runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-10-23:
Tak for det.
Må jeg ikke starte med at sige tak for de positive tilkendegivelser, der har været om forslaget?
Det er jo helt rigtigt, at der her er tale om et forslag, som handler om – og det har også været fremme – hvordan man kan gøre den offentlige administration lidt mere effektiv og dermed udmønte den del af finanslovaftalen, som følger af begrebet effektiv administration.
Der er der selvfølgelig også, som der er det på andre områder, på Justitsministeriets område fundet nogle tiltag, som kan gøre, at vi kan få en lidt mere effektiv offentlig administration.
Begge dele er jo udførligt beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget.
Hvis man eksempelvis tager spørgsmålet om glemmekassen og slår op på side 8 i bemærkningerne til lovforslaget, kan man se, hvad det er, der gør sig gældende.
Og det er jo rigtigt nok, at der på et tidspunkt skal laves en bemyndigelse, og den orienterer vi selvfølgelig hjertens gerne Retsudvalget om.
Men det er sådan, hvad jeg også tror hr. Karsten Nonbo var inde på, at det ganske ofte er ting, man bare ved det blotte øjesyn kan se er ubrugelige: Det er halvfugtige håndklæder og andet, som kommer ind.
Og her står det meget nøje beskrevet, at hvis der altså er mærker, personlige papirer, kreditkort eller andet med den pågældendes navn på, skal det selvfølgelig tilbage til ejeren eller til udstederen af det pågældende dokument eller andet.
Det står også beskrevet der.
Så er det jo, som hr. Karsten Nonbo også rigtigt nok var inde på, en måde at gøre politiets arbejde nemmere på.
Og jeg forstår på de to tilstedeværende politibetjente, at der i den praktiske virkelighed er ganske mange gode eksempler på, hvordan man kan gøre det endnu bedre, og det tager vi jo hjertens gerne imod i det videre arbejde med lige nøjagtig det her forslag.
Her er altså et forslag til, hvordan vi i hvert tilfælde på visse stræk kan gøre det lidt nemmere og lidt bedre for politiet at arbejde med hittegods.
Hvad angår gebyrerne, tror jeg, hr. Karsten Nonbo formulerede det sådan: Det skal koste det, det koster.
På side 6 i bemærkningerne er der jo redegjort for spørgsmålet om gebyrerne og altså spørgsmålet om de omkostninger, som eksempelvis Datatilsynet har i forbindelse med behandlingen af ansøgninger.
Der er det også meget udførligt beskrevet, at Datatilsynet i forbindelse med den omkostningsreform, der blev lavet i 2006 og 2007, analyserede dækningsgraden på sagsområdet, og der viste det sig, at det gebyr, som blev fastsat til 1.000 kr. i 1988, dækker 20 pct. af Datatilsynets omkostninger.
Vi synes så, at der på den baggrund er grundlag for at sige: O.k., så kan vi godt sætte det op til 2.000 kr.
Jeg ved ikke, om vi helt skal følge hr. Karsten Nonbos anbefaling, men det er bare for lige at gøre opmærksom på, at det sådan set er det, der er afsættet for, at vi har gjort, som vi har.
Vi mener, der er et ganske udmærket grundlag for at hæve det til 2.000 kr.
Tom Behnke (KF), 2012-10-23:
Det er, fordi ministeren nu var sådan lidt hurtig til at sige, at man kan læse det hele på side 8, men det er jo præcis det, man ikke kan, og det er jo derfor, jeg stiller spørgsmål om det.
Der står, at justitsministeren agter bl.a. at udstede en bestemmelse om, at politiet kan opbevare hittegods af en værdi på under 500 kr. i en glemmekasse.
Der står »kan«.
Det er altså ikke noget, man skal.
Der er ikke nogen definition på det.
Det er op til den enkelte betjent at vurdere, om man skal eller ikke skal, om man vil eller ikke vil.
Det er jo deri detaljen ligger, for rent kroner og øre-mæssigt, hvis man forestillede sig, at man skulle sælge det, vil der givetvis vil være rigtig meget hittegods, som ikke kan sælges for noget som helst.
Der er ikke nogen, der vil købe det.
Men for ejeren kan det have en meget, meget stor værdi.
Uden at det nu skal blive alt for tårevædet, kunne man forestille sig, at det specielt gælder for børn.
Deres yndlingsbamse – hvem i alverden ville købe sådan en?
Men for barnet selv har den jo en kæmpe værdi.
Hvad er det, der er til hinder for, at politiet kan have de her effekter liggende i 3 måneder, ligesom man har alt muligt andet hittegods liggende, og når de 3 måneder så er gået, destruerer man det eller kommer af med det på anden måde.
Det kræver ikke noget energi.
Lars Dohn (EL), 2012-10-23:
Tak for det.
Er det ikke sådan, at hvis nu en person med høj indtægt vælger at bo i den almene sektor, har man ikke noget fradrag, og så bliver man faktisk ret så hårdt beskattet?
Hvori ligger egentlig fordelen, hvis man nu skulle komme til at bo i den almene sektor og alligevel have en normal eller høj indtægt?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Med den skattepolitik, der er ført i det her land, og med det skattetryk, der er, er det jo præcis sådan, at der er blevet indført forskellige former for lettelser i forhold til folks tilværelse.
Og hvis man tilrettelægger skattepolitikken og vi er på et niveau – f.eks. det niveau, Liberal Alliance foreslår, altså en skat på 40 pct. – så vil der være en række af de her tiltag, også vedrørende forrentningen på boliger, der vil være ganske overflødige helt af sig selv.
Så kunne vi finde sammen om det, vil jeg sige til hr. Dohn, vil det give en god fremtid for dansk boligpolitik.
Lars Dohn (EL), 2012-10-23:
Nu ved jeg jo ikke, om det var boligerordføreren, hr. Joachim B. Olsens ord, eller om det var ord fra det ærede medlem, der er på talerstolen.
Det er jo en kendt sag, at Liberal Alliance har den holdning, at boligen er en vare ligesom alt andet, og kan man ikke opnå den vare, jamen så må man undvære den.
De tal, jeg har set, viser i hvert fald større subsidiering til ejerboligsektoren end til den almene boligsektor.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg står her på vegne af vores boligordfører, hr. Joachim B. Olsen.
Det, jeg vil sige, er, at regeringen med det her lovforslag vil nedsætte den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 10 pct. for almene boliger for at sikre aktivitet i byggebranchen og for at imødekomme et angiveligt behov for opførelse af almene boliger.
At vi i Liberal Alliance ikke er positive over for forslaget, skyldes forskellige ting.
Forslaget lægger jo op til at bruge offentlige midler på opførelse af nye almene boliger.
Men skulle vi ikke lige holde fast i, hvad almene boliger er?
Det er statsstøttede boliger, hvor der ydes statsstøtte til visse boligformer.
Imidlertid skeles der ikke til beboernes ressourcer, og man kan altså komme i den situation, at der ydes statsstøtte til ressourcestærke personer.
Det synes vi ganske enkelt er besynderligt.
Så kan man jo sige, at man med lovforslaget vil skabe vækst i byggebranchen.
Det er rigtigt nok, for der vil naturligvis komme noget aktivitet i byggebranchen, og det vil være godt.
Men helt generelt er vi af den overbevisning, at pengene ganske enkelt kan bruges bedre ved at sikre, at staten holder sig ude af den her type projekter.
Så vil jeg sige lidt om selve indholdet i lovforslaget.
Når staten skal stille en lånegaranti, skyldes det jo, at der er en reel risiko forbundet med investeringen.
Det virker besynderligt, at en regering, som jo i mange år har råbt op om den finansielle sektors uansvarlige adfærd, så, når det kommer til at bevilge risikable lån fra statens egen side, tilsyneladende lader andre regler gælde.
I det lys virker det underligt, at man vælger at øge lånegrænsen i realkreditloven fra 84 pct. til 88 pct.
Når almindelige mennesker kun må låne op til 80 pct., skyldes det jo, at man vil beskytte realkreditinstitutterne mod store tab.
Yderligere virker det besynderligt, at den type realkreditlån, man har valgt, er den mest risikable lånetype, nemlig flekslånet.
Hvis tilfældet er, at renten stiger til eksempelvis 5 pct., hvilket jo ikke er utænkeligt – vi er nogle her, der kan huske langt højere renteniveauer – så skal staten af med ret mange penge, da lejerne jo kun skal betale de 2,8 pct. af lånets størrelse.
Det kan faktisk blive en dyr fornøjelse for skatteborgerne.
Vil man sikre, at der kommer øget aktivitet i byggebranchen, er svaret jo egentlig ret simpelt: sæt skatten ned og fjern nogle afgifter, der besværliggør arbejdet og aktiviteten i branchen.
Og hvis man samtidig afbureaukratiserer området, skal aktiviteten nok komme, og vi vil få bygget de boliger, der efterspørges, også uden direkte eller indirekte støtte fra det offentlige.
Så Liberal Alliance er ikke positivt stemt over for dette forslag.
Lars Dohn (EL), 2012-10-23:
Man skal vist være hurtig i dag for at nå det hele.
Når det drejer sig om støtte til den almene boligsektor, især nybyggeri, er det klart, at det jo er en af Enhedslistens hjertesager, og da det jo også er nævnt i regeringsgrundlaget, at der skal ske en billiggørelse eller en ændring af finansieringen af den almene boligsektor, er det også noget af det, vi ser frem til sammen med denne regering at få lavet fremover.
Jeg havde selvfølgelig også gerne set, at det havde været med i lovprogrammet allerede nu, så jo tidligere, jo bedre, havde jeg nær sagt.
I går kunne man læse i dagspressen, at et værelse på 15 m² i København skulle afregnes med 4.400 kr. om måneden.
Det er mere, end SU'en er på, og hvis de herværende medlemmer havde ganget deres kvadratmetertal i deres egne boliger med den udgift, ville der heller ikke blive meget tilbage af vederlaget.
Så vi er en situation, hvor der er behov for, at der bygges boliger, der er til at betale, og også behov for en almen boligsektor, der er mere tilgængelig end den, vi har for øjeblikket.
Der mangler også arbejde i byggesektoren, og det er også sådan, at der er masser af fornuft i at udskifte den gamle energislugende boligmasse, vi har.
Det er sådan, at jeg forleden dag læste en bog fra 1970, hvori man lagde perspektiverne for boligsektoren frem, og hvori man sagde, at boliger ikke skal benyttes mere end 60 år, så skal de rives ned igen og fornys.
Og så må man sige, at vi altså så har store opgaver, hvis vi vil leve op til de forudsætninger og de visioner, man havde dengang.
Derfor er nedsættelsen af bidraget rigtig vigtigt.
Det er også vigtigt at få ændret balancen mellem ejer- og lejeboliger i et samfund.
Det er jo sådan, at de samfund, der har mange lejeboliger, er gået mere stabilt igennem den kapitalistiske krise, så alene for at fremtidssikre det danske samfund – og det er jo også en af regeringens målsætninger, nemlig at stabilisere økonomien – er det også rigtig vigtigt.
Jamen nu må vi se, når der her til foråret kommer en evaluering af friplejeboligloven.
På forhånd tror jeg godt at jeg kan sige for Enhedslisten, at det ikke lige er vores kop te, men lad os se, hvad den evaluering siger.
I den evaluering, der kommer af friplejeboliglovgivningen, må vi så give vores bidrag til, hvor meget der skal ændres.
Med de ord vil jeg gerne sige, at vi vil kunne støtte forslaget, muligvis med en opdeling ved afstemningen i almen sektor og friplejeboligsektor.
Men det vender vi tilbage til under udvalgsarbejdet.
Linda Kristiansen (RV), 2012-10-23:
I fravær af fru Liv Holm Andersen har jeg fået lov at holde hendes ordførertale.
Med lovforslag L 3 gøres det billigere for kommunerne at sætte gang i nybyggeriet, idet den kommunale grundkapital nedsættes fra 14 til 10 pct.
Tiltaget er godt, da det kan give kommunerne et byggeboost.
Derfor har det også været efterspurgt af flere kommuner ligesom lovforslagets anden del, som går ud på at aftale den kommunale andel for en længere periode, så der bliver større stabilitet og sikkerhed.
Radikale Venstre er glad for her at kunne efterkomme kommunernes ønsker og støtte boligministerens forslag til fremme af mere nybyggeri i kommunerne.
Karina Adsbøl (DF), 2012-10-23:
Dette lovforslag omhandler nedsættelse af kommunal grundkapital og kapitalindskud.
Lovforslaget har til formål at understøtte kommunernes muligheder for at føre en aktiv boligpolitik.
Dette lovforslag handler om at sætte det kommunale grundkapitalindskud ned fra 14 pct. til 10 pct. af anskaffelsessummen fra den 1. juli 2012 og – som udgangspunkt – til udgangen af 2016.
Samtidig forhøjes realkreditbelåningen fra 84 pt. til 88 pct. af anskaffelsessummen.
Lovforslaget gør det billigere for private friboligleverandører, ligesom det forventes i et begrænset omfang at understøtte aktiviteter i byggesektoren.
Lovforslaget har tilbagevirkende kraft for tilsagn givet i perioden fra den 1. juli 2012 til den 1. december 2012.
Da der er tale om en ændret byrdefordeling mellem stat og kommune til gunst for kommunerne, og da loven ikke har konsekvenser for andre parter, herunder beboerne og kreditinstitutterne, er der ikke problemer forbundet hermed.
Høringssvarene har været positive, og der er ikke kommet nogen kritikpunkter, og det tæller også på positivsiden i forhold til at stemme for forslaget.
Dansk Byggeri skriver, at lovforslaget understøtter kommunernes muligheder for at føre en aktiv boligpolitik.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2012-10-23:
Tak for det.
Socialdemokraterne ønsker en aktiv boligpolitik og en alternativ almen boligsektor.
Især i byggesektoren er der brug for, at vi trækker i arbejdstøjet og sætter gang i beskæftigelsen.
Byggebranchen har været hårdt ramt af krisen, og mange steder i landet har været præget af, at kommunerne ikke har haft råd til at igangsætte nybyggeri af almene boliger.
Med kommuneaftalen for 2013 har vi taget et skridt i den rigtige retning.
Vi synes, det er en god idé at nedsætte den kommunale grundkapital og kapitalindskuddet i friplejeboliger.
Det giver kommunerne friere og mere fleksible rammer for at føre en aktiv boligpolitik til gavn for lejerne og de ældre.
Samtidig skaber tiltaget arbejdspladser i byggesektoren.
Vores lovgivning skal give kommunerne de bedste muligheder og redskaber for at skabe et godt lokalt by- og boligmiljø.
Med dette forslag giver vi et mere stabilt lovgrundlag for at føre boligpolitik.
Frem til 2016 kan man i kommunerne regne med et grundkapitalindskud i nye almene boliger på 10 pct. frem for de tidligere 14 pct.
Det bliver altså billigere for kommunerne at opføre almene boliger, og derfor får de mere luft i budgetterne til at satse på nye byggeprojekter.
Private leverandører af friplejeboliger vil også have færre udgifter til at bygge nye boliger.
Det vil bl.a. betyde, at der kan bygges flere bofællesskaber for seniorer og almene boliger til mennesker med handicap.
Forslaget er god socialdemokratisk politik.
Det er afgørende for os, at der er gode boliger til alle, uanset hvor i landet man bor, og at vi skaber vækst og arbejdspladser, så vi kan sikre os, at vi kommer sikkert igennem krisen.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget, og jeg skulle sige fra SF, at de også støtter det; de er nemlig ikke til stede.
Martin Geertsen (V), 2012-10-23:
Tak for det.
I mangel af meget bedre, nemlig fru Louise Schack Elholm, har jeg lovet at læse følgende op: Regeringen foreslår med dette lovforslag at nedsætte den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 10 pct. for almene boliger såvel som for friplejeboliger.
Forslaget er en del af regeringens aftale med kommunerne om næste års økonomi.
Den kommunale grundkapital har i årevis været den model, som regeringer har benyttet til at skrue op og ned for antallet af tilsagn til almene boliger.
Når man har villet sætte ekstra skub i byggeriet af almene boliger, ja, så har man nedsat den kommunale grundkapital fra 14 til 7 pct.
Det har betydet, at antallet af tilsagn har været højt i årene med en kommunal grundkapital på 7 pct., da det i disse år har virket relativt billigere for kommunerne at finansiere nyt byggeri af almene boliger.
I årene med en kommunal grundkapital på 14 pct. har kommunerne afholdt sig fra at give så mange tilsagn til almene boliger.
Det er derfor spændende at se, hvordan kommunerne reagerer på en nedsættelse af den kommunale grundkapital til 10 pct.
Vil tilsagnene sætte kommunerne i gang og dermed på lidt længere sigt byggeriet af nye almene boliger, da det er billigere end i udgangspunktet, eller vil kommunerne afholde sig fra at give tilsagn i håbet om en yderligere nedsættelse af den kommunale grundkapital?
Svaret ligger nok et sted midt imellem.
Forslaget vil nok have en positiv effekt på antallet af tilsagn, men ikke i samme grad, som hvis den kommunale grundkapital blev nedsat til 7 pct.
Venstre mener, at det er fornuftigt at sætte den kommunale grundkapital ned, til trods for at vi er skeptiske over for, hvor stor en effekt det vil have.
Men der er brug for at få gang i dansk økonomi.
Og selv om en meget stor del af regeringens kickstart allerede foregår i den almene sektor, er det et af de håndtag, der kan skrues på.
Det rejser dog unægtelig spørgsmålet, om der er risiko for en lille overophedning inden for det relativt lille marked, som arbejder med Danmarks almene boliger.
Venstre er med andre ord positivt stemt over for dette lovforslag.
Og da jeg har fået forståelsen af, at De Konservatives ordfører ikke havde mulighed for at være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at De Konservative også støtter dette lovforslag.
Hvis man virkelig vil se mig på glatis nu, skal man stille tonsvis af korte bemærkninger til det her.
Morten Bødskov (S), 2012-10-23:
Hvis der er noget, der bliver væk, er det jo, som også hr. Karsten Nonbo redegjorde for, en almindelig hittegodsforretning i dag hos politiet.
Og hvis Retsudvalget gerne vil vide lidt mere om, hvordan udviklingen er på det område, hvordan man med indførelse af ny teknologi kan gøre det nemmere for borgerne, redegør vi selvfølgelig gerne for det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Jeg vil blot høre justitsministeren, hvad justitsministerens holdning er til det med at lave – hvad kan man sige? – et centralt register, sådan at det for borgerne også bliver nemmere, altså så det bliver sådan, at når der er fundet hittegods, har man det ikke bare stående et enkelt sted, så borgeren skal ringe til 27 politistationer, men borgeren kan ringe et sted hen og så få at vide i telefonen: Vi har fundet hr. Kristian Thulesen Dahls Liverpooltrøje med samtlige underskrifter, hvis det er den, man har spurgt efter.
Jeg nævner den uden at sammenligne den med en børnebamse eller sådan et eller andet.
Men det kunne være sådan, at man, når man ringer et sted hen, ligesom kan finde ud af, at den ting er der, at den er fundet.
Morten Bødskov (S), 2012-10-23:
Nej, det er rigtigt.
Og de nærmere sådan tidsmæssige rammer for det her spørgsmål er jo nogle, som skal være en del af den udmøntning.
Altså, pointen her er beløbsgrænsen og spørgsmålet om den såkaldte glemmekasse, hvor man så kan henvende sig, hvis man vurderer, det er nødvendigt.
Den nærmere tidsmæssige grænse er noget af det, der vil være en del af den almindelige udmøntning af forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-23:
I krisetider skal vi sikre de danske virksomheder de bedste rammevilkår og de bedste forudsætninger for vækst og ikke mindst stabilitet.
Og rettidig betaling er altså en afgørende del af denne sikring.
Det er meget vigtigt, at de kroner, man forventer at modtage, også kommer ind på kontoen i rimelig tid, ellers kan det få konsekvenser – konsekvenser for indkøbsmuligheder, for virksomhedernes regnskaber og ikke mindst for virksomhedernes mulighed for at betale deres egne kreditorer.
Rettidig betaling kan derfor også forhindre en negativ spiral af forsinkede betalinger.
Derfor er vi i SF glade for, at der nu bliver taget initiativer, der bringer os i den rigtige retning. Formålet med det forslag, vi behandler her i dag, er nemlig at sikre, at virksomheder modtager aftalt betaling til tiden.
Samtidig gør forslaget livet lidt sværere for de virksomheder, som med fuldt overlæg forsinker betalinger til andre virksomheder.
Forslaget indeholder også en ændring af morarenten, så det kommer til at være mere omkostningsfuldt at overskride betalingsfristen.
Samtidig gives der mulighed for endnu en økonomisk sanktion i form af et fast beløb, som betales til forretningshaveren.
Oven i det ændres reglerne for betalingsfrister, sådan at der skal foreligge en udtrykkelig godkendelse fra den forretningsdrivende, hvis betalingen skal overskride 60 dage.
De her tiltag vil kunne hjælpe danske virksomheder med at få pengene til tiden og sætte kursen for et sundt og stærkt erhvervsliv.
Derfor kan SF stemme for forslaget, og jeg skal også hilse fra den socialdemokratiske ordfører, som ikke kunne være til stede, og sige, at det kan Socialdemokraterne også.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Først bliver ordføreren nødt til at hjælpe mig med at definere, hvad ligestilling er, for nu er jeg søreme forvirret: Betyder ligestilling for ordføreren, at vi skal gøre det samme?
Når ordføreren er så meget imod det kønsopdelte arbejdsmarked, skal vi så tvangsudskrive kvinderne til at blive kranførere og tvangsudskrive mændene til at blive vuggestuepædagoger for at sørge for, at der bliver en ligelig fordeling alle steder? Ordføreren siger, vi skal have ligestilling på alle niveauer.
Hvad i alverden mener han med det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
For Socialdemokraterne er det et klart mål, at vi sikrer ligestilling i Danmark, både i samfundet som helhed og på arbejdsmarkedet.
For os er mangfoldighed med til at skabe et bedre samfund.
Efter et forsømt årti er det tid til igen at sætte ambitiøse mål for ligestillingspolitikken.
Med Venstre og Konservative ved roret stod ligestillingen i bedste fald stille, og i mange tilfælde gik udviklingen den forkerte vej.
Vi vil ikke vente generationer på ligestilling.
Det er tydeligt, når man ser tilbage på milepælene i kampen for lige muligheder for alle i vores samfund, også for mænd og kvinder.
Jeg synes selvfølgelig, det ville være godt, hvis vi i dag kunne konstatere, at der ikke længere er et kønsopdelt arbejdsmarked i Danmark.
Danmark er måske et af de lande i verden, hvor kvinderne har den højeste erhvervsfrekvens, men vi er stadig et godt stykke fra målet om fuld ligestilling.
Derfor er jeg og Socialdemokraterne også glade for, at vi i dag tager et vigtigt skridt i den rigtige retning for at få flere kvinder i ledelse, både i det offentlige og i det private.
Vi skal udnytte den fulde talentmasse, og det gør vi ikke godt nok i dag.
Kvinder er stadig væk en sjældenhed på bestyrelsesgangene, og det er på trods af, at kvinderne stormer frem på de videregående uddannelser.
Det seneste tiår er andelen af kvindelige topledere i den private sektor kun steget fra ca. 4 pct. til 6 pct.
Den samme tendens gør sig gældende for kvinder i virksomhedsbestyrelser.
Ligestilling på ledelsesgangene kommer til at tage årtier med den nuværende udvikling.
Det er simpelt hen spild af talent, og det går ud over Danmarks konkurrenceevne.
Det er en model, som er baseret på, at virksomhederne selv tager et ansvar for at udføre og udarbejde egne ambitiøse måltal og politikker.
Det er måltal, som i sidste ende skal føre til ligestilling på alle ledelsesniveauer.
Vi tror på, at det er den rigtige vej at gå.
Flere virksomheder er allerede så småt i gang.
Carlsberg har f.eks. et mål på 40 pct. kvinder i bestyrelsen allerede i år 2015.
Det er bare for at give et eksempel.
Det offentlige skal naturligvis gå foran med ambitiøse mål om en ligelig fordeling.
Socialdemokraterne tror på, at den danske model for flere kvinder i ledelse både er til gavn for ligestillingen, for virksomhederne og for vores samfund.
Jeg er overbevist om, at vi skal udnytte hele vores talentmasse for at stå stærkt på fremtidens globale arbejdsmarked.
Vi er derfor begejstrede for forslaget og bakker op om ændringen af ligestillingsloven og lovene på erhvervs- og vækstministerens område.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt har modsagt, at oplysning er vigtig.
Der kan ligestilling også være et af punkterne.
Vi har allerede regnskabsloven § 99 a, som omhandler samfundsansvar, efter hvilken de har mulighed for at tage det her tema op.
Så jeg synes ikke, at vi udelukker virksomhederne fra at blive klogere eller få mere viden eller berige os andre med den viden, de har.
Så derfor ser jeg den her § 99 b som fuldstændig overflødig.