runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Jeg synes alligevel, at det er her, der måske kommer lidt af den gamle socialdemokratiske trang til at være lidt formynderisk frem igen, måske påvirket af det dårlige selskab, man er i, når man forhandler med Venstre.
For det er lidt bemærkelsesværdigt, synes jeg, at man vil regulere meget tæt, hvordan universiteterne skal forholde sig til det omkringliggende samfund gennem aftagerpaneler, og man vil regulere meget tæt, hvordan undervisningen af ph.d.er skal drives, men når vi så kommer til det, der bliver kernen i sammenslutningen mellem sektorforskningsinstitutionerne og universiteterne, nemlig hvordan man sikrer, at universiteterne under de nye vilkår beholder den fri forskning og forskerne får mulighed for at forske frit – ikke bare frit nå frem til de resultater, de måtte ønske, men også forske frit på områder, som staten måske ikke synes det er relevant at forske i – vil man ikke sikre nogen form for frihed.
Der vil man ikke pålægge universiteterne noget.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke pålægge universiteterne at sikre, at den enkelte forsker får fri tid til egentlig fri forskning?
Rasmus Prehn (S), 2007-02-09:
De rosende ord fra Enhedslisten glæder mig; det er jo herligt, at Enhedslisten og Socialdemokraterne kan stå sammen om at sikre frihed og liberale dyder som selvbestemmelse.
Det glæder mig, fordi det jo netop er sådan, i modsætning til hvad alle mulige andre tror, at man både i Socialdemokratiet og formentlig også i Enhedslisten faktisk har tillid til, at f.eks. universiteterne selv kan løse en række opgaver, uden at statsmagten skal blande sig.
Der tror jeg faktisk vi har en god alliance, og det tror jeg ikke er noget nyt.
Socialdemokratiet har altid stået for tillid og frihed, så det vil vi fortsætte med.
Med hensyn til aftagerpanelerne synes jeg, at hr. Per Clausen undlader at have med i sine overvejelser, at der også foregår undervisning på de her universiteter.
Det drejer sig jo ikke kun om forskning.
Skal vi uddanne kandidater, som har en rigtig god chance for at få et job efterfølgende, giver det altså god mening, at man i uddannelsestilrettelæggelsen har taget højde for, hvad det er for nogle behov, der er på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg altså de her aftagerpaneler kan være med til at sikre.
Men som sagt kan der også være ulemper ved det her, og derfor vil vi følge det tæt.
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Jeg er fuldstændig sikker på, at hvis det er sådan, at man har et ønske om, at det her skal ske hurtigt, vil man også være i stand til at skaffe mennesker, der kan udføre det arbejde.
Så jeg må indrømme, at jeg ikke forstår hr. Dohrmanns synspunkt.
Er hr. Dohrmanns synspunkt, at fordi der for tiden ikke er stor arbejdsløshed i Danmark, skal man sige: Jamen så er der ikke noget at gøre, så må vi vente og se?
Det synes jeg er et interessant synspunkt fra Dansk Folkepartis side, men et synspunkt, man selvfølgelig har lov til at have.
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Nu vil jeg ikke i dag bruge tid på at gå ind i de fuldstændig udokumenterede påstande om, hvad fusionerne vil føre til af velsignelser, men i stedet for stille hr. Torsten Schack Pedersen et lidt mere generelt spørgsmål, nemlig: Hvori består det liberale i det her forslag?
Jeg har i dag tjekket inde på Venstres hjemmeside, og Venstre kalder sig stadig væk Danmarks Liberale Parti.
Men hvori består det liberale i, at man indfører en række nye detailstyringselementer over for universiteterne?
De universiteter, man i 2003 lovede nu ville få mere frihed, bliver med dette forslag udsat for endnu mere detailstyring, end de er udsat for i forvejen.
Så spørger jeg bare: Hvori består det liberale?
Når jeg ikke ville trampe mere rundt i de udokumenterede påstande om fordelene ved fusioner, er det, fordi jeg har stillet 7-8 forslag til videnskabsministeren, hvor han ikke har været i stand til at svare på det spørgsmål, og det ville jeg så ikke udsætte hr. Torsten Schack Pedersen for.
Men nu mener han at kunne læse det ud af nogle høringssvar fra bestyrelserne.
Men tilbage til spørgsmålet.
Kendsgerningen er jo, at med det lovforslag, der ligger her, indføres der yderligere detailstyring af universiteterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg synes, hr. Per Clausen springer lidt for let omkring den proces, der har været i forbindelse med fusionerne.
Der blev udstukket fem mål, som skulle være formålet med fusionerne: bedre uddannelse, bedre forskning, bedre samarbejde, fortsat kompetent myndighedsbetjening og større deltagelse i internationale forskningssamarbejder.
Det var de fem kriterier, som bestyrelserne har lagt til grund for det danmarkskort, som vi nu ser.
Så kan jeg jo altså ikke tolke det på anden måde, end at hr. Per Clausen mener, at de fem klare mål, som er formuleret her, har bestyrelserne altså overhovedet ikke forholdt sig til, og at de bare er grebet ud af den blå luft.
Det undrer mig meget.
Jeg gentager gerne, at der er gode liberale tiltag i forslaget.
Jeg synes bestemt, at det er liberalt, at vi højner kvaliteten.
Jeg synes bestemt, at det er liberalt, at vi sikrer de studerende en retssikkerhed i forbindelse med merit, og jeg er sådan set meget fornøjet ved, at vi nu sikrer disse klare fremskridt.
Morten Homann (SF), 2007-02-09:
Nu hvor vi er ved det liberale, er der et emne, som både ministeren og lovforslaget – og ordføreren også – gik meget let hen over, nemlig forskningsfrihed.
Vi har diskuteret institutionernes frihed meget, og man kan sige, at den i hvert fald bliver sat under pres med det her.
Jeg vil godt spørge ordføreren, hvordan han forestiller sig det skal håndteres, at man nu som institution, f.eks. som universitet, kan komme under yderligere pres, når man direkte skal udføre myndighedsopgaver for staten og for regeringen.
Men det aspekt, der er fuldstændig overset, er jo sådan set den individuelle frihed.
Kan hr. Torsten Schack Pedersen ikke bekræfte, at med de ekstra formål, universiteterne nu får trukket ned over hovedet med det her forslag, så bliver den enkelte forskers frihed endnu mere indskrænket, og så er risikoen for, at den enkelte forsker ikke får mulighed for at forfølge sin egen personlige forskningsfrihed, bestemt blevet skærpet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg gjorde jo helt bevidst det med forskningsfriheden klart i starten af min ordførertale.
For der står helt ordret i forslaget, at der ikke med dette forslag foretages nogen ændring med hensyn til forskningsfriheden.
Det står sådan set flere gange i forslaget, så derfor deler jeg ikke den bekymring, som jeg ved hr. Morten Homann ynder at fremføre.
Der er ikke nogen ændringer i forhold til forskningsfriheden, det står lysende klart.
Morten Homann (SF), 2007-02-09:
Man kunne sådan set også have indskrevet i lovforslaget, at månen var lavet af grøn ost, eller at Den Kinesiske Mur ikke eksisterede, eller andre udslag af fri fantasi.
Men hvis man ser på det faktiske indhold af lovforslaget, har det jo nogle klare konsekvenser for forskningsfriheden.
Ikke alene bliver der yderligere beføjelser til, at dekanen kan pålægge den enkelte forsker nogle yderligere opgaver, men det kræver jo heller ikke meget fantasi at se, at når universitetet får pålagt nye opgaver i sin formålsparagraf og der er vidtgående beføjelser til, at man kan pålægge den enkelte forsker arbejdsopgaver i forlængelse af det, jamen så bliver den enkelte forskers frihed indskrænket.
Så kan hr. Torsten Schack Pedersen komme med så mange besværgelser, det skal være, men han bliver jo også nødt til at se på det faktuelle indhold i lovforslaget, som altså betyder, at der bliver mindre frihed til den enkelte forsker.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
I bemærkningerne på side 9 står der: »Med integrationen af sektorforskningsinstitutioner i universiteter er der ikke tilsigtet nogen ændring af princippet om universitetets forskningsfrihed.
Universitetet skal værne om forskningsfriheden og skal sikre, at der altid udøves en uafhængig, selvstændig og perspektivrig forskning.«
Jeg har svært ved at følge hr. Morten Homann, medmindre hr. Morten Homanns opfattelse af forskningsfriheden er, at man som forsker har et fuldstændigt tagselvbord med økonomiske ressourcer og kan forske inden for lige præcis, hvad man selv ønsker, uden hensyntagen til det, som universitetet har valgt som strategiske fokusområder i forhold til den udmelding, man er kommet med.
For det er jo den eneste måde, hvorpå hr. Morten Homann kan komme i tvivl.
Det vil sige, at der ikke følger nogen forpligtelser med i et ansættelsesforhold eller noget som helst, og jeg tror ikke helt, det er den måde, som forskningsfriheden skal opfattes på.
Jeg slår gerne fast: Forskningsfriheden ændres ikke med dette forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-02-09:
Det kan vi jo altid beslutte.
Det vælger vi at lade være med, fordi vi ønsker, at der er forskning i Danmark, fordi vi ønsker, at der er en udvikling i Danmark, fordi vi ønsker også at sikre forskningsfriheden.
Og det gør vi bl.a. via det, at vi sikrer offentlige midler til forskning.
Det lyder på fru Charlotte Fischer, som om den eneste lyksalige løsning er at sige: Vi må se at få nogle forskere, der har tjent masser af millioner selv, sådan at vi er helt sikre på, at de eneste, de er afhængige af, er dem selv.
Fru Charlotte Fischer får det til at lyde, som om den eneste måde, man kan være sikker på at man er uafhængig på, er, hvis man selv har masser af millioner til sin forskning.
Vil fru Charlotte Fischer ikke nok være sød at bekræfte, at vi i årevis har haft fri forskning i det her land for offentlige midler, som i sidste ende er reguleret fra dette Folketing?
Og tror fru Charlotte Fischer så ikke også, at vi kan gøre det i fremtiden?
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-09:
Vi er jo enige på det formelle plan om, at forskningsfrihed er rigtig vigtig.
Det er vigtigt, fordi det sikrer den bedste kvalitet i forskningen.
Jeg synes, at det, der er problemet i diskussionen her, er, at vi taler om den formelle forskningsfrihed, og der er det rigtigt at alt er i den fineste orden.
Der står, at forskningsfriheden står uanfægtet af dette her lovforslag.
Men så er der den reelle forskningsfrihed.
Når nu man kan læse, at 42 pct. af DTU’s omsætning bliver afhængig af myndighedsopgaver, og at det er 12 pct. for Århus Universitets vedkommende, så kan man jo spørge sig selv: Hvad betyder sådan et økonomisk afhængighedsforhold for forskningsfriheden?
Det kan man jo godt overveje, og det kunne jeg godt tænke mig at spørge
Venstres ordfører om.
Det må man jo have overvejet.
Hvis man nu lidt er djævelens advokat og siger: Når nu ens omsætning i meget høj grad er afhængig af, at man bevarer myndighedsopgaverne i sit hus, så kunne det også være, at man pleasede sin opdragsgiver sådan lidt hist og her i hjørnerne, måske også indimellem på bekostning af forskningskvaliteten.
Hvis man nu har det inde i hovedet, kunne det så være en idé at sige, at man først konkurrenceudsætter de her opgaver, når der har været en ekstern, måske international vurdering af kvaliteten af de myndighedsopgaver, der er blevet forsket i i den pågældende institution?
Hvis man fik sådan en uafhængig vurdering forud, så havde det enkelte universitet jo en eller anden form for garanti for, at hvis kvaliteten var i orden og man fik et eksternt stempel, så risikerede man ikke at miste sin opgave.
Som det er lige nu, har det enkelte universitet måske reelt ikke smaddermeget sikkerhed for, at meget høj kvalitet i forskningen på myndighedssiden faktisk også fører til, at man fastholder myndighedsopgaverne i sit regi.
Kunne Venstres ordfører forestille sig, at man faktisk sagde, at der skal ske en uafhængig vurdering forud for, at man konkurrenceudsætter?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at den myndighedsbetjening, der skal ske fra den sektorforskning, som integreres, selvfølgelig sker på det højest mulige faglige niveau.
Og jeg er nu ret sikker på, at så længe – og det har jeg ikke nogen grund til at tro skulle ændre sig, det mener jeg sådan set at virkeligheden er et rigtig godt bevis på – det fungerer på samme måde som for nærværende, er der da ikke nogen, der har fantasi til at forestille sig forandringer.
Men jeg vil da samtidig sige, at skulle der ske forandringer, så er det måske ikke særlig hensigtsmæssigt, at man for tid og evighed har fastlåst en situation, hvor den, der skal myndighedsbetjenes, ikke har mulighed for at få leveret sin service andre steder fra og få den konkurrenceudsat.
Så jeg synes, det er nødvendigt, at vi har bestemmelsen, men hvis kvaliteten er i orden og der forefindes et tilfredsstillende fagligt niveau, ja, så har jeg da ikke fantasi til at forestille mig, at der er nogen, der vil flytte rundt på den måde, som tingene fungerer på i dag.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi har muligheden, for det sikrer altså en faglig kvalitet.
Søren Krarup (DF), 2007-02-09:
Vores sædvanlige ordfører kan ikke være til stede i dag, og jeg er en noget fremmed fugl i sammenhængen.
Men hr. Morten Homanns spørgsmål til Venstres ordfører får mig alligevel til at stille et spørgsmål.
For når det hedder, at universitetet efter aftale med en minister får mulighed for at udføre opgaver for denne, implicerer det så, at forskeren, der udfører opgaven, dermed er forpligtet af det resultat, ministeren ønsker?
Eller betyder det ikke blot, at ministeren måske ønsker at få også en ubehagelig sandhed at vide?
Kort sagt: Er forskningsfriheden ikke lige uantastet, om man bliver bestilt til noget eller ej?
Det afgørende er jo altså, at det, som forskeren leverer, er det, som hans egen samvittighed eller sandhedssøgen indgiver ham, sådan at der ikke er tale om, at han på nogen måde er købt.
Bliver forskningsfriheden ikke respekteret også i det forhold?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg kan bekræfte hr. Søren Krarups fremstilling.
Det er selvfølgelig ikke sådan, at man kan købe sig til et resultat.
Jeg tror også, det ville være en stor miskreditering af forskere at fremstille det sådan.
Så jeg synes, det er fint, at det bliver understreget, at der selvfølgelig er et helt klart ønske fra den pågældende minister om at få leveret det rigtige resultat, også selv om det måtte være ubehageligt, og det er selvfølgelig det, forskningsfriheden skal sikre.
Morten Homann (SF), 2007-02-09:
Jeg tror, det var om elementet med konkurrenceudsættelse af sektorforskningsydelser, at hr. Rasmus Prehn sagde, at det ikke var det element, som Socialdemokraterne var allermest begejstret for i det her forslag.
Det får mig til at spørge hr. Rasmus Prehn: Hvad er der egentlig i det her forslag – sådan helt ærligt, hånden på hjertet – som Socialdemokraterne er rigtig stolte over?
Jeg forstår godt, at der er nogle ting, som har været værre, og som ikke er helt så slemme mere.
Men er der nogle ting i det her forslag, som Socialdemokraterne faktisk er glade for?
Det var det første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er lidt i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede til Venstres ordfører før.
Hvad med hensynet til den enkelte forskers frihed?
Det har været vendt mange gange i debatten, men fremgår ikke af lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-09:
Der er masser af ting i det her lovforslag, vi er glade for, det synes jeg også jeg betonede i min ordførertale, f.eks. at der er et meritankenævn, som studerende, der føler, at de ikke får tilstrækkelig merit for den uddannelse, de har taget på et andet universitet, når de flytter over til et nyt universitet, har mulighed for at klage til.
Det er da en rigtig fremragende idé.
Det er noget, der har været mangel på længe.
Så det er vi glade for fra socialdemokratisk side at vi har fået med.
Der er ph.d.-skoler, aftagerpaneler.
Jeg synes, der er spændende ting, som vil styrke universiteterne, ved dette lovforslag, så det er med glæde, at vi går med i det her.
Derudover er det jo altså sådan, vil jeg sige til hr. Morten Homann, at når man fremsætter et lovforslag, er det også, fordi det er nødvendigt.
Det er jo sådan, at vi har vedtaget at fusionere de her sektorforskningsinstitutioner med universiteterne, og derfor giver det mening, at de også får deres plads i universitetsloven.
Alt andet ville jo ikke give mening.
Så derfor skal det laves.
Men at vi så samtidig kan få gode elementer ind, er jeg kun glad for.
Med hensyn til den individuelle forskningsfrihed har vi fået præciseret, at der er forskningsfrihed på samme måde, som der hele tiden har været.
Vi har sagt fra socialdemokratisk side, at vi vil følge det tæt.
Vi opfordrer til, at de relevante arbejdsgivere, som skal tilrettelægge arbejdet for forskerne, også tager hensyn til den individuelle forskningsfrihed.
Og det er vi sikre på at man vil gøre ved universiteterne.
Vi har tillid til, at man kan løse det, uden at vi skal lovgive os ud af det.
Men for at være helt sikre har vi sagt: Lad os evaluere det om 2 år.
I 2009 kigger vi på det.
Og er der en række konkrete eksempler på, at den individuelle forskningsfrihed er trådt under fode, så kigger vi gerne på det.
Men indtil videre vil vi hellere have tillid til universiteterne, tro på det frem for at lovgive os ud af det.
Det er slet ikke nødvendigt.
Morten Homann (SF), 2007-02-09:
Problemstillingen er jo, at uanset hvor mange besværgelser hr. Rasmus Prehn skriver ind i lovforslaget, er der jo nogle rent praktiske ting, som gør, at den enkelte forskers frihed bliver sat under pres.
Vi har allerede i dag mulighed for, at den enkelte forsker kan pålægges nogle opgaver, altså få indskrænket sin frihed ved at lave et bestillingsarbejde.
De muligheder bliver udvidet med det her forslag, både fordi omfanget af bestillingsopgaver bliver større, fordi man ifølge formålsparagraffen skal udføre myndighedsopgaver for regeringen, og fordi der bliver udvidet adgang til, at dekanen kan pålægge den enkelte forsker opgaver.
Så det spillerum, man havde, som i forvejen var indskrænket, bliver yderligere indskrænket med det her forslag.
Så uanset hvor mange besværgelser, hr. Rasmus Prehn kommer med, kan han ikke ændre ved, at den enkelte forskers frihed kommer under pres.
Der kan altså ske ubodelig skade; også selv om hr. Rasmus Prehn om 2 år vil give sig til at lave en evaluering, som måske kan føre til et resultat og en ændret lovgivning om 4 år, vil der være forskningsmiljøer, der er ødelagt inden da.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-09:
Nu synes jeg, man skal passe på med at være helt så negativ, som hr. Morten Homann udtrykker at han er.
Jeg er sikker på, at man sagtens kan håndtere det her, og jeg hører altså også forskere, som ikke ser problemer i det.
Men det er rigtigt, at der er folk, der er nervøse for det og er bange for at blive klemte.
Derfor har vi sagt fra socialdemokratisk side, at det tager vi meget alvorligt.
Det vil vi ikke finde os i.
Det har vi sagt, og jeg har også sagt det her i ordførertalen.
Vi har sagt, at det evalueres om 2 år – nu skal loven jo have lov at virke først.
Men der er ingen grund til den pessimisme, som jeg synes SF og hr. Morten Homann lægger op til her.
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Det var jo smukt at høre hr. Rasmus Prehn redegøre for, hvordan Socialdemokraterne har måttet kæmpe en hård kamp mod det liberale parti Venstres ønske om så meget statslig regulering og så meget formynderi som muligt.
Det synes jeg er en interessant udvikling i dansk politik, at det er Socialdemokraternes opgave at kæmpe imod formynderi fra Venstres side.
Det er en stor opgave, som jeg ønsker Socialdemokraterne alt muligt held med i fremtiden.
Det drejer sig om det med aftagerpaneler.
Jeg vil bare spørge hr. Rasmus Prehn, om han i grunden ikke tror, at det, når man laver lovgivningen om, sådan at der kommer et større pres på den tid, der skal kunne bruges til fri forskning, havde været vigtigere at fokusere på at sikre den enkelte forsker ret til at få mulighed for at forske frit, frem for at prioritere at få noget ind, som handler om, at universiteterne skal have kontakt med samfundet, hvad de fleste universiteter vistnok har i forvejen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at slå fast, at forskningsfriheden selvfølgelig er helt central.
Det ville da være absurd, hvis den enkelte forsker var bundet på hænder og fødder og det centralt skulle være fastsat, hvorledes opgaven skulle gribes an.
Jeg tror sådan set, vi alle sammen er fuldstændig enige om og anerkender vigtigheden af, at der er forskningsfrihed i Danmark.
Hvis man læser alle dele af bemærkningerne, kan man se, at der jo er et optryk af den beslutning, vi traf i forbindelse med en tidligere debat om forskningsfriheden, hvori vi sagde, at vi i 2009 vil lave en evaluering for at se på det her.
Dermed har vi jo også indikeret, at vi er meget opmærksomme på forskningsfriheden, og at vi ikke bare sidder på hænderne.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-09:
Hvordan er det, det påvirker universiteterne meget konkret?
Man kan godt arbejde lidt i sandsynligheder her.
Altså, jeg tror ikke ligefrem, nogen universiteter sidder og bæver af frygt for, at de bliver nedlagt i morgen, og derfor er det sandsynligvis ikke noget, der påvirker indholdet af deres forskning særlig meget.
Derimod er det vældig realistisk at sige, at når de opgaver bliver konkurrenceudsat efter 2 år, er der måske nogle, der er bedre, og fint med det, hvis det virkelig er kvaliteten, der bliver konkurreret på, men der er det, jeg siger, at det spørgsmål skal man rejse, for selvfølgelig er der en eller anden form for magtforhold mellem en opdragsgiver, der har nogle bestemte interesser – for det har man altså i et ministerium – og så dem, der skal løse opgaven.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg er jo ked af, at hr. Per Clausen ikke ville lægge fokus på det spørgsmål, som han lagde an til, nemlig om de såkaldte udokumenterede påstande af effekterne ved fusionerne.
Det er jo, hvis det, hr. Per Clausen siger, skal stå til troende, en klar underkendelse af de indstillinger, der er kommet fra bestyrelserne, for det er på baggrund af bestyrelsernes indstillinger, at fusionerne er foregået.
Det vil sige, at hr. Per Clausen nu klart har tilkendegivet, at de mål og intentioner, som bestyrelserne har vurderet lå i fusionerne, anerkender hr. Per Clausen ikke.
Men så har vi da fået det dokumenteret.
Jeg vil sige, at jeg med hensyn til det med det liberale synes, at det er et fremragende forslag.
Jeg synes, det er vigtigt, at de studerendes retssikkerhed styrkes, hvad angår merit.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi højner kvaliteten.
Så der er masser af gode liberale landvindinger i forslaget, og det glæder jeg mig over, og jeg ville da også være fornøjet, hvis hr. Per Clausen glædede sig over liberale fremskridt i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
I forhold til den første del gjorde jeg klart i min ordførertale, at der vil være en dialog mellem Videnskabsministeriet og de centrale handicaporganisationer om udformningen af det.
Der må jeg sige, at vi kender ønskerne, og der vil selvfølgelig blive en forhandling, og forhandlingerne må vise, hvor resultatet lander.
Jeg vil ikke foregribe begivenhederne her.
Med hensyn til bredbåndsdækningen gjorde jeg det klart, at vi ønsker 100 pct. bredbåndsdækning af Danmark, og det gør vi hurtigst muligt.
Som jeg også fremhævede, er vi jo i fuld gang med at sikre det.
Altså, vi har nået 98 pct. på kobbernettet, og med auktionen over en frekvens, som målrettes trådløs internetadgang, er det således, at det altså bliver en afgørende forudsætning, at der skal sættes ind der, hvor man i dag ikke har adgang
Det mener jeg er med til at sikre, at vi hurtigst muligt får sikret fuld bredbåndsdækning i Danmark.