runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jamen det er rigtigt, at det her er spørgsmål til ministrene, og jeg skal også bestræbe mig på at svare.
Men når hr. Jens Ejner Christensen siger, at man har været konkret, så synes jeg, det var meget fornuftigt lige at fange den bold i luften, for så konkret var det heller ikke.
Endelig vil jeg gerne sige, at der også lidt er en misforståelse i den måde, som spørgsmålet bliver stillet på.
Det er ikke sådan, at det er et tag selv-bord at være på kontanthjælp eller for den sags skyld på dagpenge.
Hvis det er sådan, at man er arbejdsmarkedsparat, skal man tage et job, uanset hvad.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Det glæder jeg mig til vi kan få belyst yderligere.
Men i, hvad skal man sige, samme boldgade har ministeren jo svaret mig på spørgsmål nr. 92 i forhold til at være forsørger på kontanthjælp med to børn.
Og eksemplet er, at forsørgeren får et job til 17.000 kr. om måneden, og der er gevinsten ved at tage det job nul, hvis man er på kontanthjælp og har to børn.
Der ændrer rådighedsbeløbet sig ikke, når man tager et job til 17.000 kr. om måneden.
Det er ret tæt på den mindsteløn, som er oplyst alle steder, og som indgår i debatten, og som ministeren sådan set også bruger i eksempler i svarene.
Er det så rimeligt, at man finder et job, hvor lønnen er så tæt på mindstelønnen, at man stadig væk må konstatere, at gevinsten er lig nul ved at tage et arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg er ikke enig i, at vi er ved at få et skævdelt samfund.
Vi har faktisk rettet op på det skævdelte samfund, som den tidligere regering, som fru Inger Støjberg også var minister i, indførte, hvor der bl.a. var fattige børn i Danmark, så det er jeg ikke enig i.
Det andet er, at det er lykkedes os at sikre, at langt de fleste også har et økonomisk udbytte af at gå på arbejde.
Det incitament forstår jeg så fru Inger Støjberg og Venstre synes er alt for lavt, og det lægger man ikke skjul på.
Man synes, at 6 kr. i timen – eller hvordan man nu definerer det – er alt, alt for lavt, at der er alt for lidt incitament.
Jeg spørger så bare, for at vi kan få en lidt mere reel debat, og da jeg tror, at fru Inger Støjberg er enig med mig i, at pengene ikke kommer flyvende ned fra himlen
: Hvor er det, disse penge skal skaffes til at give det øgede incitament?
Er det kontanthjælpen, der endnu en gang skal sættes ned?
Er det beskæftigelsesfradraget, som skal sættes op?
Hvor skal pengene komme fra?
Vi kan godt få en fornuftig debat om det her, men det kræver, at Venstre og fru Inger Støjberg også spiller ud med, hvad der egentlig er Venstres politik på det her område.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Tak for det, jeg beklager, jeg skulle lige finde det frem, ja, selvfølgelig tager vi det spørgsmål, det er logisk.
Teknologirådet har ved sin rapport »Civile droner i Danmark« anbefalet, at der udarbejdes en national strategi for integration af droner i det danske samfund.
Strategien skal indeholde tiltag for udvikling af lovgivning samt støtte til forskning og erhverv, og jeg vil gerne i forlængelse af mine svar på Transportudvalgets forskellige spørgsmål redegøre skriftligt, men her mundtligt, for arbejdet om droner.
I sommeren 2013 nedsatte regeringen en tværministeriel arbejdsgruppe, der især skulle se nærmere på de reguleringsmæssige udfordringer ved udbredelsen af civile droner, der er i Danmark.
Arbejdsgruppen består af repræsentanter fra Justitsministeriet, Erhvervs- og Vækstministeriet, Forsvarsministeriet og Transportministeriet sammen med Trafikstyrelsen.
Status for den her arbejdsgruppes arbejde er, at rapporten nu er sendt til godkendelse i de involverede ministerier.
Så det er fint, at alle i branchen og alle interesserede her bliver hørt.
Når den høring så er færdig, vil jeg indlede en politisk drøftelse af sagen.
Jeg ser meget frem til både at læse arbejdsgruppens rapport, men også den politiske drøftelse.
Jeg kan sige, at det sådan set er et emne, der faktisk er interesse for, ikke kun i Danmark, men også i resten af Europa, for man kan jo se, at der sker en rivende teknologisk udvikling, som vi skal være klar til og måske endda kunne udnytte til at få goder i vores samfund.
Det må vi være klar til, så det ser jeg frem til.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Jo, men helt grundlæggende er vores spørgsmål til ministeren i dag jo sådan set, om man i virkeligheden har et samfund, der hænger bedre sammen.
Jeg synes personligt ikke, vi har et samfund, der hænger bedre sammen, når der er 2.000 ekstra ægtepar der er på kontanthjælp.
Det synes jeg ikke giver en større sammenhængskraft, og jeg synes, det er et skævt Danmark, vi er ved at bygge op, når det ikke altid kan betale sig at arbejde.
Jeg synes ikke, at 1.000 kr. om måneden er meget, man får ud af at arbejde.
Og ja, så har ministeren jo i øvrigt ret i, når ministeren så giver mig ret i, at det er usandsynligt, at et ægtepar på kontanthjælp begge to får arbejde i løbet af en måned, og derfor passer regnestykket jo ikke, vil jeg sige til ministeren.
Så vi er jo sådan set tilbage, hvor vi startede.
Jeg synes ikke, og Venstre synes ikke, at incitamenterne er i orden, når der for alt for mange mennesker er en meget, meget ringe økonomisk gevinst ved at arbejde, når man får 1.000 kr. ud af at arbejde.
Og så skal man altså fratrække de udgifter, der er til transport og andet.
Så det er meget lidt, vil jeg sige til ministeren.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg er ikke enig i, at det ikke kan betale sig at gå i arbejde, og jeg er heller ikke enig i, som det ligesom bliver udlagt, at man selv har valget i forhold til det.
Hvis man er på overførselsindkomst og man er arbejdsmarkedsparat i Danmark, skal man påtage sig et job, det er uden for diskussion, og derfor er jeg heller ikke enig i, at det ikke kan betale sig at arbejde.
Jeg har netop påvist mange gange i dag, at der for langt, langt de fleste, 99 pct., er en kontant gevinst på 1.000 kr. ved at gå i arbejde.
Det synes jeg da sådan set også godt man har lov at prale af en gang imellem.
Det er ikke så tit, man får mulighed for det, men når hr. Hans Andersen stiller spørgsmål på den måde, får man jo lejlighed til det, så tak for det.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Men ministeren forholder sig ikke til det problem, vi drøfter lige nu; altså, ministeren begynder at tale om den generelle situation og beskæftigelsessituationen i landet.
Men her taler vi sådan set om ægtepar på kontanthjælp, og der har antallet været stigende, markant stigende, de senere år.
Og der er ingen løsninger, som jeg lytter mig til det; det er sådan set det, ministeren svarer.
Der er ikke nogen incitamenter til og tiltag til at sikre, at de her mennesker netop kan vise, at de gerne vil være rollemodeller, for det kan ikke betale sig at gå i arbejde.
De får mindre end 6 kr. ud af at tage et arbejde.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Når ministeren flere gange har udtalt, at et ægtepar på kontanthjælp over 30 år med børn vil kunne opnå 2.000 kr. ekstra pr. måned, vil ministeren så bekræfte, at det kun er, hvis begge begynder at arbejde, og mener ministeren så, det er realistisk, at begge kommer i arbejde samme måned, set i lyset af at kun mellem 0,4 og 1,5 pct. af ægteparrene på kontanthjælp forlader systemet på en almindelig måned?
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Det er måske, fordi regeringen, ministeren, sådan set enten ikke har været opmærksom på det eller ikke vil anerkende, at det her med antallet af ægtepar på kontanthjælp går den gale vej.
Det her er kun gået den gale vej de senere år, og det kan jo hverken familierne eller vi være tjent med.
Spørgsmålet er jo, hvad regeringen vil gøre ved det.
Vi har her en situation, hvor en familie får 454.215 kr., og hvor de har meget begrænset incitament til at tage et arbejde.
Så hvad er regeringen og ministerens løsning?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg tror faktisk, at fru Inger Støjberg udmærket er klar over, at kontanthjælpsloftet ikke havde en synderlig stor effekt på det at komme i beskæftigelse.
Men det havde effekt for 2.700 børn i deres hverdag.
Der havde det helt klart en effekt.
Så må jeg bare endnu en gang konstatere, at man slynger om sig med at lette skatten i bunden og et moderne kontanthjælpsloft, og jeg vil bare endnu en gang appellere til, at vi får en rigtig, ordentlig, fornuftig og kontant debat.
Det får vi, i det øjeblik Venstre løfter sløret for, hvad der ligger bag et moderne kontanthjælpsloft, og for, hvordan det finansieres at lave skattelettelser i bunden.
Når Venstre bliver præcise på deres politikområder, kan vi få en rigtig god debat til gavn for den politiske debat i Danmark og til gavn for danskerne.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Jeg kan jo forstå, at ministeren synes, at de økonomiske incitamenter er gode nok, som de er.
Der kan jeg bare sige, at der er vi i Venstre lodret uenige.
Jeg mener ikke, at incitamentet er i orden, og det er netop derfor, at vi vil indføre et nyt og moderne kontanthjælpsloft og samtidig sænke skatten i bunden.
Det virker nærmest, som om ministeren er stolt over det med, at man rev kontanthjælpsloftet ned, og så begrunder ministeren det så med, at der var 2.700 børn, der levede i fattigdom, som ministeren siger.
Jeg ville sådan set hellere, at de her 2.700 børn oplevede, at deres forældre kom ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo der, synes jeg, at regeringen gør en fejl, for den skaber et system, der gør, at alt for mange bliver holdt uden for arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg faktisk, at regeringen skulle tage at lytte til os i stedet for.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Det er rigtigt, at vi rev kontanthjælpsloftet ned.
Det er egentlig en meget præcis måde at udtrykke det på.
Jeg har det faktisk ganske udmærket med, at det ikke længere forekommer i Danmark.
Jeg tror, at en af de værdier, vi har i det danske samfund, er, at vi kerer os om børn og vi kerer os om børnefamilier.
Har vi så gjort det godt nok i forhold til det mere overordnede spørgsmål, som fru Inger Støjberg stillede om den sociale arv osv.?
Nej, det er jeg fuldstændig enig i, at det har vi ikke.
Men det, vi har gjort, er, at vi har sikret, at når man så får muligheden for at komme i beskæftigelse, skal man for det første gøre det, og for det andet er der en økonomisk gevinst ved det.
Det synes jeg trods alt er et godt fremskridt.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Ja, og derfor kan man også godt sige, at det jo bliver en lidt underlig diskussion netop omkring de 2.000 kr.
Problemet er jo, at der i den her regerings tid, og i hvert fald siden regeringen rev kontanthjælpsloftet ned, er kommet ca. 2.000 ekstra ægtepar, hvor begge er på kontanthjælp.
Og det er jo, på trods af at regeringen gentagne gange har sagt, at det går langt bedre på arbejdsmarkedet, og at incitamenterne er i orden.
Hvis det nu var sådan, at incitamenterne til at tage et arbejde var i orden, og at arbejdsmarkedet var i bedring, som ministeren så ofte har sagt sammen med den øvrige regering,
hvad er ministerens forklaring så på, at antallet af ægtepar på kontanthjælp har været støt stigende under den her regering?
For det er jo et reelt problem, når begge er på kontanthjælp, netop fordi – som ministeren også flere gange har sagt – at man ikke er en del af fællesskabet.
Det ved vi fra undersøgelser.
Så det er jo et reelt problem.
Men hvis det nu virkelig var sådan, at incitamenterne var i orden, og at arbejdsmarkedet var i bedring, hvorfor er der så kommet omkring 2.000 ekstra ægtepar på kontanthjælp, siden regeringen rev kontanthjælpsloftet ned?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg vil gerne bekræfte, at jeg tror, Inger Støjberg har en case her, som vi nok ikke ser så ofte, nemlig at to, der er på kontanthjælp, i den samme måned skulle komme i beskæftigelse.
Det findes sikkert også, men jeg tror, fru Inger Støjberg har ret i, at det nok ikke er den helt almindelige situation.
Og som sagt, hvis begge kommer i beskæftigelse, er det så 2.000 kr.
Jeg tror, at for den familie, vi taler om her, er 2.000 kr. rigtig mange penge, og 1.000 kr. er også noget, der luner i hverdagen.
Som jeg også har sagt nogle gange undervejs, er det sådan, at kontanthjælpssystemet ikke er sådan et fritvalgssystem.
Det er et princip, som jeg tror vi i øvrigt bredt forankret er enige om i Folketinget.
Så til hovedspørgsmålet, om det er den sædvanlige situation, at to i et ægtepar i samme måned kommer i job, vil jeg svare, at jeg tror, fru Inger Støjberg har ret i, at det ikke er den situation, vi hovedsagelig ser.
Jeg er ikke enig i, at det er gået den gale vej.
Jeg er da sådan set glad ved, at det igennem de senere år er lykkedes at få over 40.000 flere i beskæftigelse.
Det står lidt i kontrast til den tid, da vi havde den tidligere regering.
Da mistede vi desværre i tusindvis af ikke mindst industriarbejdspladser.
Det er heldigvis lykkedes os at kæmpe os lidt tilbage i forhold til det.
Så er det rigtigt, at vi også har oplevet nogle konjunkturer, og at vi har oplevet, at der har været øget tilgang af folk med ikkevestlig baggrund til Danmark, hvad enten det er familiesammenføringer, eller det er flygtninge.
Og det kan vi også se på nogle af tallene.
Det har jeg sådan set ikke lagt skjul på.
Men jeg er bare også lidt optaget af, at det rent faktisk er lykkedes at få skabt noget gang i Danmark.
Vi er undervejs, som statsministeren redegjorde for i går i salen her, i den økonomiske politik generelt, og det er jo noget af det, der er helt afgørende at holde hånden under, altså at vi ikke begynder at eksperimentere med det, netop for at den gruppe, som vi bruger tiden på at tale om her i dag, får bedre muligheder for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg synes måske, at det er lidt fantastisk, at hr. Jens Ejner Christensen starter med at sige, at Venstre dog har været konkret: Vi har peget på, at skatten skal lettes i bunden, og at der skal et moderne kontanthjælpsloft til.
Det var det konkrete.
Hvis det er sådan, at vi skal have en gevinst på over 2.000 kr., så skal beskæftigelsesfradraget hæves med 20 mia. kr. Er det det konkrete beløb, som Venstre går efter, når nu hr. Jens Ejner Christensen er så konkret?
Når det nu er sådan, at hr. Jens Ejner Christensen mener, at han er konkret, så sæt bare lige to ord på det der med et moderne kontanthjælpsloft.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Men det er jo dog sådan, siger ministeren, at vi i Venstre har fremlagt to konkrete ting, som vi mener kan være med til at øge det her incitament.
Vi snakker om beskatningen af de lavestlønnede, og vi siger, at vi skal have vores moderne kontanthjælpsloft.
Det er dog to konkrete tiltag og ting, uden at blive konkret på, hvordan vi lige skal skære kagen i forhold til de enkelte beløb.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Ministeren sagde før, at ministeren sådan set var enig i, at det var godt at øge incitamentet om ikke andet så for den sidste procentdel, som ministeren siger vi mangler at øge incitamentet for.
Hvad har regeringen tænkt sig helt konkret at tage fat i og gøre der for at øge incitamentet, lad os så sige kun for den sidste ene procent, som man ikke har haft fat i endnu i de reformer, som vi ellers har lavet sammen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jo, og det er jo lige præcis derfor, at den her regering har skabt det incitament, som der ikke var før.
Vi har med skattereformen i forhold til beskæftigelsesfradraget og i forhold til det fradrag, der er ved modregning i forhold til ægtefællens kontanthjælp, forbedret de her muligheder.
Det gør, at de nu er en situation, hvor det kan betale sig at tage et arbejde; minimum 1.000 kr. for de fleste eller for stort set alle.
Og for en rigtig stor procentdel, som det kan betale sig for, er forskellen på mere end 2.000 kr. Så jeg er enig i, at vi skal skabe incitamenter, og det er jo lige præcis det, som regeringen har gjort.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Jeg er enig med ministeren i, at vi har bygget vores samfund op med et system, hvor vi både har rettigheder og pligter, eller pligter og rettigheder, om man vil.
Det synes jeg er godt, og det skal vi holde fast i.
Jeg vil så spørge ministeren: Har vi så ikke som politikere en pligt til i det system at sørge for, at vi ikke af rent politiske årsager skaber et incitament til, at vi faktisk nedbryder det system, hvis ministeren forstår?
Jeg synes jo, at vi som politikere har en pligt til at sørge for, at der er et incitament for dem, der står op om morgenen og går på arbejde, der er betydelig større end de 6 kr. i timen.
Kan ministeren ikke være enig i det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg tror, vi skal starte et lidt andet sted.
Der er rettigheder, og der er pligter.
Jeg vil egentlig gerne vende det rundt og sige, at der er pligter, og der er rettigheder.
Derfor skal man selvfølgelig stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at kunne modtage kontanthjælp.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at man, at hvis man bliver tilbudt et arbejde og er arbejdsmarkedsparat, også er forpligtet til at tage det.
Jeg kan gerne gentage: Over 99 pct. af dem, der er på kontanthjælp, vil have en kontant gevinst på over 1.000 kr. ved et arbejde.
Og så kan man diskutere: Er det meget eller lidt?
Men jeg synes, at det hører med i den her diskussion, at vi har masser af erfaring for, at hvis man først er kommet på arbejdsmarkedet, starter man ofte måske på den laveste løn, men i løbet af en periode, måske oven i købet en relativt kort periode, så får man også en større indtægt, fordi man kvalificerer sig undervejs.
Og endelig kommer der det, der handler om at være en del af et fællesskab og alt mulig andet, som jeg ved langt, langt de fleste danskere gerne vil.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder som følger: Mener ministeren, at 6 kr. i timen er tilstrækkelig tilskyndelse til at arbejde frem for at lade være?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Der tror jeg forskellen mellem mig og hr. Jens Ejner Christensen er, at jeg faktisk er ret glad for at leve i et velfærdssamfund, hvor vi har mindsket uligheden mellem hinanden.
Jeg er glad for, at vi omfordeler, for at dem, der er svagest, kan få et ordentligt fundament.
Det, der jo glemmes i den måde, der bliver argumenteret på her, er, at en lavtlønsfamilie stort set ville få de samme ydelser, når det gælder i forhold til børnene, og det er, fordi vi gerne vil have, at børn har ordentlige og trygge vilkår.
Men hvis det ikke er et synspunkt, som Venstre har – det kan man jo mistænke Venstre meget kraftigt for med den måde, man angriber det her på – så synes jeg da, at man skulle sige det mere klart og gå mere klart ud og sige, hvad et moderne kontanthjælpsloft egentlig er, fordi vi så kunne få en reel debat, også om hvor det danske samfund skal bevæge sig hen.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Jeg vil helt kort her til sidst spørge, om ministeren trods alt ikke synes, at det er meget, uanset hvordan vi har regnet tallene ud, altså om det er med nogle ekstra ydelser eller ej, at et par, som det er beskrevet, kan få 454.215 kr. uden at arbejde.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at langt de fleste danskere gerne vil arbejde.
Så synes jeg jo bare, at vi skal sørge for at skabe et system sammen, der gør, at det bedre kan betale sig at arbejde, og at forskellen imellem ikke at være på arbejde og dermed være på offentlig forsørgelse og så at være på arbejdsmarkedet bliver større.
Det er jo derfor, at vi vil gennemføre et moderne kontanthjælpsloft, hvis vi kommer til at få ansvaret igen, og også derfor, at vi vil lette skatten i bunden.
Jeg synes stadig væk ikke, at ministeren fik svaret på, om 1.000 kr. er nok.
Men jeg kan forstå ministeren hen i retning af, at 1.000 kr. er alt rigeligt, også når man skal til at fratrække omkostninger til transport, mad, ting, som man ikke selv lige kan udføre, når man ikke er derhjemme.
Så det er åbenbart ambitionen for den her regering, at 1.000 kr. er nok.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg glæder mig sådan set over, at jeg sidder i den stol, som fru Inger Støjberg sad i for nogle år siden.
Nu, hvor jeg sidder i den, er det forandret, det her.
Da fru Inger Støjberg sad i den, var det sværere.
Nu har vi sammen sikret, at det kan betale sig at arbejde for langt, langt de fleste.
Og så er der det at sige til, om 1.000 kr. er lidt eller meget, at jeg faktisk synes, det er et pænt beløb, og jeg tror, at rigtig mange, som er nede på det ydelsesniveau, også synes, at det er et væsentligt bidrag til at få hverdagen til at hænge sammen.
Så er der det andet.
Når man først kommer ind på arbejdsmarkedet, er der jo masser af statistik, men også almindelig fornuft, der fortæller os, at når man får et job, ja, så får man også mulighed for at bide sig fast, få en bedre løn, få pensioner og alle de andre fordele, der er ved at have et arbejde.
Og sandheden er, at langt de fleste danskere jo rent faktisk gerne vil i job.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Nu siger ministeren, at for at have en god debat skal man også, ja, debattere og svare på spørgsmålene, men det glemte ministeren.
Ministeren fik ikke rigtig svaret hr. Jens Ejner Christensen på, hvorvidt ministeren synes, at en gevinst på 1.000 kr. om måneden er nok.
Er det meget i ministerens optik?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg tror, at hr. Jens Ejner Christensen må medgive, at hvis man skal skabe debat, er det også nødvendigt, at der er noget at debattere om, og det kræver, at begge parter melder ud, hvad de gerne vil.
Så vil jeg gerne sige, at det, der er lykkedes for den her regering, bl.a. også i samarbejde med Venstre, er, at det kan betale sig at arbejde for 99 pct. af dem, der er på kontanthjælp; for dem er der en økonomisk gevinst på 1.000 kr. om måneden ved at tage et arbejde, for langt de fleste er der en endnu større gevinst.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Der, hvor vi jo gerne har villet skabe debatten, er jo ud fra præmisserne om, at der jo tidligere i de foregående år har været eksempler på, at også regeringens egne økonomer har været ude med at sige, at man har regnet på det for at finde frem til, hvor meget der skulle være ekstra om måneden, for at man egentlig kunne sige, at der var en ordentlig tilskyndelse til at tage et arbejde.
Ifølge de oplysninger, som jeg har fundet frem i Økonomisk Redegørelse, som blev lavet i 2013, siger regeringen sådan set selv, at den økonomiske tilskyndelse på omkring 1.000 kr. om måneden eller det, som der hedder en nettokompensationsgrad på 80, ikke er nok til at give en ordentlig tilskyndelse til at tage arbejde.
Er ministeren enig i det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg vil medgive hr. Jens Ejner Christensen og Venstre, at man har haft en vis form for succes, men den består i, at man indtil nu fuldstændig har undladt at give et bud på, hvad man selv vil gøre.
Man har konsekvent kørt på, at der er noget her, der ikke er i orden, det er alt for lidt og al den retorik, vi har hørt, men hvad det er, Venstre i givet fald vil, har vi ikke hørt et ord om.
Den succes håber jeg ikke varer ved, for det gør, at vi ikke får en ordentlig debat, når et stort parti – et parti, som oven i købet gerne vil være i regering – skal have succes med ikke at fortælle, hvad dets politik er.
Jeg har svaret meget klart, det har jeg gjort af flere omgange og også igennem de seneste dage.
Det, jeg bare synes er så interessant i det her, er, at nu bruger fru Inger Støjberg endnu en gang udtrykket et moderne kontanthjælpsloft.
Jeg ved ikke, hvor mange gange i de sidste par år vi har hørt det, men vi er ikke kommet en centimeter nærmere til at forstå, hvad Venstre mener med et moderne kontanthjælpsloft.
Hvad mener Venstre mennesker skal ned på i overførselsindkomst for at give det her incitament?
Hvad er det for beløb, Venstre går efter?
Der er så mange svar på de spørgsmål, som fuldstændig blæser i vinden, og Venstre er ikke i nærheden af at give bare noget, der ligner et svar overhovedet.
Det synes jeg er ærgerligt for debatten, for så får vi nemlig ikke en ordentlig, frugtbar debat.