runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Dette lovforslag skal ses i den sammenhæng, at man nu gør noget, som efterhånden er blevet en jævnlig øvelse her i Folketinget: Man afskaffer nye skatter, som man kort forinden har indført.
Og det er selvfølgelig godt, at man erkender sine fejl, men man kunne også bare anvende en anden taktik, som er, at hver gang man agter at indføre en ny skat, kan man ringe til Liberal Alliance og spørge, om det er en god idé.
Og hvis man så lyttede til Liberal Alliance, ville man vide, at det ikke var en god idé, og så behøvede man ikke afskaffe den senere hen.
Det kunne være udmærket fremover, i stedet for at vi skal have det her frem og tilbage hele tiden.
Vi advarede imod den her iværksætterskat, da den blev vedtaget, og vi advarer stadig væk imod den.
Det her lovforslag er dog ikke helt uproblematisk.
På den ene side friholder lovforslaget aktieavancer for skattebetaling ved salg, og det er godt, at det gør det.
Til gengæld pålægger det skat på aktieudbytter, og det er ikke godt.
Den iværksætteraktieordning, som man havde planlagt, friholdt faktisk aktieudbytter for beskatning, så på det område er det her et skridt tilbage i forhold til det, som var.
Det vil betyde, at virksomheder kan konstatere, at deres investorer nu har en interesse i at sælge deres aktier, før aktieudbyttet udbetales, og score gevinsten i form af aktieavance i stedet for at vente og så skulle betale skat af aktieudbyttet.
Det skaber dermed nogle dårlige incitamentsstrukturer, som der ikke burde være nogen grund til at gå ind i.
Men regeringen gør det alligevel.
Det er det ene negative element.
Det andet er, at man vil finansiere dette forslag, ikke ved at man udviser lidt sparsommelighed med offentlige udgifter – nej, de skal skam vokse med 0,8 pct. hvert eneste år frem til 2020, er regeringens planer – men ved at pålægge finansielle institutioner en højere lønsumsafgift.
Den stiger over en årrække fra 10,5 pct. til 12,3 pct., og dermed gør man det dyrere for bankerne at drive virksomhed.
Bankerne sender regningen videre til deres kunder, så det bliver dyrere for virksomheder og borgere, almindelige kunder, at låne penge i bankerne, og det formindsker så det udbytte, man har ved at låne penge i banken og investere dem i ny virksomhed.
Man burde indse i det her land, at vores skatter er høje nok.
Vi har faktisk verdens højeste skattetryk.
Vi har også verdens højeste offentlige udgifter.
Det burde være muligt, hver gang man indser en skats skadelighed, at finansiere dens afskaffelse, ved at man beskærer de offentlige udgifter eller i hvert fald lader være med at lade de offentlige udgifter stige i fremtiden.
Så ville man kunne finde finansiering til den slags positive ting, altså ikke ved at hæve andre skatter, men ved at lade være med at bruge så mange penge herinde i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Som gennemgået består det her lovforslag af to dele.
Den ene støtter vi meget varmt, nemlig at lønsumsafgiften for den finansielle sektor sættes i vejret.
Vi så i virkeligheden gerne, at den her afgift blev erstattet af en anden skatteform, hvor man ikke, om jeg så må sige, straffer de finansielle virksomheder for at have ansatte, for det er jo det, der sker her: Jo større lønsum, jo større skat.
Vi havde hellere set den skat omlagt til noget andet, f.eks. en skat på virksomhedens størrelse, men det kan vi tage en anden dag.
Jeg tror, der stadig væk er noget arbejde i gang i Skatteministeriet med at overveje, om man kan ændre den her beskatning af de finansielle virksomheder, og så vil vi helt sikkert støtte det også.
Den anden del af lovforslaget, nemlig at visse investeringer gøres skattefri, altså ved at man ikke behøver betale den skat, der er i den gældende lovgivning, er vi imod.
Vi har ikke noget imod iværksættere, og vi har ikke noget imod at hjælpe iværksættere, men vi synes ikke, at den hjælp skal gå via en skattelettelse til investorerne.
Derfor går vi imod den anden del.
Om de her ting så betyder, at vi til sidst stemmer gult, altså undlader at stemme, har vi ikke taget helt stilling til endnu, men vi er altså for den ene del og imod den anden del.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Det har jo været gennemgået et par gange, men det er altså en udmøntning af den del af skattereformen, der handler om ophævelse af iværksætterskatten – den såkaldte iværksætterskat – og forhøjelse af lønsumsafgiften, som vi behandler.
Det blev diskuteret meget, kan jeg huske, at man lavede det her, da det blev vedtaget og indført i forbindelse med skattereformen i 2009.
Det var en omdiskuteret lov, i forhold til hvad effekten ville være, og kritikken er jo fortsat efterfølgende, med hensyn til at den ville hæmme muligheden for tilførsel af risikovillig kapital til iværksættervirksomheder.
Den her regering har så lyttet til det i forbindelse med skattereformen og afskaffer altså den her skat på avancer af selskabers unoterede porteføljeaktier.
Finansieringen sker som sagt ved at forhøje lønsumsafgiften for den finansielle sektor.
De har stadig væk en fordel i forhold til andre brancher, men vi synes, det er rimeligt, at bankerne på den måde bidrager til at finansiere en skattereform, der jo dels gør noget her for muligheden for at rejse kapital til iværksættervirksomheder bl.a., dels giver lettelser især til lavtlønnede danskere.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Tak, formand.
En af de allerstørste opgaver for os politikere er at skabe et bedre klima for jobskabelse, investering og vækst.
Lykkes vi med denne mission, kan vi omsætte stigende velstand til bedre velfærd.
Det vender jeg tilbage til.
Dette lovforslag er en udløber af skattereformen, som regeringen sammen med Venstre og Konservative gennemførte for nylig – en skattereform, som markant sænker skatten på arbejde, og hvor vi også øger gevinsten ved at være i arbejde.
Det er en metode, som hedder gulerodsmetoden, og den er vi meget glade for.
Forslaget ophæver samtidig den forkætrede iværksætterskat, som blev gennemført i 2009, ved at indføre skattefrihed for avancer af selskabers unoterede porteføljeaktier.
Denne ophævelse af iværksætterskatten finansieres ved at forhøje lønsumsafgiften for den finansielle sektor.
Givet, at vi i regeringen har haft den bundne opgave at beskatte den finansielle sektor mere, vil jeg mene, at den måde, vi har gjort det på, ved at forhøje lønsumsafgiften i stedet for andre ting, har været den bedste metode.
I Radikale Venstre er vi især meget glade for, at iværksætterskatten nu er fortid.
Iværksætterskatten har været en skat på iværksætteri, der har drænet erhvervslivet for vækst og arbejdspladser – og på et område, hvor der ellers er brug for at udvikle nye forretninger og dermed nye arbejdspladser; arbejdspladser, vi i den grad har brug for.
Iværksætterskatten har også betydet, at danske vækstinitiativer risikerede at blive tabt på gulvet.
Så på mange måder er det glædeligt, at iværksætterskatten nu er lagt i graven.
Man kan sige, at især i en krisetid er det vigtigt for vækstvirksomhederne at få tilført risikovillig kapital; mangel på kapital er den største udfordring for mange vækstvirksomheder og en lang række andre virksomheder.
Iværksætterskatten begrænser kapital og afliver mange gode investeringsprojekter, før de bliver gennemført.
Så det vækstpotentiale, vi har for dansk økonomi, hænger meget tæt sammen med de rammevilkår, vi byder de små og mellemstore virksomheder.
Hvis jeg skal summere op, vil jeg sige, at dette forslag om iværksætterskatten er et væsentligt skridt i den rigtige retning, men at vi så også fremadrettet må debattere andre vækstinitiativer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Lovforslaget handler om, at man vil afskaffe det, som i offentligheden er blevet døbt iværksætterskatten, og det vil man finansiere ved at øge lønsumsafgiften på finansielle virksomheder.
Jeg kan starte med at sige, at jeg synes, at afskaffelsen af iværksætterskatten er udmærket, og at det er et punkt, som vi i Dansk Folkeparti godt kan støtte.
Iværksætterskatten betød jo, at investorer, som ejede mindre end 10 pct. af en virksomhed, blev beskattet fuldt ud af afkastet, og at investorer var fritaget for beskatning, hvis ejerandelen lå over 10 pct. Vi må jo konstatere, at selv om man måske havde gode intentioner med at indføre reglen om iværksætterskatten, var det faktisk en ret så problematisk regel.
Skatten er med til at dræne erhvervslivet for vækst og arbejdspladser på et område, som er en af grundstenene for nytænkning, for nye forretninger og for nye arbejdspladser, og det er nemlig på iværksætterområdet.
For her skabes der jo arbejdspladser og udvikling, som vi nok mere end nogen sinde har brug for nu.
I Dansk Folkeparti støtter vi derfor, at iværksætterskatten afskaffes.
Det vil forhåbentlig så blive nemmere for de små virksomheder at tiltrække risikovillig kapital, for jeg tror, det er blandt de små og nystartede selskaber, at det største vækstpotentiale for Danmark er for tiden.
Det finansieres så ved, at man vil øge lønsumsafgiften for finansielle virksomheder, og det må jeg være ærlig og sige at jeg da synes er mindre positivt i forhold til den første del.
For konsekvensen af en højere lønsumsafgift er jo, at det bliver dyrere at drive bank, og når det bliver dyrere at drive bank, overvælter banken prisstigningerne på sine bankprodukter, og så bliver det dyrere at være bankkunde.
Det kan ende med, at det bliver dyrere at låne penge, og at der så er tale om den stik modsatte effekt, altså at lønsumsafgiften giver ringere muligheder for finansiering.
Jeg synes egentlig, den finansielle sektor allerede er godt belemret i de her tider på grund af en øget regulering, som stiller større krav til sektoren – det kan være krav om større egenkapital, større likviditet osv.
Men vejer vi de to ting op mod hinanden, synes vi trods alt, at det er en mere positiv ting, at man afskaffer iværksætterskatten i forhold til den finansiering, der er.
Så vi er positivt stemt over for lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2012-11-13:
Hvis Danmark skal helskindet igennem krisen, så er der ingen tvivl om, at vi skal skabe vækst og arbejdspladser.
Vi skal gøre det hurtigst muligt, for den økonomiske krise har haft store konsekvenser for både virksomheder og arbejdstagere.
Derfor ligger det regeringen meget på sinde at sørge for at forbedre erhvervslivets rammebetingelser.
Rammerne skal passe til den virkelighed, som dansk erhvervsliv aktuelt befinder sig i.
Derfor ønsker regeringen med lovforslaget på en række områder at ændre loven om avancebeskatningsloven.
Formålet er at forbedre vilkårene for danske iværksættere ved at skabe et større incitament til, at flere investorer vælger at investere i vækstvirksomheder her i landet.
Helt konkret udmønter lovforslaget ophævelsen af iværksætterskatten og forhøjelsen af lønsumsafgiften for den finansielle sektor.
Ophævelsen af hr. Lars Løkke Rasmussens iværksætterskat sker ved at indføre skattefrihed for avancer på selskabers unoterede porteføljeaktier uanset ejertid.
I samme forbindelse ophæves iværksætteraktieordningen før dens ikrafttræden.
Afskaffelsen af iværksætterskatten er et led i den skattereform, som regeringen i sommer vedtog sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget skal desuden ses i sammenhæng med udviklingspakken fra marts måned og kreditpakken fra oktober, og det skal dermed bidrage til at forbedre små og mellemstore virksomheders mulighed for finansiering.
Det har længe stået på regeringens ønskeseddel at slippe af med iværksætterskatten, som blev indført under VK-regeringen.
Men samtidig har det været afgørende, at en sådan afskaffelse skulle være fuldt finansieret.
Med forhøjelsen af lønsumsafgiften for den finansielle sektor har vi nu sikret, at pengene passer.
Rent teknisk sker det ved, at forhøjelsen hvert år skal udregnes ved at balancere provenutabet efter automatisk tilbageløb fra ophævelsen af iværksætterskatten m.v. og merprovenuet efter automatisk tilbageløb fra forhøjelsen af lønsumsafgiften.
Desuden er det vigtigt at holde fast i, at på trods af forhøjelsen af lønsumsafgiften vil den finansielle sektor stadig væk have en fordel i forhold til momsregistrerede virksomheder.
Samlet set vil afskaffelsen af iværksætterskatten og iværksætteraktieordningen betyde bedre muligheder for
finansiering til iværksættervirksomhederne.
Alt i alt vil lovforslaget bidrage til at lette vækstvirksomheders adgang til at tiltrække risikovillig kapital, og det vil dermed sikre bedre rammebetingelser for erhvervslivet.
Det mener Socialdemokraterne er en forudsætning for at skabe vækst og arbejdspladser i Danmark.
Alt i alt er det en god nyhed, at dette forslag bliver førstebehandlet, oven i købet i den samme uge, hvor der er iværksætteruge her i Danmark.
Socialdemokraterne er glade for, at vi hermed gør livet lettere for nuværende og kommende iværksættere, og vi kan varmt tilslutte os forslaget.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Siden dengang loven blev vedtaget og ordningen indført, har man jo set, at den har ramt mere upræcist, end man havde regnet med, og at den er gået meget mere ud over nystartede virksomheder, end man havde regnet med.
Når det er blevet sådan, er jeg da glad for, at vi i fællesskab kan afskaffe ordningen igen, så det kan blive mere interessant at investere i de her virksomheder.
Det er jeg glad for at jeg forhåbentlig også kan høre andre partier bakke op om her fra talerstolen lige om lidt.
Benny Engelbrecht (S), 2012-11-13:
Som hr. Mads Rørvig så ganske rigtigt nævner, handler forslaget jo bl.a. om iværksætteres adgang til kapital og lånekapital.
Jeg vil lidt uvant starte med at rose en lille smule, og jeg vil først og fremmest rose, at Venstre ikke blot er med til at finansiere afskaffelsen af hr. Lars Løkke Rasmussens iværksætterskat, men også har været med til at gennemføre denne regerings udviklingspakke og også kommer til at lægge stemmer til gennemførelsen af kreditpakken – alt sammen elementer, der har stor betydning for iværksættere.
Og i denne uge, som er iværksætternes, er det jo markant og værd at nævne.
Det er godt, når Venstre sådan er med til at rydde op efter nogle af fortidens synder.
Man kan så undre sig over, at de så ikke også vil være med til at afskaffe hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift, men det kan Venstre jo selv forklare vælgerne.
Man må også sige, at der har været en del uro om, hvad Venstre egentlig vil på skatteområdet lige for tiden.
Hvad var det, der gjorde, at man alligevel gennemførte den her afgift?
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Dette lovforslag indebærer en skattefritagelse af avancer af selskabers unoterede porteføljeaktier, eller sagt på en anden måde: Med dette lovforslag vil den såkaldte iværksætterskat blive afskaffet.
Nu er det i virkeligheden ikke afskaffelsen af en skat på iværksættere, som vi behandler i dag.
Det er derimod en afskaffelse af skatten på visse investeringer i iværksættervirksomheder og andre især nystartede virksomheder.
Forslaget er en udmøntning af den aftale om en skattereform, som Venstre forhandlede på plads med regeringen tidligere på året – en skattereform, hvor vi fortsætter den bevægelse, vi satte i gang, mens Venstre var en del af regeringen.
Dengang afskaffede vi mellemskatten, og vi lempede i topskatten, indførte beskæftigelsesfradraget og gjorde det i det hele taget mere attraktivt at gøre en indsats, hvad enten man var direktør eller var på kontanthjælp.
En række af elementerne i skattereformen blev behandlet og vedtaget her i salen før sommerferien, og nu er det blevet tid til at ophøje endnu et af elementerne i aftalen til lov.
Som Venstres iværksætterordfører møder jeg en lang række ildsjæle, der har gjort deres drøm til virkelighed, altså mennesker, der har turdet tage springet og gøre et fritidsprojekt i kælderen til en levevej.
De har ofte satset alt på ét bræt: opsparingen, huset, pensionen og måske mere end det.
De har satset alt, hvad der kan satses, men det er sjældent nok.
Det er nemlig en bekostelig affære at starte en virksomhed.
Det koster penge at begå de fejl, som man er nødt til at begå for at lære.
Det er dyrt at udvide, at opdyrke nye markeder og produkter, og derfor er der behov for kapital, men bankerne konsoliderer og låner kun med sikkerhed i sokler og de nederste lag af murstenene.
I stedet må de nye virksomheder ud at finde risikovillige investorer med blik for perspektiverne i forretningsplanerne.
Og det er netop det afkast, der er omdrejningspunktet for de foreslåede ændringer.
Kort og godt indebærer aftalen om skattereformen og dermed dette lovforslag følgende: Avancer for selskabers unoterede porteføljeaktier bliver skattefri; den såkaldte iværksætteraktieordning, som endnu ikke er trådt i kraft, bortfalder; og ændringerne finansieres ved at hæve lønsumsafgiften af finansiel virksomhed.
Ved at gøre avancer på unoterede porteføljeaktier skattefri vil det fremover blive langt mere attraktivt for investorer at skyde penge ind i nystartede virksomheder.
Det er der i den grad behov for, hvis iværksætterdrømme skal blive til mere end enkeltmandsvirksomheder i lejede kælderlokaler.
Og det er netop først, når vores iværksættere udvider og ansætter, at vi i et samfund for alvor får glæde af deres engagement. Vi kan i Venstre bakke op om forslaget, og vi vil bruge udvalgsbehandlingen til at gennemgå høringsbidragene for de indvendinger, der er rejst mod de værnsregler, som også foreslås indført i forslaget.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Tak for det meget engagerede ordførerindlæg fra hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg vil først lige fjerne en misforståelse.
Hr. Jan E. Jørgensen siger, at den her afgift svarer til den østrigske afgift, som blev indført for nogle år siden, og jeg må bare bede hr. Jan E. Jørgensen sætte sig lidt bedre ind i tingene.
Det lyder, som om hr. Jan E. Jørgensen hverken kender den østrigske afgift eller for den sags skyld den afgift, vi debatterer med det her lovforslag.
Man vil ikke komme til at se de udviklinger i forbrugerpriserne og konsekvenser for forbrugerne, som hr. Jan E. Jørgensen siger.
Noget af det, som hr. Jan E. Jørgensen slår sig op på, er jo tab af arbejdspladser, og der vil jeg godt bare bede hr. Jan E. Jørgensen om at bekræfte, at i den korte periode, hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister i Danmark, tabte vi 130.000 private arbejdspladser.
Kan hr. Jan E. Jørgensen bekræfte det?
Det, jeg som socialdemokratisk skatteordfører vil sige til den danske trykkeriarbejder, er, at jeg tager hatten af for den omstilling, som den danske branche har været ude i.
Men glædeligvis er der nogle, der er blevet reddet, og vi har nu nogle gode trykkerier i Danmark, som miljømæssigt ligger i front.
Der ligger nogle kriterier til grund for Blomsten – det miljømærke, som skal være med til at afgøre, hvor høj en afgift skal være – som de danske trykkerier, som jeg vurderer det, sagtens vil kunne opfylde.
Og på den måde vil der faktisk være en komparativ fordel for danske trykkerier og dermed også for trykkeriarbejdere i forhold til udenlandske konkurrenter.
Så jeg ser faktisk slet ikke så sort på fremtiden for de danske trykkerier og de danske trykkeriarbejdere.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jeg skal bare høre, om det vil sige, at beskeden fra Socialdemokraterne til trykkeriarbejderen, der mister sit arbejde, er, at han så må se at blive webdesigner, for så kan han sikkert få et nyt arbejde med at designe internetreklamer?
Er det det, Socialdemokraterne fortæller til den danske trykkeriarbejder?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Nu er det jo sådan, at folk eller virksomheder, som gerne vil reklamere for deres produkter, ikke er folk, der er tabt bag af en vogn.
De søger hen til de midler, som de synes er mest effektive i forhold til at komme i kontakt med lige præcis den forbrugergruppe, de gerne vil afsætte produktet til.
Og der har vi jo med internettets fremkomst de seneste 20 år set, hvordan man lettere og lettere kan målrette reklamer over for forbrugerne.
Derfor er det også helt rigtigt, som flere nu har sagt i salen i dag, at man bruger internettet mere og mere til at reklamere med, og den udvikling tror jeg da klart vil fortsætte.
Så tror jeg også, det her vil have nogle effekter, i forhold til hvordan man reklamerer i aviser og ugeaviser.
Der er nogle krav til, hvor meget reklameplads og hvor meget redaktionelt stof der skal være i de her ugeaviser, som bliver fritaget for reklameafgiften.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at hvis reklamemængden falder – altså hvis der enten bliver trykt færre aviser, eller de aviser, der bliver trykt, bliver trykt med færre sider – så vil det medføre faldende omsætning for trykkerierne og i reklamebranchen?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Først og fremmest vil jeg sige om miljøbelastningen, at DF's ordfører jo udelukkende hæfter sig ved CO2-udslip.
Men det er jo helt åbenlyst, at hvis man studerer lidt, hvordan der arbejdes på trykkerier, så ser man, at der også indgår visse kemikalier i en sådan produktion.
Der kan være et stort vandforbrug, der kan være vandforurening, der kan være en lang række forskellige måder, man kan belaste miljøet på.
Derfor skal man ikke stirre sig blind på CO2-udslippet, man skal også se på den samlede miljøbelastning fra produktion af en reklametryksag over anvendelse til genanvendelse eller bortskaffelse som affald.
Så vi skal have et bredere perspektiv på, hvad miljøpåvirkningen er.
I det lys synes jeg, at det her er et rigtig, rigtig positivt tiltag, som vil sikre, at miljøet i Danmark bliver bedre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Jeg går ikke ud fra, at Socialdemokraternes ordfører mener, at formålet er, at der skal komme højere priser, for det er jo en af effekterne af det.
Når der kommer færre reklamer ud, kommer der mindre prisgennemskuelighed og højere priser, så jeg går ud fra, at Socialdemokraterne mener, at det er miljøeffekten, der er grunden til, at man vil have nedbragt antallet af reklamer.
Man nævnte eksemplet med, at det er 0,6 pct. at de danske husstandes samlede CO2-udslip, der kommer fra reklametryksager.
Det svarer til, at en gennemsnitsfamilie udleder ca. 70 kg CO2 om året på grund af reklamer.
Til sammenligning udleder en gennemsnitlig pc 495 kg CO2 om året.
Tager man så ændringen, som fremgår af lovforslaget, og som skyldes, at man indfører afgiften, betyder det, at en husstand udleder 9 kg CO2 mindre om året ud af en udledning på 13 t.
Det er jo en så rystende lille miljøeffekt, at det næsten ikke er værd at tale om.
Det eneste, der står tilbage med lovforslaget, er, at priserne stiger, vi taber nogle arbejdspladser, og miljøeffekten er ret begrænset.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke, at det her er tudetosset?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Som jeg nævnte i min ordførertale, har vi i år et forbrug på ca. 160.000 t papir til de her reklametryksager.
Det er jo et højt tal.
Det er helt korrekt, som DF's ordfører siger, nemlig at det vil falde, fordi man substituerer til andre reklamekanaler.
Men samtidig synes jeg også, at det er væsentligt at iværksætte de tiltag her fra Folketingets side, så man kan være med til at forstærke udviklingen i retning af, at der bliver brugt lang færre reklametryksager.
Jeg syntes, da jeg læste lovforslaget, at det var et enormt stort tal.
Husstande, som modtager reklamer, modtager op til 1.400 papirreklamer om året.
Jeg synes, det er et højt, højt tal.
Jeg synes også, at vi herindefra skal tage ansvar for vores miljø og næste generation, som skal være på den her klode, og nedbringe forbruget af det her papir og mængden af affald og på den måde sikre et bedre miljø i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Tak for ordet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thomas Jensen om, hvorvidt der er behov for det her lovforslag.
Hvis man kigger i lovforslaget, kan man jo se, at der i 2012 er 160.000 t husstandsomdelte reklamer, og det falder så uden afgift til 137.000 t i 2013.
I forvejen falder det altså med 14 pct. uden afgift.
Det skyldes jo i høj grad, at der er flere og flere, der tilmelder sig nej tak-ordningen.
Nu er man begyndt at bruge digitale medier osv.
Så undrer det mig bare, hvorfor der skulle være behov for en sådan afgift.