runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jamen det er heller ikke nemt at finde ud af, hvor det hører ind under.
Kontanthjælp hører ind under beskæftigelsesministeren, men jeg har forstået det sådan, at § 81 hører ind under socialministeren, selv om de får kontanthjælp.
Jeg tror, vi er enige om i den forbindelse, at det er lidt forvirrende.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg har også undret mig lidt over, hvad det egentlig er for nogle job, man taler om – det er ikke rigtig beskrevet – og hvilke ansættelsesvilkår, man forestiller sig.
Men jeg kan forstå, at ordføreren har forstået det på den måde, at det sådan set ikke er noget rigtigt job.
Jeg hørte, at ordføreren sagde: Jamen det kan f.eks. være, at man kan få dagens ret for at gå og rydde lidt op i en restaurant eller sådan noget.
Er det sådan, ordføreren opfatter de job, der lægges op til her?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jamen altså, hvis jeg har forstået ordføreren for forslagsstillerne, fru Laura Lindahl, rigtigt, så er det det, man tænker på.
Men det kan hr. Finn Sørensen spørge fru Laura Lindahl om, altså om det er sådan.
Men det er bare den måde, jeg har forstået det på, altså at det ikke er noget med nogen reelle job, for det kan man ikke tage i den gruppe.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om jeg har forstået det rigtigt, men det kan hr. Finn Sørensen jo som sagt spørge fru Laura Lindahl om, når hun kommer op på talerstolen.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Ja, det vil jeg bestemt også gøre, men jeg skulle bare lige høre, om vi skulle opfatte ordførerens opfattelse af tingene på den måde.
Men så kan man vel stille to spørgsmål, hvis det er den type job.
Punkt 1: Hvilke barrierer er der for at gøre det i dag?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det tror jeg faktisk ikke, for jeg tror ikke, at den her gruppe er klar til at tage et længerevarende job.
Men nu skal ministeren jo komme med en udredning af den her gruppe, og hvad det er for en type personer, der typisk går under § 81.
Og jeg forventer ikke, at man kan sige: Du skal være omfattet af overenskomstmæssige arbejdsforhold.
For jeg tror, at vi taber den gruppe helt på jorden, hvis man stiller de krav.
Jeg synes, hr. Finn Sørensen skal spørge ordføreren for forslagsstillerne lidt mere grundigt om, hvad de har forestillet sig her.
Men det er i hvert fald den måde, jeg har opfattet det på.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Tak for det.
Radikale Venstre og Liberal Alliance foreslår at indføre et socialt frikort for udsatte borgere, som i dag er på en offentlig forsørgelse.
Det vil betyde, at denne gruppe kan tjene et mindre beløb skattefrit uden fradrag i de sociale ydelser.
Intentionen med dette forslag er Venstre meget enig i, nemlig at vi gerne vil hjælpe og tilskynde udsatte borgere til at finde et job, også når der blot er tale om få timer – lidt er bedre end intet.
Der er hele tiden behov for, at de mest udsatte i vores samfund skal have en tilskyndelse til og have gode muligheder for at arbejde, f.eks. i småjob af få timers ugentlig varighed, og det skal i højere grad være muligt, og det skal kunne betale sig for de mest udsatte borgere, at tage et arbejde i det omfang, de kan magte det.
Derfor skal det gøres nemt for virksomhederne at tilbyde de mest udsatte borgere småjob, også på dag til dag-basis.
Der er allerede i dag igangsat et forsøg med udsatte kontanthjælpsmodtagere med dag til dag-formidling af småjob samt med et lempeligere fradrag i kontanthjælpen.
Men det er bestemt en overvejelse værd at se på, om vi kan skabe et system, hvor det både er attraktivt at arbejde fuld tid og i få timer om ugen frem for alene at være på offentlig forsørgelse.
Som jeg forstår partierne bag forslaget, handler det om en meget afgrænset gruppe af vores mest udsatte borgere, hvor vejen til fuldtidsarbejde er lang og måske oven i købet meget lang, og hvor måske især det nuværende system bremser for deres deltagelse på arbejdsmarkedet.
Venstre har allerede været med til at gennemføre reformer, der giver udsatte borgere incitament til at tage et arbejde og dermed blive selvforsørgende.
Her har vi gennemført kontanthjælpsloftet, vi har gennemført en kontanthjælpsreform med et bredt flertal i Folketinget, og i forbindelse med kontanthjælpsreformen traf vi en beslutning om at iværksætte et forsøg, som i øjeblikket foregår i 14 kommuner.
Jeg vil gerne sige her til slut, at indførelsen af et socialt frikort for en begrænset udsat gruppe af kontanthjælpsmodtagere skal overvejes: Vi skal have afklaret gruppen, balancen i forhold til fastholdelse af incitamentet til at tage et fuldtidsarbejde, at ordningen også skal kunne håndteres administrativt let og enkelt, og en eventuel finansiering, hvis det er nødvendigt, skal selvfølgelig også indgå i disse overvejelser.
Så på den baggrund vil Venstre sådan set gerne tilkendegive, at vi vil overveje, hvordan vi kan indgå i et samarbejde med Folketingets øvrige partier om sådan et socialt frikort.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg kan altså ikke se, at der i Alternativets forslag er noget forslag om at ændre opbygningen af ATP.
Det forstår jeg ikke.
Altså, det handler om, at vi, som jeg forstår det, fra lovgivers side laver en tilføjelse eller en ændring i lovgivningen om ATP, der handler om, at ATP's investeringer skal tage hensyn til det udmærkede princip, Alternativet foreslår.
Hvorfor skal det være så svært at være med til?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-23:
Altså, i beslutningsforslaget står der jo bl.a.: »Med dette lovforslag skal opbygningen ændres i det omfang, at Folketinget skal kunne stille krav om, at investeringerne skal flugte med Danmarks overordnede målsætninger for samfundsudviklingen ...«.
Det vil jo indebære en ændring af opbygningen, og det er dér, hvor jeg mener at den ansvarlige bestyrelse ud fra fuldstændig indlysende logikker selv bør bevæge investeringerne i den retning, hvor de giver afkast, og hvor man forfølger de overordnede samfundshensyn og samfundsmål, som andre pensionskasser godt kan finde ud af at forfølge.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Vil ministeren indrømme, at det var en yderst tendentiøs fremlæggelse af formålet med Enhedslistens forslag, når ministeren taler om, at formålet åbenbart skulle være at dømme folk ude af arbejdsmarkedet, og at vi skulle gå væk fra en grundig belysning af borgerens situation?
Hvordan får ministeren de ting ud af forslaget?
Det er et tilbud til mennesker, hvis arbejdsevne er nedsat med mindst halvdelen på grund af nedslidning, og som samtidig skal opfylde de kriterier, der i forvejen er for, hvor mange år man skal have været på arbejdsmarkedet.
Så jeg vil gerne have, at ministeren indrømmer, at det var en meget tendentiøs måde at beskrive Enhedslistens forslag på.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Enhedslistens forslag er jo et forslag, der som konsekvens i forhold til de nugældende ordninger vil kunne have, at mennesker hurtigere og mere direkte glider ud af arbejdsmarkedet.
Det, der ligger i min fremstilling her, er sådan set en dyb respekt for de løsninger, der er fundet – i øvrigt under en tidligere regering, som blev bakket op af Enhedslisten – på en sådan måde, at man er meget opmærksom på, at i det omfang der overhovedet er en arbejdsevne hos et menneske, så er vi forpligtet til at gøre, hvad der kan gøres, for at finde den arbejdsevne og støtte mennesket på den bedste måde i at forblive på arbejdsmarkedet som en del af det arbejdende fællesskab i den type af job, der passer med den kapacitet, som det enkelte menneske har til rådighed.
Det er jo det, der er effekten af f.eks. minifleksjobbene.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Igen var det en yderst tendentiøs fremstilling.
Det her forslag målrettes jo folk, som er røget ud af arbejdsmarkedet.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til det?
Det er mennesker, der er så nedslidte, at de ikke kan fastholde et ordinært job på 37 timer, hvorved de så ikke kan forsørge sig selv.
Det er jo dem, det er møntet på, altså dem, der er nedslidt efter mange, mange års hårdt fysisk arbejde, og også nogle, som er blevet psykisk belastet af arbejdet.
Det er jo den gruppe mennesker, vi taler om, og det er et tilbud.
Det er jo ikke en tvang, sådan at folk ikke længere må blive på arbejdsmarkedet.
Så vil ministeren ikke gerne æde sin meget tendentiøse fremlæggelse af hensigten med vores forslag i sig igen?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Hr. Finn Sørensen siger om det her forslag, at det er for dem, der er røget ud af arbejdsmarkedet.
Men seniorførtidspensionsordningen, som er en del af aftalen om tilbagetrækning, blev indført til dem, der var nedslidt 5 år før pensionsalderen – det har ministeren selv sagt her – og det er uanset, om man er med i en a-kasse eller ej.
Og så kører ministeren frem med, at man har lavet en ny aftale om en førtids- og fleksjobreform, hvor det indgår i, men seniorførtidspensionen, som den blev lavet, indgik ikke i førtids- og fleksjobaftalerne, den indgik i aftalen om senere tilbagetrækning.
Dermed har ministeren i den daværende regering – eller den, der kom efter, for det blev indført efter et valg – egentlig taget seniorførtidspensionen og løftet den ind i aftalen om førtids- og fleksjobreformen uden om den aftale, der var lavet med Dansk Folkeparti.
Synes ministeren ikke, det er lidt mærkværdigt, hvis ministeren stadig væk holder fast i, at aftalen om senere tilbagetrækning stadig væk gælder?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Jeg har jo ikke været en del af tilblivelsen af nogen af de to aftaler.
Det, jeg kan konstatere, er, at vi har en seniorførtidspensionsordning, som åbenbart efter borgernes bedømmelse fungerer tilfredsstillende, men hvor vi som politikere kan se, at den bliver brugt lidt mindre, end man havde regnet med, da man lavede den.
Jeg er sikker på, at en væsentlig forklaring på, at den bliver brugt lidt mindre, når borgerne i øvrigt er tilfredse, er etableringen af minifleksjob, fordi de mennesker, der har den arbejdsevne, som gør det muligt for dem at glide ind i disse minifleksjob, så bliver enige med kommunen om, at det er den vej, de skal gå i stedet for.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Så har jeg et spørgsmål mere.
Vil ministeren leve op til aftalen om senere tilbagetrækning, som Dansk Folkeparti er en del af, og som seniorførtidspensionsordningen indgår i, og at vi får seniorførtidspensionen til at virke separat uden om førtids- og fleksjobreformen, som Dansk Folkeparti ikke er med i?
Eller erkender ministeren, at aftalen om senere tilbagetrækning er blevet brudt af den regering, der indførte førtids- og fleksjobordningen, og af Venstre, som nu er i regering?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Dette, at man er nedslidt i forhold til nogle funktioner, betyder jo ikke nødvendigvis, at man også er nedslidt i forhold til en anden type af arbejde.
Der mener jeg faktisk at vi, sådan som vi har fået udviklet vores arbejdsmarked her i de senere år med førtidspensionsreform, med seniorførtidspension og med minifleksjob, har fået et meget nuanceret fundament for at arbejde med disse forhold.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
I dag står der, at de kun skal tage hensyn til det økonomiske afkast.
Vi siger: Fremadrettet skal de tage hensyn til et økonomisk afkast og et socialt afkast og et miljømæssigt afkast.
Det er vigtigt, at de tager hensyn til alle tre parametre, når de investerer.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Det er et glimrende forslag, som Alternativet har skruet sammen.
De fine målsætninger om grøn omstilling skal følges op med konkret handling alle steder og ikke kun de steder, hvor staten direkte og konkret kan tage beslutningerne.
Den grønne omstilling skal have medvind på alle cykelstier.
Den grønne omstilling kan først lade sig gøre, når hele samfundet, herunder pensionskasserne, bidrager.
Hvad nytter en anelse højere pensionsafkast, hvis vi, om jeg så må sige, står i vand til livet?
Netop pensionskasser må jo kunne se perspektiver, der rækker ud over næste pensionsudbetaling til den første.
Det er nemlig ikke kun det, der tæller lige nu, som tæller.
Selvfølgelig skal vi stille krav til ATP.
ATP er samfundspenge, som skal investeres til at sikre samfundet på længere sigt.
Fokus på kortsigtet profit risikerer at undergrave selve grundlaget for livet, som vi kender det.
Vi synes, det er en meget relevant debat, Alternativet har rejst, og SF støtter forslaget, der kan bringe ATP på omgangshøjde med klimaudfordringerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak til ordføreren, og tillykke med forslaget.
Det er rigtig godt.
Jeg vil bare gerne have uddybet den sætning i bemærkningerne til forslaget, hvor det omtales, at man skal ændre opbygningen af ATP.
Det er af nogle blevet opfattet, som om man skal ændre hele beslutningsstrukturen i ATP.
Der skal jeg bare høre ordføreren, om det er sådan, det skal opfattes.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Tak for spørgsmålet og for muligheden for, at jeg lige får lejlighed til at uddybe det.
Vi tænker ikke, at hele strukturen i selskabet skal laves om.
Grunden til, at vi har skrevet det på den måde, er, at der i dag lovmæssigt står, at der skal være det størst mulige økonomiske afkast.
Det, vi så gerne vil have skrevet ind, er, at der skal være det størst mulige økonomiske, sociale og bæredygtige afkast.
Så vi forestiller os ikke at ændre i selve den struktur, altså bestyrelsen osv., der er i dag.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak for den præcisering.
Så har vi også ligesom fået slået fast, at det, vi diskuterer, er, at der i forvejen er nogle retningslinjer for, hvordan sådanne selskaber skal investere, og det, det drejer sig om, er at få slået fast, at det altså også skal ske ud fra et miljømæssigt og socialt bæredygtigt hensyn.
Tak for præciseringen.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Jeg vil bare bekræfte det, Enhedslisten siger, for det er rigtig vigtigt.
Jeg synes faktisk, det er en super vigtig pointe, at der jo i dag er lovmæssige rammer, der er lagt ned over ATP.
I dag står der lige præcis, at der skal være det størst mulige økonomiske afkast.
Det, vi foreslår i det her forslag, er at udvide den rammelovgivning, om man så må sige, så der står, at der skal være den størst mulige økonomiske, sociale og miljømæssige bæredygtighed i afkastet, fordi det vil give et incitament til ATP til at sørge for at få rettet op på deres investeringsstrategi.
Det er derfor, at jeg meget håber, at der er nogle partier herinde, der alligevel i udvalgsarbejdet vil sige, at det kan de godt tilslutte sig.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jeg skal lige have uddybet det svar, som fru Josephine Fock gav her.
Og så kommer det økonomiske.
Betyder det, at Alternativet ser stort på, om der er noget økonomisk afkast?
Bare det sociale og det bæredygtige er i orden og lever op til Alternativets ønsker, så skidt med, om der ikke er noget økonomisk afkast?
Eller er det betinget af, at alle tre ting skal være der, før ATP må investere?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Det, der er vigtigt, er, at de tager hensyn til alle tre parametre, og det gør de ikke i dag.
I dag tager de kun hensyn til det økonomiske afkast.
Vi vil gerne sige, at ATP, når de investerer, ud over det økonomiske afkast også skal se på det sociale afkast og det miljømæssige afkast.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Hvis bare det, som Alternativet kalder socialt og bæredygtigt afkast, er i orden, så lever de op til den ansvarsfølelse, som Alternativet har, og så skidt være med, om der ikke er noget økonomisk afkast.
Men det er det økonomiske afkast, som arbejderne skal nyde godt af, når de skal have ATP udbetalt, for de kan som pensionister ikke rigtig leve af, at det har været socialt og bæredygtigt, hvis ikke der er noget økonomisk afkast.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Det er grunden til, at jeg også i anden sammenhæng har oplyst, at jeg vil tage kontakt til alle landets kommuner og sikre, at alle kommuner er fuldt ud opmærksomme på muligheden for at tildele seniorførtidspension, og hvad det er for kriterier der skal ligge til grund, og sikre mig, at alle borgere, for hvem det måtte være relevant, bliver orienteret om de muligheder, de har herigennem.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Jeg kan bekræfte, at seniorførtidspensionsordningen er en ordning, hvor man ikke skal igennem arbejdsprøvninger m.v., som man ellers skal igennem i forbindelse med en ansøgning om førtidspension.
Hele formålet er jo, at hvis man har 5 år eller mindre til folkepensionsalderen, kan man sådan set benytte sig af den her mulighed.
Den er, mener jeg, smidig og god, og jeg kan også se, at en række borgere har benyttet sig af den.
Efterfølgende har vi jo aftalt førtids- og fleksjobreformen her i Folketinget, og den har jo gjort det muligt for folk at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet, også med meget få timer.
De muligheder var ikke til stede, da vi lavede aftalen om seniorførtidspensionsordningen.
Og derfor synes jeg sådan set, at det spiller udmærket sammen.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten ønsker, at man allerede ved de 55 år skal have mulighed for at komme på en seniorførtidspensionsordning, men i Venstre vi ikke enige i det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Nej, og det er jeg selvfølgelig helt på det rene med.
Så ordføreren bekræfter jo, hvad indholdet i den gældende seniorførtidspension er, og tak for det, og også tak for lige at referere hovedpunkterne i vores forslag.
Det er meget godt, at det kommer med i debatten.
For det, der sker for dem i dag, er jo, at de ikke er syge nok til at få førtidspension.
Hvis de har en arbejdsevne, der er lidt over halvdelen, får de ikke fleksjob, og så kan de få lov at miste deres dagpenge efter 2 år.
Så er der kontanthjælp, men ikke, hvis de er gift, for så er der ikke nogen forsørgelse, og alt det andet med efterløn kan de kigge i vejviseren efter.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
De foregående ordførere har sådan set brugt de fleste af de argumenter, som jeg også har, og deraf kan forslagsstillerne nok konkludere, at vi i LA heller ikke kan støtte det her forslag, som går ud på, at man, fra man er 55 år, kan få tilkendt seniorførtidspension.
Som det er blevet nævnt, er det sådan i dag, at ni ud af ti, der ansøger om seniorførtidspension, får den tilkendt.
Når det er relativt få, der er på den her ordning, skyldes det jo, at vi har lavet andre reformer, herunder en fleksjobreform, som er ganske lukrativ ikke kun i økonomisk forstand, men også i den forstand, at den er med til at fastholde folk på arbejdsmarkedet.
Derudover vil jeg sige, at set fra vores synspunkt er det i sig selv ikke nogen social begivenhed at blive 55 år gammel.
Derfor bør der, set fra vores synspunkt, som udgangspunkt heller ikke være særlige ordninger for tilbagetrækning baseret på alder ud over den almindelige folkepension.
Forslaget skal finansieres med indførelse af en millionærskat.
Det er en overordentlig tvivlsom finansiering.
De økonomiske vismænd har tidligere sandsynliggjort, at højere marginalskat i Danmark ikke vil give flere penge i statskassen.
Det skyldes, at højere marginalskat vil mindske arbejdsudbuddet, det vil mindske produktiviteten og dermed gøre skattebasen mindre.
Vi har rekord i Danmark i antallet af borgere i den arbejdsdygtige alder, som er på overførsel, og vi har stærkt behov for at få reduceret det antal.
Det her forslag trækker i den forstand i den helt forkerte retning, og derfor kan vi ikke støtte det.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Formanden er tilgivet.
Der er ingen tvivl om, at det her forslag er en forbedring af seniorførtidspensionsordningen, og det tager fat på en meget relevant og aktuel problemstilling.
Allerede før ordningen blev vedtaget, var den udsat for stor kritik, bl.a. sagde formanden for FOA, Dennis Kristensen, at det var et af de største bluffnumre i den nyere politiske danmarkshistorie.
Det er jo hårde ord, synes jeg nok.
Det kan godt være, at der er lidt om det.
Jeg synes, man kan sige, at der er meget få nedslidte danskere, der er kommet igennem nåleøjet til den her ordning.
Fra den 1. januar 2014, hvor ordningen trådte i kraft, har kun 366 mennesker fået tilkendt seniorførtidspension, og det ligger langt fra forventningerne.
Nærværende beslutningsforslag prøver at få ordningen til at virke ved at gøre nåleøjet meget større.
Man foreslår, at folk skal kunne få tilkendt seniorførtidspension allerede fra det fyldte 55. år, og at den skal bevilges, når menneskers arbejdsevne på grund af helbredsmæssige forhold er nedsat til mindst halvdelen.
Overordnet ville vi i Alternativet hellere have kortere arbejdstid, på sigt gerne ned til 30 timer, som kan sikre, at mennesker ikke bliver så nedslidte på det danske arbejdsmarked.
Men inden vi når så langt, er vi klar til at se på skridt, der kan sikre nedslidte arbejdere bedre forhold.
Vi vil gerne være med til at tage ansvaret for at sikre, at den solidariske løsning, som nedslidte borgere blev lovet som en del af tilbagetrækningsreformen under titlen seniorførtidspension, også bliver en realitet.
I den forbindelse synes vi, at intentionen i forslaget er god, men vi håber, at vi i udvalgsarbejdet kan kigge lidt nærmere på nøgletallene, herunder diskutere, om pensionen skal bevilges fra det 55. år ved tab af halvdelen af arbejdsevnen.
Vi kan godt være nervøse for, at det er lidt for tidligt at åbne for, at mennesker med halvdelen af deres arbejdsevne intakt kommer helt ud af arbejdsmarkedet.
Vi vil meget gerne sikre, at kvaliteten af de indsatser, der kan sikre omskoling og udnyttelse af borgernes arbejdsevne, gøres bedre og mere tilgængelige, som det også søges gjort i flere af de andre forslag, der er fremsat.
Og vi vil gerne se på, om kravet om, at man har haft et bestemt antal år på arbejdsmarkedet, før man søger seniorførtidspension, i virkeligheden burde droppes.
Det handler jo ikke om, hvor længe man har været på arbejdsmarkedet, men hvilken tilstand man er i, hvis man skal have en seniorførtidspension.
Så hvis vi kan nå overens med Enhedslisten på de punkter og med de andre partier om at støtte det her forslag, vil vi glæde os til at se på, hvad det koster.
Og så må vi også se på, hvordan vi kan finde en anden finansiering, da vi i Alternativet ikke har vedtaget at støtte en millionærskat.
Men overordnet er vi rigtig positive over for forslaget, og vi håber, at vi sammen med Enhedslisten kan få enderne til at nå sammen.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak, og tak til Alternativet for i hvert fald at have fanget intentionerne.
Altså, det, jeg siger nu, siger jeg ikke, fordi jeg vil afvise at diskutere forslagets indhold og de principper, der er sat ind, men det undrer mig lidt alligevel, at de kommer, for da vi behandlede L 40 om forhøjelse af pensionsalderen, stillede vi jo et ændringsforslag til den lovgivning, der indholdsmæssigt var identisk med det her, og så vidt jeg husker, støttede Alternativet da det ændringsforslag.
Det var de samme principper, som er lagt ind her, så det undrer mig da lidt, hvis Alternativet nu synes, at de er problematiske.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Det, som vi gerne vil, er at gøre omskolingen og andre tiltag bedre.
Vi vil gerne afvikle det et bestemt antal år.
Vi vil gerne reklamere for ordningen, som jo åbenbart er lidt småhemmelig rundtomkring.
Det er jo ikke, fordi folk ikke kan komme på den.
Det er jo let nok at komme på den, så grunden til, at der ikke er så mange på den, må være, at folk ikke rigtig ved, den er der.
Så vil vi rigtig gerne tage en rigtig seriøs runde om det med de 55 år og det med halvdelen af arbejdsevnen og spørge eksperter og gerne have høringer om det og prøve at se, om vi ikke kan få den skrue reguleret på plads på en måde, så både Enhedslisten og Alternativet kan se det.