runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Jeg må sige, at det der forstår jeg simpelt hen ingenting af.
Jeg forstår ikke, at SF ved, hvem det er, der har betalt for meget, at SF nu er i stand til at identificere, hvad det er for nogle boligejere, der er i risikogruppen for at have betalt for meget.
For hvis vi dog bare vidste, hvem det var, så kunne vi jo adressere det.
Det er jo det, der er udfordringen, og det er derfor, vi siger: Jamen lad os da sikre alle danske boligejere.
Jeg forstår ikke, hvordan SF nu kan mene, at man alligevel ved, hvem det er, der har betalt for meget, for så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke bare retter op på det nu.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Jeg må sige, at Venstre aldrig misser en chance for at gøre det her land mere skævt.
Det er jo det, der vil være konsekvensen af Venstres forslag, når vi ser på områderne, hvor der er vurderet.
Og jeg skal med samme sige, at vi fra regeringspartiernes side jo ikke ved, præcis på hvilken matrikel det er, der er lavet forkerte vurderinger, men vi ved, at man områdemæssigt godt kan have sine fornemmelser af, hvor der er nogle fejl.
Så jeg vil bare understrege, at konsekvensen af det forslag, som Venstre har lagt frem, og som aldrig nogen sinde bliver til noget, er, at man vil gøre Danmark skævere.
Udkantsområderne vil blive snydt igen af Venstre, samtidig med at det er de rigeste, der igen får en stor check af Venstre.
Og det synes jeg bare udstiller ganske tydeligt, hvad det er for nogle, Venstre gerne vil støtte.
Man vil nemlig gøre Danmark skævere og give støtte til dem, der i forvejen har mere end nok.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Det var mange spørgsmål, men lad mig bare slå fast, at jeg synes, det er hævet over enhver tvivl, at alle har en interesse i, at vi får et bedre ejendomsvurderingssystem.
Vi har lyttet til den kritik, som Rigsrevisionen er kommet med, en kritik, der vel at mærke er fremført under den her regerings regeringsperiode.
Da rejste jeg sagen med vurderingerne over for den daværende skatteminister, og der var ingen problemer.
Alt var, som det skulle være – bare lige for fuldstændighedens skyld.
Men det, jeg synes er det politiske spørgsmål,
er at sige: O.k., nu har Rigsrevisionen sagt, at det her ikke er godt nok, og det tager noget tid at indføre et nyt system.
Så er det et politisk valg, hvordan man så vil behandle boligejerne i den mellemliggende periode, og det er vi politisk uenige om.
Vi synes fra Venstres side, at vi skal være på borgernes side og sikre en nedsættelse, så vi minimerer risikoen for, at der er nogle, der kommer til at yde kassekredit.
Det har været vores tilgang, SF har en anden, og det er fair nok.
Det er politisk uenighed, i forhold til om man synes, det er borgerne, der skal yde kassekredit, eller om staten må holde lidt for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Når hr. Torsten Schack Pedersen taler dunder imod et lovforslag, som han og resten af hans folketingsgruppe ikke har tænkt sig at stemme imod, så vil jeg bare gerne lige have opklaret nogle ting.
Synes ordføreren, det er mere rimeligt, at man siden 2004 med Venstreministre på posten har foretaget sig absolut ingenting, selv om man er blevet advaret om, at der er problemer med vurderingerne, altså at det var en bedre løsning end den, regeringen kommer på banen med, nemlig at sige: Vi kan selvfølgelig ikke fortsætte nogle vurderinger, som er blevet påpeget er fejlbehæftede, så derfor suspenderer vi vurderingerne og laver et meget bedre system?
Det er den model, Venstre synes er mere rimelig end at lave et mere gennemsigtigt system fremover.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Jo, men virkeligheden er, at hvis Venstre havde forladt finanslovsforhandlingerne, havde vi fået en rød finanslov, og vi kunne være helt sikre på, at den aftale, som regeringen og Enhedslisten havde og muligvis har, ville stå ved magt.
Så da vi sad ved finanslovsforhandlingerne, var det åbenbart, at det her lovforslag ville regeringen få kørt igennem.
Spørgsmålet var: Skal tillægget dertil være en rød eller en blå finanslov?
Ja, det er en aftale, og der er ting, man er begejstret for, og ting, man bestemt ikke er begejstret for, og det synes jeg jeg har sagt åbent og ærligt.
Men vores vurdering var, at det altså var bedre, at det her lovforslag bliver kørt igennem med en blå finanslov oven i hatten, end at lovforslaget bliver kørt igennem med en rød finanslov oven i hatten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Men det forslag, som Venstre er kommet med, er jo slet ikke målrettet der, hvor der kunne være problemer.
De 5 pct. af boligejerne, som har betalt for meget i skat og 10 pct. for meget i grundskyld, vil jo ofte være dem, som har boliger, der ligger i yderområderne i Danmark, fordi det er dem, der betaler af den aktuelle værdi, og boligerne har en værdi, der ligger
langt under.
Dem, det her forslag vil komme til gode, er jo de boligejere, som betaler den grundskyld, de skal, og i mange tilfælde også betaler langt under.
Det ved vi jo.
Vi ved jo også, at der er mange, der betaler langt under det, som den ellers skulle være sat til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Den beskrivelse kan jeg overhovedet ikke nikke genkendende til, for virkeligheden er jo, at vi ved at give alle boligejere en nedsættelse hjælper alle boligejere de kommende år, indtil der er et nyt system, som måtte vise, at nogen har betalt for meget, nogle har betalt for lidt, og nogle har betalt passende.
Der er det, jeg siger: Det er bare et politisk valg.
Vil man være på borgernes side?
Vil man sikre, at alle kommer til at betale mindre, skulle man have fulgt Venstres forslag.
Det synes vi ikke er godt nok, og derfor kan vi altså ikke sige meget pænt om forslaget.
Men vi lever op til vores aftaler.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Nu skal vi lige have styr på teknikken.
Det er sådan, at der er en maskinel fastsættelse af ejendomsværdien for parcelhuse, men når det gælder f.eks. almene boligforeninger og boligafdelinger, er det jo sådan, at de hører ind under det, som man gør for erhvervsejendomme, og det er ikke sådan en maskinel afgørelse, der ligger til grund.
Derfor er det også sådan, at de vurderinger, der ligger for boligforeningerne, er mere præcise.
Så der er faktisk en forskel på, hvordan man gør det for parcelhuse og for udlejningsejendomme.
Jeg synes, at vi med den nye regering har sørget for at rette gevaldigt op på det, især ved at vi har givet mulighed for, at de almindelige boliger kan blive renoveret i Danmark.
Det var noget, jeg kæmpede meget for som boligordfører, da vi var i opposition.
Det er jo lykkedes, og på den måde synes jeg vi er ved at rette op på noget af den skade, som den tidligere regering har forvoldt over for lejerne i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2013-12-06:
Siden regeringens forslag blev fremsat, har der været en del debat om lejerne, dels lejerne i almene boliger, dels lejerne i private udlejningsboliger, som jo også, om end det er via huslejen, betaler både ejendomsværdiskat og grundskyld.
Når det er lidt vigtigt for os at tage fat i det her, er det, fordi man kan sige, at mens ejerne igennem årene har fået masser af begunstigelser i form af skattestop osv., så er lejerne jo blevet belønnet, ved at man har stjålet penge fra Landsbyggefonden, og har ikke fået skattelettelser.
Derfor er vi meget opmærksomme på, at lejerne heller ikke i den her forbindelse bliver stillet ringere end ejerne.
Og mit spørgsmål er ganske enkelt, om Socialdemokratiet er indstillet på det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Som jeg sagde, er det fortsat Venstres klare opfattelse, at det her forslag ikke er godt nok.
Vi står ved alt, hvad vi har sagt.
Man må jo bare konstatere, at det her, selv om vi havde forladt finanslovsforhandlingerne, så var blevet til noget alligevel.
Og det er jo så den politiske virkelighed: Ønskede man, at det her forslag skulle blive vedtaget sammen med en rød finanslov, eller ville det kunne krydres med en blå finanslov, som betyder, at danskerne får flere penge mellem hænderne næste år, og at virksomhederne næste år yderligere lettes for skatter og afgifter?
Det var valget, og det var der, hvor vi fra Venstres side sagde, at så måtte det blive sådan.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
Det her handler om, om borgerne i det her land kan have tillid til det, som politikerne siger.
Man kan ikke på det ene tidspunkt gå ud og sige, at man vil kæmpe for det her, og på et andet tidspunkt, når der kommer et mere opportunt sted at sætte ind, så droppe at kæmpe for de mennesker, man har lovet at kæmpe for, for nu vil man kæmpe for noget andet.
Hvis man fører sådan en slingrekurs, så mister borgerne tilliden til de folkevalgte, og jeg forstår ikke, at Venstre ikke kan se, at det er problematisk.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det mindste, man kunne gøre, var så at komme med en undskyldning til de boligejere, som man nu svigter.
Det var det mindste, man kunne gøre; så måtte man prøve at forklare dem, at man i en højere sags tjeneste var løbet fra de løfter, som man gav dem.
Men det er man måske heller ikke villig til at gøre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Vi mener fortsat, at det er et dårligt forslag.
Vi mener fortsat, at den aftale, som regeringen lavede med Enhedslisten, var dårlig, hvad enten den står ved magt eller ej.
Det mener vi fortsat.
Men jeg tror også, at Liberal Alliance ville have kritiseret Venstre og Konservative, hvis vi ikke havde slået til og lavet en finanslovsaftale, der sænker skatter og afgifter næste år.
Hvis vi havde sagt nej til det, ja, så ville regeringen og Enhedslisten jo have kørt det her igennem.
Så man kan, som jeg sagde det før, sige, at det er et spørgsmål om, om det er her forslag, som regeringen så gerne vil have igennem, når det bliver vedtaget, så bliver vedtaget med en rød finanslov eller med en blå finanslov på nakken.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
Og Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, sagde, at det er rystende, at regeringen og Enhedslisten i ly af kommunalvalget har lavet en ringe, ringe aftale om ejendomsbeskatningen; alt for mange boligejere skal nu betale alt for meget i skat i alt for lang tid.
Uanset at Venstre gik med regeringen og lavede en finanslovsaftale, hvordan mener Venstres ordfører så at troværdigheden er over for de boligejere, som man altså gav nogle klare løfter?
Hvordan skal den almindelige boligejer se på Venstre i dag, når man, punkt 1, i mange år opererede med helt forkerte ejendomsvurderinger, og når man, punkt 2, bruger en meget stærk retorik, mens man, når det kommer til stykket, i forhold til den her specifikke gruppe så løber fra de løfter, som man altså har givet dem?
Christian Juhl (EL), 2013-12-10:
Men når man så er på et skib med farlige kemiske stoffer, hvem skal så tage sig af det?
Altså, jeg mener, har Danmark også en opgave der, eller hvem hjælper med det?
Det har undret mig lidt, at ingen af de lande, som jeg sådan ville have forestillet mig, er sprunget til.
Altså, vi har kommunekemi – eller det tidligere kommunekemi – og også Norge, Sverige, England, Tyskland, Frankrig, Italien, og jeg ved ikke hvem, men man kan nævne en række lande, har kapaciteten til at destruere farligt kemisk affald, men ingen af dem har budt sig til.
Hvad er grunden til det, og hvad skal der ske?
Hvordan skal de destrueres, hvor skal de destrueres?
Et af de spørgsmål, vi diskuterede undervejs med den tidligere minister, var, at der kunne opstå folkeretslige problemer med de farvande, man skal sejle igennem, eller de farvande, hvor man skal lægge til land for at få dem destrueret.
Hvem skal destruere dem, hvordan skal de destrueres?
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Hvis nu der sker noget i de fælles operationer, som de danske soldater nu skal ud på sammen med Assads tropper, hvis nu der kommer militære angreb – der er jo så mange forskellige grupper i Syrien, herunder al-Qaeda, der godt kunne finde på at ville angribe sådan en konvoj – vil de danske tropper så blive stillet under syrisk beskyttelse?
Er det den syriske hær, som vores soldater egentlig på en eller anden måde skal forlade sig på?
Er det i virkeligheden ikke sådan, at vi lægger vores soldaters liv og førlighed i hænderne på al-Assad?
Tak til den fungerende udenrigsminister.
Jeg vil bare høre, om udenrigsministeren kan forklare, hvordan samarbejdet mellem de danske soldater i personbeskyttelsesenheden og Assads hær vil foregå, herunder hvorvidt tropperne, de danske soldater, bliver indkvarteret sammen med Assads tropper i syriske militærforlægninger.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-12-10:
Jamen jeg kan bare konstatere, at man ikke vil svare på nogen af spørgsmålene, fordi man ikke har sat sig ind i tingene.
Når man sætter en anden ordfører ind på posten, sætter vedkommende sig normalt også ind i tingene.
Det, jeg egentlig vil sige, er, at man jo har stavnsbundet nogle folk, og det har den regering, der er der lige nu, altså også gjort i lang tid uden at løse problemet.
Jeg nævnte det her dobbeltspor, som har været undervejs i lang tid.
Folk har vidst, at det kom, men ikke hvornår.
Det må man da kunne svare på.
Man må da i det mindste have en holdning til, om det er rimeligt.
For der bliver sagt, at nogle jo må vige.
Det kan da ikke være rimeligt, at folk må vige, bare fordi man ikke kan beslutte sig i en regering.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-10:
Altså, hvis man gør det alligevel, som jeg hører ordføreren sige, hvorfor så ikke vedtage beslutningsforslaget og gøre det til et retskrav?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-12-10:
Som jeg gjorde opmærksom på, da jeg indledte min tale, så holder jeg den her tale på vegne af transportordfører og folketingsmedlem hr. Rasmus Prehn.
Jeg kan læse hans tale op, men jeg kan desværre ikke svare på hans vegne på de spørgsmål, der måtte komme.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-10:
Så kunne hr. Rasmus Prehn måske have sat ordføreren ind i, hvad det handler om.
Jeg skal ikke sige, at det ikke også sker for Venstre, det gør det givetvis, men jeg synes generelt, det er et problem, som vi bør debattere i Folketinget.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-12-10:
Tak for det.
Jamen vi er nødt til at give ordføreren en mulighed for at svare, for når den rigtige ordfører ikke er til stede, kan det jo godt blive lidt vanskeligt.
Men når man provokerer med at sige, at det er opstået, dengang forslagsstillerne selv havde magten, så vil jeg gerne have nogle eksempler på, hvad det er, der er opstået dengang, og som man ikke løste. Det, jeg også gerne vil vide, er, om ordføreren ikke kan bekræfte, at f.eks. det dobbeltspor, der er imellem Vojens og Vamdrup, som det nu er vedtaget at man skal udbygge, har ligget i rigtig mange år, siden 1970'erne, hvor der altså har været socialdemokratiske regeringer, som netop kunne have, hvad skal jeg sige, tilgodeset de borgere, hvis grund bliver eksproprieret i den her omgang.
Hvorfor er det ikke sket tidligere?
Hvis man ligesom siger, at man gerne vil afsætte pengene, midlerne, til det, så skulle man også have gjort det, men der har man bare ladet stå til, og det er jo den nuværende regerings skyld.
Hvorfor løste man ikke problemet dengang?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-12-10:
Jeg takker for spørgsmålet.
Som jeg indledte min ordførertale med at sige, holder jeg den her tale på vegne af transportordføreren, som altså ikke er på charterferie et eller andet sted, men lige nu her i disse minutter passer sit arbejde herinde på Christiansborg med at være formand for Forskningsudvalget.
Sådan er det jo nogle gange.
Folketingsmedlemmet burde være bekendt med, at tingene nogle gange kolliderer, og at det ikke er sådan, at behandlingen af forslag her i Folketingssalen tager hensyn til, at der også er andre arbejdsopgaver, der skal passes.
Så jeg kan forestille mig, at både Venstre og Dansk Folkeparti her i løbet af det sidste stykke tid har været ude for den samme situation.
Sådan er præmisserne nogle gange for Folketingets arbejde.
Steen Gade (SF), 2013-12-10:
Situationen i Syrien har alt for længe været og er fortsat katastrofal for folk, der bor i Syrien.
Det eneste sikre lyspunkt, der har været i den alt for langvarige borgerkrig, er jo den beslutning, som FN's Sikkerhedsråd har truffet, om, at kemiske våben skal tages bort, at de skal destrueres, og dermed at Assad-styret ikke længere har rådighed over de kemiske våben.
Det er jo så det, vi skal tage stilling til, altså i hvilken udstrækning Danmark kan bistå med at gennemføre FN's beslutninger i sikkerhedsrådsresolution 2118.
Man kan sige, at det jo falder i tråd med en langvarig dansk tradition i udenrigspolitik, hvor vi har arbejdet målbevidst for at få fjernet kemiske våben overalt i verden, og hvor vi har arbejdet målbevidst for at fremme ikkespredning af atomvåben.
Der er jo årtiers tradition i Danmark for, at vi er forrest, når det handler om at sikre, at disse masseødelæggelsesvåben ikke bliver spredt, og specielt at kemiske våben bliver destrueret.
Derfor synes jeg, at det både er rigtigt og nødvendigt, at Danmark bidrager.
Vi bidrager så på tre måder: Med noget sømilitær bistand og transport af de kemiske stoffer bort fra Syrien til en omladningsstation, hvor det bliver omladet til et fartøj, som kan foretage første fase i destruktionsprocessen – ikke den endelige destruktion, men uskadeliggørelsen af de kemiske våben; med et beredskab på flysiden; og så med et beskyttelseskorps til at beskytte FN's civile ledere af det her projekt.
Det er jo en forholdsvis kompliceret proces, det her handler om, og derfor er der selvfølgelig nogle risici undervejs.
Der har været mest diskussion om risici for de der 20 personer, som udgør beskyttelseskorpset, og det er jo korrekt.
Der må vi gøre, hvad vi kan, i forhold til at diskutere med FN, så vi kan have så stor sikkerhed, som det er muligt.
Den anden sikkerhedsrisiko, der selvfølgelig er, er jo omladningen til skibene og hele håndteringen af det.
Det har jeg også fuld tillid til – ligesom på det andet punkt – at der bliver taget en ganske kraftig og sikker hånd om, både fra dansk side og fra FN's side.
Jeg vil sige, at for SF er det afgørende, at vi bidrager til det her.
Vi gør det jo også i samarbejde med Norge.
Jeg synes, at det falder naturligt i vores tradition, og jeg synes faktisk, at det eneste lyspunkt indtil nu i de 2 og 3 år, som vi har sikkerhed for, hvor det er gået værre og værre i Syrien, er jo den beslutning, FN's Sikkerhedsråd har taget.
Så håber vi, ligesom den radikale ordfører her sagde, at det bliver fulgt op af forhandlinger – våbenstilstandsforhandlinger og processer – efter jul, og at vi også får løst den presserende opgave, der handler om, at vi får adgang med humanitær bistand overalt i Syrien.
Men støtte fra SF til beslutningsforslaget.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg hæftede mig bare lige ved en ting, som ordføreren sagde.
Han sagde: Vi må diskutere med FN om sikkerheden for vores soldater.
Altså, hvis vi skulle diskutere med nogen, skulle det være al-Qaeda, nemlig om ikke godt de vil lade vores soldater være i fred, men at diskutere i FN om, at nu må de se at gøre sikkerheden bedre, får vi da ingenting ud af, gør vi?
Steen Gade (SF), 2013-12-10:
Det er jo en FN-mission.
Det er faktisk dermed FN-organer, som jeg snakker om i den her forbindelse, og det er jo et spørgsmål om, hvordan det hele tilrettelægges, at man har så stor sikkerhed, som man kan få.
Men jeg har jo ikke stået her og sagt, at der ikke er en risiko.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg vil bare sige, at det eneste organ, FN kan diskutere sikkerhed med i forhold til vores soldater, er Assads tropper, for der er ikke andre.
Vi kommer ikke til at gå sammen med oprørshæren, vi kommer ikke til at gå sammen med al-Qaeda, vi kommer ikke til at gå sammen med nogen andre, så FN kan kun diskutere sikkerhed for de danske tropper med Assad.
Det vil også sige, at hvis vores folk eventuelt skal evakueres, hvis de tropper, som nu går rundt dernede sammen med Assads tropper, bliver angrebet,
jamen så er det Assad, der må klare paragrafferne
Er SF ikke enig med mig i det?
Steen Gade (SF), 2013-12-10:
Det, jeg forsøgte at sige, og som hr. Søren Espersen ikke har hørt, er, at alle sikkerhedsforanstaltningerne jo gennemdrøftes mellem de danske myndigheder og FN, som er den øverste leder af missionen.
Det var den ene del af det.
Den anden del, som hr. Søren Espersen jo sådan på en måde gør værre, end det er i mit hoved, er diskussionen om, at de kemiske våben jo ikke kan komme ud af Syrien, uden at det også sker i et vist samarbejde med Assads styrker.
Det er jo en realitet.
Man får simpelt hen ikke de kemiske stoffer bort fra Syrien, medmindre man samarbejder om det.
Hvis man synes, at de kemiske stoffer skal væk, og at Assad ikke skal have rådighed over kemiske våben, så er man jo nødt til at acceptere den realitet.
Det er jo ikke det samme som en accept af hans styre, men det er en realitet, som vil gælde et hvilket som helst land, der er med til at gøre det her.
Det kan ikke lade sig gøre på anden måde, og det er jo også forudset i FN's beslutninger.
Og jeg synes altså som sagt, at vi skal medvirke.
Lene Espersen (KF), 2013-12-10:
Nu ved jeg ikke, hvad det er, hr. Christian Juhl henviser til, men jeg vil sige, at både for så vidt angår Afghanistan og Libyenindsatsen, som Enhedslisten jo også selv støttede – i hvert fald den første uge af indsatsen – byggede det på helt klare FN-mandater og sikkerhedsrådsresolutioner, godt nok et meget modstræbende Rusland, men der valgte verdenssamfundet faktisk at tage responsability to protect, altså ideen om, at enhver befolkning også skal have en mulighed for at blive beskyttet mod deres egne magthavere, og at tage de principper alvorligt.
Jeg synes, at det er meget problematisk, at over 100.000 mennesker er blevet slået ihjel, uden at verdenssamfundet for alvor har gjort noget for at sætte ind.
Så vores holdning er stadig væk den, at Det Konservative Folkeparti ikke lægger sin handlefrihed i hænderne på Ruslands Vladimir Putin.
Vi mener, at det rigtige havde været, at en række lande var gået selv og havde etableret en civil beskyttelseszone.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-10:
Der er borgerkrig i Syrien, og det har vi jo set på længe.
Vi har set en diktator, der har mishandlet sit eget folk – øve vold, overgreb, drab osv.
Og problemstillingen i Syrien er vanskelig at afdække med mange forskellige konflikter og forskellige parter.
Da der så skete det, at det blev afdækket, at der blev anvendt kemiske våben, ja, så rystede det vel verden og rystede det internationale samfund.
Det er meget voldsomt, det er et groft overgreb, som ingen bør se på, som ingen bør kunne anvende.
Derfor er det rigtigt at gøre alt, hvad der er muligt, for at få disse våben ud af et konfliktområde, som Syrien er.
Og i det lys – uanset borgerkrigen fortsætter, uanset de mange konflikter, uanset der fortsat bliver dræbt uskyldige mennesker i Syrien, også selv om vi får fjernet de kemiske våben – er det alligevel et rigtigt skridt at tage.
Derfor kan Liberal Alliance støtte, at Danmark bidrager med det, man nu er blevet bedt om i den sammenhæng, nemlig at transportere kemiske våben ud af Syrien, væk fra konfliktområdet.
Vi nærer ingen illusioner om, at det løser konflikten i Syrien som sådan, men det fjerner et element, som vi som mennesker, som humanister ikke kan holde ud at se på bliver anvendt mod civilbefolkningen.
Derfor er det her et rigtigt skridt at tage, og det er vigtigt, at der er god opbakning til det her i Folketinget.
Det bidrager vi gerne til.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Som tidligere udenrigsminister ved fru Lene Espersen jo givetvis godt, at vi indimellem nok har haft specialtropper inde i fjendeland – også en lille håndfuld af dem nu og da – det vil jeg tro, men der kommer de altid i hemmelighed; der får man først at vide, hvis man gør det overhovedet, når de kommer hjem, hvordan det er gået.
Her har vi en situation, hvor vi sender specialtropper ind i fuld offentlighed, i en situation, hvor hele verdens øjne vil hvile på disse folk, der går rundt for at finde de her kemiske våben.
Det vil være en opreklameret begivenhed.
Det er ikke sådan noget, vores specialstyrker har været vant til.
Er det ikke korrekt, at det her er aldeles unikt?