runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jo, selvfølgelig gør jeg det, men derfor mener vi stadig væk, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi får skabt den forandring, den omstilling, der skal ske i vores samfund, for at vi får reel ligestilling.
Det vil sige, at alle har lige muligheder og lige rettigheder, og at vi som samfund også forstår at udnytte den fulde talentmasse, vi har.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Nu har jeg tilbragt de sidste 8 måneder ude i virkeligheden i spidsen for en erhvervsskole, hvor vi har brugt mange ressourcer på Young Enterprise.
Mit bedste bud er, at der om 4 år i Danmark vil være flere kvinder i de nye årgange, der får nye cvr-numre, end der vil være mænd.
Det kan man jo så mene er et ligestillingsmæssigt problem, men jeg tror ikke, at man lovgivningsmæssigt kan gøre noget ved det.
Jeg forstår godt, at man ønsker en reel ligestilling, men jeg mener jo ikke, det er en målsætning i sig selv, at der er en ligevægt mellem køn på alle niveauer.
Har jeg misforstået, at ordføreren måske mener det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jeg mener, det er helt afgørende i vores samfund, at vi har en kønsbalance, en balance mellem mænd og kvinder, og i en overgangsperiode, indtil vi har en reel balance, så mener vi, at kvoter er et rigtig godt redskab til at opnå det.
Det er også derfor, jeg mener, at det er helt fornuftigt, hvad EU gør, og at finde de gode løsninger på det her er noget, vi også sagtens kunne arbejde sammen om i EU, for det er en fælles udfordring i Europa.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Og tak for de meget klare meldinger om, at man ønsker EU-kvoter.
Hvordan forholder ordføreren sig så til de argumenter, vi har hørt her i eftermiddag fra de øvrige partier, om, at man vil beholde måltal i Danmark, fordi det er et værn mod EU-kvoter?
Hvad er Alternativets refleksion i forhold til det argument?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Nu er det jo måltal, og så må virksomheden selv arbejde med de her måltal.
Det er jo sådan, at – hvad skal man sige – hvor hurtigt man kommer frem til målet, afgør man selv derude, så der er ikke en automatik i det her.
Jeg tror, at fordelene ved den her ordning er langt større end de eventuelle ulemper.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Det er meget muligt, at det er en absurd debat, men det er jo lige så absurd, at den ene minister siger det modsatte af, hvad den anden minister har sagt.
Jeg mener faktisk, vi har behov for at få et helt klart svar på, om man kan eller ikke kan skrive nul som måltal – uanset hvor absurd det så måtte være.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Jeg vil bare betrygge hr. Ole Birk Olesen med at sige, at vi ser frem til udvalgsarbejdet og det resultat, der kommer deraf.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-05-13:
Liberal Alliance ønsker med det her forslag, at man skal kunne omdanne andelsboliger til ejerboliger.
Jeg har sådan set forståelse for forslaget, hvis ikke man mener at andelsboligtanken bør overleve og have en fremtid.
Men det vil efter Dansk Folkepartis mening medføre et endeligt opgør med andelsboligformen.
Hvis det her forslag blev vedtaget, ville det formentlig føre til primært i storbyerne i første omgang, at andelshaverne meget hurtigt ville konvertere deres boliger til ejerboliger.
Det siger sig selv.
Jeg tvivler på, at der er mange, der ville sige nej tak i storbyerne til at omdanne deres andelsboliger til ejerboliger, da der vil være en kæmpegevinst at score for dem, der tilfældigvis på nuværende tidspunkt er indehaver af en andelsbolig.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at bevare den her brede vifte af boligmuligheder, man har i dag.
Vi ønsker faktisk at udbygge dem.
Det har vi gjort med andre ting, vi har stemt for igennem tiden, og vi vil ihærdigt arbejde for at fremtidssikre andelsboligerne.
Vi anerkender også, at der i dag er nogle udfordringer i lovgivningen vedrørende andelsboliger, nemlig med låneformen og meget andet, og det ønsker vi faktisk at vi skal have en nærmere belysning af.
I forlængelse af det, som ministeren har lagt op til, håber vi også, at der sideløbende vil være en politisk diskussion om, hvor vi ønsker at komme hen, så det her ekspertudvalg har noget at arbejde ud fra ud fra et politisk ønske.
Vi ønsker den her dialog fremadrettet og håber på, at konklusionen vil blive, at andelsboligerne selvfølgelig skal bestå, og at lovgivningen i fremtiden vil understøtte dette yderligere.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte Liberal Alliances forslag i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er, fordi der er mange flere, der gerne vil købe, end der er folk, der gerne vil sælge.
Hvis der nu kommer en tilførsel af boliger, som tidligere har været andelsboliger, til ejerboligmarkedet, så er det jo med til at forhindre prisstigninger på ejerboligmarkedet, som er meget store.
Jeg tror ikke, det kan forhindre prisstigninger, men jeg tror, at prisstigningerne alt andet lige ikke vil blive så store, som de ellers ville være blevet, fordi der kommer et større udbud af ejerboliger.
Hvis folk virkelig gerne vil have en ejerbolig, og hvis det er det, de helst vil have, er det så ikke rigtig godt, at der kommer flere ejerboliger på markedet?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-05-13:
Der er også stor efterspørgsel på andelsboliger.
Så kan man sige, at så skal vi også anskaffe flere andelsboliger, for der er efterspørgslen faktisk også rigtig, rigtig stor.
Jeg forstår ordførerens synspunkt om, at hvis man giver en hurtig saltvandsindsprøjtning med ekstra ejerboliger, kan det være, det kan holde prisniveauet lidt nede.
Jeg tvivler godt nok lidt på, at det vil være det, der er effekten, for der bliver bygget rigtig, rigtig meget lige nu, specielt i storbyerne, og jeg ser ikke det tage pusten af de prisstigninger, som vi oplever.
Så hvis det bliver lavet om til ejerboliger, tror jeg sådan set bare, at prispresset vil stige yderligere, og så vil vi bare fjerne en boligform fra dem, som ønsker en andelsbolig og kun har råd til en andelsbolig, i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
For det lyder på debatten her og nu – og i det hele taget i dag – som om folk tror, at de her fine andelsboliger derude til lave priser faktisk eksisterer i virkeligheden og er til at få, hvis man som ungt menneske flytter til byen fra Jylland uden nogen kontakter og uden nogen penge til at betale under bordet.
Findes de i virkeligheden derude?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-05-13:
Jeg ved udmærket godt, at en stor del af andelsboligerne bliver handlet inden for et netværk, hvor det kommer an på, hvem der kender hvem.
Det har jeg som sådan ikke noget problem med.
Der, hvor problemet opstår, er, når der betales penge under bordet.
Det skal vi have gjort noget ved, og det håber jeg også er noget af det, som ekspertudvalget vil belyse.
Det er også noget, hvor jeg selv har nogle input, som jeg godt kunne tænke mig at arbejde videre med, til, hvordan vi eventuelt kan forhindre det i fremtiden.
Men i min verden er det ikke nødvendigvis et spørgsmål om billig-billige boliger.
I min verden er det også et spørgsmål om, at den almindelige hr. og fru Jensen, som har almindelige mellemindkomstjob, har mulighed for at få en lejlighed, der ikke er billig-billig, men som har en helt almindelig pris, og at de har mulighed for at bosætte sig også i København og Aarhus og andre storbyer ud fra et normalt prisleje.
Men ejerlejligheder i København er voldsomt oppe i pris, og der taler vi ikke længere om almindelig middelklasse.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Så vil jeg gerne rette fru Mette Reissmann, som siger, at andelsboligtanken er en socialdemokratisk tanke.
Det er den overhovedet ikke; det er en ejerform, som kan findes på lige vilkår med alle mulige andre ejerformer på et frit, liberalt boligmarked.
Og vi bakker helt op om, at folk skal have lov til at bo i andelsbolig, hvis det er det, de helst vil.
Men vi bakker altså også op om, at hvis man i en andelsboligforening er enige med hinanden om, at man hellere vil være en ejerboligforening, så skal man have lov til det.
Det er ikke os, der ønsker at lægge snærende rammer her, det er fru Mette Reissmann, der er betænkelig ved at løsne op.
Britt Bager (V), 2016-05-13:
Så er scenen ligesom sat.
Det her forslag berører en boligform, som i de seneste år har udviklet sig meget, nemlig andelsboligen.
Den udvikling, vi ser på boligmarkedet, skyldes især en enorm efterspørgsel efter boliger.
Det har fået priserne til at stige markant de seneste år, både på leje- og ejerboliger.
Og i den samme periode har priserne på andelsboliger været lovmæssigt fastsat på et maksimalniveau.
Netop den fastsatte maksimalpris har været baggrund for historier om et andelsboligmarked, hvor potentielle købere skal betale store summer for malerier eller gamle møbler for at sikre sig en andelsbolig, altså penge under bordet, så maksimalprisen omgås.
Der er et hav af artikler, der omfatter penge under bordet – jeg har læst dem.
Og jeg er faktisk ret overbevist om, at der finder en del handler sted af de mest attraktive lejligheder i Aarhus og København, hvor der bliver betalt penge under bordet.
Men for lige at perspektivere det her en lille smule, bliver jeg nødt til at nævne, at det er strafbart at tage penge under bordet ved salg af andelsboliger, og vi har endnu til gode at se, at der bliver fældet en dom, sågar rejst en tiltale i forbindelse med betaling af penge under bordet ved andelsbolighandler.
En konsekvens af det her beslutningsforslag vil være, at man bevæger sig væk fra en fastsat maksimalpris og hen imod en fri prissætning.
Men forslaget her vedrører primært muligheden for at omdanne andelsboliger til ejerboliger.
Summa summarum: Jeg er klar over, at der er problemer i forhold til prissætningen på andelsboligområdet – problemer, som vi er nødt til at dæmme op for.
Men det skal være samtidig med – og det er meget vigtigt for mig at understrege – at vi bevarer andelsboligerne i den form, de har.
Jeg har også noteret mig, at ministeren allerede er i gang med at nedsætte et udvalg, der skal se på en modernisering af ejerlejlighedsloven, og på linje med ministeren ønsker vi i Venstre at træffe en beslutning om eventuelle ændringer på et oplyst grundlag.
Jeg er dog positiv over for at drøfte, hvilke muligheder der vil være for at sikre mere tidssvarende priser på andelsboliger.
Jeg er også positiv over for at aflægge en beretning i udvalget, og jeg ser frem til at drøfte de videre foranstaltninger, som ministeren har lagt op til.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Jeg er selvfølgelig glad for den åbenhed, som også Venstres ordfører præsenterer, for at se på det her.
Det er jo i god tråd med regeringens ønske om at nedsætte det her udvalg.
Men jeg er lidt ked af sprogbrugen, når man siger, at det er en potentiel underminering af andelstanken.
Altså, en andelsforening er en frivillig forening, som man har stiftet sammen frivilligt, og man burde være der frivilligt, og at sige, at det, at man ikke kan få lov til at lave det om til en ejerforening, er at underminere det at lave andelsforeninger, synes jeg er lidt forkert.
Det er ligesom at sige, at det, at man har lov til at blive skilt, er en underminering af ægteskabet, og derfor skal man ikke have lov til at blive skilt, hvis man ellers synes om ægteskaber.
Så ville det jo være et tvangsægteskab, hvis man ikke kunne få lov til at komme ud at det.
Men man går så åbenbart lidt ind for tvangsandelsboligforeninger, for folk skal ikke have lov til at omdanne det til noget andet – ligesom man kan være ægtefæller, og så bliver man gode venner bagefter, det er tilladt.
Men du må ikke have lov til at være en andelsboligforening og så lave sig selv om til en ejerforening.
Jeg synes ikke, at det er en underminering.
Jeg synes, at det er en frisættelse af folk, så de selv kan vælge deres boligform.
Britt Bager (V), 2016-05-13:
Jeg vil i hvert fald gerne starte med at afvise, at vi i Venstre går ind for tvangsægteskaber, for det gør vi ikke.
Jeg kunne tale lang tid om det her.
Hvis jeg skal hive det op på et lidt andet niveau, vil jeg gerne spørge mig selv om, hvad det er for et samfund, jeg ønsker at leve i, og jeg ønsker at leve i et samfund, hvor der er plads til alle.
Det er jo logisk, at hvis jeg har købt mig en andelsbolig og får mulighed for at sælge den og tjene langt mere på den, end hvis jeg skulle sælge den til den favorable pris, som jeg er kommet ind på markedet på, at jeg så ønsker at omdanne boligen – selvfølgelig ville jeg gøre det – med en kæmpe fortjeneste.
Så hvem er det, det gavner?
Det er den nuværende andelshaver.
Det er den, der har andelen, i det øjeblik hr. Ole Birk Olesen laver sit beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er derfor, at priserne stiger.
Nu kommer der så, hvis det her bliver vedtaget på et tidspunkt, flere ejerboliger derude, og der er dermed et potentiale for, at prisen ikke behøver at stige så meget, for at udbud og efterspørgsel møder hinanden.
Det er en imødekommelse af dem.
Britt Bager (V), 2016-05-13:
Det er jeg uenig med ordføreren i, men jeg er enig med ordføreren i, at vi skal se at få set på markedet, så der ikke florerer så mange sorte penge, for det gør der i øjeblikket, og det må vi selvfølgelig ikke lukke øjnene for.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren sætter et stykke arbejde i gang, og jeg vil på det kraftigste opfordre til, at vi får set på det med de sorte penge.
Jeg vil også meget gerne være med til at afgive en beretning i udvalget, hvor vi opfordrer til at der bliver set på de sorte penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Så vil jeg bare besvare hr. Søren Egge Rasmussens spørgsmål om, hvad man gør, hvis der ligger kommunale støttekroner i en andelsboligforening, for det spørgsmål er meget nemt at besvare.
For det er jo sådan, at der er andelsboligforeninger i dag, som har ret til at omdanne sig selv til ejerboligforeninger – det er rækkehuse, det er dobbelthuse, og det er de få steder, hvor andelsboligforeningen består af enkeltstående huse.
Nogle af de steder er der nylig givet kommunale lån og støtte til, og der er allerede regler for, hvordan de så skal tilbagebetales ved omdannelsen til ejerboliger.
Så de findes, og der er slet ingen problemer med det.
Det her er jo lidt sjovt, for nogle andelsboliger allerede i dag har ret til i henhold til loven at omdanne sig til ejerboligforeninger, og det foregår helt fint i de tilfælde, hvor man beslutter det – andre har ikke denne ret.
Så der er forskelsbehandling.
Så spørgsmålet er: Hvis man er meget imod, at andelsboligforeninger skal have lov til at lave sig selv om til ejerboligforeninger, ønsker man så nu at forbyde det for dem, der har lov til det i dag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Jeg ville da synes, det var en fordel, at man ikke havde den ret til at lave sin bolig om til en ejerbolig.
Jeg synes, at man skal gå den anden vej og gøre fællesskabet stærkere og gå i retning af at danne almene boligorganisationer.
Og hvis man bliver skilt, har man sådan set også nemt ved at slippe af med sin bolig med 3 måneders varsel.
Så jeg ser nogle kæmpe ulemper ved de her ejerboligformer, fordi de stavnsbinder mennesker, og det synes jeg er en ulempe.
Så jeg ser meget gerne, at man får fremmet den mest frie boligform, som er den almene sektor, hvor man kan bo i en bolig, og hvor man sådan set ikke er underlagt, at der er nogen, der tjener penge på, at man bor i en bolig.
Man har her et fællesskab med sine naboer, og man har indflydelse på en række ting, når der er det årlige afdelingsmøde, hvor man skal vedtage et budget og dermed har indflydelse på, hvad ens husleje bliver fremadrettet.
Det er en boligform, som skulle fremmes langt mere.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Om det første, fru Mette Reissmann siger, vil jeg sige, at jeg var nødt til at løbe for at forsvare vores togfond og vores timemodel.
Det beklager jeg meget, men jeg synes, det er en vigtig kamp at slås, og derfor erstattede Rune Lund mig, og han har selvfølgelig orienteret mig om, hvad de forskellige ordførere har sagt, men jeg ser frem til at se den socialdemokratiske ordførers tale, når jeg kommer hjem.
Om spørgsmålet vil jeg sige: Vi foreslår det, vi foreslår i forslaget.
Det blev en mærkelig formulering.
Det er jo ikke, at der er et loft.
Det er, at der skal være en regulering.
Det vil sige, at hvis du som realkreditinstitut ønsker at hæve bidraget, f.eks. fordi der er kommet et kapitalkrav fra politisk hold, så skal du dokumentere dit behov for kapitalisering og polstring.
Hvis det bliver godkendt, forpligter du dig samtidig til, at du ikke ugen efter øger udbytteudbetalingen til dine aktionærer.
Og du forpligter dig til, at når kapitaliseringen er indhentet, altså når du har polstret dig tilstrækkeligt, at du så sænker bidragssatserne igen.
Det handler simpelt hen om at beskytte boligejerne.
Jeg så allerhelst, at vi stadig væk havde realkreditforeninger, som var kundeejede, for så var det her problem aldrig opstået.
Desværre var der et bredt flertal i Folketinget i de år, hvor alt skulle liberaliseres, som åbnede for, at bankerne kunne gå ind og overtage realkreditinstitutterne.
Det er jeg rigtig ked af.
Det var en kæmpefejl.
Nu er det der, vi står, og så må vi prøve at finde løsninger på det.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Det er kun positivt, for der har vi jo virkelig en fælles platform, vi kan kæmpe fra.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Pelle Dragsted kan nævne en branche, hvor konkurrencen er øget, ved at man har reguleret gebyrerne.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Det, at vi indfører en regulering af gebyrerne, betyder jo altså ikke, at folk ikke må sætte bidragssatserne ned.
Vi forhindrer altså ikke realkreditinstitutterne i at konkurrere på lavere bidragssatser.
Regulering kan være godt og dårligt, der er masser af områder, vi har reguleret; telesektoren er reguleret, vandsektoren er reguleret, og det er jo altid forskellige hensyn, vi vejer op imod hinanden: hensyn til kunderne, hensyn til virksomhederne, hensyn til, hvordan vi kan få den bedste balance inden for den særlige sektor.
Altså, i forhold til de der sådan ideologiske udbrud om, at regulering er forkert eller regulering er godt, vil jeg sige, at god regulering er godt.
Og der er masser af områder, der har brug for regulering, og det her område er et af dem.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag ønsker Liberal Alliance et boligmarked, hvor borgerne selv kan vælge, hvilken boligform de ønsker at bo i.
Jeg synes på mange måder, at der er nogle interessante tanker i beslutningsforslaget, der er fremlagt, men omvendt, som jeg har sagt det flere gange, synes jeg også, det er vigtigt, at vi får belyst, hvilke muligheder og konsekvenser der er ved en ophævelse af forbuddet mod omdannelse af andelsboliger til ejerboliger, som der er lagt op til her i forslaget.
Jeg synes også, det er vigtigt, at hvis man skal se på regelændringer og lave et serviceeftersyn af nogle regler, der på mange måder er af ældre dato, så er det vigtigt, at det sker på et oplyst og også et veldokumenteret grundlag.
Det er jo sådan, at det i ejerlejlighedsloven forbydes at opdele andelsboligforeninger i ejerlejligheder.
Dermed kan andelsboliger ikke omdannes til ejerlejligheder.
Den oprindelige baggrund for forbuddet er et ønske om at bevare de forskellige boligformer på markedet, hvilket jo også på mange måder kan give mening.
Vi må da også erkende, at der er sket en udvikling på boligmarkedet, som gør, at det er naturligt at se på, hvordan lovgivningen nu er indrettet i dagens Danmark.
Jeg har taget initiativ til sammen med Liberal Alliance, der har bedt om det, at der nu skal sammensættes et udvalg, som skal se på en modernisering af ejerlejlighedsloven.
Udvalget får bl.a. til opgave at se nærmere på, hvilke muligheder og konsekvenser der er forbundet med at ændre eller ophæve det forbud, der i dag findes i loven, som jeg også startede med at nævne.
Regeringen ønsker at afvente udvalgets anbefalinger, hvorefter der vil komme en politisk stillingtagen, og der vil også blive indbudt til politiske drøftelser, når vi kender det udvalgsarbejde.
Det er meningen, at udvalgsarbejdet skal være afsluttet i efteråret 2017, og på det foreliggende grundlag kan regeringen derfor ikke støtte beslutningsforslaget, men vil gerne tilkendegive, at vi nu ser på muligheden for at lave et serviceeftersyn, som jeg har skitseret her i min tale i forbindelse med beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det var jo under vækstforhandlingerne, at Liberal Alliances erhvervsordfører, hr. Joachim B. Olsen, fik overtalt regeringen til at nedsætte sådan et udvalg.
Og det er vi selvfølgelig rigtig glade for at regeringen var lydhøre over for.
Men allerhelst havde vi set, at man havde aftalt, at man bare gjorde det her, for vi synes sådan set ikke, der er så meget at overveje.
Det handler bare om nogle mennesker, der bor i andelsboligforeninger.
Dem er der kommet mange flere af i den senere tid, for skønt der er et forbud mod at omdanne andelsboliger til ejerboliger, er der jo ikke et forbud mod at omdanne lejeboliger til andelsboliger.
Det er sket i meget, meget stor stil, så der er sket en forrykkelse af balancen – der er blevet stadig færre lejeboliger og stadig flere andelsboliger.
Og så er spørgsmålet: Hvorfor må de ikke have lov til at blive ejerboliger?
Det er også spørgsmålet fra mig til ministeren: Hvad kan der være af indvendinger imod, at folk, der bor i en andelsboligforening, som er enige med hinanden om, at de gerne vil have ejerboliger i stedet, bare omdanner deres egen andelsboligforening?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Det har vi jo sådan set haft rig lejlighed til at diskutere.
Tidligere var det med hr. Joachim B. Olsen, og nu er det så hr. Ole Birk Olesen, der vil have den her diskussion.
Jeg synes, at vi som regering har en interesse i, at der er et forskelligartet boligmarked.
Jeg synes ikke nødvendigvis, det er et problem, at vi har forskellige boligformer, men jeg synes bare ikke, at man på baggrund af det beslutningsforslag, der her er fremsat af Liberal Alliance, og den meget korte beskrivelse, der er, ligesom kan reflektere over, hvad der måtte være af konsekvenser.
F.eks. kender jeg ikke indgående nok det skattemæssige aspekt af, at man omdanner en bolig fra den ene form til den anden; det synes jeg også er vigtigt at få belyst.
Så synes jeg generelt også, det er vigtigt, at vi ser overordnet på nogle af de relativt store udfordringer, der er, også i forhold til andelsboligmarkedet generelt, f.eks. hele spørgsmålet om sorte penge.
Det er bestemt et relevant område, og jeg mener også, at det bl.a. er derfor, Liberal Alliance har taget den her debat op – sådan som jeg husker nogle af udtalelserne fra hr. Ole Birk Olesen.
Altså, så det er vel kun et spørgsmål om, hvor ambitiøs man er.
Og jeg må sige, at jeg ønsker at tage den her diskussion på et andet grundlag end det, som hr. Ole Birk Olesen lægger op til.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Ordføreren for Liberal Alliance nedlægger jo sådan en præmis om det i sit spørgsmål, som handler om, at det er alt eller intet – sådan en alt andet lige-diskussion, altså at enten skal det være det, eller også skal det være det.
Men sådan behøver det ikke nødvendigvis at gå.
Men jeg vil sige, at lige præcis andelsboligtanken og andelsboligmarkedet er noget, som i høj grad er en socialdemokratisk ting, og som vi faktisk ønsker at værne om.
Så ja, vi vil ikke sætte andelsboligmarkedet under pres og så fjerne en boligform, som vi finder ganske udmærket.
Vi mener, måske modsat forslagsstillerne, at det er for folk med en eventuelt mindre økonomi, at andelsboligformen er et rigtig godt alternativ i forhold til også selv at komme til at eje noget.