Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Baggrunden for debatten i dag er, at Justitsministeriet har udarbejdet en redegørelse om forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter uden for strafferetsplejen.
En sådan redegørelse om strafferetsplejen har Folketinget fået hvert år siden 2007 som opfølgning på vedtagelsen af lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter, også kaldet retssikkerhedsloven.
Retssikkerhedsloven blev vedtaget i 2004 og trådte i kraft i 2005.
Loven omfatter bl.a. de situationer, hvor en forvaltningsmyndighed har hjemmel til at foretage bestemte former for tvangsindgreb, herunder navnlig såkaldte kontrol- og tilsynsbesøg.
Loven regulerer også visse spørgsmål om såkaldte oplysningspligter, dvs. situationer, hvor borgere og virksomheder er forpligtet til at meddele oplysninger til en forvaltningsmyndighed.
Det fremgår af forarbejderne til retssikkerhedsloven, at Justitsministeriet efter lovens ikrafttræden årligt vil udarbejde en redegørelse til Folketinget om forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter omfattet af loven.
Formålet med redegørelsen er at styrke den offentlige interesse og debat om borgeres retssikkerhed.
Årets redegørelse, der blev afgivet til Folketinget den 25. marts i år, indeholder ligesom de tidligere års redegørelser først en kort oversigt over retssikkerhedslovens regler.
Herefter indeholder redegørelsen en omtale af erfaringerne i 2012 med anvendelsen af loven inden for udvalgte områder.
Dette efterfølges af en omtale af ny lovgivning i 2013 vedrørende forvaltningens adgang til at foretage tvangsindgreb uden for strafferetsplejen.
Redegørelsen afsluttes med en sammenfatning.
Der er desuden tale om kontrolvirksomhed inden for meget forskellige forvaltningsområder.
De enkelte ministerier har i deres høringssvar oplyst Justitsministeriet om antallet af kontrolbesøg, de har foretaget i én måned i 2012.
Desuden har ministerierne oplyst, hvorvidt de pågældende kontrolbesøg var varslede eller uvarslede.
Ministerierne har endvidere oplyst, hvilke undtagelsesbestemmelser i retssikkerhedsloven der er blevet anvendt i de tilfælde, hvor besøgene ikke var varslede.
Samtidig er det beskrevet, hvorvidt de varslede og uvarslede kontrolbesøg har givet anledning til indsigelser eller indvendinger fra de berørte borgere og virksomheder.
Derudover har ministerierne oplyst, hvor mange politianmeldelser de har indgivet i sager vedrørende tvangsindgreb eller oplysningspligter omfattet af retssikkerhedsloven.
Ministerierne har i øvrigt fremsat en række mere generelle bemærkninger om deres erfaringer med anvendelsen af retssikkerhedsloven.
I den forbindelse har ministerierne ikke givet udtryk for, at de generelt oplever problemer med anvendelsen af retssikkerhedslovens regler i praksis.
Som det også fremgår af redegørelsen, er det Justitsministeriets opfattelse, at der generelt set ikke i de høringssvar, som Justitsministeriet har modtaget, er rejst væsentlige spørgsmål i forhold til den praktiske anvendelse af retssikkerhedsloven.
Ud af det samlede talmateriale fremgår det, at det kun er sket i ganske få tilfælde, at virksomheder har fremsat indsigelser eller er kommet med indvendinger i forhold til de varslede eller uvarslede kontrolbesøg.
Nogle myndigheder har som nævnt i deres høringssvar anført, at lovens varslingsregler er med til at skabe unødig tunge sagsgange og kan skabe negative forventninger til indholdet af myndighedernes kontrolbesøg.
Som det også fremgår af redegørelsen, er det imidlertid fortsat Justitsministeriets vurdering, at almindelige hensyn til borgernes og virksomhedernes retssikkerhed taler for en ordning som den, der er etableret med retssikkerhedsloven.
Retssikkerhedsloven bygger bl.a. på det synspunkt, at borgere og virksomheder kan have et retssikkerhedsmæssigt behov for at blive varslet om, at en forvaltningsmyndighed påtænker at foretage et tvangsindgreb.
På den måde har de berørte borgere og virksomheder mulighed for at komme med indsigelser hen imod at få vurderet sådanne indsigelser.
For så vidt angår det forholdsvis store antal uvarslede kontrolbesøg, som nogle ministerier har indberettet om, og som navnlig gennemføres inden for fødevareområdet, kan jeg henvise til, som det er anført i redegørelsen.
Som det er oplyst der, fremgår det af forarbejderne til retssikkerhedsloven, at bestemmelsen om uvarslede kontrolbesøg bl.a. er indsat med det formål at give myndighederne mulighed for ved deres kontrolbesøg at få et øjebliksbillede.
Jeg kan i øvrigt sige, at jeg selv i min tidligere funktion som fødevareminister har været med ude på sådan nogle kontrolbesøg, og det er godt, at de finder sted, for man finder ting derude, der ikke bør finde sted, og som vi andre som forbrugere ikke bør indtage.
Det vil ofte ikke være muligt for myndighederne at få sådan et øjebliksbillede, hvis myndighederne har advaret om besøget forinden.
Det er jo lige præcis derfor, at det er uvarslet.
Særlig med hensyn til
fødevareområdet bemærkes, at der under behandlingen af forslaget til retssikkerhedsloven blev forudsat, at der også efter gennemførelsen af loven ville kunne foretages et stort antal uvarslede kontrolbesøg på området.
Samtidig er det sådan, at det følger af EU-regler, at kontrolbesøgene på fødevareområdet som altovervejende hovedregel skal foretages uanmeldt.
På den baggrund har det forholdsvis store antal uvarslede kontrolbesøg ikke givet Justitsministeriet anledning til bemærkninger.
Samlet set er det på baggrund af de foreliggende oplysninger Justitsministeriets opfattelse, at der ikke er grundlag for at antage, at retssikkerhedsloven generelt har givet anledning til problemer i den periode, som ministeriernes høringssvar angår.
Denne konklusion svarer til konklusionerne i tidligere retssikkerhedsredegørelser.
Redegørelsen indeholder som nævnt også en omtale af nye bestemmelser vedtaget i 2013 vedrørende tvangsindgreb.
Justitsministeriet har til brug for omtalen af eventuel ny lovgivning foretaget en høring af samtlige ministerier.
Ministerierne er i den forbindelse blevet anmodet om at oplyse, hvorvidt der i perioden fra den 1. januar til den 31. december 2013 inden for ministeriets område er vedtaget en ny lovgivning vedrørende forvaltningens adgang til at foretage tvangsindgreb uden for strafferetsplejen.
En række ministerier har i deres høringssvar til Justitsministeriet oplyst, at der ikke inden for deres ressortområde er blevet vedtaget en ny lovgivning, som den omhandlede.
Andre ministerier har derimod i deres høringssvar angivet oplysninger om ny lovgivning, som er omfattet af høringen.
I redegørelsen er der foretaget en gennemgang af hver enkelt af de nye bestemmelser, som ministerierne har oplyst at have fået vedtaget på deres områder.
Af gennemgangen fremgår det, hvad formålet med indførelsen af de enkelte bestemmelser har været.
Der er på baggrund heraf foretaget en opsummering i redegørelsen.
Af opsummeringen fremgår det, at der i 2013 er vedtaget i alt 13 bestemmelser vedrørende forvaltningens adgang til at gennemføre tvangsindgreb omfattet af retssikkerhedsloven.
Redegørelsen skal på dette punkt ses i sammenhæng med den lovtekniske gennemgang af andre ministeriers lovforslag, som foretages i Justitsministeriet.
Ved denne gennemgang tilstræber Justitsministeriet med udgangspunkt i princippet i grundlovens § 72 om boligens ukrænkelighed, at der ikke unødigt medtages bestemmelser, der gør det muligt for offentlige myndigheder at skaffe sig adgang til privat ejendom.
Som det fremgår af redegørelsen, vil dette fortsat være Justitsministeriets tilgang i forbindelse med den lovtekniske gennemgang af lovforslaget.
Justitsministeriet vil fortsat med udgangspunkt i princippet i grundlovens § 72 om boligens ukrænkelighed i forbindelse med den lovtekniske gennemgang af andre ministeriers lovforslag tilstræbe, at der ikke unødigt medtages bestemmelser, der gør det muligt for offentlige myndigheder at skaffe sig adgang til privat ejendom.
Således sluttede min tale, og så vil jeg bare afslutningsvis sige, at jeg da synes, at det er ærgerligt, at Venstres ordfører påpeger, at det er trist, at sådan en sag som den her, som er vigtig, bliver sat på en fredag eftermiddag.
Og jeg kan bare til almindelig oplysning fortælle, at det kun er ganske få uger siden, at der blev bedt om en mundtlig redegørelse af forslaget, så det har været ganske få uger, vi har haft hen over påsken til at få fundet en dato, og i øvrigt blev Venstres ønske imødekommet, selv om deadline for, at man egentlig skulle have bedt om det, var overskredet.
Så jeg ville egentlig have været taknemlig for, hvis man også havde rost det i stedet for kun at kritisere, at det så blev sat på en fredag.