runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jeg tror sådan set, at alle gerne vil have et arbejde, men det er jo ikke sikkert, at alle gerne vil have det arbejde, som de lige præcis kan få.
Det viser erfaringen jo også.
Det gør den heldigvis altid i en højkonjunktur.
Men der var stadig væk job, som var svære at få besat.
Man var stadig væk nødt til at importere østarbejdere til at tage nogle af de job, som danskere ikke gad at tage, fordi der nu pludselig var en hel masse at vælge mellem.
Det er jo det, der er et af problemerne ved at have det system, som vi har, og derfor synes jeg, at man, hvis man vil gøre noget for de svageste ledige, netop ikke skal have et system, der gør, at det er muligt at gå i 4 år på dagpenge, for har man været 4 år på dagpenge, er det ekstremt svært at få et arbejde igen.
De undersøgelser, der er lavet om, hvor svært det er at finde arbejde igen efter en ledighedsperiode, viser, at det allerede efter et år bliver meget svært.
Så fokus skal ikke være på at have lange dagpengeperioder, men på at skabe økonomisk vækst, så der bliver job at tage.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Man kan mene meget om Enhedslisten, og det er der måske også mange der gør.
Nogle mener noget positivt, og andre noget negativt.
Jeg synes i hvert fald, at sprogbrugen måske kunne blive en anelse bedre her i Folketinget, men det må formanden jo sondere.
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at det, vi oplever fra ordførerens side, tilnærmelsesvis er hykleri for en stor dels vedkommende.
Man forsvarer alle de folk, som har et deltidsjob.
Det er i hvert fald det, man påstår fra Enhedslistens side netop ved at sige, at det her forslag kunne hjælpe nogle af de folk, der har behov for et deltidsjob.
Det er jo sådan, at tilbage i 2009 fremsatte hr. Christian Juhls eget parti ved fru Line Barfod et forslag i Folketinget om, at man skulle sætte dagpengebeløbet op til – hold nu fast – 30.000 kr. om måneden.
Det mener Enhedslisten i fuldt alvor.
30.000 kr. om måneden skulle man kunne få på dagpenge i Danmark.
Det var i 2009 midt i en finanskrise.
Det ville efter arbejdsmarkedsvurderingerne og de beregninger, vi fik fra Beskæftigelsesministeriet, betyde en årlig regning på 65 mia. kr.
Så spørger jeg så ordføreren: Hvor mange mennesker i Danmark tror ordføreren ville påtage sig et deltidsjob som kassedame nede i Føtex eller Netto eller som rengøringsassistent, hvis de kunne få 30.000 kr. på dagpenge?
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Hvad angår spørgsmålet om, om nogle synes godt eller skidt om Enhedslisten, så vil jeg sige tusind tak for interessen.
Jeg synes, at det går rimelig godt for tiden.
Jeg kan snart ikke nå at følge med i meningsmålingerne, men det kan jo da hurtigt komme ned på et mere normalt niveau igen.
Men tusind tak for det.
Hvad angår deltidsjob, er det ikke deltidsjob, vi snakker om i det her forslag.
Det er en dagpengeperiode på 4 år.
Det snakkede vi om i det sidste forslag, og det har vi afsluttet, så derfor vil jeg ikke kommentere det.
Men jeg vil gerne sige en smule om højere dagpenge.
Det er vores mål at få reguleret dagpengene, så de følger pris- og lønudviklingen og også egentlig kommer op og giver fuld dækning for tabt arbejdsfortjeneste.
Det er vores langsigtede mål.
Hvorfor siger vi fuld dækning?
Det gør vi jo, fordi det er en forsikring, og fordi de arbejdsløse er uforskyldt arbejdsløse.
Det er jo, fordi konjunkturerne og fordi rige mennesker sjakrer med vores økonomi i samfundet, at vi får kriser, og hver gang de gør det, sker der det, at nogle andre må betale, og det synes vi er urimeligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Det er jo simpelt hen rendyrket hykleri, at hver gang der er en krise i Danmark eller en krise andre steder, siger man fra de rødes side: Jamen det er de riges skyld.
Og der kan man da ikke bare sige, at det har den blå regering ikke gjort.
Der synes jeg da at Enhedslisten skylder en forklaring, set i forhold til at der jo også var en dag, før hr. Christian Juhl fik indflydelse her i Danmark, og der gik det faktisk ikke så ringe endda her i Danmark.
Så siger ordføreren gentagne gange: Vi skal såmænd ikke have så stor kredit for det her, vi behøver ikke nogen tak fra nogen.
Jamen hvorfor er det så, at Enhedslisten har følt trang til i dag i en række medier at indrykke farvestrålende helsidesannoncer, hvor man netop siger til sig selv: Det var søreme godt gjort af Enhedslisten, tak skal Enhedslisten have?
Det er det, man har valgt at gøre.
Og hvad er det så for en redningskrans, man har givet til folk?
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg kan forstå, at der er meget, jeg skal forklare Dansk Folkeparti, og det gør jeg også gerne.
Med hensyn til de farvestrålende annoncer har jeg jo fortalt, at det er, fordi det er lettere at fange folks opmærksomhed med det.
Og hvis hr. Hans Kristian Skibby læser annoncen, kan han se, at vi ikke roser os selv.
Vi roser dem, der har været med til at presse den her udvikling igennem, til at komme med ideerne til den, og til at holde fast i, at vi skal have en løsning.
Det er dem, man skal takke for det.
De er i Socialdemokraternes og SF's bagland, de er i fagforeningerne, og de er blandt de arbejdsløse.
Det ville da være urimeligt, at vi tog æren for det arbejde, de har lavet.
Så siger vi en anden ting i annoncen, som er det væsentlige, og som er svært at forstå for Dansk Folkeparti, nemlig at i første omgang sikrede vi i pinsen en forsørgelse til dem, der akut stod og manglede penge, og i næste runde vil vi gerne have nogle grundlæggende ændringer, og dem begynder vi på nu, bl.a. med de her forslag, og vi har også fremsat andre forslag i den her måned.
Det skulle jo egentlig ikke være så svært at forstå, at vi først slukker ilden og bagefter prøver at genopbygge huset efter brandstifterne fra Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Enhedslisten er jo rigtig dygtige til det her med det retoriske – det retoriske.
De er retorisk dygtige, det må jeg sige.
Men lad os nu komme lidt ned på jorden og forholde os til, hvordan verden er skruet sammen, og se på det forhold, at mennesker reagerer på incitamenter.
Når Enhedslisten foreslår, at dagpengene skal ligge på et niveau, der hedder 30.000 kr., hvad forestiller man sig så sker ude i den virkelige verden?
Er man i Enhedslisten så naiv, at man tror, at folk så tager beskæftigelse til 20.000 kr. om måneden?
Jeg skal bare lige forstå logikken og tankegangen her.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg har den erfaring, at selv om det koster folk at gå i arbejde, gør man det nogle gange af frygt for at forblive i dagpengesystemet.
Hvorfor det?
Fordi det er nedbrydende, fordi det er umyndiggørende, og fordi det nogle gange er meningsløst, hvad man bliver sat til.
Ud over det har man en meget, meget kort horisont, og alle ved jo, at dagpengebeløbet i dag slet ikke slår til.
Og det vil sige, at alle løber, alt hvad de kan, for at komme ud af det system, løber, alt hvad de kan, for at finde sig et stykke ordinært arbejde.
For en dag falder de jo for grænsen alligevel.
Og i øvrigt skal alle jo stå til rådighed, så uanset om man gav dem 30.000 kr., 40.000 kr. eller 50.000 kr., skal de stå til rådighed og tage det arbejde, der er.
Der er jo ikke nogen problemer i dagpengesystemet, hvad angår restriktioner og straffe, hvis man bare træder en lille smule forkert.
Det er så ubehageligt et system, at alle vil løbe bort derfra – måske lige med undtagelse af et par stykker.
Og det indrømmede hr. Joachim B. Olsen jo også før.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jeg må sige, at jeg er målløs.
Jeg er målløs over, at en person, som jeg betragter som et intelligent menneske, oprigtigt kan stå og sige, at det ikke betyder noget for folks lyst til at påtage sig et arbejde, at de får 30.000 kr. om måneden for ikke at være i arbejde – og at de så vil sige: Nu vil jeg da gerne tage mig et job i kassen i Netto til 20.000 kr. om måneden, for det er et reelt stykke arbejde.
Er det virkelig den verden, man lever i i Enhedslisten?
Eller er det bare noget, man står og siger, fordi man synes, det lyder godt?
Altså, det er jo uden for enhver fatteevne, at man seriøst kan have den holdning, at folk vil tage beskæftigelse, ligegyldigt om de får 30.000 kr., 40.000 kr. eller 50.000 kr. om måneden.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg er dog glad for at høre, at hr. Joachim B. Olsen opfatter sig som et menneske, som vil søge arbejde.
Det vil alle ledige.
Jeg har endnu aldrig mødt en ledig, som gerne ville blive i dagpengesystemet.
Nej, det passer ikke; der var engang en i avisen, som man hentede frem, som af politiske grunde havde lyst til at fortælle, at han ikke gad at arbejde, men bortset fra ham, har jeg aldrig mødt et menneske, som gerne vil blive i dagpengesystemet.
Det er så ubehageligt, så nedværdigende og så ydmygende, at alle vil gøre ligesom hr. Joachim B. Olsen, nemlig prøve at finde job.
Der er så nogle, der ikke finder det, og de har brug for lidt mere tryghed end andre.
Er det så ikke vores opgave at sikre det, og skal de, der er så uheldige, at de ikke stod foran hr. Joachim B. Olsen i rækken, men stod bag ved og blev overskygget af hans store selvtillid og store selvbevidsthed om, at han ville få jobbet, ikke have en chance for i hvert fald at kunne forsørge deres familie indtil den dag, de får en chance?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jeg vil gøre det, som langt de fleste dagpengemodtagere gør, nemlig søge arbejde.
Den ledige går i gennemsnit ledig i 20 uger.
Det er sådan set i lidt kortere tid, end den ledige gennemsnitligt gik ledig i 2004 og 2005.
Dengang snakkede man sjovt nok ikke om, at det var svært at finde et arbejde.
Men dermed kan man ikke konkludere, at en lang dagpengeperiode ikke fastholder en meget stor andel af dem, der er på dagpenge, i det system.
Det viser erfaringen både fra Danmark og fra udlandet.
Og det er som regel dem, som måske er de svageste dagpengemodtagere, som jo trods alt er de stærkeste ledige, der bliver fastholdt i overførselsindkomstsystemet.
De stærkeste ledige klarer sig nok, men de svageste bliver altså i meget vid udstrækning fastholdt i overførselsindkomstsystemet.
Og det, vi kan se, er, at den lange dagpengeperiode bliver en fødekæde til andre overførselsindkomster, herunder permanente overførsler som f.eks. invalidepension.
Det er der vel ikke nogen, heller ikke Enhedslisten, der synes er godt.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Kan hr. Rasmus Helveg Petersen fortælle mig lidt om, hvem det er hensigtsmæssigt for, hvem der har gavn af det?
Jeg får altid at vide, at det er hensigtsmæssigt at have den dagpengereform fra 2010, men det er da i hvert fald ikke hensigtsmæssigt for de 30.000 mennesker, der nu har mistet retten til dagpenge eller kommer til at miste den.
Og det er da heller ikke hensigtsmæssigt, at vi næsten hvert år skal lave en lappeløsning for at forlænge mulighederne for, at det ikke skal gå helt galt for dem.
Det er heller ikke hensigtsmæssigt for arbejdsgiverne, at der er sådan en ustabilitet.
Det er heller ikke hensigtsmæssigt for a-kasserne, at de hele tiden skal lave om på reglerne og ikke vide, hvordan de skal håndtere de her ting.
Kan hr. Helveg Petersen nævne bare ét eksempel på nogen, der finder det hensigtsmæssigt ikke at lave nogen grundlæggende ændringer?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Det mener vi er meget lang tid.
Der er ingen af de 30.000 mennesker, der kommer i klemme nu, der synes, det er sjovt, og vi er også gået med til en lempeligere indfasning for deres skyld.
Der er ikke nogen, hvis dagpenge løber ud, der synes, det er sjovt, og det er det heller ikke.
Men problemet med at være på dagpenge er den her passive forsørgelse.
Det, vi ønsker, er selvfølgelig, at folk kommer i aktivitet på forskellig vis, og derfor mener vi, at det, selv om det måske gør ondt her og nu, på længere sigt er bedre for alle, at man kommer ud af passiv forsørgelse og ind i noget andet.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Som sagt under det foregående punkt har regeringen netop spillet ud med et forslag, der redder 30.000 arbejdsløse fra at miste dagpengene på grund af den forkortede dagpengeperiode m.v.
Det har vi lavet et fint forlig med Enhedslisten om.
Løsningen indebærer, at indfasningen af den 2-årige dagpengeperiode kommer til at ske langsommere.
Det er en kæmpe forbedring, i stedet for at kassen koldt og kynisk bliver smækket i efter 2 år, samtidig med at vi har krise og der er stor arbejdsløshed, idet omkring 200.000 job forsvandt under den borgerlige regering.
Derfor har den nye regering også taget mange jobskabende initiativer med energiforlig, fremrykning af offentlige bygge- og anlægsinvesteringer, renovering af boliger, vækstplan osv.
Der er i vækstplanen også blevet afsat 1 mia. kr. over 4 år til mere voksen- og efteruddannelse, som vil styrke den enkeltes mulighed for at sikre sig job fremover.
Så er der selvfølgelig spørgsmålet om, hvordan dagpengesystemet skal indrettes generelt i fremtiden.
Hvordan bliver det fremtidssikret?
Det er der mange aspekter af, og disse aspekter vil, som nævnt under de foregående punkter, blive behandlet af den dagpengekommission, som regeringen vil nedsætte.
Vi har, som tidligere nævnt, brug for et grundigt arbejde og en helhedsvurdering, som vil komme fra den kommission.
På den baggrund kan SF ikke stemme for det konkrete forslag.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg siger tak til hr. Eigil Andersen.
Jeg vil høre, om ikke hr. Eigil Andersen tror, at en kommission, med det perspektiv, der ligger i regeringens forslag, vil komme til at virke som en syltekrukke, som unødigt udskyder løsningerne.
Jeg vil også høre, om ikke hr. Eigil Andersen synes, at arbejdsmarkedsspørgsmål som dagpenge og den slags retligt hører hjemme i et samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen frem for i en professordomineret komité eller kommission, som så skal sidde og pille i det.
Ville det ikke være bedre at lade fagfolk, der har forstand på det, arbejde med de her ting – dem, som kender virkeligheden, dem, som er vant til at arbejde med de her spørgsmål – og så sørge for, at det sker i et tempo, så vi hurtigt kan få en afklaring på det her spørgsmål?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Vi deltager også helhjertet i den ændring af indfasningen, som vi jo netop har vedtaget sammen med Enhedslisten.
Og vi har, allerede da vi lagde stemmer til det oprindelige indgreb i 2010, sagt, at vi gerne så en mere lempelig indfasning.
Men vi har ikke nogen forventning om, at dagpengeperioden bliver længere end 2 år, eller at genoptjeningsperioden bliver kortere.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Jeg tror ikke, at det bliver en syltekrukke.
Til gengæld tror jeg, at der er brug for god tid til at få alt det her analyseret.
Med hensyn til hvordan arbejdet skal foregå, er det sådan, at Carsten Koch-udvalget, som jeg håber jeg kan tillade mig at kalde det, jo skal komme med nogle ideer til, hvordan kommissionens arbejde skal foregå.
Og i den fase bliver arbejdsmarkedets parter inddraget.
Og så bliver den egentlige kommission, som skal prøve at arbejde med tingene, så nedsat. Nu bliver jeg ikke medlem af den kommission, men jeg vil sige det på den måde, at hvis jeg sad i kommissionen, ville jeg da anse det for hensigtsmæssigt, at jeg som medlem af den havde en dialog med arbejdsmarkedets parter.
Men om det kommer til at ske, kan jeg ikke vide, det sker i en fremtid, jeg ikke helt kan se ind i.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Er det ikke at snyde arbejdsmarkedets parter ikke at give dem opgaven direkte med det samme?
Nu kuldsejlede et forsøg på trepartsforhandlinger jo sidste år – og det kan være, at man har brændt fingrene så meget i regeringen, at det er derfor.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-23:
Selve tidsforløbet ser jeg altså ikke som en omvej.
Men jeg tror i øvrigt, at arbejdsmarkedets parter i høj grad vil bidrage med, hvordan de mener det her skal løses.
Altså, det tror jeg da vil komme til at fremgå både af den offentlige debat og i form af, at der vil blive fremsendt konkrete forslag fra arbejdsmarkedets parter til kommissionen.
Når man er ekspert og sidder i sådan en kommission, tror jeg da, at man selvfølgelig også – eftersom der er tale om kloge mennesker – vil tage en hel del i betragtning, hvad det så er, arbejdsmarkedets parter peger på.
I øvrigt vil jeg også understrege, at når kommissionen er færdig, er der jo en politisk opgave.
Det vil sige, at det også bliver en opgave for regeringen og Folketinget at tage stilling til de forslag, som eksperterne kommer med.
Så eksperternes rapport vil jo ikke indeholde den endelige beslutning.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg har prøvet dagpengesystemet, især da det var med en længere periode end nu, og jeg vil ikke ønske for selv min værste politiske fjende at prøve det system.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad ville hr. Joachim B. Olsen gøre, hvis han blev ledig og dagpengeperioden var på 4 år?
Ville han finde hængekøjen frem, eller ville han gå ud og søge arbejde og hurtigst muligt se at komme i gang med at arbejde, hvis der overhovedet var noget?
Ville han søge arbejde som specialarbejder, rengøringsassistent, jord- og betonarbejder eller taxachauffør, eller ville han lægge sig i hængekøjen?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Jo, jo, bestemt, og det er jeg da også.
Jeg synes, det ville være et rigtig godt signal.
Det her er jo ikke bare noget, som Enhedslisten har fundet på.
Vi har voldsom fokus på social dumping – det er sikkert ordføreren bekendt – og der håber vi selvfølgelig at vi trækker på samme hammel som regeringspartierne og regeringen.
Det er da i hvert fald det, vi slås for at gøre til daglig, og der er felter, vi gør det på.
Men vi gør det jo også i høj grad, fordi de faglige organisationer på området har henvendt sig og sagt: Det her er helt galt; det er et problem for os.
Vi bliver udkonkurreret, vi mister arbejdspladserne.
Så hvis man kunne få pillet den flig af det, der hedder dobbeltbeskatningsaftalen med Irland, den helt særlige bestemmelse om luftfart og søfart, ud, havde man dog givet et bidrag.
Det løser ikke alle problemer omkring social dumping, det er jeg helt enig i, heller ikke inden for luftfart, men det vil bidrage til det, og det er det, jeg synes ville være rigtig godt, nemlig hvis man vedtog det her beslutningsforslag.
Så var man sikker på, at det i hvert fald var centralt placeret i forhandlingerne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-23:
Vi er i sagens natur dermed også af flere årsager imod Enhedslistens forslag.
Vi går dels ind for den eksisterende ordning, dels må jeg i øvrigt henvise til det pågående kommissionsarbejde om eventuelle fremtidige ændringer i dagpengesystemet.
Vi er imod Enhedslistens forslag.
Mette Boye (SF), 2013-05-23:
Vi anerkender som sagt problematikken, og som jeg hørte ministeren sige det klart og tydeligt for ikke så lang tid siden, afviser skatteministeren ikke, at der skal ses på dobbeltbeskatningsaftalen.
Vi er enige i, at det, der foregår med social dumping, er uhensigtsmæssigt og ikke acceptabelt, vi er enige i, at dobbeltbeskatningsaftalen også er uhensigtsmæssig, men i forhold til at finde en løsning her i dag vil jeg sige, at det er det, der gør, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som er fremsat af Enhedslisten.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Ordføreren henviser også her til skatteministeren, og det er jo fuldstændig rigtigt, at der skal ses på det, og så havde det selvfølgelig nok været mere rigtigt at spørge skatteministeren, for der bliver jo ikke sat deadline på, og det synes jeg er lidt problematisk.
Det er jo vældig godt at udtrykke sin sympati for i hvert fald dele af det, men når man ligesom ikke sætter deadline på, synes jeg jo, at vi har et problem, for bliver der så gjort noget?
Det er jo det, der vil blive spurgt om i Billund og alle mulige andre steder, hos kabinepersonalets fagforening og hos piloternes fagforening, altså om der bliver gjort noget, om der sker noget.
Det er der jo ingen garanti for, hvis ikke man sætter deadline på, og man kunne f.eks. sige: O.k., det gør vi noget ved her inden årets udgang.
Mette Boye (SF), 2013-05-23:
Der er jo også et afgørende spørgsmål omkring vilje og interesse for et område, som kan gøre, at der kan komme skred i tingene, og der må jeg henvise til, at jeg er fuldstændig overbevist om, at skatteministeren har stor interesse for det her område, og at der forhåbentlig vil ske noget så hurtigt som muligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-23:
Det kan jo umiddelbart lyde logisk, men det er det ikke, når man dykker lidt længere ned i det.
Vi har jo at gøre med en branche, en industri, som beskæftiger sig med international transport, og som vi kender det fra andre virksomheder, der beskæftiger sig med international transport, er det sådan, at hvis der ikke laves nogen særlige skatteundtagelser her, flytter medarbejderne blot derhen, hvor skatten er lavest.
Vi kender det også inden for skibsfarten, hvor man så har valgt den løsning, at man har en særlig lav skat i Danmark for folk, der er ansat på skibe, der sejler internationalt, fordi alternativet ellers ville være, at folk bare var ansat i andre lande, hvor de kunne betale lavere skat.
I forhold til luftfarten har man gjort det på en anden måde.
Der sørger man via dobbeltbeskatningsaftaler for, at de ansatte beskattes i det land, hvor flyselskabet har hovedsæde.
Alternativet til de to løsninger er jo, at folk bare bliver ansat i de lande i stedet for at blive ansat i Danmark.
Hvis vi i Danmark insisterede på at beskatte Ryanairs ansatte med fuld dansk skat, ville Ryanair have deres ansatte med bopæl i alle mulige andre lande end Danmark.
Hvad ville vi få ud af det andet end færre arbejdspladser med udgangspunkt i Danmark, færre kroner i statskassen fra moms og afgifter, ejendomsskatter og lignende?
Vi ville intet få ud af det – absolut intet.
Det ville være et slag i luften for at tilfredsstille Enhedslistens ideologiske befinden sig i himlen blå, fuldstændig uden nogen jordforbindelse.
Så vi kan ikke få noget ud af det her, vi kan ikke få noget positivt ud af, at det her beslutningsforslag vedtages.
Vi må også konstatere, at der ikke er nogen luftfartsselskaber, der har gjort mere for, at mennesker med lave indkomster kan komme ud og se verden, end bl.a. Ryanair og andre luftfartsselskaber.
Og Enhedslisten hævder altid at tale mennesker med lave indkomsters sag, men de mennesker betalte, før Ryanair og andre lavprisluftfartsselskaber kom til verden, enorme summer for at flyve med SAS og andre statsselskaber, så store summer, at de simpelt hen måtte sige: Nej, vi kan ikke komme på ferie i år.
Det kan de nu, nu kan de komme på ferie, fordi der er kommet nye luftfartsselskaber, som tilbyder dem priser, de kan betale.
Igen her viser Enhedslistens dagsorden sig at være falsk, de taler kun sjældent de lavtlønnedes sag.
Men ellers vil jeg takke Enhedslisten for den erkendelse, som står i beslutningsforslaget, nemlig at når medarbejdere betaler lav skat, er det muligt for dem at arbejde til en lavere løn og stadig væk bevare en god realløn.
På den måde kan man i et land have lavere skat og medvirke til, at virksomheders og lønmodtageres konkurrenceevne bliver bedre, så de bedre kan klare sig på de internationale markeder, og Enhedslisten har så vist for første gang i den tid, jeg har siddet i Folketingssalen, erkendt, at høj skat skader både lønmodtageres og virksomheders konkurrenceevne, og det siger jeg tak for.
Men beslutningsforslaget stemmer vi imod.