runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Så bliver jeg helt ærligt en lille smule i tvivl om, hvad det er for et lovforslag, Venstres ordfører har læst, så nu vil jeg gerne citere fra det lovforslag, vi står og behandler, nemlig fra side 3 i bemærkningerne, hvor der står: »Har ordregiver indgået en frivillig partnerskabsaftale med henblik på at skaffe praktikpladser inden for det eller de områder, som er relevante for den konkrete kontrakt, kan det også være en forklaring på, hvorfor ordregiver ikke anvender en social klausul.«
Vil Venstres ordfører gerne bekræfte, at der ikke er nogen modsætning mellem dette lovforslag og muligheden for at lave lokale partnerskabsaftaler?
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Og arbejdsmarkedets parter skal i spil, hvis vi skal have bragt omkostningerne ned og der skal blive en mere direkte aftale mellem elev og virksomhed.
Så ville det store parti Venstre, som det jo også har gjort før, ikke være parat til at sende et signal til arbejdsmarkedets parter om, at de skal få kigget på det her, sådan at de unge faktisk kan komme ud i praktik?
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jamen vi har jo sendt et meget kraftigt signal i vores udspil til finanslov, hvor vi vil lette skatter og afgifter for et større milliardbeløb.
Det er jo en melding, som man kan tage med sig, når man skal sidde og forhandle lønninger i fremtiden.
Hvis vi lader en udvikling, hvor skatter og afgifter bare stiger, fortsætte, så kan jeg da godt forstå, at lønmodtagerne vil have mere i lønningsposen, men hvis vi kunne give lønmodtagerne et håndslag på, at vi ikke udhuler deres løn på nogen måde, så tror jeg faktisk, at lønmodtagerne – og det har de også vist igennem de seneste overenskomstforhandlinger – er villige til at holde igen og dermed forbedre dansk konkurrenceevne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Vi har en meget anderledes måde at gøre det på i Danmark, og der synes jeg sådan set at vi har fundet en stærk løsning, som vi skal holde fast i, nemlig at arbejdsmarkedets parter i meget høj grad er inde over vores system.
De er også i meget høj grad med til at have en del af ansvaret for, at de unge kan komme igennem.
Den opgave løser arbejdsgiverne i høj grad.
Altså, der er mange, mange tusinde unge, der hvert eneste år får en læreplads, men der er bare også nogle, der ikke får det.
Og det gør, at vi som politikere skal tage vores ansvar på os og sige: Er der redskaber, vi kan lægge oven på, for at sikre, at der kommer endnu flere pladser, så vi kan sikre en reel uddannelsesgaranti?
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Altså at Socialdemokratiet er helt vilde med at regulere, kan jo ikke komme bag på nogen, og det ser vi også her.
Men jeg synes alligevel, at det er helt utrolig trist, at regeringen på den måde bøjer sig for marxisterne på den yderste venstrefløj og siger: Vi løser praktikproblemet med mere tvang over for virksomhederne.
Jeg mener: Der må da være fornuft tilbage i den her regering.
Jeg ved ikke, om ordføreren var med i Schweiz, men der var i hvert fald en gruppe, som var af sted og så et velfungerende system, som bygger på frivillighed, som bygger på et tæt samarbejde med det arbejdsmarked, man afsætter til.
Hvorfor er det, man tror, at der skal flere tvangsinitiativer til for at løse de her udfordringer med praktikpladser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Jeg kan igen henvise til den helt konkrete tekst, at der netop er indbygget den her fleksibilitet i vores lovforslag, hvor vi siger: Ja, det her skal være noget, I forholder jer til.
Ja, I skal stille krav, medmindre der er en forklaring på, hvorfor I ikke gør det.
Og en forklaring kan være en lokal aftale.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Nu er ordet kan jo et ord, der har forskellige fortolkningsmuligheder.
Men ordet kan er ikke det samme som at sige: så betyder det, at ...
Så mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er: Hvis en kommune har indgået frivillige aftaler og en virksomhed har indgået frivillige aftaler, er man så ikke omfattet af dette lovforslag – ja eller nej?
Det er et klart svar, jeg gerne vil have.
Det lyder jo alt sammen så utrolig pænt, og derfor har jeg bare to spørgsmål til den socialdemokratiske uddannelsesordfører: Er den socialdemokratiske uddannelsesordfører enig med den radikale ordfører i, at hvis man har indgået frivillige aftaler, gælder dette lovforslag ikke?
Det var det første spørgsmål, og det andet spørgsmål er: Er det gratis for virksomhederne at oprette praktikpladser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Tak for det.
Vi er afhængige af, at virksomhederne tager vores unge mennesker ind som lærlinge og elever.
Det gør rigtig mange af sig selv heldigvis, men vi mangler stadig pladser.
Uagtet at Venstres ordfører forsøger at tale problemet ned, er det her en stor udfordring, der giver utryghed for mange unge, og som betyder, at man i nogle tilfælde måske vælger erhvervsuddannelserne fra.
Derfor er det her et problem, vi skal tage seriøst, og det er vi i fuld gang med.
Jeg synes ikke, der kan være tvivl om, at når vi som stat, kommune, region er arbejdsgiver og skal have bygget noget, skal vi have modet til at stille krav til dem, der bygger for os.
Det handler om, at man skal betale en ordentlig løn, men det handler også om, at man skal tage det ansvar, der hører til at være arbejdsgiver i Danmark, nemlig det uddannelsesansvar, som ligger lige præcis hos arbejdsgiverne.
Det ansvar synes jeg også gælder vores uddannelsesinstitutioner, og derfor er jeg rigtig glad for vores forslag i dag.
Hvis en erhvervsskole skal have lavet en tilbygning, giver det jo ingen mening, at dem, der laver den, ikke har lærlinge.
Hvis vores uddannelsesinstitutioner generelt skal have ting i udbud, synes jeg, det er fint, at man kan stille nogle krav.
Jeg mener, at vores forslag er så balanceret, som det kan være, hvor vi på den ene side siger, at det her er vigtigt, at det er afgørende, og at vi synes, man skal turde stille krav, og hvor der på den anden side er en fleksibilitet til netop at have lokale løsninger, have andre måder at gøre tingene på, inklusive lokale aftaler. Den fleksibilitet tror jeg er vigtig, men jeg tror samtidig, det også er vigtigt, at vi har modet til at sige, at vi må kunne stille krav til arbejdsgivere, der bygger for skattekroner, fordi det her er en udfordring, vi skal have løst for vores unges skyld.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg vil gerne takke ordføreren for Det Konservative Folkeparti for et konstruktivt spørgsmål.
Der er jo ingen tvivl om, at alt det, vi i fællesskab kan gøre for at rette op på en lovgivning, som halter, vil være noget, som Venstre vil bakke op om.
Men selv om man retter et lille »kan«, betyder det ikke, at vi vil gå helhjertet ind i det her.
Jeg synes, at ordføreren sagde det meget, meget klart ved at kalde det en gabestok.
Alle dem, jeg kender, både ude på skolerne, men også ude i erhvervslivet, gør alt, hvad de kan, for at skaffe det nødvendige antal praktikpladser.
Og jeg synes, at regeringen fuldstændig overser, at vi står i den værste økonomiske krise siden anden verdenskrig, og det har været regeringens store problem i rigtig lang tid.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jeg vil sige til Venstres ordfører, at jeg nu tror, at Venstres ordfører har læst lovforslaget ganske grundigt.
Og jeg vil egentlig godt citere fra side 3, som også regeringspartiernes ordførere citerede fra.
Det fremgår nemlig af den, at det afsnit, vi diskuterer, handler om, at hvis uddannelsesinstitutionen ikke vil benytte sig af den her gabestok, følg eller forklar-princippet, så kan der være nogle forskellige begrundelser, man kan bruge, bl.a. at hvis der ikke mangler praktikpladser, skal man ikke tvinge nogen til at etablere dem, og det er jo rimelig fornuftigt, og at det ikke er proportionalt at stille sociale klausuler, og – så kommer citatet – at ordregiver har indgået en frivillig partnerskabsaftale.
Så kan det være en forklaring.
Der står intet i det her lovforslag om, at så slipper man for at lave det; her står der bare, at det kan være en forklaring.
Derfor vil jeg også gerne spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører ikke vil være indstillet på at teste regeringspartierne i forhold til det her?
Hvis de mener, at det er en god nok forklaring, at der er indgået frivillige aftaler, og at man så er undtaget fra lovforslaget, så vil det i hvert fald være en forbedring af lovforslaget.
Så vil det være en vej, Venstre synes vi skal gå?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Det er ikke gratis for virksomheder at oprette praktikpladser.
Og til det andet spørgsmål: Der står ordret i vores lovforslag, at hvis du har en lokal aftale, så kan det være en forklaring på ikke at skulle stille krav i udbud.
Det står så klart, som det overhovedet kan, og det er jeg glad for.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Der tales om en stærk løsning.
Altså, det her er jo bare et forsøg på at gøre et eller andet, og så har man da gjort noget.
Imens bliver der flere og flere unge, der ikke kan komme ind og få en praktikplads.
Det her kommer jo ikke til at nytte noget som helst.
Og er ordføreren ikke enig i, at når man siger til en virksomhed, at den skal oprette en praktikplads, for ellers får den ikke ordren, så er det da en forkert indgangsvinkel til at være et uddannelsessted?
Hvad med det unge menneske, der skal ud på en praktikplads, hvor man ikke er ønsket?
Har ordføreren overhovedet ikke nogen samvittighed i forhold til det unge menneske?
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Det kan jo godt være, at der er nogle ting, der går hen over hovedet på Enhedslisten.
Vi befinder os i den værste økonomiske krise siden anden verdenskrig, og når man har et uddannelsesforløb, som i den grad er baseret på konjunkturerne, vil det indimellem ikke være muligt at skaffe praktikpladser.
Men som jeg sagde her, tror jeg ikke, at det initiativ, som Enhedslisten her er med til at bakke op om, vil skabe en eneste ekstra praktikplads, tværtimod.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Så skal jeg måske prøve at spørge på en lidt anden måde.
Jeg kan jo også sætte spørgsmålstegn ved de tal, som Venstres ordfører bruger, for jeg vil mene, at man, når man er i skolepraktik, også mangler en praktikplads.
Der er vel en grund til, at reglerne om skolepraktik er, at man stadig skal søge efter en ordinær praktikplads – det er nogle regler, som ordførerens eget parti har været med til at lave – så det bekræfter vel, at man stadig mangler en praktikplads, når man er i skolepraktik.
Jeg vil bare gerne have en forklaring af Venstres ordfører, for der manglede også praktikpladser, da Venstre sad på magten, på, hvorfor der, hvis de frivillige aftaler virker, mangler praktikpladser.
Marie Krarup (DF), 2013-10-22:
I Dansk Folkeparti mener vi, at alle skal have mulighed for at komme så langt i uddannelsessystemet, som deres evner giver mulighed for.
Det gælder også, hvis man har behov for små beskyttede klasser på 12 elever, som elever med Aspergers syndrom eller elever med generelt nedsat psykisk funktionsevne har.
De forsøg, der har været kørt, har været en succes, har vi fået at vide.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at formålet med lovforslaget er aldeles prisværdigt, og derfor støtter vi det.
Så vil jeg tilføje, at vi i Dansk Folkeparti er bekymrede over, at taxametersystemet har en tendens til at fremme stordrift, det vil sige store skoler og store klasser.
I det her tilfælde bruger man så taxametersystemet til det modsatte, ved at man indfører et såkaldt skyggetaxameter.
Det synes vi faktisk er en utrolig god idé, som man kunne overveje at bruge andre steder, hvor det er vigtigt at opretholde små hold og trygge rammer for at få faglig kvalitet i undervisningen.
Så den idé kan vi jo alle sammen tage med til de kommende forhandlinger og kommende samtaler om reform af taxametersystemet.
Men da Dansk Folkeparti naturligvis ønsker at give elever med nedsat psykisk funktionsevne de bedste muligheder for at få en uddannelse i vores gymnasier og hf, støtter vi lovforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Tak for det, formand.
Uddannelse er lidt af et frihedsbrev, og derfor ligger det regeringen meget på sinde, at så mange unge som muligt får en chance og får en uddannelse og dermed muligheden for at kunne klare sig selv og skabe noget med deres liv og få et arbejde.
Det gælder selvfølgelig også unge med en diagnose, og derfor har de forsøg, vi har set med særlige tilbud til unge med diagnoser, når de skal tage en ungdomsuddannelse, vist sig at være gode og vigtige og afgørende for rigtig mange unge.
Derfor er jeg glad for, at vi med det her forslag gør ordningen permanent og giver det her tilbud til den gruppe af unge fremadrettet.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Tak, formand.
Forslaget, vi behandler her i dag, vil give mulighed for i første omgang at få skabt en retslig ramme om indplaceringen af et gymnasialt uddannelsestilbud for elever og kursister med Aspergers syndrom.
Begrebet nedsat psykisk funktionsevne, der anvendes i forslaget, omfatter flere diagnoser.
Igennem de seneste årtier har der været stor politisk bevågenhed på, hvordan unge med særlige behov kunne klare sig godt igennem uddannelsessystemet.
Internationalt har der også været fokus på, at disse unge skal inkluderes i den almindelige undervisning, og at læreprocesser skal tilrettelægges, så de tager hensyn til den enkelte elevs behov.
Danmarks Evalueringsinstitut blev af Undervisningsministeriet bedt om at gennemføre en evaluering af forsøgene på dette område.
Første del af evalueringsrapporten blev offentliggjort i januar 2010, og slutevalueringen blev offentliggjort i februar 2012.
Formålet med evalueringen var at belyse, om og hvordan det er muligt for elever omfattet af forsøgene at gennemføre en stx-uddannelse og dermed opfylde kravene til faglig indsigt, almen dannelse og studiekompetence.
Danmarks Evalueringsinstituts evaluering viser overordnet, at de særligt tilrettelagte stx-forløb er en succes.
De består studentereksamen, og en stor andel af eleverne påbegynder en videregående uddannelse.
Det fremgår af høringssvarene, at enkelte høringsberettigede ikke mener, at vi er helt i mål endnu.
Derfor er det en klar forventning fra Venstre, at vi ikke sætter flueben ud for denne lov endnu, men at vi følger implementeringen og udviklingen nøje, således at vi kan rette til, såfremt det viser sig, at vi ikke har fået skabt en ramme, der tager højde for den udfordring, vi står over for.
Venstre tilslutter sig forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-10-22:
Tak, formand.
På samme måde er der støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Det her lovforslag er jo en god idé.
Her har vi i forbindelse med vækstplansforhandlingerne gennemført et tiltag sammen med Venstre og Liberal Alliance om, at når der skal energieffektiviseres i huse – og det vil vi gerne, sådan at folk bruger mindst muligt energi, så de belaster klima og miljø mindst muligt – skal de virksomheder, der så rådgiver borgerne, vide mest muligt om det her område.
Det er det, man sørger for med det her lovforslag, nemlig at de virksomheder, der søger den her godkendelse, er nogle, der også kan dokumentere, at de har forstand på, hvordan man bedst får indhentet tilbud, projektstyrer, får skrevet den dokumentation, der skal til osv.
Så alt i alt er det her et meget positivt lovforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis bakker op om.
Villum Christensen (LA), 2013-10-22:
Liberal Alliance kan støtte dette lovforslag om en særlig godkendelsesordning for virksomheder, der leverer rådgivning i forbindelse med energirenovering.
Der er ingen tvivl om, at vi her har at gøre med et område med rigtig mange aktører, hvor det kan være svært at finde hoved og hale i de mange tilbud, vi bliver bombarderet med.
Jeg synes især, det er positivt, at der bliver tale om en frivillig ordning, og at det er en ordning, som betyder, at man kan tilbyde en samlet pakke, som også opfylder de krav og ønsker, som bliver stillet af banker og andre finansielle institutter.
Rigtig meget strander jo på grund af finansieringen, det ved vi alle sammen, så vi synes alt i alt, at det er grebet rigtig fornuftigt an.
Vi tillader os også at læse lovforslaget således, at godkendelsesordningen sikrer så høj en fleksibilitet som overhovedet muligt.
Vi har ikke brug for et nyt bureaukratisk monster, men for en smidig ordning, som sætter skub i den til alle tider vigtigste del af energipolitikken, nemlig at vi bliver bedre til at spare på den dyre energi.
Og sådan læser jeg lovforslaget.
Vi støtter dette lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
I Det Radikale Venstre tror vi også på den enkelte med diagnose.
Vi tror på uddannelse, og vi tror, at der skal være en uddannelse, der passer til alle.
Derfor synes jeg, det er rigtig dejligt at kunne stå her på talerstolen og høre, at der er så bred opbakning til, at vi nu gør de her forsøg permanente.
I første omgang bliver der et tilbud i hver region, og så må vi jo se, om det er tilstrækkeligt.
Vi har fundet en model, hvor vi kommer til at lave en omfordeling inden for taxameteret, og lad mig bare slå fast, at det altså er i størrelsesordenen 0,04 pct. her i 2014 stigende til 0,25 pct. i 2017.
Det synes jeg vi fuldt kan stå inde for, og jeg glæder mig rigtig meget til at følge med i, hvordan det kommer til at gå for de her elever i fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2013-10-22:
Jeg har lovet hr. Per Clausen at fortælle, hvad han ville have sagt, hvis han havde været her.
Det her forslag kan bedst opfattes som et forsøg på at opfinde et figenblad, regeringen og højrefløjen kan gemme sig bag ved, når man skal bortforklare de negative konsekvenser for miljø og klima af såkaldte vækstplaner – planer, som entydigt fører til mere forurening og mere CO2-udslip.
Formålet med dette forslag er at forsøge at få mere gang i investeringer i energibesparelser i bygninger.
Det er et godt formål, men det er uklart, om dette forslag reelt vil gøre nogen forskel.
Det er der ellers god brug for.
Desværre vægter regeringen sammen med højrefløjen at genindføre en generel støtteordning til boligejerne i stedet for at indføre en målrettet støtteordning til energibesparelse i alle boliger, altså også lejeboliger.
Man har valgt en socialt skæv ordning, som intet gør for miljøet og klimaet, og som har en mindre beskæftigelsesmæssig effekt, end en målrettet indsats for energibesparelser i boliger ville have haft.
Dette forslag giver mulighed for, at virksomheder, der leverer rådgivning og projektstyring i forbindelse med energirenovering af bygninger, kan tilslutte sig en frivillig godkendelsesordning.
Det kan naturligvis ikke udelukkes, at dette vil være en fordel for de borgere, som ønsker at igangsætte sådan nogle projekter.
Så Enhedslisten forventer at stemme for forslaget.
Vi er imidlertid uforstående over for, at regeringen ikke følger Bygge-, Anlægs- og Trækartellets, det, der hedder BAT-kartellet, opfordringer til at sikre, at udførelsen af selve renoveringsopgaven skal løses af den godkendte grønne aktør, eventuelt i et konsortiesamarbejde med andre virksomheder, hvor alles kvalifikationer skal dokumenteres f.eks. i form af svendebrev kombineret med relevant kursusbevis.
Vi er enige med BAT-kartellet i, at det er stærkt utilfredsstillende, at den grønne aktør kan udlicitere renoveringsopgaver med arme og ben til vikarbureauer og andre tvivlsomme underentreprenører, som ikke indgår i et konsortiesamarbejde, hvorigennem der har fundet en godkendelse sted, eller hvorigennem virksomheden på anden måde er ansvarlig over for boligejeren.
Den grønne aktør bør indgå i en fast konsortiestruktur, som kan løse hele renoveringsopgaven.
Det kræver naturligvis et vertikalt samarbejde mellem virksomhederne under den grønne aktør, men det giver en særdeles ønskelig sikkerhed for, at det udførte arbejde også lever op til de besparelser, som lovgivningen lover.
Selv om vi i udgangspunktet er positive over for dette forslag, har vi altså flere kritiske spørgsmål, som vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-10-22:
Vi bakker naturligvis også fra radikal side varmt op om både intentionen og indholdet i dette forslag.
40 pct. af vores energi går til vores boliger, og det er selvfølgelig den gamle boligmasse, vi skal have fat i og gøre noget ved, hvis vi for alvor skal ændre ved det billede.
Og det er det, vi bl.a. gør med dette forslag.
Jeg er enig i mange af de aspekter, der er blevet taget frem af de tidligere ordførere.
Jeg hæfter mig også ved, at gennemsigtigheden i forhold til finansieringen af en energirenovering af en ældre bolig, som man så kan få gennem den her rådgivning, vi lægger op til, formentlig kan lette livet både for beboerne i den bygning, der skal renoveres, og også gøre noget godt for vores samlede grønne regnskab.
Vi bakker fra radikal side varmt op om dette led i vækstpakken.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-22:
I Dansk Folkeparti ser vi ligesom de to foregående ordførere meget positivt på lovforslaget her.
Det udmønter jo regeringens forslag om en grøn boligkontrakt, som man har indgået en aftale med Venstre, De Konservative og Liberal Alliance om.
Det handler om, at man får godkendt nogle virksomheder, som kan rådgive boligejere om alle aspekter af energirenoveringer af boliger.
Det er jo sådan, at det kan være svært og uoverskueligt at stå over for at skulle kaste sig ud i større renoveringsprojekter – især hvis man ikke har beskæftiget sig med det før – og der er det trygt og godt at vide, at der findes virksomheder, som er godkendt til at kunne rådgive om alle aspekter af en energirenovering.
Så der ligger gode perspektiver i at hjælpe boligejere til at blive trygge ved at gå i gang med en energirenovering.
Der ligger god økonomi i det for den enkelte boligejer, men der ligger også god samfundsøkonomi i, at boligejerne i Danmark ikke bruger flere penge på energi end højst nødvendigt, og at de penge, man sparer, så i stedet for kan gå til andre fornuftige ting som f.eks. at stimulere økonomien på andre måder.
Der er mange gode perspektiver i det her forslag, og en sådan ordning koster heller ikke ret meget at gennemføre.
Med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti ser meget positivt på lovforslaget.