runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er 345 mio. kr., der skal findes hvert år, viser Finansministeriets beregninger
– 345 mio. kr. Dem har vi sagt til finansministeren, da forhandlingerne gik i gang, at vi gerne vil være med til at finde.
Hvad var svaret fra regeringen?
Var det, at man gerne ville have os til at være med til at finde pengene til Togfonden DK?
Nej, det var det ikke.
Det var et ideologisk svar, nemlig at medmindre vi ville være med til bagudrettet at beskatte nordsøarbejdspladserne, kunne vi ikke være med i Togfonden DK.
Det synes jeg er trist, for det handler ikke om samarbejde; det handler om ideologi.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-03:
Tak for svaret.
Men svaret er jo lige præcis årsagen til, at jeg overhovedet spurgte, for i svaret var der jo ikke så meget som en antydning af, hvor det var, Venstre havde forestillet sig at finde pengene til at finansiere timemodellen.
Og det er jo lidt en gratis omgang at stille sig op og sige: Vi går ind for timemodellen, og vi vil gerne være med til at finde pengene.
Jamen hvor skal pengene komme fra?
Hvor ville Venstre, hvis Venstre bestemte alene, finde pengene?
Det ved man ikke, men man vil gerne være med til at finde dem.
Så derfor bliver jeg desværre nødt til at gentage det spørgsmål, som jeg allerede stillede første gang: Hvor er det, Venstre har anvist, hvordan man så ville finansiere timemodellen, når nu man flot bare stiller sig op og siger, at det går man søreme også ind for?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen vi støtter fuldt op om timemodellen, ligesom timemodellen var en del af den plan, som VK-regeringen lavede i 2009, og som vi heldigvis også fik ordførerens partis opbakning til.
Vi havde afsat næsten 100 mia. kr. til en infrastrukturfond, hvoraf de 60 mia. kr. er blevet brugt til kollektiv transport.
Nu skal vi så have udbygget den her plan, og det vil vi gerne være med til.
Derfor mødte vi også op til forhandlingerne om Togfonden DK med det budskab, at vi gerne ville være med til at finde pengene, men at det ikke skulle gå ud over gode danske arbejdspladser.
Men jeg kan forstå på regeringen, at det er ideologi, at de skal findes ved at beskatte nordsøarbejdspladserne bagudrettet.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-03:
Første gang fru Ellen Trane Nørby havde ordet tidligere i dag, sagde hun, at Venstre fortsat er for timemodellen.
Men nu kan man jo så med al ønskelig tydelighed forstå, at Venstre ikke vil være med til den finansiering, vi har foreslået.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvor er det overhovedet, at Venstre har anvist en alternativ finansiering af timemodellen?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Matematisk set er det jo sådan, at hvis man har et reelt udgiftsstop, kan man til næste år ansætte ligeså mange mennesker og købe lige så mange varer, som man kan i år.
Betyder det så, at man nødvendigvis skal prioritere sådan ude i kommunerne?
Nej, det gør det ikke nødvendigvis.
Det kan godt være, at Socialdemokraterne og regeringen, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti vil støbe den offentlige sektor i beton, men det vil vi ikke.
Vi vil sådan set give frihed til, at man i Horsens Kommune kan vurdere, om det skal være Hansens hjemmeservice, eller om det skal være Horsens Kommunes hjemmeservice.
Vil det påvirke antallet af offentligt ansatte?
Ja, det vil det.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Bare helt kort: Kan fru Ellen Trane Nørby nævne bare én økonom, der mener, at nulvækst frem til 2020 ikke fører til færre offentligt ansatte?
Liselott Blixt (DF), 2013-10-03:
Jeg vil sige, at som sundhedsordfører manglede jeg lidt om sundhed og medicinske patienter osv. i statsministerens tale den anden dag, men der var dog noget, jeg bed mærke i.
Det var, at statsministeren nævnte de psykisk syge, samt at statsministeren ville arbejde for, at der blev færre bæltefikseringer.
Gælder det så også medicintvang og tvang i form af isolationsrum, så man på den måde også vil sige, at det skal reduceres?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Noget, der er så interessant, er, når man ikke bliver modsagt.
Nu spurgte jeg jo fru Ellen Trane Nørby, om hun kunne fortælle mig, i hvilke år i de 10 år, man sad i regering – for det var jo trods alt 10 år – man overholdt budgetterne.
Jeg har stadig ikke fået noget svar på, om der bare var ét år, hvor man overholdt budgetterne.
Så fik jeg en lang historie om hr. Lars Løkke Rasmussen og alt muligt andet, men jeg har ikke fået noget svar.
Måske betyder det noget for en økonomi, om man overholder budgetterne, måske betyder det rent faktisk noget.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at eftersom der ikke var tilstrækkelig styr på økonomien, blev Danmark meget hårdt ramt af den økonomiske krise.
Tom Behnke (KF), 2013-10-03:
Jeg bemærkede – og det var der egentlig også mange andre der gjorde – at den tale, som statsministeren holdt i tirsdags, var sådan meget borgernær.
Det var måske for meget af det gode, var der nogle der mente.
Men jeg synes, at statsministeren i dag ligesom har skiftet helt over til, at det nu er fuldstændig glemt, at statsministeren er statsminister for den danske befolkning.
Nu kører det herinde i salen – og kun herinde i salen – og det ligner nærmest sådan et ægteskabeligt problem med Venstres leder, hr. Lars Løkke Rasmussen.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren om igen at påtage sig rollen som statsminister og sammen med mig kigge ud ad vinduet til den danske befolkning, for det er derude, at statsministeren er statsminister og ikke kun herinde i huset.
Hvad er det, der bekymrer danskerne?
Det er trygheden.
Det er trygheden i, at når man har været udsat for en kriminel handling og ringer til politiet, så skal man vide sig sikker på, at man får den hjælp, man har brug for.
Men det sker jo dagligt, og det er sket igen i dag, at vi hører en historie i Danmarks Radio om en borger, der har fået stjålet sin computer.
Den er sporet, og den ligger inde i Sandholmlejren.
Man ved præcis, hvor den ligger inden for en radius af 5 meter.
Alligevel meddeler politiet, at det har man desværre ikke ressourcer til at tage sig af.
Nu er spørgsmålet til statsministeren: Er det forkert prioritering i politiet, eller mangler politiet generelt ressourcer til at løse de opgaver, de burde løse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg er så glad for, at Liberal Alliance har sagt det, som det er.
Det betyder, at den ros, jeg startede med at give dem, sådan set holder.
Det er jo et fair synspunkt.
Det, som jeg ærgrer mig over, er, at Venstre, når Venstre siger, at de vil have nulvækst, så ikke vil anerkende, at der har nogle konsekvenser i den offentlige sektor for enten antallet af offentligt ansatte eller for andre ting.
Det kommer til at koste noget.
Jeg siger ikke, at man ikke kan have det ideologiske synspunkt, men det ville klæde Venstre at anerkende, at det selvfølgelig har en effekt på den offentlige sektor; ligesom Liberal Alliance vælger at sige, at de grundlæggende ønsker en mindre offentlig sektor.
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vækst både kan omsættes i ansatte og i øget varekøb, og man kan også indrette tingene forskelligt.
Men det ændrer jo ikke ved, at man, hvis man har nulvækst, ikke har nogen penge at udvikle den offentlige sektor for; man har altså ikke mere, end man har i år.
Og det giver da en forskel for borgerne.
Det, jeg synes er så besynderligt, er, at man prøver at argumentere for, at det er ligegyldigt, at det ikke har nogen konsekvenser for borgerne.
Man kan bare sænke skatterne for, jeg tror, at det var 70 mia. kr., Liberal Alliance foreslog over 2 dage.
Jeg gruer for, hvad der vil ske, hvis man har en uge.
Man kan bare sænke skatterne, og det betyder ikke noget for vores offentlige sektor.
Nu skal jeg jo ikke stille spørgsmål, men jeg kan undre mig over det og spørge, om der ikke kommer et tidspunkt, hvor man ikke bare kan blive ved med at sænke skatterne og stadig få en dynamisk effekt ud af det.
Og jeg tror egentlig, at Folketinget ville blive lidt ærgerlig over, hvis jeg ikke også forsøgte at samle op på det, men bare holdt min egen tale, som om der ikke havde været nogen debat.
Det var ganske, ganske kort tid, at det kunne lade sig gøre.
I forhold til det med politiet er vi jo enige om, håber jeg, at vi har et godt politi i Danmark.
De knokler for at gøre en stor indsats.
Og så tror jeg i øvrigt, at vi skal passe på med ikke at tage én sag og sidde herinde på Christiansborg og lege rigspolitichef og fordele ressourcerne.
Er det ikke sådan, at vi alle sammen har bakket op om vores politi og ressourcerne til vores politi i rigtig mange år, og at vi i det hele taget også skal have respekt for den måde, politiet løser deres opgave på?
Jeg tror, vi ser lidt forskelligt på det, hr. Frank Aaen og jeg, for jeg vil gerne udvikle den offentlige sektor.
For hvis vi gør det, overlader vi jo bare regningen til vores børn, og så kan vi ikke i længden have det velfærdssamfund, vi gerne vil have.
Hvis vi bruger for mange penge nu, hvem er det så, det går ud over om 5 eller 10 år?
Det er de medborgere, som har allermest brug for, at vi har et velfærdssamfund.
Der ser vi lidt forskelligt på det, men det ændrer jo ikke ved, at vi er enige om, at vi i de kommende år skal udvikle vores velfærdssamfund og sikre, at der også bliver råd til lidt mere år efter år.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
På trods af at der kommer flere ældre, på trods af at vi skal lave en bedre folkeskole, på trods af alle de ting, vi er enige om skal være bedre, på trods af at vi er enige om, forstod jeg også, at de ældre skal passes ordentligt, er prognosen stadig væk, at der vil være færre ansatte, end da regeringen kom til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Det vil også sige, at 2010 var sådan et højdepunkt for, hvor mange offentligt ansatte der var.
Så kom krisen og skyllede hårdt ind over Danmark.
Danmark blev ramt hårdere end mange andre lande, og det betyder selvfølgelig, at opbremsningen var meget, meget hårdt.
Jeg kunne ikke drømme om at sige, at krisen ikke har været hård for Danmark.
Det har den været for mennesker, der var ansat i private job, det har den været for mennesker i den offentlige sektor.
Krisen har været hård for Danmark, for det koster, hvis man år efter år, som det var tilfældet med VK – godt hjulpet af Dansk Folkeparti – ikke har styr på økonomien.
Krisen har været meget hård for Danmark.
Det er også derfor, at det er så vigtigt, at vi fremadrettet sikrer, at vi har råd til, at den offentlige sektor udvikler sig – beskedent, ja, men dog støt og roligt i de kommende år.
Anders Samuelsen (LA), 2013-10-03:
Lad mig lige starte med at komme mine konservative venner en lille smule til undsætning.
Statsministeren kunne ikke forstå det her med, at man bare kunne sænke skatter, og så ville der komme flere penge i statskassen.
Men det kan man altså ifølge finansministeren.
Svaret på spørgsmål nr. 231 viser, at hvis man sænker tobaksafgiften med 1 pct., kommer der 55 mio. kr. ekstra i kassen – netto.
Borgerne bliver samlet 140 mio. kr. rigere.
Det er bare lige, så De Konservative og statsministeren kan bruge det i de kommende tider, når vi skal debattere det.
Lad mig så lige komme med et enkelt konkret spørgsmål, som jeg mener at der må kunne svares ja eller nej på.
Hvis vi nu forestiller os, at man i en kommune bruger præcis det samme antal kroner næste år, som man gjorde året før – man kunne kalde det nulvækst – med en enkelt undtagelse, nemlig at man skiller sig af med en kommunal leder, som tjener omkring 1 mio. kr. om året, og så ansætter man to social- og sundhedsassistenter, har man så egentlig ikke haft minusvækst og samtidig fået flere ansatte i den offentlige sektor, nemlig en ud og to ind, og måske oven i købet set ud fra de ældres synsvinkel fået et højere serviceniveau?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Tak for det.
Så kan jeg vel tage det som udtryk for, at det her sådan nærmest er et sidste forsøg.
Statsministeren står så dernede ved embedsmandslogen og får sikkert gode råd, og så kunne det jo være, at et af de gode råd fra en af de dygtige embedsmænd var, at hun skulle tage det her lidt mere alvorligt, og at hun altså i virkeligheden skulle komme lidt frem på banen og i stedet for bare nonchalant sådan at håne dem, der tager det her alvorligt og gerne vil have en diskussion om det her, så faktisk sige, at det nok er noget, der optager mange danskere, at det nok er noget, der bekymrer rigtig mange.
Og jeg har set, at Socialdemokratiet da på et eller anden tidspunkt har forholdt sig til det på den måde, at man sagde;: Så længe det optager danskerne, optager det også os.
Det kunne jeg forstå – ud over at man ikke var særlig bekymret.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er jo rigtigt, at statsministeren ikke svarer på spørgsmålet.
Jeg svarer gerne på spørgsmålet: Mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister i Danmark, brugte han 1 krone, hver gang han planlagde at bruge 1 krone.
Da hr. Poul Nyrup Rasmussen var statsminister i Danmark, brugte han 2 kr., hver gang han planlagde at bruge 1 krone.
Det var derfor, vi foreslog at lave en budgetlov, en budgetlov, som den regering, som statsministeren er statsminister for, var imod før valget, ligesom man var imod alle de andre reforminitiativer, som vi kom med, mens vi sad i regering.
Derfor synes jeg egentlig bare, det ville være passende i stedet for, at vi tager en dialog, at statsministeren svarer på spørgsmålet: Er det god socialdemokratisk politik, at det ikke kan betale sig for så mange danskere at arbejde, og helt specifikt, at det kræver et job til 35.000 kr. om måneden, hvis en kontanthjælpsmodtager i et kontanthjælpsmodtagerægtepar skal ud på arbejdsmarkedet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg lagde godt mærke til, at fru Ellen Trane Nørby stillede mig et spørgsmål til sidst, men hun sagde så mange ting først, som jeg er nødt til at reagere på.
For det første tror jeg aldrig, jeg har sagt, at den var den tidligere regerings eget ansvar, at der var en finansiel krise.
Der kom en international finansiel krise, den ramte Danmark meget hårdt.
Og en af grundene til, at den ramte Danmark meget hårdt, var, at man grundlæggende ikke havde styr på det.
Og hvad mener jeg med det der med ikke at have styr på det?
Jamen jeg mener noget så enkelt som det at have styr på, at man ikke år efter år overskred budgetterne.
Nu er det jo ikke mig, der stiller spørgsmål, men jeg synes da, det vil være interessant, hvis fru Ellen Trane Nørby vil fortælle mig, i hvilke år i de 10 år, man havde regeringsansvaret, man egentlig overholdt de budgetter, man selv havde lagt.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Statsministeren har jo både i dag, men også flere gange tidligere gjort det til sådan en del af sin historieforfalskning at sige, at Venstre kørte dansk økonomi i sænk, og derfor vil jeg bare læse en lille passage op fra rapporten fra Rangvidudvalget, for det var jo sådan regeringens udvalg til ligesom at grave hele finanskrisen igennem.
»Målt med en international målestok var de offentlige finanser i Danmark relativt gode i årene op til finanskrisen.
Der var overskud på såvel den faktiske offentlige saldo som på den såkaldte strukturelle saldo ...
Den offentlige gæld blev i perioden nedbragt markant.«
Jeg kan så forstå, at statsministeren er uenig med alle de økonomer, der sad i Rangvidudvalget og kortlagde, hvordan status var for dansk økonomi, da krisen ramte.
Jeg ved også godt, at Socialdemokraterne turnerer rundt med det budskab om, det var Venstres skyld, at Danmark blev ramt af krisen.
Men der siger Rangvidrapporten jo også, citat, at »Danmark ikke kunne have undgået at blive ramt af den internationale finansielle krise«.
Men det kan jeg også forstå at statsministeren er uenig i.
Så vil jeg bare spørge: Er det god socialdemokratisk politik, at det for et kontanthjælpsægtepar er sådan, at den ene skal ud at finde et job til 35.000 kr. om måneden, for at det kan betale sig for dem at tage et arbejde og dermed komme ud af offentlig forsørgelse?
Tom Behnke (KF), 2013-10-03:
Tak for det.
Vi er enige i, at vi har et politi, der gør, hvad de kan.
Det var præcis derfor, jeg stillede spørgsmålet
Det kan være så få ressourcer, at politiet, selv ved helt oplagte sager, som politiet burde hjælpe borgerne med, må kaste håndklædet i ringen og sige: Vi kan desværre ikke.
Og svaret var ikke: Vi kan ikke lige nu, men vi kommer måske om en time eller i morgen.
Nej, svaret var: Vi prioriterer slet ikke den type opgaver.
Det har det resultat – og det var så også det, som borgeren fik at vide – at Sandholmlejren er en stor lejr for tyvekoster og hælervarer, for politiet rykker aldrig derud.
Derfor er spørgsmålet til statsministeren: Når politiet er så nødlidende, at de end ikke kan løse den opgave, burde politiet samlet set så ikke blive styrket?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jamen vi har jo lagt den almindelige regulering ind i kontanthjælpen.
Men vi har jo den kontanthjælp, som vi nu har besluttet, og den fortsætter vi med, med den almindelige regulering.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Jeg prøvede egentlig at få et svar på, om beløbet skulle være større.
Altså, er den kontanthjælp, vi har i dag,
et udtryk for, at vi har et afbalanceret samfund, eller skal det her beløb på 5.100 kr. øges i fremtiden?
Er det et udtryk for, at når man har betalt alle de her udgifter, har man en anstændig tilværelse på den her midlertidige ydelse, som det helst skal være, og man har samtidig et incitament til at tage et arbejde, eller synes statsministeren, at det her beløb i fremtiden skal øges?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Vi har jo gennemført en kontanthjælpsreform, og det er den politik, vi agter at stå på mål for.
Det kan man godt genindføre, men det er ikke regeringens politik, fordi det også skaber fattige.
Og derfor skal vi som samfund jo finde en balance mellem at tage os fornuftigt af de mennesker, som i en periode har det svært i deres tilværelse, men samtidig også sikre, at det kan svare sig at tage et lønnet arbejde.
Det var lige præcis det, vi gerne ville opnå med den skattereform, og derfor er vi selvfølgelig tilfredse med den.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Mange tak.
Statsministeren talte meget om et afbalanceret samfund og afbalancerede løsninger.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her afbalancerede samfund, vi har.
Ifølge Beskæftigelsesministeriet har en enlig kontanthjælpsmodtager med et barn i 2013 et rådighedsbeløb på 5.100 kr., når vedkommende har betalt sin skat, sin husleje, sin varmeregning, sin elregning, sin vandregning og sin daginstitution.
Der er mange i lavtlønsjob, som ikke har meget mere end 5.100 kr. til rådighed, når de har betalt deres skat, deres husleje, deres varmeregning, deres elregning, deres vandregning og deres daginstitutionsplads.
Regeringen har hævet beskæftigelsesfradraget, så den enlige mor i arbejde i fremtiden vil få et større rådighedsbeløb, og det er rigtig godt.
Men når den enlige kontanthjælpsmodtager har 5.100 kr. i rådighedsbeløb, efter de her udgifter er betalt, er det så efter statsministerens mening et udtryk for, at man har en afbalanceret kontanthjælp, i forhold til at man på den ene side sikrer en anstændig tilværelse for den her person og det på den anden side skal kunne betale sig at arbejde?
Eller synes statsministeren, at det beløb skal være endnu større?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag.
Jeg kender den ikke i tilstrækkelig grad, og jeg vil egentlig heller ikke.
Jeg har tillid til det danske politi, jeg har tillid til, at opgaverne løses, og jeg har tillid til, at man ud fra de prioriteringer, som man foretager i det daglige, løser de opgaver, vi beder politiet om at løse.
Det skuffer mig lidt at høre fra et konservativt folketingsmedlem.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jeg synes, statsministeren var rigtig skarp, og at det var helt på sin plads med hendes kritik af borgerlighedens politik i forhold til udviklingen af velfærdssamfundet.
Jeg er fuldstændig, helt enig – det var skarpt, godt.
Så kommer mit spørgsmål: Når nu vi kan se i regeringens egne opstillinger, at der i 2014 vil være færre ansatte inden for velfærden, end der var, da regeringen kom til, er det så også meget klart i virkelighedens verden, at der er forskel på regeringen og borgerligheden?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg ved ikke, om det er nogle tal, som den socialdemokratiske regnemaskine er kommet frem til.
Jeg kan sige, at det, der er vigtigt for Venstre – det var det, da vi sad i regering, da vi indførte beskæftigelsesfradraget, da vi indførte kontanthjælpsloftet, som sikrede, at det kunne betale sig at gå fra passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet, det var det og det er det nu, også med de meldinger, vi er kommet med, om, at vi synes, at det er et problem, at der for 330.000 danskere er et svagt økonomisk incitament til at tage et arbejde – er at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Det var det, da vi sad i regering.
Det er det fortsat.
Jeg kan dog desværre konstatere, at det ikke er et område, der optager regeringspartierne, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde – trist.
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
Nu er der en ganske fair fordeling i den skattereform, som vi indgik i.
Faktum er jo, at Venstre, som lige pludselig vil til at kæmpe for skattelettelser i bunden, som man siger, uden egentlig at konkretisere det, gik ind til forhandlingerne med den klare ambition om, at Venstre ville have, at f.eks. en enlig bankdirektør skulle have 24.000 kr. mere i skattelettelse end f.eks. en enlig mor, som skulle have 1.200 kr. mindre i skattelettelse – altså på hendes bekostning.
Det ville med andre ord have gjort, at det mindre kunne betale sig at arbejde for den enlige mor, samtidig med at den rige bankdirektør kunne få mange flere penge til at sætte ind på kontoen.
Der vil jeg bare gerne have fru Ellen Trane Nørby til at forholde sig til her i dag, om det ville have øget incitamentet til at arbejde for den enlige mor.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg står gerne til ansvar for den politik, vi førte, mens vi sad i regering.
Der skabte vi et beskæftigelsesfradrag, som sikrede, at det for flere mennesker kunne betale sig at arbejde.
Det var der en del af de nuværende regeringspartier der var imod.
Det gjorde vi sammen med bl.a. Dansk Folkeparti, og det var jo netop med til at gøre, at der var nogle mennesker, som før ikke havde et økonomisk incitament til at gå på arbejde, som fik det.
Derudover lavede vi tre skattereformer, hvor vi sænkede skatten på arbejde.
Så kan hr. Thomas Jensen ikke selv tage ansvaret for, at det var den skæve fordeling, man lavede i den skattereform, som den røde regering stillede sig i spidsen for?
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
Men de reelle handlinger fra Venstres side så vi jo under skattereformsforhandlingerne sidste år.
Det vil jeg gerne høre Venstres ordfører om.
Hvis det var sådan, at Venstre havde fået sin vilje under forhandlingerne om skattereformen, ville de højeste indtægter have fået en langt, langt højere skattelettelse på bekostning af de lave indkomster.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg kan i hvert fald høre, at den radikale ordfører ikke tog afstand fra, at Det Radikale Venstre er med til at lovgive og opkræve skatter med tilbagevirkende kraft.
Det er i hvert fald et fundamentalt brud på, hvad Det Radikale Venstre mente tidligere.
I Venstre går vi op i, at der bliver skabt arbejdspladser i Danmark.
For os betyder det ikke noget, om man har en kedeldragt på og arbejder for olie/gas-industrien på Esbjerg Havn, eller om man har en blå kedeldragt på og arbejder på en virksomhed på Sjælland.
Det, der er væsentligt, er, at vi skaber nogle rammevilkår, som skaber flere private arbejdspladser i Danmark, så vi kan få gang i væksten, så vi har råd til vores velfærdssamfund.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var, om fru Ellen Trane Nørby kunne nævne én uafhængig økonom eller ekspert, der er enig i det synspunkt, fru Ellen Trane Nørby lige er kommet med.
Det var spørgsmålet, og det fik jeg ikke svar på, så nu kan fru Ellen Trane Nørby få chancen igen.