runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2012-11-01:
Tak for det.
Med L 31 vil regeringen pålægge private sygehuse, klinikker og speciallæger medfinansieringspligt af patientskadeordningen og vederlag og befordringsgodtgørelse til Forbrugerrådets og Danske Patienters repræsentanter i tandlægenævnene.
Med L 31 følger konkret, at private aktører og aktørgrupper i sundhedsvæsenet ikke længere skal have patientskadeerstatninger finansieret af det offentlige, men i stedet selv finansiere de patientskader, der opstår hos dem, gennem private forsikringer.
Baggrunden for lovforslag nr. L 31 er en mere fair fordeling af ressourcer og udgifter på sundhedsområdet, så både det offentlige og det private sundhedsvæsen bidrager til finansieringen af patientskadeerstatninger.
Venstre er ligesom regeringen optaget af, at de private bidrager til at finansiere erstatninger ved patientskader.
Venstre mener ligesom regeringen, at det er rimeligt, at ressourcer og udgifter fordeles fair.
Og Venstre er ligesom regeringen stærkt interesseret i at reducere antallet af skadesanmeldelser.
Sammenlignet med de andre nordiske lande er Danmark det land med flest skadesanmeldelser pr. indbygger, og det må vi kunne gøre bedre.
Derfor var Venstre med hr. Bertel Haarder i ministerstolen da også allerede i 2010 klar til at se på, hvordan vi kunne indføre en erstatningsmodel, der netop sikrede en fair fordeling af udgifterne ved patientskader.
Venstre deler altså regeringens mål.
Vi vil dog alligevel vente med at tage endelig stilling til lovforslaget, og det vil vi, fordi vi finder et afgørende problem i formuleringen af det her lovforslag i den her form.
Som regeringen foreslår det, skal de omfattede private aktører nemlig forsikre sig privat, og det kan vise sig at blive en meget dyr løsning, og det kan blive en så dyr løsning, at den kommer til at ramme regionerne i stor stil, fordi de private sender forsikringsregningen videre i form af højere priser på operationer og andre former for behandling.
Jeg har endda kunnet læse, at regeringen selv anerkender det som en konsekvens af lovforslaget.
Så jeg ved, at Venstre ikke står alene med den her bekymring, og derfor mener Venstre også, at der må findes en bedre løsning, der ikke i så høj grad vil koste sundhedsvæsenet dyrt.
Og Venstre vil med behandlingen af det her lovforslag sikre, at vi får mest mulig sundhed for pengene, og den målsætning formoder jeg også ministeren kan tilslutte sig.
Så Venstre håber derfor, at ministeren er klar til at drøfte andre muligheder til en finansieringsmodel, og at ministeren er klar til at inddrage de relevante interessenter til drøftelse af spørgsmålet.
Det skal alt sammen ske, så vi kan sikre den bedste model og give danskerne mest mulig sundhed for pengene.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Jamen det er altid inspirerende at høre nye indspark i den her diskussion.
Jeg forholder mig nu lige til det lovforslag, der er fremsat her i dag.
Hvis det er sådan, at hr. Joachim B. Olsen er vidende om, at der foregår karteldannelse, er han sådan set pligtig til at oplyse det.
Og det vil jeg da så anbefale ham at gå videre med.
Det er ikke noget, jeg har kendskab til, så det må bero på hr. Joachim B. Olsen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Tak, hr. formand.
Jo, men som jeg også har nævnt tidligere, er det jo ikke, fordi vi i Dansk Folkeparti har noget imod, at vi får skærpet de her sanktioner over for folk, der bevidst går ud og bedriver ulovlige karteldannelser for at puste priserne kunstigt op og tjene penge, som de ikke burde have tjent.
Det er sådan set ganske fint.
Vi støtter langt hen ad vejen de ting, der ligger af lovinitiativer i det her lovforslag.
Men vi synes også, det er vigtigt at pointere, og det er så dér, ministeren kommer ind i billedet, at når vi laver en ny lovgivning, skal vi også være sikre på, at det holder vand, og der tror vi altså på, at der er nogle ting, man ikke har tænkt hele vejen igennem, når det gælder det her med at muliggøre op til 6 års fængsel for karteldannelser. For fængselsstraf er jo ikke en sanktionsmulighed, hvis man kigger på EU-konkurrenceretten; der er det ikke en sanktionsmulighed, der er det de store bøder osv., man ser, hvis det er SAS, der har været i en karteldannelsessag, eller i forbindelse med rørkartelsagen for mange år siden osv.
Der er det nogle andre steder, man går ind; der er ikke mulighed for at sanktionere ved at give en fængselsstraf.
I den forbindelse mener vi jo, at det simpelt hen virker usammenhængende, at den danske lovgivning ikke skal passe i forhold til EU's konkurrencelov.
For det er jo noget, der sådan set på en eller anden – om man kan lide det eller ej – hænger sammen i forhold til de her selskaber.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Jeg giver da hr. Hans Kristian Skibby fuldstændig ret i, at vi skal sikre, at vores love ikke står i vejen for hinanden –
det er jeg nu ret sikker på at de heller ikke gør.
Jeg vil også anmode om, at det er nogle af de ting, man tager op i udvalgsbehandlingen, hvis der stadig væk står spørgsmål tilbage, som lige præcis har med EU-forholdet gøre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Ministeren bruger hele sin svartid på at sige, at vi skal have en transparent lovgivning.
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Der er ikke meget det, som ministeren sagde, som jeg ikke er enig i.
Jeg synes faktisk, det var en ganske glimrende tale, men jeg synes bare ikke, at ministeren svarede på noget som helst omkring konflikten, problemstillingen ved, at vi nu indfører nogle nye retslige principper i Danmark, som ikke på nogen måde harmonerer med den lovgivning, der er i forhold til EU-konkurrenceretten.
Jeg synes, det er noget, fanden har skabt, for at sige det ligeud.
Men når nu vi har EU-lovgivning, så er vi også nødt til at have den med, når vi laver lovarbejde i Danmark.
Det synes jeg ikke rigtig jeg har fået noget dybere kendskab til i forbindelse med undersøgelsen forud for den her debat.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Så hørte jeg spørgsmålet, tak.
Det, som er rigtig vigtigt for os, er, at vi faktisk har lyttet til den kritik, der har været af konkurrencen på det danske marked.
Det står faktisk rigtig skidt til, og vi vil selvfølgelig gerne have et marked og også et hjemmemarked, hvor vi har mulighed for at være konkurrerende både med hensyn til priser, service og sikkerhed.
Det er rigtig vigtigt for os, at man som forbruger kan gennemskue priser og have en gennemsigtighed, i forhold til hvad det er for et produkt, man køber, og hvad det er for en pris, man betaler.
Når det foregår, f.eks. som det foregår med karteller, er det samfundsskadeligt, for det skader vores samfund, at forbrugerne ikke kan have et retvisende billede af, hvordan pris og produkt faktisk hænger sammen.
Vi har behov for, at vi har gode arbejdspladser, og at vi har forbrugere, som har tillid til et marked.
Og så må vi sige, at når det ikke har kunnet lade sig gøre indtil nu, må vi gøre noget andet, og derfor skærper vi straffen.
Det er jo ikke sådan, at alle får 6 års fængsel – det er under skærpede omstændigheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Jamen det er en fornøjelse at få ordet tre gange.
Det er godt at være erhvervsordfører under en ny minister.
Jeg spørger til noget af det, der står i nogle af de høringssvar, vi har fået.
Her reflekterer man på det her med, at man vil øge strafferammen til op til 6 års fængsel for at være med i et kartel.
Inden for EU's konkurrenceret er det jo ikke i dag en sanktionsmulighed at indføre fængselsstraf – man opererer jo ikke med fængselsstraf i EU-lovgivningen.
Derfor stiller jeg bare det spørgsmål til ministeren: Hvordan forholder ministeren sig til det set i forhold til det her lovforslag, hvor vi opererer med, at vi åbenbart vil til at indføre det i dansk lovgivning, selv om det ikke en del af EU-lovgivningen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Jeg bliver nødt til at bede om få spørgsmålet bare helt kort en gang til – jeg kunne ikke høre det.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
Nu er der jo flere steder, hvor der er karteldannelser, det er der også på fagforeningsområdet – der også nogle fagforeninger, der presser andre fagforeninger ud, og hvor der ikke er lige konkurrence osv.
Kunne vi ikke udbrede det her, når nu vi er i gang?
Det kunne også godt være, at der kunne være nogle fagforeningsbosser, der kunne blive omfattet af det her og måske få hjemmet ransaget eller komme en tur i spjældet, hvis man kunne sandsynliggøre, at de var involveret i karteldannelse på fagforeningsområdet.
Der ønsker vi jo også fri konkurrence, går jeg ud fra.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Altså, jeg har det sådan med den her folketingsform og det med, at man kan stille spørgsmål fra salen, at jeg synes, den giver mest mening, når der bliver svaret på de spørgsmål, der stilles.
Hvis man ikke ønsker at svare på spørgsmålene, synes jeg, det er mest ærligt at sige: Det spørgsmål ønsker jeg ikke svare på.
Det ville ganske vist være lidt opsigtvækkende, men det ville være ærligt.
Så når jeg spørger ministeren, om ministeren har eksempler på domme i konkurrencelovgivningssager, der var for milde, og hvor der var behov for den her skærpede straf, som regeringen foreslår, så forventer jeg faktisk at få svar på det – ja eller nej – og ikke bare, at man taler udenom og lader, som om man besvarer spørgsmålet.
Jo, men hvis den præventive effekt alene skulle begrunde straf, kunne vi jo have dødsstraf i Danmark
Det ville da have en præventiv effekt.
Jeg spørger efter, om Venstre har oplevet inden for de senere år, at vores straffesystem i forhold til karteldannelse er kommet til kort, at straffen simpelt hen ikke har været hård nok, hvorfor det nu er nødvendigt at hæve den.
Det er jo sådan, det plejer at være, når vi hæver strafferammerne her i Folketinget.
Vi har set nogle konkrete eksempler på straffe, der var for lave, synes vi, og så tænker vi, at vi hellere må lave nogle hårdere straffe til næste gang.
Men er der i den her sag eksempler på straffe, der er blevet idømt for kartelvirksomhed, som ifølge Venstre var alt for lave?
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Det er ikke sådan, at jeg kan stå og gengive 10 års retspraksis her, men jeg kan sige, at baggrunden for forslaget jo netop er at opnå en præventiv virkning og afskrække folk fra at lave karteller.
Hvis det er tilfældet, kan man jo sige, at forslaget jo i sig selv er en god begrundelse, men derfra til at stå at gennemgå 10 års retspraksis for karteldannelser, er jeg ikke lige forberedt på.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Jeg kan forstå, at Venstre går ind for, at der skal være fængselsstraffe i sager om karteldannelse.
Kan Venstre fortælle om en sag, lad os sige inden for de sidste 10 år, hvor Venstre savnede, at der var nogle, der kunne komme i fængsel?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Jeg takker for de positive og konstruktive bemærkninger, der er kommet til forslaget.
Med lovforslaget ønsker vi at forbedre skibspassagerers rettigheder og sikkerhed.
Der indføres nye klagemuligheder, og vi strammer bestemmelsen om, at skibsføreren har pligt til at hjælpe passagerer ved ulykker.
Det sidste gør vi, fordi vi ønsker at undgå de situationer, som vi så ved »Costa Concordia« s forlis.
Med lovforslaget får rederierne desuden pligt til at forsikre sig mod udgifter til fjernelse af vrag, og det vil gavne sejladssikkerheden og vores miljø.
Endelig indfører vi et gebyr for udstedelse af sønærings- og kvalifikationsbeviser på 500 kr. og en registreringsafgift på mellem 800 og 2.400 kr. pr. skib årligt.
Gebyret for at få sønærings- eller kvalifikationsbevis kan sammenlignes med et gebyr for et erhvervskørekort, og det udgør årligt et meget begrænset beløb.
Og for så vidt angår registreringsafgiften, taler vi om et beløb, som afhænger af skibets størrelse.
Det er et beløb, som alt i alt må anses for at være af begrænset størrelse i forhold til det, som det i øvrigt koster at eje og drive et skib.
Afgiften for at være registreret i skibsregisteret vil bidrage til at dække de myndighedsopgaver, som er forbundet med at have skibet under dansk flag.
Det handler ikke kun om skibsregistrering, det drejer sig også om f.eks. afmærkning med fyr og bøjer og opgaver, som gavner alle skibe og både, som sejler i danske farvande.
Afgiften vil medvirke til at sikre, at vores skibsregistre er ajourført, for den skaber nemlig et incitament hos skibsejerne til at afmelde skibe og opdatere data i skibsregisteret.
Det er særlig relevant for de mindre skibe, hvor en del ikke afmelder deres skibe af registeret, hvis skibet f.eks. ophugges.
I forhold til brugerbetaling for udstedelse af sønærings- og kvalifikationsbeviser vil jeg gøre opmærksom på, at betalingen alene dækker udgifter forbundet med udstedelse af beviserne.
Med lovforslaget får skibspassagerer også ret til at klage over f.eks. forsinkelser og manglende assistance til personer med funktionsnedsættelse.
På den måde får skibspassagerer samme rettigheder, som fly- og togpassagerer har i dag.
Den nærmere fastlæggelse af klageorgan og finansieringen skal drøftes med interessenterne, og den konkrete udmøntning vil blive fastsat i en bekendtgørelse.
Jeg ser frem til udvalgets velvillige behandling af forslaget og svarer naturligvis gerne på eventuelle opklarende spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Vi har med et lovforslag at gøre, som set med vores briller rummer både positive og negative elementer.
Det, der handler om at gøre skibsejere ansvarlige for at få fjernet deres skibe, hvis de støder på grund, er positivt.
Det kan også være positivt at pålægge dem en ansvarsforsikring, der sørger for, at de har råd til at gøre det, hvis det sker.
Det er også positivt, at regeringen nu ønsker at ophæve en registreringsafgift på 6.000 kr. for fritidsfartøjer til søs.
Omvendt er der også negative elementer i det her lovforslag.
Der er et gebyr for et lovtvungent certifikat for godkendt forsikring, der er en årlig afgift for at være registreret i det danske skibsregister,
og der er en passagererrettighedsforordning, som vi stiller os kritisk over for, fordi vi mener, at den almindelige købelov og de almindelige bestemmelser for handel med varer også bør gælde for passagerer, nemlig at hvis man ikke får den vare, man har betalt for, så er man blevet snydt, og så kan man få pengene tilbage.
Det med at tildele særlige rettigheder til særlige grupper af forbrugere er vi ikke de store tilhængere af.
Alt i alt er det lidt svært at opgøre, hvad der vejer tungest her, om det er de positive ting eller de negative ting, men vi ender med at vurdere, at de negative ting vejer tungest og vil derfor stemme imod forslaget som helhed, medmindre lovforslaget bliver splittet op i forskellige elementer.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-01:
Tusind tak.
Jeg skal på vegne af SF's ordfører sige følgende om lovforslaget: Det her lovforslag indeholder jo en række tiltag, som skal være med til at forbedre sikkerheden til søs, forbedre passagerernes rettigheder og sikre ajourførte registre; alt sammen noget, der er med til at forbedre den danske søfart, og derfor ser vi naturligvis meget positivt på det.
Selvfølgelig skal en forbruger have samme rettigheder i forbindelse med at rette en klage, ligegyldigt hvilket transportmiddel han eller hun vælger at benytte.
Samtidig er vi meget positive over for, at der nu oprettes en mulighed for at idømme skibsføreren en straf, hvis denne stikker af fra sit ansvar.
Forulykker et skib, er det vigtigt, at der er nogen til at lede evakueringen og sørge for, at alle de involverede passagerer reddes i sikkerhed.
Sætter man derfor andres liv på spil, må man stå til ansvar efterfølgende.
Sådan skal det være.
Oven i det medfører forslaget også en stribe praktiske og økonomiske tiltag, der stiller skibsejere til ansvar.
Efter en ulykke til søs skal vraget naturligvis fjernes, fordi det generer lokale fiskere og andre til havs og ikke mindst af hensyn til miljøet.
Det skal ikke foregå på statens regning, men dækkes af skibsejerens forsikring.
Samtidig ser vi positivt på, at der indføres en fritagelse af registreringsafgiften for fritidssejlere.
Den skal fremover dækkes af en ny brugerbetaling samt en årlig afgift for at have skibet registreret.
Det vil lette fritidssejlerne, og udgiften for skibsejerne vil ikke blive større end den økonomiske belastning, de har i dag.
Så SF anbefaler på den baggrund forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-01:
Det her lovforslag vil indføre en række internationale aftaler i dansk lov.
For det førstesikrer vi med lovforslaget, at skibspassagerer får samme mulighed for at klage over forsinkelser som tog- og flypassagerer har.
Mennesker med funktionsnedsættelser – som det rent teknisk hedder – får for det andet mulighed for at klage over manglende hjælp.
Ud over det strammer vi bestemmelsen omkring skibsførerens ansvar ved ulykker.
Skibsføreren får nu pligt til at hjælpe passagererne.
Det sikrer miljø og sikkerhed til søs.
Den sidste del handler om indførelse af et gebyr på 500 kr. for udstedelse af sø- og kvalifikationsbeviser og en registreringsafgift på mellem 800 kr. og 2.400 kr. årligt pr. skib afhængig af størrelsen.
Afgiften på registrering skal sikre, at ejerne opdaterer deres data, og at finansieringen af vores register er til stede.
Gebyret for de her beviser er 500 kr., hver gang man skal have et nyt bevis, som gælder i 5 år.
Det er 100 kr. om året, og det stemmer overens med omkostningerne til at udstede de her beviser.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Hr. Tom Behnke har en pointe heri, og jeg kan love hr. Tom Behnke, at jeg naturligvis vil forelægge Socialdemokraternes erhvervsordfører lige præcis det her problem.
Jeg er ikke kun retsordfører på det her område, jeg er jo også forbrugerordfører.
Og når vi nu ligesom ser på, at den her ligestilling imellem de forskellige befordringsformer forekommer, kan man jo kun sige, at det netop er vældig vigtigt, at der både retssikkerhedsmæssigt og i forhold til mangelspørgsmål eller andre ting, naturligvis er en ligestilling mellem de forskellige transportformer.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-01:
Det er jo tilsyneladende ordføreren, der opfatter det sådan, at vi i SF skulle være blevet bannerførere for det.
Det, der kommer til udtryk her, er faktisk, at vi også ser økonomisk kriminalitet som noget ret alvorligt.
Vi kan notere os, at man i samfundsudviklingen i almindelighed førhen har set noget mildere på økonomisk kriminalitet i forhold til anden kriminalitet.
Det her er efter vores mening en ligestilling, og det betyder altså, at det samfundsmæssigt kommer ind på samme måde som andre ulovlige ting, som folk gør.
Tom Behnke (KF), 2012-11-01:
Jeg har forstået, at det ikke er erhvervsordføreren, vi har her i dag, men jeg egentlig glad for, at det så til gengæld er retsordføreren, der står på talerstolen, for det, jeg vil spørge ind til, er det mere retspolitiske i det her.
Jeg ved jo og kan huske, at Socialdemokratiet støttede det, da vi i sin tid skærpede færdselsloven, så man kan idømmes en ganske betragtelig straf, hvis man er involveret i et færdselsuheld og stikker af.
Set i forhold til at man her i forslaget lægger en øvre grænse på 4 måneders fængsel, vil jeg høre, om ordføreren her i dag vil tale med erhvervsordføreren i Socialdemokratiet om, om ikke det var hensigtsmæssigt, at man lavede en parallelitet mellem den her bestemmelse og færdselsloven.
Det kan ikke være rigtigt, at det skal være billigere, at man svigter folk i nød på havet, end hvis man gør det på landevejen.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Det er jo ikke en sag, vi er i gang med at føre, og der er ikke her noget gerningsindhold, vi skal tage stilling til.
Men når spørgeren spørger, om der overhovedet er behov for det her, må jeg henvise til noget af det materiale, som har været vedlagt lovforslaget, og hvor det viser sig, at politiet er i gang med at efterforske endog meget, meget store karteldannelser.
Jeg skal ikke stå her og dømme nogen folk på forhånd, så derfor skal jeg ikke udtale mig om skyldsspørgsmål eller lignende, men jeg kan sige, at hvis de beløb, som man sigter folk for, holder vand, virker det i hvert fald stødende for folks retsbevidsthed og dårligt for konkurrencen her i landet, hvis man kan slippe afsted med en bøde, som man øjensynligt kan i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi også i Dansk Folkeparti har stor sympati for, at vi selvfølgelig skal gøre, hvad vi kan, for at få de her karteldannelser fjernet fra jordens overflade og sikre, at forbrugerne ikke kommer til at betale mere for de varer, som de vil købe.
Det skal stå med blinkende neonlygter.
Men jeg vil egentlig gerne gå lidt tilbage til netop det der med eksisterende sager eller sager, hvor det her lovforslag skulle kunne gøre nogen som helst forskel.
For hvis jeg tænker tilbage på nogle af karteldannelsessagerne, så husker jeg f.eks. hele rørkartelsagen for mange år tilbage, hvor der jo kom en ekstremt stor bødestraf til de berørte virksomheder.
Det var faktisk så store bøder, at det virkelig var hårdt for de virksomheder overhovedet at kunne fremskaffe den kapital.
Vi har haft SAS, som også har haft nogle sager, osv.
Men er det i sådan nogle sager, at Venstre så mener, at vi skal finde en direktør at putte i fængsel set i forhold til det her, eller er det en anden type af karteldannelsessager, man er interesseret i?
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-01:
For et kvarters tid siden fik vi vel indtryk af, hvor vægtig formandens klokke er, og vi kan vel alle sammen – efter at have fået en klar fornemmelse af, at der virkelig er gods i den – glæde os over, at den kun skal bruges til at ringe med.
Det er rart at kunne sige, at der sådan set også er gods i det her lovforslag, og jeg skal på SF's vegne sige, at det faktisk er utrolig vigtigt for os, at dansk erhvervsliv har de mest optimale muligheder for vækst.
I den forbindelse er konkurrence utrolig vigtigt.
Derfor ser vi så positivt på netop det her lovforslag, som vi behandler i dag.
For det er naturligvis bydende nødvendigt, at konkurrenceloven skal være skruet sammen på en sådan måde, at den understøtter de virksomheder, der har reelle hensigter, samtidig med, at de virksomheder, der bruger mere tvivlsomme metoder, bliver opdaget og straffet.
Det er vigtigt for konkurrencen.
Det fremgår af lovforslaget, at disse handlinger vil kunne straffes med større bøder og fængsel i op til 6 år.
De større bøder vil være med til at afskrække virksomhederne fra at bruge kartelaftaler, og muligheden for at fængselsstraf kan blive brugt i alvorlige sager, vil absolut have den samme virkning.
I den sammenhæng vil jeg godt lige understrege, at mens Dansk Folkepartis ordfører tydeligvis havde en opfattelse af, at direktører ude i virksomhederne er sådan nogle, der bliver udnævnt tilfældigt, er vores opfattelse den stik modsatte, nemlig at folk bliver valgt på grundlag af nogle kvalifikationer. De får et ansvar og en bestemt løn, og derfor skal de naturligvis også leve op til de ting.
Det er vigtigt, at vi med det her lovforslag får styrket konkurrencen og dermed øget væksten.
Den anden del af lovforslaget omhandler sager om ulovlig støtte og fusioner.
Det synes vi faktisk er rimeligt og flot.
Desuden er der foreslået ændringer i forbindelse med fusionssager.
Det foreslås, at fristen for fusionen afbrydes, hvis der indsendes en klage fra en af parterne i en fusionssag.
Det vil jo altså give Konkurrenceankenævnet bedre arbejdsbetingelser, og de aspekter vil medføre mere effektiv sagsbehandling for både Konkurrenceankenævnet og Konkurrencerådet.
Det er på den baggrund, vi faktisk synes, at det er et ret godt lovforslag.