runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Selv om Liberal Alliance ikke er med i forliget, har jeg med hensyn til efterlønsspørgsmålet forstået, at Liberal Alliance støtter at fjerne efterlønnen.
Man er så begejstret for det, at man i sine annoncer har foreslået det, endda mange gange, og også brugt pengene fra efterlønnen ret mange gange.
Jeg står her med en samling af Liberal Alliances annoncer, som partiet har udsendt til redaktionerne, da der bredte sig sådan lidt tvivl om, hvad der egentlig stod i dem.
Der er jo mange, de er store, og de har sikkert været dyre.
Man kan få meget sjov ud af at høre, hvad Saxo Bank har givet for alle de her annoncer i landets aviser, men det sjove synes jeg er at gå lidt ind i det, der handler om efterlønnen, og hvordan de penge faktisk er blevet brugt utrolig mange gange.
Der bliver refereret et sted her: Jeg har netop siddet til et byrådsmøde i Horsens Kommune – det var så et af de møder, hvor hr. Anders Samuelsen var der – hvor vi har måttet gennemføre en spareplan på 70 mio. kr. Ordføreren sagde 60 mio. kr. lige før, her er det 70 mio. kr.
Det er så gået ud over de syge, de handicappede samt børn og pensionister.
Hvis vi i stedet for afskaffede efterlønnen, var der råd til dem.
Andre steder skal de bruges til skattelettelser: maks. 40 pct. og en halvering af erhvervsskatten, som hr. Anders Samuelsen også var inde på.
Altså, hvor mange gange kan man egentlig bruge pengene fra at fjerne efterlønnen på alle mulige andre ting?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg har godt nok aldrig opfattet det sådan, at den der tryghedsreform og de der toldere gik ud på at holde tyske direktører ude af Danmark.
Sådan har jeg ikke opfattet det.
Jeg kan godt forstå, hvad det er, der er pointen i udsagnet, men mit grundlæggende spørgsmål er stadig væk et rigtigt spørgsmål: Har man med de ting, som man nu har besluttet, bragt Danmark i en situation, hvor det vælter ind med investeringer i det her land, for det har vi brug for til nye arbejdspladser?
Og det har man ikke, det er sandheden.
Det tror jeg vi alle sammen godt er klar over.
Vi vil til enhver tid foretrække det, som ligger her, frem for at der kommer rødt flertal.
Vi kommer aldrig nogen sinde til at støtte – som der var et lille håb om, så vidt jeg forstod det, fra Socialdemokratiet og SF's side – at hvis der ikke var et flertal, så kunne de bruge Liberal Alliance til at få væltet den efterlønsreform, der ligger nu.
Vi så gerne, at man ikke havde lavet sådan en underlig ordning, hvor man bevidst rammer folk, som har sparet op, som altså har gjort det, vi beder dem om, til fordel for folk, som ikke har sparet op.
Vi ved bare ikke helt, hvor meget mindre der er, fordi man samtidig også har indført en ny særpension.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg kunne forstå på det, hr. Anders Samuelsen sagde, at regeringens politik først er en succes, hvis der er kø fra Tyskland ind i Danmark.
Men sådan kan vi jo have forskelligt blik på, hvad det er, der er et succeskriterium.
Foranlediget af fru Karen Hækkerups spørgsmål – for jeg synes, at det var sådan et forsøg på ligesom at skabe uklarhed om den situation, der kan opstå efter et valg i forhold til tilbagetrækningsreformen – vil jeg blot spørge efter et meget klart svar: Hvis hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance skal vælge mellem tilbagetrækningsreformen, som den ligger nu, og Helle og kaos, hvad det så, man vælger?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Ja, selvfølgelig vil vi da kræve det, og så vil vi gå ind og begynde at forhandle om det og gøre det med udgangspunkt i, at vi forhåbentlig har de afgørende mandater, og så skal der vel lyttes.
Der er jo ikke nogen, der vil påstå, at fru Pia Kjærsgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl, som i øvrigt aldrig har truet med at vælte den borgerlige regering – det truer vi heller ikke med – ikke har haft indflydelse de sidste 10 år.
Jeg synes, at vi skal anerkende, at det har de da.
De er da fantastisk dygtige politikere, for de formår at få enorm meget indflydelse ud af at have de afgørende mandater – ikke de 90 mandater, ikke et absolut flertal, men de afgørende mandater – fordi de ved præcis, hvad de gerne have, og derfor får de indflydelse.
Sådan var det i øvrigt også med fru Marianne Jelved i SR-regeringens tid.
Hun truede aldrig med at vælte den socialdemokratiske regering, men er der nogen herinde, der vil påstå, at fru Marianne Jelved ikke havde nogen indflydelse i de år?
Hun havde da masser af indflydelse, fordi hun havde de afgørende mandater.
Sådan går det da forhåbentlig også med Liberal Alliance.
Sådan går det vel også for Det Radikale Venstre, hvis det ender med et rødt flertal.
Så får de indflydelse, f.eks. på boligskatterne.
Morten Bødskov (S), 2011-05-31:
Det vil altså sige, at den – må man forstå – garanti, som statsminister Lars Løkke Rasmussen har udstukket om, at der i næste valgperiode ikke kommer skattelettelser, hvis han vel at mærke fortsætter som statsminister, vil Liberal Alliance gå op imod.
Man vil ikke acceptere det synspunkt, man vil bryde det og kræve, at der i et regeringsgrundlag kommer til at stå, at i næste valgperiode skal der gives skattelettelser.
Det kan man svare ja eller nej på.
Vil man kræve, hvis man skal bakke op om, at hr. Lars Løkke Rasmussen fortsætter som statsminister, at der i et kommende VK-regeringsgrundlag så skal stå, at i den kommende valgperiode skal der gives skattelettelser – ja eller nej?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Altså, nu er jeg opdraget i Det Radikale Venstre, så jeg kan godt vænne mig til omkring 4 pct.
Det er jo fantastisk i forhold til at have ligget på 0,1 pct., det går da den rigtige vej.
Hvis man kan gå 4 pct. frem på et år, skal jeg ikke bruge ret mange år, kan jeg regne ud, før der er absolut flertal.
Der er også ca. 75 pct. af befolkningen, der ikke stemmer på Socialdemokratiet, men det gør vel ikke, at man vakler mere i troen på, at man har den rigtige politik?
Tilbage til spørgsmålet.
Vi vil kæmpe for med de afgørende mandater, vi har og får efter valget, at sikre, at vi får lavere skat.
Det inkluderer lavere skat på arbejde.
Vi vil kæmpe for, at skatterne ikke bliver hævet; at vi får en mere effektiv offentlig sektor; at vi får mere vækst; og at vi får mere frihed.
Det er det, vi vil bruge vores mandater på.
Det lover vi vælgerne.
Morten Bødskov (S), 2011-05-31:
Nogle gange kan man så, når man sidder og lytter til disse indlæg, undre sig lidt over, om ikke hr. Anders Samuelsen selv rammer ved siden af, for når man kigger i meningsmålingerne, ser man, at 96 pct. af den danske befolkning stemmer på andre end hr. Anders Samuelsens parti.
Men nok om det.
Jeg synes, det var et meget interessant svar, der kom til fru Karen Hækkerup lige før.
Kunne vi ikke bare få det skåret helt ud i pap: Hvis Liberal Alliance efter et folketingsvalg skal støtte, at VK-regeringen fortsætter, vil man så kræve, at der bliver givet yderligere skattelettelser i den kommende valgperiode?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Vi har betydelig færre udgifter, forstået som skattelettelser, end vi har af samlede forslag til besparelser.
Så derfor hænger det sådan set meget fint sammen, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Selskabsskatten er blevet sænket, også i SR-regeringens tid, også i den her regerings tid.
Tværtimod skulle jeg hilse at sige.
At sammenligne med Irland giver ingen mening, for man bliver nødt til at have hele billedet med.
Det gør den socialdemokratiske ordfører også.
Igen: Gav det problemer for Danmark, at man sænkede skatten på arbejde under hr. Lykketoft, hr. Nyrup Rasmussen og fru Jelved?
Vil ordføreren påstå det?
Nej, det er vejen frem.
Har det givet problemer i Sverige?
Nej, Sverige har en vækst på over 7 pct.
Det er det seneste tal, jeg har set.
Vi har udsigt til negativ vækst, fordi vi ikke gør noget.
Vi burde måske spørge os selv, om det ikke er på tide at tage fat på at bruge det helt åbenlyse redskab, som der også er blevet peget på fra f.eks. Skattekommissionens side.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-05-31:
Nu har man jo faktisk erfaringer med, hvordan det virker, når man sænker selskabsskatten præcis til det halve.
I Irland betaler man 12,5 pct. i selskabsskat, og det er jo ikke så mange år siden, Irland ansås for at være lokomotivet i Europa.
Det var dem, der kunne det hele – med 12,5 pct. i selskabsskat.
Så løb de ind i de problemer, som vi alle har kendskab til.
Landet er ved at gå fallit.
De betaler 12,5 pct. Er det klogt at efterligne en model, der har haft en så skadelig virkning, at bankerne er gået fallit, at ingen kan låne penge derovre, at ingen kan bygge huse, at ingen kan noget som helst.
For det er den model, man lægger op til ganske præcis.
Det sker ganske vist under indtryk af den store banksponsor, som man har, men sagen er jo, at vi ved, hvordan modellen virker.
Vi ved, hvordan et land ikke kan finansiere sine udgifter.
Vi ved, at et land er ved at gå fallit.
Den samme situation vil man altså bringe Danmark i.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg er fuldstændig sikker på, at det er den rigtige løsning, og det er der to begrundelser for.
Der er en moralsk begrundelse, og der er en økonomisk begrundelse.
Moralsk er det simpelt hen ikke rimeligt, at man plukker folk så meget i skat, som man gør i dag.
Det er ikke rimeligt.
Nu er skattetrykket på 46-47 pct., og så skal jeg have at vide, at jeg er på vej til at underminere velfærdssamfundet på alle mulige kanter og ledder og fra den ene side og fra den anden side.
Der kom faktisk revolution.
Der kom faktisk et parti, der hed Fremskridtspartiet, som oven i købet forlangte 0 pct. skat på arbejde.
Det gik så i vasken på alle måder.
Det er jo så et parti, som der også er nogle, der sidder her i salen i dag, der har været medlemmer af.
Nu beder Liberal Alliance bare om, at vi stille og roligt begynder at gribe i egen barm og spørge – for nu at bruge et gammel socialdemokratisk slogan: Kan vi ikke gøre det her lidt bedre?
Mit spørgsmål den anden vej rundt må egentlig være: Gik det galt for Danmark, da hr. Lykketoft, hr. Nyrup Rasmussen og fru Jelved sænkede skatterne på arbejde?
Jens Peter Vernersen (S), 2011-05-31:
Når man hører hr. Anders Samuelsens indlæg, synes jeg, at der rejser sig det spørgsmål, om den der lavere skat ikke skaber nye problemer.
Man kan se, hvilke problemer regeringen har haft med de ændringer, den har lavet nu her med at sætte skatten ned.
Den har måttet halvere dagpengene, ændre pensioner osv. osv.
Har hr. Anders Samuelsen ikke tænkt på, at han skal igennem den samme opgave, nemlig at reducere yderligere for dem, der har det vanskeligst?
Er hr. Anders Samuelsen sikker på, at lavere skat nu altid er det klogeste, at det vil give de rigtige resultater, når man ikke kan finansiere velfærdssamfundet over fællesskabet?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Hele den lange, lange tirade af sætninger om mystiske ting, der skal bygges op her, bygger på en fuldstændig falsk forudsætning, nemlig at jeg skulle have stået her og sagt, at når Liberal Alliance får de afgørende mandater, kommer der atomkraft i Danmark.
Det har jeg jo ikke sagt.
Jeg har sagt, at det, vi har bedt om, er også at få undersøgt fordele og ulemper ved atomkraft, når vi skal ud at finde ud af, hvordan og hvorledes vi løser de klimaudfordringer, der måtte være i fremtiden.
Og så har jeg i øvrigt påpeget over for fru Anne Grete Holmsgaard, at miljøorganisationerne i dag er ude at sige, at den tyske beslutning om at udfase atomkraft i det tempo, som de har tænkt sig at gøre det i, er meget, meget farlig, fordi det kommer til at føre til et stærkt forhøjet CO2-udslip.
Det er det, der er virkeligheden.
Men den måde at argumentere på, som hr. Rasmus Prehn bruger, minder mig i uhyggelig grad om den underlødige måde, som hr. Rasmus Prehn også for lang tid siden kørte en kampagne på mod den nuværende statsminister.
På det tidspunkt mistede jeg en gang for alle respekten for ordføreren.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-31:
Ja, nu bliver det jo helt slemt.
Der kom et spørgsmål her Folketingssalen fra fru Anne Grete Holmsgaard, som spurgte ind til det med atomkraft.
Der sagde hr. Anders Samuelsen, at for hans skyld kunne man bare placere det i hans baghave.
Så tror jeg, at hr. Anders Samuelsen skal definere, hvor hans baghave ligger henne, hvis ikke det er i Horsens.
Det kan være, at det er et andet sted.
Hvor er det, man skal være udsat for den samme fare, som japanerne har været udsat for her for nylig?
Hvor er det, man skal sove utrygt om natten i risiko for, at man bliver udsat for atomstråling
Det er jo det, der er faren ved det her.
Liberal Alliance og hr. Anders Samuelsen har flere gange givet udtryk for en positiv holdning til atomkraftværk.
Nu synes jeg, at man skal være fuldstændig ærlig og i stedet for at komme med alle de udenomssvar, vi har fået hele vejen rundt, for en gangs skyld være konkret.
Hvor skal vi have det atomkraftværk, hvis ikke det er i Horsens?
Det bliver jo mere og mere tydeligt med de svar, vi får fra Liberal Alliance og hr. Anders Samuelsen, at der ikke er sammenhæng mellem det, man siger, og den økonomiske beregning, der ligger til grund.
Man har brugt efterlønskronerne adskillige gange.
Men én gang i dag har vi fået et meget klart svar, og det var nemlig svaret til fru Anne Grete Holmsgaard vedrørende atomkraft.
Vi kan forstå, at en stemme på Liberal Alliance er en stemme på, at der kommer atomkraft i Danmark, vel at mærke atomkraft i Horsens.
For som hr. Anders Samuelsen gav udtryk for, kan man bare placere det i Horsens.
Så stemmer man på Liberal Alliance, får man atomkraftværk i Horsens.
Er det korrekt forstået?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Kan formanden give en garanti?
Vi har rigeligt at give af, skulle jeg hilse at sige.
Hvis man gerne vil helt ned på 40 pct. maks. skat, skal man yderligere hugge 1,86 pct. af bundskatten.
Det gør vi gerne, det koster 17 mia. kr. ekstra.
Og vi er også villige til at kigge på yderligere finansieringsforslag.
Hele pointen her er, at vi gør det modsatte af, hvad man gør hos S og SF, hvor man bruger en millionærskat, som aldrig i denne verden kommer til at bidrage med det, som man selv forestiller sig.
Den skat bruger S og SF op til adskillige gange på alle mulige kreative ideer om, hvad den kan finansiere.
Alene det forslag har allerede på nuværende tidspunkt kostet Danmark mere, end det nogen sinde vil kunne komme til at bidrage med, ved at folk har forladt landet.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Jeg har svært ved at forstå det, for når man læser det, er det faktisk alle steder efterlønnen, der skal finansiere alle mulige ting.
Nogle steder er det skattelettelser og handicappede, børn og pensionister; andre steder er det sundhed og uddannelse, man i stedet for kunne investere i, hvis ikke efterlønnen var der.
Et tredje sted handler det om at afskaffe multimedieskatten, afskaffe iværksætterskatten, afskaffe udligningsskatten – også finansieret med afskaffelse af efterlønnen.
Og gudhjælpemig om der ikke står her: mens regeringen agter at fortsætte med statsbetalt efterløn frem for at vedligeholde kloaksystemet.
Det kan man såmænd også gøre.
Så det er virkelig utrolig mange ting, som Liberal Alliance nu har finansieret ved at fjerne efterlønnen, og et eller andet sted er det vel ikke seriøst, at man i så mange annoncer skriver det og bruger pengene igen og igen og igen.
Skulle man ikke selv prøve at leve op til det der med økonomisk ansvarlighed og kun bruge pengene fra efterlønnen en gang?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Jeg har altid selv haft et lidt ambivalent forhold til Radikale Venstre.
Der er jo visse områder, hvor vi er blødende uenige.
Men når vi snakker økonomisk politik, har vi meget tilfælles.
Hvis man kigger på De Radikales historiske rolle, vil man se, at de har skiftet samarbejdspartnere afhængigt af, hvilke emner der har været de vigtigste i dansk politik, og man må sige, at i øjeblikket er økonomien det suverænt vigtigste emne i dansk politik.
Det vil jeg bare spørge fru Margrethe Vestager om hun er enig i.
Derfor vil jeg også, når nu det er det absolut vigtigste i øjeblikket, og når De Radikale er mest enig med blå blok, bede om en forklaring på, hvorfor man hænger fast ovre i rød blok og ønsker at bringe en rød statsminister til magten.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jamen det kan da godt være, at det kommer dertil.
Det vil jeg sådan set ikke udelukke.
Jeg synes bare, at det er bedre at forsøge at ordne det i mindelighed, fordi vi jo som sagt har den der lidt underlige situation, at forligspartierne er i mindretal i Folketinget.
Så ret beset kunne resten af Folketingets partier lave et forlig uden om os, og det kunne hr. Kristian Thulesen Dahl jo så tage initiativ til.
For jeg er sådan set enig i bestræbelserne og også i ønsket om, at det er på den relativt korte bane, det skal ske.
Som sagt vil jeg meget gerne mødes med mine forligspartnere for at finde ud af, hvad der kan lade sig gøre.
For det, jeg forestiller mig, er nemlig ikke, at Folketinget deler sig op i en ny forligskreds og nogle, der står uden for, men at Folketinget handler på baggrund af en gennemlysning af, hvad man egentlig gør andre steder – for i andre lande har man nemlig langt mere vidtgående regler – så borgerne kan følge med i, hvor pengene kommer fra, og sådan at Folketinget kan stå sammen om det.
I stedet for skulle vi spørge, hvad man gør andre steder, hvad der fungerer, hvad der er erfaringerne, og det gælder, uanset om det er penge, der kommer fra faglige organisationer, fra arbejdsgiverorganisationer eller fra private, som gerne vil give et stort beløb, eller om det kommer i form af morgenbrød, tryksager eller klingende mønt.
Men jeg vil meget gerne arbejde videre med det, og som sagt tager jeg diskussionen med mine forligspartnere med henblik på at få ordentlig diskussion om det og ordne det i mindelighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Tak for det.
Det virker jo noget rodet, at der er et forlig blandt tre partier, der i Folketinget i dag udgør et mindretal.
Men ikke desto mindre kan det jo alligevel godt være udtryk for, at tingene er flettet sammen på en måde, så det nærmest er umuligt at få et flertal til at tilkendegive noget om nogle ændringer, i hvert fald hvis man ikke kan få løsnet op i de her tre partier, altså hvis nu de tre partier – og her tænker jeg mest på de to – kan holde hinanden i skak, så der ikke rigtig sker noget.
Derfor er der selvfølgelig al mulig grund til, at vi knokler videre med ønsket om større åbenhed, både om partierne og kandidaterne, både om den direkte støtte, man får, og om den indirekte støtte, f.eks. fra de fagforeninger, der måtte finansiere bagerbrødet, der bliver delt ud på torvet om morgenen.
Man tror, at den glade giver er den socialdemokratiske folketingskandidat, mens det i virkeligheden er fagforeningen, men så ved man som vælger eller kan gøre sig bekendt med, at det er fagforeningen, der giver.
Al mulig konstruktiv bistand til det
, men når det kommer til stykket og folketingsvalget er der, og hvis vi så skal have frihed til at etablere et flertal efter valget – hvis nu ikke alle kan blive enige – der laver om på reglerne og reelt skaffer større åbenhed, kan det så ikke være nødvendigt, at der er frie rammer efter et folketingsvalg?
Og kan det ikke begrunde, at det forlig, der så er nu mellem de tre partier,
bliver opsagt inden et folketingsvalg, så man har frie rammer, også fra De Radikales side, til at indgå i det her arbejde med os andre efter valget?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Først og fremmest vil jeg meget gerne kvittere for ønsket om større åbenhed om penge i politik.
Uanset om det gælder til partier eller til enkeltkandidater, om det gælder et lokalt led, eller hvor det er, så er der altså behov for, at vælgerne i videre udstrækning kan følge med i, hvor pengene kommer fra.
Så det ser jeg meget gerne at vi samarbejder om.
Det er jo lidt mærkeligt, for det forlig, der er om partistøtte mellem Konservative, Socialdemokratiet og Radikale Venstre, er ikke indgået af en kreds, der har flertal i det danske Folketing.
Derfor har jeg tænkt, at jeg vil bede om, at vi kan holde et møde for at finde ud af, hvad det forlig overhovedet betyder.
Tværtimod synes jeg, det ville være utrolig klædeligt for det danske folkestyre, hvis alle partier kunne finde ud af, hvordan vi skal håndtere det her med åbenhed om penge i politik.
Så kan man jo modtage de penge, man vil, og som man kan stå inde for, men sådan at der er en åbenhed om, hvem der er afsenderen, og hvor store beløbene er.
Og det gælder også enkeltkandidater.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Det er da påfaldende, at der i den her store publikation, »Fair Løsning 2020 – sammen om Danmark«, står, at en ny regerings første og vigtigste opgave er at øge væksten og beskæftigelsen.
Først skal vi gennemføre en kickstart af dansk økonomi for at komme ud af krisen, og kickstarten består i fremrykkede investeringer på 10 mia. kr.
I dag fremsættes der så et forslag til vedtagelse fra de samme partier.
Der fremgår det ikke med et ord.
Sådan kan man jo selvfølgelig bare blive overrasket.
Men nok om det, for det er jo egentlig ikke et spørgsmål til fru Margrethe Vestager.
Det er bare en undren over, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet er med i et forslag til vedtagelse her, hvor det, der er deres allervigtigste slagnummer i den plan, de har fremlagt for kort tid siden, ikke er reflekteret i et eneste ord.
Det er dog forunderligt.
Nu til noget helt andet: Mit spørgsmål til fru Margrethe Vestager går nemlig på, at fru Vestager de seneste uger har slået sig op som den, der nu ønsker større åbenhed om partistøtte.
Hun har endda formuleret det i et brev, hvor hun har bedt om, at der bliver igangsat et eller andet arbejde med henblik på øget åbenhed.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er rigtig positivt, og det vil vi gerne medvirke konstruktivt til.
Mit spørgsmål til fru Margrethe Vestager i den sammenhæng går så på, om hun vil opsige det forlig, hun har med Socialdemokratiet og De Konservative, om netop partistøtten.
For ellers vil Det Radikale Venstre ikke efter et folketingsvalg sammen med os andre kunne skabe større åbenhed.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg tror mest, det var et indlæg.
Jeg tror ikke, det var et spørgsmål.
Jeg ved ikke, hvordan man forhandler vedtagelser, når hr. Torsten Schack Pedersen deltager i det, men for os er det ikke et samlet katalog over alt, vi måtte være enige om, og at man kan konkludere, at alt, hvad der ikke er nævnt, bliver der så aldrig nogen sinde enighed om.
Der er brug for en vækst- og innovationsstrategi.
Der er brug for, at man fortsætter bestræbelserne på at reformere Danmark.
Vi synes, det er en glimrende vedtagelse.
Derfor må man jo bare sige, at man jo lige så vel kan skose mig for, at der ikke står noget om boligskatten.
Hvorfor gør der så ikke det?
Jamen det gør der så ikke i den her vedtagelse, men det her er nu en gang det, som oppositionspartierne har fremlagt som det, vi helst ville have vedtaget i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-31:
Når man normalt laver en vedtagelse, må man forhandle lidt frem og tilbage, så alle, der foreslår vedtagelsen, føler, at de kan stå inde for det.
Det tror jeg ikke fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal selv har prioriteret.
Jeg er helt sikker på, at det store slagnummer, som de har gjort ud af de 10 mia. kr., ville de gerne have reklameret med i deres vedtagelse, og jeg er helt sikker på, at det er fru Margrethe Vestager, der har fået talt det ud.
Derfor er jeg meget spændt på, hvilke andre elementer af det, der tidligere er blevet lagt frem, som der ikke kunne ændres et komma i, som fru Margrethe Vestager skal have en betydelig mere indflydelse på end det, meldingerne er fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
På boligskatten bliver der tonet rent flag.
Det er også interessant på udlændingepolitikken.
Jeg glæder mig til at se, hvilke andre radikale fingeraftryk der sættes på den politik, der ellers er blevet præsenteret som nagelfast, og som der ikke kunne ændres et komma i.