runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-26:
Tak, formand.
Nu er skatteministeren jo – og velkommen til – kommet i Folketingssalen, og vi har jo haft lyst til at spørge skatteministeren om mange ting i lang tid, for vi har jo forstået, at skatteministeren jo er en af de virkelige bagmænd.
Det er jo af medierne fremgået, at skatteministeren i virkeligheden er den drivkraft, der har sikret, at fru Helle Thorning-Schmidt er blevet statsminister, så vi nu skal titulere hende statsminister her i salen, og at vi har fået en regering bestående bl.a. af Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, og derfor er det jo uhyre interessant at høre skatteministerens syn på nogle af de ting, der har været helt bærende i den proces, der har ledt frem til, at skatteministeren nu er blevet minister og deltager i en regering og deltager i et af, har jeg forstået, allermest magtfulde udvalg – og tillykke også med det.
Noget af det, som har været meget betegnende, er jo, at man har udstedt en masse løfter.
Man har meget firkantet sagt nogle ting, som man ville have gennemført, og der kan man jo ikke få nogen bedre end den egentlige bagmand selv til at svare i forhold til sådan nogle spørgsmål.
»Fair Forandring – Tryghed om skat og velfærd« var jo et af de oplæg, som blev udgivet, og som dannede optakt til, at man kunne få regeringsmagten.
Det var jo en skattepolitik, der var meget klar med hensyn til, hvad man ville, det var en skattepolitik, der endda blev ledsaget af den nuværende statsministers ord om – og jeg citerer
: Det, vi lægger frem i dag, er ikke et forhandlingsoplæg til resten af oppositionen.
»Fair Forandring« er en ny regerings skattepolitik, hverken mere eller mindre.
Citat slut.
Og det var så den nuværende statsminister, der sagde det.
Mit spøgsmål til skatteministeren er derfor: Hvor i regeringsgrundlaget »Et Danmark, der står sammen«, som nu er en realitet, kan jeg genfinde den skattepolitik, som er illustreret i »Fair Forandring«, som altså ikke skulle ændres med et komma – det blev det, der blev skrevet ind i et regeringsgrundlag, hverken mere eller mindre?
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Tak for svaret.
Jeg vil sige indledningsvis, at ministeren i hvert fald ikke løser problemerne ved at skyde skylden på den tidligere regering eller Dansk Folkeparti for den sags skyld.
Det er da korrekt, at vi i Dansk Folkeparti sammen med den tidligere regering har haft indflydelse på det her, men det har ministerens eget parti, Socialdemokratiet, jo altså også, i og med at der er et meget bredt forlig på det her område.
Jeg vil bare sådan lige minde om, at vi jo afventer en rapport i øjeblikket omkring netop den her problematik med de mange nye IC4-tog, som er grundlaget for de her indsættelser af MR-togene.
Den venter vi spændt på, og det er jo en rapport, der er bestilt af Dansk Folkeparti og så den tidligere regering.
Der ville Socialdemokratiet ikke være med til at bestille en rapport, der på en eller anden måde kunne komme med et løsningsforslag, måske til deres egen fadæse fra sluthalvfemserne.
Når nu jeg stiller sådan nogle spørgsmål hernede i salen, er det ikke kun for at skose ministeren.
Det er ikke for at skabe en fjendsk stemning, det er lige så meget for at få nogle løsningsforslag på bordet til, hvordan vi griber det her an.
For jeg mener ikke, at det kan være i tråd med en ambition om en bedre kollektiv trafik, at DSB sætter 30 år gammelt materiel ind.
Så derfor vil jeg venligt forespørge ministeren, hvad man kunne forestille sig kunne løse det her.
For flere afgange mellem Esbjerg og København er fint, men det kommer jo ikke Aarhus-Aalborg-problematikken til livs.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Regeringsgrundlaget, som er en vigtig publikation at have læst – og det kan jeg også forstå at hr. Kristian Thulesen Dahl har gjort – beskriver meget præcist, hvad der er regeringens skattepolitik.
Regeringens skattepolitik handler om for det første at sikre en ansvarlig finansiering af bedre velfærd.
Vi siger meget klart, at hvis vi skal udbygge sygehuse, og hvis vi skal lave bedre uddannelser, kræver det en ansvarlig finansiering krone til krone.
Og derfor fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil øge skatter og afgifter målrettet for at sikre et provenu på 5 mia. kr. til at finansiere bedre offentlig service.
For det andet vil vi sanere og reducere erhvervstilskud for i alt 2 mia. kr., der ligeledes kan gå til at sikre bedre service og ordentlige skoler og sygehuse.
Som det sidste store element i regeringens skattepolitik vil vi gennemføre en skattereform.
Den skattereform skal bygge på tre bærende elementer.
Det første er, at den skal være fuldt finansieret.
Det andet er, at skatten på arbejdsindkomst skal sænkes markant, og det skal jo så finansieres ved øgede skatter og afgifter på andre kilder.
Og sidst, men ikke mindst, er det tredje bærende element, at en ny skattereform skal have en rimelig social balance.
Så det er sådan i kort form
det, som man af regeringsgrundlaget kan læse er regeringens skattepolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-26:
Det illustrerede jo så på fornem vis, at det, der fremgår af »Fair Forandring«, og som ikke kunne være anderledes – det måtte man bare tage, som det var; der kunne ikke ændres et komma; det var det her, hverken mere eller mindre, der ville blive skrevet ind i regeringsgrundlaget – er ændret, for her fik vi jo lige med skatteministerens besvarelse en enestående forklaring på, at sådan er det ikke blevet.
Og det løfte, man gav, var ikke et almindeligt løfte, det var jo et meget firkantet løfte.
Der var man kompromisløs, for da sagde man jo, at det var et ultimatum; det måtte resten af oppositionen bare godtage, for det kunne ikke ændres.
Og selv på sådan et område, hvor det altså ikke bare var et – i citationstegn – valgløfte, men et ultimatum, har Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti ændret politik for at komme i regering.
Jeg synes, det er meget, meget befriende, så ærligt det er blevet sagt.
Så for at tage et enkelt eksempel ud af skattepolitikken, det med millionærerne, vil jeg spørge: Vil regeringens skattepolitik medføre, at millionærer kommer til at betale mere i personskat eller mindre i personskat?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi har fået styr på, hvad regeringens skattepolitik er – det er jo vigtigt.
Derudover vil jeg sige i forhold til millionærskatten – og det har jeg også gjort meget klart – at det ikke er regeringens politik at indføre en millionærskat, og at vi ikke har nogen planer om at indføre en sådan skat.
Det, vi til gengæld har sagt meget klart, er, at de mest velhavende også skal bidrage til en skattereform, der markant sænker skatten på arbejde.
Og den position er, synes jeg, sådan set rimelig klar.
Jeg kan godt forstå den almindelige – hvad kan man sige? – opmærksomhed omkring, hvad sådan en skattereform her kommer til at indeholde, men der må jeg bede om Folketingets tålmodighed.
Jamen jeg synes, det er meget klart at sige, at vi vil gennemføre en skattereform, der sænker skatten på arbejdsindkomst markant, og at den er fuldt finansieret og har en rimelig social balance.
Det vil i sagens natur betyde, at også de mest velstillede skal holde for, når vi skal sikre finansieringen til at sænke skatten på arbejdsindkomst.
Men med hensyn til hvordan den konkrete udformning af en skattereform kommer til at se ud,
vil jeg sige, at vi vil forbeholde os retten til at lave et grundigt forarbejde, udarbejde et helt konkret oplæg og fremlægge det og så drøfte det med Folketingets partier.
Først tak for velkomsten.
Det er dejligt at være her, og det er også dejligt at blive så pænt modtaget – så kvittering for det.
Jeg har også noteret mig den artikel, der er i dagens udgave af B.T., men jeg har også noteret mig, at Dansk Ungdoms Fællesråd har taget alle Rigsrevisionens bemærkninger til efterretning og fulgt dem, og derfor betragter jeg sådan set sagen, som du refererer til, som afsluttet, og jeg har fuld tillid til min særlige rådgiver.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-26:
Jeg tager så som givet fra skatteministerens svar, at hvis det nu er sandt, hvad der står i pressen, nemlig at der er foregået ting, der har relation til sorte penge, vil ministeren reagere på det.
Men det bliver jo interessant i forhold til den skattepolitik, der i øvrigt føres, og som jo betyder høj skat på arbejde i Danmark.
Derfor er spørgsmålet: Mener ministeren, at tilskyndelsen til sort arbejde kan reduceres, ved at man får reduceret skatten på arbejde i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-26:
Jeg skal lige med det samme sige, at jeg ikke synes, der blev fuldstændig klarhed over regeringens skattepolitik, sådan som skatteministeren lige sagde.
Der blev klarhed over, at »Fair Forandring«, som var et ultimatum til resten af oppositionen, ikke er blevet skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Det vil sige, at det løfte, som ikke bare var et almindeligt løfte, men et ultimatum til resten af oppositionen, kunne S og SF ikke engang levere i regeringsgrundlaget, da det kom til stykket.
Med hensyn til det med millionærer vil jeg sige, at mit spørgsmål faktisk ikke var om millionærskatten, for den har jeg læst at der jo er meget modstridende meldinger fra Socialistisk Folkeparti om – der er en politisk ordfører, der stadig kæmper for at få indført en millionærskat, og der er en SF-skatteminister, som kæmper imod.
Mit spørgsmål var det simple, om man vil se en skattepolitik, der vil sikre, at millionærer kommer til at betale mere i personskat eller mindre i personskat.
Det, vi har set er regeringens politik indtil nu,
er, at millionærer kommer til at betale mindre i personskat, og det står i dyb kontrast til det, man sagde i valgkampen.
Mads Rørvig (V), 2011-10-26:
Det tolker jeg så som et nej, når vi har hørt det samme ikkesvar mange gange, og det er selvfølgelig beklageligt.
Nu fik vi jo så frem, at ministeren ikke har læst »Håndbog i Folketingsarbejdet«.
Det vil jeg så opfordre ministeren til at gøre, for deri står nemlig en vejledning i, hvordan ministeren skal være i forhold til Folketinget og i betjening og servicering af Folketinget.
Jeg kan ikke understrege nok, hvor vigtigt det er at have et godt samarbejde mellem regering og Folketing, når det gælder noget så vigtigt som lovgivning.
Men når ministeren ikke har læst »Håndbog i Folketingsarbejdet«, går jeg da ud fra, at ministeren har læst regeringsprogrammet.
Og i regeringsprogrammet på sidste side står også, at regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende og inden for tidsfristen.
Jeg hæfter mig lidt ved udtrykket fyldestgørende, for mener skatteministeren, at de spørgsmål, som er sendt over, bl.a. S 293, S 111 og S 123, er besvaret fyldestgørende?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Jeg vil starte med at gøre klart, at jeg naturligvis er bekendt med alle regler og bestemmelser vedrørende Folketingets arbejde og i øvrigt også er velunderrettet om regeringsgrundlaget.
Og jeg vil igen gøre det klart, at det for mig – præcis ligesom hr. Mads Rørvig nævner det – er enormt vigtigt, at vi har et godt samarbejde bredt i Folketinget, og at vi også mellem regering og udvalg sørger for at have en god dialog og en fleksibel samarbejdsform.
Hvad angår spørgsmål i øvrigt, er svaret på spørgsmålet ja, jeg mener, at det er fyldestgørende svar jeg afgiver.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Der er i de sidste 10 år sket rigtig mange stramninger inden for integrationsområdet og inden for familiesammenføringsområdet, og jeg tror bare, at vi må sige, at kæden lidt var hoppet af.
Der var simpelt hen kommet for mange mærkelige stramninger, som ikke havde noget at gøre med, at man ville begrænse tilstrømningen, men som var endt derovre, sådan at man faktisk generede mennesker, som bare gerne ville bo og leve i vores land.
En af de sidste ting, der kom på banen sidste år, var den borgerlige regerings opbakning til pointsystemet, som jo blev lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Dengang var vi i opposition og var ude at sige, at det var det rene uddannelsessnobberi, for hvorfor skal man have lettere ved at komme til landet, hvis man har en høj uddannelse, og hvorfor er det ikke i orden, at man, hvis man bor i Jylland og tager til Thailand og forelsker sig, kan få sin kone med hjem, selv om hun ikke har gået på et eller andet fint universitet?
Det var kammet over med regler, det var blevet for meget, og det handlede lige pludselig ikke længere om at sørge for at få integrationen til at virke.
Konsekvensen var, at reglerne generede helt almindelige mennesker.
Og derfor er der altså nogle regler, som vi laver om.
Men for at svare ganske kort på spørgsmålet om 24-års-reglen, vil jeg bare sige: Jeg står stadig ved, at det handler om frihedsrettigheder for dem, der skal giftes, ligesom det selvfølgelig også handler om tilstrømning.
Martin Henriksen (DF), 2011-10-26:
Men der er – meget hurtigt – ved at brede sig en kedelig tendens i retning af, at man ikke kan få svar fra regeringen.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Er det regeringens opfattelse, at det er det, der vil ske, med den udlændingepolitik, som regeringen agter at gennemføre i Folketinget?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jamen jeg er sikker på, at spørgeren har læst regeringsgrundlaget og har set, at vi opretholder f.eks. kravet om tilknytning.
Vi åbner jo ikke op for noget.
Det er jo ikke sådan, at den nye regering siger, at alle bare kan komme, uanset hvad; der er stadig krav, der er stadig regler.
Vi går stadig væk ind for, at man skal høre til i det her land, hvis man skal bo her.
Vi synes stadig væk, at der skal være en ordentlig modtagelse af folk, der kommer hertil.
Vi vil rigtig gerne have, at folk, når de kommer hertil, bliver beskæftiget, lærer dansk og bidrager til samfundet.
Vi vil rigtig gerne sørge for, at folk, der kommer hertil, føler sig velkomne.
Vi har en anden kurs, vi har en anden dagsorden, men vi ændrer ikke noget ved tilknytningskravet, hvis det er det, spørgeren spørger ind til.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige tillykke.
Mener ministeren, at man forbedrer tilskyndelsen til at få indvandrere i arbejde ved at fjerne starthjælpen, kontanthjælpsloftet og 450-timers-reglen?
Martin Henriksen (DF), 2011-10-26:
Det var langt hen ad vejen
et forsøg på at snakke udenom, men jeg må forstå det sådan, at ligesom der i det, som fru Inger Støjberg spurgte om, var nogle misforståelser i forhold til det, som ministeren er blevet citeret for, er der i det interview, der er givet til Altinget, altså også noget, som er blevet misforstået af journalisten og sikkert også af alle os andre.
Men hvis vi nu forholder os til det, der er blevet sagt, og da jeg ikke ved, om ministeren vil trække det tilbage, vil jeg spørge: Vil ministeren trække det tilbage, som hun har sagt, om, at hun forventer, at der kommer en øget tilstrømning til Danmark via familiesammenføringsreglerne?
Er det der man forventer der kommer en øget tilstrømning til Danmark via familiesammenføringsreglerne, eller hvorfra forventer man at den øgede tilstrømning kommer?
Og er det regeringens opfattelse, at den udlændingepolitik, man nu lægger op til at føre, vil sikre, at der kommer flere indvandrere til Danmark via familiesammenføringsreglerne?
Er det sådan, det bliver?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Nu er der jo nok ikke nogen, der bryder sig om fattigdom, og det er vel også et relativt begreb, hvad man mener fattigdom er.
Jeg har personligt rejst meget rundtomkring i verden og har set mennesker, som jeg vil betegne som meget fattige.
Jeg genkender ikke helt det billede fra Danmark, men det er selvfølgelig en anden historie.
Ifølge Finansministeriet vil afskaffelsen af de her ydelser mindske beskæftigelsen med 2.500.
I forhold til integration kan vi så ikke godt blive enige om, at den bedste form for integration er, at indvandrere kommer ud på arbejdsmarkedet, hvor de får nogle kompetencer, hvor de lærer dansk, og at det at komme ud på en arbejdsplads måske endda er den bedste måde at lære dansk på, den bedste måde at lære om kulturen osv. og de normer, der er i det danske samfund, på?
Når nu afskaffelsen af de her regler betyder, at beskæftigelsen vil falde med 2.500 ifølge Finansministeriet, vil det så ikke være en god idé at have en lidt mere pragmatisk tilgang til de her ydelser og sige, at de faktisk virker for en hel del mennesker, og at det betyder, at folk kommer i arbejde og bliver selvforsørgende, og at det i sig selv er en vigtig værdi?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jeg vil sige, at jeg måske synes, at spørgeren skulle have stillet spørgsmålet til beskæftigelsesministeren.
Men for så vidt angår fattigdomsdelen, vil jeg meget gerne svare: Vi vil ikke have, at der skal være fattige børn i Danmark.
Vi er fuldstændig på det rene med, at det er enormt vigtigt, hvis man kommer hertil, at man får tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Det er der, man kan få venskaber, det er der, man kan tilegne sig sprog, det er der, man kan se, hvordan vi lever, det er der, hvor man kan være en del af vores fællesskab.
Derfor er regeringen selvfølgelig ekstremt optaget af at lave reformer, der sørger for en højere grad af tilknytning for de mennesker, der kommer hertil, til arbejdsmarkedet.
Jeg tror bare, man må sige, at vi har forskelligt syn på, hvordan det skal lykkes.
Der er nogle, der har den idé, at hvis man bare pisker folk og gør dem fattige nok, så skal de nok selv komme ud på arbejdsmarkedet, og så er der andre, der går ind for, at man i stedet for skal have reformer, hvor man har fokus på aktiveringsindsatsen og på kontanthjælpssystemet.
Og jeg tror faktisk, det er den sidstnævnte vej, vi skal gå, og vi skal have langt mere styr på det her område, end der har været.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-26:
Det er selvfølgelig noget, der også hører ind under beskæftigelsesministerens område, det vil jeg godt anerkende, men det er jo lidt sådan med de her ressortfordelinger, at det kan være lidt vanskeligt at finde ud af her i starten, hvem der har ansvaret for hvad, og beskæftigelse og integration er trods alt noget, der hører sammen.
Det tror jeg godt vi kan blive enige om.
Det er egentlig bare det, det går på.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man vælger at tale om fattigdom og dækker det ind under fattigdom i et rigt land som Danmark, når man ved, at de her ydelser har været med til at få flere i arbejde.
Især for indvandrere og efterkommere af indvandrere har det her været en succes, det har medvirket til, at flere af dem er kommet i arbejde, og det er jo glædeligt.
Ud over det koster det 650 mio. kr. at fjerne de her ydelser, og i en tid med bragende underskud på de offentlige finanser er det måske heller ikke heldigt.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jeg vil gerne lidt anholde den opfattelse af, at det har været en bragende succes, for det er sådan set ikke sådan, jeg ser på det.
Jeg synes ikke, de tal, der har været i forhold til beskæftigelsesgraden i forbindelse med starthjælp og kontanthjælpsloft, har været nogen bragende succes.
Jeg vil gerne runde af med at fortælle om noget helt andet.
Jeg var ude hos A.P. Møller til et stort arrangement, som var arrangeret af en hel masse virksomheder i Danmark, som hedder Global Talent.
De har sat sig sammen, fordi de synes, der er for lidt fokus på, at man i Danmark med åbne arme skal modtage uddannede medarbejdere, som kommer hertil, og som gerne vil bidrage til, at vi kan få vækst i vores land.
Fordi de synes, der har været så meget fokus på kun negativ retorik og de negative regler, så har man altså fra virksomhedernes side selv sat sig sammen for på den måde at gøre opmærksom på, at det ikke er alle, der kommer til Danmark, der udgør et problem.
Nogle kommer faktisk hertil for at bidrage og kan gøre os alle sammen rigere, og jeg synes, det er ekstremt vigtigt, at vi holder op med kun at tænke på indvandrere som nogle, vi skal poste en masse penge i, for rent faktisk er der masser af gevinster ved også at samarbejde og tage imod dem, som kommer, og som kan føre til, at vi kan tjene flere penge i vores virksomheder.
Vi må tage den videre en anden gang.
Jeg vil gerne sige, at der er to spor i det her.
Det handler om fattigdom, og det handler om, hvad det er for et liv, mennesker lever, når de er i Danmark.
Vil vi acceptere, at der er fattige mennesker i vores land, som ikke har råd til at give deres børn en fødselsdagsgave, og som ikke har råd til at sende børnene på udflugter?
Og det handler om livskvalitet, ikke alene for de børn, der lever i de her fattige familier, men selvfølgelig også for de voksne, der er i dem.
Vi må jo konstatere, at starthjælpen og de regler, der er blevet lavet, egentlig ikke har været særlig gode til at få folk i beskæftigelse, tværtimod har de alene bidraget til at sørge for, at folk er blevet fattigere, og så er det altså meget mere svært at komme i beskæftigelse, når man er blevet så marginaliseret.
Derfor synes jeg, at der er en selvstændig pointe i at fjerne de her fattigdomsskabende ydelser og at tage hånd om børnene i de fattige familier.
Vi vil ikke have fattige børn i Danmark.
Men selvfølgelig betyder det ikke, at vi ikke skal gøre en konsekvent indsats i forhold til forventningen om at få folk i beskæftigelse, og derfor har regeringen faktisk også sat tal på, hvor mange nye danskere vi gerne vil have i beskæftigelse.
Vi har en ambition på det her område.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-10-26:
I går var der en konference om grønlandske børn, som bor i Syddanmark, hvor både ministeren og jeg deltog.
Den viste jo faktisk, at der i hvert fald for en stor del af de grønlandske børn, som bor i Syddanmark, er nogle store problemer, som der ikke er blevet taget højde for.
Jeg har forstået, at ministeren med løftede arme nu mener, at problemet er løst, ved at man har fået en aftale med Grønland om, at når grønlandske familier flytter til Danmark, får kommunerne besked om, at det sker.
Jeg har også forstået, at ministeren gerne vil lave en handlingsplan på det her område.
Det er fint at lave handlingsplaner, og det er også meget godt at handle – det er næsten bedre – og det her kræver en hurtig indsats.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre, så det her ikke fortsætter?
Man kan lave handlingsplaner, og det tager noget tid, og det der med at få en meddelelse er jo ikke sikkert fører til noget, hvis ikke kommunerne gør noget ved det.
Vil ministeren afsætte de nødvendige midler på finansloven, sådan så man i hvert fald har den økonomiske baggrund for at gøre noget for de her børn?
Mads Rørvig (V), 2011-10-26:
Vi er meget interesserede i den skattereform, regeringen planlægger at spille ud med, for den berører mange.
Mange er usikre på, om de kommer til at betale mere i skat, f.eks. familier, der er pressede på økonomien i forvejen.
Og vi kan simpelt hen ikke få nogen svar fra skatteministeren om konkrete elementer.
Hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte tidligere her i spørgetimen til millionærskatten.
Kommer millionærerne til at betale mere eller mindre i skat?
Det kan vi ikke få svar på.
Vil man tilpasse reglerne for investeringsforeninger?
Det kan vi ikke få svar på.
Vil man tage initiativ til flere dobbeltbeskatningsoverenskomster med bl.a. Frankrig og Spanien?
Det kan vi ikke få svar på.
Der er simpelt hen en række ting, som vi ikke kan få svar på, men kan ministeren så ikke her vurdere, om regeringens topskattelettelser, der kommer i 2014, og som også er foreslået af den tidligere regering, vil være en del af skattereformen?