Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Jeg vil sige tak for redegørelsen til ministeren.
Jeg vil selvfølgelig spørge ind til den senere, når ministeren kommer op igen, men jeg vil sige, at det glæder mig, at ministeren er åben over for at tale om reglerne.
Først har jeg lige nogle kommentarer.
Genteknologien er en forholdsvis ny teknologi.
Ved at flytte rundt på plantens gener og/eller tilføre andre fra andre planter kan planten udvikles til at få nye egenskaber, f.eks. kan den udvikles til at kunne tåle sprøjtegifte som roundup.
Det vil sige, at hvis en landmand planter en gmo-plante, kan han sprøjte med gifte.
Det siges, at man ved at dyrke gmo-planter kan bruge færre sprøjtegifte, men i praksis viser nogle undersøgelser, at det også kan gå den anden vej, altså at der bruges mere roundup.
Indiskutabelt er det, at i lande som Argentina, der ikke har restriktioner, med hensyn til hvor meget der må sprøjtes, bruges der virkelig store mængder.
Det er et stort land, der er meget jord, og ifølge de oplysninger, vi fik, da Fødevareudvalget var i Argentina i uge 10, er der ikke særlig mange målinger af rester af giftene i grundvandet.
Men Danmark er et lille land, og vi må og skal opføre os på en anden måde, fordi vi har meget mindre plads her i landet i forhold til både Argentina og USA.
Vi skal ikke være teknologiforskrækkede, men vi skal udvise rettidig omhu.
Vi spurgte i Argentina om, hvor længe frø af raps ligger, og svaret er, at det ikke vides, men sikkert 100 år eller mere.
Derfor kan der ikke anlægges økologisk brug der, hvor der har været dyrket raps.
Det gør de så heller ikke, og det vil jeg heller ikke anbefale vi skal gøre i Danmark.
En anden ubehagelighed er, at der udvikles resistens med sprøjtegifte.
Det vides ikke helt, hvor meget og hvor hurtigt, men der kendes i hvert fald én græsart i Sydamerika, johnsongræs, som intet bider på.
Men andre afgrøder er nemmere at have med at gøre, majs, soja, bomuld.
Der er undersøgelser, der viser, at frøene blot er spiredygtige i forholdsvis få år, og at der kan dyrkes økologiske afgrøder ret hurtigt bagefter.
Fint nok.
De tre måske fire store internationale virksomheder, der nu fremstiller gmo-afgrøder som soja, majs og bomuld nu, forsker i andre afgrøder, kornarter, som kommer på gaden lige om lidt.
Desværre er det sådan, at de forskningsresultater, der lægges frem fra de store firmaer, kun lægges frem, hvis de er til firmaernes fordel, ikke hvis forskningsresultaterne går dem imod.
Derfor er et af formålene med denne forespørgsel at få belyst, hvordan vi kan styre udviklingen, så vi kan få en fri og uafhængig forskning i gmo-frømateriale.
Derfor vil jeg, idet jeg også vil nævne, at vi alle forventer at blive inviteret med til forhandlinger om ændringer i sameksistensloven, på vegne af Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Konservative, SF, Enhedslisten, Christian H. Hansen og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget vil sikre en styrbar udvikling på gmo-området, vedtages det, at regeringen pålægges, - at Danmark i EU-regi arbejder for nationale afgørelser vedrørende dyrkning af genetisk modificerede afgrøder, - at der tages initiativ til en eksperthøring, som skal bidrage til at afklare spørgsmål om dyrkning af gmo-afgrøder i Danmark, - at sameksistensloven fra 2004 genforhandles, således at ny international viden om gmo tages med i en ny lovgivning.
Forhandlingerne herom skal være afsluttet inden udgangen af 1. kvartal 2011, - samt at den frie og uafhængige forskning i de sundhedsmæssige og naturmæssige konsekvenser af genmodificerede fødevarer sikres, herunder at adgangen til gmo-frømateriale til forskning sikres.«