runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Jeg må sige, at det bliver vendt lidt på hovedet.
Nu er det pludselig oppositionen og Socialdemokratiet i Danmark, der skal indkalde til konferencer og høringer for at fremme den her diskussion, men det var sådan set regeringen, der spillede ud i 2003 og sagde, at man selv var helt med på, at det her var ønskværdigt; Venstres ordfører sagde, at ideen er rigtig, rigtig god, men den skal komme fra andre sider, og nu er det ifølge den konservative ordfører pludselig Socialdemokratiet, der har svigtet ved ikke at indkalde til høring og konferencer.
Det selv samme spørgsmål stillede jeg netop ministeren: Hvilke initiativer har denne regering taget for at fremme den her debat?
Vi har fremsat et forslag om, at man nu arbejder hen imod, at man får nogle universiteter og nogle trossamfund, der kan se det legitime i ønsket om at komme med det her forslag.
Men hvordan kan det være, at det pludselig skal være oppositionens idé at indkalde til konferencer og andet, når vi, sidste gang vi diskuterede det her, havde en regering, der faktisk var meget positiv over for at være den, der tog initiativet på området?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-22:
Det er jo, fordi fru Karen Klint flere gange har spurgt: Hvad kunne man så gøre?
Og det er jo alle tilladt at komme med gode ideer og forslag.
Jeg synes dog stadig, vi lige skal huske, at det altså er universiteterne, der skal udbyde de her uddannelser.
Uanset hvor god en idé vi alle sammen synes det er, så er det altså universiteterne, der skal udbyde dem, og de skal i øvrigt være sikre på, at de har nogle aftagere.
Hvis vi så kan bidrage til det, er det udmærket, men det er der, dialogen skal være, for ellers kommer det ikke til at handle om demokratisk understøttelse af den islamiske forkyndelse, så kommer det i stedet for til at handle om detailregulering af universiteterne, og det er den diskussion, vi gerne vil undgå i den her forbindelse.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Jeg vil give ordføreren så meget ret som til at sige, at vi selvfølgelig godt kunne have præciseret det yderligere i det her forslag, at vi selvfølgelig ikke ønsker at detailregulere noget som helst universitet.
Jeg ville ønske, at regeringen også nogle gange ville skrive i sin egen universitetslov.
Men jeg vil også sige, at der er meget, meget stor glæde over, at den konservative ordfører mener, at der skal ske noget, at der er nogle initiativer, der skal tages og kan tages osv., og jeg ser meget frem til, at ordføreren for De Konservative så også er med til at fremme den her debat på lige fod med os andre.
Vi har jo faktisk en del kontakter til religionsforskere og andre på universiteterne, som har givet den tilbagemelding til os, at de ikke synes, der sker nok, til trods for at der er et stort ønske fra deres side om at få oprettet de her uddannelser.
Vi har også kontakter til danske imamer, som siger, at det her er rigtig spændende, og at de gerne vil være med til at diskutere det.
Så det er altså ikke, fordi vi mangler diskussioner mellem de implicerede parter, men måske fordi vi mangler nogle initiativer, og vi så gerne, at der blev taget nogle initiativer fra regeringens side, der så kunne samle parterne og få dem til at gå i dialog om det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-22:
Nu skal fru Sophie Hæstorp Andersen jo stadig væk huske, at det hverken er regeringen eller Folketinget eller Det Konservative Folkeparti eller fru Sophie Hæstorp Andersen, der skal oprette den her uddannelse; det er universiteterne.
Så hvis vi lige fastholder rammen for de initiativer, der i sidste ende skal tages, må man sige, at de initiativer skal tages på de danske universiteter i samarbejde med de muslimske trossamfund.
Så inden for den fastlåsning er jeg meget indstillet på at støtte de initiativer, men fru Sophie Hæstorp Andersen skal ikke forvente, at jeg eller regeringen tager initiativet til den her uddannelse, for det ville være at detailregulere universiteterne.
Men det er noget helt andet at støtte op om, at der er nogle universiteter, der tager det initiativ at oprette den her uddannelse, det er en god idé.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-22:
Der er ingen tvivl om, at beslutningsforslaget opregner en række problemområder i vores samfund, som Socialdemokratiet som forslagsstiller til forslaget gerne ser løst, og jeg tror, at hvis ikke der var kommet en akkrediteringslov i vejen - og den er jeg stadig væk ikke særlig gode venner med, men den er her, den er vedtaget her i Folketinget, og den gælder - så tror jeg også, at vi havde haft en anden slags diskussion.
Men loven er jo relativt ny, og den betyder jo, at det er universiteterne selv, der stiller forslag om uddannelser og søger Akkrediteringsrådet om en stillingtagen.
Akkrediteringsrådet svarer ja eller nej, og svarer de ja, anviser de også, hvilke takster de mener den pågældende uddannelse skal udløse.
Derfor tror jeg, man skal starte diskussionen et lidt andet sted end dér, hvor Socialdemokratiets forslag starter, for det er det, der giver den konfliktfyldte diskussion lige nu.
I Det Radikale Venstre vil vi også gerne støtte bestræbelserne.
Vi ved, at der er mange, måske især ikke alt for gamle muslimer, der føler, at de har behov for nogle vejledere, som deler deres egne udgangspunkter, f.eks. som muslim, og som kan hjælpe dem i den integrationsproces og de forhold, de er udsat for, og som alle mulige andre unge mennesker er udsat for i deres udvikling, imens de finder deres egne ben, uddanner sig, bliver selvstændige og får familie.
Det er jo den opgave, vi skal prøve at finde et svar på.
Jeg tror, at metoden skal være lidt anderledes.
Jeg vil godt citere her fra beslutningsforslaget, som jo refererer udtalelser fra en imam i 2005.
Jeg citerer fra forslaget: »Den bør i så fald bestå af en teologisk del med fokus på islam.
Derudover bør den give et indgående kendskab til de øvrige religioner og sociale og kulturelle kompetencer.«
Her er jo en imam, som i virkeligheden også kan se nogle perspektiver i at få en uddannelse i Danmark, som er en akademisk uddannelse.
Så har vi et blændende smukt citat fra regeringens integrationsplan fra 2003, hvor jeg vil nøjes med at tage lidt af det.
Jeg citerer: »Regeringen vil opfordre trossamfundene i Danmark til at drøfte med de relevante universiteter, om det danske samfund i højere grad selv bør søge at imødekomme efterspørgslen efter kvalificerede præster i de større trossamfund her i landet.«
Der stopper jeg så citatet.
Det er jo sådan set en bekræftelse af, at der er en bredde bag ved de intentioner, der ligger i forslaget, og ønsket om også fra muslimer i Danmark, at de får nogle bedre muligheder for at udøve den opgave, som de jo mange gange også af danske myndigheder bliver bedt om at udøve, nemlig at være vejledende og hjælpsomme i forskellige situationer, hvor myndighederne skal i kontakt med mennesker med muslimsk baggrund.
Så jeg vil egentlig foreslå, at Socialdemokraterne - på baggrund af den debat, der har været, og som efter min opfattelse også, når jeg har lyttet til den, har været opklarende - kunne prøve at lave et udkast til en beretning, som kan sætte en anden proces i gang, og som vi så muligvis kunne drøfte i Udvalget for Videnskab og Teknologi.
Vi vil gerne hjælpe med i den proces.
Helge Sander (V), 2008-05-22:
Med hensyn til den første del af spørgsmålet kan jeg sige, at jeg mener afgjort at vide, at integrationsministeren har haft kontakt til de omtalte grupper.
Men i relation til universiteterne er mit svar lige så klart, som det var på det første spørgsmål, og jeg kan kun sige, at forud for debatten her i dag har vi spurgt de universiteter, for hvem denne uddannelse er relevant, og her har vi fået at vide, at der ikke er kommet nogen henvendelser.
Med hensyn til det sidste, som forslagsstilleren nævner, kan jeg sige, at det kan jeg ikke nikke genkendende til.
Det er jo sådan, at hvis man har et ønske om en uddannelse på et universitet og får den akkrediteret, kan den udbydes, og der er ikke noget som helst, der ligger til hinder for, at det kan ske.
Så jeg kan overhovedet ikke nikke genkendende til den fremstilling, som fru Hæstorp Andersen kommer med.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Det undrer mig jo selvfølgelig lidt, når man i regeringens eget integrationsudspil tilbage fra 2003 skrev, at det var vigtigt at få den dialog med imamerne og de islamiske trossamfund, at man ikke har gjort noget yderligere.
Men jeg har selvfølgelig fuld respekt for den måde, vores universiteter er opbygget på, og derfor vil jeg også høre: Kan det virkelig være rigtigt, at man siden 2005, hvor vi også debatterede det, ikke har fået en eneste henvendelse med ønske om at oprette denne type uddannelser?
De ting, vi i Socialdemokratiet hører fra vandrørene, er, at der er et ønske fra forskellige institutter om at gøre det her til virkelighed, men at man mangler pengene og også mangler underviserne til at få gang i arbejdet.
Derfor undrer det lidt, at man bliver ved med at sige, at det her ikke er et ønske, der findes udeomkring.
Det findes hos en del af de islamiske trossamfund, og det findes tilsyneladende også hos flere, der har ytret sig i aviserne om, at det burde blive en realitet en dag.
Vivi Kier (KF), 2008-05-22:
Jamen det var jo dejligt at høre.
Så har vi i hvert fald samme synspunkt, hvad det angår.
Men jeg synes også, fru Mette Frederiksen var meget negativ i sin ordførertale i forhold til satspuljeforliget og aftalen, som jo er lavet for ikke ret lang tid siden på grund af valget og alle mulige andre ting, og så kunne man sidde og tænke: Uh, det lyder godt nok negativt og surt.
Et helt enkelt spørgsmål: Var Socialdemokratiet med i satspuljeforliget, eller var Socialdemokratiet ikke med i satspuljeforliget?
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Der kan ikke laves en satspuljeaftale, uden at Socialdemokratiet og for den sags skyld SF eller Det Radikale Venstre eller spørgerens eget parti, Det Konservative Folkeparti, deltager.
Det, jeg sagde i min ordførertale i dag, og som også er fremført i forligskredsen, er, at der er grund til at se på, om de penge, der bevilges og uddeles i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, ikke kan blive formidlet og uddelt på en bedre måde med en større grad af gennemsigtighed.
Jeg erindrer de diskussioner, vi havde i forligskredsen, sådan, at der er et fælles politisk ønske om, at pengene går til de rigtige formål, at det evalueres, om indsatsen er god nok, og at det beslutningsgrundlag, hvorpå vi træffer vores beslutninger, skal være så gennemsigtigt og så tydeligt for enhver som overhovedet muligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-22:
Det, der får mig til at reagere, er, at ordføreren siger, at starthjælpen ikke virker.
Derfor vil jeg bare spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan det harmonerer med Rockwool Fondens rapport på området, som jo viste, at mens der i 1999 kun var 3 pct. af de irakiske flygtninge, der var kommet i arbejde efter 3 års ophold, så var situationen faktisk efter starthjælpens indførsel - dvs. under den her regering - at dette tal steg til 30 pct.
Det harmonerer jo overhovedet ikke med det, den socialdemokratiske ordfører står og siger.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Hvis man sætter ambitionsniveauet så lavt, at man som politisk parti og regering er tilfreds med, at kun hver tredje irakiske flygtning er i beskæftigelse efter 3 tre års ophold i Danmark.
Så harmonerer det ikke!
Men hvis man har det ambitionsniveau, vi som Socialdemokrater har, nemlig at vi vil have den samme beskæftigelsesgrad for vores nyankomne danskere - hvad enten de har flygtningestatus eller indvandrerstatus som alle andre har, så virker starthjælpen ikke godt nok.
Derudover har vi jo en række undersøgelser, der desværre understreger, og som desværre viser, at en række af de flygtninge og indvandrere - som det jo primært er, der modtager starthjælp - bliver ramt af økonomisk fattigdom.
Og som dermed desværre får sværere ved at vinde fodfæste i vort samfund.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-22:
Nu er det jo ikke sådan, at Venstres ambitionsniveau er, at der kun skal være 30 pct. i arbejde.
Faktisk har den her regering aldrig nogen sinde gjort mere for at få folk i arbejde end nu, og det er heldigvis også lykkedes.
Noget af det, der jo har haft betydning for en bedre integration i det danske samfund, har været den tidlige sprogundervisning og en langt bedre anerkendelse af de medbragte arbejdskvalifikationer.
Og der har jo også været fokus på, at arbejde faktisk er enormt virkningsfuldt, når vi taler integration.
Nej, det, jeg faktisk synes var interessant, var, at det her så åbenbart må være en ny ambition for Socialdemokraterne, for det var jo åbenbart ikke en ambition, da Socialdemokraterne sidst sad i regering - i og med at der i 1999 kun var 3 pct. af de mennesker, der havde været her i 3 år, der var kommet i arbejde.
Men det er jo så glædeligt at se, at det er blevet en ambition.
Med hensyn til den sociale marginalisering synes jeg, at det er lidt i disharmoni med Helle Thorning-Schmidt, der den 17. juli 2005 - lige inden Socialdemokraterne gik fra integrationsaftalen - udtalte, at hun ønskede den såkaldte forklædeydelse til indvandrerkvinder helt afskaffet.
Det svarer jo ikke helt til det, den socialdemokratiske ordfører står og siger om, at det skaber social armod.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Jeg tror sådan set, at Venstres ordfører har ret i, at lige præcis de tre elementer - en tidligere sprogundervisning, en ordentlig og solid introduktion til arbejdsmarkedet og en fælles erkendelse af, at beskæftigelse og selvforsørgelse er et vigtigt element, hvis man overhovedet kan få adgang til arbejdsmarkedet og kan efterleve kravene er fuldstændig afgørende, hvis vi gerne vil have, at vores flygtninge og indvandrere, nydanskere, får samme beskæftigelsesgrad som såkaldte gammeldanskere, dvs. danskere med et etnisk dansk tilhørsforhold.
Man må jo bare sige, at selv om lige præcis de tre faktorer er vigtige, er den indsats, der er gjort i de senere år selvfølgelig ikke tilstrækkelig, når vi står i en situation, hvor danske virksomheder skriger på arbejdskraft, mens der stadig væk er alt for mange, eksempelvis langvarige kontanthjælpsmodtagere, der endnu ikke er kommet ind på arbejdsmarkedet.
Må jeg så ikke bare til sidst sige, hvad angår forklædeydelsen, at den aldrig skulle have været indført.
Det er godt, at den er blevet afskaffet.
Men det, der er pointen og opgaven, er, at få vores indvandrerkvinder, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet - ikke at skubbe dem ud i fattigdom.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-22:
Jeg skal ikke bruge ret meget tid på at gennemgå det historiske omkring satspuljen, for det har både vores finansminister og ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet gjort.
Jeg skal blot sige, at vi i Dansk Folkeparti sagtens kan følge intentionerne i det her forslag - og så har jeg svaret på det spørgsmål fra ordførerne, som egentlig er kommet lidt under debatten, allerede nu, nemlig om Dansk Folkeparti vil leve op til sit valgløfte: at satspuljen skal afskaffes.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi aldrig har været de store tilhængere af satspuljen som sådan, men vi valgte i 2002 at ændre vores holdning - forstået på den måde, at vi anerkendte, at der var et bredt ønske i Folketinget om at bibeholde satspuljemidlerne.
Man kan så vælge to ting: Man kan vælge at blive ved med at stå udenfor og ikke have nogen indflydelse på, hvordan midlerne bliver fordelt - eller man kan vælge at gå ind og have indflydelse.
Vi valgte så - efter dengang at have løst nogle diskussioner om, hvordan det skulle foregå - at gå ind og blive en del af satspuljeforligspartierne.
Og vi har så valgt at sige, at det er den måde, vi føler, at vi bedst forvalter vores 25 mandater på - altså ved at sidde med ved bordet og være med til at sørge for, at de her satspuljemidler bliver fordelt.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at man i forslaget fra Enhedslisten faktisk også lægger lidt op til en diskussion om, hvorvidt det nu også bliver gjort på den rigtige måde.
Andre ordførere har også været inde på, at man skulle kigge på, om man nu gør det rigtigt i forbindelse med bl.a. de private ansøgninger.
Og dér har satspuljeforligspartierne jo på nuværende tidspunkt aftalt, at man frem mod udmøntningen af den næste satspulje for 2009 tager en drøftelse af, om der er noget, der kan gøres bedre, og om det kan ændres.
I den diskussion indgår Dansk Folkeparti konstruktivt.
Nu er der jo nogle, der har sagt, at der en tradition for - og det ved Enhedslisten jo udmærket godt - at man tager den her debat i Folketingssalen, og at en aftale om, at puljen skulle afskaffes, alligevel ikke bliver truffet her i dag, for den skal træffes i forligskredsen.
Så meget ved Enhedslisten om politik, nemlig at det er dér, det skulle foregå.
Når det er sagt, bliver jeg også nødt til at sige, at hvis der nu skulle være et enkelt af de andre satspuljeforligspartier, f.eks. Venstre, der vil have en drøftelse af, om vi skal afskaffe den, så vil Dansk Folkeparti ikke sidde og sige, at vi går imod.
Vi vil sige, at vi godt kan bakke det op, og så tager vi debatten i forligskredsen.
Det er sådan set Dansk Folkepartis holdning til det.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Når man nogle gange kan føle trang til at spørge Dansk Folkeparti, om de vil holde deres valgløfter, er det, fordi det er svært at vide.
Der er i øjeblikket en række strejkende ude i landet, der godt kunne tænke sig, at Dansk Folkeparti levede op til sine valgløfter om at sikre, at der kommer flere penge til lønnen.
Så det er ikke, fordi man er vant til, at Dansk Folkeparti holder alle valgløfter.
Men i forhold til de mennesker, der mangler de penge, som de skulle have haft, hvis de havde fået fuld regulering, vil jeg gerne høre, om det er ordførerens opfattelse, at man bør sikre, at overførselsindkomsterne følger med den almindelige prisudvikling i samfundet.
Gælder det for alle overførselsindkomsterne, eller gælder det kun for særlige grupper som pensionisterne, at Dansk Folkeparti ønsker at sikre, at de skal have en indkomstudvikling, der følger med den almindelige prisudvikling?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi Dansk Folkeparti har stemt for en lang række af nedskæringer på kontanthjælpen.
Og jeg kunne forstå på de udtalelser fra ordføreren, der er kommet i Information i dag, at ordføreren ikke mener, at man skal gøre noget særligt for familier, der f.eks. ikke har råd til at købe frugt til deres børn, for at undgå, at de kommer til at lide af vitaminmangel.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-22:
Nu tror jeg ikke, jeg direkte har udtalt, at man overhovedet ikke skulle gøre noget - eller bare har sagt, at jeg ikke synes, det er noget problem.
Jeg tror netop, at jeg faktisk har sagt, at det er et problem, som man skal være obs på.
Og det står jeg ved.
Jeg står selvfølgelig ved, hvad jeg har sagt i artiklen i Information.
Når det er sagt, vil jeg sige, at når jeg nu står her og anerkender, at vi faktisk godt kunne gå ind for, at satspuljen blev afskaffet, har jeg jo egentlig svaret lidt på fru Line Barfods spørgsmål.
Men det er altså stadig væk noget, der skal afgøres i forligskredsen, og den diskussion er vi villige til at tage i Dansk Folkeparti.
Jeg vil også godt sige, at vi jo på en lang række områder - nu nævnte fru Line Barfod kun folkepensionister, men det gælder også førtidspensionister - år for år har foretaget forbedringer for nogle af dem, der er på overførselsindkomst.
Enhedslisten vil få samme mulighed, hvis Enhedslisten en dag går hen og bliver et ansvarligt parti, der tager del i det danske samfunds økonomi.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-22:
Jamen vi har haft den samme holdning siden 1990 og har den også i dag: Der er grund til at fastholde den satspuljeaftale, der er, med den tilhørende regulering af satserne.
Når vi har ment det i nu mere end 15 år og stadig mener det, er det, fordi vi er så optaget af, at når lønningerne stiger, og velstanden stiger for dem, der er i beskæftigelse, er det helt afgørende, hvad angår lighed og vores ønske om at bekæmpe ulighed, at vi ikke er i en situation, hvor danskere på overførselsindkomst får et velfærdstab og et mindre økonomisk råderum.
Hvis der ikke var en automatisk opregulering af overførselsindkomsterne, hvis overførselsindkomsterne ikke fulgte med lønudviklingen, ville bl.a. den enkelte pensionist jo opleve at få et mindre økonomisk råderum, og det er på ingen måde forsvarligt eller rigtigt.
Vivi Kier (KF), 2008-05-22:
Det er et meget kort spørgsmål.
Jeg er blevet en lille smule forvirret og lidt i vildrede efter fru Mette Frederiksens ordførertale og svar.
Ønsker man at afskaffe satspuljen, eller ønsker man at bibeholde satspuljen?
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Jeg synes jo, at det er bemærkelsesværdigt, at Venstres ordfører ikke kan forestille sig, at man kan finansiere socialpolitik i Danmark på andre måder end ved, at det er dem, der har de laveste indkomster, der skal betale.
Kunne Venstres ordfører ikke forestille sig, at man betalte det over skatterne, så det var dem med de bredeste skuldre, der skulle være med til at dække det, og at den sociale indsats var noget, alle skatteborgere skulle være med til at betale for?
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor det er kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister osv., der skal betale for indsatsen mod menneskehandel.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi har en større indsats mod menneskehandel, men jeg kan ikke forstå, hvorfor det er dem med de laveste indkomster, der skal betale det, frem for at det er noget, som alle skatteborgere i dette land er med til betale for.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-22:
Nu tager Enhedslistens ordfører jo nærmest det udgangspunkt, at den eneste sociale indsats og den eneste indsats, der foregår over for svage grupper i det her samfund, finansieres gennem satspuljen, og det er jo overhovedet ikke tilfældet.
Størstedelen af det sociale system, sundhedssystemet, de initiativer, der bliver taget på arbejdsmarkedet, og hele vores kontanthjælpssystem finansieres jo netop over den helt almindelige skatteindbetaling.
Og derfor kan jeg slet ikke følge den præmis, der er.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi bruger satspuljemidlerne til målrettet at sikre nogle initiativer over for samfundets svage grupper, som måske ellers ikke var blevet til noget.
Line Barfod (EL), 2008-05-22:
Nu var det jo ordføreren selv, der mente, at hvis ikke vi havde satspuljen, ville det være et problem med alle de gode initiativer, som man så ikke kunne gennemføre.
Der er det bare, jeg spørger: Hvorfor er det lige præcis i forbindelse med det område, hvor vi snakker om dem med de allerlaveste indkomster i landet, at man siger, at de skal finansiere, at der sker en nyudvikling?
Det er jo ikke sådan, at man går ind og siger, at det kun er godsejerne, der skal finansiere, at vi har noget landbrugsforskning, eller at det kun er medicinalfirmaerne, der skal finansiere, at vi har medicinstudier eller andre ting.
Hvorfor er det, at man på det her område siger, at det er dem, med de allerlaveste indkomster, der skal finansiere glimrende initiativer mod menneskehandel, forbedrede forhold på det psykiatriske område osv.?
Hvorfor er det ikke noget, der skal finansieres over skatterne, og som de, der har de højeste indtægter, skal være med til betale?
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-22:
Jeg ved godt, at Enhedslistens ønske er at sætte overførselsindkomsterne i Danmark op, og derfor forsøger Enhedslisten sådan at tegne et billede af, at den satsregulering, man har lavet i dag, er den forkerte satsregulering.
Men det er sådan set ikke en præmis, jeg vil købe, og derfor kan jeg simpelt hen ikke følge Enhedslistens argumentation om, at det er en forkert regulering, der bliver lavet, og at det dermed er de svageste, der kommer til at betale.
Og det kan jo godt være et politisk ønske, man har, men jeg synes, at den regulering, vi har i Danmark, er enormt favorabel og rigtig god.
Med hensyn til nogle af de initiativer, der er blevet taget over de senere år, har det jo faktisk været sådan, at da skatterne blev omlagt med skattepakken og energiafgifterne dermed blev ændret, blev overførselsindkomsterne jo kompenseret for det, og det er jo netop også et udtryk for, at man hele tiden løbende følger med i, hvad der sker på området.