgang, er, at man fra Vestens side bare så til og lod forskellige folk slagte hinanden i Syrien.
Så jeg mener faktisk, det er en konsekvens af, at man ikke turde gå ind og tage fat i problemet.
I forhold til det konkrete med fangerne vil jeg sige, at nu bliver der jo nedsat den her taskforce, og det synes jeg er den helt rigtige måde at gribe tingene an på, for det gør, at i stedet for at det er soldaten ude i felten, som skal afgøre, om det her nu er en situation, hvor man skal tage nogen til fange, så er der nogle eksperter, som afgør det.
Samtidig er det vigtigt at slå koldt vand i blodet og sige, at de eneste soldater, vi har på landjorden, er specialstyrker, som er der i en træningskapacitet.
Sandsynligheden for, at de kommer til at få en eller anden form for kontakt med nogen, de ønsker at tage til fange, er så godt som lig nul i øjeblikket.
Så derfor er det en ekstremt hypotetisk situation, men jeg støtter helt klart taskforceløsningen.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Nogle gange synes jeg, det kommer til at lyde en lille smule forsimplet, altså at det bliver sådan et mantra, vi gentager, at hvis vi bare får fjernet ISIL fra jordens overflade, er der mange ting, der er løst.
Der er jo også er grund til, at ISIL er der, og jeg går ud fra, at når ordføreren taler om, at der er nogle moderate kræfter dernede, vi skal støtte, så er det ikke Assadstyret, han taler om.
Og det bliver jo de facto en konsekvens af det her.
Men det, jeg godt lige vil spørge ordføreren om, er i forbindelse med det, som den tidligere ordfører for Dansk Folkeparti var oppe at sige om udlevering af fanger.
Er det ordførerens og Venstres synspunkt, at hvis det er sådan, at vi skal sende soldater af sted, skal der være en klar aftale om, hvad der skal gøres med de fanger, der eventuelt måtte være, og at den aftale skal overholde FN's love?
Altså, det vil sige, at vi ikke udleverer fanger, medmindre vi er sikre på, at de ikke bliver udleveret til dødsstraf eller tortur.
Vil Venstre være garant for, at der ligger sådan en klar aftale, før vi vedtager, at der skal sendes tropper af sted?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Allerførst: Jo, det er korrekt, hvad jeg siger fra Folketingets talerstol.
Dernæst vil jeg sige, at det er vigtigt at holde fast i, at ISIL faktisk er i defensiven militært i øjeblikket, ikke mindst i Irak, hvor man har slået dem tilbage fra mange af de områder, som de havde, da de havde mest.
Selv i Syrien, er det, som jeg husker det, faktisk ca. 10 pct. af det område, som de havde kontrol med før, som man nu har fået befriet.
Så det er jo ikke korrekt, at ISIL breder sig.
Og jeg er bare uenig i hele perspektivet fra SF's side om, at man kan noget som helst uden at fjerne ISIL fra jordens overflade.
Altså, man kan ikke skabe fremgang i området, hvis ikke vi får fjernet ISIL.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Hvis vi ikke kan udlevere fanger til et fængselsophold i det område, hvor vi kæmper, skal vi lade være med at kæmpe der.
Hvis danske soldater kan sætte deres liv på spil i et område, må man også kunne sige, at de fanger, der eventuelt tages, selvfølgelig skal kunne udleveres til de myndigheder, der nu er på stedet.
Det synes jeg er fuldstændig logisk og sund fornuft, og jeg vil nødig sætte danske soldater i den situation, at de enten er nødt til at frigive folk, som kan være til fare for dem selv og andre, eller endnu værre er nødt til at dræbe dem, fordi der ikke nogen mulighed for at overlevere dem til en fængselsinstitution.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Tak for det.
Jeg er faktisk enig med hr. Holger K. Nielsen i, at man ikke bare skal se det her i et militært perspektiv.
Det synes jeg heller ikke vi gør.
Hvis man kigger på det, som vi giver i her og nu-støtte til flygtningelejre, til de mange flygtninge, som er flygtet fra ISIL's terror, så har Danmark jo senest på donorkonferencen i London fordoblet vores tilsagn om støtte.
Derudover har vi været inde at hjælpe i de befriede områder – når de er blevet befriet fra ISIL – i forhold til at få fjernet miner osv.
Så Danmark er – i gåseøjne – med hele vejen, både når ISIL skal fjernes, men også når der skal være en civil opbygning bagefter.
For det er jeg faktisk enig i at vi også skal sørge for.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Det er rigtigt nok, at der er mange, der har været i Jordan og besøgt flygtninge der.
Det har jeg også selv på et tidspunkt.
Det er også fuldstændig korrekt, som ordføreren siger, at når man taler med flygtningene, så ønsker de ISIL smidt hen, hvor peberet gror.
De er i høj grad flygtet fra ISIL.
Men – og det er en vigtig pointe – de siger så også, at deres børn er det anderledes med, fordi de står uden fremtid i Jordan i øjeblikket, uden job.
De kan ikke se nogen fremtid for sig.
De bliver påvirket af ISIL.
De bliver i højere grad inddraget i ISIL.
Det er jo derfor, det er så vigtigt at forstå, at det her ikke bare er et spørgsmål om at få ISIL fjernet fra jordens overflade med militære midler, for de er der også på andre måder, bl.a. som en del af en sunni-shia-konflikt, der er i hele området, hvor mange sunnimuslimer har opfattet Islamisk Stat som nogle, der kunne beskytte dem.
Det er derfor, vi er nødt til at se det her i en langt, langt bredere kontekst end den militære kontekst, som der lægges op til her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jamen tak for det.
Altså, jeg tror, de her grupper, lige meget hvem det er, er i fare, så jeg synes ærlig talt ...
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Nu har Enhedslistens ordfører selv været med til den briefing, der var i Forsvarsministeriet i går, hvor jeg også deltog.
Derfor ved Enhedslistens ordfører jo også godt, at jeg ikke kan stå her på talerstolen i dag og fortælle, hvad det er for nogle grupper, som vi støtter i Syrien, fordi det vil udgøre en trussel mod de pågældende grupper i Syrien.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er dybt useriøst.
Undskyld!
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Det ser vi desværre et land som Tyrkiet gøre ved at bevæbne ekstreme islamistiske grupper som Ahrar-al-Sham, der kæmper sammen med al-Qaeda i Syrien.
Og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører: Hvad er det præcis for nogle grupper, som Danmark skal støtte med den militære indsats i Syrien?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Nej, og derfor gør vi det heller ikke.
Altså, det er det vigtige at holde fast i, er, at vi nu bekæmper ISIL.
ISIL er en trussel, ikke mindst i Irak, men så sandelig også i Syrien.
Og med hensyn til at støtte islamiske ekstremistiske grupper er svaret: Det gør vi ikke.
Der er nogle konkrete moderate styrker i Syrien, som man har et tæt samarbejde med, med koalitionen på den ene side og de her styrker på landjorden, og det skal man selvfølgelig få til at fungere i dagligdagen.
Men i forhold til de ekstreme terrororganisationer – ISIL og de andre – er svaret: Dem støtter vi selvfølgelig på ingen måde.
Men det er bare vigtigt at holde fast i, at hvis vi ønsker bare nogen som helst løsning på Syrienkonflikten, skal vi da have fjernet ISIL.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten tror, at man på nogen måde vil kunne forhandle en eller anden form for politisk aftale, hvis ikke ISIL er fjernet.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Der er et misforhold imellem, hvad der bliver brugt af ressourcer på den militære indsats og på den civile indsats.
Og det, jeg bare siger, er, at i forhold til at få stoppet Islamisk Stat er man altså nødt til at være opmærksom på, at de køber unge mennesker.
De giver dem penge for at gå over.
Hvad har sådan nogle unge mennesker af andre muligheder end at gå over til Islamisk Stat?
De får en fremtid der, som de ellers ikke ville have fået.
Det, det handler om, er at give de unge mennesker mulighed for at få en anden fremtid end hos Islamisk Stat, og det er langt, langt vigtigere end den militære indsats, for IS breder sig jo, også i Libyen, i mange, mange steder i hele området.
Og det er jo det, man er nødt til at have i baghovedet i alt det her.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil støtte, at danske tropper er med til at udlevere fanger, selv om de godt ved, at de vil blive overladt til eventuel dødsstraf og tortur?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Vi er sådan set enige i, at der godt kan gøres noget militært, og derfor støttede vi jo også luftoperationen i Irak sidste år – eller forrige år, var det jo.
Men det forudsætter jo så, at der er styrker på landjorden, man kan arbejde sammen med.
Og det er jo det, som er vanskeligheden i Syrien.
Der er jo ikke troværdige tropper på landjorden, som man kan arbejde sammen med.
Det er derfor, at danske soldater jo kommer ud i nogle meget, meget vanskelige valg om samarbejdspartnere og fjendebilleder.
Og er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at hvis man skal i krig, skal man have et meget, meget klart fjendebillede?
Og findes det i Syrien?
Ja, det er IS, det er jeg med på, men hvad med Assad?
Er han også en fjende, eller er han en ven?
Hvad med Tyrkiet?
Hvad med Rusland?
Hvad med Iran?
Hvor står de i det venne-/fjendebillede, som vi er nødt til at definere, når vi skal sende soldater ud?
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
At kunne gøre det regnestykke forudsætter, at man kan lave en kontrafaktisk historieskrivning, nemlig sige, hvad der ville være sket, hvis vi ikke havde gjort noget.
Det kan man jo af gode grunde ikke.
Altså, at sige, at det her er der ikke kommet noget godt ud af, forudsætter, at man ved, hvad resultatet ville have været, hvis vi ikke havde gjort noget.
Det er det ene problem, nemlig at det er meget, meget svært at måle.
Jeg er stensikker på, at den indsats, vi har gjort, har været god og værdifuld.
Hvis det her ikke er svaret, hvad er det så, der er svaret?
Skulle vi så – stolende på spørgerens argument – sige, at derfor skal vi ingenting gøre, hvilket jo heller ikke er svaret?
Jeg har sagt, og Socialdemokratiet har sagt, at der er to ben.
Der er det militære ben, og der er det civile ben.
Vi er tilhængere af, at vi bruger det militære ben.
Jeg har også sagt – det sagde jeg i min tale lige før – at der er meget, meget få, om nogen, konflikter, der kan løses med militære midler alene.
Og jeg tror, at noget af det, vi har lært over de seneste år, er præcis det der med, at der også er behov for en sammentænkt og massiv civil indsats, som der jo lægges op til, og som har fundet sted i den her konflikt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Jeg tror, at vi alle sammen her i Folketinget er enige om, at ISIL eller Daesh, som det jo hedder dernede, er en terroristisk bevægelse, som kan tåle sammenligning med både nazisme, kommunisme osv.
Det er vi jo enige om, og vi er også enige om, at de skal bekæmpes.
Spørgsmål går på, hvordan vi bedst bekæmper ISIL.
Og gør det så ikke indtryk på den socialdemokratiske ordfører, at de militære indsatser, vi har haft i Mellemøsten de seneste 10-15 år – først i Irak, så i Afghanistan – ikke har været nogen succes i forhold til at bekæmpe terrorgrupper?
Hvis man ser på Afghanistan, blev Taleban jo faktisk styrket, ved at vi blev besættelsesmagt i Afghanistan, for det betød, at man kunne rekruttere flere mennesker til Taleban.
Og tilsvarende er det jo også det, vi er bange for omkring IS i Irak og Syrien, nemlig at jo mere vi går ind militært, jo mere får de mulighed for at rekruttere nye mennesker til IS.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
Nu er det jo ikke nok, at man bekymrer sig.
Man bliver også nødt til at gøre noget.
Og det er måske i virkeligheden en af de store forskelle – ud over den holdningsmæssige forskel – på Socialdemokratiet og Enhedslisten, at vi er klar til at gøre mere end at bekymre os.
Vi er også klar til at træffe de beslutninger, som er besværlige og komplicerede, også selv om de har konsekvenser, som er besværlige og komplicerede.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
[Lydudfald]
... hjem igen.
Der har Enhedslisten gjort en stor indsats i forhold til det.
Og jeg synes, den socialdemokratiske ordfører mangler at svare på spørgsmålet om, hvad det er, man kan forvente at opnå med den her indsats.
For hvis vi skal gøre det her, som er meget alvorligt, så må det være, fordi man er helt sikker på, at man kan opnå noget, der er bedre end status quo.
Og hvis det betyder, at de styrker, vi kommer til at give vores støtte til, er shiamilitser, som har præcis lige så sort en ideologi som ISIL, så synes jeg, det er et meget, meget risikabelt foretagende at sende vores unge mennesker ud i.