Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
»Danmark i arbejde« er en meget præcis titel på en skattereform, som sætter det arbejdende Danmark i fokus, og det er en titel, der går igen i regeringens øvrige arbejde, fordi regeringen fra dag et har erkendt, at det kun er igennem hårdt arbejde, vi sammen får bragt Danmark ud af krisen med et styrket og stærkere fællesskab.
Der er ingen anden vej.
Vi skal arbejde os til et rigere Danmark.
Derfor er vi også godt tilfredse med, at et bredt udsnit af Folketingets partier har lagt blokpolitikken til side og valgt at støtte op om den her reform.
Med denne skattereform belønner vi danskernes arbejdsindsats og flid.
Det gælder dem, der er så heldige at være i arbejde, og det gælder dem, der i de kommende år kommer i arbejde.
Om nogen ved de danske lønmodtagere, hvad det vil sige at tage ansvar.
Vi behøver blot at vende blikket mod forårets overenskomstforhandlinger, hvor lønmodtagerne udviste beundringsværdig ansvarlighed med løntilbageholdenhed.
Men mest af alt har skattereformen fokus på det arbejdende Danmark, fordi vi er bevidste om, at Danmark står på skuldrene af det arbejdende folk.
Socialdemokratiets vision har altid været drømmene og værdierne for det arbejdende folk i Danmark; alle dem, der står op hver morgen, afleverer børnene i børnehaven, arbejder hårdt og er stolte af de resultater, de skaber, og stolte af de faglige resultater på arbejdspladsen og stolte af de muligheder, som arbejdsindkomsten skaber for familien, for dem selv og for de fællesskaber, man er en del af.
Det arbejdende Danmark har skabt, vedligeholder og udvikler dag efter dag et stærkt og smukt fællesskab i det danske velfærdssamfund.
Vi socialdemokrater tror på et samfund, hvor vi løser opgaverne i fællesskab – fra forsvaret af vores land til pasning af vores børn og uddannelse af vores unge.
Det er jo alt dette, vores skattebetaling går til, nemlig et stærkt velfærdssamfund, og det er jo netop hovedårsagen til, at danskerne generelt betaler deres skat uden at kny.
Vi ved, at et stærkt fællesskab og et godt velfærdssamfund er fundamentet for vækst og velstand – ikke bare for de få, men for den brede befolkning.
Vi ved, at når danske virksomheder har succes og skaber arbejdspladser, er det ikke på trods af det danske velfærdssamfund, men i høj grad på grund af det danske velfærdssamfund, fordi samfundet bidrager med veluddannede medarbejdere, god infrastruktur, et ordentligt retssystem, en stabil energiforsyning, sikkerhed for virksomheden og tryghed for dens medarbejdere.
Det er derfor, at vi efter 10 års højreorienteret styre med store skattelettelser til de allermest velstillede danskere med vores skattereform markerer, at det nu er de hårdtarbejdende lønmodtageres tur.
Den svenske nobelpristager i økonomi, Gunnar Myrdal, sagde engang, at hvis man vil se et sandt mirakel, skal man vende blikket mod Danmark; et lille land i Norden uden råstoffer, men som alligevel er blevet til et af verdens rigeste samfund.
Det er et sandt mirakel.
Svaret er, at vi i Danmark igennem det tyvende århundrede har satset på alle mennesker, ikke kun på de rige og de privilegerede, men på alle mennesker uanset baggrund.
Vi var et af de første lande i verden til at sikre alle børn skolegang, uanset hvor kummerlige vilkår de kom fra.
Det er en smuk dansk kongstanke, at uddannelse til alle er vejen frem for et lille og råstoffattigt land.
Og lige så vel som vi via uddannelse har investeret i det enkelte menneskes dygtighed og muligheder, har vi insisteret på at give flest mulige danskere, mænd og kvinder, mulighed for at skabe såvel deres egen som samfundets velstand og velfærd ved at arbejde og få deres velfortjente løn og hermed mulighed for at betale skat og bidrage til at udvikle fællesskabet.
Først landarbejdere, senere industri- og servicearbejdere, og nu kaldes arbejderklassen for lønmodtagere.
Men nu som før er vi afhængige af, at folk arbejder, for med et land som vores er mennesket det mest værdifulde råstof.
Det har været ledetråden i de tiltag og reformer, der igennem generationer har styrket det danske samfund, og når krisen har kradset, har en insisteren på, at alle, der kan bidrage, også skal bidrage, og at alle, der kan, også er selvforsørgende, ført Danmarks sikkert igennem kriser.
Det er derfor, at denne skattereform skriver sig ind i den fortælling om det danske velfærdssamfund, som nobelpristageren en gang har kaldt et sandt mirakel, fordi vi med denne skattereform ubetinget retter fokus på Danmarks råstof, nemlig alle hårdtarbejdende danskere.
Den største udfordring for dansk økonomi er, at vi desværre har mere end 160.000 danske lønmodtagere uden arbejde.
I modsætning til den foregående regering trækker denne regering ikke ubekymret på skuldrene og lader stå til med et naivt håb og en teoretisk tro på, at markedskræfterne nok selv skal få folk i arbejde.
Regeringen har sat sig som hovedopgave at skabe arbejdspladser her og nu, hvor tusindvis af danskere er arbejdsløse, og endnu flere er nervøse for, om de kan beholde deres arbejde.
Derfor har vi allerede gennemført tiltag, der skal skabe mere end 11.000 nye arbejdspladser i 2012 og 22.000 nye arbejdspladser til næste år.
Vi har sat gang i en kickstart for 18,7 mia. kr., en renovering af nedslidte almene boliger for 5,1 mia. kr., nybyggeri af almene boliger, og vi har indgået en kommuneaftale, der giver kommunerne mulighed for at investere 2,5 mia. kr. ekstra i klimatilpasninger på spildevandsområdet.
Vi har indgået en energiaftale med masser af grønne arbejdspladser, og så har vi indført en udviklingspakke, der skaffer tiltrængt finansiering og lånemuligheder til et presset erhvervsliv, så det også kan skabe arbejdspladser, og vi har alle sammen her i Folketinget indgået et forlig om et investeringsvindue, der skaber investeringer, øget produktivitet, øget konkurrenceevne og dermed flere nye arbejdspladser.
Helt overordnet fører regeringen en ansvarlig økonomisk politik, der sikrer tillid til dansk økonomi og dermed en lav rente til gavn for virksomhedernes investeringsmuligheder.
Kort sagt: Regeringen knokler for at skabe arbejdspladser i den private sektor til de arbejdsløse her og nu.
Denne skattereform letter skatten på arbejde.
Den er socialt afbalanceret og fuldt finansieret, skaber arbejdspladser til de arbejdsløse her og nu i 2012 og i årene fremover, og når vi om nogle få år står i den situation, at vi mangler arbejdskraft, så er reformen med til at øge udbuddet af arbejdskraft på længere sigt.
Sidst, men ikke mindst, skaber skattereformen et øget økonomisk råderum, så vi kan styrke vores fælles velfærd.
Men denne skattereform giver ikke de største skattelettelser til de mest velstillede, som det tidligere VKO-flertal jo gjorde med forårspakke 2.0.
Vi ændrer nemlig ikke på topskattesatsen.
Vi sænker ikke skatten på den sidst tjente krone for de allermest velstillede.
Skattelettelserne i vores udspil er målrettet lønmodtagere med lav- og mellemindkomster.
For regeringen er det helt afgørende, at skattereformen har en social balance.
To tredjedele af alle skattelettelserne går til et højere beskæftigelsesfradrag.
Det vil give en lettelse af skatten til alle de 3 millioner danskere, der er i arbejde, og det vil gavne lønmodtagere med helt almindelige indkomster.
De 130.000 enlige fædre og mødre i job får et særlig højt fradrag.
Skattereformen vil øge beskæftigelsen varigt svarende til næsten 16.000 flere i job, og reformen styrker vores fælles velfærd med 2,7 mia. kr.
Vi får flere i job og får bedre muligheder for at udvikle vores samfund, lønmodtagerfamilierne, der har udvist løntilbageholdenhed, får mere til sig selv, og vi får bedre råd til at udvikle velfærden og investere i fremtiden.
Skattereform indeholder en lang række elementer, som jeg vil fremhæve nogle af.
Vi fordobler omtrent beskæftigelsesfradraget for alle lønmodtagere.
Vi giver som noget nyt enlige mødre og fædre et ekstra beskæftigelsesfradrag oveni.
En enlig mor eller en enlig far vil dermed ikke blot få fordoblet, men tredoblet sit beskæftigelsesfradrag, og det giver en større gevinst ved at være i arbejde, så færre sidder fast i et liv uden arbejde.
Vi hæver grænsen for, hvornår man skal betale topskat.
Her vil jeg gerne understrege, at vi mener, at topskat skal være en skat, der er målrettet folk med de højeste lønninger og som derfor har mulighed for at bidrage lidt ekstra til fællesskabet.
Vi ændrer ikke på topskattesatsen, men derimod løfter vi 275.000 danskere ud af topskatten.
Omkring halvdelen af dem, der ikke skal betale topskat i fremtiden, er LO- og FTF-lønmodtagere, og for os har det aldrig været hensigten, at så mange mennesker med helt almindelige lønninger skulle betale topskat.
Skattereformen indeholder ikke kun lettelser af skatten på arbejde, den indeholder også forbedringer for de fattigste folkepensionister.
Vi vil hæve ældrechecken med op til 4.500 kr.
Det vil for en enlig sige en supplerende indkomst under 66.000 kr. og en likvid formue under 79.000 kr.
og så er der en helt konkret gruppe, som vil få stor gavn af den markant forbedrede ældrecheck, nemlig folk, som i mange år har været på førtidspension, og som ikke har haft mulighed for ligesom lønmodtagerne at spare op til folkepensionisttilværelsen.
Mange folkepensionister vil allerede fra 2016 få forhøjet pensionstillægget med 750 kr., hvis han eller hun har en supplerende indkomst under 300.000 kr.
Reformen vil også give erhvervslivet bedre vilkår for at skabe arbejdspladser.
Det vil betyde ekstra investeringer i milliardklassen og vil skabe i underkanten af 9.000 nye arbejdspladser i de kommende år.
Endelig vil jeg fremhæve, at vi med skattereformen forbedrer særligt nystartede virksomheders vilkår ved at afskaffe den iværksætterskat, som den tidligere regering indførte.
Det er en skat, der hæmmer iværksætteri og virkelyst, og med mere end 160.000 arbejdsløse er det præcis det modsatte, vi har brug for i dag.
Skattelettelserne er selvfølgelig fuldt finansierede.
Den tidligere regering gav i flere omgange skattelettelser, der dybest set ikke var råd til.
Det gør vi ikke.
Finansieringen skal alle samfundsgrupper bidrage til.
Vi tager sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti endnu et opgør med skattestoppet og regulerer en række afgifter, så de fremover følger denne almindelige prisudvikling i samfundet.
Vi lader i en periode fra 2016 til 2023 overførselsindkomsterne stige lidt langsommere end hidtil, og her er det vigtigt for mig at understrege, at overførslerne vil stige i perioden, og at der ikke er nogen modtager af overførsler, der får et mindre krone-øre-beløb på kontoen.
Når overførslerne følger den almindelige prisudvikling i samfundet, opretholdes købekraften, og man vil derfor fremover kunne købe de samme dagligvarer, som man tidligere har kunnet.
To væsentlige bidrag til skattereformens finansiering er, at vi fremover giver 1 mia. kr. mindre til EU-budgettet, og at vi sparer 2,7 mia. kr. på forsvaret.
Så er det på sin plads, at der bliver ført flere penge fra bankerne til fællesskabet.
Derfor pålægger vi den finansielle sektor en højere skat.
Vi mener, det kun er rimeligt, at banker og den finansielle sektor betaler deres del af skattereformen, ved at de fremover betaler mere i lønsumsafgift.
Vi fortsætter med at styrke indsatsen mod social dumping på de danske arbejdspladser og føjer med skattereformen nye tiltag til indsatsen.
Det betyder et lavere rejsefradrag, så danske lønmodtagere ikke skal opleve at miste arbejdet på grund af ulige konkurrence fra udenlandsk arbejdskraft, og det er vel at mærke blot et blandt mange af regeringens tiltag mod social dumping.
Skatten på kapitalpension fremrykkes, uden at den enkelte af den grund skal betale mere i skat eller får mindre i pension.
Opsparingen i kapitalpension ændres, så man ikke længere beskattes, når man får sin kapitalpension udbetalt.
Til gengæld kan man ikke længere fradrage sine indbetalinger.
Børne- og ungeydelsen er fortsat en rettighed for folk med helt almindelige indkomster.
Men med denne skattereform er alle forligspartier enige om, at de højeste indtægter – dem over 700.000 kr. om året – fremover skal modtage mindre i børne- og ungeydelse.
Dermed bidrager de højeste indkomster mere til finansieringen af skattereformen, og det er kun ret og rimeligt ud fra princippet om, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder.
»Danmark i arbejde«.
Denne skattereform er fuldt finansieret og letter skatten på arbejde.
Vi belønner danskernes arbejdsindsats og flid.
Det gør vi, fordi det danske velfærdssamfund står på skuldrene af det arbejdende folk.
Vi sikrer, at den hårdtarbejdende lønmodtager får mere i løn efter skat, og vi øger samfundets velstand og velfærd.
Vi skaber grobund og incitament til, at virksomhederne kan skabe tiltrængte arbejdspladser.
I en krisetid, som vi står midt i, skal vi stå sammen og alle bidrage.
Det gør danskerne med den her skattereform.
Det er værd at gentage, at denne skattereform adskiller sig markant fra de sidste 10 års skattereformer under VKO-flertallet.
Vi giver ikke de største skattelettelser til de mest velstillede, som VKO gjorde i 2009.
Skattelettelserne i denne skattereform er målrettet lønmodtagere med lav- og mellemindkomster.
Skattereformen er god for Danmark.
Regeringen har brudt blokpolitikken og genskabt det samarbejdende folkestyre, også når det kommer til skattepolitikken.
Forliget om skattereformen er indgået som en bred aftale mellem regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Det er godt med så bred en opbakning til det kommende års skattepolitik.
Det skaber ro og tryghed om skatten både for virksomheder og borgere, og det er det, der er brug for i en krisetid.
Jeg vil sige tak til hr. Ole Birk Olesen for de pæne ord om talen, og så vil jeg minde hr. Ole Birk Olesen om, at der bestemt også var rigtig meget af talen, der handlede om fællesskab og omfordeling.
Så vil jeg, når hr. Ole Birk Olesen også begynder at blande antallet af offentligt ansatte ind i det her, sige, at de der bevillingsdele jo ikke er en del af den her skattereform.
Så det er jo ikke noget, vi har været inde at se på.
Det, vi har haft fokus på, er at sikre, at vi fremover skaber et velfærdspolitisk råderum på 5 mia. kr., og at sikre, at den offentlige sektors vækst i fremtiden også kan være 0,8 pct.
Det synes jeg er nogle rigtig, rigtig gode og flotte mål, og dem bestræber regeringen sig på at leve op til.
Det, der er vigtigt for regeringen med den her skattereform, er at sætte gang i dansk økonomi.
Det er at sørge for at skabe nogle arbejdspladser og samtidig også bidrage til, at de lønmodtagere, som har haft en meget ansvarlig løntilbageholdenhed under forårets overenskomster, aligevel får noget ud af det på lønchecken efter skat, fordi vi går ind og giver de her lettelser bl.a. gennem beskæftigelsesfradraget for folk med helt almindelige indkomster.
Det er arbejde.
Som det fremgår klart og tydeligt af min ordførertale, har regeringen lagt sig alvorligt i selen for at skabe en masse arbejdspladser.
Vi er i fuld gang med masser af initiativer, der gerne skulle resultere i, at der kommer en masse nye job.
Det er jo også en følge af den her skatteaftale, at vi har lavet et investeringsvindue, der gør, at vi sørger for at fremrykke erhvervsinvesteringer.
Det skal alene i år og i de kommende år skabe 9.000 nye arbejdspladser.