runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-11-05:
Man kan altid i propagandistisk øjemed påstå, at vi, hver eneste gang der er noget, vi sparer i den offentlige sektor, så i stedet for bare kunne tage pengene fra nogle få rige i Danmark.
Det er en propagandistisk måde at lægge det frem på.
Jeg tror, at spørgeren udmærket ved, at vi har den mest lige befolkning i Danmark på den måde, at der ikke er noget land i verden, hvor der er så stor lighed som i Danmark, og det skyldes, at vi har et skattesystem, der flytter kolossale summer fra merebemidlede til mindrebemidlede.
Man kan altid diskutere, om det skulle være lidt anderledes.
Men jeg gør opmærksom på, at vi lever i et åbent samfund, og at der altså er flere og flere, som vælger at bo andre steder, hvis de har store indtægter, og derfor kan man ikke bare sætte skatterne op, ligesom man ikke bare kan sætte afgifterne på alkohol og cigaretter i vejret, for så vokser grænsehandelen.
Der er altså grænser for, hvad man kan gøre, og jeg synes, man skal tage det med i betragtning og lade være med dette populistiske, propagandistiske med, at man, hver eneste gang der er en besparelse, så bare kunne tage det fra nogle få bankdirektører.
Det er simpelt hen for poppet.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor det er blevet sådan i debatten, at man er populistisk og propagandistisk, hvis man siger, der skal tages fra de rigeste, mens det er sådan, at hvis man siger, at der skal tages fra folkepensionister og efterlønsmodtagere og arbejdsløse, så er det fuldstændig nødvendigt og nærmest en naturlov, at det er der, pengene skal findes.
For mig er det en klar politisk uenighed.
Ønsker vi et samfund, hvor vi faktisk laver investeringer i, at folk skal få det bedre, at mennesker skal få det bedre, at vi skal sikre, at dem, der arbejder med at tage sig af vores børn og vores ældre og vores syge, løbende kan få noget efteruddannelse og blive bedre til deres arbejde og dermed også få en bedre arbejdsdag og gøre det bedre for de borgere, de er sammen med?
Eller ønsker vi, at bankdirektøren skal have endnu en skattelettelse næste år?
Det er en politisk uenighed, og det kan vi diskutere, men jeg forstår ikke, hvorfor det ene synspunkt skal være populistisk og det andet ikke.
Bertel Haarder (V), 2010-11-05:
Det kan man derimod påstå at S-SF-planen »Fair Forandring« gør for visse grupper.
Jeg synes ikke, det skal genopføres, hver eneste gang man behandler et forslag.
Det forslag, der ligger her, rammer i hvert fald hverken folkepensionister, efterlønsmodtagere eller arbejdsløse, så hvorfor skal vi nu blande dem ind i det?
Tværtimod skærmer det borgerne mod, at det er dem, der skal betale regningen.
Vi prøver at finde nogle andre end borgerne til at betale regningen, det er det, forslaget handler om.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Jeg minder bare i al stilfærdighed om, at genopretningsplanen skar 4 mia. kr. af dagpengene, og det er altså de arbejdsløse, der modtager dagpenge, og som bliver ramt.
I forhold til om man skærmer borgerne med det her forslag, er det rigtigt, at umiddelbart har det ikke direkte betydning i borgernes hverdag, om man skærer på uddannelse og forskning.
Men det kommer det jo hurtigt til at få, hvis man ikke sørger for at forske i at sikre efteruddannelse, f.eks. hvordan man lige har nogle gode løfteteknikker, når man skal tage sig af ældre borgere, eller hvordan vi kunne gøre tingene bedre i vores børnehaver i forhold til vores børn.
Hvor meget betydning har det, at man hele tiden propper flere og flere børn ind til færre og færre voksne i børnehaverne osv.?
Det har betydning, det har direkte betydning for borgerne, og derfor er det altså afgørende, om det er her, man vælger at skære, eller om man vælger at sige: Vi dropper den skattelettelse, vi ellers havde lovet bankdirektørerne og de andre næste år.
Bertel Haarder (V), 2010-11-05:
Hele den sidste lange forklaring var så søgt, at jeg ikke vil gå ind i en nærmere polemik, men jeg vil starte med klart at vedstå, at selv om vi ikke beskærer dagpengesatserne, har vi beskåret dagpengeperioden, så den nu ikke længere er meget, meget længere end i alle andre lande.
Nu ligger den på niveau med de lande, der har de længste dagpengeperioder.
Det er rigtigt, og det har sparet et beløb, og det er vi ganske stolte af i regeringen.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-05:
Regeringen gør en meget stor indsats på miljøområdet; regeringen gør en meget stor indsats for at få nedbragt CO2-udslippet; og regeringen gør en meget stor indsats for at nedbringe forureningen i det hele taget.
En af de sektorer, som er en af de store syndere på det her område, er transportsektoren, og derfor drejer det sig om fortsat at få nedbragt luftforureningen fra bl.a. partikler og NOx'er fra transportsektoren og få nedbragt CO2-udslippet.
En af måderne at gøre det på er jo selvfølgelig ved, at vi får nogle mere miljørigtige og energieffektive biler og transportmidler.
Det her lovforslag siger, at både offentlige myndigheder og private virksomheder fremover skal indtænke miljøbelastning og energiforbrug, når de køber køretøjer som f.eks. biler, busser og lastbiler.
Se, det er jo en god ting, at man skal indtænke det.
Tidligere stod der, at det kunne man gøre – det var lidt mere løst formuleret – men nu står der, at man skal gøre det.
Det betyder, at man, inden man beslutter sig for at købe nogle biler, busser eller lastbiler, skal prøve at lave nogle beregninger på, hvad der er mest miljøbelastende, og hvor der er den bedste energieffektivitet.
Det er en god måde, for på den måde kan man jo få nedbragt både CO2-udslip og forurening.
Det er jo sådan, at Danmark allerede opfylder EU's grænseværdier på luftforureningsområdet, og vi har jo også planer om, som jeg startede med at sige, at nedbringe CO2-udslippet dramatisk i de kommende år.
Og der er det altså vigtigt, at en sektor som transportsektoren er med, fordi det netop er transportsektoren, som igennem en årrække har været den sektor, som har gjort, at CO2-udslippet ikke er faldet så voldsomt, som det har gjort i de andre sektorer.
Derfor er den her opfordring til både offentlige myndigheder og private virksomheder om, at man indtænker energieffektivitet og miljø, når man skal købe biler, en rigtig god og fornuftig ting.
Og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Jeg er nødt til at gentage, præcis hvad jeg har sagt, at man netop skal indtænke miljøbelastning og energiforbrug.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-05:
Der var flere af os ordførere, som rejste problemet om, at vi den 12. december risikerer at se en stor eksport af dansk affald til udlandet.
Samtidig med at vi selv importerer biomasse fra andre lande, virker det jo som en hat og briller-ordning, så den vil vi gerne bede ministeren om at kommentere.
Hvad er regeringens plan i den sammenhæng?
Steen Gade (SF), 2010-11-05:
Dette for at videreføre den diskussion, som hr. Per Clausen rejste, og det spørgsmål, som ministeren ikke svarede på, og som jeg i hvert fald forsøgte at stille, om, hvorvidt man ville være med til at lave en implementeringsplan.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-05:
Det glæder mig, at regeringen er ved at se på sagen, men kan vi forvente, at der vil komme et initiativ fra regeringen inden den 12. december?
Altså, vi ved jo, at der skete noget tilsvarende i Norge.
Der blev der transporteret affald fra Bergen, og hvad ved jeg, helt ned til Malmø til affaldsbehandling, og det blev der lukket for fra den ene dag til den anden, da man fra politisk hold fandt nogle løsninger, som kunne fungere.
Nu er Danmark en del af EU og dermed omfattet af EU's regler på området, men afgiftsreglerne og den måde, vi håndterer det på, er jo noget, regeringen har ansvaret for, og regeringen har dermed også ansvaret for, at vi ud over en effektiv affaldsbehandling også sikrer, at vi ikke udleder en masse til atmosfæren ved at køre i lastvognstog, om det så er nordpå, sydpå, mod øst eller vest.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Tak, hr. formand.
Det var rart, at jeg lige fik lov til at svare ganske kort.
Det er ikke, fordi jeg har så meget mere uddybende til den kommentar, der nu kom fra fru Mette Gjerskov, for jeg kan blot bekræfte, at vi er mere end i gang på det her område, og vil igen bare hæfte mig ved forbrændingsanlæggenes effektivitet, forbrændingsanlæggenes kapacitet og hele det regnestykke, der jo alt andet lige skal gå op, i forhold til om det så lige pludselig bliver en fordel at køre eksempelvis til Sverige eller til Tyskland.
Så jeg skal love, at jeg holder udvalget tæt orienteret om de løsninger, der skal findes på det her område.
Vi er jo også nødt til at se, om vi rent faktisk står med et problem den 12. december.
Steen Gade (SF), 2010-11-05:
Jeg forstod på ministerens svar, at med hensyn til hvad kommunerne kunne gøre på affaldsforebyggelsesområdet, måtte de ikke lave noget, der strider mod den nationale affaldsforebyggelsesplan.
Men betyder det så indirekte, at kommunerne faktisk ikke må gøre noget mere på affaldsforebyggelsesområdet?
Hvis en kommune nu var en foregangskommune og ville gå i gang med nogle initiativer på affaldsforebyggelsesområdet, ville den så ikke få lov til det i forhold til det, som ministeren svarer her?
Jeg synes, det er ret vigtigt, for ellers kan det jo være en innovationsdræber at lave en national plan.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Jeg har meget vanskeligt ved at forestille mig, at det her forslag skulle være til hinder for det.
Vi har en national strategi, som netop handler om at forebygge mængden af affald.
Og at vi så i virkelighedens verden skulle nå derhen, hvor en kommune rent faktisk kan noget mere og skal bevise, at omkostningerne ikke bliver øget i den forbindelse, har jeg meget vanskeligt ved at forestille mig.
Det er klart, at vi nu går ind i en konkret sagsbehandling af et fiktivt spørgsmål, men det er i hvert fald ikke hensigten, at det, at en kommune, der kan noget på affaldsforebyggelsesområdet og kan noget, som virkelig giver en effekt af det, som vi sådan set er enige om vi ønsker, nemlig at forebygge mængden af affald, skal forhindres.
Steen Gade (SF), 2010-11-05:
Til gengæld er jeg lidt mere usikker på indholdet i ministerens svar.
Det her bliver så bare min tilkendegivelse af, at det, jeg i hvert fald også vil arbejde for i udvalgsarbejdet, er, at der sker noget mere innovation omkring det, altså om, hvad det betyder, og jeg tror, det vil være helt forkert at sige, at det ikke må blive dyrere nogen steder.
Hvis man skal prøve nogle nye ordninger af, bliver man måske også nødt til at acceptere, at det et eller andet sted giver et lidt højere affaldsgebyr.
Men det kan vi kigge nærmere på, hvis ministeren er villig til det.
Ellers kan man jo sige, at den eneste innovation i forhold til affaldsforebyggelse så ville foregå inde i ministeriet, og det er jeg faktisk ikke særlig sikker på er lige det rigtige sted.
Når jeg interesserer mig for det, er det, fordi vi har talt om affaldsforebyggelse i rigtig, rigtig mange år uden at have leveret varen.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Men nu er det jo rent faktisk sådan, at der netop fra ministeriets side er puljer til miljøteknologiske forbedringer, og vi har hele kemikaliehandlingsplanen osv., så jeg synes jo i høj grad, at vi historisk set netop bidrager til at få skabt den innovation.
Derfor er det at tage forskud på en problemstilling, som jeg slet ikke kan forestille mig skal opstå, fordi vi netop målrettet siger, at det her handler om at forebygge affaldsmængderne i bare at stige og stige.
Hvordan gør man det?
Jamen det gør man jo netop også ved at få afprøvet nye teknologier, men det er jo, som om det enøjet kun er kommunerne, der så kan være innovative på det her område.
Vi er enige om – går jeg ud fra – at det her er en opgave, der skal løftes fra mange sider.
Hr. Tage Leegaard var inde på det også i forhold til emballageproduktion osv. Så vi er enige i, at der jo er mange veje, indtil det lykkes med rent faktisk at få skabt affaldsforebyggelse.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Som jeg har forstået det, så vil der være stor enighed i den nye regering og også fra vores side om, at det her skal rulles tilbage, og at vi skal investere i uddannelse og forskning.
Så det er klart, at ja, vi mener, man skal sikre, at der bliver investeret i uddannelse og forskning fremover.
Vi mener faktisk, at investering er en god ting i modsætning til Dansk Folkeparti, der synes, det er bedre at give skattelettelser til de rigeste end at investere i fremtiden.
Hvis man havde sørget for at investere fornuftigt, så ville vi ikke have stået med så stort et underskud, som vi gør nu.
Hvis man sørgede for også nu at bruge penge på at investere i klimarenoveringer, sørgede for, at folk kom i arbejde, sørgede for, at de unge fik praktikpladser, så ville der ikke være så stort et underskud i årene fremover, som vi risikerer at komme til at se.
Så ja, vi går ind for, at man investerer, men vi finansierer det også.
Vi kommer altid med forslag til, hvordan vi finder finansieringen, vi har bare nogle andre, der skal betale.
Vi mener, at det er dem, der har råd til det, der skal betale, hvor Dansk Folkeparti mener, at man skal tage penge fra dem, der har mindst.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-05:
I Radikale Venstre mener vi, at nyttiggørelse af affald er rigtig vigtigt, og det er også godt at have nogle praktiske planer om, hvordan vi gennemfører det.
Det er også vigtigt at forebygge affald, herunder især farligt affald.
Jeg kan også tilslutte mig SF's bemærkninger i forhold til implementeringen af de her planer.
Så lovforslaget trækker helt klart i den rigtige retning, og Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Jeg redegjorde i min tale her for, at det jo er vigtigt at holde sig for øje, at vi med det her forslag tager et vigtigt skridt i retning af at stille konkrete krav til indkøbere om netop at tænke miljøhensyn ind i det daglige arbejde.
Der stilles jo nogle minimumskrav til, hvilke hensyn der skal inddrages i indkøbsbeslutningen, nemlig at der skal stilles krav til energiforbrug, CO2-emission og emission af forurenende stoffer som NOx og partikler.
Steen Gade (SF), 2010-11-05:
Ja, det er jeg enig i, og det er også derfor, vi støtter forslaget.
Men det, jeg gerne ville have ministerens tilsagn om – og vi kan også fortsætte diskussionen i udvalget – er, at vi også laver en slags handlingsplan, som gør, at selv om der skal tages de hensyn, kunne man f.eks. få en aftale med andre indkøbere end staten om, hvad det så skal betyde i praksis, altså hvad det er, indholdet i det her skal være, så vi altså også kan udregne en miljøeffekt af forslaget.
Karen Ellemann (V), 2010-11-05:
Jeg synes, det er relevant at se på det i udvalgsarbejdet og også i det hele taget fremadrettet at se på, at vi jo også efter et stykke tid må vurdere de erfaringer, der rent faktisk gøres med de her nye regler.
Og der må vi så se på behovet for, om man skal operere med minimumskrav i sådan en situation.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-05:
I mange, mange år har det været sådan, at man har opfattet affald som noget, der bare skulle væk, stuves af vejen, og som var en belastning for miljøet og for samfundet i det hele taget.
Det er klart, at affald kan være et problem, men igennem de sidste mange år har det været sådan, at affald faktisk er blevet nyttiggjort på forskellig måde, bl.a. til energiforbrug, men også nyttiggjort, sådan at man enten har genbrugt noget af affaldet eller taget nogle af elementerne i affaldet og nyttiggjort dem til andre formål.
Det er jo en god måde at bruge affald på, nemlig at opfatte affald som en værdi og ikke bare som noget, der skal smides et eller andet sted hen, og som er en stor belastning.
Man taler ofte om, at vi skal have nedbragt mængderne af affald.
Ja, vi skal i første omgang have nedbragt mængderne af farligt affald og affald, der ikke kan nyttiggøres, så det bliver til energi.
Selvfølgelig skal vi have styr på affaldet i det hele taget, og det er jo det, som det direktiv og lovforslag, som ligger her, går ud på.
Vi skal nu lave nationale affaldshåndteringsplaner, og de bliver skrevet ind i miljøbeskyttelsesloven, sådan at man har nogle klare nationale planer for, hvordan man skal behandle affaldet.
Den første nationale plan skal laves i 2013, og så skal kommunerne følge op i 2015.
Ud over at man skal lave en plan for affaldshåndteringen, er det også vigtigt, at man sætter ind med affaldsforebyggelsen, og det skal der så også laves planer for.
Hvordan forebygger vi, at der kommer for meget affald, og at noget af det affald, som kommer, er farligt affald, som vi ikke kan bruge?
Det er de to hovedelementer, altså affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesplaner.
Vi synes jo, det er godt, at man tager fat på de ting.
Derfor kan vi støtte det her forslag.
Per Clausen (EL), 2010-11-05:
Jeg er jo enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at det er rigtig godt, at vi nu får skrevet affaldshierarkiet ind i lovgivningen, og at vi også satser på affaldsforebyggelse, men jeg kunne godt tænke mig, om hr. Eyvind Vesselbo kunne fortælle mig, hvem Venstre mener skal stå for affaldsforebyggelsen.
Altså: Hvem skal udføre det arbejde, der faktisk fører til, at vi forebygger affald, hvis det skal bevæge sig ud over bare at være en smuk tekst i en smuk lov?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-05:
Nu står det jo klart i lovforslaget, at det er miljøministeren, der er forpligtet til at udarbejde affaldsforebyggelsesplaner, og i de planer skal det selvfølgelig skitseres, hvad der er statens rolle, altså miljøministerens rolle, og hvad der er kommunernes og regionernes rolle i den her sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2010-11-05:
Men synes hr. Eyvind Vesselbo så ikke, det er et problem, at det af lovforslaget og af bemærkningerne til høringssvarene meget klart fremgår, at miljøministeren sådan set ikke har tænkt sig, at kommunerne skal spille nogen rolle?
Man kan sige, at dem, som står for affaldshåndteringen i dette land, sådan set ikke er tiltænkt nogen rolle i affaldsforebyggelsen, og derfor kunne man godt frygte, at det her ender med, at der er en hensigtserklæring på nationalt plan, som ikke får nogen som helst konsekvenser i praksis.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-05:
Jeg tror, hr. Per Clausen har misforstået hovedelementerne i affaldshåndteringen og hele affaldssektorens rolle her, for det er jo kommunerne, der har myndighedsopgaven omkring affaldshåndtering, og de vil selvfølgelig også i den sammenhæng have opgaven med forebyggelse, altså affaldsmængdeforebyggelse.
Så derfor har jeg svært ved at se, at hr. Per Clausen har en pointe der.
Så kan vi jo altid diskutere, hvordan de ting skal udmøntes, når det her er på plads.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-05:
Det gennemfører affaldsdirektivet, og det betyder, at vi simpelt hen får bedre styr på affaldshierarkiet, bedre styr på affaldsflowet, og det er vi godt tilfredse med.
For det første er der hele det her grundlæggende mål i Danmark om, at vi vil have afkoblet væksten i affaldsmængder fra væksten i samfundet.
Det vil sige, at vi, selv om vi forbruger mere, ikke nødvendigvis skal have mere affald.
Det har været et mål i mange, mange år, og som der også bliver, synes jeg, stillet et meget relevant spørgsmål om i forbindelse med høringssvarene, nemlig hvornår vi kommer til sagen.
Den drøftelse vil jeg meget gerne have med ministeren.
Ministeriet har svaret i notatet med nogle begrundelser, men dem ville jeg gerne bede om at få uddybet.
Så synes jeg faktisk også, at det spørgsmål, som hr. Per Clausen rejser, om affaldsforebyggelsen, er relevant.
KL har jo stillet nogle meget relevante spørgsmål om den kommunale affaldsforebyggelse og om, hvor kommunerne kan se deres rolle i forbindelse med at undgå for meget affald.
Det vil jeg også meget gerne have drøftet.
Det her er en implementering, dvs. en gennemførelse af et EU-direktiv, men det er temmelig vanskeligt, synes jeg, at gennemskue i materialet, om der er dele af det her lovforslag, som ligger ud over direktivet.
Altså, er det alene en ren gennemførelse og samtidig også en plan om gennemførelse af resten af direktivet, for det her er jo kun dele af det?
Vi ved jo, at det her affaldsdirektiv kommer til om en måned at give os nogle gevaldige problemer i Danmark.
Det er i al fald, hvad vi forventer.
12. december sker der det, at der bliver åbnet for at transportere affald over grænserne, og med de afgiftssystemer, vi har i Danmark, risikerer vi altså, at vi sender en masse affald til Tyskland.
Det er det, der er sket i Norge.
Det var helt tydeligt, at det var den problemstilling, man havde i Norge, og jeg synes faktisk også, at det er ret bekymrende, om vi vil komme til at stå over for den problemstilling i Danmark.
Vi står jo med en klimaminister, som står og taler om, hvor vigtig biomasse er, og at vi skal importere biomasse fra f.eks. Canada, altså transportere det tværs over Atlanten.
Hvis vi så samtidig tager vores egen biomasse og sender til Tyskland, fordi vi har nogle afgifter, som er nødt til at blive justeret, så synes jeg nok, vi har en lille bog, vi skal have kigget på sammen med ministeren.
Så på baggrund af de her spørgsmål vil jeg stadig væk sige, at vi støtter forslaget, vi vil gerne have en drøftelse, og jeg vil også meget gerne bede ministeren om at organisere en teknisk gennemgang i udvalget inden andenbehandlingen, sådan at vi kan få den direkte drøftelse af det her, som er et vigtigt område, men jo også er kompliceret og har rigtig mange interessenter.
Der er mange – der er mange – i Danmark, som er interesserede i at hjælpe os af med affaldet, og det skal vi helst gøre på den bedst mulige måde.
Ib Poulsen (DF), 2010-11-05:
Dette lovforslag om affaldshierarkier er udsprunget af EU's nye affaldsdirektiv.
Som jeg kan forstå det, er der tale om lovgivning, der nøje følger direktivet.
Vi har derfor ikke deciderede kommentarer til lovforslaget med hensyn til implementeringen af direktivet, men kunne godt tænke os, at man også ser affald som en mulighed for at understøtte virksomheder, der er gode til at genanvende affald eller bortskaffe det ved f.eks. at bruge eller sælge det som råmateriale i produktionen.
Der lægges f.eks. meget vægt på bortskaffelse og lidt vægt på, at affald også er en vare, som kan handles over landegrænserne.
Vi har f.eks. virksomheder, som er førende inden for affaldssortering og -genanvendelse.
Omvendt kan vi have behov for at eksportere affald til andre lande, som er bedre til visse andre ting.
Det kræver selvfølgelig, at der skabes et marked, hvor vi giver plads til private virksomheder.
Vi håber derfor, at ministeren vil tage disse hensyn, når der skal udarbejdes planer om affaldsforebyggelse og -håndtering.
Som erhvervsvenligt parti læser vi altid bemærkningerne om de økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet grundigt, og jo: Det vil medføre økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Desto mere vigtigt er det så, at man med de nye affaldsplaner stimulerer opbygningen af et marked for private virksomheder, der kan genbruge og forarbejde affald.
Det kan jo ende som en eksportsucces.
Så vil jeg godt nævne, at jeg håber, at ministeren vil se på de nye affaldsgebyrer, som vælter ind ad brevsprækken til virksomheder, der skal finansiere genbrugspladser.
Vi får dagligt henvendelser om dette.
Kommunerne kan ikke finde ud af at administrere fritagelsesbestemmelserne, eller også drukner virksomhederne i formularer, som de opgiver at udfylde.
Det er ikke nok at rette et lille komma i bekendtgørelsen.
Det er nødvendigt at få en anden ordning, så kun de virksomheder, der bruger genbrugspladserne, betaler.
Det er vel et rimeligt krav.
Så synes jeg, at man i den her forbindelse også skal holde øje med, at affaldet ikke skal ende på landevejen, for det er der jo, kan man sige, ikke meget miljø i.
I den forbindelse tænker jeg på de mange fjernvarmeværker, vi har, som kan komme til at stå i en situation, hvor de på grund af det her direktiv måske vil kunne stå uden at have affald nok.
Det er i hvert fald ikke i forbrugernes interesse.
Så der er nok at arbejde med i det udvalgsarbejde, der kommer.
Med disse ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti som udgangspunkt støtter lovforslaget.