Johs. Poulsen (RV), 2009-05-14:
Forespørgslen er jo, som det er sagt et par gange, en forespørgsel, der beskæftiger sig med, hvordan man fra regeringens side vil forbedre rammerne for økonomi og selvstyre.
Jeg vil også - hvis finansministeren har tid - gerne sige velkommen til finansministeren, som vel for første gang indgår i en af de her mere grundlæggende kommunalpolitiske debatter om lige nøjagtig økonomi og selvstyre.
Jeg vil meget gerne forsøge at anlægge en meget positiv vinkel på den her debat, for jeg mener faktisk, at vi på det seneste har fået nogle udmeldinger fra regeringen, som, i hvert fald hvis man går ud fra de ord, der er sagt, tyder på, at man er parat til på en række områder at lave ændringer i forhold til den styring, der hidtil har været for kommunerne.
Først og fremmest har vi i Det Radikale Venstre noteret os, at der af flere af regeringens ministre i de seneste uger er sagt, at der er brug for at skabe bedre rammer for det kommunale selvstyre i form af større frihed på en lang række felter.
Det synes jeg man skal tage positivt, når det siges.
Selvfølgelig skal det efterprøves, og selvfølgelig skal vi se det ført ud i livet, men det er jo dog en erkendelse af, at der er nogle rammer, som er så snærende, der er nogle regelstyringer, som er så detaljerede, at man bør tage et opgør med det.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes måske en gang imellem, at det kan være en lille smule trættende, det, der bruges rigtig meget tid på her i Folketingssalen, nemlig at man dunker hinanden i hovedet med, hvad der skete i de år, den og den var statsminister.
Vi vil hellere forsøge at sætte en fremadrettet dagsorden, og derfor vil vi netop gerne modtage det positivt, når der fra flere af regeringens ministre, og, synes vi, også i elementer af svaret i dag, var signaler om, at der - lad os så sige det på den måde - skal nye boller på suppen på det her felt.
Det er glædeligt, og derfor vil vi koncentrere os om også i debatten her i dag at nøjes med at prøve at give nogle gode råd til, hvordan vi ser man kan forbedre rammerne både for økonomien i kommunerne og for selvstyret fremadrettet, ikke mindst når man står over for at skulle lave nye aftaler med kommunerne og med Danske Regioner her i løbet af ganske få uger.
Det ene tema, hvor vi synes det er vigtigt at få konkretiseret, hvad udsagnene så betyder, er hele det felt, der handler om at lave mindre regelstyring og give mere frihed til, at kommunerne selv kan agere på egne præmisser.
Det er jo faktisk sådan, at det i al beskedenhed var Det Radikale Venstre, som for et par år tilbage i valgkampen i 2007 - faktisk forud for valgkampen i 2007 - lancerede begrebet tillidsreform.
Det har jo siden medført, at man i hvert fald fra en lang række partiers side taler om, hvordan man får øget tillid indført i det offentlige system, ikke mindst i forhold til kommuner og regioner.
Den tankegang ser vi gerne forfulgt, også i de nye aftaler, og vi ser gerne den del konkretiseret fra regeringens side, når man skal udmønte aftaler.
Vi synes også, at et andet væsentligt element er mere frihed til den økonomiske tilrettelæggelse.
Jeg siger ikke, at jeg i dag vil lægge facitlister på bordet til, hvordan det skal gøres.
Men jeg synes, at det kunne være spændende at udfordre regeringspartierne og for den sags skyld også Dansk Folkeparti til en diskussion om, om man kunne lave en anden form for økonomisk styring af kommuner og regioner - i det her tilfælde mest kommuner - end den, vi har set hidtil.
Der har jo været en ret detaljeret styring både på indtægtssiden og på udgiftssiden, og vi synes faktisk, at det kunne være spændende at debattere, om man kunne nøjes med at lave en styring på indtægtssiden, således at det, man forholdt sig til, var, hvor mange penge kommunerne principielt har til rådighed, og så i øvrigt inden for rammerne af det, de har til rådighed, selv lader kommunerne tilrettelægge indsatsen fra år til år.
Det kan betyde, at man nogle år har en højere aktivitet i kommunerne og andre år en lavere aktivitet.
Specielt i enkelte kommuner kan det betyde det, men det synes vi vil være en fordel, fordi det ofte er sådan, at der ikke mindst på anlægsområdet kan være variationer, der er ganske betydelige mellem de enkelte år.
Vi synes, at det kunne være interessant, at hvis man kun styrede på indtægtssiden hos kommunerne, gav man faktisk frihed til, at den enkelte kommune kunne tilrettelægge indsatsen fra år til år og også hen over årene på en økonomisk hensigtsmæssig måde, så man ikke hele tiden skulle tage hensyn til også at opfylde betingelser, som er på udgiftssiden.
Så det vil vi meget gerne have en diskussion med regeringen om, og vi vil meget gerne vide, om det er noget, som man har lyst til at diskutere videre.
Det tredje væsentlige og principielle element, som vi mener man skal have sikret, er, at når der lægges nye opgaver ud, også i forhold til de nye opgaver, der er lagt ud i de senere år, skal der gives en reel og faktisk kompensation for opgavens størrelse.
Jeg skal lade være med at uddybe det mere af hensyn til tiden og derfor nøjes med som det sidste at sige, at vi synes, at det derudover er vigtigt i aftalerne at få indbygget en række incitamenter til, at man kan handle klogt i kommuner og regioner.
Hvis jeg lige med et enkelt eksempel må nævne, hvad jeg mener med det sidste i forhold til regioner, ja, så er det jo måske at stille f.eks. lånemuligheder til rådighed, som betyder, at regionerne selv inden for rammerne af deres virksomhed kan vælge f.eks. at opføre hospitaler og lignende, når de mener, at der er rationel drift, som kan begrunde, at man opfører dem.
Det mener vi ville være klogt.