runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2008-11-12:
Det er med lidt bæven, for jeg skal ikke påstå, at økonomi er mit gebet, men jeg kan alligevel ikke lade være med at lytte til de her diskussioner med sådan almindelig sund menneskefornuft, og det støder mig, at statsministeren taler, som om det, vi andre er interesserede i, er at komme tilbage til en tilstand, hvor man bare bliver ved med ligesom i gamle dage at nedskrive kronen med de uheldige følger, det havde.
I alle de mange år, vi har ført fastkurspolitik, har vi alligevel haft det redskab liggende i værktøjskassen, at skulle der en dag blive brug for det, kunne man ændre kronekursen.
Nu siger statsministeren så, at det redskab er fuldstændig forældet, det er lige til at sætte på museum.
Her er vi så nogle, der siger: Lad dog være med at smide det væk, det kunne dog være, at der en dag kunne blive behov for det.
Jeg vil spørge statsministeren: Er det egentlig ikke det, suverænitet er, nemlig at når der sker noget helt uforudseligt, kan man imødegå det på en uforudselig måde?
Det var efter sigende det, der var De Gaulles styrke.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Jeg anerkender fuldstændig, at hr. Ole Sohn ikke på noget tidspunkt har sat spørgsmålstegn ved fornuften i at føre lavinflationspolitik.
Jeg har overhovedet heller ikke kritiseret hr. Ole Sohn på det punkt.
Derfor er det jo en gennemført sund fornuft, hele euroen hviler på.
Med hensyn til hvorfor kronen i en periode var under pres, kan jeg sige, at det var der mange og også tekniske forklaringer på.
Men det, der er kendsgerningen, er altså, at Nationalbanken også nu har følt det nødvendigt at opretholde et rentespænd i forhold til euroen på 1,75 pct., og det er altså historisk højt.
Heldigvis gik renten så ned forleden, men rentespændet mellem Danmark og eurozonen er stadig væk 1,75 pct., og det er ganske meget.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Det er bare lige to ting.
Det ene er mere sådan en konstatering, for at vi ikke skal tale os for langt fra hinanden.
Altså, jeg har ikke talt for, at man skulle slække på hverken prisstabiliteten eller den lave inflation.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at disse er helt afgørende.
Jeg talte bare for, at man skulle styrke det instrument, det er at kunne føre en ekspansiv økonomisk politik, når der er behov for det.
I forbindelse med debatten om den økonomiske krise, og hvad der er op og ned i den, vil jeg spørge: Er det ikke korrekt, at da vi lavede redningspakken for den finansielle sektor, fik vi ikke medtaget hele realkreditområdet, og eftersom det er en særlig dansk foreteelse, skabte det usikkerhed i de internationale finanskredse, hvilket satte pres på hele realkreditområdet, og dermed gjorde det også, at Nationalbanken måtte gå ind, fordi vores valuta var under pres, men da regeringen kom med udspillet om at få skabt et sikkerhedsnet under hele realkreditområdet på samme måde som under banksektoren, ja, så faldt renten igen?
Det er bare lige for, at vi har proportionerne i orden.
Det sidste, jeg vil spørge om, er: Blev der virkelig ifølge statsministeren ført en fornuftig økonomisk politik i 1980'erne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Med hensyn til devalueringer, altså hvordan forringelser af kronens værdi påvirker prisstigninger, har jeg alene henvist til historiske eksempler, for alt andet bliver jo spekulativt.
Nej, lad os kigge på, hvordan det rent faktisk er gået, og det, der for mig står som den store rædsel, er, hvordan der blev ført økonomisk politik i 1970’erne.
Vi er nogle, der stadig væk kan huske det.
De der stadige nedskrivninger af kronens værdi førte jo til, at prisstigningerne i Danmark simpelt hen eksploderede.
Vi havde jo tocifrede inflationstal.
Vi havde renter, ja, jeg tror, fru Pia Adelsteen var inde på det, på 21 pct.
Jeg hører også til dem, der i sin tid købte hus til renter af den størrelse.
Jamen i dag vil ingen jo rigtig tro på, at det var sådan, men det var jo realiteten.
Det var jo en total udhuling af almindelige menneskers økonomi.
Per Clausen (EL), 2008-11-12:
Jeg har forstået det på den måde, at det, statsministeren siger, er, at hvis den danske krone taber værdi i forhold til euroen, så vil det automatisk føre til inflation.
Det forstår jeg ikke.
Jeg forstår ikke, at der kan være automatik i det ene tilfælde og ikke være det i det andet tilfælde.
Jeg anerkender, at man kan føre en forskellig politik, der kan føre til forskellige resultater.
Men det var statsministeren, der lige før fik konstrueret en automatik.
Et andet spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille statsministeren, er jo: Er det, der karakteriserer EU lige nu, ikke, at man er i færd med et opgør med det, der har været kerneelementet i Den Økonomiske og Monetære Union og hele tankegangen bag, nemlig en total liberalisering af kapitalbevægelserne, og at man i stedet for nu taler om mere kontrol, mere tilsyn, samtidig med at når man kommer til spørgsmålet om underskud på statsregnskaber, når man taler om inflation osv., så er man jo i dag villig til at acceptere en række ting, som slet ikke stemmer overens med stabilitetspagtens krav?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Det afhænger jo fuldstændig af, hvordan det går med prisstigningerne i euroområdet, og indtil nu må man jo sige, at det i det store og hele er lykkedes at holde prisstigningerne nede.
Det er i øvrigt også en af grundene til, at Den Europæiske Centralbank for nylig besluttede igen at sætte renten ned.
Det er jo, fordi forventningerne til inflationen går i retning af, at inflationen bliver holdt nede.
Og så længe inflationen bliver holdt nede, sker der jo ikke en udhuling af købekraften hos europæerne.
Men hvis en nedskrivning af valutaernes værdi fører til, at priserne eksploderer, ja, så kan man købe mindre for sine penge, og det er den situation, jeg taler om.
Der er der altså nogle, der ønsker, at Danmark skal blive ved med at bevare det der redskab til at forringe danskernes økonomi gennem en devaluering.
Jeg synes, at det er en rigtig dårlig politik.
Svend Auken (S), 2008-11-12:
I modsætning til hr. Søren Espersen og andre, der har haft ordet, mener jeg bestemt ikke, at karakteristikken af hr. Ole Sohns indlæg som værende indholdsløst er en rigtig karakteristik.
Jeg synes tværtimod, at det er befriende, at man holder sig til, at virkeligheden ændrer sig, og at vi lever midt i en krise, hvor der er brug for mere samarbejde og ikke mindre samarbejde, naturligvis forudsat, at det samarbejde bliver indrettet på den rigtige måde.
Jeg synes, at man efter det her må konstatere, at der jo ikke er stor afstand mellem den bedømmelse af virkeligheden, som hr. Ole Sohn gør sig til talsmand for, og den, som hr. Kim Mortensen tidligere har gjort sig til talsmand for.
Det er klart, at diskussionen ikke er afsluttet, men jeg har alligevel grund til at spørge hr. Ole Sohn: Føler hr. Ole Sohn ikke samlet set, at eurolandene, det økonomiske samarbejde i Europa, har vist en betydelig styrke under denne finanskrise og været både en god medspiller og en god modspiller i forhold til andre aktører, f.eks. De Forenede Stater?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Tak, hr. formand.
Se, nu har Det Konservative Folkeparti jo lige skiftet leder, og en af de ting, som jeg bemærkede, den nye formand sagde, som kan man sige - lægger lidt afstand til tidligere tider, var det her med, at man nu vil føre en mere ærlig EU-politik.
Det synes jeg jo er godt, dels går jeg ind for ærlighed - det synes jeg er en god ting - dels er det jo også en erkendelse af, at man tidligere har været uærlig, altså, så langt så godt.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-12:
I de her dage, hvor den finansielle krise hærger, står det klart for de fleste, at det koster os en hel del både økonomisk og politisk at stå udenfor.
Danmark og danskerne kæmper i øjeblikket en hård kamp for at løse de problemer, der følger af den finansielle krise, men bl.a. på grund af vores euroforbehold har vi ikke muligheden for at samarbejde med de andre EU-lande om løsninger på krisen.
Vi sidder ikke med ved bordet, hvilket der egentlig ikke er noget nyt i, men rentespændet mellem kronen og euroen gør det tydeligt for os alle, at forbeholdet koster, og det koster os dyrt.
Krisen viser os, at en lille valuta kan være sårbar.
Finanskrisen har simpelt hen sat kronen under pres.
Derfor skal der heller ikke være nogen tvivl om, at vi Konservative er af den opfattelse, at vi skal af med vores euroforbehold.
Ja, ikke bare det, men gerne alle fire forbehold.
De blokerer i stigende grad for et fornuftigt samarbejde med de andre EU-lande om løsninger på alvorlige problemer.
Om det så skal ske ved en eller flere folkeafstemninger, i hvilken rækkefølge og på hvilken dato, er det alt for tidligt at sige noget om.
Der er dog gode muligheder for, at det kan ske inden for en overskuelig årrække, for regeringen har jo som bekendt lovet at arbejde for at afholde en eller flere folkeafstemninger i den her valgperiode.
Men jeg vil gerne slå fast, at der ikke fra konservativ side bliver tale om at bruge finanskrisen som et springbræt til en lynafstemning om dansk tilslutning til euroen.
Vi vil ikke misbruge finanskrisen eller tegne et sort billede af dansk økonomi, men det er klart for enhver, at der er en økonomisk og en politisk pris for, at vi står udenfor.
Og rentespændet mellem kronen og euroen er jo en realitet.
Derfor er det også fornuftigt, at regeringen nu lægger op til en drøftelse af muligheden for at afskaffe forbeholdene,
selv om jeg som sagt gerne vil understrege, at det er vigtigt, at regeringen giver sig god tid til at tilrettelægge en eller flere folkeafstemninger om forbeholdene.
Det er vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at der skabes en så bred opbakning i Folketinget til en euroafstemning som muligt.
Efter vores opfattelse skal Danmark være med i eurosamarbejdet, fordi det helt enkelt er i vores økonomiske og politiske interesse at sidde med ved bordet.
Det koster os at stå udenfor, det kan man jo bare spørge husejerne om i øjeblikket.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Nu er der vel ikke nogen modsætning i, at erhvervslivet har nogle gode rammer at arbejde under.
Det er jo sådan set det, der er forudsætningen for, at man også kan skabe noget beskæftigelse.
Så der er vel en vis sammenhæng.
Det, der er afgørende, er - set med SF's øjne - at vi får en bedre gennemsigtighed, en bedre regulering og en bedre kontrol af kapitalbevægelser, for fraværet af det er det, der er det helt ødelæggende for et samfund og for en region.
Og det andet er, at vi mener, at det vil være en stor styrke for både Danmark og EU, hvis vi satte meget mere fokus på at udvikle en grøn vækstpagt for EU, for det tror vi er det, der kan give svaret på den krise, som dele af Europa er enige i vi er på vej ind i.
Per Clausen (EL), 2008-11-12:
Nu er jeg jo sådan set meget tilfreds med den første del af hr. Ole Sohns svar, det andet hører måske hjemme i studiekredsene.
Men pointen er jo alligevel, at det afgørende er, om den overbygning, staten vil etablere, har det formål at sikre folkelige interesser og varetage dem eller at sikre erhvervslivets og kapitalens interesser.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Hr. Per Clausen har fuldstændig ret i, at der ikke er noget, der er ændret i SF's position.
Men jeg vil gerne tilføje, når det nu er en fra Enhedslisten, som interesserer sig meget for den politiske udvikling, der spørger, at det jo er en sådan rimelig klassisk forestilling, at når man har frie kapitalbevægelser og kapitalen kan gøre, som den ønsker , er det meget fornuftigt, at man indbygger en vis form for politisk overbygning , så man tøjler markedskræfterne.
Det tror jeg sådan set hr. Per Clausen op igennem tiden har læst adskillige gange.
Per Clausen (EL), 2008-11-12:
Jeg kan ikke helt forstå, hvad Dansk Folkepartis interesse er i at arbejde så ihærdigt på at så tvivl om SF's standpunkt.
Jeg må sige, at det forstår jeg ikke.
For hvis udgangspunktet er, at vi ønsker at opretholde de danske forbehold i forhold til euroen, handler det vel om at samle så mange som muligt omkring det standpunkt.
Jeg vil bare spørge hr. Ole Sohn, om det ikke er rigtigt forstået sådan synes jeg, at jeg har forstået hr. Ole Sohn både i hans indlæg og i de svar, han har givet i dag - at SF's holdning er, at man ikke ønsker de danske forbehold i forhold til euroen fjernet, og at det er det standpunkt, man har i dag.
For jeg synes, at det ligesom må være vigtigt at holde fast i det frem for at diskutere, hvad hr. Ole Sohn kunne finde på at mene om 10 eller 20 år.
Jeg deler hr. Ole Sohns opfattelse af, at det kan være vanskeligt at forudse.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Hvis man ændrer rammerne og udvikler en politik, som vi synes er bedre, så kan vi da ikke afvise det på forhånd.
Det ville da være en fuldstændig mærkværdig måde at arbejde politisk på, hvis man, selv om virkeligheden og verden forandrede sig, så kunne stole trygt på, at vi ikke ville forandre os.
Sådan fungerer politik jo ikke.
Så det er et hypotetisk spørgsmål, og jeg kan ikke svare på, hvordan SF ville stille sig.
Det må tiden vise.
Pia Adelsteen (DF), 2008-11-12:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis de rammer, som vi p.t. arbejder med, ændrer sig, og et stort flertal i Folketinget ønsker at ændre de her kaptialfonde og have større åbenhed, vil det så ændre SF's holdning til euroen?
Vil man så sige ja eller nej, hvis rammerne bliver ændret?
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Det svar, der stod på bloggen, er også det svar, jeg har givet her, nemlig at vi ikke ser nogen grund til, at Danmark skal have en folkeafstemning og tilslutte sig euroen.
Pia Adelsteen (DF), 2008-11-12:
Jeg har været inde læse på en blog, hvor hr. Ole Sohn har skrevet, at SF ikke ønsker euroen i dens nuværende form - den er dateret den 12. november, og det må være i dag.
Så læste jeg til gengæld i Information, at SF ikke har ændret politik med hensyn til euroen, og nu er jeg faktisk blevet utrolig meget i tvivl, ikke med hensyn til forsvarsforbeholdet, for der var hr. Ole Sohn meget klar i mælet og fortalte, at det vil SF meget gerne have væk, men med hensyn til SF's holdning til euroen.
Så er det muligt, at hr. Ole Sohn mener, at det er et forkert fokus at sætte at tale om, hvorvidt man ønsker et ja eller et nej, men det mener jeg altså ikke.
Jeg mener faktisk, at det er ret væsentligt for vælgerne at vide, om SF går ind for et ja eller et nej til euroen, så det kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Jeg vil sige, at Danmark har haft en fantastisk udvikling - ikke politisk, men økonomisk - hvor vi har klaret os godt og har en solid økonomi.
Man kan diskutere fordelingen mellem det offentlige og det private og alle de ting, men det er i denne sammenhæng helt ligegyldigt.
Så derfor mener jeg, at det er at sætte et falsk billede op at sige, at hvis vi havde set i krystalkuglen og sagt ja til euroen i 2000, eller hvornår det nu var, vi havde den til afstemning, så var alting gået anderledes i Danmark, for det er ikke tilfældet.
Derfor mener jeg, at det er et forkert sted at sætte fokus at genskabe en debat, der handler om et ja eller nej til euroen, når det er helt anderledes fundamentale ting, der er på spil, og som jeg synes vi skal tage fat om.
Der har Danmark alle muligheder for at være offensiv.
Det mener vi er første skridt, og vi må så se, hvad udviklingen bringer.
Svend Auken (S), 2008-11-12:
Det er jeg jo fuldstændig enig med hr. Ole Sohn i, og hele klimaspørgsmålet aktualiserer det jo.
Det er jo rigtigt.
Men det, der så bliver tilbage, er selvfølgelig spørgsmålet om, om man ikke i den proces har større indflydelse, hvis man er inde i teltet, altså hvis man på en eller anden måde er med.
Jeg er sikker på, at man eksempelvis i et politisk parti lytter meget til, hvad vælgerne, dem, der stemmer på en, siger, men man lytter måske endnu mere til dem, der er medlemmer af partiet, end man lytter til dem, der bare stemmer på en.
Det er vel med den slags tankegang, hvis det i øvrigt er det rigtige telt, hvis der i øvrigt foregår noget godt, og hvis man kan trække udviklingen i den rigtige retning, at vi som et lille land - jeg er lige ved at lægge hr. Ole Sohn ordene i munden, men jeg vil alligevel holde det som et åbent spørgsmål - alt andet lige har en fordel ved at være inde i teltet og være med, hvor det foregår.
Ole Sohn (SF), 2008-11-12:
Jo, det er ikke noget, man kan have ret mange meninger om
For det er jo en konstaterbar virkelighed, at EU faktisk har taget handsken op i et forsøg på at være offensiv for at få skabt en international og global regulering af den finansielle sektor.
Der har EU spillet en positiv rolle, også i forhold til USA.
Nu må man håbe, at der måske kommer nogle nye, bedre vinde fra USA.
Jeg mener, at vi fra dansk side skal påvirke EU i væsentlig højere grad, ved at vi også får skabt en måde, hvorpå vi på europæisk plan får sat ny gang i beskæftigelsen.
Nu er vi i den heldige situation, at vi p.t. har en meget høj beskæftigelse, men den er jo hastigt for nedadgående, og det vil den givetvis også være i 2009.
Men andre steder i Europa er der jo meget høj arbejdsløshed, og der mener jeg at vi simpelt hen er nødt til at få flyttet en række af de midler, vi i dag fuldstændig bevidstløst bruger på landbrugsstøtte, over i en grøn vækstfond, sådan at vi kan få en ny udvikling i Europa, som på en og samme tid skaber ny beskæftigelse, frigør os fra fossile brændsler og frigør os fra afhængighed af udemokratiske stater.
Så på den måde kan man slå flere fluer med et smæk, og her skal Danmark spille en væsentlig mere aktiv rolle i at være med til at sikre, at Europa bliver en aktiv spiller for at skabe ny grøn vækst.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-12:
Meget morsomt, jeg synes bare, at jeg blot vil slå fast og også henvise til det, jeg netop sagde i min ordførertale, at vi synes, at det er vigtigt, når vi skal have en afstemning om f.eks. euroen - hvilket vi håber at vi får - at vi så også får god tid til at drøfte tingene og tilrettelægge afstemningen på en ordentlig måde.
Jeg synes da, det er en form for ærlighed meget klart og tydeligt at sige, at vi f.eks. ikke ønsker at bruge den nuværende finanskrise som afsæt for en folkeafstemning.
Men vi synes bare også, det er væsentligt at sige - og der synes jeg også der er tale om ærlighed - at det her altså koster.
Jeg ved ikke, om det er gået Dansk Folkepartis opmærksomhed forbi, at det altså koster husejerne tusindvis af kroner på årsbasis, at vi ikke har euroen.
Det synes jeg da er væsentligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Nu var det sådan set ikke ment som en morsomhed, selv om jeg godt kan forstå, at ordføreren kan være i den vildfarelse; det var såmænd bare en ihukommelse af et citat fra ordførerens egen formand.
Men jeg vil godt dykke lidt ned i det her spørgsmål om, at det på årsplan og i årevis kommer til at koste husejerne så og så meget mere.
Altså, er fru Helle Sjelle ubekendt med, at der i perioder har været lavere obligationsrente i Danmark end i eurozonen?
Er fru Helle Sjelle ubekendt med, at vi for under et år siden havde en realrente i Danmark på 0, idet der kunne optages obligationslån til omkring 2 pct., og vi havde en inflation på 2 pct.?
Og er det noget, som fru Helle Sjelle i sin søgen efter ærlighed har kunnet finde ude i eurozonen?
Eller er det måske i virkeligheden sådan, at vi ærligt over for hinanden må se i øjnene, at renter er noget, som udvikler sig, og at det nogle gange er en god forretning at have kronen, andre gange en god forretning at have euroen, men at man bare ikke, hvis man skal være seriøs, kan shoppe rundt på den måde, som fru Helle Sjelle åbner op for, og at man er nødt til at vælge en linje?
Man kan ikke gå over til euro, fordi der er en lavere rente, og så tilbage, når den stiger; det hænger simpelt hen ikke sammen.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-12:
Man kan selvfølgelig diskutere, om det var på grund af euroen, at de her ting steg eller ej.
Det kan selvfølgelig være en diskussion værd.
Og så noterer jeg mig i øvrigt stadig væk, at vi åbenbart bekymrer os mere for husejerne, end man gør i Dansk Folkeparti, og det overrasker mig.
Det må jeg ærligt tilstå.
Pia Adelsteen (DF), 2008-11-12:
Men jeg mangler stadig væk et svar på, om en stigning i fødevarepriserne ikke vil bekymre fru Helle Sjelle.
Det er den ene ting.
Og så kan det godt være, at jeg med hensyn til husejerne måske er en smule hærdet, fordi jeg er fra en generation, hvor mit første boliglån var på 21 pct.
Så de renter, man taler om i dag, føler jeg måske ikke personligt er specielt høje, vil jeg godt sige.
Men det er nu engang sådan, at når man har taget et flekslån, så ved man også godt, at der er noget at vinde i forhold til et fastforrentet lån her og nu, hvis renten er lavere, men man kan altså også miste noget, hvis renten stiger.
Og det er vel uanset, om vi er med i euroen eller kronen.
Jeg kunne stadig væk godt tænke mig et svar på det med fødevarepriserne.
Nu har fru Helle Sjelle flere gange nævnt bekymringen for husejerne, og den er vi nok flere der har.
Men det er jo nu engang sådan, at de, der har problemer med deres boliglån, er dem, der har flekslån, altså der, hvor renten kan ændres.
Det har jo ikke nødvendigvis noget med at have euro eller krone at gøre.
Men når fru Helle Sjelle har den her store bekymring for husejerne, så kunne jeg stille et tilsvarende spørgsmål, for det har været sådan, at i de lande, der er gået ind i euroen, er fødevarepriserne steget væsentligt, et sted mellem 10 pct. og 15 pct. Deler fru Helle Sjelle også en bekymring for, at hvis vi går med ind i et eurosamarbejde eller får euroen, så stiger fødevarepriserne også i Danmark, og det berører jo så ikke kun husejerne, men alle?
Helle Sjelle (KF), 2008-11-12:
Jamen grunden til, at det går godt i Danmark på nuværende tidspunkt, lige minus den finanskrise, som hærger lige nu, er jo, at vi har ført en sund økonomisk politik, siden den her regering kom til.
Jeg siger bare, at det er væsentligt at holde fast i, at der altså er noget indflydelse at hente ved at sidde med omkring det bord, og vi kan altså heller ikke komme uden om, uanset om hr. Skibby vil det eller ej, at husejerne i øjeblikket f.eks. betaler en væsentlig pris for, at vi står uden for eurosamarbejdet.
Og det synes jeg ikke er rimeligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-12:
Det er jo altid festligt, når en ordfører giver et svar på spørgsmålet ved selv at stille et spørgsmål fra Folketingets talerstol i stedet for.
Men jeg vil gerne stille et andet spørgsmål, og så kan vi håbe, at De Konservatives ordfører kan svare på det.
For hvis man kigger på den danske samfundsøkonomi siden 2000, hvor vi jo havde en afstemning om ja eller nej til afskaffelse af den danske krone - og heldigvis sagde et flertal, at vi naturligvis skal bevare den danske krone – ser man, at det jo faktisk er gået fuldstændig modsat det, som De Konservative gik til valg på, nemlig at hvis det blev et nej, ville inflationen stige, beskæftigelsessituationen ville blive forværret, samfundsøkonomien ville blive dårligere, og vi ville få sværere ved at betale af på vores udlandsgæld osv. osv.
Men alle de her konjunkturpunkter kan man tage slavisk en for en - vi kan i øvrigt også tage renten med - og det har for alle punkter vist sig, at det har været supergodt for det danske samfund
Derfor vil jeg gerne spørge fru Helle Sjelle: Hvis man nu skulle få en folkeafstemning, som fik som resultat, at vi skulle have euroen i Danmark, ville man så ikke kunne risikere, at der ville ske store ændringer på de her mange vitale økonomiske områder?
Helle Sjelle (KF), 2008-11-12:
Jamen så synes jeg mere, det er relevant at svare med et spørgsmål: Er det ikke korrekt, at forskellige politikker i højere og højere grad bliver forbehandlet i Eurogruppen?
Er det ikke korrekt?