runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2009-11-24:
Jeg er da glad for at høre, at den radikale ordfører ikke kan støtte det forslag, der ligger nu.
Den radikale ordfører må jo ikke misforstå det, hvis vi lyder negative, for hvis vi gør det, er det netop for at få en forventningsafstemning, fordi vi kan konstatere, at der er visse partier, der har turneret hele Danmark rundt og garanteret danskerne gratis fodbold, og det er at stikke danskerne blår i øjnene.
Derfor er det også meget vigtigt for os at sige, at vi jo til enhver tid støtter, at Danmarks Radio og vores public service-stationer skal have et rigt og varieret udbud og selvfølgelig dermed også vise fodbold, men det er ikke det samme som at sige, at en liste kan løse alle problemer.
Derfor vil jeg blot høre den radikale ordfører, om han ikke kan bekræfte, at der også var problemer, dengang der under den tidligere SR-regering eksisterede en sådan liste, og at det på ingen måde løste problemerne dengang.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-24:
Vi synes jo, ligesom mange andre ordførere har givet udtryk for, at det her er et vældig sympatisk forslag.
Jeg tror nok, at vi alle sammen kan være enige om, at vi meget, meget gerne vil sikre landskampe og andre store sportslige begivenheder på vores næsten landsdækkende tv-kanaler.
Men når det er sagt, synes vi også, at det her godt kan tåle en behandling.
Jeg synes ikke, det ligefrem er godt købmandskab at pålægge stationerne et dekret, som det jo nærmest er tanken her.
Så vi vil meget gerne være med til at snakke om det her, og vi vil gå meget langt for at finde en løsning.
Men jeg vil nok også sige, at jeg synes, at Venstres og De Konservatives ordførere her i salen har været meget, meget pessimistiske, med hensyn til om der kan findes en løsning.
Vel forstår vi da, at hverken Venstre eller De Konservative ønsker at bringe nogen i en forventningskrise, men derfra og så til at være så negativ synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg er helt sikker på, at der kan findes en løsning.
Men vi kan altså ikke støtte forslaget – det skulle jeg vel have sagt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-24:
Jeg synes, at hr. Flemming Møller Mortensen måske tager munden lidt for fuld i den her sammenhæng, når han snakker om sandsynligheder, for han kan ikke sige, hvordan prisdannelsen reelt vil være.
Det tror jeg vi er enige om.
Jeg vil sige, at vi da selvfølgelig er interesseret i og meget opmærksomme på den samlende faktor, som et fodboldlandshold, et curlinghold for den sags skyld eller en bokser eller en tennisspiller kan være, altså det, at vi som danskere kan være stolte af at have noget fælles og har nogle fælles referencepunkter.
Det er jo netop det, som Det Konservative Folkeparti i årtier har stået for, og som vi fortsat står for.
Jeg synes bare ikke, vi skal stikke blår i øjnene på befolkningen, for befolkningen fortjener faktisk bedre.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-24:
Det her lovforslag vil jo give mulighed for flere fripladser til højt kvalificerede udenlandske studerende.
Det skal altså gøre det lettere for dygtige studerende at komme til Danmark at studere, selv om de ikke i udgangspunktet har krav på ligestilling med danske statsborgere, som f.eks. EU-borgere ellers har.
Det giver god mening at lette vejen til Danmark for de dygtige udenlandske studerende, dels fordi de er med til at skabe et spændende miljø på uddannelsesinstitutionerne, de er med til at styrke den internationale dimension, hvis – vel at mærke – institutionerne kan finde ud af at integrere dem i uddannelsen, og her lades meget tilbage at ønske en del steder, men der, hvor det fungerer, fungerer det rigtig godt, dels, og det er måske nok vigtigere, er det at tiltrække udenlandske studerende også en investering i fremtidig arbejdskraft.
Vi ved, at vi kommer til at mangle arbejdskraft i fremtiden, og hvis vi kan starte det arbejde med at integrere den udenlandske arbejdskraft allerede i studietiden, er vi kommet et godt stykke vej.
Ud over at forslaget giver mulighed for flere fripladser, er høringssvarene til det her lovforslag også meget positive over for, at forslaget indebærer mere frihed til institutionerne, der fremover selv skal administrere ordningen, ligesom der også er ros til, at forslaget harmoniserer Undervisningsministeriets stipendieordning med Videnskabsministeriets tilsvarende ordning.
Så SF kan stemme for det her lovforslag.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Hr. Troels Christensen illustrerer jo meget godt, hvad det her handler om.
Det handler om, at man for 40 mio. kr. kan få nogle eksempler på, hvordan nogle af Breddeidrætsudvalgets anbefalinger kan føres ud i livet.
Så mener hr. Troels Christensen, at det efterfølgende helt gratis så vil brede sig til resten af samfundet.
Det er et meget optimistisk synspunkt, vil jeg sige.
Men når vi sammenholder det synspunkt om Breddeidrætsudvalget med, at regeringen har lovet, at den vil bruge et trecifret millionbeløb på at sikre, at man kan få motion som et frynsegode af sin arbejdsgiver uden at skulle betale skat af det, synes hr. Troels Christensen så ikke, at det er udtryk for en højst besynderlig prioritering?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jeg ved simpelt hen ikke, om det ene er vigtigere end det andet.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi skaber gode rammer for idrætten i det her land, herunder også breddeidrætten.
så synes jeg faktisk, at man må sige, at det er rigtig, rigtig mange penge.
Heldigvis går det også godt for idrætten i Danmark, herunder også for breddeidrætten, så jeg synes, der er grund til at være tilfreds med den indsats, der ydes her og nu.
Jeg er også rigtig glad for Breddeidrætsudvalgets rapport med de her 42 gode, konkrete forslag.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Nej, det er lige det modsatte.
Det er rigtig god, sund fornuft, at vi starter op, og at vi får nogle forpligtende samarbejder, altså at vi får nogle kommuner, der også kan se ideen i det her og vil være med til at finansiere de her løsninger, så det ikke bare er en gavebod, man vælter ud over dem.
Man får meget mere ud af pengene, når man laver forpligtende samarbejde, og det her er jo som udgangspunkt også nogle eksempelprojekter, hvor man kan få nogle rigtig gode erfaringer med, hvordan andre kommuner kan indrette deres idrætspolitik, sådan at vi sikrer, at danskerne får en bedre og en sundere livsstil.
Det er det, det her handler om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Jeg synes, det er meget befriende, at Venstres ordfører siger her, at man har fundet nogle småpenge, for det er virkelig småpenge.
Det er rigtigt, at man fik dem til at yngle til det firedobbelte, men det var da netop, fordi så mange interessenter og aktører derude sagde, at det her var på kanten til det groteske at ville forsøge at initiere og skubbe noget i gang med ganske få millioner kroner til landets 98 kommuner.
I dag har man fundet en lille håndfuld og lidt flere til, som har valgt at blive breddeidrætskommuner.
Der skal man så igen ud at finde erfaringer.
Breddeidrætsudvalget er kommet med anbefalinger, som kunne implementeres i alle 98 kommuner.
Regeringen har sovet og ikke fundet penge og ikke villet det her.
Derfor får man nu nogle private til at støtte og spæde penge til, fordi det er så nødvendigt, og fordi regeringens udspil var så pauvert, som det nu var i den her sammenhæng.
Altså, er det tilfredsstillende, vil jeg spørge hr. Troels Christensen, at vi er mundet ud i så få breddeidrætskommuner, og at de nu skal køre i en periode, og at vi så igen skal til at høste erfaringerne af det?
Er det ikke lidt inerti og lidt langsommelighed på et område, som er så væsentligt som det her?
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jamen vi får det jo netop løbet i gang.
Vi får jo løbet det i gang.
Vi har jo netop en række anbefalinger, som kommunerne nu tager hånd om.
Det, som de er gode til, det, de vil satse på, det, der er indarbejdet i den lokale, kommunale idrætspolitik, er jo de ting, de har budt ind med, så de kan være med til at løse nogle af opgaverne.
Så ja, vi kan få løst de her opgaver med de penge, vi har.
Vi har så fundet lidt småpenge, vil jeg sige.
Vi har fundet nogle millioner, men vi har så fået dem doblet op, fordi Nordea-fonden synes, det var en rigtig god idé, og så kommer kommunerne igen.
Det er da rigtigt, at uden penge kan det jo godt nogle gange gøre ondt, og så går det ikke lige så stærkt, men det, vi har fået samlet nu, 40 mio. kr., til at komme ud af den her vej, synes jeg godt vi kan være stolte af.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Nu ved vi da, hvad det er, Venstre vil, og hvad Venstre ikke vil, men jeg synes, at det er spændende at høre, at kulturministeren siger, at de 42 forslag fra Breddeidrætsudvalget kan man implementere, uden at det skal koste ekstra.
Der vil jeg gerne høre ordføreren fra Venstre, hr. Troels Christensen, om det også er ordførerens holdning, at man kan indføre de 42 forslag, uden at det skal koste ekstra penge.
Jeg kan blot lige dykke ned i nogle få, hvor Breddeidrætsudvalget siger, at efteruddannelsestiltag for lærere og pædagoger skal der til, inddragelse af gæsteundervisere i idrætsundervisningen, træner- eller lederuddannelse skal optimeres, og jeg kunne blive ved, og jeg kunne blive ved.
Hvor skal de penge findes henne?
Hvis det er et spørgsmål om, at man bare vil tale det ned og sige, at det ikke koster penge, tror ordføreren så på, at vi rent faktisk får det løbet i gang, når vi tænker på, at det her er Frivillighedsdanmark?
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Så er det breddeidrættens tur, og denne gang ønsker forslagsstillerne, at der skal afsættes ikke mindre end en halv milliard kroner, altså 500 mio. kr., til at løfte breddeidrætten.
Og man ønsker, at den her halve milliard skal investeres med udgangspunkt i Breddeidrætsudvalgets rapport, der peger på en række anbefalinger til, hvordan vi kan få en sundere livsstil.
Vi synes faktisk, det med den her rapport og de her anbefalinger er en rigtig god idé, og vi har i Venstre også taget det til os sammen med regeringen.
Vi har faktisk sagt et stort ja, et rungende ja til, at vi skal i gang med at arbejde med de her anbefalinger.
Derfor har vi jo også sikret os, at vi får en masse medspillere med på den her vogn, for det er jo ikke noget, vi kan gøre selv.
Det er jo tit, vi har en masse diskussioner herinde, som faktisk burde foregå ude i kommunerne, for det er jo ude i kommunerne, man skal løfte de her opgaver.
Derfor har vi allieret os med en del kommuner og spurgt: Hvad er I gode til, hvad kan være med til at løfte de her anbefalinger?
Og jeg tror, der var over 30 kommuner, der søgte på det, og vi har så fundet 7 kommuner, som hver især løser delopgaver af de anbefalinger og vil arbejde seriøst og grundigt med det.
De vil være med til at finansiere det ud fra et krone til krone-princip.
Først havde vi 10 mio. kr. til det her projekt, så fik vi Nordeafonden med, så havde vi 20 mio. kr., og nu kommer kommunerne selv med 20 mio. kr.
Det vil sige, at vi alt i alt nu er kommet op på 40 mio. kr., som vi investerer i at få de her anbefalinger, som Breddeidrætsudvalget er kommet med, ud og få dem virkeliggjort, så vi får nogle rigtig gode eksempler på, hvordan vi som danskere kan få en sundere livsstil.
Det er jo det, der er formålet med det hele.
Så kan man så sige, at breddeidrætten i 1990'erne i hvert fald har været gemt rigtig, rigtig godt og langt væk, for der skete jo ikke noget, men nu her i dette årti er der jo kommet gang i den, og jeg er i hvert fald stolt af og glad for, at vi i Venstre har sat ekstra fokus på det at få løftet breddeidrætten, og at der nu samlet set er 40 mio. kr. at gøre godt med, så vi kan komme videre ad den vej.
Men den der overbudspolitik med at bruge 500 mio. kr., der er ufinansieret, kan vi jo slet ikke forholde os til.
Jeg synes, vi er kommet godt i gang, og der er rigtig mange, der spiller med på det, så vi vil godt have lov til at afvente og se, hvordan resultaterne er af det, og derfor vil Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag, nr. B 26.
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Altså, jeg tror, at der kunne være en lang diskussion om, hvad man synes er gode initiativer, og hvad man synes er mindre gode initiativer.
Det er rigtigt, at det ikke var et af de 42 initiativer, der var med i Breddeidrætsudvalgets rapport.
Derfor kan det jo sådan set godt være et godt forslag, og der kan være andre gode forslag, som ikke lige var med, men som er udmærkede forslag.
Nu har vi i hvert fald fået de 42 forslag fra Breddeidrætsudvalget, og dem arbejder vi videre med her og nu.
Mange af dem adresserer sig direkte til staten.
Dem er vi i gang med at tage fat på, og det glæder mig, at vi kan gøre det inden for en økonomisk ramme, som jeg synes er rigtig, rigtig pæn.
Pernille Frahm (SF), 2009-11-24:
Men vi er vel enige om, at sådan et forslag som arbejdsgiverbetalte fitnesscentre ikke er en del af breddeidrætsbetænkningens forslag.
Det ligger langt uden for, det har faktisk slet ikke noget med det at gøre.
Faktisk har det slet ikke noget med folkesundhed at gøre, for hvis vi vil løfte folkesundheden, er vi formentlig enige om, at det er nogle helt andre folk, vi skal se på, end dem, som arbejdsgiverbetalte fitnesscentre og skattefradrag retter sig mod, ikke sandt?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jo, tanker har vi mange af.
Jeg vil bare sige, at der i lyset af den økonomiske krise lige nu ikke er fundet en finansiering til den her ordning om skattefri motion, og der er heller ikke nogen aktuelle planer om det.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi så samtidig kan glæde os over, at der derudover rent faktisk bliver brugt så mange penge på idrættens område.
Altså, 3,8 mia. kr. i år 2007 er et rigtig, rigtig pænt tal, og jeg tror, at vi vil kunne lægge flere milliarder til.
Så det tegner godt for idrætten, og vi har fået 42 konkrete forslag fra Breddeidrætsudvalget, som vi nu også kan arbejde videre med.
Dermed kan vi sikre, at indsatsen bliver endnu mere målrettet og til gavn for ikke mindst børn og unge.
Pernille Frahm (SF), 2009-11-24:
Det er muligt, at jeg var fraværende et øjeblik, men jeg hørte ikke svaret på det andet spørgsmål, hr. Flemming Møller Mortensen stillede, nemlig om det forslag om skattefrihed til gratis fitness er på vej.
Altså, vi håber selvfølgelig meget fra SF's side, at det ikke kommer, fordi det er et tåbeligt forslag, men derfor kan det jo godt være, at regeringen stadig væk har sådan nogle tanker.
Har man stadig væk sådan nogle tanker, og hvornår – hvis man har tanker – bliver de til virkelighed?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jeg er glad for, at der nu kom ros fra Socialdemokraternes ordfører, for jeg synes faktisk, den er fortjent.
Der blev også spurgt, hvilke af partierne det var, der særlig pressede på under finanslovforhandlingerne.
Der kan jeg sige, at det både var Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, der pressede på for at opnå det her, for det er nogle partier, der gerne vil idrætten det godt, herunder breddeidrætten, og derfor har der været god opbakning fra alle partier til, at det her var et område, man skulle løfte i finanslovforhandlingerne med et rigtig godt resultat på altså 110 mio. kr. til beløbsmodtagerne i 2010 og 2011.
Der er grund til at rose de tre partier for det, og det kan jeg så høre at Socialdemokraterne også gør.
Der har jeg klart meldt ud, at vi vil iværksætte en national handlingsplan, som skal give mulighed for, at alle børn kan få 1 times daglig motion.
Den er vi i fuld gang med at udarbejde og se på, og det er i tæt samarbejde med bl.a. sundhedsministeren.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Jeg vil sige til kulturministeren, at jeg rigtig gerne vil kvittere for det her.
Jeg vil sige, at vi har kæmpet rigtig meget for, at man skulle finde en overgangsordning, sådan at vi her fra Folketinget bar det ansvar for hele det Frivillighedsdanmark, som knokler derude for at løfte det, vi ved er fuldstændig bydende nødvendigt for vores samfund bliver løftet.
Det gælder både integrationsmæssigt, socialt, sundhedsmæssigt og alt muligt andet.
Så jeg vil gerne kvittere for, at man har fundet dem, men jeg vil sige, at vi også er kommet med nødråb, og at det længe stod meget sløjt til med at sende signaler fra regeringen om, at man var villig til det her.
Jeg ved ikke, hvem der har presset på under finanslovforhandlingerne, men det er naturligvis glædeligt.
Jeg kan ud fra regeringens forslag om sundhedspakken, se, at man der har taget et af forslagene – det var Breddeidrætsudvalgets allerførste programpunkt, og det gik på 7 timers aktivitet og bevægelse ugentligt.
Jeg kan se, at der her står, at kulturministeren vil arbejde for en mulighed for 7 timer ugentligt.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Er det tilstrækkeligt, er det ambitiøst, og betyder det, at kulturministeren sammen med sundhedsministeren vil sikre, at alle børn og unge får mindst 7 timers ugentlig motion og bevægelse?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jeg ved ikke, om jeg på noget tidspunkt har sagt, at der ikke er udfordringer inden for breddeidrættens område.
Det mener jeg da bestemt der er, og vi nedsatte også bl.a. Breddeidrætsudvalget, fordi vi ønskede at se på, om der kunne gøres en bedre indsats, om vi kunne styrke initiativerne nogle steder.
Derfor er jeg sådan set glad for, at udvalget er kommet tilbage med deres rapport, hvor de kommer med 42 gode konkrete forslag, som man kan arbejde videre med.
Det er vel at mærke nogle forslag, som kan realiseres inden for den nuværende økonomiske ramme.
Så må jeg sige vedrørende de her 110 mio. kr., det er lykkedes for regeringen og Dansk Folkeparti at finde på dette års finanslov – og det er altså nogle penge, der skal udbetales i 2010 og 2011 – at det nærmest lyder, som om Socialdemokraterne ikke rigtig er glade for de penge og ikke rigtig anerkender, at det her faktisk er en god, positiv økonomisk håndsrækning til nogle aktører derude, der er ramt af de faldende indtægter fra Danske Spil.
Jeg synes faktisk, det ville klæde Socialdemokraterne at kvittere for, at det er lykkedes de her tre partier at hente så mange ekstra midler hjem i en økonomisk svær tid for landet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Ministeren er godt tilfreds med indsatsen, sådan som den er nu.
Det var i og for sig også det, ministeren gav udtryk for, da breddeidrætsudvalget lancerede sin rapport og sin analyse.
Jeg synes dog alligevel, at det er lidt tankevækkende, at ministeren står her og siger, at det går så godt for idrætten i Danmark, også for breddeidrætten, selv om vi ved, at frivilligheden i idrætten er under pres, at nedslidte faciliteter er et kæmpestort problem.
Der er også inden for visse aldersgrupper problemer med at fastholde rigtig mange af de idrætsudøvere, som er i breddeidrætten derude, og jeg kunne blive ved.
Det er jo lige nøjagtig det, som analysen fra Breddeidrætsudvalget også kundgør.
Jeg vil gerne stille et par spørgsmål til ministeren.
Allerførst kunne jeg godt tænke mig, at ministeren lige kunne sige, hvordan det nu lige ligger i regeringen med at få lovforslag om skattefri arbejdsgiverbetalt motion frem, hvornår det er, vi kan forvente at skulle diskutere det her.
Og så vil jeg gerne stille ministeren følgende spørgsmål: Ministeren står faktisk her i dag og siger, at man er kommet med 110 mio. kr. ekstra, men kan ministeren ikke bekræfte, at de 110 mio. kr. er fremkommet, og at de er blevet fundet for at lappe et hul i vejbelægningen, et hul, som er opstået, fordi provenuet fra Danske Spil falder ud og bliver reduceret og man derfor fra Frivillighedsdanmark inklusive alle idrættens organisationer råber om nødhjælp?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jamen det, som regeringen er optaget af, er at sikre rigtig gode vilkår for idrætten i det her land, herunder for breddeidrætten, og det er jo bl.a. derfor, at det offentlige i år 2007 brugte hele 3,8 mia. kr. på det her område.
Det er rigtig, rigtig mange penge, og givetvis ligger der flere milliarder, hvis vi også ser på idræt i skolerne, penge til idrætsfaciliteter osv.
Så der bliver gjort rigtig, rigtig meget for breddeidrætten.
Derudover har vi nedsat det, der hedder Breddeidrætsudvalget, og de er kommet med deres rapport med 42 forslag, som yderligere skal styrke den indsats, der bliver gjort fra mange forskellige aktørers side inden for breddeidrætten.
Jeg mener sagtens, at vi kan give et yderligere løft inden for den nuværende økonomiske ramme, så jeg er godt tilfreds med indsatsen, som den ser ud her og nu.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Men det er vel rigtigt forstået, at til det, som er det næste store projekt for regeringen, og som regeringen har lovet at nå inden næste valg, men om det sker eller ej er jo ikke godt at vide, fordi man i hvert fald heller ikke nåede det for næste år, vil man bruge et trecifret millionbeløb – skatteministeren kan ikke svare på hvor meget, men jeg går ud fra, at det er en ambitiøs plan, man har – på at sikre, at man kan få motion som frynsegode i virksomhederne uden at betale skat af det.
Synes ministeren ikke, at de penge måske var bedre anvendt til en målrettet indsats for at virkeliggøre nogle af de ting, der ligger i Breddeudvalgets rapport og få det gjort virkelig hurtigt og mere effektivt, end det vil ske nu, når man ikke har nogen penge til det?
Marianne Jelved (RV), 2009-11-24:
Det Radikale Venstre kan støtte L 60, som det glimrende forslag det er.
Uddannelsesstederne får større frihed til selvstændigt at give fripladser og stipendier til særlig dygtige udenlandske studerende, og det kan de gøre i forhold til den internationaliseringsstrategi, som det enkelte uddannelsessted udformer.
Nu bliver det altså bare totalt frit for den enkelte institution selv at afgøre, i hvilket omfang de forskellige muligheder for fripladser og stipendier kan bruges og dermed tiltrække forskellige slags studerende.
Det har jo før været administreret af Sirius, og det bliver det ikke længere.
Vi bakker helt op om intentionerne i det og forslaget som sådan, fordi vi også mener, at den større frihed til institutionerne gør, at de får et større ansvar og dermed også et større engagement i at få tingene til at lykkes for dem i en strategi for internationalisering.
Så det er et ja.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Det meget konkrete spørgsmål blev besvaret med, at jeg virkelig ville ønske, at samtlige virksomheder selv påtog sig ansvaret, og så er det ikke nødvendigt at gå ind og have en skoleverden, der dækker det hele ind for dem.
Men det må være reelle arbejdspladser, der må være sigtet – det må være ad den vej, man får sin uddannelse – og det er det, som er vores sigte.
Derfor skal det være så kort som muligt – altså i øjeblikket snakker vi 2010 – og så mødes vi endda ret tidligt i 2010 for at drøfte videre, hvordan situationen aktuelt ser ud.
Villum Christensen (LA), 2009-11-24:
Alle videregående uddannelsesinstitutioner har i dag udarbejdet internationaliseringsstrategier, hvor man næppe kan undgå at tage stilling til, hvad der skal prioriteres i forhold til valg af samarbejdspartnere – altså til, hvilke lande, hvilke institutioner, hvilke uddannelser og hvilke lærere og studerende, som det til syvende og sidst handler om, der skal understøttes.
Derfor er det i modstrid med selvejet og kravet til at arbejde strategisk i bestyrelserne, at man fra centralt hold skal bestemme, hvilke uddannelser der kan komme på tale i den her situation.
Det internationale miljø på skolerne er i dag en afgørende konkurrenceparameter, og da vi nu har gjort skolerne så store og stærke, at de reelt er i stand til at agere strategisk, må det også være helt logisk, at de selv får lov til at afgøre, hvordan de vil rekruttere de dygtigste og de mest motiverede udenlandske studerende.
Vi kan ikke se, at der er nogen som helst grund til, at der skal være forskel på universiteternes og f.eks. professionshøjskolernes administration af fripladser og stipendier.
En bestyrelse på en professionshøjskole er vel næppe mindre kvalificeret til at fastlægge de kriterier, hvorefter pladserne skal fordeles, end tilfældet er for universiteterne.
Vi synes, det er vigtigt, at vi som en lille åben økonomi giver vores institutioner de bedste betingelser for at agere i en global verden.
Unge kloge hoveder bør altid være velkomne i det danske samfund.
De er med til at skabe innovation, og de er med til at skubbe til vores indgroede forestillinger.
Liberal Alliance kan støtte forslaget.