runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2011-05-27:
Altså, jeg vil lige understrege, at det var hr. Søren Espersen, der bragte det med Grønlands folks ret til selvbestemmelse frem i et forslag til vedtagelse, og jeg synes også, det er lidt mystisk.
Så jeg synes overhovedet ikke, hr. Søren Espersens forklaring hænger sammen.
Hvis man virkelig mener, at de har en ret til selvbestemmelse, må man også mene, at de har ret til adgang til deres egne ressourcer, og jeg kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti er dybt hyklerisk.
De er her med i et forslag til vedtagelse, hvor man siger, at det grønlandske folk har ret til selvbestemmelse, samtidig med at de har stemt imod den nye selvstyrelov, som vi var enige med grønlænderne om, enige med det grønlandske folk om.
Det synes jeg siger alt i den her debat.
Søren Espersen (DF), 2011-05-27:
Jamen nu glæder jeg mig selvfølgelig til at høre hr. Jeppe Kofods indlæg, og om det er fuldstændig blottet for hykleri.
Jeg glæder mig meget til at høre, hvordan han kommer om ved det.
Må jeg ikke bare lige sige til det med et folks egne ressourcer – det sagde vi også fra starten, hvis vi nu skal tale om Grønland – at hvis Grønland ønsker fuld selvstændighed, så kan de jo få det i løbet af 4½ minut, og så har man fuld ret til alle sine ressourcer.
Søren Espersen (DF), 2011-05-27:
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at det ikke nytter noget at true, bande og svovle.
Jeg er også enig med Venstres ordfører i, at den verbalnote, der så kom, tjener Danmarks interesser bedst.
Der er ingen tvivl om, at eksporten gik langt lettere efter den 9. december 2009.
Det er fuldstændig rigtigt set af Venstres ordfører.
Man så vil jeg gerne lige spørge: Når nu Venstres ordfører bliver ved med at hævde, at det her ikke var noget, for det var det tibetanske folk og Dalai Lama osv. sådan set enige i, hvad mente Dalai Lama så, da han var i København, og da han kaldte den her note dels upassende, dels en fejlvurdering?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-05-27:
På samme måde som hr. Søren Espersen har jeg jo også regelmæssig dialog med eksiltibetanerne, og det tillægger jeg stor betydning.
Vi har selvfølgelig også en dialog omkring, hvordan vi fremmer det tibetanske folks interesser.
Jeg har ikke hørt noget som helst om, at man er imod den linje, vi har lagt, nemlig at støtte selvstyre med religiøse rettigheder, kulturelle rettigheder og ikke mindst med fokus på menneskerettighederne.
Så kan man måske være lidt uenig i formen, det er fair nok, men i forhold til indholdet har jeg ikke hørt, at man er uenig på nogen som helst måde.
Søren Espersen (DF), 2011-05-27:
Som nævnt har fru Pia Kjærsgaard ved flere lejligheder mødt Dalai Lama og også talt med ham og kender udmærket hele situationen.
I hvert fald var der i vores situation ikke tale om hykleri.
Vi står ved det, som vi mener.
Vi stemte rigtigt, vi sagde det rigtige, da den her verbalnote blev forelagt.
SF sagde det forkerte og mødte alligevel frem for at fedte.
Det synes jeg er endnu værre.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-05-27:
Hun ville hellere tage på påskeferie, ligge under Sydens palmer, nyde en ouzo, eller hvad hun nød, frem for at mødes med Dalai Lama.
Det med at tage på ferie er sådan blevet en del af en praksis.
Jeg synes da virkelig, at hr. Søren Espersen skulle feje for egen dør i stedet for at tale om dobbeltmoral og hykleri, når hans egen partiformand overhovedet ikke gad bruge tid på at mødes med Dalai Lama den dag.
Det synes jeg sådan set er rimelig pinligt.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-27:
Egentlig burde jeg takke justitsministeren og de tre borgerlige ordførere, men så let går det ikke.
For det var lige, før det gik galt – det var lige, før det gik galt.
Hvis ikke der var en kvik opposition og der var en kvik fagbevægelse, der kunne se, at det her var et forslag, hvor regeringen og ministeren ville snyde på vægten, var det kørt glat igennem.
For regeringspartierne og Dansk Folkepartis ordfører synes, at det forslag om erstatningsansvar og arbejdsskadesikring, som justitsministeren fremsatte her, var et glimrende forslag.
Sagen var den, at der blev sat gang i et udredningsarbejde, og at der blev lavet et udkast til et lovforslag, der var i høring for over 1 år siden.
Det svarede alle positivt på, det var godt, det løste de problemer, der var.
Der var en række højesteretsdomme.
For nu lige at nævne lidt folkeligt, hvad problemet var, vil jeg sige, at en af de sager drejede sig om, at Dansk Metalarbejderforbund havde et medlem, der faldt ned.
Der kan så opstå det forhold, at der kan være forskel på, hvordan man er stillet, om man falder ned i sin fritid eller hos sin arbejdsgiver.
Og her ville han faktisk være dårligere stillet, fordi han faldt ned i sin arbejdstid.
Det, der så sker midt i det hele, er, at forsikringsselskaberne henvender sig til justitsministeren, og lige pludselig blev lovforslaget fuldstændig lavet om til fordel for forsikringsselskaberne, for der er selvfølgelig nogen, der skal betale.
Men det ændringsforslag blev overhovedet ikke sendt i høring eller noget som helst, så det var faktisk ved en tilfældighed, at det blev opdaget.
Det er så blevet rettet nu, ved at dygtige folk, en lang række advokater og fagbevægelsen, har været i deputation og har sendt breve.
Og ministeren har så svaret her, at nu går man tilbage til den retsstilling, som der var i det lovforslag, der oprindelig var i høring.
Når vi får det, får vi en garanti for, at der ikke sker nogen forringelser på det her område, og det er vi meget tilfredse med, alt andet ville også være urimeligt.
Vi har forsøgt at indhegne det på en sådan måde, at vi har bedt om at få optrykt en række eller faktisk adskillige spørgsmål, der rammer det ind, at der ikke kan opstå noget tab.
På den måde føler vi i Socialdemokratiet os dækket ind i forhold til det, der var den oprindelige udgave, og som er den, der var i høring, og som rigtig mange har kvitteret positivt for.
Og så blev det heldigvis ikke, som Forsikring & Pension gerne ville have det, men bliver noget, som kan bruges i det arbejde.
Det var jo bedst, hvis der ikke var nogen, der faldt ned, og nogen, der kom til skade.
Men det sker derude, og derfor skal vi også have et system, hvor folk får en rimelig erstatning, og hvor der ikke er tvivl om retsgrundlaget.
Og det håber vi man får rettet op med de ting, som ministeren har stillet os i udsigt her, tak.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-27:
Jeg blev ellers lige så glad, for jeg synes, det er så velgørende, når man får ros af hr. Bjarne Laustsen.
Det er ikke så tit, det sker, men jeg tænkte: Nu er dagen kommet, hvor der falder lidt, måske endda velfortjent, ros til regeringen fra hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiets side.
Jeg synes bare godt, jeg vil slå fast, at vi jo i virkeligheden er fuldstændig enige om, hvad det her går ud på, og hvad det bør gå ud på.
Og vi har sådan set hele vejen igennem, også under udvalgsbehandlingen, været enige om, hvad formålet med det her skal være.
Så kan der være forskellige måder at nå til målet på, men formålet er jo at sikre, at der ikke længere kan opstå nogen sager, hvor folk kommer til skade på deres arbejde og så er afskåret fra at kræve et lige så stort erstatningsbeløb fra den ansvarlige skadevolder, som hvis den samme skade var blevet påført den pågældende i fritiden.
Så har det været ganske komplekst at nå frem til, hvordan det skulle udmøntes, og der har hr. Bjarne Laustsen nu givet sin ganske lange version af sagsforløbet.
Jeg sagde, allerede da vi førstebehandlede den her sag, klart og tydeligt til hr. Bjarne Laustsen og andre, at meningen var at stille folk lige, og det skulle selvfølgelig være en forbedring.
Så lytter vi til de indsigelser, der kommer, vi lytter også til hr. Bjarne Laustsens indvendinger i forhold til forslaget, vi ser på de skriftlige indsigelser, der er kommet, og så stiller vi de ændringsforslag, som jeg kan forstå at hr. Bjarne Laustsen egentlig er enig i skal stilles.
Nu forstår jeg også, at vi kan lande det her.
Jeg går ud fra, at de tilkendegivelser, der nu kommer fra Socialdemokratiets side, er et udtryk for, at vi altså i sidste ende, når vi skal tredjebehandle den her sag, kan regne med, at lovforslaget bliver vedtaget også med Socialdemokratiets stemmer.
Nu ved jeg ikke, om jeg kan stille spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er det egentlig, utilfredsheden går ud på?
Vi er enige om formålet, vi vil nå det formål, vi har haft en god og konstruktiv proces i udvalget, nogle drøftelser i Folketingssalen og i udvalget, og vi lander på et forslag, som vi kan være enige om, så egentlig kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er problemet?
Vi er jo enige.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-27:
Jeg vil gerne svare justitsministeren, at det er fint, at vi kan blive enige, men vejen har været brolagt med dårligdom, indtil vi kom til det her punkt.
Der var jo fjernet væsentlige passager deri.
Derfor spurgte jeg ved førstebehandlingen, hvad der var sket med det her lovforslag, fra det blev sendt i høring, indtil vi førstebehandlede det.
Der var der ikke nogen der ville svare på, og det blev henvist til udvalgsarbejdet.
Det er så det, vi har fået lavet nu, og derfor er jeg tilfreds med det.
Altså, når det kommer fra en konservativ justitsminister, så kan man blive helt bange for, at det ikke går ud på at sikre, at folk bliver stillet lige.
Men det ser det ud til at det gør, og derfor skal Socialdemokratiet nok stemme for det.
Det sagde vi allerede ved førstebehandlingen, nemlig at hvis vi fik ændret de her ting, skulle vi nok stemme for det ved tredje behandling, ingen problemer med det.
Så jeg vil gerne på baggrund af de ting, der er kommet efterfølgende, give en velfortjent ros for, at man lyttede til kritikken, således at vi kunne få de her ting på plads, for der er ikke noget ved at lave lovgivning bare for at køre en sag igennem, hvis man i den efterfølgende samling skal til at ændre det igen.
Men nu har jeg redegjort for vores holdning, som der står i betænkningen at vi ville gøre her ved andenbehandlingen.
Søren Espersen (DF), 2011-05-27:
Hvorfor nu igen?
Det nye er – og det er derfor, vi har taget det op – at Dalai Lama nu har været i København og i april måned har udtrykt, at det var upassende, at Danmark vedtog den her erklæring.
Han var irriteret, og det bliver han ikke ofte, over den danske erklæring og den her studehandel, som vi indgik med kineserne under indtryk af det klimatopmøde, der skulle være få dage senere i København.
Det er vist ingen i tvivl om.
Dalai Lama mødte også adskillige danske politikere, da han kom.
Jeg ved ikke, om de mødte frem i sådan en slags bodsgang, fordi de var flove over, at de havde været med til at vedtage den verbalnote.
Det tror jeg faktisk de gjorde.
Hr. Villy Søvndal, SF’s leder, sagde: Vi skal fortsætte med at lægge pres på kineserne – hvad han så mente med det, for der er jo intet pres på kineserne, og det har der ikke været siden december 2009.
Sagen er, at kun Dansk Folkeparti og Enhedslisten dengang stemte imod den famøse erklæring.
Mange politikere var med.
De hørte lamaen kalde erklæringen upassende.
Derfor synes jeg, det vil være passende, om disse politikere i dag omgør beslutningen.
Det er det, Dansk Folkeparti håber at opnå med denne forespørgselsdebat.
For mit eget vedkommende var jeg den dag akut indlagt på Slagelse Sygehus til behandling af tre diskusprolapser, så jeg kunne ikke rigtig kravle herind.
Ellers ville jeg gerne have været her.
Hvad angår fru Pia Kjærsgaard, har hun flere gange haft lejlighed til at møde Dalai Lama, og så var Dansk Folkeparti i øvrigt repræsenteret med, tror jeg, fem folketingsmedlemmer.
I hvert fald kom vores folk med åbent ansigt uden at være flove og uden på nogen måde lide af dobbeltmoral eller hykleri, som var det, der kendetegnede SF, da de mødte frem, specielt hr. Villy Søvndal.
Det var en skændsel at høre på ham.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-05-27:
Nu er Dansk Folkeparti tilsyneladende blevet tibetanernes største støtte, og også en støtte af Dalai Lama.
Han var jo i Danmark for nylig, og der var der sådan set mulighed for at mødes med ham.
Hr. Søren Espersen kritiserede kraftigt statsministeren for ikke at mødes med ham, men der var mulighed for, at forskellige partiledere kunne mødes med Dalai Lama.
Der var dog en partileder, der glimrede ved sit fravær, og det var fru Pia Kjærsgaard.
Er det ikke lidt pinligt, vil jeg spørge hr. Søren Espersen, at formanden for et parti, som i den grad lægger vægt på Tibet og tibetanerne og kritiserer regeringen og en række andre partier, hellere ville tage på påskeferie og ligge under Sydens palmer frem for at mødes med Dalai Lama?
Betyder det ikke, at man måske fra Dansk Folkepartis side burde stikke piben en lille smule ind i forhold til den her indsats for tibetanerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-30:
Tak for bemærkningerne om forslaget vedrørende folkeoplysningsloven, som bliver diskuteret nu.
Jeg vil gerne kvittere SF for trods alt at glæde sig over, at det er en forbedring, i forhold til hvordan den nuværende lovgivning er.
Det bygger jo også på et langt udvalgsarbejde.
Hvad angår …
Jesper Petersen (SF), 2011-05-30:
Jeg skal også redegøre her for SF's stillingtagen til forslaget, hvad vi ikke har gjort, da vi afgav betænkning.
Vi er, som det også blev diskuteret meget under førstebehandlingen, meget uenige i den måde, regeringen vil finansiere forslaget på, men er grundlæggende positive over for det og vil ende med at støtte det.
Vi har i lang tid arbejdet for, at de her hjemmeservicelignende opgaver, der nu giver et fradrag, i stedet for at man udvider hjemmeserviceordningen, kom børnefamilierne til gode.
Forslaget her vil have en positiv effekt på beskæftigelsen, og det vil få gjort sort arbejde hvidt og vil i et eller andet omfang føre til flere energirenoveringer, ikke mindst hvis man faktisk gør noget for det og får flyttet noget af trækket på ordningen over på energirenoveringer.
Men der er altså også stadig væk en meget stor usikkerhed.
Det er jo derfor, vi har stillet det ændringsforslag, som jeg egentlig synes det er ærgerligt at der ikke er flere der ser ud til at ville stemme for.
Altså, jeg må sige, at man under udvalgsbehandlingen ikke har kunnet redegøre voldsomt godt for de provenuskøn, vi har fået.
Vi må tage for gode varer, hvad der er, men ikke desto mindre er det noget af en risiko at løbe på statens vegne.
Derfor synes vi da, at man skal indskrive en evalueringsbestemmelse i loven eller i bekendtgørelsen; hvor den lige kommer til at stå, er sådan set ikke så afgørende, hvis vi er enige om at evaluere det på et så tidligt tidspunkt, som det giver mening at gøre det, så vi sørger for, at der ikke bliver et fuldstændigt åbenstående hul i statskassen.
I samme ombæring kan man så finde ud af, om it-løsningen er kommet til at fungere, om skævheden mellem lejere og ejere er meget stor, om der er blevet brugt penge på energirenoveringer, eller om det hele er gået til de jacuzzier, vi snakkede meget om under førstebehandlingen.
Så den evaluering ville jeg ønske mig at flere ville stemme for.
Vi vil under alle omstændigheder foretage den, hvis det skulle ske, at vi vinder det valg, som er forestående – det gør vi forhåbentlig.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-30:
Nu skal man jo under alle omstændigheder være forsigtig med at tale om permanente, blivende træk, når der er tale om en forsøgsordning, men vi vil i hvert fald, når selvangivelserne og årsopgørelserne er på plads for 2011 og vi kan se, hvad der er af overskydende skat og eventuel efterbetaling af restskat, kunne konstatere, om den ramme, vi har sat for 2011, er tilstrækkelig til at finansiere det træk, der har været.
Det er sådan set bare den sikkerhed, vi synes Folketinget skulle give sig selv, så man kan følge med i, hvordan anvendelsen af kongerigets penge foregår.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-30:
Hvad angår det rejste spørgsmål fra SF om personer med handicap, så kan jeg sige, at det har jeg netop også besvaret, og jeg har også lavet et tillæg til besvarelsen af et af spørgsmålene.
Jeg er sådan set helt enig i, at det er vigtigt, at der er de nødvendige satspuljemidler til rådighed for det, og det er jo så også det, jeg har præciseret i mit svar.
Og jeg vil også gerne her i dag slå fast, at jeg står vagt om, at det selvfølgelig er vigtigt, at de midler sikres fremadrettet.
Derfor var det også udmærket, at vi havde en diskussion om det under udvalgsbehandlingen.
Så jeg vil sådan set gerne takke for det spørgsmål, der blev stillet, for det var et meget relevant spørgsmål.
Med hensyn til diskussionen om lukkede hold vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at jeg har afskaffet lukkede hold, jeg har sådan set bare tilladt mig at foretage en præcisering – en præcisering, som meget fornuftigt siger, at man ikke kan være på et lukket hold gennem flere sæsoner og heller ikke gennem flere år.
Det er netop for at sikre, at de lukkede hold så også bliver brugt til det, der kan være fornuftigt.
Det mener jeg sådan set at vi alle sammen burde kunne støtte tanken om, for folkeoplysning baserer sig jo netop ikke på lukkede hold, det baserer sig på åbne hold, og det baserer sig på, at man møder hinanden på forskellige niveauer.
Til spørgsmålet vedrørende daghøjskoler vil jeg sige, at jeg sådan set ikke mener, der er nogen grund til at støtte det ændringsforslag, der er stillet.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være nødvendigt at præcisere det, som man gerne vil.
Derudover vil jeg så også til det spørgsmål, som fru Christine Antorini stillede om realkompetence, sige, at jeg synes, vi bør afvente det store arbejde, der er sat i værk som følge af den lovrevision på realkompetenceområdet, som netop har fundet sted.
Christine Antorini (S), 2011-05-30:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis undervisningsministeren vil uddybe lidt, hvem det er, undervisningsministeren gennemfører ændringerne af folkeoplysningsloven for.
Det var min klare oplevelse, at når man i sin tid nedsatte Folkeoplysningsudvalget, var det netop for at få en bred dialog med alle de folkeoplysende parter, og at intentionen var i så vidt muligt omfang at bruge de gode forslag, der var fra folkeoplysningsrapporten.
Der var så godt nok den binding, at regeringen sagde, at det hele skulle kunne gennemføres for nul kroner.
Den tager vi så særskilt; det behøver vi ikke at tage nu.
Men der er faktisk forslag her fra folkeoplysningsrapporten, hvor Dansk Folkeoplysnings Samråd som paraplyorganisation helt entydigt har givet nogle meldinger.
De har givet to helt entydige meldinger.
Den ene er, at de ikke ønsker udviklingspuljen.
Hvorfor vil ministeren ikke lytte til, at hele den folkeoplysende verden siger, at det vil begrænse dem i mulighederne for at lave deres eksisterende arbejde, hvis den udviklingspulje gennemføres?
Den anden er, hvorfor ministeren ikke vil lytte til, at hele den verden – Dansk Folkeoplysnings Samråd, siger, at de forslag, der ligger om lukkede hold, og som regeringen på Dansk Folkepartis foranledning nu vil gennemføre, vil være begrænsende.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-30:
Jeg tror, vi har været langt omkring den kommunale udviklingspulje, og mit korte svar til fru Bente Dahl er: Nej.
Det bekymrer mig ikke.
Kristian Jensen (V), 2011-05-30:
Jeg synes først og fremmest, man skal glæde sig over, at der her ligger en ganske fremragende model for en ordning, som kan være med til at forbedre standarden både for ejere og for lejere, en model, som kan gøre det nemmere for børnefamilierne i deres hverdag, og som forhåbentlig kan sikre, at en del af det sorte arbejde, vi desværre har, bliver gjort til hvidt og dermed skattepligtigt arbejde.
Er det virkelig ordførerens mening, at man allerede efter 7 måneder vil kunne have en gyldig vurdering af, hvor meget et varigt træk vil koste?
Bente Dahl (RV), 2011-05-30:
Udviklingspulje uden ekstra tilskud, som er øremærket til udvikling: Kommunen skal altså omprioritere og flytte penge fra et område til et andet, og derved åbnes der mulighed for at styre oplysningen og eventuelt indholdet.
Bekymrer det ikke ministeren, at det folkeoplysende arbejde, som i høj grad er værdibåret og værdiladet, vil kunne styres?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-30:
I forhold til lukkede hold vil jeg sige, at hvis det skulle være så stort et columbusæg, kan man jo overraskes over, at vi så aldrig før har diskuteret vigtigheden af lukkede hold, når vi taler om folkeoplysning.
Folkeoplysningen er jo lige præcis karakteriseret ved, at der er åbne hold – det er lige præcis det, der er hele baggrunden for lovgivningen.
Så derfor er det sådan set ikke noget, som jeg mener er særlig afgørende, at man skal støtte lukkede hold.
Nu har vi valgt at give mulighed for det, fordi der har været anbefalinger, der har sagt det.
Og der må jeg bare konstatere, at jeg ikke synes, der skal åbnes op for, at man kan være isoleret igennem flere år på lukkede hold.
Det er der vel ikke nogen af os der kan støtte op om, og det undrer mig meget, at SF gør det.
I forhold til, at der er nogle, der gerne vil have flere penge, som fru Pernille Frahm meget rigtigt siger – jeg møder ikke så mange, der vil have færre penge, vil jeg så sige – synes jeg, at man vel også må sige i den her debat, at det jo er et meget, meget rigt samfund, der har mulighed for at lave folkeoplysning af den karakter, vi har i Danmark.
Vi har en lang tradition for det på tværs af partierne, og derfor kvitterer jeg også for, at der er bred opbakning til lovforslaget.
Men at det, at man gerne vil udvikle sig og også give mulighed for at lave en udviklingspulje, så skulle betyde, at det slet ikke kan lade sig gøre at drive folkeoplysning længere, forstår jeg simpelt hen ikke.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-30:
Det er muligvis gammeldags, men det er da i hvert fald det, som vi forsøger på fra SF's side.
Og når nu det er sådan, at pengene er små derude og man oven i købet lægger en ekstra opgave ud til dem, tager en del af de ganske få penge, der i forvejen er, kan jeg ikke forstå, hvorfor ministeren fastholder det her projekt.
Det har ikke noget at gøre med, om man er moderne eller gammeldags eller noget som helst, det har noget at gøre med at få pengene til at slå til.
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren forestiller sig at det skal kunne løbe rundt derude nu, når ministeren fastholder, at 5 pct. af det, man bruger i dag, og som i forvejen er alt for lidt – det siger de derude – nu skal tages og bruges til noget andet.
Det sidste er om de lukkede hold.
Hvem er det, der siger, at det giver problemer?
Hvor har ministeren det fra, at det giver problemer?
Det vil jeg gerne vide.
Hvem har sagt, at det giver problemer med de lukkede hold?
Undervisningsministeren har meget ret i, at det er os 179 herinde, der laver lovgivningen, og ikke dem ud i samfundet, der gør det, men der er ikke noget i vejen for at lytte til, hvad folk, der har erfaring med området, folk, der arbejder med det, siger.
Og derfor vil jeg gerne spørge: Hvis ikke det er, fordi Dansk Folkeparti har krævet det af regeringen, hvem er det så?
Der er jo ingen, der har sagt, at det her er et problem, og normalt lovgiver vi på den måde herinde, at hvis noget ikke er i stykker, er der ikke nogen grund til at rende og reparere på det.
Men nu har ministeren altså, fordi Dansk Folkeparti har krævet det, besluttet sig til at ændre en praksis, som ellers har vist sig at fungere ganske godt.
Det sidste er: Vi har ikke rigtig fået svar på, hvorfor den der udviklingspulje skal fastholdes, og der vil jeg gerne have et svar fra ministerens på, hvorfor ministeren fastholder udviklingspuljen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-30:
For mig at se er det bærende i folkeoplysning, at man har åbne hold.
Det går jeg også ud fra at et bredt flertal her i Folketinget støtter op om.
Så har man givet mulighed for, at der kan oprettes lukkede hold.
Den præcisering, som jeg så har skrevet ned, har netop til formål at sikre, at vi ikke er i den situation, at man deltager i lukkede hold i flere sæsoner, for så kan vi risikere, at den enkelte aldrig bliver en del af det almindelige foreningsliv.
Jeg medgiver, at der har været høringssvar, der er imod det, men det er nu engang os 179 medlemmer i Folketinget, der står for lovgivningen her i samfundet.
Jeg synes sådan set, det er en god og fornuftig præcisering, fordi der stadig væk er mulighed for at lave lukkede hold.
Det er jo ikke sådan, at det bliver afskaffet.