Per Bisgaard (V), 2010-03-05:
Lovforslaget indeholder en række spændende ændringer af folkeskoleloven, og jeg vil i min ordførertale forsøge at kommentere de fleste af dem.
Venstre bifalder den udvidede mulighed for, at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at skolerne efter lokale ønsker og behov kan undervise i videre omfang end det, der er fastsat lovkrav om.
Det betyder, at man i de obligatoriske fag kan påbegynde undervisning på et lavere klassetrin.
Den nuværende lovgivning giver ikke mulighed for at tilrettelægge undervisningen ud over 6 timer for elever i børnehaveklasser og frem til og med 3. klasse, men det bliver nu muligt at forlænge den daglige undervisning fra 6 til 7 timer.
Flere forsøg med udvidet undervisningstid har vist, at man kan opnå en højere faglighed ved at inddrage undervisningsmetoder, arbejdsformer, som tilgodeser de enkelte elevers forskellige forudsætninger.
Forsøgene har tillige vist, at ikke mindst integrationen af tosprogede børn har fået et gevaldigt løft, men med muligheden for at benytte differentierede metoder og undervisningssteder vil det med stor sandsynlighed også være muligt at løfte udbyttet af undervisningen for alle elevgrupper – i citationstegn.
I gældende lov skal elever på 8.-10. klassetrin have deres standpunktskarakterer to gange om året, og de sidste skal gives umiddelbart før de skriftlige prøver, som falder i begyndelsen af maj.
Lovforslaget lægger nu op til, at man venter med at give disse standpunktskarakterer helt frem til det tidspunkt, hvor de mundtlige prøver starter.
Det er traditionelt 2-3 uger senere.
I praksis betyder det, at der bevares et incitament for eleven til fortsat at deltage aktivt i undervisningen i de fag, hvor eleven ikke skal aflægge prøve – en enkelt lille ændring, som kan bevare et højt niveau i undervisningen og forhindre, at der går tidlig sommerferie i de prøvefrie fag.
Lovforslaget indeholder også en ændring i behandlingen af klager over bedømmelsen af prøver, idet det ikke længere vil være risikofrit at klage over en prøve, underforstået, at der nu er en risiko for, at klageren kan få en lavere karakter end oprindeligt angivet, såfremt man ønsker en ombedømmelse.
Der er nu overensstemmelse med de regler, som gælder for de gymnasiale og erhvervsrettede uddannelser.
Siden det udvidede undervisningsbegreb blev indført i 1986 med indførelsen af samordnet indskoling, har læreruddannede kunnet undervise i børnehaveklassen, og pædagoguddannede har kunnet medvirke i undervisningen fra børnehaveklassen til 2. klasse.
Undervisningsministeren har de seneste 10-11 år godkendt flere forsøg, hvor man har haft mulighed for at gå ud over gældende regler.
Der vil dog som tidligere være muligheder for dispensation ved små skoler.
Forslaget indeholder også forbedringer for forældre, der ønsker at klage over specialundervisning i dagbehandlingstilbud eller i et anbringelsessted, og her gives der nu mulighed for at indbringe kommunalbestyrelsens afgørelse fra Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Der gælder de samme klageregler for specialundervisning i dagbehandlingstilbud og i anbringelsessteder som i folkeskolen.
De nye ændringer giver forbedringer for folkeskolens parter enkeltvis og i fællesskab.
Vi var i Venstre gerne gået et skridt videre i ønsket om at give kommunerne større handlemuligheder.
Det har vi ikke kunnet finde opbakning til, men det skal naturligvis ikke afholde os fra at glæde os over de positive ændringer, som lovforslaget indeholder, og Venstre støtter op om forslaget.