runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Fastfrysningen af grundskylden er jo ikke en problemstilling, der kun gør sig gældende i dele af landet.
Fastfrysningen kommer til at ske i alle dele af landet, også for boligejere i Haderslev, Kolding, Tønder, Aabenraa og Sønderborg.
Og fastfrysningen hjælper alle de boligejere, som ellers ville stå over for stigninger i grundskyldsbetaling, uanset hvor i landet boligen er beliggende.
Men det er selvfølgelig klart, at stigningen har størst effekt i kroner og øre
der, hvor der bliver indefrosset flest penge eller ikke skal betales den her grundskyldsstigning.
Det er der, hvor der ellers ville have været store stigninger – det er jo bl.a. i hovedstadsområdet og i en række kommuner rundtomkring i landet – præcis på samme vis, som hvis man nu f.eks. lettede topskatten, sådan at de kommuner, hvor man har mange topskatteydere, samlet set ville slippe med mindre skattebetaling end de kommuner, hvor man ikke har nogen topskatteydere.
Sådan er vores skattesystem jo skruet sammen, nemlig at når man ændrer på en skattesats eller en skatteprocent eller et fradragsbeløb, rammer det forskelligt i forskellige dele af landet, og det er der ikke noget mærkeligt i.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Men hvis der er flere faktorer, der spiller ind, hvilke tiltag mener ministeren så regeringen har taget eller vil tage, som vil afbøde, at flere mennesker vil blive udsat i årene fremover?
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Danmark skævvrides mere økonomisk, og at borgerne i kommuner som Haderslev, Kolding, Tønder, Aabenraa og Sønderborg er med til at betale regningen for fastfrysningen af grundskylden i 2016, mens lettelsen ikke kommer borgerne i de samme kommuner til gode?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Jeg anerkender bare ikke præmissen, og jeg vil igen gerne anføre, at meningen med integrationsydelsen jo er, at man ikke skal være på integrationsydelse i særlig lang tid.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet, og det må dog være målet for os alle sammen.
Jeg mener, at det gode ved integrationsydelsen er, at den jo er skruet sammen, så der både er et tydeligt økonomisk incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet, men også at der er indlagt en sprogbonus, som er et rigtig godt skub og et skridt på vejen hen imod arbejdsmarkedet.
For når man har tilegnet sig dansk på et relativt højt, men dog alligevel opnåeligt niveau, så udløses der en sprogbonus, og det er alt andet lige en fordel, hvis man skal ud og finde sig et job.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-09:
Jeg tror, vi kan have en lang diskussion om det, for jeg er uenig med ministeren i præmissen.
Men det, jeg så gerne vil hen til, er: Hvis regeringen nu ikke anerkender, at der er en sammenhæng, hvilket alle data egentlig viser, mellem hvor høje sociale ydelser man får, og i hvor høj grad man er i stand til at betale sin husleje, er der så slet ikke nogen andre værktøjer i værktøjskassen, som regeringen har tænkt sig at spille ud med, som så kan afbøde det? Mange af de her mennesker er jo i forvejen på kanten af både arbejdsmarkedet og på kanten af alle mulige sociale sammenhænge. Mange af dem kommer måske med ptsd og alt mulig andet i bagagen. Hvad kan man gøre, så man sørger for, at de ikke bliver sendt på gaden som følge af integrationsydelsen, og hvad der ellers måtte være?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Noget af det, som vi ved hjælper, er, hvis man kigger på personen som helhed.
Som jeg også nævnte i min første besvarelse, er det ofte et uheldigt sammenfald af flere ting.
Derfor ved vi jo, at det er ret afgørende at man ser på personen og økonomien i en helhed.
Og vi ved også, at det ikke nødvendigvis har noget at gøre med, hverken hvilken social ydelse man er på, eller om man rent faktisk er på arbejdsmarkedet.
Der er også mennesker på arbejdsmarkedet, der jo meget ulykkeligt bliver udsat af deres boliger, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Jeg kan kun sige til ordføreren, at jeg altid er interesseret i noget, der kan føre trafiksikkerhed med sig, så jeg sender gerne et brev til EU for at sige det til dem.
Vi har selvfølgelig fundet de gamle meddelelser frem, hvor de siger, at det ikke er muligt, men jeg synes altid, man kan gøre et ekstra forsøg, så det skal nok ske.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Jeg tillader mig at tolke ministerens besvarelse her som en opfordring, som vi så i fællesskab kan komme med til alle danske bilister, der kører rundt i biler, hvor baglyset ikke tænder automatisk, om at se at få det programmeret, sådan at det tænder automatisk.
Det kan vi i hvert fald blive enige om.
Og så vil jeg endnu en gang spørge ministeren, om han ikke kunne tage det op i EU en gang til, så han sagde
For der er danske trafikanter, som sætter livet på spil i trafikken i øjeblikket.
Så kan vi ikke få lov at gøre det?
Jeg vil mindeligt opfordre ministeren til at tage det op en gang til.
Ja, jeg håber virkelig ikke, at ministeren efterfølgende vil teste mig i, om jeg kan hele det her navn.
Det var et meget langt navn, ministeren remsede op her, men det er selvfølgelig meget imponerende at få det hele med, også hvis der skulle være entusiaster, der vil slå det efter.
Men er det ikke et problem, at man som dansk minister, der konstaterer et problem, som jo er livsfarligt i trafikken, på grund af de her regler ikke kan gribe ind nu og her?
Altså, kan ministeren ikke tage det op en gang til med kollegaerne i EU og spørge: Kan vi ikke få lov at lave noget her og nu?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Jeg skal gerne svare så tydeligt, som jeg kan.
Eftersom reglerne om tekniske krav til lygter på motorkøretøjer er reguleret af EU-direktiv 2008/89/EF og FN/ECE-regulativ 48-04 – det er bare, så vi har dem – så kan Danmark ikke indføre andre tekniske krav hertil.
Der kan altså ikke indføres krav om tændte baglygter uden for lygtetændingstiden.
Problematikken vedrørende manglende lys i baglygter er imidlertid, som jeg sagde, anerkendt i både EU og FN, hvorfor reglerne er blevet revideret, så man nu godt må køre med de særlige kørelyslygter og baglygter tændt på samme tid.
Men jeg kan altså ikke gå ind og gøre mere end det her.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for den her meget udførlige besvarelse, og jeg stiller jo ikke spørgsmålet, fordi jeg oplever, at der er nogen konflikt imellem ministeren og mig, men mere, fordi jeg er alvorligt bekymret over den situation, vi er havnet i.
Det er jo rigtigt, at der, som ministeren giver udtryk for, er blevet fundet en løsning, men som jeg har forstået det, er det en løsning, der først kommer til at træde i kraft om et år eller halvandet, og derfor er der altså en mellemperiode, hvor der stadig væk vil være det her problem.
I dag er det sådan, at der er folk, der har købt en ny bil, som sådan set regner med, at den fungerer, ligesom de er vant til, ligesom deres tidligere bil fungerede, så når de sætter sig ind i den og starter den og kører, er der automatisk kørelys på, og der er vi altså i den situation, at der er nogle, der kører ud, og det er måske tidligt om morgenen eller sidst på eftermiddagen, og de har måske små børn bag i bilen, og så har de altså ikke fået tændt for lyset bag på bilen.
Man tør jo slet ikke tænke på, hvad der kan ske, hvis der kommer en stor lastbil, hvis fører ikke er opmærksom på den her bil, og den så brager lige op i den.
Derfor er jeg selvfølgelig meget bekymret over, at vi i øjeblikket har en situation, hvor der ikke er taget hånd om det her, og derfor er jeg interesseret i at høre ministeren, hvad der yderligere kan gøres.
For det, at vi om et år eller halvandet får en regel, der gør, at nye biler får det her udstyr, løser jo ikke det problem, der er lige nu og her, men det løser jo heller problemet med de biler, der allerede er på vejene, som ikke har det udstyr, og hvor folk måske ikke rigtig tænker over det.
Og det er jo navnlig i den her tid, hvor det går fra at det måske har været lyst, når man kører, til det bliver bælgravende mørkt, at man glemmer at tænke over det.
Så kunne ministeren ikke gøre noget yderligere for at løse det problem, der er nu og her, og også sikre, at man i forhold til de biler, som ikke har det her udstyr, får rettet det op, når det er, at de nye regler træder i kraft?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt lige starte med at beskrive, hvordan problemet med de slukkede baglygter egentlig er opstået, og derefter vil jeg orientere om, hvordan problemet faktisk også har fundet sin løsning.
Det er ret teknisk, men det går nok endda.
Det fremgår af færdselslovens § 33, at ved kørsel i lygtetændingstiden i Danmark skal de påbudte lygter, herunder også baglygterne, holdes tændt.
Herudover følger der af færdselslovens § 33a et krav om, at køretøjer uden for lygtetændingstiden skal køre med tændt nærlys, tågeforlygter eller særligt kørelys.
Det har betydet, at alle person- og varebiler solgt i Danmark blev indstillet til, at nærlyset, og derved også baglygterne, automatisk tændte, når motoren blev startet.
I 2008 blev det i EU vedtaget med virkning fra den 7. januar 2011, at alle person- og varebiler skal udstyres med særlige kørelyslygter.
De særlige kørelyslygter har en lavere energieffekt end nærlyset, og de særlige kørelyslygter er dermed mere energivenlige end nærlyslygter.
Men faktisk blev kravet om særlige kørelyslygter også indført med henblik på at forbedre trafiksikkerheden i EU, for det var nemlig ikke et krav i mange EU-lande, at nærlyset på biler skulle være tændt uden for lygtetændingstiden.
De særlige kørelyslygter førte imidlertid et andet problem med sig, eftersom der i det internationale ECE-regulativ nr. 48-04 var et forbud mod, at andre lygter var tændt på køretøjet, når det særlige kørelys var tændt.
Dette gjaldt også for baglygterne, og baggrunden herfor var, at bilernes stoplygter ikke var tydelige nok uden for lygtetændingstiden, når der var lys i baglygterne.
Dette har påvirket og bevirket, at nye EU-typegodkendte biler efter den 7. februar 2011, hvor kravet om de særlige kørelyslygter trådte i kraft, ikke automatisk tænder for baglygterne, når de særlige kørelyslygter er tændt.
lys i baglygterne uden for lygtetændingstiden.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Jeg vil læse højt: Mener ministeren, at der skal gøres noget ved reglerne, der har betydet, at flere biler kører med slukkede baglygter, hvilket kan have forårsaget flere trafikuheld?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Som vi alle ved, står vi midt i en helt ekstraordinær flygtningesituation.
Det presser alle lande, det presser også Danmark.
Jeg er ganske klar over, at mange kommuner i øjeblikket har vanskeligheder ved at finde boliger til de mange nye flygtninge, der kommer ud i de pågældende kommuner.
Som vi alle ved, har regeringen jo fremlagt en række initiativer for at gøre det mindre attraktivt at søge asyl i Danmark, og som noget af det første indførte vi integrationsydelsen, som gør det mindre attraktivt at komme til Danmark i det hele taget.
Ydelsen skal også i høj grad tilskynde nyankomne til Danmark til hurtigere at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er derfor heller ikke vores vurdering, at boligudfordringen kan løses ved højere ydelser, faktisk tværtimod.
I forhold til det aktuelle pres på kommunerne må vi se på andre løsninger.
Vi er således i fuld gang med at se på kommunernes ramme for at løfte både modtagelses- og integrationsopgaven.
Senest har jeg jo netop fremsat et forslag om, at kommunerne kan lade flere flygtninge dele værelse, når der er tale om midlertidig boligplacering.
Det er noget, som Socialdemokraterne i øvrigt bakker op om, og det er jeg meget glad for at Socialdemokraterne gør.
Kommunerne har mit ord for, at vi lytter til dem.
Vi ser på alle de forslag, der kommer, og om der er flere barrierer, der skal fjernes, eller regler, der skal smidiggøres, så kommunerne kan klare den situation, de står i.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Mener ministeren, at der skal gøres noget ved reglerne, der har betydet, at flere biler kører med slukkede baglygter, hvilket kan have forårsaget flere trafikuheld?
Mange tak, og jeg vil endnu en gang læse højt: Hvad er ministerens holdning til, at prisen for vinterdæk kan blive mere end fordoblet som følge af krav om dæktryksmålere på vinterdæk?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Så i dag kan de fleste nye biler programmeres til automatisk at tænde baglygterne, når de særlige kørelyslygter tænder, og i de tilfælde, hvor det ikke kan lade sig gøre, må føreren huske at tænde baglygterne manuelt.
Nu er det jo, som vi også har været inde på, besluttet i EU, at nye person- og varebiler, der er EU-typegodkendt, efter den 30. juli 2016 automatisk skal tænde for nærlyset og baglygterne i mørke eller udsigtbart vejr.
Og sagen er jo den, at vi ikke kan gøre noget ved det.
Jeg kunne da godt have et ønske om det, men det kan vi ikke.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-09:
Jeg læser op: Hvad er ministerens kommentar til Helsingørs borgmester, Benedikte Kiær, KF, der har udtalt, at flygtninge »skal jo kunne betale huslejen af integrationsydelsen, og så billige boliger findes ikke i det antal, vi skal bruge.
Så de fleste starter i midlertidige boliger.
Det er ikke godt for integrationen, og det betyder, at vi skubber problemet foran os«?
Så de fleste starter i midlertidige boliger.
Det er ikke godt for integrationen, og det betyder, at vi skubber problemet foran os«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Kommuners udgifter til flygtningeboliger eksploderer« på dr.dk den 2. september 2015.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Det takker jeg for, og det ser jeg frem til.
Netop det med prisen har jo også været årsagen til, at det har været fremme i debatten, at vi så skulle vælge den tyske model frem for den svenske model.
For hvis man synes, det er for stor en udgift, så kan man lade være med at bruge sin bil de dage, hvor det virkelig er sneglat.
Man skal huske på, at udgiften er en, man har én gang, og så slider man jo halvt så meget på dækkene, når man kun bruger dem halvdelen af året.
Så det er ikke sådan en løbende udgift, man har hvert eneste år.
Der kan selvfølgelig være nogle udgifter i forbindelse med at få skiftet og sådan nogle ting.
Men det ville jo øge sikkerheden, og det ville også sikre fremkommeligheden.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Og da jeg ved, at spørgeren kommer over og besøger mig på fredag i ministeriet, kunne vi jo diskutere det ved den lejlighed.
Det har jeg da et åbent forhold til, så lad os tage en drøftelse af det på fredag.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Tak igen for ministerens besvarelse.
Det ekspertudsagn har jeg også læst, bl.a. fra Trafikstyrelsen, som jeg mener er kommet med netop det.
Noget af det, de er blevet kritiseret for tidligere, er, at de kun har testet det på glatføreanlæg og den slags.
Men de har testet det her på rigtig vej, og der har de nu fundet frem til, at vinterdæk har en lige så god bremseevne på tør vej, som sommerdæk har, men altså en uovertruffen, meget bedre bremseevne på glat vej.
Og det er derfor, det er en god idé at skifte til de her vinterdæk.
Men ministeren svarede ikke på det her med, om ikke man i stedet for det her besvær og de her ekstraudgifter så skulle overveje slet og ret at have obligatoriske vinterdæk efter f.eks. tysk eller svensk model.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Nu vil jeg gerne sikre mig, at vi ikke sender nogle forkerte signaler, for det er faktisk sådan, at når jeg har spurgt eksperterne, har de oplyst over for mig, at man skal huske, at vinterdæk ikke hjælper på det trafiksikkerhedsmæssige – det hjælper på fremkommeligheden, men ikke på det trafiksikkerhedsmæssige.
Og faktisk er det ringere at køre med vinterdæk, hvis det ikke er vinterføre, fordi bremselængden er længere.
Det skal man altså bare huske, siger de: Det er altså ikke på grund af trafiksikkerheden, men på grund af fremkommeligheden.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-09:
Igen vil jeg sige mange tak for ministerens besvarelse.
Jeg skal da også ærligt indrømme, at jeg, efter at jeg har stillet spørgsmålet, er blevet kontaktet af flere forskellige, der arbejder med det her, som har kunnet give mig flere detaljer om det, og det er kun godt.
For ministeren har ret i, at den her dæktryksmåler som sådan jo ikke kun vedrører vinterdæk, men er noget, man har generelt.
Der kan dr.dk så referere en Peter Heissel fra Røllum ved Aabenraa, som var henne for at få skiftet til vinterdæk, og han er altså chokeret over, at det pludselig er 30 pct. dyrere, end han havde regnet med.
Og der er det, at jeg selvfølgelig er interesseret i at høre ministeren, om ikke også han er bekymret over, at vi risikerer, at nogle fravælger vinterdæk, fordi det er så meget dyrere, og om ikke det er en god idé, at bilister husker at skifte til vinterdæk, når det er glat føre, fordi vi jo ved, at det, udover at det kan være et sikkerhedsmæssigt problem at køre på sommerdæk om vinteren, så altså også giver rigtig mange forsinkelser i trafikken?
Vi ved, at der er omkring 80 pct. af danske bilister, der vælger at skifte til vinterdæk, men der er altså stadig væk 20 pct., der ikke gør det.
Er det ikke en ærgerlig barriere, eller er der noget andet, ministeren forestiller sig at man kan gøre?
Kunne det ikke være en lidt mere lavpraktisk måde, som både gør, at det bliver billigere for den enkelte bilist, men som også sikrer, at man sådan set får højnet trafiksikkerheden, fordi de sidste 20 pct., der i dag ikke kører på vinterdæk, rent faktisk kommer til obligatorisk at skulle køre med dem?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Der er lidt forskel på det.
Den tyske model er faktisk sådan, at man ikke har pligt til at køre med vinterdæk, men at man bare har pligt til ikke at køre ud, når man skulle have haft vinterdæk på, altså hvis vejrforholdene er sådan.
Så man kan godt lade være med at have vinterdæk på, men så må man heller ikke køre i sin bil.
Jeg vil bare sige, at jeg tror, alle skal huske, at vi i Danmark nu næsten er oppe på, at det er 85 pct., der kører med vinterdæk, tror jeg endda.
Og jeg tror, man skal huske, at 5.000-6.000 kr. er mange penge for en dansk familie, hvis man skal ud og investere i vinterdæk.
Tak for spørgsmålet.
Kravet om dæktryksensorer er en del af en EU-forordning om typegodkendelse af biler, som Danmark skal følge.
Ifølge Trafik- og Byggestyrelsen er langt de fleste mindre nye biler etableret med dæktryksmåling via sensorerne i bilens ABS-system, og systemet i disse biler er uafhængigt af hjulene på bilen, og det har derfor ingen betydning, om man sætter vinterdæk på bilen.
Det er de mindre biler, der sælges flest af i Danmark, så de fleste bilister vil med andre ord slet ikke opleve en ekstra udgift, når de skifter til vinterdæk.
De dyreste systemer med separate sensorer i dækkene sidder typisk på de større og dyrere biler, hvor dækøkonomien spiller en mindre betydende rolle for bilejeren.
Så alt i alt må jeg sige, at jeg ikke opfatter det som noget stort problem, og det er jo i grunden glædeligt.
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Jeg tror, at det er hr. Rasmus Nordqvist bekendt, at både jeg selv, men også regeringen jo ønsker at begrænse antallet af asylansøgere i Danmark.
Så det her transportøransvar skal selvfølgelig ses som et element i det, men jo i en situation, hvor vi som land er ganske presset, og i en situation, hvor der er indført grænsekontrol.
Og det vil kunne blive indført, hvis f.eks. svenskerne indfører transportøransvar, for så ville man kunne bringe os i en situation, hvor vi også ville benytte vort transportøransvar.
Det er jo ikke et ønske fra min side, at vi skal indføre et transportøransvar, men vi kan komme i en situation, der er så alvorlig, at vi kan blive nødsaget til at gøre det.
Jamen jeg kan jo ikke svare hr. Rasmus Nordqvist klarere, end at hvis man skal søge asyl i Danmark, skal man søge asyl, når man har fødderne på dansk grund – sådan er det.
Man kan jo heller ikke stå i andre lande, f.eks. i et afrikansk land, og sige, at man gerne vil søge asyl i Danmark.
Hvis man søger asyl i Danmark, skal man befinde sig i Danmark.
Så ja, hr. Rasmus Nordqvist har ret i, at man kun kan søge asyl, hvis man er nået til Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Jamen så fik vi så svar på, at det de facto bliver umuligt at søge asyl, hvis man ikke kan komme til den danske grænse og søge asyl.
Dermed har vi lukket grænsen for asylansøgere til Danmark.
Er ministeren så ikke bekymret for, at vi kommer til at se illegale rejser til Danmark, som vi ser det ved andre grænser, de ydre grænser i Schengen, hvor vi ser små gummibåde komme med folk, altså at det vil være sådan nogle scener, vi kommer til at se, hvis folk ikke lovligt kan komme til landet og søge om asyl?
Jamen det er jo ikke en begrænsning, vi har at gøre med.
Så bliver det umuligt at komme til Danmark og bede om beskyttelse, hvis man er forfulgt.
Så ministeren må bare lige igen bekræfte, at man ikke kan komme og søge om asyl, hvis man ikke kan komme ind over grænsen – så kan man jo kun komme illegalt over grænsen.
Og det er den problematik jeg synes ministeren bliver nødt til at forholde sig til.
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Jamen jeg har jo allerede svaret i et skriftligt svar til Folketinget, at det netop er op til transportørerne at beslutte sig for, hvordan det her skal foregå i praksis, så det kan jo ikke komme bag på fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Jeg ændrer jo ikke svar, fordi der er gået et døgn eller to.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Og hvordan er det så, det hænger sammen med det her transportøransvar, i forhold til når du f.eks. vil stige på toget nede i Tyskland?
Altså, hvordan vil det helt konkret foregå for en flygtning, som gerne vil søge asyl i Danmark, og som ikke har et visum til Danmark?
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Altså, hvis man skal søge om asyl i Danmark, skal man jo til Danmark for at søge asyl.
Så svaret må jo være ja, men altså forudsat at man er nået til den danske grænse.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Jeg kunne godt tænke mig at få uddybet det, der jo har været en diskussion om her i dag, nemlig det der med, hvornår man så i virkeligheden kan søge asyl.
Jeg kunne godt tænke mig at få bekræftet, at flygtninge, der kommer til grænsen, kan søge asyl og derefter blive transporteret til et asylcenter i Danmark – er det korrekt forstået?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Ministeren må være bekendt med, at svenskerne har udsat deres lovproces, fordi den svenske minister udtaler, som jeg sagde fra talerstolen under mit ordførerindlæg, at der er behov for en grundig og ordentlig dialog med transportørerne, og vi har brug for en klarere lovproces.
Hvad er ministerens holdning til den svenske udlægning?
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Så vil man ikke kunne søge asyl i Danmark.
Jeg går ud fra, at det så må være hr. Christian Juhls svar til svenskerne, hvis de også indfører transportøransvar.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Derfor har Radikale Venstre og en række andre partier også fremsat forslag om en 3-måneders revisionsklausul.
Det ville give ministeren mulighed for at gennemføre sin lovgivning i morgen og samtidig gøre som svenskerne – og i øvrigt alle andre helt almindelige demokratiske lande – lave en ordentlig høringsproces, hvor man faktisk taler med de mennesker, der skal udføre ens lovgivning.
Hvorfor er ministeren imod en 3-måneders revisionsklausul?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Tak for det.
Ministeren sagde på et tidspunkt, sådan som jeg hørte det, at regeringen vil indføre midlertidig grænsekontrol, hvis Danmark er presset og det så bliver nødvendigt.
Så mit spørgsmål er: Er det ministerens opfattelse, at Danmark ikke er presset, sådan som det ser ud på nuværende tidspunkt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
Så langt er jeg med, og det tror jeg også alle andre er.
Denne kontrol skal foregå før grænsen til Danmark.
Men der stopper informationen også.
Jeg har ikke kunnet få svar.
Ministeren har nu mulighed for at fortælle mig og alle mulige andre, hvordan denne kontrol skal foregå.
Hvis ikke ministeren bruger sin taletid nu her i anden omgang til at fortælle, hvordan denne kontrol i praksis skal foregå – altså ud over at den skal ligge før den danske grænse – må jeg gå ud fra, at det er korrekt, at regeringen og ministeren ingen anelse har om, hvordan kontrollen skal foregå.
Men man vedtager alligevel lovforslaget.