runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2011-05-31:
Det er jo ikke ukendt, at der er mange mindre virksomheder og små virksomheder, hvor de ansatte hver dag bruger bil i forbindelse med de reparationer, der skal foretages udeomkring.
Der er sælgere, som kører 50.000 km om året.
Det vil sige, at de kommer til at betale 25.000 kr. i den her 50-øres-afgift.
Det er jo fuldstændig vildt.
Er det virkelig noget, der fremmer dansk økonomi og væksten i Danmark, at man på de små virksomheder, hvor man kører ud og udfører reparationer, skal betale 50 øre pr. kørt kilometer, og at de mennesker, der tager ud og sælger produkter for andre firmaer, også skal gøre det?
Det er da fuldstændig galimatias.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Netop transporten er jo et af de steder, hvor vi har de allerstørste udfordringer med at sørge for, at CO2-udslippet kommer ned, og det er jo derfor, vi fra radikal side har lavet et forslag, som samlet set er provenuneutralt.
Vi skal ikke tage nogen penge fra dem, der transporterer sig fra A til B, men vi ser det sådan, at den enkelte både er bilist, cyklist, togpassager og buspassager, og en af de ting, som vi har været meget optaget af, er, at det jo faktisk ikke er alle, der er det.
Der er mennesker, som bor i områder, hvor der ikke kører busser længere, eller hvor der måske aldrig har gjort det, eller hvor der er meget, meget langt til en togstation, og derfor er det vigtigt at se på, om vi kan bruge kørselsfradraget som en kompensation, fordi der ikke er noget alternativ til privatbilisme – for folk skal jo kunne komme fra A til B.
Det er måske den diskussion, vi har brug for at få, i stedet for at få en skræmmekampagne, som handler om, at uhhh, nogle vil forhindre mig i at bruge min bil.
I stedet for skulle vi diskutere, hvordan vi får folk til at bruge de muligheder, der er for kollektiv trafik der, hvor det er hensigtsmæssigt, men samtidig sørger for, at man kan bruge sin bil der, hvor det er det alternativ, der nu engang er til rådighed.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg læser på Altinget, at Det Radikale Venstre vil starte ikke mindre end en klimarevolution og tage ansvar for klodens klima og dansk økonomi.
Det sidste er nok noget nemmere at gøre end det første.
Desuden er der en plan om at lægge en kørselsring, en road pricing omkring København, som ifølge de oplysninger, jeg har set i avisen, vil medføre 1.000 kr. om måneden i udgift.
Hvis man nu forestiller sig, at almindelige familier kører ca. 25.000 km om året, vil det sige, at det koster 1.000 kr. i kørselsafgift og 1.000 kr. for at komme ind i København.
Er 2.000 kr. ekstra i udgift noget, der kickstarter dansk økonomi?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Først må man sige, at spørgerens opfølgning jo er sådan rigtig klassisk Christiansborgretorik: Nu er vi i salen, og nu tager vi hinanden til indtægt for noget.
Det bliver lidt ærgerligt, hvis det skal være sådan, at hvis man har svaret på en given måde, har man accepteret så og så mange flere i en given arbejdsløshedskø.
Det var sådan set ikke det, der var min pointe.
Jeg ved godt, at vi ser meget forskelligt på de økonomiske mekanismer.
Der er meget stor forskel på den økonomiske model, som Enhedslisten betjener sig af, og den, som Det Radikale Venstre betjener sig af.
Og sådan er det.
Jeg synes, det er helt afgørende, at flere bliver trukket ind fra både ledighed og passiv forsørgelse, og det er jo bl.a. derfor, at vi foreslår en langt mere håndholdt beskæftigelsesindsats, så den enkelte oplever, at der er fokus på det, vedkommende kan, på vedkommendes kompetencer og på det, vedkommende måtte have brug for at lære, altså at der bliver en stærkere indsats for at hjælpe folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, vi har foreslået, at folk faktisk får en bonus for at komme ind på arbejdsmarkedet, så de også skattemæssigt får en oplevelse af, at det her kan svare sig.
Frank Aaen (EL), 2011-05-31:
Stigende arbejdsløshed frem til 2040
ved at fjerne efterlønnen og et fald i reallønnen på 2 pct., synes Det Radikale Venstre er en rigtig god idé.
Det må vi jo tage til efterretning.
Så er der spørgsmålet om, om vi vil komme til at mangle arbejdskraft.
Jeg har haft mulighed for at læse De Radikales 2020-plan, og der står jo, at der kommer til at mangle 50.000, altså at det falder arbejdsstyrken med, inden den begynder at stige igen.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Ja, det er jeg, og jeg håber fortsat, at den bliver gennemført.
Vi tror, det er meget afgørende, at der bliver flere i arbejdsstyrken, for den udsigt, der er til en stærkt faldende arbejdsstyrke, risikerer vi jo kommer til at betyde, at hverken private eller offentlige virksomheder kan få de medarbejdere, som man har brug for for at sørge for virksomhedens produktion eller sørge for, at børnene bliver undervist i skolen.
Det kan man jo så se på på forskellige måder, men jeg tror fortsat, at det gode, man får ud af det, vil være så godt, at det opvejer de ulemper, der selvfølgelig også er forbundet med det.
Sådan er det jo.
Der er ikke ret mange ting, der kun har positive sider forbundet med sig.
Ja, det kan godt være.
Men det kan også være, at han aldrig nogen sinde har indbetalt sit efterlønskontingent og derfor aldrig ville kunne komme på efterløn, men til gengæld har brug for, at der er et system, som sikrer en førtidspension for de mennesker, der er slidt ned, og som mister erhvervsevnen.
Det er en af de ting, som vi fra radikal side har været meget optaget af i hele efterlønsdebatten og i diskussionen om at være nedslidt eller ikke nedslidt.
Nedslidt er noget, man bliver, uanset om man betaler efterlønskontingent eller ej, hvis man er så uheldig at være på en arbejdsplads, hvor fysiske eller psykiske arbejdsskader ikke forebygges.
Derfor er det vigtigt for os, at der bliver gjort noget på det område.
Efterlønnen er en særlig ordning, som jeg ikke kender nogen paralleller til fra andre lande.
Det er en ordning, hvor raske mennesker kan trække sig ud af arbejdsmarkedet med et særdeles stort offentligt tilskud.
I dag er det jo sådan, at hvis en går på efterløn som 60-årig, svarer den årlige udgift til at undervise tre børn i skolen.
Det synes vi ikke er holdbart, når vi mangler folk på arbejdsmarkedet.
Vi ser inden for ganske, ganske kort tid, at rigtig mange går på pension, og at det er meget små årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
Tak for svaret.
Jeg er meget enig i nogle af de betragtninger, som fru Margrethe Vestager her kommer med, for man har lavet en god aftale om efterlønnen.
Vi har en opposition, der fremlægger en plan, som på ingen måde hænger sammen.
Man kan ikke finde 15 mia. kr., som man skal finde hos arbejdsmarkedets parter; man budgetterer for højt med en aktieomsætningsafgift; man tror, at investering i uddannelse giver 5 mia. kr. allerede i 2015.
Det udstiller simpelt hen, at der ikke er noget, der hænger sammen, og det bakker fru Margrethe Vestager op om.
Det kan jeg ikke forstå.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jamen først og fremmest vil jeg gerne anerkende den indsats, som bliver gjort, for det er et stykke frivilligt arbejde, som rigtig mange er optaget af.
Så i den forstand, kan man sige, er der ikke noget at komme efter dér, for det er mennesker, der gerne vil gøre en indsats for det fælles, uanset om det er at sikre en effektiv trafikregulering, eller det er at sørge for f.eks. rene strande, hvis der sker en ulykke.
Det, der bare er interessant, er, at i en periode, hvor vi skal prioritere meget, meget hårdt, kan man sige at det ikke er gratis at opretholde hjemmeværnet.
Det koster mange penge hvert år, og derfor har vi bragt det her forslag på bordet, nemlig for at få en diskussion af, om det er den rigtige måde at bruge et trecifret millionbeløb på, eller om vi skal gøre det på en anderledes facon.
For jeg synes, at det er interessant at se, at vi har meget store finansieringsbehov inden for den professionelle del af forsvaret, som løser livstruende opgaver, også uden for landets grænser, og der er en hård prioriteringsopgave foran os.
Jeg ved ikke, om ordføreren har andre ideer, men noget af det, som vi jo et eller andet sted synes er svært at diskutere, er hele det spørgsmål, som nu også er gjort til genstand for analyse, nemlig hvilke andre dele af forsvaret der så skal levere.
Og der var det nu engang vores grundholdning, at det her måske var et af de mindre smertefulde steder, selv om jeg er fuldstændig klar over, at det selvfølgelig vil gøre ondt nogle steder.
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-31:
Jeg vil tage udgangspunkt i den plan, som De Radikale fremlagde den anden dag, hvor jeg til min fortvivlelse kunne læse, at Det Radikale Venstre mener, at tiden er løbet fra forsvaret, i hvert fald fra hjemmeværnet, og mener, at det skal nedlægges, fordi det ikke længere har nogen relevans.
Nu kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor er det rent faktisk, man kan finde et andet frivilligt organ, hvor der er 50.000 mennesker, der stiller op når som helst, på et hvilket som helst tidspunkt af døgnet, uanset om det er olie på stranden, afvikling af trafik omkring nogle store begivenheder, eller eksempelvis da den lille Holger i Nordjylland forsvandt?
Der kom de inden for en halv time og var med til at finde den lille dreng.
Hvor kan ordføreren pege på, at der er et frivilligt organ, der er så hurtigt og effektivt som hjemmeværnet?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Grundholdningen er jeg sådan set fuldstændig enig i, for det er vigtigt, at der er bæredygtige erhverv over hele Danmark – det er Det Radikale Venstres mål med de ting, vi laver, og det kan være mange, mange forskellige ting.
Jeg synes, at nogle de ting, jeg har stiftet bekendtskab med fra Bornholm på det seneste, altså hele den oplevelsesøkonomi,
står utrolig stærkt.
Det er måske især fødevarer, som spiller en rolle, det er også kunsthåndværk, det er keramik, det er på en lang række forskellige områder, hvor man har nogle kreative erhverv, som også har national betydning.
Det synes jeg er værd at notere sig.
Så må man tage diskussionen, ligesom vi har haft lange og intense og nogle gange også meget følelsesladede diskussioner om færgefarten – om, hvor skibet skal lægge til, og hvilke typer man skal bruge – og så tage det forfra og tage diskussionen der, for spørgeren har jo fuldstændig ret i, at der er meget stor forskel på, hvor stor en belastning flytrafik er, fordi der er nogle typer af flytrafik, som er meget CO2-lette, og andre, som til gengæld er en meget tung belastning.
Jeg synes bare, man skal tage diskussionen fordomsfrit i stedet for at bore sig ned i, at det partout skal være på den ene eller den anden måde
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-31:
Tak for svaret.
Jeg bor på en lille ø ude i Østersøen, Bornholm, og der flyver både maskiner, som har et relativt stort forbrug af brændstof, og så flyver der faktisk maskiner, som gør, at det er den mest CO2-økonomiske måde at komme til Bornholm på, altså hvis det er med et propelfly.
Men jeg bor derovre, og vi har et erhvervsliv, der er meget afhængigt af transport til København, til hovedstaden; det er alle erhvervsvirksomhederne, når der satses så meget på turisme.
Og man kan se, at en del af en vækstplan fra S og SF går ud på at lægge en afgift på noget af det, som der skal tjenes penge på på Bornholm, og det eneste svar, man får fra S og SF, er, at Udkantsdanmark – eller Vandkantsdanmark, som jeg hellere vil kalde det – bare skal være glade for, at de kan få nogle sociale overførselsindkomster, for det er den tanke, man har om vækst i Udkantsdanmark.
Men jeg vil jo hellere have, at der spares på afgifterne, således at man får en mulighed for at vokse selv og ikke bare skal blive et socialt tilfælde i en vækstplan.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg ville da egentlig ønske, at spørgeren var kommet med i spørgetiden og ikke skulle nøjes med mig, for det, man vil få, er selvfølgelig den radikale holdning til det.
Og vi synes godt, at man kan overveje at se på, om de afgifter, vi har på flytrafik, er de rigtige, også fordi flytrafikken er medvirkende til, at der er et meget stort CO2-udslip.
Vi synes, at der er noget at gøre ved det.
For der er jo sådan set ikke noget helligt ved, at afgifterne er på en eller anden bestemt måde.
Det, der er vigtigt for os, er, at der bliver en god balance i det.
Hvis spørgeren læser det radikale forslag »Tag ansvar 2020«, tror jeg, at der er en række af de grønne afgifter, vi foreslår, som spørgeren vil være dybt, dybt uenig i og mene er dybt skadelige for dansk erhvervsliv.
Så jeg tror, at der er en uenighed i synet på, hvordan man egentlig får et konkurrencedygtigt erhvervsliv.
handler det jo også om at udfordre erhvervslivet og sige: Der er faktisk nogle ting, vi kan gøre anderledes, nemlig se, hvordan vi kan føre penge tilbage, se, hvordan vi kan investere i at få et grønt og bæredygtigt erhvervsliv.
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-31:
Jeg havde egentlig bedt om lov til at stille spørgsmålet til ordførerne for S og SF, men jeg faldt desværre for tidsgrænsen.
Men når man nu ikke kan få moderen og heller ikke kan få datteren, må man tage steddatteren.
Og i det her tilfælde er jeg meget godt tilfreds.
S og SF har lavet en økonomisk plan og en vækstplan, som er integreret i hinanden.
Den økonomiske plan hænger ikke sammen – man mangler et større milliardbeløb – og hvis vækstplanen hænger sammen med den økonomiske plan, er der i mine øjne tale om en ufinansieret vækstplan.
En del af den her vækstplan er en flyafgift på 75 kr. Er det en vækstfremmer eller en væksthæmmer i ordførerens øjne?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det er så i givet fald en undren, som hr. Mads Rørvig må have haft i meget, meget lang tid, for det er en gammel nyhed, at S og SF og Det Radikale Venstre ser forskelligt på efterlønnen.
Det er en meget gammel nyhed.
Jeg har sådan set respekt for, at andre partier har andre holdninger end dem, jeg står for, og jeg synes, det er vigtigt, at partierne lægger deres holdninger frem.
Så må vælgerne tage stilling til dem, og så må man tage pejling af, hvad det er for et parlament, der bliver sammensat.
Så må man finde ud af, hvordan vi samarbejder bagefter.
Selv om vi taler utrolig meget om efterlønnen, har vi ikke sådan et tunnelsyn, der gør, at vi kun kan se efterløn.
Vi kan sådan set også se en lang række andre ting.
Vi kan f.eks. se et arbejde for at forebygge nedslidning, for at sikre et bedre arbejdsmiljø, for at investere i uddannelse og forskning, så der bliver vækst og arbejdspladser i det her samfund.
Og det er måske den sammenhæng, jeg nogle gange savner, når jeg hører på forestillingen om, hvad det er, Venstre og Konservative synes der skal bære Danmark frem.
Det er jo de diskussioner, vi kan have, men det siger bare noget om, at det ikke giver mening, at vi enten skal være røde eller blå, for det gør, at vi aldrig nogen sinde får de her diskussioner, men at vi kun får en diskussion om, hvordan vi bag lukkede døre og med mere eller mindre gustne overlæg får lavet nogle aftaler, som så kan blive stillet op over for hinanden som enten røde eller blå.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Jeg ved ikke, om jeg skal tage hr. Kristian Jensens spørgsmål alvorligt.
Jeg ved godt, hvor Fåre ligger.
Vi er ved at være henne i den kategori, hvor Hernings borgmester også brillerede ved at kalde Kristendemokraterne pinagtige, fordi han ikke kan lide, at der specielt i yderområderne er så mange borgere, som Venstre har svigtet.
Det er vel egentlig ikke kun Kristendemokraterne, der er nået frem til den konklusion.
Jeg tror, hr. Kristian Jensen kunne kontakte sine lokalafdelinger i Lemvig, Thyborøn og Holstebro, hvis han skulle være i tvivl.
Måske skulle Venstre tage den her sag lidt mere alvorligt, for der er tale om borgere, der også betaler skat, og der er tale om virksomheder, der får svært ved at etablere sig.
Jeg vil sige til hr. Kristian Jensen, at jeg synes, det er pinligt.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Jeg vil gerne tage det alvorligt.
Det er derfor, der fra regeringens side er investeret mere end 145 mio. kr. i nybygning af akuthuse, lægehuse og andet i netop Nordvestjylland.
Det er derfor, der er investeret over 50 mio. kr. i en forsøgsordning med en lægehelikopter til området.
Det er derfor, der er kommet flere penge til lige præcis det her område, og det er derfor, vi insisterede på, at der skulle bevares en fødeafdeling i Holstebro.
Vi tager det alvorligt.
Men jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at et parti, der på den ene side siger, at man skal være økonomisk ansvarlig, og på den anden side siger, at der skal placeres en fødeafdeling længst væk i Fåre, altså ikke er ansvarligt.
Det er altså ikke seriøst.
Jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen gerne vil kæmpe for bevarelsen af nogle arbejdspladser og et sygehus i Holstebro, fair nok.
Men jeg kan ikke forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen nu vil lægge op til, at den maksimale afstand til en fødeafdeling skal være på et niveau, som vi aldrig har haft i Danmark – hverken historisk eller på nuværende tidspunkt.
Eigil Andersen (SF), 2011-05-31:
Der bliver talt en del om fugle på taget, og jeg mener, der er behov for at sætte fokus på en del af regeringens plan, hvor der i høj grad er tale om fugle på taget.
Ødelæggelsen af efterlønnen og udskydelsen af folkepensionsalderen vil ifølge regeringen betyde, at der kommer 65.000 flere på arbejdsmarkedet, og regeringen mener, at alle 65.000 vil få et job.
Her er der virkelig tale om fugle på taget, for regeringen aner ikke, om de 65.000 vil få et arbejde.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvad han mener om det.
Og jeg vil gerne spørge, hvad han mener om, at titusinder af lønmodtagere, der hidtil har kunnet gå på efterløn, nu risikerer at afslutte deres arbejdsliv som arbejdsløse.
Er det en værdig måde at afslutte sit arbejdsliv på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg kommer absolut ikke i dårligt humør.
Nu spurgte fru Karen Hækkerup om efterlønnen, tilbagetrækningsreformen.
Jeg har givet det klarest tænkelige svar, man kan.
Jeg er her for at gøre det rigtige.
Jeg ønsker ikke, som andre spekulerer i, at snyde mig til en valgsejr ved at fortie tingene; ved ikke ordentligt at lukke op for posen før efter valget; ved at lade det henstå i det uvisse, hvordan store tocifrede milliardunderskud skal finansieres.
Og sådan har jeg ikke arbejdet i de lige godt 2 år, jeg har været statsminister.
Vi er i en ny tid.
Derfor har vi taget ansvaret for at lave en dagpengereform.
Den er vedtaget her i Folketinget, og ja, vi snakkede ikke om det før, men den fases altså også ind på en sådan måde, at de første, der eventuelt mærker den forkortede dagpengeperiode, gør det i sommeren 2012.
Det er efter valget.
Hvis man vil lave det om, kan man lave det om.
Men vi kan ikke engang få oppositionen til at sige, om man vil lave det om.
Hvad angår efterlønnen, så vil den nye tilbagetrækningsreform blive faset ind fra 2014.
Og jeg siger her, at den aftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, skal gennemføres, hvis jeg skal være statsminister i det her land.
Det vil være et kardinalspørgsmål.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-31:
Jamen det er jo sådan, at hvis man giver et løfte, har det kun nogen værdi, hvis den, der giver løftet, har troværdighed.
Og der må statsministeren da kigge indad og spørge: Tror den danske befolkning virkelig på det, når den danske statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, kommer og giver danskerne et løfte og siger, at det her lover vi, og at det her står vi ved i den kommende valgperiode, for viser historien, at det er et løfte, vi kan regne med?
Hvad var det, man sagde i 2007?
Hvad var det, man sagde om boligskat?
Hvad er det, man har gjort med rentefradraget?
Hvad var det, man lovede om dagpenge?
Hvorfor skal vi tro på, at et løfte den her gang er noget som helst værd?
Jeg ved godt, at hr. Lars Løkke Rasmussen kommer i virkelig dårligt humør, når vi taler om skattelettelser.
Men vi bliver jo bare alligevel nødt til at spørge: Er sandheden ikke, at kommer der en ny borgerlig regering efter et valg, så vil De Konservative ønske skattelettelser, Liberal Alliance vil kræve skattelettelser, og vil statsministeren så ikke sige, at nå ja, vi har et demokrati, så jeg bliver nødt til at levere dem?
Jeg ved godt, at statsministeren kommer i dårligt humør af det, men er det ikke det, der er sandheden, nemlig at vi vil få flere skattelettelser?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det kan jeg sige meget klart, og nu skal fru Karen Hækkerup høre godt efter: Det er, fordi jeg ikke er statsminister i en ny valgperiode, hvis der ellers er parlamentarisk opbakning til det, hvis ikke den aftale leveres.
Sådan er det.
Derfor bliver der ikke tale om, at Liberal Alliance eller nogen andre kan pille ved det.
Det står i skærende kontrast til den attitude, man har fra oppositionens side, hvor det sådan set bare handler om at komme til fadet, og så kan man i øvrigt godt se sig selv administrere en regering, der skal føre økonomisk fodnotepolitik.
Det vil jeg ikke udsætte mig selv for.
Vi har lavet en aftale her, som der er bred opbakning til hen over midten i dansk politik – de to regeringspartier, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Det er et solidt flertal.
Og jeg har noteret mig, at Liberal Alliance har sagt: Ja, vi ønsker – ligesom jeg også selv gjorde i min nytårstale – at gå skridtet videre, men det skridt, der er taget, er bedre end ikke noget skridt.
Derfor vil det i den situation, der spørges til, være sådan, at den her aftale skal leveres, ellers er jeg ikke statsminister i det her land.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-31:
Jeg synes, det var betænksomt, at statsministeren takkede Dansk Folkeparti i sin tale, altså at man roste Dansk Folkeparti for at blive i efterlønsforhandlingerne for at kæmpe for at bevare ordningen.
For sandheden er jo, at hvis Dansk Folkeparti havde sagt nej, så var der ikke kommet nogen forringelse af efterlønnen.
statsministeren
Statsministeren siger, at tilbagetrækningsordningen er kommet for blive, og at det har debatten her i dag vist.
Til det har jeg et spørgsmål.
Jeg spurgte tidligere i dag under debatten Liberal Alliances ordfører, hr. Anders Samuelsen,
om, hvad man ville kræve fra Liberal Alliances side, hvis det skulle gå så galt, at den nuværende statsminister rent faktisk vinder sit eget mandat ved det kommende valg.
Hvad vil så prisen være fra Liberal Alliances side?
Til det var svaret: Vi vil kræve yderligere forringelser eller en hel afskaffelse af efterlønnen, og vi vil kræve skattelettelser i den kommende periode.
Hvordan kan statsministeren så stå og sige, at den tilbagetrækningsordning, man har lavet, er fuldstændig sikker, når sandheden er, at den ikke er det papir værd, den er skrevet på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg tager ikke patent på nogen ting, overhovedet.
Jeg er sådan set bare optaget af at løse nogle problemer og nogle udfordringer, vi har.
Det, man kan sige om den danske eksport til de nye vækstøkonomier, er, at vores store velbrandede virksomheder er der, er til stede og langt hen ad vejen løfter opgaven selv, men jo også i tæt samarbejde med Dansk Eksportråd og med de danske ambassader.
Det, vi i høj grad har brug for, er at få de små og mellemstore virksomheder til at turde få appetit på at prøve de markeder af.
Der er et stort potentiale.
Den danske eksportandel til de markeder udgør efter min bedste hukommelse omkring 5 pct. af den samlede danske eksport.
Det tilsvarende svenske tal er 7 pct.
Det tilsvarende tyske tal er 10 pct.
Nogle af de tal kan forklares ved en anderledes erhvervssammensætning, men selvfølgelig skal vi have en ambition om at løfte det.
Det er jo præcis derfor, vi tager de her initiativer.
Og når vi tysk niveau, svarer det til en mereksport på 20 mia. kr. om året, hvilket svarer til 15.000-20.000 nye danske arbejdspladser.
Dem skal vi da gå på jagt efter.
Det er sådan set også det, regeringen har taget initiativ til.