runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Jeg glæder mig over Liberal Alliances nye klarsyn på det her område.
Når jeg nu siger, at tingene skal diskuteres her i Folketingssalen, er det jo netop, fordi jeg mener, at en politisk beslutning skal træffes i Folketingssalen og ikke som udgangspunkt skal lægges ud i armslængde til en kommission.
Så det må dog være tilfældet, at begyndelsen på enhver ændring foregår her i Folketingssalen, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Jeg har nævnt to eksempler på, hvad vi kunne tænke os at diskutere.
Det er f.eks. Metockdommen og statsløsekonventionen.
Det er to helt konkrete ting, som man kunne tage op og diskutere her i Folketinget.
Man kunne se, om der er nogle ting, vi kunne blive enige om at prøve at påvirke internationalt.
Men vi mener også fra Venstres side, at når man har tiltrådt en konvention, må man, indtil man har fået den ændret eller eventuelt er udtrådt, efterleve den.
Sådan er det nu engang med aftaler, og sådan går jeg også ud fra at Liberal Alliance generelt har det med aftaler.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Svaret er jo lige præcis, at det ifølge de undersøgelser, der er lavet i de år, ikke har set ud til at have ført til en øget belastning af miljøet.
Det synes jeg er meget interessant.
Så jeg vil da også anbefale den radikale ordfører at sætte sig grundigt ind i det i forbindelse med den udvalgsbehandling, som vi skal have af det her, og det var lige præcis det, jeg påpegede i min ordførertale.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Men det er jo ret interessant, når undersøgelsen viser, at effekten af efterafgrøderne altså var halveret i forhold til det, der står i de vandplanerne, på grund af den her kraftige nedbør i august.
Så Venstres ordfører er jo nødt til at forholde sig til det og give et svar på spørgsmålet: Hvad er det så, man fra Venstres side vil komme ind i debatten med, når nu effekten var halveret i forhold til det, som vi havde aftalt?
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Det forholder jeg mig til allerede nu og henviser til den ordførertale, som jeg har holdt, og det kan jeg så med den begrænsede taletid, jeg har her, udbygge ved at sige: Jamen det har jo ikke belastet miljøet, som der bliver signaleret fra den radikale spørgers side.
Så det giver jo sådan set svaret.
Når det ikke har belastet miljøet, at man i de år har haft de regler, man har, og har kunnet give planterne lidt mere at leve af, uden at det så har belastet vandmiljøet, så er det da tosset at gå hen og fjerne den dispensationsmulighed, især når det til syvende og sidst kommer til at koste arbejdspladser.
Men jeg havde egentlig troet og har da også kunnet høre det i andre debatter, at også Det Radikale Venstre interesserer sig for at fastholde arbejdspladser.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Hensigten med forslaget er, at vi ønsker at sikre, at vandmiljøet ikke bliver ekstra belastet af kvælstof fra jordbruget i tilfælde af ekstremt dårligt vejr.
Det at reducere udvaskningen af kvælstof til vandmiljøet mest muligt er desuden en vigtig del af regeringens ønske om en grøn omstilling af landbruget i Danmark.
Et yderligere aspekt ved hensigten med vedtagelsen af det her lovforslag er, at Danmark har fået en løftet pegefinger fra EU i forhold til at leve op til vandrammedirektivet fra den 23. oktober 2000.
Det ser ikke ud, som om EU mener, at det her er den rigtige måde at forvalte vandrammedirektivet på, så at få fjernet den usikkerhed er også et væsentlig aspekt i ønsket om at ændre på lovgivningen her.
Så skal jeg sige, at vi i Socialdemokratiet har stor tiltro til dansk landbrug.
Vi ved, at dansk landbrug er dygtigt, at det befinder sig på et højt stade og har en høj effektivitet i den måde, hvorpå vi sikrer harmoni mellem natur og brug af naturen i erhvervsmæssig sammenhæng.
Vi ønsker at gøre brug af godt landmandsskab, som er et kendetegn for erhvervet demonstreret gennem generationer og gennem høj effektivitet.
Målet er som sagt at bevare balancen mellem naturen og vores erhvervsmæssige anvendelse af den.
Det har betegnelsen grøn omstilling og indebærer bedre beskyttelse af vores drikkevandsressourcer, og det kvitterer Danske Vandværker da også for i sine høringssvar til lovforslaget.
Endelig har vi med lovforslaget sikret, at de forpligtelser, vi har i henhold til vores samarbejde i EU, også bliver håndhævet, og at det bliver rettet til på en måde, så det er inden for vandrammedirektivets virkeområde.
Vi er fra Socialdemokratiets side indstillet på at støtte regeringens forslag og indgå i konstruktive drøftelser med fødevareministeren og de øvrige partier med henblik på at leve op til intentionerne bag L 148.
Vi skylder de kommende generationer at sikre, at de overtager en natur og en kultur i god balance og med bæredygtige erhverv.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Selvfølgelig skal man leve op til EU's nitratdirektiv, men der er Danmark jo det eneste land – ser det ud til – der har viklet sig ind i det her miskmask af regler.
Så hvorfor er det, at man vil udsulte afgrøderne yderligere, når der ikke er behov for det og det koster arbejdspladser?
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Tak, formand.
Jeg skal bare sige, at vi jo synes, at når vi har et regelsæt, så skal det efterleves.
Det er ikke udtryk for rettidig omhu, at der med de nuværende gødskningsplaner og efterafgrødeplaner går 1½ år, fra året er forløbet, til gødningsplanerne bliver godkendt.
Og i den mellemliggende periode er der ikke nogen, der foretager sig noget som helst for at rette op på de ubalancer, som vitterlig er opstået som følge af vejret.
Der holder vi så fast ved at sige: Har der været problemer med vejrliget, og har efterafgrøderne ikke kunnet etableres, jamen så fanger bordet i den følgende sæson.
Det er sådan set sund logik, og der er gode alternativer i godt landmandskab til at kunne efterleve det.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Jeg kan høre, at vi er sådan lidt godt langt ude i rabatten nu, og at der bliver brug for en særdeles grundig udvalgsbehandling for at få det her afdækket.
For når der er den dato, som man så åbenbart nu fastholder helt stringent, kunne jeg jo spørge: Jamen hvorfor er efterafgrøder, som er udlagt efter den dato, så ikke talt med?
For det burde de jo sådan set blive.
Så det er jo bare endnu en negativ bad-bad-situation, i stedet for at man kunne komme over i nogle win-win-situationer.
Den anden del er: Hvorfor i alverden kommer det her forslag nu, nogle få uger før Natur- og Landbrugskommissionen afrapporterer?
De forventes netop at komme med en masse på det her område, og i forbindelse med alle andre forslag, hvor vi er kommet med en orientering, er der blevet henvist til: Vent, til Natur- og Landbrugskommissionen kommer med noget.
Hvorfor skal det her ikke også vente til det?
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Jeg skal bare sige til hr. Erling Bonnesen, at jeg ikke synes, at vi er ude i rabatten.
Jeg synes jo altså ikke, at det der med, at man redegør for, at man ikke kan etablere sine efterafgrøder, og siger, at det er der så i øvrigt ikke noget at gøre ved, er ordentligt landmandskab.
Det er jo en veksel, man trækker på naturen, fordi man tilfører noget ekstra kvælstof til naturen, hvilket vi i øvrigt har forpligtet os til ikke at gøre.
Så er det jo ikke ordentligt bare at lade stå til og så lade naturen betale prisen på det her område.
Der er jo faktisk gode virkemidler, som landmanden kan tage i anvendelse.
Jeg tror, det er op til fem alternativer, som bliver accepteret på det her område.
Det synes jeg sådan set er rettidig omhu, altså at man sørger for, at de konsekvenser, som det virke, vi har i vores natur, kan vi godt styre ind i det følgende gødskningsår.
Så skal jeg bare sige: Jeg kender ikke til de dybere overvejelser, men jeg har i hvert fald hæftet mig ved, at det altså ikke er klogt af os, at EU skal løfte pegefingeren i forhold til vores leven op til vandrammedirektivet, når vi i mange andre henseender gerne vil have øvrige lande til at leve op til deres forpligtelser i forhold til det, vi har aftalt inden for EU.
Så derfor er det jo nok klogt at få rettet op på den lille skrubtudse.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Jeg vil gerne følge op på det og tage det derfra, hvor hr. Per Clausen slap, nemlig at der i år 2011 var så kraftig nedbør i august, at en stor del af efterafgrøderne ikke kunne etableres, og at effekten af efterafgrøderne derfor var halveret i forhold til målene i vandmiljøplanerne.
Jeg går ud fra, at Venstre er enig i de her mål, og derfor vil jeg gerne spørge ind til dem: Hvad mener ordføreren så man skal gøre for at leve op det dem?
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Jo, og det adresserede jeg også allerede i min ordførertale.
Jeg vil da anbefale ordføreren for Enhedslisten at prøve at dykke ned i det, jeg påpegede i min ordførertale, nemlig om det lige præcis i de år, hvor det har været vådt og regnet meget, også havde ført til en øget udledning til vandmiljøet, og det har instituttet jo undersøgt.
Der har man så afleveret en rapport og siger: Nej, lige præcis i de år var det rent faktisk lavt.
Så det giver sådan set svaret på det, som Enhedslistens ordfører lige har spurgt om.
Det har altså ikke belastet miljøet, og det er derfor, at jeg så også rejser de spørgsmål i ordførertalen, som jeg gør.
Martin Lidegaard (RV), 2013-02-19:
Vi er i regeringen og, tror jeg, i hele forligskredsen jo selvfølgelig stærkt optaget af, at der ikke bliver stillet vindmøller op, som generer folk.
Nu er en meget vigtig del af det lovforslag, vi diskuterer i dag, netop havvindmøller, som ligger mindst 4 km væk fra kysten og derfor så langt væk, at man ikke kan høre dem inde på land.
Det er jo en af de store fordele ved kystnære vindmølleprojekter.
De helt specifikke spørgsmål om, hvilke organer der behandler hvilke sager ude i kommunerne og i styrelserne rundtomkring, er rent faktisk ikke mit ressortområde.
Det er miljøministerens ressortområde.
Jeg tror, at en tidligere minister vil vide, at det med ligesom at gå ind og begynde at svare på andre ministres vegne ikke er noget, man normalt står så godt ved som medlem af en regering.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Men sådan er det jo.
Når vi diskuterer vindmøller, hvad vi jo ikke gør så ofte, er det klart nok, at man så benytter sig af lejligheden.
Jeg er godt klar over, at der vil være få naboer til kystnære møller, sådan er det jo.
Men når man har fulgt debatten i eftermiddag, hvor i hvert fald jeg har fulgt den, ved man, at der er kommet mange andre ting op.
Så jeg følte mig bare foranlediget til det.
Men jeg kan forstå, at ministeren ikke gerne vil udtale sig om, hvorvidt ministeren synes, det kunne være en god idé.
Det vil jeg så vælge at udlægge sådan, at ministeren ikke nødvendigvis er imod det.
Martin Lidegaard (RV), 2013-02-19:
Det er jo et frit land, og man kan udlægge tingene på enhver måde, men jeg vil nu alligevel sige, at det ikke er mit ressort, og derfor vil det ikke klæde mig at udtale mig håndfast om det, ud over at jeg kan sige, at vi er stærkt optaget af, at der er styr på, at de møller, der bliver sat op på land, ikke generer mennesker.
Vi skal selvfølgelig også sikre, at retssikkerheden er i orden.
Det er jeg sikker på at miljøministeren også vil være enig med mig i.
Villum Christensen (LA), 2013-02-19:
Der bliver jo snakket rigtig meget konkurrenceevne i øjeblikket, og vi venter alle sammen på den store konkurrencepakke.
Jeg kan forstå, at den røde regering også har opdaget, at konkurrenceevnen har betydning for vækst og beskæftigelse.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre: Kan ministeren så garantere, at der ikke bliver ændret ved energiforliget, altså at der ikke bliver ændret i nogen af de afgifter, der kommer på det her område fremover, for at tilgodese ønsket om at forbedre konkurrenceevnen?
Lene Espersen (KF), 2013-02-19:
Jeg vil faktisk gerne stille hr. Orla Hav et spørgsmål om EU-lovgivningen, for jeg kan sige til hr. Orla Hav, at han ikke behøver at være flov på Danmarks vegne.
Vi er sådan set det land i EU, der er dygtigst til at implementere EU's regler, så der er ingen grund til at stå og være flov.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra hr. Orla Hav, hvor mange andre af de øvrige 26 EU-lande, der har gennemført de regler, som hr. Orla Hav i dag står på talerstolen og plæderer for vi skal påføre danske landmand.
Martin Lidegaard (RV), 2013-02-19:
Man skal altid vare sig for at give garantier, men jeg er egentlig glad for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at sige, at den PSO, som bliver diskuteret livligt i pressen i øjeblikket, jo udgør en meget, meget lille del af de energiafgifter, vi har i Danmark.
Det er jo sådan, at omkring 90 pct. af de energiafgifter, vi har – +/- 5 pct., afhængigt af, hvilket år det er – ikke har noget med den grønne omstilling at gøre, det har ikke noget med PSO'en at gøre, men det har noget at gøre med, at vi skal finansiere vores velfærdssamfund; så det går til vuggestuer, hospitaler og skoler osv.
Man kan da altid diskutere, om de energiafgifter, som går til vores velfærdssamfund, er skruet sammen på den rigtige måde.
Belaster de virksomhederne for hårdt eller ikke for hårdt, kunne man gøre det mere intelligent, også for at fremme den grønne omstilling?
Det vil vi altid være åbne over for at diskutere.
Det tror jeg egentlig både gælder regeringen og de forligspartier, der indgår i den her aftale.
Vi har jo oven i købet iværksat en revision af de grønne afgifter.
Og som sagt kommer der en konkurrenceevnepakke, som jo også kigger på forskellige elementer.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Dette lovforslag medfører nye byrder for landmanden og for erhvervet.
Det er vi i Venstre imod.
Lovforslaget lægger op til, at jordbrugere, der har anvendt almindelige driftsmæssige principper til at etablere efterafgrøder i overensstemmelse med reglerne, skal kunne straffes for dårligt vejr.
Dermed rammes jordbrugeren dobbelt, hvis vejret er ekstremt, nemlig både af vejret og af nedsat kvælstofkvote.
Det synes vi er helt hen i vejret.
Begrundelsen er, at vandmiljøet skulle være belastet i ekstra grad i forbindelse med store mængder regn som f.eks. i årene 2010 og 2011.
Det ser ud til at være en teoretisk antagelse, som ignorerer fakta.
Fakta synes at være, at udledningen af kvælstof til vandmiljøet i de netop våde år 2010 og 2011 var lav ifølge NOVANA, som er det nationale program for overvågning af vandmiljøet og naturen.
Den faglige begrundelse for lovforslaget synes altså at ligge på et meget, meget lille sted.
Konsekvenserne af lovforslaget er til gengæld til at få øje på.
Indholdet af protein i dansk korn nåede i 2012 det laveste niveau nogen sinde, og det skyldtes, at planterne ikke fik tilstrækkelig med næringsstoffer, fordi landbrugsjorden ikke fik tilstrækkelig med gødning.
Ifølge beregninger fra Videncentret for Landbrug giver de særligt restriktive danske gødningsregler med de aktuelle priser et årligt nettotab på 3,3 mia. kr. for erhvervet.
Dette lovforslag vil forstærke denne udvikling og afvikle endnu flere danske arbejdspladser.
Regeringens egen Natur- og Landbrugskommission kommer med sine anbefalinger om knap 2 måneder, som det forlyder, og det er signaleret, at der heri vil indgå en større ændring af den danske kvælstofregulering.
Fødevareministeren har også selv tilkendegivet, at den nuværende miljøregulering af landbruget – ifølge citat fra Jyllands-Posten så sent som den 15. januar 2013 – er gammeldags og langtfra optimal.
Det kan derfor undre, at fødevareministeren med dette lovforslag vælger at fortsætte den såkaldte gammeldags og langtfra optimale linje.
Timingen af dette lovforslag synes vi er meget upassende, og vi mener, at det ville være mere hensigtsmæssigt i forlængelse af Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger at tage hele regelsættet op til revision ved den lejlighed.
Vi ved alle uanset partifarve, at der i fremtiden med sikkerhed bliver mangel på fødevarer, og så spørger jeg bare: Hvorfor i alverden vil regeringen så med dette lovforslag begrænse fødevareproduktionen her i landet og ikke engang være sikker på, at der vil være nogle, der som følge af det her lovforslag kommer ud som vindere?
Regeringen gør det blot endnu vanskeligere at være landmand.
Med dette lovforslag træder man tilsyneladende endnu en gang på dem, som ligger ned, og jeg spørger bare: til hvilken nytte?
Derfor kan Venstre selvfølgelig ikke støtte dette lovforslag.
Per Clausen (EL), 2013-02-19:
Jeg bliver altid rørt til tårer, når Venstre bekymrer sig om dem, der ligger ned, som der ikke kan trædes på.
Det bliver spændende.
Men det, jeg i grunden vil spørge hr. Erling Bonnesen om, er: Mener hr. Erling Bonnesen ikke, at efterafgrøder er noget, som medvirker til at reducere den forurening, der kommer?
Mener hr. Erling Bonnesen ikke det, og hvorfor har Venstre så faktisk støttet, at man havde det krav i årevis?
Hvis det er sådan, at det hjælper, mener hr. Erling Bonnesen så ikke, at det er et problem, hvis man få dispensation for at bruge efterafgrøder med henvisning til, at der har været meget regnvand?
Det kunne jeg sådan set godt tænke mig at vide og også måske, hvis hr. Bonnesen kunne løfte sløret for, hvilken dokumentation han har for sin interessante påstand om, hvordan udslippet har været i 2010 og 2011.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Vi skal altid bruge de til enhver tid værende bedste virkemidler, og deri indgår også efterafgrøder.
Hvis man kigger tilbage i historien, tiden tillader ikke at komme ud i et meget langt svar, og hvis så der bliver draget efterafgrøder ind i den her sag, er det jo sådan, at alle ved, at der kan være år med meget vanskeligt vejr, der er år, hvor det regner meget, hvor man ikke kan få etableret nok, og der kan også være andre årsager til det, og der har det hidtil været sådan, at det har været umuligt – kan man så sige – at få etableret nok efterafgrøder.
Så har der været den her dispensationsmulighed for, at man så ikke skulle beskæres yderligere i sin kvælstofkvote.
Der lægger det her lovforslag altså op til at fjerne den mulighed, og det er sådan set det, jeg synes er kritisabelt.
Per Clausen (EL), 2013-02-19:
Men det, som Venstre siger, er i virkeligheden, at hvis der er meget regn et år, dispenserer vi fra kravet om efterafgrøder, og vi lader landmændene blive ved med at bruge lige så meget kvælstof, som de havde mulighed for at gøre, hvis de skulle have efterafgrøder.
Min logik får mig til at konkludere, at det fører til øget udslip.
Det synes jeg sådan set giver sig selv.
Der er pointen bare det, at hr. Erling Bonnesen siger, at hvis det regner meget, er der ikke noget at gøre ved det.
Vi kan ikke have efterafgrøder, og der skal så heller ikke ske nogen modregning på noget som helst andet område.
Altså, Venstre har sådan set ikke noget som helst bud på, hvad man skal gøre for at løse det problem, der så opstår, når der er meget regnvejr.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Jeg skal bare sige, at jeg jo har læst lovforslaget og bemærkningerne dertil igennem.
Deri står, at vi ikke står godt på banen, når det drejer sig om, at Danmark skal leve op til vandrammedirektivets bestemmelser.
Når vi gerne vil have de øvrige lande til at efterleve eksempelvis burhønedirektivet osv. af hensyn til konkurrenceevnen for vores landbrug, er det altså klogt, at vi har orden i egen baghave for at sikre, at vi kan komme kraftfuldt og fremføre de synspunkter om, at vi skal have ens konkurrencevilkår.
Jamen den faglige begrundelse er jo, at der ikke er sket nogen opfølgning på den gødskningsplan, og det gør, at man ikke lever op til den mængde kvælstof, man tilfører naturen.
Det har ikke haft nogen konsekvenser, og det har det ikke haft, i kraft af at der har været givet alle de dispensationer, som der nu har været praksis for.
Der vender vi den om og siger: Ja, det lykkedes ikke af forskellige årsager at få plantet de efterafgrøder i det indeværende år, det kan vi kompensere for i det følgende år.
Og det er sådan set godt landmandskab, og det er jo det, som bl.a. landbruget også selv i høj grad har peget på ville være godt at tage med ind i den måde, man håndterer sit erhverv på.
Mette Bock (LA), 2013-02-19:
Undskyld, vil jeg sige til hr. Orla Hav, men det, der bliver nævnt her, har jo intet med en faglig begrundelse at gøre.
Det handler om, at der er nogle regler, og dem vil man gerne have bliver overholdt.
I det her ligger der, at man fjerner den dispensationsmulighed, der har været.
Der er altså ikke tale om et retskrav.
Der er tale om, at der i nogle helt særlige situationer er en dispensationsmulighed.
Det er under alle omstændigheder, synes jeg, i forhold til stort set al lovgivning en god ting, at der er sådan en kattelem, for der vil kunne opstå situationer, som ingen har kunnet forudse.
Så der er for det første ikke nogen faglig begrundelse i det, ordføreren nævner her.
For det andet er en dispensationsmulighed jo ikke det samme som et retskrav, og derfor kan jeg ikke se, at der kan være nogen som helst anden begrundelse, end at det her er et ønske om at lægge endnu en sten i vejen for, at landmændene kan udføre deres erhverv.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
I det sidste er jeg aldeles uenig med spørgeren.
Vi har ikke til hensigt at lægge sten i vejen.
Vi har bare til hensigt at leve op til det, som Danmark har indgået aftaler om, når det gælder vandrammedirektivet.
Det er det, der er begrundelsen for det her.
Det kan jo ikke nytte noget, at man ryster på hovedet af det og siger, at det er ærgerligt, at der ikke er nogen dispensationsmuligheder, når nu vi ikke har kunnet leve op til det, som vi har forpligtet os til.
Vi synes sådan set, at det er både ret og rimeligt, at man skal leve op til det, man har forpligtet sig til.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Lovforslaget her har til formål at sikre, at vandmiljøet ikke bliver ekstra belastet af kvælstof fra landbruget, når vejret er ekstremt dårligt.
Samtidig fjerner vi med lovforslaget bemyndigelsen til, at man kan forhøje kvælstofkvoten ved ekstremt vejr.
Tidligere kunne man få lov til at gødske mere, end det normalt er tilladt, ved ekstreme nedbørsmængder eller orkaner, hvis den allerede tilførte gødning blev udvasket eller fløj bort.
Men det skader miljøet, når man tilfører yderligere kvælstof uden at lave kompenserende foranstaltninger, og det viste sig ikke at være i overensstemmelse med EU's direktiv om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget.
Kommissionen indstillede derfor i 2011, at denne bemyndigelse blev ophævet, og derfor er den heller ikke blevet udnyttet i den seneste gødskningsbekendtgørelse.
Nu følger vi op og rydder op i loven, så bemyndigelsen bliver fjernet.
Fremover skal landmænd altså håndtere ekstremt vejr ved at sikre en effektiv udnyttelse af kvælstofkvoten f.eks. ved at gødske ad flere omgange.
Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Det her lovforslag koster arbejdspladser.
Og så ligger spørgsmålet lige for, for Det Radikale Venstre taler også tit om at sikre arbejdspladserne: Hvorfor kan Det Radikale Venstre støtte dette lovforslag, der koster arbejdspladser, når nu lovforslaget ikke skader miljøet?
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Det her lovforslag er jo ikke et spørgsmål om at finde på nye byrder for landbruget.
Der har så været et hul i loven, som er det, vi lukker nu.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Det her har jo ikke en pind med den tidligere regering at gøre, for det er et nyt lovforslag som kommer fra den nuværende regering.
Det, der bare undrer mig, er, at Det Radikale Venstre kan stå bag et forslag her, som direkte koster arbejdspladser, når det ikke belaster miljøet – det har vi jo fået på plads.
Lotte Rod (RV), 2013-02-19:
Det var sådan, at der i 2011 var så kraftig nedbør i august, at en stor del af efterafgrøderne ikke kunne etableres, og at effekten af efterafgrøderne derfor blev halveret i forhold til det mål, der var sat i vandmiljøplanerne.
Og det var som sagt den tidligere regering, der var med til at sætte de her mål, og derfor undrer det mig lidt, at Venstre nu forsøger at tegne det her billede af, at det skulle handle om at komme med nye byrder.
Tværtimod er det jo bare en måde at gøre tingene smartere på.
Så jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Venstre ikke står ved det, som man selv har været med til at sætte som mål, men i stedet forsøger at spinne det her, som om vi nu opfinder alle mulige nye byrder.