runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Tak for det spørgsmål.
Jeg kunne jo begynde med at sige citat start til hr. Benny Engelbrecht, for der står jo mere end det, der bliver læst op.
Der står følgende: Såfremt Skov- og Naturstyrelsen samlet finder, at der bør meddeles dispensation, bør det ske under hensyntagen til de ovenfor anførte bemærkninger og alene overvejes at genåbne fiskeriet i Grådyb/Hjerting Løb med op til 700 t.
Det, som jeg i dag har svaret på under et åbent samråd, er følgende – jeg har sagt det gentagne gange, og jeg vil også gerne gentage det her i Folketingssalen: På baggrund af bemærkninger fra Danmarks Miljøundersøgelser og Miljøcenter Ribe har Skov- og Naturstyrelsen givet dispensation til opfiskning af 700 t muslinger i ét område i stedet for de ansøgte 1.000 t i to områder.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Baggrunden er den, at der er givet dispensation til et begrænset fiskeri af blåmuslinger i et følsomt område på baggrund af en konsekvensvurdering udført af Danmarks Fiskeriundersøgelser.
Dispensationen er givet, til trods for at bestanden af muslinger er faldet dramatisk i de senere år, hvilket især går ud over bestanden af edderfugle.
I samrådet i formiddags blev ministeren flere gange foreholdt en udtalelse fra Miljøcenter Ribe afgivet på baggrund af den konsekvensvurdering, der er lavet, og som ligger til grund for dispensationsansøgningen.
Ministeren gentog flere gange i samrådet, at Miljøcenter Ribes anbefaling har været, at der gives dispensation.
Jeg går ud fra, at ministeren nu har haft lejlighed til at studere det brev, Miljøcenter Ribe har skrevet den 13. december 2007, hvor der som konklusion i afslutningen af brevet står - jeg citerer: På baggrund af ovenstående er det Miljøcenter Ribes vurdering, at Skovog Naturstyrelsen bl.a. under hensyntagen til forsigtighedsprincippet bør overveje, at der ikke anbefales et kommercielt fiskeri for indeværende.
Mit spørgsmål til ministeren er derfor, om han fortsat tolker Miljøcenter Ribes svar som en anbefaling af en dispensation, og sekundært, hvad han herefter agter at foretage sig i sagen.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg synes, vi på rigtig mange områder har konkrete mål for, hvor vi vil hen.
Når det gælder mere natur, men ikke mindst også når det gælder kvaliteten af vores grundvand, når det gælder luftforurening og en lang række andre parametre, har vi jo nogle klare krav, som vi stiller.
Der vil jeg sådan set blot igen indbyde fru Ida Auken sammen med mange andre gode kræfter.
Jeg er helt opmærksom på, at Danmarks Naturfredningsforening har udgivet den bog.
Den fik jeg faktisk overbragt, da jeg som minister havde det første møde overhovedet, og det havde jeg med Danmarks Naturfredningsforening.
Jeg vil generelt lade mig inspirere af rigtig mange af de gode kræfter, der findes.
Lad os frem for at grave nogle store skyttegrave prøve at se på, om der er noget, der kan forene SF og regeringen.
Nationalparkerne er jo et godt eksempel på politisk enighed, der går på tværs.
Ida Auken (SF), 2008-01-30:
Jeg vil meget gerne inddrage mennesker.
Jeg vil f.eks. gerne inddrage dem, der har arbejdet med det her i 8 og 10 år og ikke kun har arbejdet med det, siden de kom til deres poster, som f.eks. jeg gjorde, ved et valg, eller som ministeren gjorde efter det her valg.
Men er ministeren enig i, at der mangler konkrete mål og tydelig ansvarsfordeling og opfølgning på naturplanlægningen i Danmark?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-30:
Jeg vil godt spørge ministeren, om det er korrekt forstået, at det med afbrænding af slam ikke er den eneste løsning, der er i den løsningsmodel, som man kunne høre skatteministeren måske ville lægge op til.
En anden ting, jeg kunne tænke mig at spørge ministeren om, drejer sig om, at vi har hørt, at nogle af de her virksomheder stiller krav til de landmænd, som får slam på deres marker.
Hvordan stiller ministeren sig til de virksomheder, der f.eks. siger, at køerne ikke må spise det græs, de har gået på?
Er det, fordi man gerne vil gøre borgerne utrygge, eller har ministeren tænkt sig, at det her område skal følges tæt for at se, om der er en fare, hvilket nogle af de her virksomheder måske antyder der kunne være?
Det er jo vigtigt for borgerne, at de føler, at man er sikker i sin vurdering.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg vil sige, at det jo er frivilligt for den enkelte landmand, om man vil modtage slam eller ej, det sker jo ikke under tvang.
Det er mig oplyst, at landmændene jo i stort set alle tilfælde får en vis økonomisk dækning for at modtage slam, så det er altså noget, man modtager penge for.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Jeg har fuld forståelse for måden, man bygger både huse og it-systemer på.
I denne sammenhæng vil jeg dog stadig lige gå tilbage til Tove Larsens henvendelse og høre, om det er rigtigt opfattet, at borgmester Tove Larsen, Aabenraa Kommune, vil få en positiv tilbagemelding på sin henvendelse til skatteministeren.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
For god ordens skyld og også for referatets skyld kan jeg sige, at det bestemt ikke var nogen erkendelse på nogen som helst måde.
Jeg er ikke vidende om, hvornår den rapport er landet i Miljøministeriet.
Det er en viden, som hr. Torben Hansen får, og når han får den viden, kan han jo selvfølgelig bruge den viden om, hvornår rapporten er landet, til, hvad hr. Torben Hansen vil.
Men det, som jeg indskærper, er, at alle de områder, alle de rapporter, som jeg har ansvaret for som minister, selvfølgelig tilgår Folketinget, så snart det overhovedet kan lade sig gøre.
Men man må jo have respekt for, at med den her OECD-rapport er der en helt klar procedure for, hvordan der skal være en offentliggørelse, og hvordan det skal overbringes.
Hele den procedure tror jeg der måske vil være en god grund til at oversende både til hr. Torben Hansen og til Folketingets Miljøudvalg, for det er jo altså kun hvert sjette år - faktisk hvert syvende år - at vores miljøpolitik på den måde bliver gennemgået til en større review.
Der vil jeg selvfølgelig sige at vi alle sammen har en interesse i at finde ud af, hvad der er op og ned i de kriterier, der er for offentliggørelse.
Jeg ønsker jo kun at overbringe den viden til hr. Torben Hansen, for at han kan se, at der bestemt ikke har været tilbageholdt nogen som helst oplysninger, på ingen måde.
Torben Hansen (S), 2008-01-30:
Nu henviser ministeren så selv til Australien.
Nu ligger Australien langt væk, men lige præcis i den her sag ligner Australien og Danmark jo hinanden, fordi der også har været et valg i Australien - det var så også lige omkring tiden for det danske valg - så situationerne er meget ens, og begge steder kan det jo godt se ud, som om man netop har sørget for, at ting, der måske var ubekvemme, ikke kom frem.
Men jeg kvitterer for ministerens udtalelser om, at man for eftertiden vil skynde sig lidt mere, og det må jeg så også sige er en blank erkendelse fra ministerens side af, at alene det første halve år, som der var lagt op til, fra den 27. juni til den 7. december, selvfølgelig er fuldstændig utilfredsstillende.
Og derfor vil vi jo så også for eftertiden holde øje med, at tingene kommer noget før, for hvis det er sådan, at man skal have en ordentlig, kvalificeret politisk debat, må man jo også sørge for, at tingene kommer, når de er udarbejdet, i stedet for at tiden bliver trukket ud i halve og hele år.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg kan sige, at det er oplyst over for mig, at der var to lande i OECD-kredsen, der fik vurderet deres miljøpolitik på samme tid, og det var Australien, og det var Danmark.
I Australien bliver rapporten fremlagt i marts måned.
Det er blot for at sige, at der jo er en bestemt procedure inden for OECD-systemet for, hvornår rapporterne så bliver fremlagt, og det er så også en rapport, der har haft et forløb, der er parallelt med det, vi har i Danmark, altså også en rapport, som har taget afsæt i, at den måtte være færdig i OECD-sammenhæng hen over året 2007.
Men med det vil jeg sådan set
blot understrege og også gerne give tilsagn om, at alle de rapporter, som jeg har indflydelse på, selvfølgelig skal tilgå Folketinget snarest muligt.
Jeg har ingen ambitioner om at holde nogen som helst oplysninger tilbage, overhovedet ikke.
Men i forbindelse med OECD er der selvfølgelig en bestemt procedure for, hvornår spørgsmål besvares, og ikke mindst for, hvornår en rapport oversendes.
Og der må jeg sige, at jeg ikke har den viden om, hvornår den fysiske rapport faktisk er kommet til Miljøministeriet, men det vil jeg gerne give tilsagn om at jeg selvfølgelig giver et svar på, for ellers - det er jeg helt opmærksom på - vil hr. Torben Hansen selvfølgelig stille det som skriftligt spørgsmål; så jeg kan jo lige så godt være venlig og sige, at den oplysning får hr. Torben Hansen.
Torben Hansen (S), 2008-01-30:
Jamen så vil jeg vende den om og spørge ministeren: Den første runde er færdiggjort den 27. juni og forelagt til præsentation den 7. december.
Synes ministeren, det er tilfredsstillende, at der skal gå næsten et halvt år, fra den er færdig, til den bliver præsenteret for den danske offentlighed?
Man må erkende, at der også har været et valg ind over, og det lignede jo mere end en tanke.
Men hvis ministeren så ikke synes, det er tilfredsstillende, vil ministeren så her over for Folketinget sige: Det var så sidste gang jeg vil for eftertiden sørge for, at når vi har nogle ting færdige, så kommer de også ud, uanset hvor ubekvemt tidspunktet er?
Og jeg vil henvise til, at nu har man haft noget til at ligge i et år på energiområdet, som også var ubekvemt for regeringen.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg kan starte med at sige, at jeg jo ikke har nogen interesse i at udskyde rapporten, i og med at jeg lige har sagt til fru Ida Auken, at det er en ganske udmærket og god rapport.
Så alle har jo en interesse i, at rapporten kommer frem til offentlighedens kendskab.
Men jeg må sige til det spørgsmål, som hr. Torben Hansen stiller, at jeg ikke er bekendt med, hvornår rapporten er landet i Miljøministeriet rent konkret; det vil jeg selvfølgelig meget gerne vende tilbage til hr. Torben Hansen om.
Jeg har ikke viden om, hvornår man har modtaget rapporten.
Det er noget, som jeg må vende tilbage om i skriftlig form.
For jeg vil selvfølgelig også gerne dokumentere, at det ikke er noget, der er blevet holdt tilbage.
Jeg må blot gøre opmærksom på, at jeg blev miljøminister den 23. november og derfor ikke kan svare på, hvad der er sket før den dag.
Dér må jeg indhente oplysninger om det, og det vil jeg gerne give tilsagn om at gøre.
Torben Hansen (S), 2008-01-30:
Nu kunne miljøministeren for nogle minutter siden til fru Ida Auken sige, at der sådan set var svaret på spørgsmålet om, hvorfor OECD-rapporten var blevet forsinket.
Når man så kigger på det svar, så er det et ikkesvar; der er sådan set bare en konstatering af, at der har været folketingsvalg.
Men det korte af det lange er, at det jo ikke fjerner indtrykket af, at vi rent faktisk har en regering, der sørger for, at det er den redigerede og forsinkede virkelighed, der sådan set kommer ud.
Vi har lige set det i forbindelse med Energistyrelsen og dens rapport, der viser, at Danmark så snildt kunne leve op til sine CO2-mål.
Den har man nu ventet på i næsten et år.
Så er der lige præcis den her OECD-rapport, hvor det klart og tydeligt fremgår af selve rapporten, at den er færdiggjort den 27. juni.
Så var den så først planlagt - det medgiver jeg - til, at der skulle være præsentation af den den 7. december, det blev så grundet folketingsvalget udsat til den 25. januar, og det synes jeg er helt fint.
Men kan ministeren ikke give en begrundelse for, hvorfor den skulle udsættes fra den 27. juni til den 7. december?
Det lugter temmelig meget af, at man havde en rigtig dårlig sag her, og så skulle man sørge for, at man fik den udskudt til efter et folketingsvalg i efteråret.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Men jeg vil sørge for at foranstalte, at der ud fra spørgsmålet vil blive oversendt et notat fra Miljøstyrelsen til spørgeren om, hvad praksis er i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-30:
Jeg vil ganske kort spørge ministeren, hvornår der sidst har været en vurdering af f.eks. grænseværdier, og om man også samtidig tager hensyn til, om nogle af de ting, som optræder i slammet, der bliver båret ud på markerne, ligesom bliver ganget op med hinanden.
Er det noget, der indgår i den vurdering, eller ser man de her grænseværdier for hvert enkelt område, for hvert enkelt produkt?
Ida Auken (SF), 2008-01-30:
Så vil jeg godt sige, at tonen i den her rapport simpelt hen er en helt anden end tonen i rapporten fra 1999.
Den her rapport taler om konkrete målsætninger og handlingsplaner, det er der altså ikke noget om i den anden.
Nu kan jeg sige, at jeg ved, at ministeren lancerede en naturplan for Danmark - sjovt nok samme dag, som den her rapport udkom - i Politiken, og det foregik ved, at han stak et stykke papir over til journalisten, med en håndtegning og et lille kort og så nogle ideer om, at man ude i befolkningen skal rejse sig, og at det skal være virksomhederne, der opkøber jord, som folk kan løbe ud på og have det sjovt.
Jeg synes, det er at gøre lidt grin med f.eks. Danmarks Naturfredningsforening, der har lavet sådan en stor rapport her, eller med Wilhjelmudvalgets meget konkrete og meget lange anbefalinger.
Så er det ikke nok at etablere fem naturparker, og det kan vi vel forhåbentlig godt blive enige om, vil jeg sige til ministeren.
Der skal være korridorer mellem, og det kræver altså en planlægningsmyndighed, der kan anvise, hvor de her korridorer mellem naturområderne skal være.
Og hvis man ikke som minister vil være planlægningsmyndighed, så er der ikke nogen til at gøre det, så sejler naturen, som Danmarks Naturfredningsforening har påpeget efter OECD's rapport.
Pernille Frahm (SF), 2008-01-30:
Det gør den så nu.
Jeg vil godt vende tilbage til udgangspunktet, nemlig at vi tager de danske kunstneres virke og vilkår alvorligt, som ministeren har sagt, og som jeg gør.
Når nu sagen er, at mange af de kunstnere, som vi taler om, her løber ind i problemer og ikke er i stand til at få fuldtidsarbejde på deres område, er ministeren så klar over, hvad det er, vi kommer til at miste, hvis vi tvinger dem væk fra deres område og ind på andre områder?
Jeg tænker f.eks. på Danmarks Radios kor, hvor der er ganske få fuldtidsansatte sangere, hvor langt størstedelen af dem er deltidsansatte.
Men det betyder jo ikke, at de ikke arbejder.
Det betyder bare, at de en del af deres tid er indtægtsløse.
De er ikke arbejdsløse; de er indtægtsløse.
De skal alligevel øve sig, og de skal stå til rådighed, når koret skal ud at optræde.
Hvilken arbejdsgiver vil finde sig i, at en ansat pludselig forsvinder 4 dage til München med et radiokor?
Nu blinker min røde lampe.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-30:
Baggrund for vores forslag om de supplerende dagpenge er en analyse, der er lavet, og som viser, at selv om ledigheden er faldet markant de senere år og vi har den laveste arbejdsløshed siden 1970'erne, er ledigheden for dem, der er omfattet af supplerende dagpenge, ikke faldet tilsvarende.
Selv om man siger, at deltidsjob med supplerende dagpenge er et springbræt ind på arbejdsmarkedet, er der altså flere fuldtidsledige, der får arbejde, end mennesker på supplerende dagpenge.
Det er den ene ting, jeg vil sige.
Hver femte adspurgte, der modtager supplerende dagpenge, siger, når det er en anonym undersøgelse, at de ikke ønsker længere arbejdstid, og vi kan se, at to ud af tre på supplerende dagpenge slet ikke søger arbejde.
Og i en situation, hvor der, ifølge de seneste tal jeg har set, er 66.000 ubesatte stillinger i Danmark, må vi jo konstatere, at det er et velfærdstab for det danske samfund, hver gang vi ikke kan besætte en stilling. Når vi så ser på de supplerende dagpenge, er der jo forskellige regler, men jeg vil godt nævne et eksempel: Hvis man arbejder på deltid og får supplerende dagpenge, og man arbejder på et område, hvor der ikke er opsigelsesvarsler, kan man med et ugentligt timetal på 13 - fordi der laver man løbende genoptjening af de supplerende dagpenge - fortsætte, indtil man bliver folkepensionist, med at have en ugentlig arbejdstid på 13 timer og modtage supplerende dagpenge.
Det finder jeg er en fuldstændig urimelig ting.
Derfor er der bare at sige, at skal det her samfund have vækst og velstand, skal vi sørge for, at mennesker, der står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet, også tager de fuldtidsjob, der er.
Pernille Frahm (SF), 2008-01-30:
Det er så noget lidt andet.
Jeg er meget glad for, at beskæftigelsesministeren for nylig i et indlæg i Politiken understregede, at han tager de danske kunstneres virke og vilkår alvorligt.
Det er jeg rigtig glad for, og det tror jeg også bliver nødvendigt i den fase, vi kommer ind i nu.
For selv om ministeren senere hen understreger, at kunst ikke skal finansieres af arbejdsløshedsforsikringen, har vi jo et problem.
Vi løber ind i et problem.
Selv om ministeren siger, at det her ikke er et kulturpolitisk spørgsmål, bliver det et kulturpolitisk spørgsmål.
Det får konsekvenser for kulturpolitikken, det får konsekvenser for kunstnernes vilkår i Danmark.
Derfor er det, jeg vil spørge, om ministeren har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan vi skal sikre, at nogle af de mennesker, vi ellers sætter meget pris på - og specielt deres produkter - bliver ved med at producere de ting, som vi har så skrigende brug for i det her land.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-30:
Nu vil jeg lige erindre om, hvad den her regel går ud på.
Den drejer sig om ægtepar, der modtager kontanthjælp, og som har et meget lille - for ikke at sige ikkeeksisterende - økonomisk incitament til at gå ud og tage et arbejde.
Vi kan se fra nogle undersøgelser af de grupper, at der kan være diskussion om, hvorvidt man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det betyder, at vi har interesseret os for at vurdere, om mennesker står til rådighed, og derfor indførte vi den her 300-timers-regel.
Jeg tror, man kan sige, at reglen har påvirket adfærden hos mange i den her gruppe, og i hvert fald kan jeg jo se fra det, jeg hører fra kommunerne, at kommunerne er meget aktive på det her område med at bringe folk videre i uddannelse osv.
Alting er jo i smuk overensstemmelse med den her regel.
Det, vi har villet forhindre, og det, vi vil forhindre, er, at mennesker permanent indretter sig på kontanthjælp uden direkte at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og derfor er det en vigtig regel, vi har fået gennemført her.
Det er en regel, som både kommuner og stat har en stor økonomisk interesse i, for det vigtigste, vi kan gøre for mennesker, er jo at bringe dem ud af overførselsindkomstsystemet og ind i rigtigt arbejde, så de kan blive skatteydere i stedet for.
Thomas Adelskov (S), 2008-01-30:
Men jeg tror, at det for nogle af de ægtepar derude, der har oplevet, at de lige pludselig mistede deres kontanthjælp, har været en katastrofe.
Jeg ved ikke, om ministeren på linje med mig kan forestille sig, hvordan det må være for en familie, der måske sidder i eget hus, lige pludselig ikke at kunne få tingene til at hænge sammen.
Nu sender ministeren den her regning ud til kommunerne, nu skal man derude lave udtræk, og nu skal man genoptage sagerne.
Vi har jo i mange andre sammenhænge diskussioner om alt det bureaukrati, som Folketinget påfører kommunerne, så jeg vil gerne spørge, om ministeren har tænkt sig at kompensere kommunerne for det bureaukrati, der nu bliver indført ved den der overfortolkning af 300-timers-reglen, der gør, at man endnu en gang derude skal til at genoptage alle de her sager og efterbetale pengene.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-30:
Det sidste vil vi også gøre.
Hr. Thomas Adelskov spurgte, hvor mange mennesker det omfattede.
Selve lovforslaget skønnes at omfatte ca. 12.000 personer.
Indtil nu har ca. 860 personer mistet hjælpen i en kortere eller længere periode på grund af 300-timers-reglen.
Et foreløbigt skøn fra Arbejdsdirektoratet baseret på et registerudtræk viser, at det er et sted mellem ca. 60 og ca. 250 personer på landsplan, der skal have efterbetalt hjælpen.
Thomas Adelskov (S), 2008-01-30:
Sagen om Lønmodtagernes Garantifond er ministeren jo ikke uvidende om, for jeg har stillet en række spørgsmål, og ministeren har også svaret mig, og derfor har ministeren selvfølgelig et ansvar for det rod, som hans eget ministerium har givet Lønmodtagernes Garantifond i den sammenhæng.
Det samme gør sig jo gældende med 300-timers-reglen.
Jeg synes simpelt hen, det er urimeligt, at ministeren her i salen i dag forsøger at tørre den af på embedsmændene, som har givet ministeren et råd.
Vi har haft to samråd i Arbejdsmarkedsudvalget, hvor vi hver eneste gang har diskuteret, hvad det var, der blev sagt i Folketingssalen.
Det fremgik af loven, af bemærkningerne til lovforslaget, at det handlede om ægtefæller, der begge var på kontanthjælp.
Det fremgik af Venstres daværende ordfører, fru Irene Simonsen, der fra talerstolen, da man behandlede lovforslaget, sagde, at det handlede om ægtefæller, hvor begge var på kontanthjælp.
Fru Irene Simonsen irettesatte i øvrigt et medlem af Folketinget ved netop at understrege det.
Det sad ministeren på sin plads og hørte under den debat, så derfor kan ministeren simpelt hen ikke løbe fra sit ansvar.
Ministeren har ansvaret for, at man fejlfortolkede 300-timers-reglen, og bør derfor også påtage sig ansvaret for, at man hurtigst muligt får tilbagebetalt pengene til de mennesker.