runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Jeg kan sige, at jeg ikke kæmper nogen kamp på Færøerne.
Den må udkæmpes på Færøerne blandt partierne på Færøerne og inden for rammerne af det færøske folkestyre.
Jeg giver sådan set bare den serviceoplysning, at hvis Færøerne vælger at stå et andet sted end der, hvor man står nu i hele spørgsmålet om bloktilskud, så er det jo en forhandlingsposition, man må beslutte sig for på Færøerne, og så forholder vi os til det.
Jeg forholder mig ikke til enkeltpartiers positioner på Færøerne, jeg forholder mig til det færøske samfund, og hvis det færøske samfund på et tidspunkt henvender sig med et ønske om, at bloktilskuddet yderligere nedbringes, helt forsvinder, halveres, eller hvad ved jeg, så vil min tilgang til det være åben.
Sådan vil det være.
Men så længe der ikke findes en position i det færøske samfund, er der jo ikke noget for mig som statsminister at forholde mig til.
Høgni Hoydal (T), 2009-05-27:
Nu spurgte jeg egentlig, om statsministeren ville bekræfte, at man var rede til at forhøje tilskuddet igen.
Men det var et helt andet spørgsmål, jeg ville slutte med her, og det gælder egentlig hele den proces, som også det grønlandske folk har været igennem med den nye selvstyrelov.
Det er jo blevet erklæret, at Danmark anerkender både det grønlandske og det færøske folks selvbestemmelsesret, og at man anerkender dem som folk i henhold til folkeretten.
Derfor vil jeg bare gerne spørge statsministeren, om man også er rede til at erklære det over for FN, sådan at Færøerne og Grønland kommer på FN's liste over folk med selvbestemmelsesret.
Det er simpelt hen ud fra devisen om, at en ret jo ikke er noget, man får, men noget, der ikke kan tages fra en.
Carsten Hansen (S), 2009-05-27:
Statsministeren er sådan gået lidt i rette med debatten og tonen, efter at han selv har brugt de gode resultater hele vejen igennem i løbet af dagen.
Og nu er selvros jo det eneste, man er helt sikker på at få her i tilværelsen, så det forstår jeg såmænd godt.
Men det, jeg gerne ville spørge statsministeren om, er det der med de brede forlig.
For i min sådan retoriske iklædning af statsministeren er det vel i virkeligheden en af blokpolitikkens mestre, vi står over for her.
En skattereform, som man nu retorisk forsøger at klæde på, som om der var åbent for alle, men at der var betingelser, som gjorde, at oppositionen ikke kunne komme ind.
Efter at man havde forsøgt at halvere dagpengene, lavede man en kommercialisering af hele arbejdsmarkedspolitikken, efter at vi havde lavet brede forlig i både Nyrupregeringens tid og op igennem Anders Fogh Rasmussens tid.
Så er det, jeg spørger mig selv: Hvad er det for nogle brede forlig, statsministeren vil lave?
Er det på forsvarsområdet, er det »Grøn Vækst« – eller gylleplanen, som vi andre kalder den?
Den er jo faldet i dag.
Hvad er det for nogle brede forlig, statsministeren ønsker at lave efter at have rost sig selv hele formiddagen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Jeg har ikke brugt hele formiddagen på at rose mig selv.
Jeg brugte en time i formiddag på at gennemgå, hvad det er for nogle politiske tiltag, regeringen har fået gennemført.
Jeg kvitterede for de tilfælde, hvor det skete med et bredt flertal – bankpakke, kreditpakke og på transportområdet.
Jeg ærgrede mig over de tilfælde, hvor det ikke skete med et bredt flertal, for jeg forstår det ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor 2,9 millioner danskere ikke må få deres egne SP-penge tilbage, som de i sin tid blev tvunget til at opspare, fordi man sagde: Nu skal vi tage toppen af det hele, det går for stærkt.
Hvorfor må de ikke få dem tilbage?
Jeg forstår det ikke, og det er sådan set bare det, jeg har trukket frem.
Og så hæfter jeg mig i øvrigt ved, at 87 pct. af al lovgivning i den folketingssamling, der snart rinder ud, jo er vedtaget med et bredt flertal her i salen.
Carsten Hansen (S), 2009-05-27:
Når jeg nævnte det, var det, fordi statsministeren sagde, at han havde præsteret gode resultater hele vejen, og det er jo en sandhed med visse modifikationer set i forhold til, hvad vi andre mener.
Det er selvros, synes jeg.
Og det er jo det eneste, man er sikker på at få.
Det er derfor, jeg nævnte det.
Men jeg nævnte jo en lang række store samfundsændrende strukturer, som statsministeren har været arkitekt på, bl.a. fritvalgsordningen, hvor pengene følger patienten.
I den forbindelse har vicestatsministeren jo været ude og sige, at de private sygehuse har fået 25 pct. for meget.
Jeg ved godt, at statsministeren har en anden model at sige det på.
Men så er det, jeg spørger mig selv: Hvorfor er det så en tilståelsessag nu?
Og skal de have mindre?
Og hvad kunne vi have fået for de 900 mio. kr.?
Vi har prøvet at gøre det op ud fra, hvad priserne er i dag, og som jeg nævnte tidligere i debatten, kunne vi have fået 35.622 behandlinger ekstra – altså halvandet års ekstra behandlinger af kvinder med brystkræft – frem for at overforbruge pengene i den private sektor.
Er statsministeren så ikke lidt ærgerlig over det, når nu det ikke kun er selvros, vi taler om?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Jeg sagde bl.a., at vi bliver nødt til at være helt åbne om de steder, hvor vi ikke er i mål, f.eks. vedrørende andelen af unge, der har fået en ungdomsuddannelse.
Nu tillader tiden det jo ikke, men det kunne da være spændende, hvis en repræsentant fra hr. Carsten Hansens parti kunne folde ud, hvad der var partiets bevæggrund for at støtte regeringen i det lovforslag, der blev vedtaget tilbage i 2002, og som tog afsæt i det pengebeløb, man flytter rundt mellem amterne, hvis patienterne flytter sig; hele essensen af det lovforslag var, at man kunne flytte det samme pengebeløb med ud, hvis patienten valgte privat behandling.
Det var det, lovforslaget gik ud på, og det var sådan, det blev vedtaget.
Det fremgår af bemærkningerne.
Nu kan jeg så forstå, at det er udtryk for et eller andet markant overforbrug, at det er skandaløst og det er dubiøst.
Jeg kan så bare undre mig over, hvorfor det først er nu, så mange år efter, at den tanke opstår i Socialdemokratiet.
Morten Bødskov (S), 2009-05-27:
Jeg forstår, at man gør det hele til en metodediskussion, når man er i den situation, at kun 1 pct. af befolkningen synes, at VK efter 8 års regeringstid har gjort det godt.
Men den her meningsmåling fik dog alligevel statsministeren til i tirsdags på sit pressemøde at sige, at den offentlige sektor havde et imageproblem netop på baggrund af den her måling.
Hvis man nu forestiller sig, at man sad som folkeskolelærer eller pædagog og hørte, at statsministeren sagde, at den offentlige sektor havde et imageproblem, hvordan pokker ville man så tage det?
Kunne det være, at man som regering selv har et medansvar for det imageproblem, man mener den offentlige sektor har?
Og skulle statsministeren ikke benytte chancen til at sige, at nu er tavlen visket ren, og undskylde over for pædagogerne og folkeskolelærerne, at man har hængt dem ud på den måde, som man gjorde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Må jeg ikke sige til hr. Morten Bødskov, at hvis situationen er den, at der kun er 1 pct., der synes, at regeringen har gjort det godt, så er der jo sådan set kun én konsekvens – altså, så overlever regeringen ikke.
For nyder vi kun opbakning hos 1 pct. af befolkningen, rækker det ikke.
Jeg kan jo ikke vide, hvordan det går, og jeg gider ikke stå og trække alle mulige andre undersøgelser frem, men jeg tillader mig dog, uden i øvrigt at gøre mere ud af det, at bilde mig selv ind, at der må være mere end 1 pct. derude, der synes, at regeringen gør det nogenlunde fornuftigt.
Tager jeg fejl, falder vi jo med et brag ved næste valg.
Så spørger hr. Morten Bødskov, hvordan man oplever det derude som offentlig ansat, når jeg siger, som jeg siger.
Det kommer nok an på, hvem man er.
Folk, der er ansat i den offentlige sektor, er jo lige så forskellige som alle mulige andre.
Jeg kender selv rigtig mange af dem; jeg er jo selv ansat der, min kone er ansat der, jeg kender utrolig mange.
Jeg ved også, at der i hvert fald er én ting – og nu taler jeg ikke om mig selv – som mange, jeg kender, er trætte af, og det er, at det meste af det fokus, der er på deres arbejdsplads, er negativt.
Der er jo masser af skoler, hvor tingene fungerer, eleverne lærer noget, og hvor der ikke er nedslidte toiletter.
Der er masser af plejehjem, hvor der ikke er personalegennemstrømning.
Der er masser af sygehusafdelinger, hvor der ikke er ventetid, og hvor personalet trives.
Og det er da nedslående og nedslidende at være ansat sådan nogle steder og ligesom blive hængt op på sådan et mere generelt billede af, at der nok ikke er noget, der fungerer i den offentlige sektor.
Det er i hvert fald den reaktion, jeg oplever, når jeg taler med de mennesker, jeg selv kender, som er ansat i den offentlige sektor.
Hvis der er et tilsvarende ønske om det i det færøske og det grønlandske samfund, er det jo noget, der skal diskuteres, og så vil jeg forholde mig til det på et sådant konkret udspil.
En første given anledning er jo det rigsmøde, der afvikles i Nuuk i forbindelse med arrangementet om fejring af selvstyret i Grønland ultimo juni.
Men jeg må også helt ærligt sige, at jeg i talende stund ikke er vidende om, om der findes et sådant konsolideret ønske, og hvad rækkevidden af det er.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Jeg synes måske, at det allermest vigtige i øjeblikket er, at nogen er villig til at påtage sig et politisk ansvar for en situation, der er den mest mudrede, vi har oplevet i rigtig mange år.
Før 2003 var Irak et diktatur.
Det tror jeg også mange af Venstres og De Konservatives ordførere har været inde på, med forfølgelse af mennesker osv.
Derfor flygtede mennesker fra Irak.
Fra 2003 og frem til nu har Irak været et land i krig og er det stadig med 4 millioner flygtninge ud af en befolkning på 24 millioner, altså er hvert sjette menneske flygtning.
Det er den situation, man vil hjemsende folk til, en situation, hvor det danske Udenrigsministerium advarer, de siger, at det er for farligt, en situation, hvor FN advarer, de siger, at det er for farligt.
Og der synes jeg bare, at regeringspartierne har en pligt til at skabe klarhed på det her område.
Og det synes jeg passende at man kunne gøre ved individuelt at vurdere de her mennesker sager.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-27:
Jeg takker selvfølgelig for svaret.
Men hr. Villy Søvndal ved jo selvfølgelig også, at Udenrigsministeriets rejsevejledning er for danskere, ikke for afviste asylansøgere og folk, der ikke er danske statsborgere.
Og hr. Villy Søvndal ved selvfølgelig også, at når Udenrigsministeriet fraråder at rejse til dele af Irak, skyldes det dels, at det er en vejledning, dels skyldes det også, at der har været kidnapninger af udlændinge, ikke af irakere, af udlændinge.
Det står specifikt, hvis man går ind og læser vejledningen, men det ved hr. Villy Søvndal selvfølgelig godt.
Men hr. Villy Søvndal svarede ikke på, om det ikke er mest rigtigt, at vi har tillid til Flygtningenævnet, når de afgør, om man er flygtning, eller om man er afvist asylansøger.
Mener SF fortsat, og det må jeg jo antage, at man gør, når hr. Villy Søvndal ikke vil svare, at det er UM’s rejsevejledning, der skal være afgørende, eller skal det være et uafhængigt, domstolslignende nævn, Flygtningenævnet, der skal afgøre, om man er afvist asylansøger?
Og skal vi så ikke respektere deres afgørelser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Sådan.
Hr. Henrik Sass Larsen er utrolig god til at kritisere.
Der er kommet en masse kritik ud af hans mund her inden for de sidste 20 minutter, men når vi spørger om et eller andet, er det meget svært at få et svar.
Der har været spurgt, om Tyrkiet skal være medlem.
Det kan vi ikke få svar på.
Vi har spurgt til, om der kan komme en folkeafstemning om Tyrkiets medlemskab.
Det kan vi ikke få svar på.
Så er der blevet spurgt om skattepolitikken.
Nu prøver jeg så med et spørgsmål, og så lad os se, om det kan lade sig gøre at få svar.
En af de ting, som Socialdemokratiet har kritiseret den nye statsminister for, er, at han ikke hurtigt nok vil afskaffe de danske EU-forbehold.
Derfor har jeg et meget klart spørgsmål: Hvis Socialdemokratiet selv kan bestemme, hvornår skal de danske EU-forbehold, herunder forbeholdet, der beskytter kronen mod euroen, da afskaffes?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Vi er tilhængere af at tage en afstemning om afskaffelsen af forbeholdene den dag i morgen.
Vi har anbefalet, at man afskaffer dem alle sammen.
Det er klart, at vi selvfølgelig også er optaget af, at alle EU-venlige partier står bag et sådant initiativ, men der skal ikke mangle opbakning fra os til regeringen i forhold til at tage sådan en afstemning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Så vil jeg gerne spørge helt konkret i forhold til euroen.
Tror hr. Henrik Sass Larsen virkelig, at det vil være særlig kløgtigt i en tid, hvor vi har økonomisk krise, hvor der er finanskrise, at bringe et spørgsmål om vores valuta op.
Altså, hvad tror hr. Henrik Sass Larsen der vil ske, ifald der skete det sandsynlige, hvis vi fik afstemningen om euroen i morgen, at danskerne ville forsvare kronen og stemme nej tak til euroen?
Tror hr. Henrik Sass Larsen så, at han har gjort Danmark en tjeneste i forhold til den økonomiske situation, vi står i, eller tror hr. Henrik Sass Larsen i virkeligheden, at det bliver lidt mere problematisk at bringe Danmark godt igennem krisen?
I Dansk Folkeparti har vi nået den afklaring, at det er klogt at beholde kronen, at det er klogt at have ro omkring den danske valutapolitik, at det er klogt med maksimal ro på de felter for at bringe Danmark sikkert igennem den økonomiske krise.
Det, Socialdemokratiet derimod vil med en meget hurtig euroafstemning, er at bringe Danmark ud i en usikker kurs, en risikokurs, på et tidspunkt, hvor vi overhovedet ikke har brug for det.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg forstår ikke, hvordan det at spørge befolkningen om, hvad de mener, er en stor risiko for landet endsige for kronen.
Der vil jo være to mulige udfald i forbindelse med sådan en afstemning.
Det ene er, at vi beholder det, vi har nu, og det andet er, at vi tilslutter os euroen.
Begge optioner kan de internationale investorer velsagtens overskue, ligesom jeg også tror, at befolkningen sagtens kan tage stilling til det.
Vi er ikke bange for at tage diskussionen med befolkningen.
Vi er ikke bange for at spørge befolkningen til råds om det her.
Man kan sige, at der umiddelbart er en række fordele ved at gå ind i euroen, bl.a. at vi måske kunne få indsnævret den rentemarginal, som vi har i forhold til de øvrige EU-lande.
Så der er jo masser af spørgsmål, vi her kan drøfte.
Vi er positive over for det, fordi vi tror, det vil være en god idé for Danmark, også for dansk erhvervsliv.
Det er velkendt, at Dansk Folkeparti altid været imod, og sådan er der jo forskel, men den debat har vi intet imod at tage ude i forsamlingshusene, heller ikke med Dansk Folkeparti.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-27:
Hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokraterne lyder meget bekymrede over den stigende arbejdsløshed, og det er jo forståeligt.
Jeg kan bare fortælle, at jeg har set de nyeste tal for arbejdsløsheden i den grafiske branche.
Den er steget til 13 pct., og branchen siger, at det vil stige med 6 pct. mere.
Det er nok ikke bare på grund af den her bog, og den er også lille, men det er princippet, det, at man fravælger danske arbejdspladser; Socialdemokratiets spidskandidat til Europa-Parlamentet fravælger danske arbejdspladser.
Det er interessant, og jeg kunne godt tænke mig at få et svar på: Hvad er grunden til at Socialdemokratiet fravælger danske arbejdspladser, når man skal have udført nogle arbejdsopgaver?
Mener hr. Henrik Sass Larsen, at det gavner beskæftigelsen i Danmark at flytte arbejdspladser til udlandet?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jamen jeg synes, at spørgeren har det generelle problem, at spørgeren er tilbage i 1970'ernes logik om en eller anden køb dansk-klausul.
Altså, vi har jo sådan set ikke noget problem i Socialdemokratiet med at forstå eller endda støtte og bakke op om, at vi er en del af en international økonomi, overhovedet ikke, og det lever Danmark også godt af.
At skulle begynde at sondre mellem at skulle købe alle de varer i vores daglige forbrug eller de ting, vi måtte bestille, efter nogle køb dansk-klausuler, ville være at gå tilbage til en protektionistisk politik, som i øvrigt strider helt imod EU og ånden i det.
Så derfor er hele logikken og opbygningen og ideen i det spørgsmål, som er stillet nu, 30-40 år for sent ude.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-27:
Nu er det jo sådan, at fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Dan Jørgensen i øjeblikket er ude at stemme dørklokker, og det kunne jo være interessant, om hr. Henrik Sass Larsen kunne fortælle mig, hvad man fortæller den arbejdsløse person fra den grafiske branche, som lige er blevet fyret, altså om hr. Henrik Sass Larsen f.eks. fortæller ham, at han har en opfattelse af sin arbejdsløshed, der er 30-40 år gammel, for det er sådan set ikke noget problem.
Jeg forstod på hr. Henrik Sass Larsen, at han var bekymret over arbejdsløsheden i Danmark, og det, jeg spurgte om, og som jeg ikke fik svar på – nu ved jeg ikke, om jeg lige ramte frekvensen – var, om det gavner beskæftigelsen i Danmark, at man, når man har en mulighed for at få trykt bogen her i Danmark og der er høj arbejdsløshed i Danmark, flytter arbejdspladser til udlandet?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Den eneste måde, man kan få gang i beskæftigelsen på, er ved at forstå, at Danmark er en del af en international økonomi, og det er ved at sætte gang i den hjemlige økonomi og deraf afledt også gennem ordrer til den grafiske branche og til byggebranchen og til alle de steder, hvor vi har behov for at sætte gang i aktiviteten.
Det firma, som ville skulle anbefale den dårlige idé, ja, de ville hurtigt gå nedenom og hjem, for så kunne man selvfølgelig ikke fungere på konkurrencedygtige vilkår.
Og derfor er hele opbygningen og ideen med det spørgsmål forkert. Vi har som udgangspunkt, at vi tror på, at dygtige danske virksomheder kan vinde ordrer nationalt og internationalt, og at det også er sådan, at der er dygtige firmaer internationalt, som bidrager til den danske vækst.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen i spørgsmålet.
Og når vi er ude at stemme dørklokker, giver vi mange gode råd til danskerne om, hvorfor de skal stemme socialdemokratisk – jeg kan sagtens give nogle flere til hr. Eyvind Vesselbo.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-27:
Altså, vi startede sådan med Tyrkiet, og der fik man ikke noget svar, og så gik vi over til skattepolitikken, og der fik man heller ikke noget svar, og så gik vi over til euroen, og så begyndte det sådan at blive mere klart, så var der klare svar fra Socialdemokraterne om, at vi kunne få klar besked i morgen om, om vi bør afskaffe kronen.
Sådan forstod jeg det på hr. Henrik Sass Larsen, og det synes jeg var klar besked.
Jeg synes også, at svaret på det tidligere spørgsmål gav klar besked, nemlig det her med, at køb dansk-kampagner er imod ånden i EU.
Det synes jeg også er klar besked fra Socialdemokraternes side.
Så jeg kan godt se, at jeg måske ikke helt alligevel kan beskylde hr. Henrik Sass Larsen for ikke at give klar besked, for når det kommer til nogle enkelte områder, er der i hvert fald klar besked.
Så vil jeg høre, om man også kan få klar besked på et andet område, nemlig på det udlændingepolitiske område.
Der har vi jo haft en sag med nogle afviste irakere, som mere eller mindre har besat en kirke.
Og der har Socialistisk Folkeparti så været ude og sige, at vi skal genoptage sagerne med henblik på at se, om det er muligt at give dem opholdstilladelse.
Den holdning er så blevet bakket op af den socialdemokratiske udlændingeordfører, hr. Henrik Dam Kristensen.
Det undrer mig lidt, at det nu er socialdemokratisk politik, så jeg vil høre, om Socialdemokraterne har nogle oplysninger om andre grupper af afviste asylansøgere, for hvilke man også mener at man skal tage sagerne op på ny.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg kan glæde spørgeren med, at spørgeren har hørt forkert.
Den socialdemokratiske udlændingeordfører har ikke været ude og sige, at vi skulle genoptage sagerne.
Den socialdemokratiske udlændingeordfører har konsekvent og direkte sagt, at når det drejer sig om de irakiske asylansøgere, har vi hele tiden opfordret til, at man fik en hjemsendelsesaftale med Irak, og at de selvfølgelig skulle tilbage igen, når en sådan var indgået.
Og det står vi også fuldstændig fast på, så der er ikke nogen som helst ændring i det.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-27:
Så kan det jo godt være, at det alligevel er blevet til en hr. Villy Søvndal-taktik, når jeg er færdig med at stille spørgsmål.
For det fremgår jo af en artikel i Kristeligt Dagblad, at S og SF vil genåbne irakernes asylsager, det er overskriften.
Så siger fru Meta Fuglsang, udlændingeordfører for Socialistisk Folkeparti: »Vi skal gå bunken af sager igennem igen for at se, om der er sket nyt, siden disse mennesker fik afslag på asyl.
Undersøgelsen skal vise, om der er grundlag for, at de alligevel ikke skal sendes hjem, selvom det nu er muligt.«
Grundlag nu og her er så overskriften nedenunder.
Holdningen møder opbakning hos Socialdemokraterne.
»Når vi sender nogen herfra, så skal det selvfølgelig også være på det grundlag, der er nu og her.
Men jeg går da også ud fra, at sagerne bliver set på én efter én i forbindelse med procedurerne for hjemsendelsen.«
Altså, jeg synes, det står fuldstændig uklart, hvad den socialdemokratiske linje på udlændingeområdet er.
Hvis man ikke føler, at man er dækket ind af den udmelding, som Socialistisk Folkeparti er kommet med om de afviste irakere, hvorfor går udlændingeordføreren fra Socialdemokraterne så ud og bakker op om den udmelding i Kristeligt Dagblad?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg tror, at hr. Martin Henriksen prøver at gøre alt, hvad han kan for at høre forkert og også læse forkert i forbindelse med det, der bliver citeret i øjeblikket.
Altså, nu redigerer den socialdemokratiske udlændingeordfører i Socialdemokratiet ikke overskrifterne i i Kristeligt Dagblad, vil jeg godt røbe.
Det gør han ikke.
Vores udgangspunkt, og det, som hr. Henrik Dam Kristensen har sagt her, er: Vi regner med, at når der er en hjemsendelsesaftale, finder man også ud af, hvordan man kan sende de pågældende mennesker hjem.
Og når der så skal laves en procedure for, hvordan de skal sendes hjem, ja, så bliver de alle de nødvendige formalia selvfølgelig overholdt.
Det er det eneste, der er blevet sagt her.
Vi står fuldstændig bag, at det selvfølgelig er sådan, at når man har fået afslag på asyl i Danmark og der er blevet lavet en hjemsendelsesaftale, må regeringen jo iværksætte de fornødne foranstaltninger, så den også bliver effektueret.
Det bakker vi op om, det er vores linje i den sag.
Per Clausen (EL), 2009-05-27:
Det er jo lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Martin Henriksen åbenbart nu er kommet dertil i sit forhold til Venstre og De Konservative, at han synes, at det, at der kan være lidt forskellige opfattelser af udlændingespørgsmålet blandt nogle partier, næsten er lidt forargeligt.
Men det lever vi jo med.
Nogle af de mennesker, som jo i dag rammes allerhårdest af den økonomiske krise, er de tusindvis af mennesker, som bliver fyret – det er tømrere, fabriksarbejdere, smede osv. – og som nu går ned på det halve af deres indkomst.
Jeg vil godt spørge hr. Henrik Sass Larsen, om han ikke synes, det ville være rimeligt, at vi sørgede for, at de mennesker, der i dag bliver fyret, faktisk får en ordentlig kompensation for den tabte løn, de nu lider under, i stedet for at de skal leve med at få dagpenge på omkring halvdelen af det, de har haft tidligere.