runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-11-10:
Beslutningsforslaget lægger op til at forpligte kommunerne til at oprette udsatteråd.
På nuværende tidspunkt kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, men derfor kan vi naturligvis godt tage debatten, og det gør vi gerne.
I Dansk Folkeparti finder vi det yderst relevant at sikre inddragelse af socialt udsatte borgere i Danmark, og derfor har vi løbende en kontakt til en række frivillige og sociale organisationer, og vi forsøger ved forskellige lejligheder at afsætte de nødvendige ressourcer til en fortsat udvikling af socialpolitikken både lokalt og nationalt.
I den forbindelse kan jeg sagtens se for mig, at såkaldte udsatteråd kan spille en nyttig rolle i det sociale arbejde i den enkelte kommune og i lokalområderne.
Jeg vil trods alt også hellere være hjemløs i dag end for 15 år siden.
Det siger Preben Brandt og peger på flere eksempler.
Samtidig har vi fået de skæve boliger, ligesom narkobehandlingen er blevet bedre.
Det siger altså Preben Brandt.
Preben Brandt understreger, og det skal jeg selvfølgelig for en god ordens skyld nævne, at han fortsat er utilfreds med forholdene på en række områder, men overordnet er det gået i den rigtige retning.
Der er naturligvis stadig plads til forbedringer, og det tager vi på os i Dansk Folkeparti.
I beslutningsforslaget henvises til en undersøgelse, Rådet for Socialt Udsatte foretog i maj 2009, hvoraf det fremgik, at der var 17 kommuner, der havde oprettet eller havde planer om at oprette et udsatteråd, og 27 kommuner havde vedtaget eller havde planer om at vedtage en samlet udsattepolitik.
Det er set med Dansk Folkepartis øjne en god udvikling.
Derudover lægger dette års satspuljeaftale op til at videreudvikle udsatterådene via en statslig pulje.
Hensigten er at understøtte den frivillige proces med oprettelse af kommunale udsatteråd.
Der kommer en ansøgningspulje til supplerende sekretariatsbistand til rådene og en central pulje til at skabe netværk mellem rådene og til konferenceaktiviteter.
Puljens ansøgerkreds vil være kommuner i samarbejde med ngo'er og sociale organisationer på området.
De lokale råd skal være talerør for gruppen af hjemløse, stof- og alkoholmisbrugere, sindslidende, prostituerede og voldsramte m.v. Aftalen skal sikre, at de socialt udsatte får et lokalt talerør i endnu flere kommuner, end det er tilfældet i dag.
I Dansk Folkeparti mener vi, at satspuljeaftalen er den rette vej at gå på nuværende tidspunkt.
I Dansk Folkeparti ser vi frem til senere igen at drøfte effekterne af de ekstra midler til udsatterådene samt at få en redegørelse omhandlende rådenes indflydelse på området for socialt udsatte.
På den baggrund afviser vi forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Tak for det.
Det danske samfund er et velfærdssamfund, og hvis man har sociale problemer, tror jeg, at man skal være glad for, at man bor her i Danmark.
Venstre støtter et samfund med social tryghed for de mest udsatte, et samfund, hvor alle har en chance for at skabe sig et godt liv, og hvor det enkelte menneskes evne, vilje og talent er vigtigt, og hvor alle har mulighed for at udfolde sig.
Derfor har vi styrket indsatsen over for samfundets mest udsatte, bl.a. i satspuljeforliget, der bl.a. indeholder hjemløsestrategien.
I den sætter vi ind med 500 mio. kr. fordelt over 4 år til bl.a. etablering af boliger og socialpædagogiske indsatser, f.eks. de såkaldte skæve boliger.
Af forslagsstillernes eget oplæg hertil fremgår det, at 17 kommuner har oprettet eller har planer om at oprette udsatteråd, mens 27 kommuner har vedtaget eller har planer om at vedtage en samlet udsattepolitik.
Regeringen har med midler i satspuljen sat rammerne for de projekter, der mange steder allerede er i fuld gang på dette område.
Udviklingen foregår i forskellige tempi i kommunerne, hvilket også er meget naturligt, da behovene er forskellige.
Vi mener, at brugerinddragelse og brugerindflydelse er vigtigt.
Vi mener også, at oprettelsen af udsatteråd bør ske frivilligt, og vi kan med glæde konstatere, at processen er godt i gang.
Beslutningsforslaget her er således ganske overflødigt, og i Venstre støtter vi ikke op om det.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Det var jo sådan i regeringens forslag til afbureaukratisering, at vi stillede et forslag om både at gøre børnepolitikkerne, som vi drøftede i forbindelse med Barnets Reform, og også ældrerådene frivillige.
Det har der været massiv modstand imod med en bekymring om, at ældrerådene – nu tager vi udgangspunkt i rådene – så ikke fremadrettet ville blive sikret den vigtige platform, som netop er etableret for dem.
Jeg anerkender, at der for ældrerådenes vedkommende har været nogle diskussioner også om hele valghandlingen, og det er så det, vi vil gå ind nu og forenkle i forbindelse med ældrerådene.
Men nej, der er ikke nogen aktuelle planer om hverken at gøre handicapråd eller ældreråd frivillige.
Jeg er bare fundamentalt uenig i, at det skulle være noget, vi her fra centralt hold skulle fremsætte et lovforslag om, altså at vi skulle til at forpligte kommunerne.
Vi taler om alle landets 98 kommuner.
Jeg synes jo netop, at vi ser oprettelsen af udsatterådene som et tegn på, at man tager opgaven alvorligt, og at man tager den der, hvor man også ser at behovet er.
At tallet så er seks nu, og at der faktisk er tilsagn om, at der er yderligere ti kommuner, som er i gang og skal til at tage stilling til det, er da fuldstændig den rigtige vej.
Og derfor er jeg bange for, at vi stækker de gode initiativer, der netop er i gang, ved fra centralt hold på bastant vis at sige: Det her er noget, man skal forpligtes til.
Det er jeg bare ikke enig i.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Jeg er også rigtig glad for, at vi under årets satspuljeforhandlinger fik sat penge af til, at der kan oprettes udsatteråd rundtomkring.
Men vi synes jo som sagt, at det går alt for langsomt, og at seks er alt for lidt i forhold til de problemer, der er på det her område.
Når vi nu har rigtig gode erfaringer med handicapråd, ældreråd, der fungerer, som kommunerne skal have, og som giver nogle gode input til byrådspolitikerne, og når nu også Rådet for Socialt Udsatte faktisk i deres årsberetning peger på, at de synes, at det skal være en forpligtelse, at det skal være obligatorisk, at kommunerne har det, forstår vi jo ikke, hvorfor ministeren ikke kan støtte, at der altså nu skal gøres en ekstra indsats for de udsatte, altså for de prostituerede, de hjemløse og de andre udsatte grupper.
Det er derfor, vi står så uforstående over for det, altså når alle fagpersoner på området nu siger: Jamen der er behov for en ekstra stemme, en styrket stemme i kommunerne, og det vil det her kunne hjælpe til.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Det er da fuldstændig korrekt, hvad jeg siger, selvfølgelig er det det.
Hvis en deltager i et forlig opsiger forliget, er forliget væk.
Det vil sige, at hvis Dansk Folkeparti i en finanslovforhandling siger, at nu skal et forlig opløses, så bliver det opløst.
Prøv lige at tænke på, hvilken magt Dansk Folkeparti har.
Altså, man har sådan en magt, hvis man vil, og derfor har man også magt til at lade være med at stjæle 4 mia. kr. fra landets folkepensionister og 11 mia. kr. fra alle dem, der er på dagpenge og pension osv.
Det kunne man, hvis man ville – spørg hr. Thulesen Dahl.
Hvis Dansk Folkeparti siger, at nu er satspuljeforliget opsagt, så er det opsagt.
Tina Petersen (DF), 2009-11-10:
Nu vil jeg forholde mig til forslaget, vi har her i dag.
Jeg kan ikke, da jeg ikke selv behandler de områder, gå ind på dem.
Det flertal eksisterer ikke i øjeblikket, og jeg vil gerne have, at hr. Frank Aaen bekræfter, at det er korrekt.
Det flertal eksisterer ikke.
Det eksisterer ikke på venstrefløjen, og det eksisterer ikke herovre.
Der er ganske få partier, der ønsker den satspulje nedlagt, men Dansk Folkeparti er et af dem.
Så det er ikke helt korrekt, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jamen der kunne være et flertal for at ændre puljen.
Dansk Folkeparti kunne bare en gang i en finanslovforhandling sige, at nu er det slut med at udhule pensioner og dagpenge og sygedagpenge.
Altså, jeg ved ikke, om befolkningen er klar over det, men med den satspulje, der vedtages her, mangler der for landets folkepensionister 4 mia. kr. – 4 mia. kr., der kunne være gået til landets folkepensionister, hvis ikke man havde satspuljeordningen.
Det er det, Dansk Folkeparti har valgt, nemlig at man hellere vil have satspuljen, i stedet for at sige, at der ikke bliver nogen ny finanslov, hvis ikke den satspulje bliver fjernet.
For reglerne er sådan her i Folketinget, at hvis de, der deltager i forliget, opsiger forliget, skal der forhandles forfra.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Jeg er ked af, at ministeren ikke støtter forslaget her, for jeg er jo enig med ministeren i, at det går stille og roligt med oprettelsen af de her udsatteråd rundtomkring i kommunerne.
Man kan jo se, at der nu kører en kommunalvalgkamp – er der en uges tid tilbage af kommunalvalgkampen?
– og de temaer, der er oppe, er børn, unge, ældre, forholdene i folkeskolen og alle de her ting, men forholdene for de udsatte fylder meget, meget lidt.
Og der er jeg sikker på og håber på ministerens bekræftelse af, at udsatterådene vil være med til at kunne løfte den debat og sætte fokus på, at der er nogle problemer omkring de udsatte, der skal løses i kommunerne.
Så synes ministeren ikke, at det går for stille og roligt med oprettelsen af udsatterådene?
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Også her er jeg selvfølgelig ked af, at forslaget bliver afvist.
Hr. Martin Henriksen refererede Preben Brandt, og hvad han havde sagt om udsatteråd.
Kan hr. Martin Henriksen så ikke også bekræfte, at den selv samme Preben Brandt jo også mener, at det er meget vigtigt, og faktisk har foreslået det, som vi kommer med, og som bl.a. Rådet for Socialt Udsatte også foreslår, nemlig at der skal være obligatoriske udsatteråd i alle kommuner?
Det er et meget klart budskab fra Rådet for Socialt Udsatte og altså også fra Preben Brandt, som i andre sammenhænge har udtalt sig om socialt udsatte i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-10:
Jo, jeg kan bekræfte, at Rådet for Socialt Udsatte har et forslag om, at der skal være udsatteråd – det kan jeg bekræfte.
Det er så der, hvor vi fra Dansk Folkepartis side er uenige, vi er også uenige med venstrefløjen i, at vi her og nu skal gå ind og gøre det obligatorisk for kommunerne at oprette et udsatteråd, bl.a. fordi vi jo lige i en aftale har afsat nogle midler til, at man på frivillig basis kan fremme at få udsatteråd i kommunerne.
Og det er det, som vi synes man skal holde fast i her og nu.
Jeg fremhævede blot Preben Brandt, fordi jeg har bemærket, at venstrefløjen og andre fra tid til anden bruger Preben Brandt i deres argumentation mod regeringen og Dansk Folkeparti.
Og der synes jeg bare, at det kunne være relevant at påpege, at den selv samme Preben Brandt også har været så venlig at påpege de gode ting, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Når jeg hører meldingerne fra kommunerne også over det katalog, der er kommet fra regeringen om afbureaukratisering, er det jo meget entydigt, at man ikke synes, at det er nok, det er ikke godt nok.
Kommunerne føler ikke, at det giver de store frihedsgrader, ikke når der samtidig ligger en stribe af lovforslag.
I de her dage bliver der jo forhandlet ekstra meget i Finansministeriet, og det vil igen give bindinger og formkrav til kommunernes service.
Så jeg er meget uenig med spørgeren i, at regeringen gør noget for den kommunale frihed, tværtimod.
Vivi Kier (KF), 2009-11-10:
Som jeg startede med at sige i min indledning: De mest udsatte borgere er bestemt også De Konservatives hjertebarn.
Men jeg synes alligevel, at vi må gå tilbage og spørge, om man vil det kommunale selvstyre, eller om man ikke vil det.
Og så er det jo korrekt, at det godt kan være, at der er kommet for mange bånd og for mange pligter udeomkring i kommunerne, men så er det bare, jeg spørger, om ordføreren ikke vil give mig ret i, at man gang på gang, når man hører om en enkeltsag ude i kommunen, retter henvendelse til ministeren og siger: Hvad agter ministeren at gøre ved det her?
Så det er ikke kun regeringens, men også oppositionens skyld, at vi har fået så mange pligter derude i kommunerne, og så vil jeg bare høre, om ordføreren er bekendt med, at der lige om et øjeblik kommer en lang række afbureaukratiseringsforslag, som faktisk kan gøre det endnu nemmere at være ude i kommunerne, for fra borgerlig side vil vi gerne det kommunale selvstyre.
René Skau Björnsson (S), 2009-11-10:
Jeg synes jo altid, det er komisk, når borgerlige politikere taler om velsignelserne ved det kommunale selvstyre, for jeg tror efterhånden, at jeg kan tage en hvilken som helst kommunalpolitiker i det her land, specielt med borgerlig observans, og de vil alle over en kam sige, at der ikke er blevet flere frihedsgrader, det er ikke blevet lettere at drive en kommune med alle de bånd og pligter, der bliver lagt ned over kommunerne i de her år.
Er der nogen, der laver indgreb i kommunernes selvstyre, som hr. Frank Aaen jo også manende beskrev i sit indlæg, er det den borgerlige regering i de her år.
Det, der er vigtigt for os i den her sag, er, at der er en gruppe, der i dag ikke har et talerør, som skal have det, og derfor mener vi, at der er behov for en lovgivning, der sikrer det.
Vivi Kier (KF), 2009-11-10:
Det er et meget kort, enkelt spørgsmål, jeg har.
Sidste weekend så jeg, at Socialdemokraternes kommunalordfører igen og igen stod på en af tv-stationerne og sagde, at Socialdemokraterne altså ville have mere selvstyre ude i kommunerne.
Nu skulle vi holde op herinde fra Christiansborg med at tro, at vi skulle blande os hele tiden.
Jeg tænkte: Wauw, det var godt nok nye toner fra Socialdemokraterne, som vi tidligere hørte ville indføre minimumsstandarder i alle kommuner og have, at alle skal være så ens.
Så ser vi så det her beslutningsforslag, og jeg vil såmænd blot spørge ordføreren: Går man ind for kommunalt selvstyre, eller ønsker man, at vi skal bestemme noget mere herinde fra Christiansborg?
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Vores ordfører på forslaget kan ikke være til stede, og derfor er det mig, der siger det.
Jeg vil sige, at vi igen har et godt eksempel på, at ting kan stemmes ned i dag, fordi der er et flertal bestående af V, K og O, men når vi har haft valg og har fået et nyt flertal, vil der ske nogle andre ting, herunder en gennemførelse af det forslag, som ligger her, heldigvis. Jeg har virkelig ikke hørt nogen argumenter imod forslaget – tværtom en masse pæne ord om, at der skal gøres noget for de udsatte.
Men de skal altså åbenbart ikke have et fælles talerør i alle kommuner, og det er jo det, der er brug for, nemlig at man giver udsatte, som har særligt behov for at få hjælp i den her forbindelse, en organiseret hjælp til at kunne udtale sig og dermed påvirke den demokratiske proces.
Jeg hørte før det argument, at man ikke sådan skal gå og pålægge kommunerne alt muligt, og der er jeg da enig i at man skal tænke sig grundigt om, inden man pålægger kommuner, at de skal gøre ting på den ene eller den anden måde.
Det er lidt forbavsende at høre det fra partier, som har sagt, at alle kommuner på sigt skal udbyde alle opgaver.
Hvis der er noget, der bureaukratiserer kommunerne, er det jo, at alle opgaver skal være parate til udbud og udlicitering.
Det er jo underligt at høre det fra partier, som har pålagt kommunerne den ene indberetningspligt efter den anden, hvor der skal udfyldes titusindvis af skemaer – både centralt og også lokalt af de ansatte – om det arbejde, de går og laver og gerne vil have tid til at lave.
I stedet for at passe deres arbejde er de blevet pålagt at udfylde skemaer.
Men hvad så med det her, er det et forslag på samme niveau?
Det er det jo ikke.
Det er jo ganske anderledes.
Det her er jo en udvidelse af demokratiet – ikke bare i de kommuner, hvor kommunalbestyrelsen synes, at den gerne vil have udsatteråd, men i alle kommuner.
Og man kan jo oven i købet tilføje, at det da særligt er i de kommuner, hvor man ikke synes, at man vil stille det her redskab til rådighed for de udsatte, at de har brug for et pålæg om, at det skal de gøre, for vi vil have, at de udsatte i alle kommuner bliver hørt på den måde, som de kan gennem et udsatteråd.
Så med de ord vil jeg bare sige helt enkelt, at vi støtter forslaget, og vi synes, det er udenomssnak, når højrefløjen afviser det.
Vivi Kier (KF), 2009-11-10:
Som konservativ socialordfører er jeg enig med forslagsstillerne i, at der konstant skal rettes fokus mod de mest udsatte borgere i det her land.
Det mener jeg faktisk også denne regering både har gjort og til stadighed gør.
Hvis jeg skal nævne nogle ganske få eksempler, så lad mig nævne hjemløsestrategien, behandlingsgarantien for narkomaner og behandlingsgarantien for alkoholikere.
Det her forslag handler specifikt om, at alle kommuner skal etablere et udsatteråd.
Så er vi tilbage til, om man synes, at kommunerne skal have selvstyre, eller om vi skal beslutte alting herinde på Christiansborg.
Personligt er jeg ikke i tvivl.
Jeg synes, at vi skal give den enkelte kommune mulighed for selv at bestemme, hvordan man vil tackle hverdagens udfordringer og opgaver, også med hensyn til udsatte borgere.
Vi har set, at de kommuner, der af egen fri vilje har nedsat udsatteråd og udformet en udsattepolitik, bruger såvel rådene som politikken aktivt.
I en tid, hvor oppositionen anklager os for unødigt bureaukrati, kan det undre, at man nu igen vil pålægge kommunerne en bestemt opgave.
Jeg kan derfor ikke støtte det her beslutningsforslag.
Og jeg vil også henvise til den aftale, vi netop har lavet i satspuljeregi, en aftale, der skal understøtte de kommuner, der frivilligt ønsker at nedsætte et udsatteråd.
Med en pulje penge er der nu afsat midler til sekretariatsbistand og til, at rådene kan netværke med hinanden.
Jeg ønsker ikke at pålægge kommunerne flere opgaver, men kan varmt anbefale, at kommunerne nedsætter udsatteråd.
Vælger man at gøre det helt frivilligt, bruger man det også meget mere aktivt.
Jeg kommer fra Odense, som nok var den første kommune, der nedsatte et udsatteråd.
Anne Baastrup (SF), 2009-11-10:
Det er da en fornøjelse.
Det her forslag handler om at give mennesker ret til at deltage i demokratiet, give dem ret til at blive involveret i de beslutninger, der i øvrigt træffes om dem.
Det er ikke en forpligtelse til at deltage i rådene, det er en ret.
En gang om året prøver jeg at være i Kongens Have i Odense til de forskellige udsatte gruppers årlige komsammen, hvor der vises en meget høj grad af ressourcer.
Mennesker, som lever på gaden, skal være ret stærke for at overleve.
Noget af det, der har været vigtigt for os i forbindelse med udarbejdelsen af det her beslutningsforslag, har været at give disse mennesker en stemme, give disse mennesker et sted, hvor kommunen er forpligtet til at lytte til, hvad de har af behov og ønsker.
Det er, synes jeg, besynderligt, at den højre side af salen i den grad afviser forslaget.
Mennesker, der er udsatte på den ene eller den anden måde, har et behov for at blive hørt.
At ministeren er voldsomt begejstret over, at der er sket en fordobling – en stigning på 100 pct. – inden for det sidste stykke tid, synes jeg er lidt tyndt, når det drejer sig om, at vi er gået fra at have tre udsatteråd til at have seks.
Jeg ved, at der er flere kommuner, der er i gang med at overveje det, og disse kommuner gør det jo ikke, fordi de er blevet grebet af en eller anden demokratitrang.
De gør det, fordi de rent faktisk kan se, at det nytter at involvere mennesker – man har en forpligtelse til at tilbyde forskellige ting og sager – i beslutningerne om, hvad det rent faktisk er, der skal til.
Vi har indgået en aftale i satspuljeforhandlingerne om dette tema, men derfor behøver vi jo ikke bare at læne os tilbage og sætte os på hænderne og intet foretage os.
Vi bliver nødt til konstant at presse på, presse de partier her i Folketinget, der kun taler pænt om og holder skåltaler for mennesker, der er udsatte, men ikke reelt ønsker at forbedre forholdene for dem.
Det er det, vi hele tiden vil vise.
Vi vil presse på.
Det er ikke sidste gang, vi kommer med det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-10:
Jo, jeg synes, at udsatte borgere skal have et talerør i alle kommuner, og hvis Det Radikale Venstre og andre på venstrefløjen mener, at de udsatte borgere ikke har det i alle kommuner, kunne det være, at man skulle udvise lidt selvransagelse i de enkelte kommuner, hvor jeg går ud fra at de forskellige partier gør en dyd ud af at fremme udsatte borgeres synspunkter.
Når Dansk Folkeparti er repræsenteret de forskellige steder, ser vi det som vores opgave.
Mig bekendt er den ikke blevet indgået endnu.
Men det, som der jo har været fremme, og som der er blevet lagt op til, er ganske korrekt, at Dansk Folkeparti igen har fået afsat midler til en række forbedringer på ældreområdet, og det er vi ganske godt tilfredse med.
Regeringen foreslog jo, at ældrerådene skulle være frivillige for kommunerne, og der har vi sagt, at vi synes, at det skal være sådan, at der er et ældreråd i hver kommune, sådan at der er et talerør for de ældre i den pågældende kommune.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jeg kan så gøre fru Lone Dybkjærs skade god ved at holde en kort tale.
Men hvis jeg så tager mit eget ordførerskab som finans- og skatteordfører på, så vil jeg sige, at jeg håber, at den handlingsplan, som vi er glade for nu bliver udarbejdet, også bliver fulgt op med nogle penge, sådan at der er råd til at gøre en indsats, så vi ikke begynder at tage penge fra andre områder, og at man sørger for, at der sker en udvidelse af den ekstra indsats, som jeg kan høre at alle er enige om at der er brug for.
Og vi er altså også enige i, at der er brug for sådan en handlingsplan.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-10:
Ja tak, det må man nok sige.
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre partiets synspunkter.
Det giver selvfølgelig også os anledning til bekymring, at der er så mange restancer, og at det jo for så vidt går ud over både staten og kommunerne.
Det er jo, som skatteministeren sagde, sådan, at tallene faktisk er endnu værre end dem, der står i beslutningsforslaget.
Så vi er sådan set enige i, at der bør gøres noget, vi er bare ikke sikre på, at det her er den rette vej.
Jeg beklager det over for ordføreren.
Vi vil selvfølgelig gerne diskutere det, men vores forslag er og har været, at man skal støtte SKAT's muligheder for at løse opgaverne, og derfor har vi på vores finanslovforslag, hvilket måske vil glæde skatteministeren, faktisk afsat nogle selvfølgelig fuldt finansierede penge, 200 mio. kr., til formålet.
Vi er sådan set overbevist om, at pengene kommer tilbage igen, så det er bare om at få ansat nogle og få inddrevet 6,9 mia. kr.
De fire femtedele er jo til staten, så det er efter vores opfattelse blot at gå i gang.
Så vi har sympati for forslaget, men er usikre på metoden.