runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Nu ved jeg ikke, om det tilkommer mig at kommentere, hvordan og hvorledes statsministeren og integrationsministeren ter sig, men jeg kan bare sige, hvis det skulle være gået oppositionens opmærksomhed forbi, at jeg har givet udtryk for, at der netop er nogle forskellige ting, der gør sig gældende i denne sammenhæng og har medført, at vi står her og snakker rævefarme og nedlæggelse af rævefarme i Danmark.
Så synes jeg, det er rimeligt også at gøre opmærksom på, at der er forskellige andre forhold, der gør sig gældende, når man vil gennemføre lovforslaget her, og jeg synes da, det er vigtigt, at hr. Bjarne Laustsen også ved, at der kan være socialdemokrater, der går på jagt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg betragtede ikke hr. Knud Kristensens ordførertale som en ordførertale for at afskaffe ræveproduktionen, men som et klart partsindlæg for jægere og som tidligere ræveproducent.
Det var slet ikke et spørgsmål om opbakning til lovforslaget.
Man kan sige: Som mester, så hans svende.
Det er jo en kendt sag, at vi har en statsminister, der skifter holdning, at vi har en integrationsminister, der fremsætter lovforslag, hun ikke selv er enig i, og den slags ting, og derfor er det måske ikke så mærkeligt, at en konservativ ordfører også kan finde på at te sig på samme måde.
Det vil jeg gerne have at man bringer til torvs og får verificeret, så vi kan forholde os til det.
Men det er jo netop for at komme det problem til livs, vi foreslår, at man kan lave en mærkningsordning.
Hvis man vil købe en rævepels, kan man så se, om den er produceret under nogle ordentlige forhold, og så er det problem jo løst.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Har hr. Per Clausen nogen dokumentation for, at ræveavlen i Danmark ikke opfylder nugældende lovgivning?
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Men jeg vil godt spørge den radikale ordfører, om De Radikale er enige i, at det jo ikke er farmerne, der begår noget ulovligt, så længe de bliver inden for lovens rammer, men at det derimod er os politikere, som har svigtet dyrene, i forhold til at vi ikke har grebet ind noget før, så disse store dyr kunne slippe ud af burene.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Jeg kan jo henvise til min ordførertale, hvor jeg netop nævnte, at det er et fuldt lovligt erhverv, vi har med at gøre.
Farmerne begår ikke noget ulovligt.
Og jeg ser det også sådan, at vi politikere har været noget sene i optrækket.
Vi har forhandlet og snakket om den her form for rævefarme i alt for mange år.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg er glad for, at hr. Per Clausen også har set den pointe, at selv om V og K står og taler om dyrevelfærd, vil de køre videre med de regler, som er utidssvarende i 15 år mere.
Det er man parat til.
Og derfor skal vi selvfølgelig kigge på det og finde en anden løsning. Men vi skal jo passe på ikke at skyde os selv i foden i dag ved, at der ikke er et flertal hverken for det ene eller for det andet, for så kan regeringen jo læne sig tilbage.
Det skulle jo nødigt gå sådan, at hr. Knud Kristensen fik ret i, at der ikke er flertal for noget som helst, og at der ikke engang er flertal for at stille nye krav i en bekendtgørelse.
Så derfor tror jeg, at det vil være klogt, at vi kigger på og finder en kortere afviklingsperiode.
Er det ikke muligt?
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Det fremgår faktisk meget tydeligt af lovforslagets bemærkninger, at der jo er det særlige problem med en lang afviklingsperiode, at den alligevel ikke er længere, end at man siger, at man ikke vil stille investeringskrævende dyrevelfærdskrav.
Jeg går ud fra, at grunden til, at man ikke vil det, er, at man så, når man har besluttet sig for en afviklingsperiode, i realiteten vil komme i konflikt med bestemmelserne igen.
Sådan forstår jeg det.
Jeg tror ikke, at det er, fordi man ønsker, at reglerne skal være så dårlige som muligt i så lang tid som muligt.
Men lige præcis det er jo en pointe, som hr. Bjarne Laustsen har ret i, og derfor er jeg jo også enig i, at vi skal gøre den periode så kort som muligt.
Jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at vi jo ikke skal ende med, hvis der er et flertal for en afviklingsperiode på 5 til 6 år, at det flertal så forsvinder, fordi hr. Bjarne Laustsen og jeg er enige om, at den skulle have været på 1 år.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Ræveavlerne foretager ingen investering og har ikke gjort det i en årrække, fordi situationen har været uafklaret.
Den tidligere justitsminister gav en dispensation, og jeg vil spørge hr. Per Clausen, om det ikke er sådan, at uanset hvor lang den periode til afvikling måtte være, vil der ikke være nogen som helst forbedringer for rævene i den periode.
Og derfor må vi da alle sammen arbejde for det, når rævene ikke får det bedre.
Så må den periode også være så kort som muligt.
Hvis det er sådan, at der kan samles flertal for vores forslag om en kortere afviklingsperiode á la jobklausulerne, hvor de fik 1 år - og for min skyld må det gerne være sådan med dem, der har sagt, at de stopper om 2 år frivilligt, at det behøver vi ikke blande os i, dem er der ingen problemer med – så vil jeg gerne høre, om vi så skrider til handling og siger, at der kan være nogle, der skal have en kompensation i så fald.
Ville det være o.k.?
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er flertal for det lovforslag, som ligger her.
Det er også meget sandsynligt, at der er et flertal for at reducere den periode, der skal gå, inden ræveproduktionen er udfaset.
Og Enhedslisten vil stemme for begge dele, uanset at vi så ikke får det resultat, som vi synes ville være det absolut bedste.
Det er jo sådan, Enhedslisten arbejder: Vi tager de forbedringer, vi kan få, og det er ikke altid, vi får alle de forbedringer, vi kunne ønske os.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Det er SF's opfattelse, at man skal finde en balance imellem de dyrevelfærdsmæssige argumenter og spørgsmålet om erstatningspligt.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Altså, jeg vil da medgive hr. Kristen Touborg, at det ikke er nogen behagelig tanke, men det er heller ikke nogen behagelig tanke, at denne produktion skal fortsætte i Danmark i 15 år, hvis det nu er sådan, at Justitsministeriet har ret - også selv om jeg er enig med hr. Kristen Touborg i, at Justitsministeriet går med både livrem og seler.
Det er måske også meget fornuftigt, at de gør det, for de skal jo være sikre på, at der, hvis de kommer med et råd, så ikke bagefter er en, der vinder en retssag.
Vi andre kan jo som politikere godt være lidt mere dristige, og det synes jeg bestemt vi skal være.
Men jeg siger bare, at jeg synes, at der er den her modsætning mellem den sag, vi meget gerne vil have bragt til ophør umiddelbart, og så det forhold, at vi faktisk ikke har lyst til at smide statslige kroner efter de mennesker, der har levet af ræveproduktion.
Og der vælger jeg så at gå efter en hurtig afslutning på det her.
Jeg har bare den bemærkning til Venstres ordfører, at jeg godt kan høre en nuanceforskel i Venstres og Det Konservative Folkepartis tilgang til det her spørgsmål, det skal indrømmes.
Men det var, fordi hr. Karsten Lauritzen omtalte baggrunden for det her lovforslag med noget med, at der var nogen, der havde fået en fiks idé.
Hvis nu vi kiggede på lovforslaget, synes jeg, at man kunne se, at den fikse idé har været lidt lang tid undervejs.
Men ellers skal jeg bare sige til hr. Karsten Lauritzen, at nej, det, jeg sagde, var, at Enhedslisten er villig til at stemme for stramninger i forhold til det her lovforslag, der godt kan føre til, at det antager karakter af ekspropriation.
Det vil vi godt af to grunde.
For det første, fordi politikerne har svigtet, og for det andet, fordi jeg sådan set også mener, at rævefarmerne har et personligt ansvar for deres handlinger.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg er lidt overrasket over, hvad Enhedslisten kan konkludere Venstre og De Konservative mener, og jeg kan ikke identificere mig med det, der bliver konkluderet om, at Venstre ikke bekymrer sig om rævenes dyrevelfærd.
Det gør vi i høj grad.
Det, jeg egentlig ville spørge hr. Per Clausen om, er hans sidste bemærkning om, at man ville stemme for lovforslaget med den kortest mulige indfasningsperiode.
Hvis det nu viser sig - og det tror jeg personligt det gør - at Justitsministeriets vurdering på de 15 år er den korteste periode, skal vi så opfatte det sådan, at Enhedslisten vil stemme for regeringens forslag til udfasning af og forbud mod ræveproduktion?
altså en politisk forhandling, som ikke tager udgangspunkt i den juridiske vurdering, der har været, i forhold til hvornår det er ekspropriation?
Frygter hr. Per Clausen så ikke, at der, når man laver sådanne politiske vurderinger - lad os antage, at man finder en kortere indfasningsperiode, så man står i den situation, at man udfaser ræveproduktionen over en f.eks. 10-årig periode – samtidig vil skulle udbetales erstatning til ræveproducenter, og at vi skal have en masse retssager? Ville det ikke være bedre at være på den sikre side og skabe tryghed for ræveproducenterne og undgå den juridiske føljeton, som der kunne være på grund af retssager, som skaber utryghed for ræveproducenterne, men også for det, som flertallet af Folketingets politikere vil, nemlig at udfase ræveproduktionen?
Det er derfor, der er flertal for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Jeg kan da godt være betænkelig ved, hvad politiske forhandlinger kan føre til, hvad angår kvaliteten af det, man ender med.
Der træffes mange beslutninger i Folketinget, der afslører, at han har ret i det.
Derfor ville det enkleste måske også være, at vi på baggrund af det kludder, der har været i den her sag, skulle tage at få det vedtaget umiddelbart med et forbud og så tage de ekspropriationssager, der kommer.
Nu kan jeg jo bare konstatere, at der næppe er flertal for det, og så siger jeg bare, at jeg gerne medvirker til, at man bruger det flertal, der så er for at afkorte perioden.
Men jeg er da enig med hr. Karsten Lauritzen i, at afkortningen nødig skulle blive så kort, at der er en åbenlys modsætning mellem det, det i givet fald kunne komme til at koste, og det, man får ud af det.
Så jeg går efter en meget stor afkortning af perioden.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg har et spørgsmål i forbindelse med ordførerens bemærkninger om, at man kunne benytte ekspropriationsreglerne i den her sammenhæng.
Bekymrer det ikke ordføreren noget, at man, når der nu har været 70 år, hvor rævefarmerne har pint og plaget dyrene, men på lovlig vis, så oven i købet skulle betale erstatning for, at de holder op?
Karsten Hønge (SF), 2008-12-09:
SF går på to ben i det her spørgsmål.
For os er det et perspektiv, at vi skal have en vedtagelse på EU-plan - om det bliver i form af en protokol til traktaterne, eller om det bliver ved en topmødeerklæring, kan stå hen, men vi skal have en forpligtende aftale på europæisk plan, der stiller de lokale fagforeningers konfliktret over økonomiens interesser.
Det er det ene perspektiv, SF har: altså at vi får en bindende europæisk aftale, der ligger meget tæt op ad de anbefalinger, som den europæiske fagbevægelse har fremsat. Så må jeg jo sige, at jeg kan være lidt forundret over de måske nærmest nye supereuropæere her i Folketinget, først og fremmest repræsenteret ved Dansk Folkeparti, som jo øjensynligt ikke mener, at vi kan gøre noget som helst på nationalt plan, men som mener, at vi skal sidde på hænderne, indtil man på EU-plan kan gå hen og få lavet om på nogle afgørelser.
Hvis der er noget, der vil skabe A- og B-hold, og hvis der er noget, der vil ødelægge det danske arbejdsmarked, er det da bare at sidde hen som to af de der figurer, folk godt kender, hvor den ene holder sig for ørerne og den anden holder sig for øjnene, og så bare lade stå til.
Det, vi gør, og som er det andet ben, SF går på i det her spørgsmål, er, at vi her i Folketinget selvfølgelig har en forpligtelse til at gøre, hvad vi kan, for at hegne det danske arbejdsmarked ind over for de domme, som er kommet fra EF-Domstolen - de fuldstændig urimelige domme, som griber ind over for fagforeningernes ret til at konflikte sig til ordentlige overenskomster.
For SF er perspektivet altså, at vi her og nu i rimeligt omfang faktisk forsvarer danske fagforeningers konfliktret, og at vi på længere sigt arbejder for en europæisk løsning.
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Det har været en spændende debat at overvære, når man normalt har EU-vinklen eller den europæiske vinkel på den her problemstilling.
Afslutningen på det, og det er grunden til, at jeg tager det op under behandlingen af det her lovforslag, var jo, at Europaudvalget besluttede, at det nok lå bedst i Arbejdsmarkedsudvalget, og det lå bedst i tilknytning til behandlingen af L 36, hvor man så også kunne få en drøftelse af, hvordan den nationale løsning kunne kobles til en europæisk løsning.
Jeg havde derfor forventet, at vi i debatterne i dag eller i den betænkning, der ligger, havde fået nogle bud på, hvordan man vil sætte fokus på en europæisk løsning.
Jeg kan jo bare konstatere, at der med undtagelse af det betænkningsbidrag, der er fra SF side, ikke er et ord om det.
Derfor må man jo være en lille smule overrasket over, at hr. Thomas Adelskov hele tiden snakker om den der europæiske løsning, som det bare ikke er tid for, men som skal komme engang i fremtiden.
Når vi ved, at nordisk LO, LO og FTF i Danmark klart har sagt, at der er brug for en international løsning, der er brug for en EU-løsning, og LO's formand klart har opfordret statsministeren til ved det kommende europæiske topmøde at tage debatten op og forsøge at rejse diskussionen om at få en topmødeerklæring, som jo bestemt ikke er nok, men dog er en start, er det interessante spørgsmål, som jeg måske kunne få svar på her i dag
Jeg er overbevist om, at hvis opfordringen fra LO's formand følges op af en opfordring fra et flertal her i Folketinget, vil det også have nogle konsekvenser for, hvordan der vil blive arbejdet langt mere seriøst og meget mere grundigt med den her sag i fremtiden.
Derfor skal min opfordring i dag være den, at man, uanset hvordan man ender med at stemme i forhold til det her lovforslag, i hvert fald sørger for, at dette handler om at finde en europæisk løsning, hvor man sikrer, at der bliver sat en stopper for, at EF-Domstolen blander sig i overenskomstanliggender og griber ind over for den danske konfliktret og i øvrigt konfliktretten i andre europæiske lande også - og at man nu sikrer, at et flertal i Folketinget også får sagt til statsministeren, at det faktisk er det budskab, der skal fortælles nede i EU.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Nu har folketingsmedlemmerne jo mange gøremål, og derfor kan man jo ikke forlange, at alle skal være her og høre hele debatten.
Jeg vil bare sige til hr. Per Clausen, at jeg sådan set har tilkendegivet heroppe fra talerstolen, at vi mener, at det er en god idé at lave en fælles europæisk løsning.
Jeg synes, at det ville være kønt, hvis Enhedslisten valgte at lægge det der med, at de altid stemmer imod noget, der handler om EU, fordi de så kan stå sig godt med den del af befolkningen, som har et problem med EU, til side og i stedet for så nøgternt på det her lovforslag, L 36, som vi nu behandler, som lige nøjagtigt handler om at sikre den danske konfliktret.
Det, der er foregået i Europaudvalget, er, at der har været en afvisning af, at man skulle bruge både Europaudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget til at behandle det her lovforslag i, fordi det ligger i Arbejdsmarkedsudvalget.
Det, man ønskede fra Enhedslistens side, var at få en høring.
Det fik man.
Den holdt vi i Arbejdsmarkedsudvalget.
I høringen var opfordringen til Enhedslisten at stemme for det her.
Stem for det, stem for det, sagde hele panelet.
Så der er sådan set ikke noget at komme efter i den her sag.
Der er fuld konsensus i Socialdemokratiet om det her.
Vi synes, at Lavaldommen er et problem.
Vi så allerhelst, at EU slet ikke havde blandet sig i det her.
Vi ser også gerne, at der kommer en europæisk løsning.
Men det helt aktuelle er at sikre, at der er en dansk konfliktret, og at fagbevægelsen fortsat har mulighed for at kunne konflikte.
Det er sådan set det, det her lovforslag handler om, og så kan man komme med alle sine andre dagsordener.
Det eneste, jeg ikke hørte hr. Per Clausen forholde sig til, var den opfordring, jeg kom med, til at smide sin skepsis til side og rent faktisk være med til at sikre konfliktretten.
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Nu ved jeg jo ikke, hvilke informationer den socialdemokratiske gruppe har fået om, hvad der foregår i de forskellige udvalg.
Man kan i hvert fald sige, at de ikke er rigtige, hvis det, hr. Thomas Adelskov her giver udtryk for, er den opfattelse, som han har fået af den socialdemokratiske gruppe.
Der har ikke fra Enhedslistens side været noget forsøg på at få diskussionen om det her lovforslag rejst i Europaudvalget af den simple grund, at vi ikke anser det for at være et lovforslag, der kan løse nogen problemer overhovedet.
Derfor har vi forsøgt at få en diskussion i Europaudvalget om, hvordan vi i EU skulle tage fat på problemstillingen om konfliktretten.
Der er vi systematisk blevet afvist af den socialdemokratiske EU-ordfører, som har sagt, at det klarer man i Danmark ved hjælp af det her lovforslag.
Der var i grunden slet ikke brug for nogen EU-løsning overhovedet, og skulle der endelig være brug for en EU-løsning, var det nok bedst, at man klarede det i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg.
Sagen er, at vi i morgen, når Europaudvalget mødes med statsministeren, kan se, om det er sådan, at Socialdemokraterne der vil tilslutte sig LO-formandens opfordring til, at statsministeren skal tage den her sag op i EU ved topmødet, eller om vi igen vil se, at den ene socialdemokrat skubber det over til den anden.
Nu foregår det møde med statsministeren i morgen jo også i offentligheden, så der kan vi jo se, om der vil være en vilje fra Socialdemokraternes side til at lægge pres på statsministeren for at få taget den her sag op på EU-plan, sådan som hr. Thomas Adelskov siger at man er indstillet på.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Jamen problemstillingen er vel i realiteten ikke, hvad EF-Domstolen træffer af afgørelser.
Problemstillingen er, at de direktiver, der udarbejdes i EU-systemet, simpelt hen er for ringe og giver anledning til, at man kan lave for mange fortolkninger.
Det er jo det, der er hovedproblemstillingen.
Derfor må det jo være sådan - det hører jeg også at Dansk Folkeparti er inde på - at det, man burde gøre, var at være meget mere oppe på tæerne, når direktiverne bliver gennemført, altså sørge for, at de bliver meget mere præcise, og at lukke huller for fortolkning.
Men jeg bliver bare nødt til igen at understrege: Det er simpelt hen rent hykleri at skulle læse i det her betænkningsbidrag, at Dansk Folkeparti mener, at det at stemme for det her lovforslag betyder, at man begrænser konfliktretten på det danske arbejdsmarked.
Det er lige nøjagtig det modsatte, der er tilfældet.
Og det er hykleri, når man skal høre Dansk Folkeparti lige pludselig tale om konfliktret, når vi ved, at de adskillige gange har bidraget til at begrænse konfliktretten, og at de har truet med det over for dansk fagbevægelse, når de har lavet den slags konflikter, som vi lige nøjagtig nu her forsøger at sikre at de fortsat kan lave fremover.
Så er det altså dobbelttunget at stå heroppe og prøve at tale fagbevægelsens sag.
Man mener og gør det modsatte, hver gang man har mulighed for det.
Karsten Hønge (SF), 2008-12-09:
Der får vi jo mulighed for at gå i dybden med, hvad det er for nogle præcise krav, vi kan stille til regeringen, og hvad der skal opfyldes, for at vi skal kunne mene, at man ikke kun i Danmark har fået forsvaret konfliktretten.
For det er jo ikke kun et dansk spørgsmål, det handler jo også om, at vi med en europæisk løsning sikrer, at andre landes fagbevægelser også får mulighed at kunne konflikte sig til, at almindelige lønmodtagere kan få ordentlige løn- og arbejdsforhold.
Det er det ene.
Det kan godt være, at der er nogle begrænsninger, og at det ikke lever fuldstændig op til det, som fru Line Barfod kalder A-overenskomster.
Der kan være marginale forskelle mellem det, man kalder A- og B-overenskomster, men i dag har vi A- og Z-overenskomster.
Hvordan kan man så nå frem til, at det dog trods alt skulle være bedre at lade være med at lave lovgivning og så helt henholde sig til det frie liberalistiske marked med risiko for at blive dømt ved EF-Domstolen?
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Jeg skal bare sige til hr. Thomas Adelskov, at det i Europaudvalget er sådan, at Socialdemokratiets EU-ordfører, hr. Kim Mortensen, klart har tilkendegivet, at det er en sag, der må klares i Arbejdsmarkedsudvalget, at den må klares af de ordførere, der har det her område, og at vi ikke skal røre ved den i Europaudvalget.
Så kan det jo ikke nytte noget, at hr. Thomas Adelskov så, når vi kommer herned, siger, at vi ikke skal snakke om det her; det klarer de fint over i Europaudvalg.
Jeg kan forsikre hr. Thomas Adelskov om, at hvis den her sag skal klares i Europaudvalg, bliver den ikke klaret.
Der har vi i månedsvis ventet på, at Socialdemokraterne skulle tage sig sammen til at komme med en klar tilkendegivelse af, at der ikke alene skulle gøres noget i EU, men også af, hvad der skulle gøres.
Det eneste, man har kunnet finde ud af, er at afvise de konkrete forslag, som vi er kommet med.
Hvis det var sådan, at vi bare et øjeblik troede på, at den her lov ville sikre, at EF-domstolen ikke fortsat skal blande sig i arbejdsmarkedsspørgsmål og faglige konflikter, så ville vi selvfølgelig stemme for det her lovforslag.
Pointen er, at det gør den ikke, og det er derfor, det er så fantastisk, at Socialdemokraterne og SF nu i månedsvis har snakket om, at der måske skal gøres noget ved det her på EU-plan.
Ja, hr. Villy Søvndal, SF's formand, udtalte jo her i sommerferien til Ekstra Bladet, at der umiddelbart efter sommerferien skulle gøres en aktiv indsats.
Det, det så er blevet til, er en forespørgselsdebat i januar måned.
Hvad er begrundelsen for, at statsministeren skal have lov til at forholde sig passiv i forhold til EU i over et år, hvor der ikke gøres noget som helst ved det, når der har ligget konkrete forslag til, hvad man kan gøre - forslag, som SF indimellem hævder, at de støtter - men som man jo kunne erstatte med andre forslag, som f.eks. det, som LO's formand kommer med nu?
Der er ingen grund til at vente, til SF er i stand til at formulere en forespørgselsdebat, og at den bliver afviklet.
Vi kan handle over for statsministeren i morgen.
Bent Bøgsted (DF), 2008-12-09:
Jamen der er ikke én, der har snakket om en overenskomst til 30 kr. i timen.
Vi snakker om de landsdækkende overenskomster, og i en landsdækkende overenskomst er der ikke aftalt noget om den løn, folkene i bl.a. Byggefagenes Samvirke får udeomkring i de små lokale fagforeninger, som hr. Thomas Adelskov hentydede til, men som jeg ikke tror er gule.
De sidder derude og aftaler en løn, der typisk ligger måske 50-60 kr. over det, som ligger i landsdækkende overenskomster.
Så siger lovforslaget, at udenlandske arbejdsgivere ikke kan tilbyde arbejde, hvor de underbyder de landsdækkende overenskomster.
Men de kan godt underbyde de lokale overenskomster, og det er derfor, hr. Thomas Adelskov siger ja til, at de ansatte ikke kan konflikte for at få de udenlandske arbejdsgivere op på det niveau, som ligger i de lokale overenskomster.
Det burde hr. Thomas Adelskov vide.