runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2015-11-11:
Det er jo sådan, at når vi skal lave en gymnasiereform, skal vi også have kigget på hf.
Og det er sådan, at målet må være at få endnu dygtigere studenter, der er parate til at være borgere i Danmark og faktisk også i verden og er parate til at læse videre uden supplering, som ministeren også sagde.
Og det gælder ikke kun for gymnasieeleverne, men også i særdeleshed for hf-eleverne.
Der var ca. 5.000 elever, svarende til 10 pct. af de elever, der blev optaget på en gymnasial uddannelse i 2012, som ikke kunne blive optaget med et adgangskrav på 4, som er det, Venstre jo har spillet ud med.
Og det rammer særlig hf, som jo ikke har så høje karakterer.
Så et adgangskrav på 4 vil slå rigtig hårdt.
Hvordan forholder ministeren sig til det, og har hf en fremtid ifølge ministeren?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jeg behøver ikke gentage ordførerens ord, for ordføreren har jo lige remset op, hvad de forskellige positioner er.
Der må vi jo så starte forhandlingerne igen, og så må vi se, hvor vi ender.
Jeg har intet behov for at tage nogle forhandlinger her i Folketingssalen, overhovedet ikke.
Jeg har sådan set et ønske om, at vi, når vi indkalder partierne, når vi fra regeringens side har fremlagt vores udspil til en ny gymnasiereform, så får fundet ud af, hvor vi kan mødes og hvor vi ikke kan mødes.
Jeg oplever, at vi både har en fælles opgave, men også en fælles ambition om at sikre, at færre unge end i dag tager en gymnasieuddannelse, som leder frem til, at de skal supplere, før de så kan komme ind og få adgang til en uddannelse.
Vi har også i fællesskab lavet en erhvervsskolereform, hvor vi har lagt op til, at flere unge skal tage en erhvervsrettet uddannelse.
Det forpligter os i fællesskab, og det håber jeg også vil komme til udtryk i de forhandlinger, vi skal have i løbet af 2016.
Annette Lind (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Det er jo sådan, at det jo lige præcis var det, som måske gjorde, at vi gik fra hinanden og ikke fik lavet en aftale før valget.
Alle ved også, at vi er uenige om adgangskravet.
Det er sådan, at Liberal Alliance siger, at man skal have 7 i hele gennemsnittet, Dansk Folkeparti siger 6 i gennemsnit, og I siger så 4.
Er ministeren villig til at imødekomme de andre borgerlige partier, som har langt højere adgangskrav, for at få lavet en reform?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Hvad angår færre studieretninger og mere målrettede forløb og sikring af, at færre unge får behov for at supplere efter deres gymnasiale uddannelse, vil jeg sige, at vi ved, at matematik er adgangsgivende eller et krav på rigtig mange videregående uddannelser, og det er noget, det er nødvendigt at der bliver taget hånd om i en gymnasiereform.
Det oplevede jeg ikke at vi var uenige om i foråret, og det har jeg heller ikke nogen forventning om at vi bliver uenige om.
Betyder det så, at man en til en vil kunne genfinde det oplæg, der var fra den tidligere regering, i det oplæg, vi kommer med?
Det er ikke sikkert.
Men det er helt sikkert, at der vil være fælles gods, ligesom vi jo som fælles forligskreds har haft nogle fælles prioriteringer og også haft opmærksomhed på nogle af de punkter, der ikke fungerer tilstrækkeligt på nuværende tidspunkt.
Herunder ønsker vi jo i hvert fald fra regeringens side at sætte et adgangskrav for at påbegynde en gymnasial uddannelse, ligesom vi i fællesskab har gjort på erhvervsuddannelserne.
Annette Lind (S), 2015-11-11:
Tak for det svar.
Det var jo et positivt svar i forhold til, at vi skal i gang igen.
Det er jo sådan, at gymnasieuddannelserne blev reformeret ret grundigt i 2005, og reformen har jo på mange måder været en succes.
Men stadig væk er der nogle udfordringer, som vi skal have set på, og de her udfordringer kan bl.a. være, at mange skal tage supplerende kurser, fordi de netop ikke kan komme ind på den uddannelse, som de ønsker, trods at de har gået i gymnasiet i 3 år.
Det kan også skyldes, at der udbydes alt for mange studieretninger, som ikke giver adgang til de mere oplagte videregående uddannelser inden for det samme hovedområde.
Samtidig er meldingen jo fra de videregående uddannelser, at unge har brug for stærkere kvalifikationer i bl.a. matematik.
Det var jo også noget af det, som vi kiggede på sidste gang.
Så der er efter min mening altså også behov for at opdatere undervisnings- og prøveformerne, så de i højere grad afspejler det, der rent faktisk foregår ude i dagligdagen, sådan at det, eleverne møder efter gymnasiet, også er det, som de er blevet undervist og eksamineret i.
Det kan være brug af internettet under prøverne, og det kan være, at der i højere grad skal være undervisning og prøver i samarbejde med virksomheder og foreninger.
Nu sagde ministeren det måske selv i sit første svar, nemlig at vi jo var nået langt i de her gymnasieforhandlinger og var enige i forligskredsen.
Jeg vil bare høre ministeren, om hun vil være tro mod det, som vi ligesom var enige om, for det var vi jo på en lang række områder, bl.a. det her om færre og bedre studieretninger og faglig opstramning.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Vi vil i løbet af 2016 præsentere et udspil til en gymnasiereform, og vi glæder os til at få et forhåbentlig godt samarbejde også med spørgerens parti i den forbindelse, ligesom vi har et stærkt samarbejde inden for den nuværende gymnasieforligskreds.
De gymnasiale uddannelser skal gøre de unge klar til at læse videre.
Det er spørgeren bekendt, at mit parti, Venstre, tidligere har sagt, at vi synes, at sådan et adgangskrav skal være karakteren 4. Vi har også skrevet i vores regeringsprogram, at vi ønsker færre studieretninger, og at vi ønsker at målrette studieretningerne, så vi sikrer, at der er flere obligatoriske fag, som giver adgang til de studier, som unge læser videre på.
Derudover er vi fra regeringens side optaget af at sikre ligeværdigheden mellem de gymnasiale retninger.
Det synes jeg var et skridt på vejen, og det er også noget, jeg synes vi skal efterfølge i en gymnasiereform, så vi sikrer, at vi får en ligeværdighed mellem de tre gymnasiale uddannelser.
Samtidig er det fra regeringens side vigtigt, at vi får ungdomsuddannelserne til at spille bedre sammen og sikrer en bedre sammenhæng mellem ungdomsuddannelserne og de unges indgang til ungdomsuddannelserne.
Derfor vil vi nedsætte en ekspertgruppe, som skal komme med forslag til, hvordan vi styrker sammenhængen i ungdomsuddannelserne, og vi håber sådan set også på, at de vil kunne komme med nogle anbefalinger, som forligskredsen og partierne i Folketinget i fællesskab kan diskutere og dermed få lavet en stærk aftale om fremtidens gymnasier.
Annette Lind (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Vi har lavet nye rammer for folkeskolen, vi har lavet en erhvervsskolereform, og vi kom rigtig langt med forhandlinger på gymnasieområdet i foråret.
Derfor er mit korte spørgsmål: Hvad er regeringens og ministerens planer for en ny gymnasiereform?
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Ministeren kan jo blive ved med at gentage det samme budskab, men det bliver det jo ikke mere rigtigt af.
Virkeligheden er, at man på Aalborg Universitet oplever det, som om man bliver straffet.
Jeg står her med en artikel fra Nordjyske Stiftstidende, hvor formanden for Aalborg Universitets bestyrelse giver udtryk for, at de bliver straffet for at være artige.
De føler altså, at de har gjort netop det, som skiftende regeringer har bedt dem om, nemlig at få deres studerende færdige til tiden.
Men så oplever de, at de skal spare mere end deres forholdsmæssige andel af de tilskud, der er.
I stedet for 16 pct. skal de spare 21 pct., så de oplever det som at blive straffet.
Er det ikke urimeligt, minister?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Vi kan ikke føre politik på oplevelser.
Det her er en omprioritering, som rammer hele sektoren.
Jeg har meget, meget stor anerkendelse over for Aalborg Universitets evne til at få sine studerende færdige, og jeg tror, deres gennemførelsestid ligger på omkring 5,1 år i snit.
Det er meget, meget flot.
Men man må bare sige, at det at forvalte færre af statens midler, fordi der finder en omprioritering sted, er ikke en straf.
Der må jeg sige, at det er en gave, staten giver, og det bliver ikke en straf, fordi gaven bliver lidt mindre.
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at Aalborg Universitet bidrager, det er korrekt, at procentsatsen er, som den er, fordi det er det, regeringen har lagt fast i færdiggørelsesbonussen.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Jamen så lader jeg være at bruge ordet straf.
Det er det, Aalborg Universitet selv opfatter det som, men lad os lade være med at tale om det.
Er det korrekt, eller er det ikke korrekt, at Aalborg Universitet, fordi de har været gode til at leve op til regeringens målsætning om at blive færdige til tiden, så skal bidrage relativt mere end andre universiteter til den besparelse, der er?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jamen det er jo svært at svare på det med straf, når jeg ikke opfatter det som straf.
Jeg opfatter det sådan, at Aalborg Universitet kommer til at administrere et mindre beløb, fordi vi omlægger omprioriteringsbidraget.
Men regeringen har jo samtidig sagt, at vi ser på et nyt bevillingssystem.
Der er nogle historiske årsager til, at nogle universiteter forvalter flere midler end andre og nogle færre end andre, og det er noget af det, vi kommer til at arbejde med inden for det næste halvandet år.
Men det er ikke af foragt for spørgeren, at jeg ikke svarer på det direkte spørgsmål, det er, fordi jeg ikke deler grundpræmissen.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Ja, det her er virkelig udenomssnak, og jeg synes, det rimer meget dårligt med ministerens eget sådan liberalistiske grundsyn, hvor det med incitamentsstrukturer skulle være noget, der skulle virke.
Her har vi altså en situation, hvor man på et tidspunkt selv har foreslået dem: I får noget særligt, hvis I gør noget særligt.
Men dem, der rent faktisk gør noget særligt og er bedst til det, er så dem, der skal straffes mest.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jamen det er helt korrekt, at Aalborg Universitet bidrager med penge fra puljen, og at man, fordi man har været dygtig til at få sine dimittender igennem, også bidrager.
Men jeg må bare sige, at i forhold til præmissen – og det er jo den, jeg anfægter, og det er derfor, at jeg ikke går ind i den polemik, som spørgeren adresserer – kan man jo også fra Aalborg Universitets side vende det om og tænke: Hvor er det fantastisk, vi har faktisk knækket koden, og nu kan vi så bidrage med flere penge tilbage til samfundet, fordi det er en forvaltning af offentlige midler.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Det er jo rigtigt, at det her spørgsmål er i forlængelse af et, jeg stillede tidligere på dagen – der er blevet indlagt en lille pause af uvisse årsager – men det er godt at kunne få samlet op på det.
Jeg havde jo gået og håbet på, at ministeren så ville begynde at svare på mine spørgsmål, men jeg kan fornemme, at dér er der ikke rigtig er noget nyt under solen.
Ministeren holder fast i sine ikkesvar, og det er jo altså rigtig træls.
Nu vil regeringen så skære i færdiggørelsestaxameteret, og det betyder jo, at de, der er bedst til at gøre det, regeringen selv har sagt gang på gang man skal, nemlig at få studerende færdig til tiden, bliver straffet mest.
Er det ikke rigtigt, hr. minister, at man gør det med den her mekanisme?
Så kan det godt være, at det ikke var det, der var hensigten og alt mulig andet, men det har den effekt, at dem, der har været bedst til at leve op til den her specifikke målsætning, er dem, der skal bøde mest til kassen nu, når der skal spares.
Er det korrekt, eller er det ikke korrekt?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Måske kommer jeg til at gentage lidt af det, som jeg svarede spørgeren tidligere i relation til det forrige spørgsmål, så det beklager jeg.
Det er ikke, fordi jeg tror, at spørgeren er tungnem eller noget, men det ligger jo inden for nogenlunde samme ramme.
Jeg anerkender ikke præmissen om, at vi straffer.
Jeg anerkender præmissen om, at vi faktisk siger tak til uddannelsesinstitutioner, ved at de får en færdiggørelsesbonus for at få studerende hurtigt igennem.
Vi kan på den baggrund se, at eksempelvis Aalborg Universitet får en stor andel af færdiggørelsesbonussen, fordi de er meget dygtige til at få deres dimittender igennem på normeret tid plus ganske, ganske få måneder ellers.
Det er noget, de andre universiteter kan lære af.
Men præmissen om, at vi straffer, ved at man forvalter færre offentlige midler, anerkender jeg ikke.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Mange tak.
Mener ministeren, at det er fornuftigt at straffe de universiteter, som lever op til den politiske målsætning om, at studerende skal blive færdige til tiden?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg synes, at spørgeren bliver en anelse melodramatisk i forhold til hr. Helge Sander og de ting, han har indført.
Ethvert system, som man varetager og forvalter, forandrer sig jo over tid.
Den her regering har sendt en klar meddelelse ud om, at vi ønsker at ændre i det bevillingssystem, der er i uddannelsessektoren.
Og derfor kommer vi jo – i samarbejde med Folketingets partier – til at arbejde med en omlægning af det frem mod 2018.
Jeg tror ikke, der er nogen systemer, der sådan er stationære for tid og evighed.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Ikke desto mindre var SU-reglerne noget, der gjaldt for alle studerende, og hvor alle blev behandlet ens og kunne se, at de blev udsat for den samme besparelse, om man så må sige.
Her vælger man ét universitet, som får 16 pct. af midlerne, men som skal spare 21 pct.
Altså, det virker da skævt.
Handler det her om, at ministeren sådan set ikke synes, at færdiggørelsestaxameteret er den rigtige måde at gøre det på?
Er det det, det handler om, altså at man ikke vil belønne folk, der gør tingene på den rigtige måde?
Det var jo ministerens egen partikollega hr. Helge Sander, der i sin tid gennemførte det her?
Er det simpelt hen en miskreditering af hr. Helge Sanders arbejde, som ministeren står og giver udtryk for her?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jamen det har jeg sådan set også svaret på tidligere.
Jeg mener, at man skal fastholde den høje kvalitet, og derfor spiller det også en rolle, hvor store klasserne er.
Det har Venstre sagt, da vi var i opposition, og det siger vi sådan set også fortsat i regering.
Jeg har bare som minister modtaget et brev fra Danske Gymnasier, hvori Danske Gymnasier foreslår at fjerne den her lovgivning, ligesom de foreslår at fjerne en lang række andre lovgivninger.
Betyder det, at klasseloftet er bureaukratisk?
Nej, det synes jeg ikke nødvendigvis, men selvfølgelig forholder jeg mig til de breve, jeg har fået fra institutioner.
Jeg synes også, at alt andet ville være temmelig underligt, altså hvis jeg ikke forholdt mig til deres henvendelser.
Folkeskolens budgetter er jo ikke blevet beskåret år for år.
Hvis vi ser på kommunernes budgetter for de seneste år, kan vi se, at det samlede bevillingsniveau godt nok toppede i 2010, og at der som følge af et faldende elevtal frem til 2014 har været en nedgang i det totale beløb, men at der stort set har været ensartede udgiftsniveauer pr. elev på ca. 68.500 kr.
I budgettet for 2015 er de budgetterede udgifter pr. elev imidlertid steget til knap 71.000 kr. pr. elev, så i det seneste år har der jo faktisk været en budgetteret udgiftsstigning på folkeskoleområdet.
Så hvis ret skal være ret, sådan i forhold til det der bliver indikeret, så er der jo også fra kommunernes side sket en øget tilførsel af ressourcer.
Man kan sige, at vi fra forligskredsens side, også da spørgerens parti var i regering, har haft fokus på at sikre, at folkeskolereformen havde en økonomisk understøttelse som følge af de 7,2 mia. kr., vi i fællesskab har overført til folkeskolen over en årrække og dermed har været med til at finansiere, men også ved at sætte fokus på, at den måde, man organiserer arbejdet på ude på folkeskolerne, kan være anderledes.
Det betyder jo, at man på nogle folkeskoler i dag har en anden medarbejdersammensætning, end man har haft tidligere.
Der er pædagoger, der i dag spiller en rolle, ikke mindst i indskolingen, men også generelt bl.a. i forhold til de understøttende timer, hvilket betyder, at man ikke kun kan gøre det op på den måde, som jeg måske lidt hører at spørgeren gør, nemlig i forhold til hvor mange penge der bliver brugt pr. lærer pr. time.
Man er nødt til at kigge på det samlet.
Jeg har som en minister, der har overtaget den folkeskolereform, som spørgerens parti var med til at gennemføre, da spørgerens parti selv sad i regering, både en klar forventning og en formodning om, at vi som forligskreds følger op på at sikre, at den varierede skoledag, der var aftalt, også bliver til virkelighed for eleverne ude på landets skoler.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Tak for det, og tak fordi ministeren ville komme.
Jeg læser spørgsmålet op: Vurderer ministeren, at man fortsat kan lave en varieret skoledag i folkeskolen med mulighed for at opfylde intentionerne om den åbne skole, en alsidig understøttende undervisning, koncentreret faglig fordybelse og med tid til lærernes forberedelse, når folkeskolernes budgetter bliver beskåret år efter år?
Vurderer ministeren, at man fortsat kan lave en varieret skoledag i folkeskolen med mulighed for at opfylde intentionerne om den åbne skole, en alsidig understøttende undervisning, koncentreret faglig fordybelse og med tid til lærernes forberedelse, når folkeskolens budgetter bliver beskåret år for år?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jeg har tiltro til, at man ude lokalt sørger for, at det netop ikke kommer til at forringe undervisningens kvalitet, og at man kigger på det, der er kerneopgaven, nemlig at sikre nogle gode uddannelser til vores unge.
Og så synes jeg også, at man fra institutionernes side skal passe på med ikke at få talt vores erhvervsuddannelser ned.
Jeg synes, vi har en fælles opgave med at sørge for at få flere unge til at tage en erhvervsuddannelse og sikre, at den reform, der er lavet politisk bredt, også kommer til at fungere, herunder også de talentspor, der skal til.
Dem har vi også i fællesskab afsat yderligere ressourcer til, og derudover har vi jo fundet 150 mio. kr. til en udstyrspulje for erhvervsskolerne, fordi vi ved, at der er nogle steder, hvor udstyret ikke har været up to date, og hvor de unge derfor har fået en uddannelse med udstyr, som ikke har svaret til de maskiner, de skulle ud og arbejde ved ude på virksomhederne.
Så alt det her synes jeg sådan set sammenlagt er med til at styrke erhvervsuddannelserne, og jeg tror, man fra sektorens side nu skal passe på, at den her opgave med at kigge på, om pengene kan strække længere, ikke fører til, at man bare siger, at nu kan man slet ikke uddanne de unge.
Jo, selvfølgelig kan man det, og det har jeg også tiltro til at man kan fremover.
Jeg har også tiltro til, at ledelserne påtager sig den opgave.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Han har også udtalt, at det også er rigtig svært at give elever med særlige behov – eller ikke særlige behov, særligt talent, undskyld – den opmærksomhed, som også ligger i erhvervsskolereformen, nemlig med talentspor osv.
Han siger også, at det bliver svært at fokusere mere, end man gør nu, på differentieret undervisning.
Så det, jeg spørger om, er bare, om ministeren anerkender, at de her besparelser, som kommer oven i de effektiviseringer, der rent faktisk har fundet sted på erhvervsskolerne, vil kunne føre til, hvad skal man sige, forringelser af undervisningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
I aftalepartierne har vi jo en fælles ambition om, at det i 2020 skal være 25 pct. af en ungdomsårgang, der tager en erhvervsuddannelse.
I år er det 18½ pct.
Det betyder jo, at man med et ekstra elevtal også vil få markant flere penge ind i taxametertilskud.
Der er ingen tvivl om, at der lige nu er nogle erhvervsskoler, der står med en udfordring, fordi erhvervsskolereformen har betydet en nedgang i elevtallet.
Men målet er jo at få flere elever ind på erhvervsskolerne og dermed også være med til at understøtte en drift, der nogle steder måske vil være mere rentabel, end man kan se lige nu i de her reformimplementeringsår.
Men derudover må jeg sige, at jeg er uenig med ordføreren i, at man ikke kan effektivisere på nogen af erhvervsskolerne.
Vi har senest set en rigsrevisionsrapport, hvor Uddannelsesforbundet, som også er citeret i den artikel, ordføreren har nævnt, selv har peget på, at der i hvert fald er noget at komme efter i forhold til at bruge pengene bedre.
Så ja, det kan lade sig gøre.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Erhvervsskolerne har siden 2009 været pålagt rationaliseringer inden for administration, indkøb og it, og nu har de, hvad der svarer til 630 mio. kr. mindre end i 2009.
Så de har jo været i gang med de her rationaliseringer, som bliver nævnt fra ministerens side.
Danske Erhvervsskoler udtaler, at 2-procentbesparelserne vil gå ud over undervisningen overalt, fordi der simpelt hen ikke er andre steder at hente besparelser i den størrelsesorden hjem.
Jeg kan oplyse, at flere erhvervsskoler har måttet sælge bygninger fra, bl.a. Erhvervsskolen Nordsjælland, men TEC her i Københavnsområdet har også været nødt til at gå ud og sælge administrationsbygninger og andre bygninger for at hente penge hjem.
Så de er jo i gang med at rationalisere.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få svar på, om ministeren mener, at man kan afskedige uden at slække på kvaliteten.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jeg har da en klar forventning om, at ledelserne kigger på, hvordan man kan opretholde kvaliteten på uddannelserne, og ikke tænker, som jeg lidt kan høre ordføreren indikerer, at det første, man skal gøre, er at fyre sine lærere.
Jeg har en klar forventning om og også en tiltro til, at de stærke ledelser, vi har, og også de bestyrelser, vi har siddende, hvor der også indgår lærerrepræsentanter, kigger på, hvordan man kan sikre en mere effektiv drift.
Hvordan kan man måske sørge for, at bygningsadministrationen, studieadministrationen og en række andre ting er optimeret?
Vi kan se, at der er store forskelle i sektoren på, hvordan man bruger sine midler og sine ressourcer.
Og jeg synes egentlig ikke, at det gør noget, at vi også politisk siger til en institution, som modtager offentlige midler, at vi har en forventning om, at de vender pengene en ekstra gang og ser, om de kan strækkes længere, og at vi også har en forventning om, at det, man kigger på, selvfølgelig er noget, der ikke handler om at forringe uddannelseskvaliteten, men noget, der ligger uden om kerneydelsen.
Det er jo den opgave, som mange af institutionerne nu står over for.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Der kan jo være noget i ministerens pointe om de 160 varslede fyringer, altså at det måske ikke skyldes de 2 pct.s besparelser.
Det kunne også skyldes rettidig omhu, kan man sige, at ledelserne allerede nu forudser en økonomi, hvor der skal spares 2 pct.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge igen, om ministeren mener, at det er muligt at afskedige omkring 2.000 medarbejdere på erhvervsskolerne, uden at det går ud over kvaliteten i undervisningen og udbuddet af uddannelser.