Nicolai Wammen (S), 2014-01-21:
Tak for det, formand.
Mens vi står i Folketingssalen i dag, er forsvaret i fuld gang med at udføre vores fælles beslutning om, at Danmark leder den maritime dansk-norske transportoperation af kemiske kampstoffer væk fra Syrien, hvortil Storbritannien og Finland bidrager.
Også lande som USA, Rusland, Kina og Italien giver deres bidrag til den fælles FN-OPCW-mission med at fjerne de kemiske våben fra Syrien.
Vi har afhentet den første last af kemiske stoffer fra Syrien og afventer nu i internationalt farvand besked om, at den næste sending er klar til afhentning.
Det er en operation, der er med til at illustrere bredden i forsvarets bidrag til den aktive udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Inden vi gik på juleferie, besluttede vi her i salen, at forsvaret her i 2014 også skal bidrage til MINUSMA, FN's mission i Mali.
Stabsbidraget er klar til udsendelse og forventes at være på plads i løbet af de næste par måneder.
Transportbidraget forventes – også som planlagt – at være klar til at flyve for MINUSMA pr. 1. februar.
Det er vigtigt, at Danmark og verdenssamfundet bakker op om indsatsen i Mali og i regionen, og det er også vigtigt, at vi bakker op om FN.
Jeg ser også frem til, at danske soldater her i 2014 skal træne libyske soldater i Storbritannien i fællesskab med briterne.
Kapacitetsopbygning af den libyske hær er central, så Libyen bliver i stand til at tage vare på sin egen sikkerhed.
Nye indsatser er således allerede i gang eller er besluttet at skulle iværksættes inden længe.
Det er helt i tråd med regeringens ønske om, at forsvarets evne til at bidrage med veluddannede og dygtige soldater i internationale missioner fortsætter – også selv om forsvaret skal spare.
Vi må samtidig ikke glemme de militære indsatser, som i 2013 fortsat har udgjort væsentlige elementer i Danmarks aktive udenrigs- og sikkerhedspolitik i Afghanistan, i Adenbugten, i Kosovo, i FN's missioner i bl.a. Afrika og Mellemøsten samt i kapacitetsopbygning i Østafrika.
Det er indsatser, som i 2014 også vil være vigtige opgaver for forsvaret.
Det danske bidrag til indsatsen i Afghanistan efter 2014 vil blive drøftet, når der er mere klarhed over NATO's overordnede planlægning og indgåelsen af en bilateral amerikansk-afghansk sikkerhedsaftale.
Et aktivt engagement i verdens brændpunkter kan ikke lade sig gøre uden vores udsendte, og jeg vil derfor gerne i dag benytte lejligheden til at sige tak til de udsendte for Forsvaret, Hjemmeværnet, beredskabet , Politiet og civile myndigheder og organisationer for den indsats, der er ydet i året, der er gået.
Det er i høj grad deres fortjeneste, at der er så stor respekt om Danmarks internationale engagement.
Nogle betaler desværre den højeste pris.
I 2013 mistede vi en soldat i Afghanistan, og senest oplevede vi i sidste uge endnu et tragisk tab, da en civil dansk udsendt mistede livet ved et fejt terrorangreb.
Vi skylder de, som giver deres liv, den største tak og anerkendelse.
Det samme gælder de af vores udsendte, som kommer med ar på krop og sjæl.
Det er et fælles ansvar, at vi støtter op om dem, som har passet godt på os, og jeg er derfor meget glad for, at vi 2013 fik en aftale, der betyder, at veteraner, der har fået PTSD, som følge af at de har været udsendt for Danmark, kan få den nødvendige støtte, de fortjener.
Det er samtidig vigtigt at huske, at langt de fleste af dem, vi sender ud, kommer styrket hjem efter deres udsendelse, og også de fortjener stor tak.
Som jeg allerede har været inde på, bliver der meget at se til i 2014.
Som også udenrigsministeren var inde på, spiller Arktis en helt central rolle for rigsfællesskabet, og regeringen tillægger området særdeles stor betydning, alt imens den globale interesse for Arktis er stigende.
Forsvaret løser i disse egne en række vigtige opgaver, herunder overvågning, suverænitetshævdelse, redningstjeneste og beskyttelse af havmiljøet.
Og netop fordi forholdene i Arktis ændrer sig, er vi nødt til også selv at være på forkant med udviklingen.
Det er nødvendigt for at kunne bidrage til, at vi også i fremtiden bedst muligt kan løse vores opgaver.
Arktis er en central prioritet i aftalen om forsvarsområdet i 2013-2017.
Den betegnes af Forsvarets Efterretningstjeneste som en af de alvorligste trusler mod Danmark og danske interesser.
Regeringen har derfor lagt stor vægt på også at styrke indsatsen for cybersikkerhed her i Danmark, og etableringen af Center for Cybersikkerhed er et meget konkret tiltag.
Ser vi på NATO, kan vi se, at organisationen fortsat udgør hjørnestenen i dansk sikkerheds- og forsvarspolitik – også selv om organisationens rolle vil være under forandring i de kommende år.
I 2014 skal der holdes NATO-topmøde.
Sidst det skete var i 2012.
NATO's indsats i Afghanistan har i mere end 10 år været et centralt omdrejningspunkt i alliancen, og efter 2014 vil det for alvor ikke længere være tilfældet.
Et nyt kapitel skal påbegyndes.
Vi har brug for en robust alliance med et stærkt transatlantisk bånd, og en alliance, der betyder, at vi har de rette kapaciteter til vor tids sikkerhedspolitiske udfordringer – hvor svære de end er at forudsige.
Vi har brug for et NATO, der går fra at være indsat til at være indsatsparat, og jeg ser derfor meget frem til topmødet i september.
Det er dog selvsagt ikke alene NATO, der skal være tidssvarende.
Det gælder i lige så høj grad FN og andre internationale samarbejdsfora, hvor vi skal sikre tilstedeværelsen af de rette værktøjer på en effektiv og hensigtsmæssig måde.
Vi skal være aktive, vi skal styrke sikkerheden der, hvor vi engagerer os, og vi skal styrke de internationale organisationer – herunder FN – og fortsætte samarbejdet i nordisk regi.
Nøgleordene er samtænkning af stabiliseringsindsatser og forebyggelse gennem kapacitetsopbygning.
Deri ligger i sidste ende svaret på vores udfordringer, og dermed også muligheden for at passe godt på Danmark.