runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Der er faktisk tre hovedargumenter.
Det første er, at det begrænser tilstrømningen til Danmark.
Det synes vi er ret vigtigt, fordi antallet, der kommer til Danmark, betyder noget i forhold til muligheden for at integrere dem, der kommer, og dem, der er her.
Så kan vi se, at af dem, der kommer hertil, og af dem, der så ender med at få asyl, er der flere af dem, der kommer i arbejde, hvis vi har starthjælpen.
Det betyder, at dem, der så trods alt kommer, vil have en bedre mulighed for at blive integreret, fordi de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så er der det tredje argument, som er det rent principielle, nemlig at vi synes, det er urimeligt, at danskere, som har bidraget til samfundet igennem et helt liv, lige pludselig bliver ligestillet med mennesker, som kommer hertil, og som fra dag et har adgang til f.eks. fuld kontanthjælp og har adgang til fuld børnecheck.
Så det er de tre hovedargumenter, vi har fra Dansk Folkepartis side, og det burde altså sådan være til at have et overblik over.
Lotte Rod (RV), 2012-12-13:
Jeg vil gerne følge op på hr. Jens Joels spørgsmål, for jeg kunne simpelt hen ikke høre, at hr. Martin Henriksen svarede på det.
Det, jeg stadig væk er i tvivl om, er: Hvad er det, der er Dansk Folkepartis argument for at have så lave fattigdomsydelser?
Er det enten, at man mener, det får folk i arbejde, eller er det, at man ikke mener, at en bestemt gruppe fortjener at få det, som andre får, fordi folk i den gruppe ikke har været i landet hele deres liv?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Altså, vi kan jo godt stå og hive tal frem for forskellige år.
Jeg kan jo tage tallet for 2008, som lå på 2.409, der søgte om at få asyl.
Jeg kunne også tage tallet for 2009, som lå på 3.855, der søgte om at få asyl i Danmark.
Og så kan jeg tage det foreløbige tal for 2012 – altså, vi er ikke færdige med 2012 endnu – som går til og med oktober måned, hvor det er 4.862.
Regeringen vurderer selv, at man når op på ca. 6.000 asylansøgere, og det er altså – nu gør jeg bare opmærksom på det i al stilfærdighed – hvis regeringens egen prognose holder, det højeste antal asylansøgere, der er kommet til Danmark i 10 år.
Sådan er det.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-13:
Men det virker bare stadig væk lidt underligt at stå og sammenligne tal, når man ikke rigtig vil ud med tallene.
Det kan jeg sgu ikke rigtig bruge til noget.
Men jeg kunne godt tænke mig stadig væk at høre forskellen på tallet fra 2010, som er godt 5.000, og tallet fra 2012, som er godt 5.000, det sidste tal, hvor starthjælpen er afskaffet, og det første, hvor starthjælpen stadig var der.
Altså, jeg kan ikke forstå, at det, der skal være den afgørende forskel, er, om man har starthjælp eller ej, for det er åbenlyst nogle andre ting, der gør sig gældende.
For når vi sammenligner 2010 med 2012, er der ingen forskel i antal.
Det må ordføreren da simpelt hen kunne se.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Det vil jeg meget gerne.
2002, som fru Liv Holm Andersen havde de første tal fra, var jo der, hvor man faktisk lavede aftalen om den stramme asyl- og udlændingepolitik, og den fik så effekt i årene derefter.
Det kan man slå op i de der statistikker og kigge på.
Det ved fru Liv Holm Andersen også, hvis fru Liv Holm Andersen sidder og kigger på dem lige nu, og så kan den radikale ordfører jo bekræfte det, jeg har sagt heroppe.
Sådan forholder det sig.
Det er virkeligheden.
Fru Liv Holm Andersen kan også gå tilbage til 1990'erne og kigge på, hvor mange der søgte om at få asyl, og hvor mange der rent faktisk fik asyl.
Man kan f.eks. gå 5 år tilbage i 1990'erne eller 10 år tilbage, og så kan man tage de 10 år og holde det op imod 00'ernes asyl- og udlændingepolitik, og så kan man se forskellen.
Man kan også gå ind og kigge på, hvilken udvikling der har været, siden den her regering trådte til, og der har været én udvikling: Det er gået én vej, og det er opad, med asyltallet.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig lige at høre lidt mere om de her flygtningestrømme, for jeg synes ærlig talt, det er lidt uklart fra ordføreren oppe på talerstolen.
F.eks. kunne ordføreren ikke rigtig huske nogen konkrete tal, og det synes jeg bare er lidt usagligt, når det er det, man står og bygger hele sin argumentation op omkring.
I 2012 ser det også ud til, at der ved udgangen, som er lige om lidt, er kommet godt 5.000.
Jeg ved ikke helt, hvad der er forskellen på tallene, da vi havde starthjælpen, og tallene nu.
Jeg synes ikke rigtig, det ser ud til, at der er nogen.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Det er jo der, det begynder at blive plat, når hr. Jens Joel siger, at man ikke må diskriminere på baggrund af etnicitet.
Altså, jeg har slet ikke nævnt etnicitet heroppe fra Folketingets talerstol.
Det står ikke nævnt i vores beslutningsforslag.
Det, vi mener i Dansk Folkeparti – og det kan godt være, det også kommer som en overraskelse for Socialdemokraterne, men så lad os slå det fast – er, at man jo altså godt kan være mørk i huden og være dansk statsborger.
Det er der ikke noget problem i.
Derfor er det jo ikke et beslutningsforslag, der handler om etnicitet.
Det her er et beslutningsforslag, hvor vi inden for de internationale konventioner gør det, at vi indirekte – og dermed også i virkelighedens verden – laver en forskel på danske statsborgere og folk, der kommer hertil, sådan at vi siger, at danske statsborgere sådan set har ret til den fulde palet af sociale ydelser, hvis de har brug det for.
Men folk, der lige er kommet til Danmark, skal altså være her i et stykke tid og gøre sig fortjent til f.eks. kontanthjælp eller børnecheck, før de kan få adgang til det samme som danske statsborgere, hvis familier igennem generationer har været med til at opbygge det danske samfund.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at man selvfølgelig skal tage hensyn til sådan noget.
Det ved jeg godt at Socialdemokraterne synes at man ikke skal, men det må man jo så forklare den undrende befolkning.
Jens Joel (S), 2012-12-13:
Så blev jeg muligvis lidt klogere, for så handler det altså om, at man, hvis man ikke havde været bundet af internationale konventioner, sådan set hellere ville have været fri for den der lidt irriterende binding, der ligger i de internationale konventioner.
Man ville sådan set hellere have haft et forslag, hvor det var sådan, at folk kunne bo i Amerika i 20 år, men hvis de var danske statsborgere, kunne de komme tilbage og nyde godt af det velfærdssamfund, det fællesskab, vi er en del af, hvorimod hvis folk kommer hertil udefra, kommer de ikke til det.
Så er jeg måske alligevel blevet en lille smule klogere på, hvordan Dansk Folkeparti ser politikudviklingen, og jeg er da så bare glad for, at vi har nogle internationale konventioner, som sikrer, at man faktisk ikke kan forskelsbehandle på baggrund af etnicitet og andre ting, i forhold til hvad man er berettiget til i et retssamfund som det danske.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg ved godt, det kan være kompliceret for Socialdemokraterne, når der er to-tre argumenter for ens forslag.
Jeg ved godt, at man normalt fra socialdemokratisk side sådan gør sig umage med at have et slogan, og så er det ligesom det – »En Fair Løsning«, og hvad det ellers hedder – og så går man til valg på det, og så holder det ikke og sådan noget.
Men der er altså flere argumenter fra Dansk Folkepartis side.
Det er sådan set rigtigt nok, at det her forslag, hvis det blev vedtaget, også ville gælde for danske statsborgere.
Men så er der bare den forskel – og man kan jo godt kalde det for en indirekte forskelsbehandling – at langt de fleste danske statsborgere jo bor i Danmark, arbejder i Danmark, opholder sig i Danmark.
Så er det sådan, at folk, der kommer til Danmark udefra, som udgangspunkt – det håber jeg også at Socialdemokratiet er opmærksom på – ikke bor i Danmark, arbejder i Danmark, opholder sig i Danmark.
Ja, det kan godt være, det bliver lidt teknisk, men sådan er det jo rent faktisk.
Derfor vil det jo være sådan, at de bliver ramt på en anden måde af reglerne end danske statsborgere.
For ellers ville det være i strid med de internationale konventioner.
Der har Dansk Folkeparti faktisk taget det hensyn til Folketingets øvrige partier, at vi har lavet et beslutningsforslag, der faktisk lever op til formålet og samtidig er i overensstemmelse med de internationale konventioner.
Så det er bare om at slå til!
Jens Joel (S), 2012-12-13:
Altså, man hører, at den særligt lave ydelse skulle være for at få folk i arbejde.
Det er åbenbart en særlig ting, der gør sig gældende her for bestemte grupper, for ellers ville man argumentere for, at overførslerne generelt skulle sættes ned.
Man hører også, og det er jo et helt andet argument, at det handler om, hvorvidt man har fortjent det, hvorvidt man har været en del af samfundet.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det, at man rejser 3 måneder eller 2 år eller 5 år til et andet land ligesom betyder, at man så ikke, fordi man ikke har betalt skat i den periode, kan komme tilbage og blive en del af det danske samfund.
Så er jeg nødt til at spørge: Hvordan kan det så være, at ordføreren har fremsat et beslutningsforslag, som også rammer danske statsborgere, som f.eks. tager et år til Australien?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Altså, jeg synes jo, det usaglige består i, at regeringspartierne, og også lidt Enhedslisten, forsøger at tegne det billede, at det kun er krig og ufred ude i verden, der har en indflydelse på, hvor mange mennesker der kommer til Danmark og søger om at få asyl.
Det mener jeg er det usaglige.
Jeg forsøger sådan set at være saglig og sige, at der er mange ting, der spiller ind; det er der.
Men det vigtigste er sådan set den politik, som man fører fra Folketingets side.
Man kan jo bare se det i forhold til 2011.
Da var der 3.806, der søgte om at få asyl, og ifølge de foreløbige tal for 2012 frem til oktober måned, er der 4.862, som har søgt om at få asyl.
Så der er en forskel.
Selvfølgelig er der det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-13:
Der kan jeg helt berolige hr. Martin Henriksen.
Hvis man strammer kravene til asyl, hvis man bliver mere effektiv med hensyn til at udvise kriminelle, samtidig med at man har et femårigt opsparingskrav for både familiesammenførte og indvandrere i forhold til sociale ydelser og sundhedsydelser, og så samtidig har den holdning, at flygtninge sidestilles med danske statsborgere, så har vi et plus på kontoen, og så kan vi fortsætte med at sætte skatterne ned.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg tror, konkurrencen er væk nu.
Men altså, jeg kunne godt tænke mig at høre noget, for Liberal Alliance har så det principielle synspunkt, at udlændinge med asylstatus skal sidestilles med danske statsborgere – det er et ret vidtrækkende synspunkt, hvis det føres helt ud i livet, vil jeg bare sige.
Det må jo så også betyde, at Liberal Alliance mener, at man skal have ret til børnecheck fra dag et, ligesom man skal have ret til fuld kontanthjælp fra dag et.
Det må det jo betyde, så jeg vil bare gerne have, at Liberal Alliance kan bekræfte det.
Jeg vil også bare sige, at hvis ikke man fører en restriktiv asylpolitik og også er villig til at sige, at der selvfølgelig skal være forskel på de regler, der gælder for flygtninge, og de regler, der gælder for danske statsborgere, så kan man altså risikere, at der kommer flygtningestrømme til Danmark, hvad der får vidtrækkende negative konsekvenser, også økonomiske konsekvenser, for det danske samfund.
Det kan være, at man bliver nødt til at hæve skatten for alle andre, fordi det bliver så dyrt at forsørge de mange mennesker i Danmark.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-13:
Da SF's integrationsordfører, fru Karina Lorentzen, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op: Jeg vil gerne starte med at erklære mig enig i forslagsstillernes ønske om, at så mange som muligt af de flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, får en tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Jeg er enig i, at beskæftigelse på det danske jobmarked er et godt skridt på vejen til en vellykket integration.
Det er ikke den eneste vej eller den hele vej til at blive integreret i det danske samfund, men det er bestemt et godt skridt på vejen.
Og det er et skridt, som vi skal tilskynde både for vores samfunds og for den enkelte flygtning eller indvandrers skyld.
Men jeg tror ikke på, at vi hverken kan eller skal presse mennesker så meget økonomisk, at de reelt lever i fattigdom.
Det er et misforstået forsøg på at integrere dem på arbejdsmarkedet.
Forslagsstillerne nævner Rockwool Fondens undersøgelse, men de glemmer at nævne samme undersøgelses konstatering af, at de flygtninge, som under VKO levede på starthjælp, havde færre penge mellem hænderne hver måned end det, det koster at købe en måneds forbrug alene af dagligvarer i en discountbutik.
Vil man virkelig være med til, at familier med børn, eller unge uledsagede flygtninge for den sags skyld, skal have en tilværelse, hvor der ikke engang er råd til basale dagligvarer, og hvor legetøj og børnefødselsdage er bandlyst?
Det er fuldstændig ubegribeligt for SF, at man kan kæde sådan en tilværelse sammen med en bedre integration.
Jeg tror, at forslagsstillerne fuldstændig har misforstået begrebet integration, når de siger, at en gennemførelse af starthjælp og introduktionsydelse vil integrere flygtninge bedre i det danske samfund.
Et liv på starthjælp er ikke et liv, hvor der er overskud til at engagere og integrere sig i noget som helst, hverken for børn eller for forældre.
I stedet tvinger man familier ud i fattigdom og isolation, og det er jeg fuldstændig sikker på ikke fører til bedre integration.
Det er jo i øvrigt et faktum, når vi taler om starthjælp og introduktionsydelse, at vi netop primært taler om flygtninge.
Det er også værd i den diskussion at holde sig for øje, at der ofte knytter sig nogle særlige vilkår til de her mennesker i kraft af grundlaget for, at vi har tildelt dem asyl.
Derfor kan man ikke bare regne med, at man kan tvinge dem ind på arbejdsmarkedet ved at presse dem økonomisk.
I SF tror vi ikke på, at det hjælper på hverken beskæftigelse eller integration, at vi tvinger mennesker til at leve i reel fattigdom.
Derfor er vi glade for og stolte over, at regeringen som noget af det første afskaffede disse fattigdomsydelser. Vi kan heller ikke på nogen måde støtte forslaget om at genindføre disse ydelser på denne baggrund.
Det var altså en tale, som jeg læste op for min partifælle fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være til stede i dag.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-13:
Sidste år ved den her tid afskaffede regeringspartierne sammen med Enhedslisten starthjælpen og introduktionsydelsen.
Det var en rigtig god dag, og i Radikale Venstre var vi rigtig glade.
For vi har som mål at reducere antallet af mennesker, der lever i fattigdom.
Og ja, vi mener faktisk, at de her særligt lave ydelser for en særligt udvalgt befolkningsgruppe var fattigdom set med danske briller; noget, Rockwool Fondens undersøgelse i øvrigt også viste.
Og det ville vi ikke være med til.
For det har enorme sociale og sundhedsmæssige konsekvenser, særlig for børnene af starthjælpsmodtagere, som må undvære ting, som jeg faktisk tror vi også hen over det brede politiske spektrum er enige om er et barns ret, ting som fritidsaktiviteter og børnefødselsdage.
Derfor kan vi naturligvis heller ikke støtte Dansk Folkepartis forslag om at genindføre netop starthjælpen.
For os handler det her faktisk om socialpolitik, og vi ønsker i videst muligt omfang at hindre, at mennesker, særlig børn, vokser op i fattigdom.
Men det handler også om noget mere principielt end det.
Det handler om at lade være med at udskille en bestemt gruppe og sige: I skal have særligt lave ydelser.
Det synes jeg, og det synes Radikale Venstre er en ret grim ting.
Her kan man jo bemærke, at Dansk Folkeparti åbenbart ikke ønsker at føre reglerne om eksempelvis kontanthjælpsloftet tilbage, noget, som ville ramme etniske danskere.
Heraf kan man jo udlede det betænkelige, at Dansk Folkeparti ikke bekymrer sig om den også forholdsvis beskedne beskæftigelseseffekt, som de lave ydelser havde.
Nej, for Dansk Folkeparti handler det om at udskille en enkelt gruppe.
Den lille beskæftigelseseffekt, de lave ydelser trods alt havde, anerkender vi sådan set i Radikale Venstre.
Men der er to ting at sige til den sag.
Dels er afskaffelsen af starthjælpen og introduktionsydelsen for os ikke beskæftigelsespolitik, det er socialpolitik, dels vil vi langt hellere lave beskæftigelsesincitamenterne om via reformer, som vi gjorde det med skattereformen, og som vi ønsker at gøre det med en kontanthjælpsreform – ændringer, som vil være ens for alle og ikke blot sigter efter en udvalgt gruppe. Som jeg allerede har sagt én gang, men også gerne siger igen højt og tydeligt, kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-13:
Nej, jeg synes da ikke, det er ligegyldigt, om vi diskuterer 155 kr. om dagen, 260 kr. om dagen eller 223 kr. om dagen.
Jens Joel (S), 2012-12-13:
De tal, som jeg har fremlagt – vi kan gerne diskutere dem bagefter –
vil jo altid være baseret på en eller anden modelfamilie.
Jeg vil godt hæve beløbet til 170 kr. om dagen, hvis det er det, hr. Jan E. Jørgensen synes er det mest rimelige.
Og så tager jeg også det udgangspunkt, at Venstres ordfører stadig væk mener, at det er helt fair at leve for, hvis man er et par uden børn.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-13:
Ifølge de tal, jeg har, får man, hvis man er samlevende, 5.367 kr. hver, og det giver så ca. 10.700 kr.
Dernæst får man så et tillæg for at have børn, og det tillæg udgør 1.342 kr., altså pr. ægtefælle, så det er 2.600 kroner oveni.
Så det er jo altså et beløb, der er noget større end det, hr. Jens Joel nævner.
Jeg mener også, at jeg hørte hr. Jens Joel tidligere på dagen omtale 155 kr. om dagen.
Så vidt jeg er orienteret, er der ingen, der får 155 kr. om dagen.
Den laveste sats, man kan få, er 179 kr. om dagen.
Det er stadig væk ikke nogen formue, men det er dog mere end de 155 kr.
Jens Joel (S), 2012-12-13:
Jeg må lægge til grund, at der bliver spurgt ind til de tal, som jeg bl.a. selv har brugt, og der er det tal, som man havde for en familie med to børn – for der er jo også forsørgertillæg og andre ting, der skal tages i betragtning – et beløb på 10.277 kr. om måneden.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-13:
Jeg vil spørge hr. Jens Joel, om han kan oplyse, hvor meget man fik i starthjælp, før ydelsen blev afblæst.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg forstod ikke helt svaret, for de artikler, som jeg refererede fra, forholdt hr. Jens Joel sig jo rent faktisk ikke til.
Men fred være med det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til en anden ting, som jeg også spurgte beskæftigelsesministeren om.
Da denne regering afskaffede starthjælpen, sagde man jo, at det ikke havde nogen indflydelse på antallet af asylansøgere, der kom til Danmark, og søgte om at få asyl i Danmark.
Det sagde man.
Siden man så har indført de nuværende regler, er der sket en øget tilstrømning af asylansøgere, der kommer til Danmark, og dermed kunne man jo godt tillade sig at antage, at denne regering tog fejl, fordi der er sket det modsatte af, hvad regeringen sagde ville ske.
Så vil jeg bare høre, om den socialdemokratiske ordfører ikke mener, at det er et problem, at der er flere og flere asylansøgere, der kommer til Danmark.
Ordføreren ryster på hovedet, og det er jo fair nok, hvis man ikke mener, det er et problem; så skal man jo sige åbent og ærligt, at det ikke er et problem.
Men hvis man mener, at det er et problem – for det er jo også rigtig dyrt – så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er et problem, man agter at gøre noget ved.
Jens Joel (S), 2012-12-13:
Vi vender os imod, at den starthjælp, man havde, skulle være et ordentligt niveau at leve for.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har et kontanthjælpsniveau, som er sat efter, hvad det er vi synes er rimeligt at have.
Og ja, der er mange faktorer, som påvirker, om man er fattig, og der er også mange individuelle situationer i de forskellige familier.
Det, vi har vendt os imod, og grunden til, at vi har gjort op med de fattigdomsskabende ydelser, er, at vi kunne se, at der var en særlig gruppe, som blev ramt meget, meget hårdt af nogle ekstremt lave ydelser, og hvor den effekt, man fik ud af det, slet ikke stod mål med den armod, det skabte, og at man på samme måde heller ikke kunne se, at folk havde muligheder i det liv, som vi ønsker at give dem.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Tak for det.
Først vil jeg godt tage fat på det, den socialdemokratiske ordfører, hr. Jens Joel, siger, nemlig at det her pr. definition skaber fattigdom.
Jeg kan også huske argumentationen op til folketingsvalget sidste år, og også efter folketingsvalget, hvor man sagde, at man ville afskaffe fattigdom.
Man har godt nok ikke en fattigdomsgrænse, man har godt nok heller ikke en klar definition på, hvornår folk er fattige i Danmark, men Socialdemokraterne var enige med sig selv om, at der var blevet flere fattige, og at der ville blive færre fattige, hvis starthjælpen blev afskaffet.
Så står jeg her med en artikel fra Danmarks Radios hjemmeside fra den 3. oktober i år, hvor der står, at beboerne i de danske ghettoer ikke har mange penge, og der står, at flere og flere er blevet fattigere i de danske ghettoer.
Det er jo så en udvikling, der er sket, efter at man har afskaffet starthjælpen.
Og der er også en artikel fra www.politiken.dk, hvor overskriften er: »En kvart million lever i fattigdom i Danmark«.
Sådan lyder konklusionen i en ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Jeg vil bare høre, hvordan det hænger sammen med den argumentation, som socialdemokraten her kommer med, altså at der rent faktisk ifølge f.eks. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som jo er Socialdemokraternes gode venner, stadig væk er en stigning i den fattigdom, som man så ikke helt kan definere hvordan ser ud.
Hvordan hænger det sammen?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-13:
Jeg vil slet ikke gå ind i nogen fattigdomsdiskussion med Det Radikale Venstre, og jeg vil fastholde, at de ydelser, som man får på starthjælp, altså er ydelser, der er sammenlignelige med folkepension, og så kunne man med lige så god ret sige, at da man indførte folkepensionen, kastede man en masse mennesker ud i fattigdom.
Altså, sådan ser vi ikke på det.
I øvrigt er der mange forskellige definitioner på fattigdomsbegrebet.
Fattigdom er jo alt andet lige et relativt begreb.
Hvis man skal bruge nogle af de definitioner, der er, så handler det om, hvor meget man tjener i forhold til medianindkomsten.
Så med andre ord: Hvis medianindkomsten falder, fordi nogle rige mennesker går konkurs eller flytter ud af landet, så bliver der færre fattige.
Vi synes, der er mange problemstillinger i de fattigdomsdefinitioner, der er, så den diskussion får fru Lotte Rod mig altså ikke til at gå med i.
Lotte Rod (RV), 2012-12-13:
Jeg går ud fra, at jeg kan tolke det lange svar fra ordføreren, som om Venstre godt ved, at starthjælpen har skabt gammeldags fattigdom.
Og derfor vil jeg så bare gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at når Venstre så alligevel synes, det er en god idé, så ved Venstre godt, at starthjælpen skaber fattigdom.
Men alligevel synes Venstre, det er en god idé.
Jens Joel (S), 2012-12-13:
Jeg rystede på hovedet, fordi jeg blev sat tilbage til min studietid, da jeg lærte statistik.
Når hr. Martin Henriksen siger, at der, når starthjælpen er blevet fjernet, kommer flere asylansøgere, altså at der er en sammenhæng i det, svarer det jo til at sige, at der bliver født færre børn, fordi der nu er færre storke, og ergo kommer børnene med storken.
Altså, de to ting er jo at blande æbler og pærer på en fuldstændig useriøs måde – synes jeg – i vores diskussion herinde.
Vi kan jo godt tage en diskussion om det, men jeg anholder bare det, at folk, som det også er blevet sagt tidligere i debatten, får et tilbud.
Kontanthjælpen kræver jo, at man står til rådighed.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-13:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at man er fattig, hvis en familie med to børn, efter at de har betalt deres skat, deres husleje, deres varme og el og deres daginstitution til deres to børn, har 10.227 kr. tilbage at købe mad for.
Er man så fattig?