runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-13:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt, at man også har mulighed for at stille spørgsmål.
Jeg har lige et par enkelte ting, jeg godt vil sige til skatteministeren: Angående forlængelse af det her transfer pricing med hensyn til tonnageskatten spurgte jeg sådan set ikke, om det var en fordel eller ikke en fordel, for det mener jeg sådan set at det er, jeg konstaterede bare, at jeg glædede mig over, at vi nu fik den forlængelse.
Jeg har så to spørgsmål, som jeg egentlig synes er relevante i den her sammenhæng.
Det ene er: Er det ikke sådan, at vi i Danmark har set skattegabet stige?
Skattegabet er altså det her med, hvor mange penge vi ikke rigtig får krævet ind i retmæssige skatter.
Og den del er steget.
Skattegabet er altså blevet større.
Samtidig er antallet af sager i skatteankenævnene blevet mindre, og det virker da som en lidt besynderlig sammenhæng.
Skattegabet, altså de skatter, vi ikke får krævet ind, stiger, mens antallet af sager i skatteankenævnene bliver mindre.
Kunne der ikke være en sammenhæng dér, og kunne det ikke hænge sammen med, at der er nogle af de sager, vi tidligere fik, som vi ikke når nu?
Vi har jo fået et brev bl.a. fra nogle af boligselskaberne om vurderingsankenævnene og det, vi kalder overspringsmuligheden, og der er svaret i høringssvaret fra Skatteministeriet, at dette af ressourcemæssige årsager ikke har været overvejet, altså muligheden for at give adgang til den her overspringshandling.
Så det sidste, jeg lige vil spørge om, er: Vil ministeren ikke prøve at uddybe, om det ikke var en mulighed at overveje det nærmere?
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Jeg skal først sige, at skattegabet har udviklet sig lidt i bølger.
I øjeblikket er vi ifølge de seneste tal på vej ned ad en bølge, og det vil altså sige, at skattegabet har været stigende i forhold til vores målsætninger og stigende i forhold til udgangspunktet.
Det steg fra 2005, men er faldet.
At 2005-tallet var højt, er ikke nogen voldsom overraskelse, for det var lige præcis det år, hvor en stor del af skattemedarbejdernes tid gik med at forberede fusionen og flytte rundt.
Derfor synes jeg, det er glædeligt, at skattegabet allerede året efter er på vej ned.
Vi er ikke i mål endnu, det skal jeg være den første til at beklage, men det er på vej ned, og derfor deler jeg ikke hr. John Dyrby Paulsens mørke syn på det.
Vedrørende overspringsadgangen til vurderingsankenævnene er det sådan, at jeg er i gang med at overveje generelt set, hvorledes ejendomsvurderingen skal organiseres fremadrettet.
Det gælder ejendomsvurderingen generelt, og i den forbindelse synes jeg, det kunne være nødvendigt også at kigge på, hvordan klagesystemet skal indrettes, herunder om der skal være en overspringsadgang.
Jeg vil altså ikke afvise det, jeg vil inddrage det i de overvejelser, vi har omkring ejendomsvurderingerne fremadrettet.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-13:
Jeg vil godt kvittere for skatteministerens bemærkning her til sidst, nemlig at det bliver overvejet i forbindelse med en fremadrettet handling.
Jeg synes, det er noget, man så sandelig burde overveje, for jeg synes faktisk, de har nogle gode argumenter i boligselskaberne som sådan.
Det glæder mig i øvrigt med hensyn til skattegabet, at det nu er gået lidt nedad.
Jeg forstår, er det kun er gået lidt nedad, for hvis det var sådan, at regeringen havde nået målsætningen på de 3,1 pct., så er jeg overbevist om, at skatteministeren ville have sagt det ikke bare en gang, men adskillige gange.
Men det er da glædeligt, at man er på vej ned mod sit mål, selv om der endnu er lang vej.
Men kunne skatteministeren ikke oplyse: Hvad bliver tallet for i år?
Hvad er Skatteministeriets skøn for skattegabet i år, og hvad er målet?
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Målet er, at vi skal have et skattegab på 3,1 pct.
Det er et historisk lavt niveau, og det er internationalt set meget, meget lavere end i de lande, vi plejer at sammenligne os med.
Skattegabet er, som hr. John Dyrby Paulsen sagde,
en beregning af forskellen mellem det, vi rent faktisk får i skatteindtægter, og det, vi statistisk set skulle have fået med den skattelovgivning og det bruttonationalprodukt, vi nu engang har.
Og der er skattegabet, som jeg husker det, beliggende på 3,6 pct., og det burde have været nede på 3,1.
Vi arbejder naturligvis for at få det ned igen, og det gøres bl.a. ved den omprioritering af indsatsen, der er blevet gennemført via automatiseringer og digitaliseringer, hvorved vi får frigjort nogle ressourcer til andet arbejde, f.eks. ved den digitalisering, der lige har fundet sted, ved at forskudsopgørelserne for 2009 ikke kommer med posten, men kommer digitalt til langt, langt de fleste danske skatteydere.
Det sparer ressourcer både for os og for postvæsenet, som måske ikke er så glad for at miste omsætning, men i hvert fald også for en masse skatteydere, der er glade for at bruge vores internetservice.
Hanne Agersnap (SF), 2008-11-13:
Det er jo forventeligt, at ministeren mener, at forebyggelsen og den ny indsatsstrategi skal forhindre, at vi får så mange klagesager, selv om vi ligner færre selvangivelser.
Men det er jo også interessant, om der er en sammenhæng mellem bølgerne i skattegabet, som ministeren beskrev, og antallet af lignede selvangivelser og antallet af klagesager, for jeg mener, at nedgangen i antallet af lignede selvangivelser og klagesager har en stor sammenhæng med skattegabet, altså den skat, der ikke bliver indkrævet.
Det var den ene ting om den sammenhæng.
En anden ting er … Ja, nu er taletiden ophørt.
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Spørgsmålet om skattegab og antal gennemførte reguleringer tror jeg bedst egner sig til at blive besvaret skriftligt i udvalgsarbejdet; det er vist nemmere end at skulle stå og begynde at tegne grafer i luften her fra talerstolen.
Jeg vil bare sige, at det, der er væsentligt at slå fast, er, at SKAT stadig væk gennemfører en række kontroller.
Der vil stadig væk være et stort behov for, at skattemedarbejdere kontrollerer - af to årsager: For det første, fordi vi ved, at der er nogle, som hverken har evnen eller viljen til at efterleve skattereglerne og betale den skat, de skal, og for det andet, fordi danskerne skal have en vished for, at der er en klar risiko for at blive opdaget, hvis man måtte føle sig fristet til at forsøge at snyde. Derfor er det jo ikke sådan, at en forebyggelsesstrategi, en indsatsstrategi, kan erstatte kontroller; det er et supplement til kontroller, der gør, at vi kan målrette vores indsats og kontrol mere direkte mod dem, der er i risikogruppen for ikke at ville betale den rigtige skat.
Hanne Agersnap (SF), 2008-11-13:
Det var jeg lige ved at gøre før.
Mit andet spørgsmål handlede om den der politiske alsidighed i forbindelse med nedsættelsen af de nye skatteankenævn.
Og som ministeren sagde, er det jo svært at have en politisk bredde i én plads.
Så derfor ville jeg spørge om ministerens holdning til det forslag, der også er blevet fremsendt til ham, om, at pladserne bliver fordelt for et skatteområde ad gangen, så kommunerne bliver bedt om at indstille forskellige fra forskellige valgforbund, så man får en politisk bredde i skatteankenævnet, og så den d'Hondtske metode altså gælder for hele skatteområdet.
Bente Dahl (RV), 2008-11-13:
På den radikale skatteordførers, hr. Niels Helveg Petersens, vegne skal jeg gøre rede for den radikale indstilling til L 43.
Antallet af klager til skatteankenævnene er faldende, og derfor har regeringen besluttet at nedsætte antallet af medlemmer i nævnet.
Det kan regeringen beslutte i en bekendtgørelse.
Ministeren foreslår nu, at hver kommune skal udpege ét medlem og én suppleant i stedet for to, som det nu er gældende.
Derudover er der en række mindre ændringer, herunder at ministeren undtagelsesvis kan afskedige et ankenævnsmedlem.
Det Radikale Venstre har en overvejende positiv holdning til forslaget, men vi vil rejse et enkelt problem, og det har egentlig været rejst af et par andre ordførere også, nemlig problematikken om rekruttering til nævnene, hvor de mindre partier kan komme i klemme og ikke blive repræsenteret, fordi strukturen, som den bliver foreslået, ikke giver plads til så mange medlemmer.
En anden problematik, som ikke har været nævnt, men som vi gerne vil tage frem, er ligestillingsproblematikken.
Det er også et alvorligt problem, og derfor vil vi gerne spørge, hvordan kønssammensætningen i de nuværende ankenævn er, og hvordan man kan sikre, at den nye regel om kun ét medlem pr. kommune ikke yderligere går ud over kønssammensætningen.
Altså, vi går efter - og vi synes, det er vigtigt - at ankenævnene er sammensat blandet.
Vi forlanger ikke og forventer heller ikke noget svar i dag, men vi vil rejse problemstillingen i udvalgsarbejdet.
Kim Mortensen (S), 2008-11-13:
Lovforslaget her handler om at lempe reglerne for det, der hedder de frie skoler, dvs. folkehøjskoler, efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler.
For Socialdemokraterne er det af stor væsentlighed, da de frie kostskoler jo er en væsentlig del af vores kulturarv, som i øvrigt kombinerer en stor grad af faglighed med personlig udvikling, frisind, åbenhed og tolerance - altså begreber, som vores demokrati bygger på.
Derfor er det for os vigtigt, at de frie kostskoler fortsat sikres de bedst mulige betingelser for deres virke og dermed tilgodeses, ved at man afskaffer eller opbløder nogle af de mest bureaukratiske og stramme regler, der findes for skoleformen; stramme regler, der jo faktisk stammer tilbage fra en tid i starten af 1990'erne, hvor det var en anden stor dagsorden, nemlig Tvindlovgivningen, der lagde en række begrænsninger for den frie folkeoplysende skoleform.
Lovforslaget her betyder lettelser af nogle af de mest administrativt snærende bånd, som visse steder har lagt begrænsninger for skolernes udviklingsmuligheder.
Det gælder f.eks. muligheden for at have en større geografisk spredning af bygninger, for at have et bredere udbud af kompetencegivende undervisningsforløb og for at have kombinerede institutioner.
Det ser vi som en stor og god udviklingsmulighed for højskolerne.
Højskolerne er for os et vigtigt og nødvendigt redskab, hvis man vil løse nogle af de udfordringer, som samfundet står over for.
Det er også af afgørende betydning, at folkehøjskolerne fortsat kan udgøre et væsentligt bindeled mellem Danmark og resten af EU og formidle kontakt europæiske borgere imellem.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er positivt, at der med lovforslaget sikres en generel forenkling og modernisering af den gældende lovgivning, som bl.a. er med til at lette de frie skolers administrative arbejde.
Socialdemokratiet kan hermed støtte forslaget.
Og jeg skal i øvrigt også på vegne af Det Radikale Venstres ordfører sige, at Det Radikale Venstre og fru Marianne Jelved også er positivt indstillede over for lovforslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-13:
Forenklinger er noget, som vi i Venstre er meget optagede af, og derfor er det her også et rigtig godt lovforslag.
Vi har brug for at forenkle reglerne for de frie kostskoler.
Der skal være en løbende inddragelse af skoleorganisationerne for de frie kostskoler, og nærværende lovforslag er så blevet et resultat af denne løbende inddragelse.
Formålet med lovforslaget er, at vi skal have forenklet og moderniseret og præciseret nogle gældende regler, som der er for de frie kostskoler i øjeblikket.
Forslaget her indeholder jo bl.a. en ændring af kravet om geografisk og bygningsmæssig enhed, en forkortelse af fristen for ansøgning om godkendelse til tilskud, en hjemmel til administrativ regulering af kombinerede institutioner og en reducering af kravet om evaluering i forhold til skolernes værdigrundlag.
Egentlig er det en opfølgning på det, vi havde som L 113 i sidste samling, og fordi der dér blev præciseret, at der faktisk var et behov for, at vi fik lavet en regelforenkling på dette område, ja, så er dette en naturlig konsekvens, altså at L 50 er sammenskrivninger og de ændringer og forenklinger, vi havde behov for. Så vi ser frem til udvalgsarbejdet, og Venstre støtter lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Nu har vi haft en lang formiddag, så jeg skal ikke trække forhandlingerne alt for meget ud med den her sag.
Men som udgangspunkt støtter vi fra SF's side lovforslaget.
Fra SF's side støtter vi som udgangspunkt altid, når hjemmestyret udtrykker ønske om at hjemtage områder.
Men vi vil også gerne opfordre til, at forslaget kommer i høring blandt relevante høringsparter.
Vi kan se af lovforslaget indtil videre, at man ikke har haft det i høring, og at man heller ikke umiddelbart lægger op til det.
Det er i hvert fald for os vigtigt, at man også får hørt de eventuelle interesseorganisationer, der kan være, således at man får belyst nogle af de problemstillinger, som også fru Karen Klint var inde på, så vi sikrer os, at der ikke er nogen personer i det her, der kommer til at falde ned mellem to stole.
Så det vil vi i hvert fald spørge videre til i udvalgsarbejdet.
Men vi støtter forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-13:
Dette lovforslag er udtryk for den udvikling, vi har set i Grønland igennem de senere år, hvor man kontinuerligt har overtaget flere sagsområder, så de henhører under hjemmestyret.
Derfor finder vi det også fra konservativ side helt naturligt, at man får den her del af den psykiatriske behandling med under det psykiatriske område, som administreres i Grønland - dog med undtagelse af anbringelse af ekstraordinært farlige personer og patienter, da man i Grønland jo ikke har hjemtaget rets- og politivæsen endnu og det derfor henhører under Justitsministeriet.
Jeg vil gerne i forbindelse med det her lovforslag appellere til, at man har en tæt dialog mellem Grønland og Danmark, ligesom vi også fra konservativ side har appelleret til det, når det gælder socialområdet, og at man derved bruger de gensidige kompetencer og erfaringer til at skabe den bedst mulige behandling, både når det gælder socialområdet, og når det gælder sundhedsområdet.
Det synes jeg i fællesskabets navn kun kan være konstruktivt og positivt.
Fra konservativ side kan vi kun støtte dette forslag.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Det Radikale Venstre tilslutter sig som udgangspunkt det her lovforslag.
Det er jo relativt naturligt og på linje med vores generelle holdning i de her sammenhænge.
Så vi lytter til spørgsmålene og ser på svarene i udvalget.
Og man har som udgangspunkt, at det skal overgå til Grønland.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Da man i sin tid overførte sundhedsvæsenet i Grønland, herunder den regelfastsættende myndighed på området, til Grønlands hjemmestyre, omfattede loven ikke anvendelse af tvang i psykiatrien.
Det er så det, man vil med dette lovforslag, sådan at grønlænderne kan få mulighed for at fastsætte regler om og administrere anvendelsen af tvang i psykiatrien.
Kun på denne måde mener man at hjemmestyret kan skabe sammenhæng på det psykiatriske område.
I forbindelse med de seneste ændringer i lovgivningen om tvang i psykiatrien, der blev gennemført i folketingsåret 2005-06 og resulterede i lov nr. 534 om ændring af lov om frihedsberøvelse og anden tvang i psykiatrien og retsplejeloven, tilkendegav Grønlands hjemmestyre, at man ønskede en gennemgribende modernisering af den tilsvarende lovgivning i Grønland, samt at sagsområdet anvendelse af tvang i psykiatrien burde overføres til hjemmestyret i lighed med den overførsel, der pr. 1. januar 1992 skete af det øvrige sundhedsområde.
Udvidelsen af tvang i psykiatrien, som Grønlands hjemmestyre vil indføre ifølge lovforslaget, ønsker Dansk Folkeparti ikke at bidrage til.
Da vi sidst behandlede et lignende forslag her i Folketinget, redegjorde Dansk Folkeparti for, at det er vigtigt at styrke patienternes retsstilling og retssikkerhed til gavn for patienterne, men vi afviste den i lovforslaget foreslåede tvungne opfølgning, altså en udvidelse af adgangen til tvang og tvangsmedicinering over for patienter, der er udskrevet fra behandling, idet vi ser en risiko for, at man i psykiatrien vælger at tvangsmedicinere frem for andre, frivillige, mere virksomme og mere medmenneskelige former for opfølgning.
Dansk Folkeparti mener, at opsøgende psykoseteam og forberedelse af behandlingsgarantier samt vigtigheden af effektive, vedvarende sociale tiltag, samt at patienterne ikke udskrives, før de er færdigbehandlet, er vejen frem.
Derfor mener vi, at man også i Grønland bør bruge disse metoder, ligesom behandlingsplaner eller koordineringsplaner er vejen frem i stedet for mere tvang over for psykiatriske patienter.
Vi mener, at der er nogle ting, der bør afklares, i forhold til at vi ikke blot siger ja til at give et frihedsbrev på dette område.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-11-13:
Forslaget til lov om ændring af lov om sundhedsvæsenet i Grønland lovforslag nr. L 52 - er blevet til på baggrund af et ønske fra Grønlands hjemmestyre i forbindelse med ændringerne i den danske lovgivning på området, der vedrører tvang i psykiatrien, og som skete i 2005 og 2006.
I den forbindelse tilkendegav man fra Grønlands hjemmestyres side, at man ønskede en gennemgribende modernisering af den tilsvarende lovgivning i Grønland.
Da hjemmestyret i sin tid - efterhånden for mange, mange år siden - blev indført i Grønland, og da sundhedsvæsenet i løbet af den periode blev overtaget af Grønlands hjemmestyre, lå dette område under Justitsministeriet og blev dengang betegnet som noget, der ikke kunne overflyttes til Grønland.
Grønlands hjemmestyre agter, når den regelfastsættende kompetence og administration er overført, at indføre en moderniseret psykiatrilovgivning, der tager udgangspunkt i den lovgivning, der gælder i Danmark.
Der er afsat midler - mig bekendt 200.000 kr. - til overførelse til bloktilskuddet, med henblik på at Grønland kan etablere uddannelse og betaling til patientrådgivere samt til drift af et klagesystem.
Det forventes, at lovforslaget medfører, at Grønlands hjemmestyre skal uddanne cirka 40 personer til at etablere det nye klagesystem.
Jeg skal blot her ved denne lejlighed takke sundhedsministeren for det gode samarbejde og for, at hjemmestyrets ønsker er blevet fulgt samt finansieret.
Og jeg skal endvidere give udtryk for glæde over, at endnu et område overgår til Grønland, som derved også får bedre mulighed for at drive sundhedspolitikken som en samlet helhed.
Jeg vil meget gerne høre, hvordan ministeren har ført de løbende forhandlinger med Grønlands hjemmestyre om nogle af de problemstillinger, der er blevet rejst af nogle af de andre ordførere, og som er blevet drøftet med Grønlands hjemmestyre, herunder spørgsmålet om patienternes retssikkerhed under det nye system.
Med disse bemærkninger skal jeg love at følge op på hjemmestyrets behandling af området om sikring af patienternes forhold og tilsige lovforslaget en positiv behandling i Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold.
Karen J. Klint (S), 2008-11-13:
Det handler jo netop om, hvordan vi kan give hinanden tryghed for, at det her skal være til patienternes fordel.
For jeg tror også, det er til patienternes fordel, at man får en selvstændig lov og på grønlandske betingelser, for det er jo i Grønland, problemerne og udfordringerne er.
Så jeg vil bare spørge hr. Lars-Emil Johansen, hvordan vi kan forebygge, at man bliver såret over, at vi går lidt længere ind i detaljen, end vi ellers ville have gjort.
Vi skal jo ikke misforstås, fordi vi stiller spørgsmål, så hvordan kan vi samarbejde om at få lidt mere tryghed for, at det, der sker nu, er med patienten i fokus og ikke, fordi vi skal have et politisk fokus?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-11-13:
Tak for spørgsmålet fra fru Karen Klint.
Dette er den formelle overflytning af kompetencen, altså både den administrative og den faglige kompetence, fra Danmark til Grønland.
Jeg tror og håber, at dette ikke vil være til hinder for, at der fortsat vil være samarbejde mellem danske sundhedsmyndigheder og grønlandske sundhedsmyndigheder om såvel psykiatriske patienters behandling som andre patienters behandling.
Jeg tror, det er her, at det mangeårige fællesskab, som Grønland og Danmark har haft, kan komme i anvendelse, også efter at næste skridt igen i udviklingen er taget efter selvstyrets indførelse.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Vi mener, det er et rigtigt og fornuftigt led i den udvikling, hvor Grønland overtager et større og større ansvar for egne anliggender.
Vi er grundlæggende enige i, at det er den rigtige vej at gå.
Vi er selvfølgelig også opmærksomme på, at vi skal sørge for, når vi foretager overleveringen af de her områder, at det kan ske på så gode og rimelige vilkår som muligt, for det er klart, at det skal være sådan, at vi sørger for, at man på Grønland har et godt udgangspunkt for at arbejde videre med de her sager.
Det er vores udgangspunkt, og derfor vil vi selvfølgelig også følge arbejdet i udvalget, men der er altså ingen tvivl om, at vi støtter det forslag, der ligger her.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Det grønlandske hjemmestyre har et ønske om at hjemtage flere opgaver, hvilket vi i Venstre respekterer og accepterer.
Det er derfor naturligt at skabe det retlige grundlag for, at det grønlandske hjemmestyre kan fastsætte regler for anvendelse af tvangsforanstaltninger som led i behandlingen på det psykiatriske område i Grønland.
Venstre giver gerne Grønland retten til at administrere området, men vi vil opfordre til, at det grønlandske hjemmestyre implementerer de patientrettigheder, der er gældende i Danmark.
Et stort flertal i Folketinget har netop forhandlet en aftale på plads, som vil give psykiatriske patienter en udredningsret og en behandlingsret, og vi ser gerne, at alle rettigheder, der er gældende i Danmark, også bliver implementeret i Grønland.
Dette skal kun betragtes som en opfordring.
Med hensyn til tvang som led i behandlingen er det ofte et fokusemne, og der er god grund til at sætte fokus på det, og derfor vil vi appellere til, at der også fremadrettet i Grønland sættes fokus på opgaven, så tvang minimeres så meget som muligt.
Når der tales om tvang i psykiatrien, er vi jo i den situation, at vi har et grundlovssikret tilsyn, nemlig § 71-udvalget, og det er sådan for nuværende, at § 71-udvalget har tilsynsforpligtelsen i Grønland.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil tage initiativ til, at vi, inden vi vedtager lovforslaget, får afklaret tilsynsforpligtelsen over for de psykiatriske tilbud i Grønland.
Men vi støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-13:
Selvfølgelig har skatteministeren ikke nogen pulje at dele ud af.
Han kan lade nogle penge, som måske ikke skulle have været ud, slippe ud, men det er en anden sag.
Det er Kulturministeriet, der har en pulje, og det er jo kulturministeren, der har lovet at finde pengene på anden vis, så det syntes jeg var udenomssnak.
Kulturministeriet har lovet, at det åbenbart et sted har nogle penge, der kan bruges til at leve op til løftet, så jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at når regeringen finder de penge uden at have flertal for en ny bevilling – penge, der kun kunne være brugt én gang - vil den også oplyse Folketinget om, hvad det er, de penge ikke bliver brugt til, f.eks. hvad det er for nogle sportstalenter, som ikke får den opbakning fra Team Danmark, som de kunne have fået, hvis man ikke havde valgt at bruge pengene her til en ekstra bonus til OL-medaljetagerne, fordi man var lige kvik nok i replikken.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Det skal selvfølgelig være sådan, at når man har en rettighed, skal man også have mulighed for at indbringe en klage, såfremt man ikke får tilgodeset den rettighed, som man måtte mene at man har.
Det ser ud til, at det her lovforslag tager højde for den situation, sådan at hvis man får afvist at få betaling for tandeftersyn, kiropraktisk behandling, fysioterapeutisk behandling, læge- og speciallægebehandling for gruppe 2-sikrede i andre EU-lande, ja, så har man mulighed for over for Patientklagenævnet til at klage over regionernes afgørelse.
Det synes vi er rigtigt, for det er jo en del af vores retssamfund, at det sikres, at når man har en ret, kan man også indbringe afgørelser for en anden instans.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget, L 51, der skulle løse det problem.