runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2008-05-08:
Det er tydeligt for enhver, at det jo er Dansk Folkeparti, der repræsenterer regeringen i den her diskussion.
Der bliver sagt, at vi skal respektere, og at det må have en ende, men hvad går der egentlig af Dansk Folkeparti og regeringen?
Det er jo kutyme, at vi gør det, når nogen beder om det.
Normalt er der bare én ordfører, der skal bede om det, så trækker vi sagerne tilbage i udvalget og får dem belyst.
Og så tager vi debatten og afstemningen i Folketingssalen.
Hvad er det for en måde at agere på?
Det er jo et fuldstændigt brud med den parlamentariske skik, vi har haft i mange, mange år.
Men man skal huske på, at flertallet kommer og går, men parlamentarisk skik burde bestå.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Sagen er jo, at det, som nogle har behov for at få præciseret, allerede er blevet præciseret af Socialdemokraterne tidligere i debatten i dag.
Det er meget kendetegnende, at Socialdemokraterne opfinder argumenterne sådan hen ad vejen.
Så fandt de lige pludselig et godt nyt argument, men de glemte rent faktisk, at det, man ønskede at få præciseret i udvalget, havde de selv præciseret i debatten i Folketingssalen.
Derfor er der ikke grundlag for det, og derfor er det en pseudoargumentation; det er en søgt argumentation.
Lad det nu bare være sådan, at oppositionen også respekterer, at Folketinget er sammensat på en bestemt måde, og at denne sammensætning med stor sandsynlighed altså ønsker at forkaste det her beslutningsforslag.
Vi har haft debatten mange gange i Uddannelsesudvalget, og nu synes vi, at det må være rimeligt, at Folketinget får lov til at stemme om det her forslag, som Folketinget i øvrigt også har haft lejlighed til at tage stilling til flere gange.
Vi håber selvfølgelig, at Folketinget vil agere fornuftigt - og det burde altså også glæde Socialdemokraterne.
Carsten Hansen (S), 2008-05-08:
Nu må hr. Martin Henriksen jo erkende, at der har været et folketingsvalg, hvor regeringsblokkens politikere har skabt tvivl om, om man bakker op om det her med gruppeeksamener og afskaffelsen af samme.
Men derfor kunne det jo godt afklares, for vores ordfører for Socialdemokratiet, fru Christine Antorini, siger, at hun mener, det er sådan.
Er det, fordi man nu har flertal med et par stemmer og siger: Nu må det have en ende med den debat, det er en dårlig debat, det er en grim debat, den vil vi ikke tage, og så er vi i øvrigt ligeglade med de kutymer og det samarbejde, vi plejer at have i Folketinget.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-08:
Jeg må sige det samme til Dansk Folkepartis ordfører, som jeg sagde til Venstres ordfører, nemlig at jeg synes, at det her er et udtryk for en udpræget mistillid til både undervisere, til censorer og til vejledere til de mennesker, som netop har ansvaret for, at eksamenerne selvfølgelig gennemføres på ordentlig vis rundtomkring på uddannelsesstederne.
Jeg vil bare sige, at fra Socialdemokraternes side har vi fuld tiltro til, at de mennesker er sig deres ansvar bevidst, og at de udfører de opgaver, som de er ansvarlige for, og selvfølgelig sikrer, at folk får den bedømmelse, de skal have.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
I Dansk Folkeparti går vi i høj grad ind for universiteternes selvstændighed, bestemt, og vi synes, at universiteterne i høj grad skal have lov til at tilrettelægge den måde, som de driver deres virksomhed på ude på de enkelte universiteter.
Den holdning hersker der slet ikke nogen tvivl om i Dansk Folkeparti.
Men vi tillader os også en gang imellem at lade den sunde fornuft spille bare en lille smule ind, og det giver sig udslag på forskellige områder.
Det giver sig udslag, når vi taler om gruppeeksamen; det giver sig eksempelvis også udslag, når vi taler om det undervisningssprog, som man har på uddannelsesinstitutionerne.
Der synes vi godt, at man fra Folketingets side f.eks. kan sige, at det er vores pligt som folkevalgte politikere at værne om det danske sprog, og derfor kunne man godt overveje nogle retningslinjer på det område.
Det er ligeledes vores pligt eksempelvis at sørge for, at den karakter, som de studerende får i en eksamenssituation, er så individuel som overhovedet muligt.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg kan forstå på fru Charlotte Dyremose, at det gør ganske lidt indtryk, at Dansk Erhverv, Dansk Industri, Ingeniørforeningen og alle de andre fra arbejdsgiversiden finder det fantastisk vigtigt, at man også kan lave gruppeopgaven, og at den kan indgå i bedømmelsen.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det er De Konservative, der bare sådan slår ud med hånden og siger: Det lytter vi overhovedet ikke til.
For det er faktisk noget af det, som vi forholder os til, nemlig hvilket aftagende arbejdsmarked det er, der skal have de studerende, der kommer igennem det danske uddannelsessystem.
De beder om det.
Og hvorfor beder de om det?
Men konsekvensen af regeringens forbud mod gruppeeksamen er, at hvis den her opgave skal tælle, hvis den skal vurderes, skal man skrive navn på hvert afsnit, man har skrevet.
Jamen det har da ikke noget med virkelighedens arbejdsformer at gøre.
Og i omverdenen beder de: Kan vi dog ikke få lov til at arbejde moderne også i det danske uddannelsessystem, som vi kunne, indtil regeringen fik afskaffet gruppeeksamen?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Før fru Christine Antorini svinger sig alt for højt op på den høje hest, må jeg sige, at så stod der jo altså også i svaret, at det tilføjes, at der ikke gjaldt noget krav om, at bedømmelsesgrundlaget skulle individualiseres.
Jeg ved godt, at der har kørt den her hetz om, at alt gruppearbejde nu er afskaffet.
Det er ikke situationen, vil jeg sige til fru Christine Antorini.
Sagen er den, at man stadig væk må arbejde i grupper, man må stadig væk lave fælles projekter, man opfordres faktisk til at gøre det, men det væsentlige er her, at vi har nogle eksamensformer, der sikrer, at der bliver en individuel bedømmelse, og at det oven i købet også er elevernes indtryk, at der bliver en individuel bedømmelse, så det arbejdsmarked, der skal aftage eleverne, også kan være sikker på, at den karakter, der er givet, afspejler en individuel bedømmelse, som sagtens kan være givet på grundlag af gruppearbejde.
Så jeg skal bare have fru Christine Antorini til at bekræfte, at man sagtens kan lave gruppearbejde og projektarbejde og forberedelse til eksamen i grupper inden for den lovgivning, vi har i dag.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Det er jo stadig væk trist at konstatere, at fru Charlotte Dyremose bedre ved, hvad erhvervslivet har behov for, end selv samme erhvervsliv selv beder om at få lov til.
Hvad betyder det?
Når De Konservative er så optaget af – hvilket vi i øvrigt også er optaget af - at man får en bedømmelse for det arbejde, man har lavet,
så er det svært at forstå, hvorfor De Konservative så mener, at lige præcis den fælles projektopgave ikke må tælle med som noget, man får en bedømmelse af.
Det er her, kæden hopper af, og det har store konsekvenser for undervisningen, for der kommer faktisk mindre gruppearbejde, fordi man ved, at man ikke kan tælle opgaven med i det samlede karakterresultat, man får ved eksamen.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Jeg vil bede fru Christine Antorini om at bekræfte, at det forholder sig på den måde, at man godt i fællesskab kan lave et projekt sammen og så gå op i projektet uden på hver enkelt del at skrive navnet på den, der har lavet den pågældende del, bare man går op mundtligt og er i stand til at redegøre for hele det projekt og den rapport, som man i fællesskab har lavet. Så jeg vil bede fru Christine Antorini om at bekræfte det, for den gengivelse af forløbet af eksamensformen, der blev givet, var ikke korrekt.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Det er fuldstændig korrekt, at man godt, hvis man har lavet en projektopgave, må gå til eksamen på baggrund af projektopgaven, men - og det er lige præcis det, der er sagens kerne - opgaven må ikke tælle med i den karakter, som de studerende får.
Hvis opgaven skal tælle med, skal man skrive navn på hvert eneste afsnit, man har skrevet, og det er der, hvor vi siger, at det jo er meningsløst.
Det er jo ikke en projektopgave, hvis man kan skrive navn på hvert enkelt afsnit.
Så skal de jo dumpes, hvis de har skrevet på den måde.
Så problemet er, at man kan skrive en stor projektopgave.
Den tæller bare ikke en pind, og derfor vil det fremme et uddannelsessystem med mindre projektopgaver og med mindre samarbejde om at løse de studieopgaver, der er i uddannelsessystemet.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Jeg synes, det var fint, at ordføreren kunne bekræfte, at det i hvert fald er sådan, at man ikke behøver at skrive sit navn på de enkelte dele og man kan gå op og blive eksamineret mundtligt i hele projektet.
Det er jo fint at få redegjort for det.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at det jo et eller andet sted er bemærkelsesværdigt, at man overhovedet skal have en diskussion om, hvorvidt det, der skal ligge til grund for den karakter, som man får, også er den indsats, som man rent faktisk har ydet i en eksamenssituation.
Det er jo helt afgørende, at går man op enkeltvis, så er mulighederne for, at censor kan give den korrekte bedømmelse og give den korrekte karakter, alt andet lige større.
Kan fru Christine Antorini simpelt hen ikke se den simple logik i det?
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg kan svare hr. Martin Henriksen, at jeg kan se den meget simple logik, at det, der motiverer de studerende, er, at de rent faktisk kan blive bedømt på det arbejde, de har lavet, og det betyder også, at hvis de vælger at lave en projektopgave, vil de også gerne bedømmes på den projektopgave.
Derfor vil jeg gerne gentage, at det, der er problemet, er, at den ikke kan tælle med i den karakter, man får ved eksamen.
Det er rigtigt, at man kan gå til eksamen og snakke om sin projektopgave, men man får ingen bedømmelse i det.
Dansk Folkeparti ved jeg vægter i høj grad, at man kan få karakterer og man kan blive bedømt undervejs, og derfor må jeg bare sige, at jeg er dybt forundret over, at lige præcis på det her område mener Dansk Folkeparti så at en projektopgave ikke skal kunne tælles med, den skal man ikke kunne bedømmes for, men man må godt snakke rundt om projektopgaven.
Det er da en underlig måde, hvis man faktisk vægter, at der skal ske en bedømmelse, og det er det, vi sikrer med det her beslutningsforslag, nemlig at hvis man går til gruppeeksamen, fastholder vi, at det er en individuel karakter, men projektopgaven skal også bedømmes og tælle i den samlede karakter, man får som individ efterfølgende.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-08:
Jeg vil høre, om ikke Venstres ordfører kan bekræfte, at der i det forslag, der lægges frem, ikke lægges op til, at der alene skal være tale om gruppebaserede prøver, men en kombination, altså at man giver friheden til, at man på de enkelte uddannelsesinstitutioner selv kan vælge, hvornår det giver mening at lave en individuel eksamen, og hvornår det giver mening at lave en gruppebaseret eksamen.
Der står ikke noget om at tvinge alene gruppebaserede eksamener ned over hovedet på folk.
Det har der aldrig været tale om.
Ordføreren fra Venstre bruger selv eksemplet med kørekort.
Jeg vil høre Venstres ordfører: Kunne man forestille sig, at man, når man tog kørekort, alene skulle køre rundt i et lukket køreanlæg fuldstændig uden nogen andre trafikanter?
Ville man være en særlig god bilist, hvis man godt nok kunne finde ud af at skifte gear og bruge kobling, men ikke kunne finde ud af at navigere i trafikken?
Ville det give mening?
Og er det i virkeligheden ikke det, der er situationen her, nemlig at der er fokus på, at vi har brug for meget mere arbejdskraft, der er god til at samarbejde, som kan finde ud af at fungere i en gruppe?
Er det så ikke også det, man skal måles og vejes på i en eksamenssituation - at man er i stand til at fungere som en gruppe, at man er i stand til at samarbejde?
Det er jo en meget vigtig kompetence at få målt.
Venstres ordfører refererer igen og igen til undersøgelsen fra Aalborg Universitet, og det er jo bl.a. professor Anette Kolmos, der har foretaget den, og hun har bedt mig understrege, at man ud fra den under ingen omstændigheder kan konkludere, at de studerende synes, at man har tendens til at få højere karakterer ved gruppeeksamen.
Det, der står indirekte i rapporten, er, at man ofte står i en styrket situation til eksamen, ved at man er sammen om tingene, men det andet kan slet ikke konkluderes, og det vil jeg gerne have ordførerens bekræftelse af.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
I Venstre mener vi, at eksamensbeviset skal tilhøre den enkelte, men dermed ikke sagt, at vi har afskaffet gruppearbejde og det at lære at arbejde sammen i grupper.
Så vil fru Christine Antorinis påstå, at en sådan rapport ikke tæller, men så ved jeg ikke, hvordan fru Christine Antorini kan svare mig på, hvordan den ikke kan tælle, for censorerne og eksaminator må jo alt andet lige have læst rapporten for at kunne eksaminere den enkelte, og derved tæller rapporten også og bliver brugt ved større skriftlige opgaver på bl.a. universitetet og handelshøjskolen.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-08:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at der i det her forslag intet som helst står om, at eksamensbeviset ikke skal tilhøre den enkelte, og at den enkelte ikke skal måles?
Vi mener fra forslagsstillernes side nøjagtig som Venstre, at man skal have et individuelt eksamensbevis, men det er bare vigtigt i en tid, hvor erhvervslivet understreger det, hvor eksperter understreger det, at der også er fokus på samarbejdskompetencer, og det er altså det, som regeringen har forbudt uddannelsesinstitutionerne at have fokus på.
Man må ikke have fokus på samarbejdskompetencer i eksamensformen, når man ikke har gruppeorienterede prøver.
Igen refererer jeg til professor Anette Kolmos og undersøgelsen fra Aalborg Universitet: Hovedpointen i undersøgelsen er jo - og det håber jeg at Venstres ordfører kan bekræfte - at der bliver et meget ringere fokus på samarbejdskompetencer, når man ikke har friheden til og muligheden for på den enkelte uddannelsesinstitution i særlige tilfælde at vælge en gruppebaseret prøve.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg vil godt starte med at svare på hr. Rasmus Prehns spørgsmål om, hvorvidt det er rigtigt, at man, når man tager sit kørekort, ikke kører i et lukket køreanlæg, men at man bliver sendt ud i trafikken.
Det er helt korrekt, men når man skal have sit kørekort, kan man altså kun få det i kraft af sine egne præstationer, og på samme måde kan man også sagtens samarbejde om et projekt, man kan forberede sig i grupper op til eksamen osv., men karakteren og dermed eksamensbevisets værdi afspejler altså kun den enkeltes individuelle præstationer.
Derfor vil jeg også gerne understrege, at gruppearbejde altså ikke er afskaffet, og at regeringen ikke ønsker at gribe ind over for gruppearbejde.
Jeg synes, det virker som om, at oppositionen har lidt svært ved at finde ud af, hvad reglerne er, og derfor vil jeg da gerne i dag som en serviceoplysning meddele, at man stadig kan skrive og samarbejde om et projekt eller en eksamensopgave, man kan anvende gruppearbejde i undervisningen, man kan eksamineres i en grupperapport, man kan anvende gruppeprøver, hvis det er nødvendigt for at dokumentere fagets mål, og ja, men kan som studerende sågar forberede sig sammen i grupper lige så tosset, som man har lyst til.
På den måde kan man altså ikke få en bedre karakter i kraft af andres indsats, men man kan sagtens få den med udgangspunkt i et fælles stykke arbejde.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Selv om det sikkert strider imod venstres ideologiske hovedsynspunkter, vil jeg sige, at man faktisk godt kan lære noget også i kraft af andres indsats.
Det er tit det, samarbejdet går ud på.
Men jeg synes, at fru Sophie Løhde havde en god pointe: Hvorfor gøre det her til en principdiskussion for og imod gruppeeksamener?
Derfor skal jeg prøve med en indrømmelse, for det kan man somme tider komme lidt fremad med: Jeg tror, at der er fordele og ulemper ved såvel individuelle eksamener som gruppeeksamener.
Det er derfor, det er så absurd, at Folketinget vil påtage sig den opgave sammen med regeringen at bestemme, præcis om man skal vælge det ene eller det andet, i stedet for at overlade det til uddannelsesinstitutionerne ud fra, hvordan uddannelserne tilrettelægges, og ud fra, hvad det faktisk er man skal måle ved de konkrete eksamener.
Det ville være så oplagt at overlade det til uddannelsesinstitutionerne at gøre ud fra nogle overordnede rammer, hvor man så kunne stoppe de ting, som man absolut ikke ønsker.
Men her vælger man meget præcist at fravælge en eksamensform.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Det er såmænd blot to afklarende ting.
Er det ikke korrekt, at undersøgelsen fra Aalborg bl.a. viser, at også eleverne havde det indtryk, at nogle simpelt hen fik for høje karakterer på grund af den her eksamensform?
Den er den ene ting.
Så er der den anden ting, nemlig at der jo ingenting er i den nuværende lovgivning, der forbyder projektarbejde, gruppearbejde, fælles forberedelse, samarbejde om tingene - alle de kompetencer, som man selvfølgelig skal have ude på det private arbejdsmarked.
Men det væsentlige er her, at man går til en individuel bedømmelse.
Og det ligger vel ikke helt fjernt, at man også i en virksomhed, når man har arbejdet på et projekt, skal kunne gå alene til ledelsen og forklare, hvordan projektet hænger sammen, og at man der ikke skal være afhængig af, at man har sine kollegaer med for at kunne forklare projektet.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Ja, vi må jo som i så mange andre tilfælde konstatere, at oppositionens argumentation simpelt hen ikke hænger sammen, og at man er i direkte modstrid med sig selv.
Eksempelvis tog jeg mig den tid at læse referatet fra førstebehandlingen af dette forslag, og her kan man konstatere, at f.eks. hr. Rasmus Prehn fra Socialdemokratiet argumenterer for gruppeeksamen ved at sige, og jeg citerer: »Det er simpelt hen, fordi der ofte er mere tid til rådighed…«.
De to oplysninger hænger jo simpelt hen ikke sammen, al den stund at de to studerende fik 20 minutter mindre til rådighed, og gruppen på tre studerende fik hele 50 minutter mindre til rådighed, altså knap en time mindre end eleven ved den individuelle eksamination.
Mit spørgsmål er derfor: Er det Enhedslisten og Odense Lærerseminarium, der er helt gal på den, eller er det den socialdemokratiske argumentation, som endnu en gang ikke passer til virkeligheden?
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg synes, det er dejligt, at Venstres ordfører har sat sig så grundigt ind i debatten, og derfor håber jeg også, at Venstres ordfører har set de betænkeligheder, der er blevet rejst med hensyn til, om der nu bliver givet gruppekarakter, selv om der rent faktisk skal gives individuelle karakterer.
Det gør der.
Jeg vil sige det sådan, at vi som forslagsstillere ikke vil blande os detaljeret i, hvordan man gennemfører eksamenerne.
Der er heldigvis stor valgfrihed, bortset fra ét punkt, nemlig muligheden for en gruppeeksamen.
Derfor vil vi selvfølgelig ikke gå ind og diktere, at der skal være x minutter til den ene og y minutter til den anden.
Det er princippet om valgfrihed mellem eksamensformer, og det er det, beslutningsforslaget går ud på, og det går ud på, at vi vender tilbage til det, der har fungeret rigtig godt i mange, mange år, indtil regeringen fjernede muligheden for gruppeeksamen - en eksamensform, der i øvrigt ikke har været klager over.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg synes bare, at ordføreren skal være opmærksom på, at de tidsangivelser, jeg nævnte, faktisk var tilfældet på stort set samtlige uddannelser, før gruppeeksamen blev afskaffet.
Derudover er jeg opmærksom på, at den seneste undersøgelse fra Aalborg Universitet viser, at et markant flertal blandt de studerende selv vurderer, at der er en tendens til, at man får en højere karakter end fortjent ved gruppeeksamen end ved individuel eksamen.
Derfor er der jo altså noget, der tyder på, at det ikke er helt i overensstemmelse med ønsket om, at der skal gives individuelle karakterer.
Med de faktuelle oplysninger, jeg gav før, om, at gruppeeksamen ikke giver længere eksaminationstid end den individuelle eksamen - faktisk snarere det modsatte - vil jeg høre ordføreren, om det så ikke forholder sig sådan, at man rent faktisk får bedre mulighed for at komme til orde ved den individuelle eksamen end ved gruppeeksamen, både set ud fra tid i minutter og ud fra den logiske konsekvens, at der ved en individuel eksamen ikke er mulighed for at få taget ordet fra sig, eller at man skal forholde sig til andre gruppemedlemmers upræcise udsagn, al den stund de jo ikke er til stede i lokalet.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg vil sige til fru Sophie Løhde, at jeg tror, at vi alle sammen kan komme med eksempler på eksamensformer, herunder en vifte af individuelle eksamener, som ved gud har varet så kort tid, at man har siddet i lokalet ganske kort tid.
Derfor vil jeg gerne understrege, at det, vi tager stilling til her, er muligheden for forskellige typer eksamensformer - og der skal selvfølgelig være kvalitet i alle eksamensformer, herunder både de individuelle eksamener og gruppeeksamenerne.
Det, der er afgørende for os, er, at man skal have eksamensformer, der afspejler forskellige undervisningsforløb.
Jeg vil bede fru Sophie Løhde forholde sig til, at når man kommer ud på arbejdsmarkedet, arbejder man i den moderne verden faktisk i grupper, man er fælles om at lave projekter, og det er det, der giver mest værdi og kvalitet i den opgave, der kommer ud efterfølgende.
Som vi har fået indrettet det nu på grund af Venstre og Konservatives forbud mod gruppeeksamen, er det sådan, at hvis man laver en gruppeopgave og den skal tælle til bedømmelsen, skal man som studerende skrive navn på hvert enkelt afsnit, man har skrevet.
Undskyld mig, men sådan foregår moderne projektopgaver ikke.
Hvis man skulle skrive navn på hvert enkelt afsnit, ville det jo være en opgave, der ville give dumpekarakter; det er netop et fælles arbejde.
Igen vil vi understrege, at det drejer sig om viften af eksamensformer
alt skal ikke være gruppearbejde, og alt skal ikke være gruppeeksamen, men der skal være muligheden for det, når man faktisk skriver i fællesskab.
Jeg vil gerne takke fru Pia Christmas-Møller for den meget vigtige principielle tilkendegivelse af, at vi netop ikke her fra Folketingets side skal detailregulere eksamensformer.
Derfor er det selvfølgelig også meget relevant, at vi er enige om, hvad det er for nogle rammer der skal være for gruppeeksamen.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det for forslagsstillerne netop er vigtigt med forskellige typer eksamensformer, og det vil også sige, at ingen studerende kan bestå, hvis vedkommende alene har været til gruppebaserede prøver hele vejen igennem, og at alle derfor som et led i deres uddannelse på et tidspunkt også skal have været til individuel eksamen.
Men vi går ikke ind og detailregulerer, hvor mange individuelle og hvor mange gruppeeksamener der skal være.
Det er nemlig viften af eksamensformer, der er vigtig, herunder også, at man kommer igennem en individuel eksamen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-08:
Jeg takker for det meget præcise svar, jeg har fået fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg vil gerne bede om, at den socialdemokratiske ordfører oplyser, om hendes tilsagn også omfatter de øvrige forslagsstillere.
Det er lidt væsentligt for mig, for det betyder altså noget for mig, hvordan det her forslag skal fortolkes i det virkelige liv, når jeg skal trykke på knappen her om et øjeblik.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg vil gerne på forslagsstillernes vegne give det tilsagn, at vi blandt alle partierne, der står bag det her forslag, er enige i den fortolkning, at man ikke kan komme igennem alene med gruppeeksamen, men at der også skal være en individuel eksamen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-05-08:
Ja tak.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, om vi kan være enige om, at man, når man skal søge job i erhvervslivet, går til en samtale, hvorefter man efterfølgende får en ansættelse, hvis virksomheden har valgt, at de ønsker ens kvalifikationer repræsenteret i virksomheden.
Og typisk vil virksomheden så også have et ønske om, at man bagefter samarbejder i team.
Ja, det er rigtigt, men hvor mange er typisk med til en jobsamtale, når man skal ansættes i en virksomhed?