Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-26:
Vores ordfører er desværre forhindret i at deltage i forhandlingen, og derfor vil jeg læse hans ordførertale op: Forslaget fremstilles som teknisk eller rettelser af fejl i lovtekst nr. 894 og 895.
Det er en sandhed med modifikationer.
Eksempelvis slog loven fra juli fast, at ledige uden forsørgelse får mulighed for at modtage tilbud om læse-, skrive-, regne- eller ordblindekurser, hvis en test viser behov for det; ligeledes får de tilbud om en realkompetencevurdering, hvis de ikke har en erhvervskompetencegivende uddannelse; og endelig får de mulighed for ansættelse med løntilskud i job, de selv har fundet.
Hermed blev de ligestillet med kontanthjælpsmodtagere.
Disse tre muligheder for at komme tættere på arbejdsmarkedet fratager dette lovforslag nu ledige uden forsørgelse.
Det var aldrig meningen, at de skulle have haft dem, lyder forklaringen.
Med dette lovforslag indføres en ny paragraf i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, der slår fast, at virksomhedspraktik kan gives som nytteindsats hos offentlige arbejdsgivere.
Dette er aftalt i regeringens forhandlinger med de borgerlige partier.
Ud over at lovforslaget udvider definitionen på offentlige arbejdsgivere, tilføjes også en ubehagelig formulering af meningen med nyttejob: »Tilbuddet gives med det formål, at personen skal arbejde for sin ydelse.«
Det er ikke med henblik på inklusion på arbejdsmarkedet, ikke for at sikre opkvalificering.
Det er i det hele taget hele den grundholdning, der gennemsyrer de nye kontanthjælpsregler.
Som nævnt benyttes lovforslaget til at udvide definitionen på offentlige arbejdsgivere i forhold til nyttejob med organisationer, foreninger, selskaber, institutioner og lignende, hvis udgifter dækkes med mindst 50 pct. af offentligt tilskud.
Desuden fastslår den bemyndigelsesbestemmelse fra ministeren, der indsættes i loven, at hun gives bemyndigelse til at dispensere fra rimelighedskravet, dvs. kravet om, at der skal være et rimeligt forhold mellem antallet af ansatte uden tilskud og ansatte i virksomhedspraktik, herunder nyttejob, samt ansatte med løntilskud.
Det åbner for en voldsom udvidelse af anvendelsen af nyttejob.
Enhedslisten er enig i den række af høringssvar, der er lodret imod den del af lovforslaget, der omhandler nyttejob: fra Dansk Arbejdsgiverforening, der vil have lovforslaget til at fastslå, at opgaver, som i almindelighed udføres på ordinære vilkår hos de offentlige arbejdsgivere, eller som varetages af private leverandører til kommunen, ikke kan gøres til genstand for løsning gennem nytteindsatsen; fra Socialrådgiverforeningen, der advarer imod, at loven kan føre til en fortrængning af ansatte på normale vilkår, hvilket man vender sig imod; og måske især fra KTO, der slår fast, at lovbestemmelsen bør fastslå, at tillidsrepræsentanter på det berørte område med henblik på at sikre et rimeligt indhold i forløbene m.v. desuden bør præcisere, at udøvelse af dispensationsregler alene kan ske efter aftale mellem den offentlige arbejdsgiver og den lokale tillidsrepræsentant.
Enhedslisten har ikke meget tiltro til, at forligspartierne vil ændre lovforslaget på dette område, men vi arbejder på, at man i kommunerne tager stilling, tager beslutninger, der forhindrer, at nyttejob fortrænger ordinære stillinger og fungerer som folketingssanktioneret social dumping i kommunerne.
Så som en selvfølgelighed stemmer vi imod lovforslaget.