runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-03-24:
Først vil jeg bare rette noget.
Hun kom til at tale om, hvad oppositionen synes om vækstpakken.
Altså det, der er pointen, er jo, at forskellige oppositionspartier har fremsat forslag om en vækstpakke, men at regeringen ikke vil lave en, selv om vistnok otte ud af ti topledere i erhvervslivet anmoder kraftigt om, at der kommer en vækstpakke.
Men det var bare en fortalelse, sådan kan det gå.
Men jeg vil egentlig spørge til noget andet.
Det er meningen, at det er beskæftigelsesfremme, som skal i fokus, men hvilken stilkarakter vil fru Louise Schack Elholm så give regeringen i forhold til, at det eneste, den her pulje indtil videre har gjort, er at dæmpe beskæftigelsen?
For alt er gået i stå i forventning om, at man på et senere tidspunkt kan få et tilskud.
Derfor har den accelereret ledigheden i byggebranchen snarere end det modsatte indtil nu.
Det, jeg spurgte om, var jo sådan set, hvilken stilkarakter fru Louise Schack Elholm vil give forløbet indtil nu, hvor det jo bare er et faktum, at alt er gået i stå, fordi alle private boligejere, som kunne tænke sig at få tilskud, har opsagt de aftaler, de måtte have lavet med håndværkere, fordi de vil vente, til tilskuddet kan administreres.
Det havde måske været klogere, om regeringen havde fået et flertal, i forbindelse med at man fremkom med ideen, så alting ikke var sandet til, mens man hyggede sig med sine finanslovparter om, hvordan ordningen skulle bringes til verden.
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Vi forventer, at det her giver en kraftig øget beskæftigelse, og derfor kan man jo kun sige, at det er et utrolig positivt initiativ.
Det vil sætte gang i nogle projekter, som de forskellige boligindehavere kan have.
Så jeg synes, at det her initiativ er utrolig positivt.
Det er gjort klart, og det gøres så hurtigt som overhovedet muligt, så vi kan ikke andet end at være glade for den måde, det er udformet på.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen jeg har altså bare helt en anden grundholdning, og jeg synes sådan set, det er sørgeligt, at Socialdemokratiet - som jo kommer fra en meget stor og ægte græsrodsbevægelse, nemlig arbejderbevægelsen, som jo også havde det her grundsyn, at det altså er et folkeligt værdifællesskab, som helt grundlæggende er med til at skabe forandringerne i et samfund overser, at det også er nogle grundholdninger, som smitter af på lovgivere.
Lovgivere må også meget gerne være nogle, der viser vejen, men det skulle meget gerne være i et samspil.
Det med, at vi skal sidde her og lovgive, for at moderne, veluddannede kvinder kan komme ind på nogle topposter, tror jeg altså simpelt hen ikke på.
Og jeg har det ligesom den statskundskabsstuderende og mener, at kvinder i dag er stærke nok til selv at sikre, at de også bliver repræsenteret, og at det i hvert fald ikke skal være sammensætningen af ens kromosomer, der bestemmer det.
Apropos bemærkninger vil jeg sige, at jeg egentlig er lidt skuffet over, at Socialdemokratiet overhovedet ikke berører - jeg hører faktisk næsten aldrig partiet berøre - den sociale vinkel på ligestilling.
Nu er jeg jo ikke den, der skal stå og komme med gode råd til Socialdemokratiet, men jeg synes altså bare, at man bevæger sig meget i retning af sådan et middelklasseparti og måske et middelklasseparti for de offentligt ansatte.
Ikke et ondt ord om middelklassen, ikke et ondt ord om de offentligt ansatte, men der er altså også i høj grad en social vinkel, når vi snakker kvinders vilkår.
Kenneth F. Christensen (S), 2009-03-24:
Jeg har lige et enkelt spørgsmål.
Jeg hørte ordføreren sige, at det står klart, hvad man kan få tilskud til, og da jeg synes, at jeg har nærlæst forslaget rimelig godt, vil jeg gerne høre, hvor det står.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Jeg ville egentlig spørge om noget andet, men nu vil jeg da gerne lige starte med at høre om det her med energien, som ordføreren snakker om nu, for det, der bliver sagt, giver absolut ingen mening for mig.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor energibesparende renoveringer ikke er vækstfremmende.
Hvad er det ved de energibesparende renoveringer, der ikke også ville fremme beskæftigelsen i byggebranchen?
Altså, renoveringer, som sparer på energien, skaber vel lige så mange job som alle mulige andre renoveringer, hvis ikke de endda sætter mere gang i særlige dele af byggebranchen, nemlig dem, der sparer på energien.
Så jeg vil gerne høre: Hvorfor vil regeringen ikke slå to fluer med ét smæk og gøre det her til en pulje, der virkelig har fokus på energien, og som så også har fokus på at sætte gang i byggebranchen?
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Det er jo helt klart, at det er nødvendigt, at den her bliver behandlet hurtigt, for ordføreren har fuldstændig ret i, at det selvfølgelig gør folk i tvivl om, hvad de kan få tilskud til.
Men derfor er det jo helt vildt godt, at det her er så klart og tydeligt, som det er, så man fra starten kan se, hvad man kan få tilskud til, og hvad man ikke kan få tilskud til.
Man kan se, hvem der kan få tilskud, og hvem der ikke kan få tilskud.
Derfor synes jeg, det er utrolig positivt, at det er sat så klart op, og det vil jo helt klart stimulere til en øget beskæftigelse, det er der ingen tvivl om.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen den skattereform er jo lavet lige præcis for at skabe noget vækst i samfundet til gavn for alle borgere, og det var vel af nøjagtig samme grund, at den socialdemokratisk-radikale regering i 1990'erne sænkede topskatten med, så vidt jeg husker 5 procentpoint, og fjernede formueskatten.
Det var jo ikke, fordi man ville forgylde de rige mænd.
Det var simpelt hen, fordi man mente, at det ville skabe vækst og dynamik i samfundet også til gavn for kvinder og kvinders beskæftigelse.
Og det er nøjagtig samme grundtanke her.
Omvendt vil jeg sige, at det er en fejlagtig opfattelse, hvis man tror, at man kan omfordele sig ud af alle problemer.
Jeg mener virkelig, at det er en helt grundlæggende svaghed ved Enhedslisten, at det er svaret på alle problemer.
De har tværtimod brug for at ændre på nogle livsvilkår, så de bliver i stand til at få et job og forsørge sig selv og tage vare på deres børn.
Det hjælper man altså ikke på ved at lave en anden profil i en skattereform - snarere tværtimod.
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Dette er målrettet at sikre en større beskæftigelse i Danmark; det er det primære fokus, og derfor er det udformet, som det her.
Vi har så valgt at sige, at vi samtidig også gerne vil hjælpe med at sikre, at boligerne bliver lidt mere energivenlige.
Jeg synes, at det tiltag, der kommer her, viser, at man vil sikre en større beskæftigelse, men også, at man tager hele den energimæssige faktor ind i overvejelserne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-24:
Jeg ved ikke, hvorfor der altid skal snakkes om rengøringsjob for ufaglærte, når man taler om kvinder med anden etnisk baggrund.
Men det, jeg vil spørge om, handler om den økonomiske ulighed mellem mænd og kvinder.
Det har man så haft 8 år til, kan man sige.
Ministeren har fuldstændig ret i, at de enlige mødre på kontanthjælp i den grad har brug for hjælp.
Desværre har vi bare en regering og en minister, som tror, at det er bedre for både de enlige mødre og deres børn, at man pisker dem, frem for at man hjælper dem.
Men hvis det, jeg hører ministeren sige, er, at den her gruppe kvinder skal have et økonomisk løft, så kan jeg love ministeren for, at Enhedslisten vil lægge stemmer til.
Vi ved, at der findes omkring 50.000 fattige børn i Danmark.
Flertallet af dem er netop børn af enlige mødre på kontanthjælp.
Så hvis ministeren kan bekræfte, at der nu skal være et økonomisk løft til den her gruppe kvinder og mennesker i det hele taget,
har vi da fået noget ud af dagen i dag.
Men for at lukke debatten om skattereformen vil det sige, at jeg kan konstatere, at ministeren altså har det helt godt med at vedtage en skattereform, som betyder, at den økonomiske ulighed mellem mænd og kvinder bliver forøget, på trods af at man skriver i sine papirer, at det er en målsætning at reducere den.
Nu siger ministeren, at det ikke er skatten, der skal bruges til det.
Skatten kunne altså være redskab.
Hvad så med de offentligt ansatte?
Hvis man havde været villig til at smide et par milliarder efter dem, sådan at vi kunne få nogle markante lønstigninger på det offentlige område, altså for SOSU'er, pædagoger og folkeskolelærere, så kunne vi have fået reduceret uligheden.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Nej, det er ikke en skattereform, som øger uligheden mellem mænd og kvinder.
Det er en skattereform, som øger væksten i samfundet til gavn for både mænd og kvinder.
Hvis man skulle anlægge fru Johanne Schmidt-Nielsens synsvinkel, skulle man sige, at hun burde støtte en borgerlig regering frem for en socialdemokratisk ledet regering, for den socialdemokratiske regering i 1990'erne gav endnu større lettelser med nedsættelse af topskatten og fjernelse af formueskatten.
Med hensyn til de enlige mødre er pointen, at hvis man slet og ret hæver kontanthjælpen, betyder det, at nogle af dem får lige så meget eller mere, end de ville få, hvis de tog et arbejde.
Det er det, der hedder fattigdomsfælden.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt man skal hjælpe den gruppe borgere med nogle penge.
Det er et spørgsmål om, hvordan de penge skal bruges, og der mener jeg at de kan bruges på en helt anden måde, så kvinderne bliver selvforsørgende og selvhjulpne og i stand til at tage vare på deres børn.
Det forhold ændrer man altså ikke på ved slet og ret at hæve kontanthjælpen.
Frank Aaen (EL), 2009-03-24:
Jeg kan forstå, at regeringen synes, at det går vældig godt.
Man kan også undre sig over, at der ikke er afsat flere penge end de her 1,5 mia. kr., der er tale om, når man sammenligner med de milliarder, der er fosset ud af statskassen til bankdirektører, til bankerne og til erhvervslivet - i megamilliardstørrelsen.
Det er en alt for lille pakke, alt for lille.
Men det spørgsmål, jeg har, er, at jeg faktisk forstod, da regeringen startede med det her udspil, at det så udelukkende skulle gå til energibesparende investeringer.
Hvordan er det så endt med, at en meget stor del af pengene kan gives uden krav om, at det går til energibesparelser?
Jamen altså, energibesparelse, målrettet energibesparelse, giver også beskæftigelse.
Det giver formentlig mindst lige så meget beskæftigelse som det, der er sat i gang her, som lige så godt kan være, at man importerer et mahognikøkken fra et eller andet sted i Langbortistan.
Man sagde selv i starten - sådan hørte jeg det - at de her penge skulle bruges til energibesparende investeringer.
Hvorfor ender man så med at lave noget, der lige så godt kan forøge energiforbruget?
Der er nogle ting i det, der vil spare energi, det er klart, men der er altså også ting i den her pakke, der vil øge energiforbruget.
Vi står over for en konference i København, der skal gøre noget for klimaet.
Hvorfor kommer man så med noget, der ikke er målrettet til at forbedre klimaet?
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Dette forslag er et blandt mange tiltag, der skal hjælpe Danmark på ret kurs igen.
I den alvorlige økonomiske situation, som vi oplever i øjeblikket, er det vigtigt hele tiden at være opmærksom på den seneste udvikling.
Det er regering, som følger op med tiltag på tiltag.
Regeringen har allerede gjort meget.
Der er fremrykket trafikinvesteringer for 5 mia. kr., med finansloven for 2009 skruede regeringen yderligere op for blusset, og med bankpakke I og II har regeringen sikret, at indlånerne ikke mister flere penge i de danske banker, og at bankerne fortsat har mulighed for at låne penge ud til fornuftige projekter.
Eksporterhvervene får en saltvandsindsprøjtning på 20 mia. kr., og regeringen gav en økonomisk håndsrækning til danske virksomheder, da de udskød indbetalingen til moms og A-skat.
Danskerne har mulighed for at hæve deres SP-opsparing, og hvis bare en fjerdedel gør det, vil deres indkomster øges med 7-8 mia. kr. Samtidig har regeringen givet kommunerne mulighed for at investere ekstra i anlæg.
Regeringen har med skatteomlægningen givet danskerne et bedre økonomisk råderum de første år af reformens levetid.
Nu kommer regeringen med en renoveringspulje, der skal give øget beskæftigelse.
Regeringen er altså konstant opmærksom på udviklingen, og når der er behov, reageres der med tiltag. Denne renoveringspulje er blot en del af en bred vifte af tiltag, som regeringen er kommet med.
Vi ser en stigning i arbejdsløsheden inden for byggeriet, samtidig med at folk holder tegnebogen endnu tættere til kroppen.
Dette forslag hjælper danskerne til at finde tegnebogen frem og få gang i nogle af de i forvejen rationelle investeringer i deres hjem og skaber derved ekstra arbejdspladser.
Dette er altså et beskæftigelsesfremmende initiativ, der også hjælper med at øge kvaliteten af boligbestanden.
Det er derfor positivt, at det fremgår så tydeligt, hvem der kan få tilskud, og hvad man kan få tilskud til.
Jeg ser frem til, at vi under denne debat kan få klarhed over, hvad oppositionen egentlig mener om vækstpakken.
Forleden kunne man jo læse i Jyllands-Posten, at Socialdemokratiets formand mente, at det ville være direkte uansvarligt at ansætte flere offentligt ansatte og udvide den offentlige sektor.
Det står jo i skærende kontrast til SF's foreslåede initiativer.
Det står i partiets jobpakke.
Der er altså dyb uenighed i oppositionen om, hvad der bør gøres.
Oppositionen formår endnu en gang ikke at stå sammen om forslag til initiativer.
I stedet flyver det til højre og venstre med usammenhængende forslag.
Venstre mener, at regeringen endnu en gang har vist handlekraft over for udviklingen.
Venstre støtter derfor varmt lovforslaget.
Dette er et initiativ, der skal sikre flere beskæftigede.
Det er altså målrettet mod at sikre en større beskæftigelse.
Man har så herunder også valgt at fokusere på det energivenlige, men det er vigtigt at fokusere på, at i den alvorlige økonomiske situation, vi står over for i Danmark, er vi altså nødt til at reagere på situationen, og jeg synes, at det er utrolig fornuftigt, at man kommer med et beskæftigelsesfremmende initiativ.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-25:
Jamen det er så efterlevet, for vi vil selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side bidrage med at komme med alle de oplysninger, som ministeren må ønske, i og med at de danske småøer ligger os meget på sinde, og vi skulle jo gerne have, at ministeren traf den helt rigtige beslutning, hvis sagen kommer på hans bord.
Så tak for det.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-25:
Jeg må fastholde det, jeg sagde, nemlig at der ikke er noget forbud mod at indvinde ler på Omø.
Så vil jeg også gerne sige, at det ikke er mig som minister, der har den her kompetence, men kommunen og regionen.
Det, som jeg så også svarede før, bliver jeg nødt til at henholde mig til, nemlig at efter råstofloven er det på den måde, at indvinding af ler som udgangspunkt kræver en tilladelse fra kommunen.
Kommunen skal så følge de retningslinjer, som ligger i den pågældende regions råstofplan.
Jeg må sige, at jeg ikke er vidende om, hvordan og hvorledes råstofplanen er for den region, som Omø tilhører.
Jeg må jo så sige, at det ikke er, fordi jeg ikke vil svare på spørgsmålet, men jeg kan ikke i dag stå og sagsbehandle en konkret sag her i Folketingssalen.
Jeg svarer gerne på yderligere spørgsmål på skrift fra hr. Henrik Brodersen.
Det tror jeg er det mest fremkommelige i den her sag, for som sagt skal sagsbehandlingen starte i den pågældende kommune.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-25:
Det er over 30 år siden, at det blev udlagt til et særligt geologisk område, og som sådan er der givet forbud mod at indvinde råstoffer.
Men hvis ikke der er noget forbud længere, ser vi da meget frem til, at man så kan komme i gang, for det har meget store omkostninger for dem, der bor derovre.
I 2006 blev Omø stormflodsramt, og ca. 30 huse blev oversvømmet.
Der havde hver husstand en merudgift på ca. 100.000 kr. ud over det, de fik erstattet.
Så kan man sige, at ud over det ligger der også noget miljø i det, i og med at deres ferskvandssø blev fyldt med saltvand, og det har altså gjort, at der ikke længere er frøer eller andre dyr og planter, der lever der.
Nu ligger det rent faktisk sådan, at det er en afgørelse, der er over 30 år gammel, som handler om, at man ikke må udvinde råstoffer på Omø, og det er derfor, at der på et tidspunkt vil ligge en ansøgning på miljøministerens bord om at give en dispensation.
Jeg stiller spørgsmålet, fordi jeg tror, der er mange nede på Omø, som sidder spændt ved tv-apparatet lige præcis i dag for at høre, om der kunne være en positiv tilkendegivelse.
Hvis ikke det er tilfældet, at råstoffet kan udvindes på øen, så drejer det sig altså om 330 læs ler, der skal køres fra fastlandet og sejles over til Omø.
Det er alene 1,2 mio. kr. i udgifter til sejladsen plus yderligere 1 mio. kr. til opkøb og transport på fastlandet.
Vi snakker om et anlægsarbejde til 6,5 mio. kr. minus det tilskud på 1,5 mio. kr., som kommunen har givet, og det svarer altså til et sted mellem 1.200 og 1.500 kr. pr. grundejer pr. måned de næste 30 år.
Som ministeren sikkert godt ved, har de ikke de store indkomster på de danske småøer, og det kan blive temmelig svært for dem senere hen at sælge deres huse, i og med at det vil blive tinglyst derpå.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-25:
Til indledning vil jeg gerne sige, at der ikke er forbud mod at indvinde ler på Omø, og på det her område er det ikke mig som minister, der har kompetencen, men kommunen og regionen.
Systemet efter råstofloven er nemlig, at indvinding af ler som udgangspunkt kræver en tilladelse fra kommunen, og at kommunen så skal følge de retningslinjer, som ligger i regeringens råstofplan.
Så jeg vil gerne slå fast, at det altså er kommunen, der i alle tilfælde skal starte sagsbehandlingen, og som jeg forstår sagen, har Slagelse Kommune heller ikke på nuværende tidspunkt indsendt en ansøgning.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-25:
Vil ministeren overveje enten at give en midlertidig dispensation fra forbuddet mod at indvinde ler på Omø i forbindelse med etablering af et lokalt dige på øen - og derved spare både udgifter og CO2-udslip i forhold til at skulle transportere ler fra Sjælland med lastbiler og færge - eller vil ministeren alternativt overveje at gå ind i en medfinansiering af de ekstra udgifter, der er forbundet med transport af ler fra fastlandet?
Skriftlig begrundelse
For nogle år siden blev Omø, beliggende i Storebælt, stormflodsramt.
Det har medført et ønske om at forhøje eksisterende diger, hvortil der skal bruges en del ler.
Kommunen har givet tilsagn om et tilskud på 1,5 mio.kr.
Imidlertid har det siden 1975 ikke været tilladt at indvinde ler på Omø, hvilket betyder, at ler skal fragtes med lastbiler fra Sjælland og sejles med færge til den lille ø.
Ikke blot vil dette fordyre anlægsarbejdet med ca. 1,5 mio.kr., men vil også medføre et betydeligt ekstraudslip af CO2.
Ministeren bedes være opmærksom på, at der ved en lokal indvinding muliggjort ved dispensation af ler ligger en betydelig miljømæssig gevinst, idet miljøet skånes for udslip af CO2.
Carina Christensen (KF), 2009-03-25:
Altså igen: Jeg har som kulturminister ikke nogen kompetence til at gå ind og pålægge de her bygningsejere at gøre noget specifikt for de handicappede, og jeg kan forstå, at DBU åbenbart selv har stor interesse i sagen og har skrevet noget ind om det i deres retningslinjer.
Det tyder jo på, at der er en interesse hos DBU.
Hvis DBU eller andre kan have nytte af den viden, vi har, vedrørende hvordan vi har gjort det på statens område, i de statslige kulturinstitutioner, så bringer jeg den gerne videre.
Og hvis der skulle være interesse i at se det eller høre om det a DBU's side, så er de også meget velkommen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-25:
Jeg er meget glad for den imødekommenhed.
Jeg vil i samme åndedrag spørge, om ministeren også vil gå i en dialog med DBU for at høre, om DBU vil kigge nærmere på nogle af de gode eksempler, der findes, altså eksempelvis Fionia Park, når vi nu kan se, at der desværre er danske stadioner, som ikke i tilstrækkeligt omfang sikrer handicappedes adgang, særlig kørestolsadgang, og det kan være problematisk.
Der findes som sagt nogle meget detaljerede retningslinjer fra DBU's side, der har udviklet det, der hedder »Krav til danske fodboldstadion«, og der har man rent faktisk i punkt 43 og 44 taget højde for handicapforhold.
Men det er som sagt meget begrænset, hvad DBU tager højde for, så også her kunne det være fint, hvis man fra ministerens side opfordrede DBU til - det koster jo ikke noget - at indgå i en dialog med handicaporganisationerne om at lave nogle gode retningslinjer.
Carina Christensen (KF), 2009-03-25:
Jamen så længe vi er enige om, at det her er et delt ansvar, er det godt, og mange af de her steder har jeg jo ikke indflydelse på som kulturminister.
Og hvor staten sådan set ikke har en indflydelse, er det en privat bygherre, der bestemmer, hvordan det skal se ud inden for reglerne af bygningsreglementet.
Jeg synes, det er helt fint, at vi er enige om ansvarsfordelingen.
Men hvis det handler om videndeling, om at sprede ud af de gode eksempler, vil jeg da gerne bidrage til arbejdet.
Vi gør jo meget godt og meget positivt i bl.a. statens kulturinstitutioner, og hvis andre kan drage nytte af den viden, vil jeg da gerne være med til at formidle den videre.
Så på den måde synes jeg det kunne være helt oplagt at lave noget videndeling på det her område.
Det bidrager jeg sådan set gerne til.
Kim Mortensen (S), 2009-03-25:
Mit spørgsmål retter sig mod erhvervsskolerne, som i forbindelse med etableringen af det, der hedder administrative fællesskaber, er blevet pålagt omfattende besparelser.
Det er besparelser, som ifølge skolerne ikke er realiserbare, hvilket bygger på en konsulentrapport, der dokumenterer, at der er mange fejl og mangler.
Samme konsulentfirma har udarbejdet rapporter med henblik på etablering af servicecentre i staten.
Servicecenteret for Løn og Regnskab f.eks. forventes kun at blive halvt så stort som forventet, og projektet Statens It bliver mindre og dyrere end planlagt.
Når nu staten - og det er så spørgsmålet - ikke selv kan realisere de besparelser, som ifølge revisionsselskabet er beregnet, er ministeren så villig til at genberegne de besparelser, der er blevet pålagt erhvervsskolerne, og hvis ikke, hvordan vil ministeren så kompensere erhvervsskolerne for de besparelser, der ikke kan realiseres?
Jeg kan sige, at for de to erhvervsskoler i Esbjerg drejer det sig alene om en besparelse på 3 mio. kr., der bliver pålagt henholdsvis EUC Vest og handelsskolen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-25:
Det er korrekt, at der er nogle ting i bygningsregulativet, som tager højde for selve adgangen.
Men her taler vi jo altså også i høj grad om selve den måde, man er der på som tilskuer på et stadion.
Det tages der jo naturligvis ikke højde for i bygningsregulativet.
Altså, sidder man for sig selv nede på sidelinjen ude i regnvejret uden adgang til den ledsager, som er med som hjælper eksempelvis, eller kan man blive placeret sammen med sine venner og bekendte og familie og hjælpere, som selvfølgelig også har en naturlig ret til at komme som tilskuere på et stadion eller i anden sammenhæng?
Det er jo anderledes at gå i teatret, hvor man i hvert fald i nogle tilfælde er gode til at indplacere eksempelvis rullestolsbrugere, netop sammen med deres ledsager.
Så i den sammenhæng er det naturligt at kigge på: Kunne man ikke lave en simpel lille retningstilkendegivelse, en lille vejledning, som samler nogle af de gode ideer, der findes i forvejen?
Jeg ved, der findes udenlandsk litteratur, som man kan ty til, men alt andet lige vil det da være hensigtsmæssigt, at man også får oversat noget af det, der findes, og samlet nogle af de gode råd, der er tilgængelige.
I den sammenhæng synes jeg det ville klæde ministeren, selv om det ikke er hendes ansvarsområde alene, at gå foran med det gode eksempel og nævne dette i den dialog, som jeg går ud fra ministeren har med sine kollegaer i regeringen, sådan at vi kan få skabt et lille godt opslagsværk, som kan bruges af kommuner, som kan bruges af private, og som kan bruges af andre aktører på området.