runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Jeg var lige ved at tænke, at der kom mere i det foregående spørgsmål, men det gjorde der så ikke – ikke taletid i hvert fald.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til artiklen i Den Korte Avis »Indvandrerbørn ned til syv år deltager i chikane mod naboer til ghettoen – myndighederne gør ingenting« den 13. november 2014, og hvad vil ministeren gøre for at genoprette ro og orden i området, så almindelige mennesker tør færdes i området, redningskøretøjer kan køre uden politieskorte og byggearbejdere kan passe deres arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Jeg tror, at den sidste nuancering er helt rigtig, at langt de fleste beboere, også i udsatte boligområder, jo egentlig helst bare først og fremmest vil leve deres helt almindelige liv, kunne færdes trygt, have en god hverdag.
Politiet kan gøre noget, SSP-samarbejdet kan gøre noget, de sociale myndigheder kan gøre noget, men det er forældrenes ansvar.
Hvis man er i en situation i et boligområde, hvor der er forældre, der ikke magter den opgave, så er det et anliggende for de sociale myndigheder, for det siger sig selv, at hvis forældre ikke har forældreevnen, heller ikke i situationer som dem, der måske beskrives her, hvor børnene render rundt uden opsyn og kan gøre ting, som 7-8-årige slet ikke skal være i nærheden af, så er det et anliggende for de sociale myndigheder først og fremmest, og det går jeg selvfølgelig ud fra at alle tager meget, meget alvorligt.
Jacob Jensen (V), 2014-11-19:
Er det ministerens vurdering, at finanslovsaftalen for 2015 giver et for regeringen tilfredsstillende bidrag til at øge arbejdsudbuddet og dermed sikre en mere holdbar økonomi, og er det herunder ministerens vurdering, at aftalen vil øge incitamentet for ledige til at tage et arbejde?
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Jeg konstaterer bare stilfærdigt, at Dansk Folkeparti ikke engang havde det med i sit eget finanslovsforslag.
Det kommer man jo med, før man overhovedet starter et finanslovsforløb.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi skyder det her i hovedet på hinanden.
Nu er der så fælles overenskomster, og det giver en større fleksibilitet, i forhold til hvordan man udmønter det ude på de enkelte skoler.
Og det er så nu, vi har regnet på det og kan se, at der er nogle nye ubegrundede forskelle.
Derfor synes jeg, at det må afvente den takstanalyse, vi er enige om, og så tager vi stilling til, hvad vi gør.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-19:
Da Dansk Folkeparti var støttegrundlag for den tidligere regering, fik vi hævet taksten på hhx med 5.000 kr.
Siden er der jo ikke sket noget.
Vi vil meget gerne være med til at hæve den en gang til; det, vi egentlig bare venter på, er ministeren.
Så at skyde den tilbage til Dansk Folkeparti er for let.
Vi er jo ikke inviteret med til finanslovsforhandlingerne.
Vi har ikke været med i finanslovsaftalen, så det er alt for let.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Altså, jeg vil sige, at det jo er lidt nemt for Dansk Folkeparti at sige, at det vil man på det tidspunkt.
For Dansk Folkeparti kunne sådan set have valgt allerede på sit finanslovsforslag den her gang at have det med.
Det havde Dansk Folkeparti ikke, og derfor tror jeg bare, at vi alle sammen er tjent med at få lavet den analyse, før vi tager stilling til, hvad vi gør.
Den takstanalyse, der skal laves, og som vi er enige om i aftalekredsen omkring erhvervsuddannelserne, betyder jo, at vi i fællesskab på baggrund af den skal finde ca. 400 mio. kr. årligt fra 2017 og frem til finansiering af erhvervsuddannelsesreformen.
Og der kommer vi også til at kigge på taksterne for stx og hhx.
Derfor vil jeg ikke forlods sige, hvad vi vil gøre.
Det tror jeg ikke der er nogen der er tjent med.
Og jeg kan også konstatere, at der ikke er nogen partier, heller ikke Dansk Folkeparti, der har foreslået at ændre på taksterne i dette års finanslov, fordi det faktisk giver mening, at vi kigger på det.
Den seneste store analyse, der blev lavet, er jo trods alt nogle år gammel, og derfor synes jeg, vi skal afvente resultaterne, før vi foruddiskonterer, hvad vi vil gøre på det tidspunkt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-19:
Tak for det.
Nu har jeg jo siddet i Folketinget i 3 år, og i alle de år har vi diskuteret lige præcis den her forskel mellem hhx og stx.
Og i sin tid var det sådan, at ministeren nærmest afviste, at der var en ubegrundet forskel.
Nu indrømmer ministeren, og det har hun jo gjort igennem det sidste års tid, at der er ubegrundede forskelle.
Ministeren har også været så venlig at oplyse om, at det er lidt over 4.000 kr.
Så vidt, så godt.
Nu siger ministeren så, at hun vil afvente takstanalysen, og det er fair nok.
Skal jeg forstå det sådan på ministeren, at hvis den takstanalyse igen viser, at der er de her ubegrundede forskelle, så vil ministeren udligne dem?
Kan vi så forvente, såfremt ministeren stadig væk er minister til den tid, at vi får dem udlignet på finansloven, så der er lighed for de to gymnasieretninger?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, for vi kan jo ikke leve med, at handelsgymnasierne og de almene gymnasier ikke bliver stillet lige økonomisk.
De løfter begge en vigtig opgave i vort uddannelsessystem.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Det er rigtigt, at det er sådan ifølge den analyse, der tidligere er lavet af de forskellige gymnasiale uddannelser, herunder af takstforskellen mellem stx og hhx, at der er en række forskelle, som man er enige om, nemlig at der er forskel på taksterne, fordi det er dyrere at drive stx end hhx, fordi naturfagene fylder så meget og faciliteterne til naturfagene er dyrere.
Jeg tror også, Dansk Folkeparti anerkender, at der er nogle begrundelser for, at taksterne ikke er ens.
Så har der også tidligere været forskel på overenskomsterne.
Overenskomsterne for uddannelserne er nu blevet ens, så derfor kan vi se, at der nu er en forskel, som er en ubegrundet forskel, og det var det, vi drøftede på samrådet.
Det, vi også har besluttet – i øvrigt i fællesskab med Dansk Folkeparti – som en udløber af erhvervsuddannelsesreformen, er, at nu går vi ind og laver en samlet takstanalyse, og herunder kigger vi specifikt på forskellen på stx og hhx.
Og vi vil gerne vente, til den analyse ligger der, med at tage en drøftelse af taksterne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-19:
Hvorfor har ministeren ikke udlignet de ubegrundede taxameterforskelle mellem handelsgymnasierne, dvs. hhx, og de almene gymnasier, dvs. stx, i forbindelse med finansloven 2015?
Vi er enige om, at der er ubegrundede forskelle.
Det har ministeren også indrømmet efter lang tid.
Og i og med at vi er enige om, at der er ubegrundede forskelle, så burde vi jo også kunne være enige om, at hvis takstanalysen viser det samme, bliver vi nødt til at udligne dem.
Det kan jeg sagtens sige til ministeren her og nu.
Det vil Dansk Folkeparti gerne være med til.
Så derfor bliver jeg nødt til at gentage spørgsmålet: Vil ministeren sammen med Dansk Folkeparti være med til at udligne de her ubegrundede forskelle?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
De sager, jeg har interesseret mig for, skatteminister, er sager, hvor skattemyndighederne træffer en positiv beslutning over for skatteyderen, altså giver skatteyderen medhold.
Selv om man giver en skatteyder medhold, kan det jo godt have betydning for andre.
Og derfor undrer det mig, at man kan pålægge den slags beslutninger tavshedspligt, dobbelt tavshedspligt, som mennesker i den samme organisation, som er undergivet den samme tavshedspligt som den, der har truffet beslutningen, ikke kan få indholdet at vide.
Det kan godt være, at ministeren synes, at det her er fuldstændig bagatelagtigt, men jeg vil bare gøre opmærksom på, hr. minister, at jeg ikke mener, det er bagatelagtigt, at folk kan idømmes 1 år og 9 måneders fængsel for noget, hvor Østre Landsret så må sige: Den sag er helt afvist, og den pågældende er blevet frifundet.
Altså, det krænker min retsbevidsthed, og det er derfor, jeg er så interesseret i at høre, hvad ministerens retssikkerhed siger i de sager.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Jeg er da utrolig glad for at leve i et land, hvor man er i stand til at kunne appellere en dom, og hvor det også er sådan, at hvis der er det fornødne grundlag til stede for at omgøre den dom, bliver det også gjort.
Er det ikke retssikkerhed, hr. Claus Hjort Frederiksen?
Christian Langballe (DF), 2014-11-19:
Jamen det er jo nok det, der er forskellen på Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre – det tror jeg roligt man kan sige.
Vi hører forlydender om og ved, at der er mennesker, der kommer her, fordi vilkårene er bedre.
Det kan jeg sådan set ikke fortænke folk i.
Det, vi anfører i det her, er, at det er urimeligt, at der bliver diskrimineret på den måde, som der gør, både i forhold til folk, der har optjent folkepension i kraft af de her 40 år, og folk, der har boet i udlandet og kommer tilbage til Danmark, og som altså ikke kan få fuld folkepension, fordi de ikke har optjent fuld folkepension.
Så kommer der en flygtning herop, som kan få fuld folkepension nærmest fra dag et – det synes vi er urimeligt.
Jo, jo, men jeg tror heller ikke, at vi kommer det nærmere, fordi regeringen jo, til trods for at den hævder, at den vil stramme op på en masse forhold, lemper, lemper og lemper.
Og det gælder også det her forhold, hvor man jo så siger til flygtninge, der kommer her til landet, hvilket vil være et incitament til overhovedet at søge til Danmark, at folkepensionister skal bruge 40 år på at optjene folkepension her i landet, mens de som flygtninge kan få det med det samme.
Det synes jeg er urimeligt, og jeg tror heller ikke vi kommer svaret nærmere, for jeg tror ikke, at regeringen kan svare på det.
Altså, jeg kan rolig sige, at vi overhovedet ikke finder det her forslag, som står i det nye finanslovsforslag, rimeligt, overhovedet ikke.
Og det er der altså mange grunde til, bl.a. det forhold, at det er en diskrimination.
Jeg har talt med en person, der har arbejdet i Canada i 15 år og af den grund ikke kan opnå fuld pension, som føler sig diskrimineret, også i forhold til det her lovforslag.
Jeg synes ikke, at det er rimeligt, at man gør forskel på den måde, som man gør i det her forhold, og jeg undrer mig over, at ministeren finder, at det er rimeligt, at en person, som er flygtning og kommer her til landet, kan komme ind og få fuld folkepension, i forhold til at andre mennesker altså skal bruge 40 år på at opnå det her i landet.
Tak for ordet, og mit spørgsmål er, som lyder: Vil ministeren redegøre for, hvorfor flygtninge, der kommer til Danmark, med regeringens nye forslag kan få fuld dansk folkepension, og er det ikke diskrimination af bl.a. udlandsdanskere, som ikke har den samme mulighed?
Vil ministeren redegøre for, hvorfor flygtninge, der kommer til Danmark, med regeringens nye forslag kan få fuld dansk folkepension, og er det ikke diskrimination af bl.a. udlandsdanskere, som ikke har den samme mulighed?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-19:
Det tager jeg glædeligt imod.
Det er altid hyggeligt at komme over til ministeren og få en kop kaffe.
For som jeg hører det, siger ministeren, at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis det her foregår i praksis, altså hvis forældre er blevet truet, fordi de har et barn, som har vanskeligt ved at komme i skole på grund af angst og depression, fordi der simpelt hen ikke er rum og plads til barnet i skolen.
Men skal jeg bare forstå det sådan, at ministeren så er enig i, at der skal handling til, og at det her ikke skal foregå?
Der skal simpelt hen være nogle løsninger på bordet, når ministeren har haft mødet, i forhold til hvordan man fremadrettet kan undgå, at familier bliver truet med tvangsanbringelser og pålæg af andre ting.
Christian Langballe (DF), 2014-11-19:
Når der i øjeblikket gives ca. 300 dispensationer om måneden i forhold til sprogkrav til opnåelse af statsborgerskab, vil ministeren så redegøre for, hvilken indflydelse det har på integrationen, at personer ikke kan det danske sprog i tilstrækkelig grad?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-19:
Tak for spørgsmålet og for muligheden for at redegøre for, hvordan pengeskabelsen foregår her i nutidens samfund.
Det er jo ikke hver dag, jeg får stillet den slags grundlæggende spørgsmål.
For at kunne besvare spørgsmålet tror jeg det er vigtigt først at slå fast, at det er mange år siden, vi havde en såkaldt bytteøkonomi, hvor man f.eks. betalte for en vare med en anden vare.
Og det er også snart længe siden, at vi udelukkende betalte vores indkøb med kontanter i form af pengesedler og mønter.
I dag bruger vi i meget stort omfang elektroniske betalingskort, når vi gør indkøb, og dermed bliver bankindskud en del af pengeskabelsen.
Der findes ikke et enkelt pengemængdebegreb, der giver et entydigt billede af likviditetsforholdene i samfundet.
Før man i sidste århundrede stadig mere begyndte at bruge indskud og betaling via check, var penge ensbetydende med kontanter, som Nationalbanken havde fuld kontrol over.
I dag betaler husholdningerne oftest ved kontooverførsler fra købers bank til sælgers bank, f.eks. via dankort.
Indskud er blevet lige så likvide som kontanter.
Fremover vil den relevante definition af pengemængden formentlig udvikle sig yderligere i takt med innovationer i den finansielle sektor.
Nationalbanken har et instrument, og det er den korte rente, og siden 1982 har Nationalbankens korte rente udelukkende været brugt til at styre kronekursen med, altså fastkurspolitikken.
Og fastkurspolitikken over for euroen indebærer, at når ECB f.eks. sænker den korte pengepolitiske rente, følger Nationalbanken op med også at sænke den korte rente – ellers ville det blive mere attraktivt for udenlandske investorer at købe op i danske obligationer, og et sådant opkøb ville øge efterspørgslen efter danske kroner, som dermed ville blive styrket i forhold til euroen.
Og fastkurspolitikken har jo nu tjent Danmark godt og bidraget til den økonomiske stabilitet i over 30 år.
Det giver efter mine begreber ikke mening at tale om, at der skulle være et demokratisk problem med den måde, pengeskabelsen sker på i dag.
Og for så vidt angår det faldende antal banker, er der ingen indikationer på, at det skulle have haft nogen økonomiske konsekvenser, at pengeskabelsesprivilegiet er placeret hos et faldende antal pengeinstitutter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-19:
Spørgsmålet lyder: Anser ministeren det som et demokratisk problem, at pengeskabelsen i samfundet er uden for Nationalbankens kontrol, og kan ministeren redegøre for de økonomiske konsekvenser ved, at pengeskabelsesprivilegiet er placeret hos et stadig faldende antal private pengeinstitutter, jf. udtalelsen fra Nationalbankens seneste kvartalsoversigt – fra tredje kvartal i 2014 – i artiklen »Penge, kredit og bankvæsen« om, at penge i den moderne økonomi skabes via de private bankers og realkreditinstitutioners udlån, og hvor der står, at »Når en bank yder et lån til en husholdning eller en virksomhed, vil provenuet fra lånet i første omgang blive krediteret låntagerens bankkonto.
Et udlån vil derfor ofte i første omgang blive modsvaret af et tilsvarende indlån og dermed af en stigning i pengemængden«?
Et udlån vil derfor ofte i første omgang blive modsvaret af et tilsvarende indlån og dermed af en stigning i pengemængden«?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-19:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at ministeren nu holder et møde med Landsforeningen Autisme, også for at de ligesom kan høre om nogle løsninger fra ministerens side, for det er jo løsninger, der skal til, i situationer, hvor man har et barn, som har store vanskeligheder på grund af autisme.
Så er det jo ikke forældrepålæg eller ungepålæg eller trusler om tvangsfjernelse, der hjælper i sådan nogle sager.
Familierne skal jo have al den hjælp og støtte og vejledning, de overhovedet kan få, fra kommunal side.
Så derfor ser jeg frem til også at snakke med Landsforeningen Autisme om, hvad de så har fået ud af mødet med ministeren, og om ministeren så også handler ud fra det, han har sagt, og til, om han eventuelt også skriver et brev ud til kommunerne om, at det her og den fremgangsmåde ikke er okay.
Så må vi så se, om kommunerne lytter til ministeren – det ved jeg ikke om ministeren har erfaring med om de gør – men vi forventer i hvert fald, at der laves nogle tiltag også fra ministerens side.
Christian Langballe (DF), 2014-11-19:
Nu tror jeg nok, at ministeren er bekendt med, at fordi man er formand for et udvalg, bestemmer man ikke, hvad det udvalg stemmer, eller hvilke dispositioner det foretager.
Men jeg spørger sådan set meget konkret, om ikke det er problematisk, at man giver dispensation i forhold til nogle sprogkrav, som er fuldstændig afgørende for at opnå dansk statsborgerskab, dvs. at blive dansker.
Så enkelt er mit spørgsmål.
Jeg sidder selv i Indfødsretsudvalget.
Jeg er formand for det.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig, at jeg mener, at sproget er det fuldstændig afgørende for overhovedet at blive dansk, for overhovedet at befatte sig med det danske.
Hvis man ikke kan det danske sprog, bliver man aldrig dansker.
Så er det bare, at jeg synes, det er problematisk – og det er ikke, fordi jeg udæsker en holdning til, hvorfor et flertal i Indfødsretsudvalget giver så mange dispensationer – for det, jeg synes er grotesk, er jo, at de dispensationer gives i så høj grad i forbindelse med opnåelse af statsborgerskab, når nu man ved, at for det at blive dansker er sproget noget fuldstændig afgørende.
Det er sådan set det, jeg bare vil høre ministeren om.
Det grundlæggende spørgsmål er: Er det at kunne det danske sprog ikke en afgørende betingelse for at blive dansker og dermed også at opnå dansk statsborgerskab?
Det er spørgsmålet.
Tak for ordet.
Spørgsmålet er, som lyder: Når der i øjeblikket gives ca. 300 dispensationer om måneden i forhold til sprogkrav til opnåelse af statsborgerskab, vil ministeren så redegøre for, hvilken indflydelse det har på integrationen, at personer ikke kan det danske sprog i tilstrækkelig grad?
Jamen jeg tror så ikke, jeg har mere at spørge om, så jeg siger tak for svaret.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-19:
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at ministeren siger, at ministeren altid har tillid til, at systemet fungerer.
Systemet fejler også – man kan jo bare se, hvordan det er i Folketinget, og også i embedsværket og ministerierne.
Systemet er ikke fejlfrit.
Vi har jo i Socialudvalget fået et bekymrende brev, som jeg gerne vil citere fra.
Der står i det her brev: »Forældre til børn med autisme oplever kommunale trusler og svækket retssikkerhed.«
Eleverne udvikler skolevægring og i værste fald psykiatriske tillægsdiagnoser som angst og depression, fordi de stresses i det skoletilbud, de er blevet placeret i.
Mange af sagerne burde involvere VISO, men det afviser kommunerne.
LA har flere eksempler på, at familiernes retssikkerhed svækkes, når forældrene anker kommunale afgørelser.« Så synes jeg, det er dybt problematisk, når ministeren siger, at det er kommunernes pligt.
Så det er ministerens pligt at handle, når der kommer et bekymrende brev som det her, som ministeren også har fået.
Samtidig er der også skrevet en artikel om det på folkeskolen.dk, hvor det netop er beskrevet, hvordan de her forældrepålæg bliver udstedt via brev, og at der så bliver iværksat undersøgelser af forældreevnen.
Jeg synes, det er problematisk, at ministeren ikke handler, men blot siger, at det er kommunernes ansvar, at ministeren har tillid til systemet, og at alt er så godt.
For det er det jo ikke.
Vi får de her breve, og det drejer sig jo ikke kun om autisme; man kan jo tage hele handicapområdet og se på, hvordan det står til rent retssikkerhedsmæssigt for forældre, som har handicappede børn.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Til ministeren, der taler om sejlrenden, som jo er det vigtigste i det spørgsmål, der er stillet, vil jeg sige, at der er masser af muligheder i baglandet; særlig ved Orehoved er der mange store landbrugsarealer.
Men så er der vedligeholdelsen af sejlrenden.
Det er jo sådan, at den sejlrende, der bliver lavet nu, kommer til at gå på tværs af strømmen.
Og der vil jeg da gerne spørge ministeren, selv om det jo ikke er sikkert, at ministeren kan svare nu – det forventer jeg måske heller ikke – om den vedligeholdelse, der efterfølgende vil være af sejlrenden: Hvis det viser sig, at det er en sejrende, der sander til, er ministeren så også klar til i dag at give et svar på, at det selvfølgelig ikke bliver Guldborgsund Havne, der vil stå med den udfordring, at en ny sejlrende vil blive væsentlig mere vedligeholdelseskrævende i fremtiden?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-19:
Jamen det kan jeg sådan set bekræfte.
Men de principper, som jeg nu har lagt frem her, er dem, som man vil arbejde under, altså en ny sejlrende med mindst den samme dybde som den, vi kender i dag, men selvfølgelig også med passende afstand til den ny bro, som kommer til at være den nærmeste nabo til Orehoved Havn.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Fra Dansk Folkepartis side er vi sådan set meget enige med ministeren i, at det er målet, og for også at vende tilbage til brobyggeriet, er det et fantastisk brobyggeri, der kommer, og som også gør, at havnene for den sags skyld i både Vordingborg og Orehoved får en mulighed, fordi tung trafik nu både kan køre sydpå og nordpå.
Derfor er det også så vigtigt, at det, der sker ude i vandet, også kommer til at gøre det, at havnene også får mulighed for at udvikle sig fremadrettet.
Det er således, at nogle lokale folk også forventer, at der bliver et samarbejde mellem bl.a. Vordingborg Havne og Guldborgsund Havne.
Der er også mulighed for, at man vil udbygge Orehoved Havn.
Det er sådan, at der er sat en VVM-redegørelse i gang, hvor man er ved at undersøge mulighederne for at udbygge Orehoved Havn.
Det, der desværre så er sket, er, at da Guldborgsund Havne var i dialog med Vejdirektoratet, har man ikke været så tydelig, som ministeren er her i dag, med hensyn til at tilkendegive, at man selvfølgelig gør alt, hvad man kan, for, at Guldborgsund Havne, herunder Orehoved Havn, står med så gode vilkår som overhovedet muligt, også efter at broen er færdig, og det drejer sig særlig om tilsejlingen.
De første besejlingsruter, der blev lagt ud, viste sig jo at skulle besejles med lods, næsten hver gang man skulle gå til.
Det har også vist sig, at broen ligger meget tæt på, vi snakker om 500 m, og det er jo rigtig tæt på en havn med så stort et byggeri.
Derfor bliver sejlrenden utrolig vigtig: at man får noget, der er sikkert at besejle, særlig i forhold til de udviklingsmuligheder, der ligger, når broen er færdig.
For der har ministeren jo ret i, at broen også giver nogle synergier i forhold til de to havne, som ligger på begge sider af broen.
Jeg er da sådan set glad for, hvis ministeren her i dag, og det er måske også derfor, jeg har kaldt ministeren herned, vil give et tilsagn om, at man selvfølgelig gør alt, hvad man kan, for, at besejlingen af Orehoved Havn, som er berørt af det her, for der skal laves ny sejlrende, kan ske under vilkår, som er så gode som muligt, også i forhold til det, vi kender i dag.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-19:
Jeg kunne godt have lyst til bare at sige ja, men der er jeg simpelt hen nødt til lige at kende præmisserne, for spørgsmålet om sejlrender er et virkelig stort spørgsmål for vores havne, og der er jo heller ikke ensartede vilkår i dag.
Det må man jo også være ærlig og sige.
Det kræver jo nok, at vi ved, præcis hvordan udgifterne i dag er til den nuværende sejrende, og ved, hvordan de vil forandre sig.
Jeg kender ikke nok til strømforholdene i Storstrømmen til at vide, om det vil være en yderligere belastning af økonomien, men jeg kan godt forstå, at spørgsmålet rejses.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Kan ministeren oplyse, om ministeren er enig med Guldborgsund Havne i, at Orehoved Havn ikke skal stå ringe, når den nye Storstrømsbro står færdig?