runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Det er Det Konservative Folkepartis klokkeklare holdning, at hvis regeringen ikke kan finde sit parlamentariske flertal med Enhedslisten, kan Det Konservative Folkeparti ikke hjælpe regeringen.
Så regeringen må selv finde sit flertal.
Når den har det, er der en tradition for, at man, selv om man er imod helheden i finansloven, stemmer for alligevel, og det kan meget vel ske, at det er det, Det Konservative Folkeparti gør.
Men inden vi bliver afkrævet et sådant svar, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, at jeg synes, det må være fair, at vi kender detaljerne, konsekvenserne og omfanget af finansieringen, efter man har fået Enhedslisten til at lægge stemmer til.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Ja, nu bliver jeg jo sådan lidt bekymret, for svaret på mit spørgsmål må i virkeligheden være, at den konservative ordfører siger nej.
Den tradition, vi har i dette Folketing,
er, at hvis der er et flertal, bakker man som ansvarligt parti op om den finanslov, der nu ligger.
Svaret var jo i virkeligheden: Nej, det vil vi ikke, vi vil først se, hvordan det, der ligger, ser ud.
Men det er jo et brud med den tradition, vi har i det her Folketing, nemlig at vi, også for at vise ansvarlighed udadtil, over for udlandet, siger, at der er en bred opbakning til finansloven, for det er jo den, der udbetaler lønninger og alt muligt andet i det her samfund.
Det, De Konservative siger nu, og det overrasker mig meget, er: Nej, vi vil ikke sige, at vi bakker op om en finanslov, der alligevel har et flertal; vi vil se på, hvad der ligger.
Det er, må jeg godt sige, et brud med en meget, meget fast tradition i det her Folketing, og det er jeg ærlig talt temmlig skuffet over, hvis jeg må sige det ligeud.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Jeg forstår i øvrigt ikke retorikken.
Ordføreren for Socialdemokratiet beder mig om på forhånd at forpligte mig til at støtte en finanslov, som jeg ikke kender indholdet af.
Altså, hallo – det er jo det glade vanvid.
Bare lige som oplysning til lytterne og seerne vil jeg sige, at jeg sagde i mit svar, at jeg sandelig ikke afviser, at vi stemmer for den samlede finanslov.
Hvis det giver mening, gør vi det.
Men det kommer altså an på, hvordan den kommer til at se ud til sidst, og så tager vi endelig stilling til det der.
Den der konklusion med, at vi ikke vil stemme for, er for egen regning.
Det får vi se.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Hr. Mike Legarth brugte formuleringen, at regeringens løftebrud er af en størrelsesorden, som ikke er set tidligere.
Derfor har jeg følgende spørgsmål: Hvilke løftebrud løb regeringen fra under valgkampen?
Er der eksempler på løftebrud, der er set før?
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Jeg kan kun tale for Det Konservative Folkeparti.
I min valgkamp løb jeg ikke fra nogen løfter.
Jeg tog noget fra stort set alle i det her land.
Det tabte vi på.
Det Konservative Folkeparti tabte på at være et anstændigt, ordentligt og ansvarligt parti, der redegjorde præcist for de udfordringer, det her land har med konkurrenceevne, rammevilkår, skattevilkår især osv.
Så der er ingen, heller ikke i det her Ting, der med hensyn til ansvarlighed skal skyde på Det Konservative Folkeparti og slet ikke Det Radikale Venstre, som har medvirket til en løftebrudsregering, som vi aldrig har set lignende, aldrig.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg bliver nødt til at gøre mere ved den her debat.
Regeringen eksisterede faktisk ikke før valgkampen.
Men så lader vi det ligge et øjeblik.
Starthjælpen har fået folk i arbejde, sagde den konservative ordfører, men hvorfor i alverden foreslår Det Konservative Folkeparti så ikke, at dagpengeniveauet og kontanthjælpsniveauet bliver på starthjælpens niveau, for så havde vi afskaffet arbejdsløsheden?
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Frank Aaen om lige præcis det, vi har hørt her i forbindelse med debatten efter Enhedslistens ordførertale.
Det har været lidt svært at finde ud af, hvad det klare svar fra Enhedslisten egentlig er.
Kunne hr. Frank Aaen ikke uddybe det?
Vil Enhedslisten i forbindelse med aftale om finansloven stemme for hele eller dele af den del af finansloven, der handler om f.eks. afgifterne, samtidig med at vi kan risikere, at det øger uligheden?
Altså, vil Enhedslisten medvirke til at øge uligheden, hvad afgiftsforhøjelser jo vil komme til at gøre, som vi ved fra al dokumentation?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Når vi hæver skatter og afgifter næste år med 3 mia. kr., så gør vi det jo ud fra en politisk prioritering, nemlig at vi rent faktisk gerne vil styrke en lang række af de områder, som har behov for et løft efter 10 år med borgerligt styre.
Det er jo sådan set bare en ærlig prioritering, at vi siger: Vi vil gerne styrke psykiatrien, vi vil gerne styrke forebyggelsen, vi vil gerne tage fat på nogle af de områder, hvor der rent faktisk er behov for et løft.
Jeg vil gerne læse op af finanslovforslaget, så der ikke er nogen misforståelser i det, og vi skriver i forhold til cigaretafgiften
, citat: Regeringen vil nøje overvåge udviklingen af cigaretforbrug og grænsehandel m.v. og vil i lyset heraf vurdere, om det er hensigtsmæssigt at øge afgiften yderligere.
Det er sådan set det, der står i finanslovforslaget, og det understreger jo også meget godt, at det her er noget, vi vil følge meget nøje, og det betyder også, at vi går meget forsigtigt til værks her.
Vi har et ønske om at øge afgiften yderligere, men nu hæver vi den med 3 kr., og så vurderer vi selvfølgelig løbende, hvad konsekvenserne i forhold til bl.a. grænsehandel er.
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Må jeg først sige, at den der omsorg for, at der er nogle med få penge, der kommer til at betale for de afgifter, der er på bordet nu, på tobak og alkohol, synes jeg er fantastisk at høre fra et parti, som har været med til at gennemføre en fedtafgift, som gør, at når folk skal ned at købe almindelige dagligvarer, lidt fars til aftensmaden, må de opdage en voldsom prisstigning, og de må se, at smør er steget voldsomt i pris.
Det er jo Dansk Folkepartis ansvar; det er jo det, Dansk Folkeparti har gennemført, som ikke har ret meget med sundhed at gøre, og som mest er en skat.
Det er også Dansk Folkeparti, der hver eneste gang har sørget for, at skattelettelserne blev givet til de rigeste og ikke til de fattigste.
Så nu synes jeg nok, det er at have genfundet sådan en social profil, for den har i hvert fald ikke været til at se de sidste 10 år.
Med hensyn til målingen om, om der er ulighed, vil jeg sige, at der tager vi alle elementer i finansloven og lægger sammen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-10:
Det er jo ikke så tit, man får lov til at sige det til hr. Jonas Dahl, men det er sådan set det, jeg meget gerne vil drøfte.
At der skal komme skatter og afgifter for 5 mia. kr., er det, der fremgår af finanslovforslaget.
Jeg kan forstå, at hr. Jonas Dahl kerer sig meget om de fattige danskere, men man må bare konstatere, at med en stigning i skatter og afgifter på mere end 5 mia. kr., bliver det dyrere at være dansker.
Jeg har så et enkelt spørgsmål til hr. Jonas Dahl, og det kan besvares med et ja eller et nej.
Når skatter og afgifter, efter at finansloven er blevet vedtaget, er blevet sat op med godt 5 mia. kr., kan vi så forvente yderligere stigninger i skatter og afgifter efter 2012, hvis S-R-SF-regeringen også sidder ved magten efter 2012?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg vil sige, at jeg næsten ikke håber, at min kone er kommet hjem fra arbejde, for så vil hun nok være bekymret, for det er lang tid siden, det er sket, at vi har brugt en så direkte tiltaleform her i Folketinget.
Men lad nu det ligge.
Jeg er glad for, at vi kan have så godt et personligt forhold til hinanden her.
Men det, der faktisk fremgår meget, meget klart, hvis man læser regeringsgrundlaget, er, at vi lægger op til at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr.
Det fremgår også, at der kommer et forslag til en skattereform i de kommende år, og at den skal være socialt afbalanceret.
Det er jo sådan set det, der er meget, meget klart.
Jeg har svært ved at uddybe det yderligere, for jeg synes faktisk, det står meget, meget præcist i regeringsgrundlaget.
Det håber jeg sådan set også at fru Gitte Lillelund Bech har læst, og derfor tror jeg også, at hun vil anerkende, at det faktisk står meget klart beskrevet, at skatter og afgifter bliver hævet med 5 mia. kr.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-10:
Nu var hr. Jonas Dahl jo ikke til stede ved det åbne samråd, vi havde med skatteministeren, som drejede sig om grænsehandel og skatter og afgifter i det hele taget, og hvor vi også var rundt om det her med de 5 mia. kr.
Jeg vil sige, at man efter det åbne samråd sad med et indtryk af, at 5 mia. kr. og ikke en krone mere sådan set var det, som skatter og afgifter ville blive hævet med.
Nu er det selvfølgelig også sådan, at man med hensyn til afgifter ikke altid kan forudsige, hvor meget der kommer ind i kassen.
Det er der andre kollegaer der har været inde på, og de har været lidt nervøse for, om man overhovedet kunne få alt det, som der budgetteres med, ind i kassen ved hjælp af cigaretafgifter osv.
Jeg har måske en anden bekymring.
Hvad nu hvis der kommer afgifter ind for mere end de her godt 5 mia. kr., der budgetteres med i finanslovforslaget?
Betyder det så, at SF ønsker at sætte afgifterne ned?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Om jeg, hvis der kommer for flere kroner afgifter ind, så ønsker at sænke afgifterne, er et interessant spørgsmål.
Det, der jo fremgår af regeringsgrundlaget, er, at vi vil hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr.
Hvis det er sådan, at adfærden nu ændrer sig eller vi får ekstra penge i kassen, tror jeg helt sikkert, at vi kan have en ret åben dialog i regeringen om det.
Jeg synes, at det, der er det helt afgørende, er, at vi klart har sagt i regeringsgrundlaget, at vi vil hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr.
Vi vil gerne bruge dem på at styrke vores sundhedsvæsen, på at tage fat på miljøområdet, hvor vi har behov for en grøn omstilling.
Det er nogle af de områder, vi vil bruge de her 5 mia. kr. til at finansiere.
Det har vi lagt frem, og det er det, vi har tænkt os at gennemføre.
Det fremgår meget, meget tydeligt af finanslovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-10:
Hr. Jonas Dahl begår den samme fejl, som andre har gjort i dag, for hr. Jonas Dahl glemmer jo, at regeringen også lægger op til en kilometerbaseret lastbilafgift, til en betalingsring omkring København og til energiafgifter i forbindelse med energiaftalen, så beløbet er slet, slet ikke 5 mia. kr., og det ville da være befriende, hvis hr. Jonas Dahl ville sige, at det er 5 mia. kr. i denne omgang, og så er der nogle andre ting – betalingsring, lastbilafgifter og energiafgifter – som kommer senere.
Vil hr. Jonas Dahl ikke være ærlig nok og sige, at de 5 mia. kr. kun er starten, og så kommer betalingsring, lastbilafgifter og energiafgifter senere?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Så vidt jeg erindrer, havde den tidligere regering et skattestop, man arbejdede efter.
Det forhindrede jo ikke, at man bl.a. tog fat på bankpakker og energiaftaler i øvrigt, som selvfølgelig forskød nogle ting.
Jeg tror også, at hvis man skal lave en socialt balanceret skattereform, vil man sige, at der selvfølgelig er nogle ændringer, men samlet set skal skattereformen – det er det, man lægger op til – sænke skatten på arbejde.
Om der så vil være nogle skatter inden for den ramme, der vil stige eller falde, tror jeg vi kan se, når vi fremlægger en skattereform.
Men det, der fremgår af regeringsgrundlaget – og det er det, jeg synes vi skal tage udgangspunkt i, for det er det, der står i finansloven – er sådan set, at vi vil hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr., fordi dem vil vi bruge til velfærd.
Kan der så være en regulering inden for et skatteområde i forhold til et andet?
Det tror jeg sådan set også at den tidligere regering har benyttet sig af, og jeg tror ikke, jeg vil stå her og afvise, at den her regering kommer til at regulere de næste mange år.
Det kan være regulering af en skattesats og sænkning af en anden skattesats eller noget andet, afhængigt af hvordan man laver det skatteteknisk.
Det, der er det helt afgørende, er, at vi har valgt en prioritering, som betyder, at vi hæver skatter og afgifter med 5 mia. kr., fordi vi gerne vil prioritere at fjerne nogle af de fattigdomsskabende ydelser, vi vil gerne styrke psykiatrien, styrke forebyggelsen og gøre noget for vores natur og miljø, og det kunne egentlig være interessant at høre, hvad Venstre mener om det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-10:
Det, hr. Jonas Dahl siger, er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Der står i regeringsgrundlaget på side 30, at regeringen vil fremsætte forslag om en kilometerbaseret afgift på lastbiler, hvis provenu skal bruges til at gøre den kollektive trafik billigere, og at man vil indføre en betalingsring, som skal give omkring 2 mia. kr., der skal anvendes til kollektiv trafik.
Hvis ikke det er skatter og afgifter, er vi da ude i en helt ny definition.
Det er da notorisk korrekt, at regeringen siger, det skal være dyrere at transportere varer i Danmark.
Dem, der er så letsindige at tage bilen til København, skal så også betale.
Hvordan kan hr. Jonas Dahl seriøst mene, at en lastbilafgift og en betalingsring ikke betyder stigende skatter og afgifter for danskerne?
Altså, vi har en skatteminister, der så sent som i går i et åbent samråd i Trafikudvalget gjorde meget ud af at understrege, at indtægterne fra en betalingsring ikke var et gebyr, men en skat, også i grundlovens forstand.
Så jeg vil spørge hr. Jonas Dahl: Hvem har ret fra SF's side?
Er det hr. Jonas Dahl, der nægter, at indtægterne fra en betalingsring er en skat, eller er det skatteministeren, der siger, at indtægterne fra en betalingsring er en skat?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det fremgår meget klart af regeringsgrundlaget – og jeg kan høre, at hr. Torsten Schack Pedersen har læst en del af det, og jeg vil opfordre ham til at læse det hele – at skatter og afgifter hæves med 5 mia. kr., og det synes jeg sådan set er det, der er helt ærligt og åbent.
Det er i øvrigt det, der fremgår af den finanslov, som vi står og behandler her i dag, og jeg håber sådan set også, at hr. Torsten Schack Pedersen har læst den igennem.
Det fremgår, at man fra 2012 vil hæve skatter og afgifter med 3 mia. kr. og fra 2013 med 5 mia. kr., og det er netop, fordi man vil lave nogle helt konkrete prioriteringer og vil styrke nogle generelle ting i vores velfærdssamfund, og det synes jeg sådan set er meget ærligt at lægge frem.
Det er sådan set det, der har været regeringens ønske.
Nu fremlægger vi en finanslov, hvor vi gennemfører det.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
Når jeg har taget ordet, er det jo, fordi ordføreren for Socialistisk Folkeparti nu adskillige gange her under debatten har fremhævet, at regeringen vil prioritere psykiatrien.
Vi vil styrke psykiatrien, vi vil prioritere psykiatrien, siger man, og det skulle så være det, man gjorde med den her finanslov.
Men kan ordføreren for Socialistisk Folkeparti så ikke forklare mig, hvorfor der ikke er afsat en eneste ny, ekstra krone til psykiatrien?
Det er jo alene satspuljemidler, som var der i forvejen, og dermed nogle penge, som helt automatisk kommer ind, eftersom satsforhandlingerne og -puljen bygger på nogle principper, som man i en bred kreds af partier her i Folketinget bakker op om.
Og så forhandler man efterfølgende om, hvordan og hvorledes de skal fordeles.
Men regeringen har ikke siddet og prioriteret og sagt, at nu finder vi noget nogle steder, så vi kan give psykiatrien nogle flere penge.
Der er 0 kr.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg håber også, fru Sophie Løhde vil anerkende, at det, der faktisk står i finanslovforslaget, helt præcist er, at regeringen vil opprioritere psykiatrien, og at regeringen bl.a. vil afsætte permanente midler til almen psykiatri og sengepladser i psykiatrien.
Det synes jeg sådan set er en meget præcis beskrivelse af, hvad man vil gøre.
Det er, fordi det er et led i en bred sundhedspakke, som regeringen har lagt åbent frem.
Det er også dér, hvor man bl.a. fjerner den brugerbetaling, der er indført på fertilitetsbehandling, og indfører HPV-vacciner til kvinder op til 26 år.
Så det er en bred palet, man rent faktisk har lagt frem, fordi man gerne vil have et bedre og mere lige sundhedsvæsen.
Og det betyder også en styrkelse af psykiatrien, hvor vi i de forhandlinger, der pågår nu og her, og som fru Sophie Løhde i øvrigt også deltager i, bl.a. lægger op til en permanentgørelse af dele af psykiatriens midler.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
En stor del af det, der er blevet lagt frem, er jo en tro kopi af det, den tidligere regering lagde frem, så den del er vi selvfølgelig tilfredse med.
Så vidt, så godt.
Det her er jo en diskussion om, at man prøver at give et indtryk af, at man nu giver nogle ekstra, nye penge til psykiatrien.
Der er jo i regeringens finanslovforslag alene de penge til psykiatrien, som er afsat qua satspuljen.
Det er jo ikke nogen nye penge.
Og det er derfor, jeg bare anholder, at man kalder det for en prioritering af psykiatrien, når man alene har afsat de penge, som allerede eksisterede i forvejen.
Det har jo ikke gjort en eneste forskel, at SF står bag den her finanslov overhovedet, for der er ikke afsat flere penge til psykiatrien, stik imod det løfte, som man afgav i valgkampen, om, at psykiatrien skulle have 2 mia. kr. årligt; stik imod det løfte om, at nu skulle psykiatrien på finansloven.
Men nej, det var kun det, der var i forvejen, det var det, man så syntes skulle være udtryk for en prioritering.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det, regeringen har lagt frem, er en samlet sundhedspakke for et mere lige og et bedre sundhedsvæsen på samlet set små 800 mio. kr.
Jeg synes faktisk, det er et meget, meget markant løft, som ligger i det her finanslovforslag.
Det er det, regeringen lægger op til, og det er det, vi nu forhandler om.
Det er en markant forbedring på et af de områder, hvor det har været meget vigtigt for SF at sige: Her har vi behov for et løft.
Det er for mig at se et meget stort skridt i den rigtige retning, hvor vi nu får løftet den ramme, der rent faktisk er behov for inden for sundhedsvæsenet.
800 mio. kr. er i min optik rigtig mange penge, det er et meget, meget markant løft.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, at det, vi lægger op til i forhold til psykiatrien, netop bl.a. er en permanentgørelse af en række af de midler, der ligger inden for satspuljen.
Det betyder nemlig også, at de kommer til at stå fast på finansloven, det betyder, at det er en permanentgørelse, og det betyder rent faktisk, at psykiatrien netop nu, hvis det her bliver vedtaget, bliver forankret på finansloven.
Og det er netop et markant løft og en markant forbedring, at det ikke er de her årlige forhandlinger, man skal ud i i forhold til psykiatrien, men at vi nu gradvis sætter gang i, at psykiatrien permanent bliver finansieret over finansloven.
Det er for mig at se et kæmpe løft inden for et område, hvor der i den grad er behov for et løft.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Ordføreren har jo flere gange i løbet af spørgerunden her været inde på, at man har fået sådan et forsigtighedsprincip, noget med, at man først bruger pengene, når man har pengene.
Det lyder jo som sød musik i et par Liberal Alliance-ører.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor stort et underskud man så kan have, samtidig med at man har et forsigtighedsprincip.
Nu har regeringen præsenteret en finanslov med et underskud på 96 mia. kr., og i min optik har man jo så ligesom brugt nogle penge, før man har dem, hvis man har så stort et underskud.
Det er ikke særlig forsigtigt.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Noget af det, vi tager fat på, når vi bl.a. fjerner de her fattigdomsskabende ydelser, betyder jo rent faktisk, at de, der har levet på dem de seneste år, får et ganske markant indkomstløft.
Det betyder rent faktisk, at man måske også får mulighed for at give sine børn noget ordentligt tøj at gå i, og det betyder, at man også er i stand til nogle gange at levere et godt måltid mad.
Det er noget af det, der har været meget diskussion om de seneste uger, og jeg kan også forstå, at hr. Joachim B. Olsen er blevet inviteret en tur ud i virkeligheden, så han forhåbentlig også vil kunne se, at der rent faktisk er nogle mennesker i det her land, som lever under nogle meget, meget trange vilkår.
Jeg synes faktisk, det er meget anstændigt at sige: Vi vil gerne øge ligheden; vi vil gerne tage fat på at løfte dem lidt, som rent faktisk har levet under de ringeste kår de seneste år, ved bl.a. at fjerne de her fattigdomsskabende ydelser.
Det synes jeg sådan set er socialt ansvarligt, og det er jeg sådan set stolt af at vi gør i den nye regering.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Jamen det bliver da endnu sværere for de familier at få råd til julen næste år, for det er jo først fra næste år, de her afgifter på fedt og sukker og alkohol træder i kraft – alle sammen ting, som jeg tror de fleste kan være enige om at man bruger en juleaften.
Så det bliver da endnu sværere at få råd til det.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hvordan får de her familier nemmere ved at få råd til en juleaften med alle de afgifter, man hælder ud over dem, på præcis de ting, man skal bruge en juleaften?
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-10:
Jeg synes nu ikke, at det er specielt klart.
Jeg ved godt, at jeg her tegner et scenarie, som kan være et af flere, altså dette, at regeringen i sidste ende har et flertal for finansloven.
Grunden til, at det har vores interesse, og det ved ordføreren naturligvis også, er naturligvis, at vi her i Folketinget har en tradition for det.
Jeg går også ud fra, at ordføreren har været tilfreds med, at Socialdemokraterne under den tidligere regering i sidste ende har stemt for finanslovene.
Så det er sådan set derfor, at jeg har interesseret mig meget for det.
Men som sagt er der jo ting, som ordføreren indikerer er positive, også set med erhvervslivets briller.
Det ved jeg også er noget, som ligger ordføreren og ordførerens parti nært.
Der er eksempelvis kom i gang-ordningen, som ordføreren selv nævnte.
Men der er også andre elementer, eksempelvis afskaffelse af multimedieskatten, som jo alt andet lige vil sikre, at arbejdsgiverne i højere grad vil kunne tilbyde deres medarbejdere en fleksibel ordning med hjemmearbejdspladser osv.
Hvordan forholder ordføreren og De Konservative sig til det forslag?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er et helt frit valg, om man vælger at ryge, eller hvad man vælger at drikke i øvrigt.
Det synes jeg sådan set man skal gøre op med sig selv.
Men jeg synes, det er rimeligt, at der er nogle afgifter, som rent faktisk også giver et incitament og sætter fokus på, at der er noget her, som er relativt sundhedsskadeligt.
Det synes jeg sådan set er helt ærligt, og den tidligere regering har i øvrigt også øget afgifterne på cigaretter.
Det går jeg ud fra også er i en erkendelse af, at man rent faktisk er nået til samme konklusion.
Når vi sammenligner danske unge med unge i de andre nordiske lande, ser vi, at der er rigtig mange, som stadig væk ryger.
Og vi kan se, at det betyder rigtig meget for vores middellevetid.
Så ja, jeg synes faktisk, at vi har et ansvar for vores sundhedsmæssige tilstand, og derfor har vi jo også sagt, at vi gerne vil øge afgifterne, netop fordi vi tror, at det rent faktisk betyder noget for vores folkesundhed.
Det synes jeg sådan set er et udtryk for en ansvarlighed, men også et udtryk for, at man siger: Nå ja, men hvis du vil fortsætte med at ryge – det kan man også se i andre lande, hvor de har hævet afgifterne endnu mere markant – skal det jo være et frit valg, bare det i hvert fald ikke er til gene for andre, så andre ved passiv rygning kan udvikle den ene eller den anden kræftform.
Anni Matthiesen (V), 2011-11-10:
Jeg kan fortælle hr. Jonas Dahl, at i det område, hvor jeg er valgt, kører rigtig mange sydpå, altså over grænsen, og henter de her varer.
Og jeg kan fortælle hr. Jonas Dahl, at jeg er ganske sikker på, at bilerne vil blive endnu mere fyldt op, når afgifterne bliver hævet.
Dermed har mange, også ældre mennesker, ikke en mulighed for at kunne gøre deres daglige indkøb tæt på.
Hvordan ser hr. Jonas Dahl på det?
Er du ikke nervøs for, at vi faktisk også kommer til at miste arbejdspladser?