runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
Jeg er sådan set både glad ved og stolt over at leve i et samfund, hvor vi har indrettet det på den måde, at også folk, der står uden for arbejdsmarkedet, mærker velstandsfremgangen i vores samfund.
Der er jeg sådan set meget tilfreds med at leve i et samfund, hvor vi regulerer ud over det for langt de fleste års vedkommende, for der kan jo selvfølgelig i teorien være år, hvor prisstigningerne overstiger lønstigningerne.
Men at vi har et system, hvor folk uden for arbejdsmarkedet stiger i indkomst med velstandsstigningen, er jeg en meget stor tilhænger af, og det er sådan set det, vi gør her i Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-19:
Tak for det.
Der er ikke meget at sige til det, andet end at der i den her pensionsordning, som jo er en, der blev lavet for perioden 1957-1971, har været en del ændringer, og den sidste ændring er, at man nu vil indføre - som det også blev sagt - en udbetaling for dem, der er mellem 65 og 67 år og får en eller anden form for livstruende sygdom; så har man mulighed for en udbetaling.
Vi synes, det er utrolig godt, at man giver de her mennesker muligheden for nogle ekstra penge, når de skal bruge dem - og også det, at man giver dem mulighed for at få pengene så hurtigt som muligt, selv om der i høringssvarene var nogle banker, som mente, at fristen på 1 måned var lige lille nok.
Men jeg er helt enig i det, ministeren sagde i sit svar, nemlig at hvis vi kan hjælpe disse mennesker hurtigt, skal vi selvfølgelig også gøre det.
Så derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-19:
Tak for det.
På baggrund af en borgerhenvendelse til finansministeren bliver det med dette lovforslag foreslået og fastslået, at indehavere af indekskontrakter får mulighed for at få påbegyndt udbetalingen i perioden mellem det 65. og det 67. år.
Ændringen vil skabe mere fleksibilitet i indekskontraktordningen.
Som det er nu, kan udbetalingen kun påbegyndes fra det fyldte 65. år eller det 67. år og ikke mellem disse to år.
Det er især et problem, hvis en indehaver af en indekskontraktordning f.eks. får konstateret en terminal sygdom kort efter det fyldte 65. år.
Med ændringen behøver vedkommende ikke at vente på at kunne få påbegyndt udbetalingen af sine indekskontrakter, men kan få påbegyndt udbetalingen allerede med det samme.
En tidligere påbegyndt udbetaling vil ske mod en reduktion af det tillæg, som vedkommende ellers ville have opnået ved det 67. år.
Lovforslaget sikrer en større fleksibilitet og forhindrer, at ældre med f.eks. en terminal sygdom kommer i klemme.
På den baggrund støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2009-02-19:
Sidste år vedtog vi her i Folketinget en ændring af loven om tjenestemænd, som medførte, at vi ophævede den generelle pligt til at gå af fra sin stilling, når man fyldte 70 år.
Det blev også dengang nævnt, at man ønskede at tilstræbe en lignende situation for statens tjenestemænd i Grønland, men der skulle gennemføres drøftelser med hjemmestyret, før et forslag herom ville blive fremsat.
Sådan nogle drøftelser har nu været gennemført, og jeg skal tilkendegive, at Venstre kan støtte det forslag, som her er fremsat af finansministeren, og som går på at ophæve den generelle regel om pligt til at lade sig pensionere, når man fylder 65 år og er statslig tjenestemand i Grønland.
Det medfører altså, at tjenestemænd, som kan og vil arbejde, ikke afskediges på grund af den alder, de nu har opnået.
Det synes vi er rimeligt og fornuftigt.
Vi støtter fra Venstres side helt klart den generelle opfattelse, regeringen har af, at der ikke bør være sådanne pligtige aldersgrænser for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Så vi synes, at det her er en naturlig konsekvens af lovændringen fra sidste år, og vi ser gerne, at den også kommer til at gælde i Grønland, og vi støtter forslaget.
Mogens Jensen (S), 2009-02-19:
Som Venstres ordfører sagde, handler forslaget jo om at sikre, at statens tjenestemænd i Grønland kan blive ved med at arbejde også efter det 65. år, hvis man føler, at man har kræfter til det og gerne vil gøre det.
Det er dermed en opfølgning på dansk lovgivning, hvor vi også ophævede en tilsvarende regel om en 70-års-afgangsalder.
Så også fra Socialdemokraternes side synes vi, at det her er et fornuftigt og godt forslag.
Vi noterer os jo, at for tjenestemandsansatte jurister og i øvrigt også for biskoppen over Grønland er der endnu ikke taget stilling til, om den samme ordning skal gælde for dem.
Men det er i det hele taget et godt og fornuftigt forslag, som Socialdemokraterne støtter.
Henrik Brodersen (DF), 2009-02-19:
Jeg skal starte med at sige, at vi fra Dansk Folkepartis side også støtter dette forslag.
Vi ser det som positivt, at det for en del af den grønlandske befolkning er gået hen og blevet en vane at gå på arbejde, og så skal vi fra dansk side ikke sætte hindringer i vejen for det, ej heller bestemme, hvornår de hæver deres pension.
Vi har noteret os, at der er et par faggrupper, som har betænkeligheder ved forslaget, men det mener vi nok kan løses.
Man kan sige, at det eneste gode ved den nuværende regel er, at hvis man har haft en uduelig chef, der har ansat en uduelig medarbejder, så har samfundet kunnet slippe af med den person lidt før, end hvad der gør sig gældende med de kommende regler.
Så alt i alt er det et godt, lille fornuftigt forslag, som vi fuldt og helt bakker op om, altså sådan at man ikke bliver diskrimineret på grund af sin alder.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-19:
SF støtter det her lovforslag om at ophæve den lovpligtige afgangsalder på 65 år for tjenestemænd på Grønland.
Vi er enige i, at der ikke skal være forbud mod at arbejde som tjenestemand, efter man er fyldt 65.
Da en tilsvarende lov, som det også blev nævnt tidligere, blev vedtaget for danske tjenestemænd, havde vi fra SF’s side et ændringsforslag, som blev stemt ned, og det genfremsætter vi ikke, fordi det givetvis ville blive stemt ned igen, og det ville dermed kun være en tom parade, så den springer vi over.
Derfor har jeg bare en opfordring til finansministeren, som måske snart bliver statsminister, det får vi jo at se i løbet af den kommende tid.
Opfordringen skyldes, at der er kommet en slags nødråb fra Dansk Fængselsforbund, et nødråb om, at det er et meget opslidende job at være fængselsbetjent.
Man kan jo sige det på den måde, at det kan være en frihed at have lov til at arbejde, til man er langt oppe i årene, men det kan også være en frihed at kunne holde op med at arbejde og gå på pension på nogle gode, aftalte vilkår.
I Danmark er der som udgangspunkt en afgangsalder for fængselsbetjentene på 63 år.
I Grønland har den så hidtil været 65 år, men den burde i virkeligheden være lavere, mener fængselsforbundet.
Det er selvfølgelig et meget alvorligt aspekt.
Derfor vil jeg opfordre finansministeren til at være meget positiv og gå ind i forhandlinger med fængselsforbundet vedrørende fagforeningens ønsker om at få lavet en aftale, som så på en passende måde og selvfølgelig inden for lovgivningens rammer kan imødekomme det behov, som fængselspersonalet har.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-02-19:
Det er svært at føje meget nyt til debatten om dette lovforslag.
Heller ikke i Det Konservative Folkeparti mener vi, at duelighed og uduelighed afgøres af, hvad der står på dåbsattesten, og derfor mener vi selvfølgelig også, at det er helt rimeligt, at man i Grønland får samme vilkår, som vi har her i Danmark, med de undtagelser der jo er beskrevet i lovforslaget, nemlig at det her ikke gælder for biskoppen over Grønlands stift og de jurister, der er ansat ved Grønlands retsvæsen.
Det vil der blive kigget nærmere på i forbindelse med et udvalgsarbejde.
Men vi kan fra konservativ side også støtte lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-02-19:
Med dette lovforslag bringer Folketinget retstilstanden i Grønland på linje med den, der allerede er gennemført i Danmark, hvor man har sløjfet 70-års-grænsen.
Og lad mig sige som en af dem, der har passeret grænsen, at jeg synes, det er helt urimeligt, at man har en sådan grænse, som man jo da heldigvis heller ikke har for arbejdet her i Folketinget.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Også Enhedslisten støtter forslaget.
Vi synes, at det i allerhøjeste grad er på tide, at vi får fjernet de aldersdiskriminerende bestemmelser, der er rundtom.
Og så er jeg i øvrigt enig med SF's ordfører i, at der er behov for, at man samtidig ser på nogle fornuftige seniorordninger, så folk får mulighed for at trappe ned og få en ordentlig afgang fra deres arbejde - frem for at de måske er nødt til at gå ud i at søge førtidspension eller andet - hvis de faktisk har muligheden for at fortsætte med at arbejde, men på nedsat tid og på nogle ordentlige vilkår.
Så det håber jeg meget at finansministeren vil tage til sig og gå i gang med at se på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
Tak for det.
Jeg skal gøre det meget kort.
Om forslaget her kan jeg jo helt henholde mig til den glimrende redegørelse, som først af alle Venstres ordfører gav, og som andre jo så har tilsluttet sig, om sigtet med lovforslaget her, som er at fremme fleksibilitet, når vi taler afgangsalder.
Og jeg vil i lyset af det jo altså udtrykke en stor glæde over, at forslaget nyder så meget fremme, som det gør her.
Må jeg så ikke bare sige til hr. Eigil Andersen, at det spørgsmål, der blev rejst der, jo i virkeligheden er et overenskomstmæssigt spørgsmål, og det vil på alle måder være upassende at føre overenskomstforhandlinger fra Folketingets talerstol.
Jeg har noteret mig SF's synspunkter, som jo principielt godt kan sættes igennem, uanset hvilke regler der så følger af lovgivningen.
Jeg forstår så i øvrigt også, at det var et synspunkt om de danske fængselsbetjentes arbejdsvilkår, og lovforslaget her går jo på de grønlandske tjenestemænd m.v.
Men tak for tilslutningen.
Jeg ser frem til en positiv videre lovgivningsproces og står selvfølgelig til rådighed, hvis der er spørgsmål undervejs.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-19:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, hvorfor folk på overførselsindkomster ikke skal stige i indkomst.
Er der en bestemt overvejelse bag det?
Er det, fordi man gerne vil tage de penge og bare putte dem i satspuljen?
Eller er der et andet argument for, hvorfor de mennesker ikke skal have lige så stor lønstigning som ministeren og alle andre i den danske befolkning?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
I virkeligheden kunne spørgeren måske besvare spørgsmålet selv.
Jeg noterer mig selvfølgelig, at SF for tiden ligesom indtager det privilegium at kunne mene alt omkostningsfrit.
Men jeg betragter jo SF som et parti, der er med i forliget om satspuljen, som altså er en aftale, der sikrer, at der er en regulering af overførsler, der stort set modsvarer lønudviklingen, og at der så på en marginal reserveres et beløb, som i stedet kan bruges meget målrettet på initiativer, der sigter mod de svagest stillede.
Og det er jo det, vi gør.
Jeg har også stået her og peget på, at vi f.eks. i forhold til den økonomisk svagest stillede del af landets folkepensionister jo altså ved siden af den her automatiske reguleringsordning har lavet nogle meget målrettede initiativer, f.eks. en ældrecheck på 10.000 kr.
Man må så forstå, at SF-synspunktet er, at den check skulle have været mindre, for den skulle bare lige være stor nok til at dække forskellen mellem den almindelige lønudvikling og det, der lægges i satspuljen.
Jeg kan da godt gå hjem og regne på, hvor stor en nedskæring af ældrechecken vi skal sætte igennem for at opfylde ønsket i SF's synspunkt.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Tak for det.
Ja, lidt polemik skal der jo være.
Jeg ved, at også Dansk Folkeparti gik til valg på at afskaffe satspuljen, men jeg ved ikke, hvor Dansk Folkeparti står lige nu.
Det er rigtigt, at vi på kongressen debatterede, hvordan man skulle forholde sig til satspuljen.
Lige nu er det sådan, at der er en arbejdsgruppe, der kigger på det, og som med alt andet - som jeg også sagde det i min ordførertale - er der nogle ting, der selvfølgelig skal tages op til revurdering, for hvis nogle ting kan gøres bedre, skal det selvfølgelig gøres.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Jeg forstår ikke helt det, fru Yildiz Akdogan siger om et servicetjek, så det håber jeg vi kan få uddybet.
Jeg har jo også med stor glæde set den beslutning, der kom på Socialdemokraternes kongres i efteråret om, at Socialdemokraterne er imod satspuljen.
Det viser jo, at det nytter, at vi bliver ved med at rejse diskussionen.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad det er, Socialdemokraterne mener med et servicetjek, for så kunne det jo være, at vi under udvalgsarbejdet, hvor jeg går ud fra at vi har flertal - ud fra det, partierne tidligere har tilkendegivet at de mener om satspuljen - kunne bruge det flertal til at finde ud af, hvad det er for nogle retningslinjer, der skal til for at få sat gang i det, som Socialdemokraterne kalder et servicetjek, og som vi håber munder ud i, at man fremover får en fuld regulering af overførselsindkomsterne og samtidig får sikret de sociale projekter, herunder selvfølgelig også får sikret, at der er projektmidler til at lave projekter, som fru Yildiz Akdogan var inde på.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Som jeg sagde til den tidligere ordfører, er der en arbejdsgruppe, der netop kigger på, hvad der kan gøres i forhold til satspuljen.
Hvis man nu skulle vende den om, kunne man sige, at Enhedslisten har fremsat det her forslag ret mange gange, og som jeg også sagde i min ordførertale, er der bestemt sympatiske ting i det.
Det synes vi ikke at det er.
Så er der det andet.
Lad os tage og følge den logik, som Enhedslisten bruger, og som hedder: Lad os afskaffe satspuljen og se, hvad der sker.
Så vil jeg egentlig gerne høre: Tror ordføreren oprigtigt på, at der, hvis vi nu afskaffer satspuljen, vil ske den her årlige regulering på kontanthjælpsområdet, på dagpengeområdet og alt muligt andet med den her regering og dens støtteparti, der hedder Dansk Folkeparti?
Tror ordføreren selv på det?
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Det er jo lige præcis det, forslaget går ud på.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der beslutter, at det er sådan, det skal være, vil det jo være sådan.
Det, at man har satspuljeforliget, har jo ikke forhindret regeringen og Dansk Folkeparti i gentagne gange at skære i både kontanthjælp og dagpenge.
Jeg har ikke hørt fra fru Yildiz Akdogan, om det, Socialdemokraterne mener med et servicetjek - og som vi så ville kunne lave en beretning eller en betænkning ud fra i udvalget, eftersom der jo så ville være et flertal for det, hvis det går i samme retning, som den, vi andre gerne vil gå i - dels betyder, at vi finder en måde, hvorpå man får den fulde regulering for kontanthjælpsmodtagere og pensionister osv., dels sikrer, at der er midler til en social indsats, til en indsats mod menneskehandel, til psykiatrien osv.
Så jeg vil gerne høre, om begge elementer er med, sådan som de var det i den kongresbeslutning, der blev truffet hos Socialdemokraterne.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Bl.a. skulle kontanthjælpsloftet, 450-timers-reglen og varighedsbegrænsningen på sygedagpenge afskaffes.
Det arbejder vi for, og det ved fru Line Barfod også godt.
I forhold til vores ældres generelle situation, vil jeg så sige, at det jo ikke er sådan, at Socialdemokratiet glemmer vores ældre.
Faktisk har vi i vores skatteudspil været ude at sige, at vores pensionister er en af de grupper, som ikke er blevet imødekommet, og som ikke er blevet set i forhold til netop det her forslag til en skattereform, som regeringen er kommet ud med.
Vi har faktisk foreslået, at der skal være et tillæg på 1.000 kr. til vores folkepensionister.
Så vil jeg igen understrege, at den arbejdsgruppe, der er blevet nedsat, netop er i gang med at undersøge, hvad der skal ske i forhold til satspuljeforliget, og hvordan og hvorledes processen skal foregå.
Vivi Kier (KF), 2009-02-19:
Jeg må sige, at forvirringen bliver noget nær total herovre hos mig, for det er ikke ret lang tid siden, jeg igen hørte fru Mette Frederiksen blive citeret, og der blev sagt: Vi ønsker ikke at afskaffe satspuljen.
Jeg synes, at ordføreren står og væver lidt rundt i det, har sympati for det her forslag, men vil hellere gøre det på en anden måde.
Ultrakort vil jeg spørge: Ønsker Socialdemokraterne at fastholde satspuljen, eller ønsker man at afskaffe den?
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Det skal jeg da sige meget klokkeklart til ordføreren, hvis ordføreren ikke har forstået det: Vi er med i satspuljeforliget, som jeg også sagde i min ordførertale, og vi agter også at forblive i den.
Spørgsmålet er bare: Er der nogen områder, hvor vi burde kunne gøre det bedre, end vi gør?
Kan det passe, at psykiatriområdet, som er et så tungt område, skal finansieres af midler fra satspuljen?
Det mener jeg personligt ikke, og det kunne man måske overveje at prøve at flytte til en anden pulje, f.eks. finansloven.
Vivi Kier (KF), 2009-02-19:
Jamen man har jo altid lov til gerne at ville forny sig og gøre alle mulige ting.
Jeg har siddet med i forhandlingerne i satspuljekredsen på begge områder, og jeg har oplevet, at også de nye vinkler, vi har valgt at kigge på det fra,
sådan var måden, man skulle gå frem på.
Jeg kan forstå, at det så er en anden måde, man ønsker det på.
Så har jeg bare lige et enkelt spørgsmål: Ønsker ordføreren, at vi vender tilbage til tidligere tiders pristalsregulering frem for den satsregulering, der hidtil har været bred enighed om, men som jeg ligesom kan fornemme er ved at smuldre bort?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til Socialdemokratiets holdning til finansieringen af satspuljen.
Man hørte jo, at Socialdemokratiet på sin kongres sidste efterår vedtog, at de gerne ville være med til at nedlægge satspuljen i sin nuværende form - altså ikke initiativerne bag den, men finansieringen - fordi de syntes, det var urimeligt, at det var overførselsindkomsterne, der egentlig finansierede den, og de ville gerne have dem over på finansloven.
Da de så efterfølgende kom med et finanslovudspil, var det helt glemt igen.
Nu var vi i Dansk Folkeparti egentlig lige gået hen og blevet helt glade for, at vi også havde Socialdemokraterne med, og jeg ved, at SF, som er et af forligspartierne, også tidligere har meldt det ud.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om hun vil være med til at lave satspuljefinansieringen om, så den i stedet kommer over på finansloven.
Det er jeg nemlig ikke helt klar over, for Socialdemokratiets øverste myndighed, kongressen, siger, at man gerne vil, men i folketingsgruppen vil man alligevel ikke.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-19:
Jeg har noteret mig, at regeringen i øjeblikket er dybt, dybt optaget af, hvad SF mener rundtomkring.
Det er jo kun glædeligt.
SF er med i satspuljen.
Vi ønsker bare en anden solidarisk fordeling, altså en anden solidarisk finansiering af satspuljen.
Mener ministeren, at det er solidarisk, at man tager fra de fattige og giver til de fattige?
Man kan jo sagtens lave de her projekter f.eks., som vi har foreslået i SF, ved at sige, at der skal være en regulering af energiafgifterne for at få pengene ind den vej.
Hvorfor skal det være de fattige, der betaler deres egne projekter?
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Tak for det.
Som en del af parterne omkring satspuljeforliget er jeg enig med ministeren i, at der selvfølgelig er mange gode ting i satspuljen.
Men ministeren er vel også enig i, at satspuljen består af nogle midler, der kommer fra et bestemt segment af det her samfund.
Det kan vi ikke rigtig komme uden om.
Når det er sagt, vil jeg høre, om ministeren egentlig ikke kan se, at satspuljen ligesom alt andet måske også trænger til et lille serviceeftersyn, måske en modernisering i forhold til de udfordringer, som de nye tider stiller vores samfund over for.
Ministeren var selv inde på, at psykiatrien blev finansieret af satspuljemidlerne, og psykiatrien er jo et forholdsvis tungt og et meget relevant område - ikke mindst i lyset af den debat, der har kørt på, hvor mange forsømmelser der egentlig har været på området.
Så jeg vil egentlig høre, om ministeren ikke kan se det rimelige i, at netop psykiatrien er et område, der burde indgå i finansloven og ikke finansieres af satspuljemidlerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
Nu er der jo i virkeligheden to diskussioner her.
Der er en diskussion, der handler om satsregulering, altså med hvilke satser vi regulerer overførselsindkomsterne, og der bliver jeg selvfølgelig lidt forvirret over spørgsmålet, hvis det dækker over, at heller ikke Socialdemokratiet nu længere står på mål for den her lovgivning.
Jeg lader tvivlen komme den anklagede til gode og går ud fra, at også Socialdemokratiet er enig i, at vi med den satsregulering, vi har i dag, faktisk har skabt en meget robust regulering, som sikrer, at danske overførselsindkomstmodtagere for alle praktiske formål får en regulering, der modsvarer velstandsstigningen i vores samfund.
Det ligger til grund.
Det fører nok for vidt her, men det er jo en vedvarende diskussion, der må være i kredsen af forligspartier: Hvordan sikrer man så, at de her puljemidler bruges tilstrækkelig målrettet i forhold til tanken bag dem, og hvordan sikrer man, at det ikke er sådan, at man over meget lang tid finansierer områder, som i virkeligheden burde gå i almindelig drift, men at man bruger puljen til netop at løbe ting i gang med?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-02-19:
Jeg syntes, jeg lyttede meget skarpt til, hvad finansministeren sagde, og jeg hørte altså, at finansministeren sagde det, som jeg også bliver nødt til at sige nu, nemlig at det jo er sådan, at overførselsmodtagernes overførsler bliver reguleret efter lønudviklingen og ikke efter pristalsreguleringen.
Så det er jo hult, når Enhedslisten bruger det som et argument, for så skulle vi jo faktisk vitterlig have lavet en mindre overførsel, og det gør vi ikke.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Tak for det.
Hensigten med spørgsmålet var at høre ministerens holdning til netop psykiatriområdet.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens helt personlige holdning til, altså hvad han synes netop som tidligere minister for det her område.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
Som jeg har forstået det, er den almindelige opfattelse i kredsen af satspuljepartier, at man nu i en årrække har løbet forbedringer i psykiatrien i gang via satspuljen, og at man nu nok nærmer sig det tidspunkt, hvor det ikke er det indsatsområde, der skal prioriteres fra satspuljen.
Og det gør man jo så teknisk, ved at man, i det omfang der er tale om drift, så at sige løfter det ud af puljen og over i finansloven.
Det er i hvert fald sådan, jeg selv har forstået holdningen i de aftaler, der er indgået i regi af sundhedsordførerne.
Jeg ønsker så i øvrigt at stå fuldt ved den massive indsats, der har været på psykiatriområdet fra satspuljen.
For mig er der ingen som helst tvivl om, at uden satspuljen ville psykiatrien ikke have fået det fantastiske løft, psykiatrien har fået de seneste år.
Og jeg mener sådan set også, at det er en særlig styrke, at løftet er kommet fra den her pulje, for det betyder, at det er et fuldstændig enigt Folketing, der har løftet psykiatrien frem.
Ud over det at skaffe bedre rammevilkår derude har det også være med til at fjerne noget af det tabu, der historisk har knyttet sig til psykiatrien.