runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-01-25:
Det er jo hele tanken bag at køre prøvesager – at bede anklagemyndigheden om det – at vi skal lære af de erfaringer, der kommer fra prøvesagerne.
Og så skal vi som politikere, som Folketing, på baggrund af de sager tage stilling til, om der er behov for at hæve strafferammen.
Så det er klart, at vi vil se på det, og så skal vi sikkert have en debat om, om straffen er høj nok osv.
Men selvfølgelig, hvis det viser sig, at de alle sammen får en bøde på 10 kr., er det klart, at vi skal se på at få gjort noget ved strafferammen.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Nu kan man jo altid diskutere timingen her.
Men jeg synes da, jeg vil hæfte mig ved, at Enhedslistens ordfører er positiv over for forslaget, er positiv over for selve tanken i det, men så gerne lige vil afvente nogle prøvesager, inden man skrider til handling.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører, fru Pernille Skipper, om det så også betyder, at Enhedslisten – hvis nu de prøvesager, der bliver afviklet her i begyndelsen af 2013, som justitsministeren sagde, bliver afviklet på en måde, så det ender med, at det stadig væk ikke rigtig har nogen konsekvens at makulere bogføringsmateriale og snyde andre mennesker – så vil være med til at presse på for, at man tager det med i den pakke af forslag, der er på vej fra regeringen, så vi allerede i den her folketingssamling kan lave lovgivning, der sikrer, at det har en reel konsekvens.
Pernille Skipper (EL), 2013-01-25:
Tak for det.
Jeg tror, at det i løbet af den her debat i dag er blevet meget klart, at vi nu, i hvert fald efter valget, er meget enige om, at det er krænkende for retsfølelsen at se virksomhedsledelser begå økonomisk kriminalitet og bagefter destruere deres regnskabsmateriale, destruere beviserne og så kunne slippe af sted med det.
Det er mennesker, som tjener rigtig, rigtig mange penge på at begå kriminalitet, penge, som bliver taget ud af vores fælles samfundskasse, som bliver taget ud af almindelige lønmodtageres lommer.
Det er vores opfattelse i Enhedslisten, at man absolut ikke skal have lov til at slippe af sted med sådan noget, bare fordi man går rundt med et meget dyrt jakkesæt eller et rygmærke.
Vi har jo alle sammen læst de samme historier i pressen om konkursadvokater, som er holdt op med at anmelde regnskabsmateriale, der er blevet destrueret, simpelt hen fordi de ikke oplever, at sagerne bliver rejst, fordi der er så få tiltaler, som der er –
jeg tror, at der ifølge Rigsadvokaten i 2011 var 13 sager, der blev rejst om § 302 om bortskaffelse af regnskabsmateriale.
Vi har læst, hvordan man så dermed kan slippe afsted med alvorlig økonomisk kriminalitet, fordi man har haft en nok ikke fysisk makulator, men i hvert fald i overført betydning en makulator.
Så vi er alle sammen fuldstændig enige om, at det her skal der gøres noget ved.
Det handler først og fremmest om at sikre, at bestemmelsen bliver brugt, at der bliver rejst flere sager.
Derfor er det positivt, at der nu bliver sat nogle prøvesager i gang, og at der kommer fokus hos anklagemyndigheden på at få rejst de her sager, og så er det Enhedslistens holdning, at hvis det viser sig, at strafferammen ikke bliver udnyttet tilstrækkeligt, eller det viser sig, at et højere strafniveau kan have en præventiv effekt, skal vi selvfølgelig kigge på strafferammen.
Den saglige vej at gå er nu engang at afvente prøvesagerne og så se på det derefter.
Sanne Rubinke (SF), 2013-01-25:
Jeg optræder i den her sammenhæng på vegne af SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som ikke kan være her i dag.
I forhold til det her beslutningsforslag, som vi drøfter, kan vi da i SF kun erklære os enige i og have sympati for det, vi opfatter som substansen og intentionen, nemlig at der skal slås meget hårdt ned, hvis nogen bevidst forsøger at sløre sporene efter økonomisk kriminalitet.
Derfor har vi også støttet og arbejdet for, at vi i regeringen har gjort rigtig meget i forhold til at gøre noget ved økonomisk kriminalitet.
Det har tidligere været alt for nemt at slippe af sted med netop økonomisk kriminalitet.
Vi har set flere og flere sager, og de er blevet mere og mere komplicerede og komplekse.
Fra regeringens side er der sendt et klart signal om, at økonomisk kriminalitet er noget, vi tager alvorligt og slår hårdt ned på.
Der er allerede gennemført vigtige initiativer på området, hvilket også er sagt tidligere i dag, og netop her i januar har regeringen jo lanceret den her store lovpakke på området, som indebærer en række forslag til yderligere bekæmpelse af økonomisk kriminalitet, bl.a. en styrket efterforskning, som alt andet lige må anses for også at kunne bidrage til en større sandsynlighed for domfældelse.
Med hensyn til at sikre de højere straffe for bevidst bortskaffelse af materiale med henblik på at sløre sporene har anklagemyndigheden jo allerede taget initiativ til at søge strafniveauet hævet i de sager via de her også i dag meget omtalte prøvesager.
SF ser derfor ingen grund til at støtte beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-01-25:
Tak for det.
Venstres ordfører, hr. Karsten Lauritzen, kunne ikke være til stede i dag, så han har bedt mig læse sin ordførertale op.
Når man læser nærværende beslutningsforslag, står det klart, at det bygger på gode intentioner.
Hensigten er indlysende, nemlig at værne om de borgere, der ikke selv kan varetage deres egne interesser fuldt ud.
Dansk Folkeparti foreslår et værgeloft på maks. 25 borgere.
Overordnet er det vigtigt, at værgen har det fornødne kendskab til den udsatte borger eller værgemålet, som det korrekt hedder.
Den udsatte borgers sagsbehandling stiller nogle helt naturlige krav til den værge, der tager hånd om borgerens behov.
Det beskriver landsforeningen LEV i et åbent brev til justitsministeren den 19. december 2011.
Jeg citerer: »Alt for mange af de professionelle værger tager for let på den meget vigtige opgave, som det er at beskytte og støtte borgere, som ikke selv kan varetage deres interesser fuldt ud.«
I forlængelse af det citat pointerer landsforeningen LEV også, at særlig de meget sårbare borgere risikerer, at de ikke får den nødvendige bistand af deres værge.
Ud fra værgelovens regler bør værgens egen dømmekraft være medvirkende til at bestemme, hvad han eller hun antalsmæssigt er i stand til at have som værgemål.
Vi håber i Venstre, at ministeren i første omgang vil se nærmere på denne bestemmelse.
I Venstre er vi optaget af, at vi værner om vores sårbare borgere, og at kvaliteten af værgens hjælpende sagsbehandling tager hensyn til borgerens behov.
Dermed er ikke sagt, at der findes en naturlig grænse for, hvor mange borgeres interesser en værge kan varetage.
Mennesker er forskellige, og derfor er sagsbehandlingerne af de enkelte borgere også forskellige.
I stedet vil det være positivt at få justitsministeren til at gå ind i sagen og tage hånd om denne problematik.
Justitsministeren har tidligere fremhævet, at forholdet mellem værge og borger skal bygge på personligt kendskab, så værgen kan varetage sit arbejde i overensstemmelse med værgelovens regler.
Det afgørende er her, at værgen opnår dette kendskab ved at møde den pågældende person.
Dermed er ikke sagt, at værgen skal fungere som en omsorgsperson.
Man skal huske på, at værgen fungerer som sagsbehandler med konkrete retslige opgaver.
Men personlige møder er en nødvendig fællesnævner for den bedste og mest rigtige sagsbehandling mellem værge og borger.
Jeg vil derfor foreslå ministeren at undersøge, hvordan man fremmer disse vilkår eventuelt gennem bedre vejledning til værgerne.
Sidste år konkluderede Civilstyrelsen, at en grænse for antallet af værgemål ikke er nødvendig, ej heller vil det sikre kendskabet til borgeren under værgemålet.
Venstre anerkender de gode intentioner i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men vi mener ikke, at vi uden videre skal ændre værgeloven og sætte et maksimum for antallet af værgemål pr. værge.
Vi ønsker derimod, at justitsministeren går aktivt ind i sagen og undersøger mulighederne for at styrke sagsbehandlingen på bedst mulig vis.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Jeg tror ikke, vi behøver nogen konventioner for at blive enige om, at der er advokater, der simpelt hen bare tjener mange penge på det her område og måske ikke altid varetager de værgemål særlig godt.
For det at være værge for 100 personer gør jo, at det mildest talt er svært at overskue – det må det jo være.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten om noget.
Nu er Enhedslisten jo i en meget magtfuld position.
Det er vel stort set kun Enhedslisten, der kan vende tommelfingeren opad eller nedad, når det handler om, hvad regeringen kan gøre på forskellige områder.
Hvordan forestiller Enhedslisten sig at vi sammen skal kæmpe videre med det her?
Enhedslisten har jo nogle muligheder, som jeg ikke tror Dansk Folkeparti har.
Vil Enhedslisten bruge de muligheder?
Kan vi forvente, at Enhedslisten meget aktivt vil gå ind i det og sige til regeringen, at det simpelt hen ikke nytter noget, at man lukker øjnene for et samfundsproblem, hvor der bliver set bort fra svagt stillede borgere som eksempelvis udviklingshæmmede, der jo ikke rigtig har andre muligheder end værgerne?
Ole Hækkerup (S), 2013-01-25:
Nej, jeg er ikke bekendt med, præcis hvad Rigsadvokaten har nedlagt af påstande i nogen af de forskellige verserende prøvesager.
Det, som jeg her bruger som eksempel på noget, hvor jeg synes man skal ramme balancen mellem den lovgivende og den dømmende magt, er det, som ministeren oplyste, nemlig at Rigsadvokaten vil sikre, at der i den kommende tid er fokus på behandlingen af straffesager om bogføringsovertrædelser, og at man er i gang med en drøftelse i anklagemyndigheden af, hvad man skal gøre ved det her, og at når de nævnte prøvesager er afgjort, vil Rigsadvokaten sammen Rigspolitiet og Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet drøfte, hvor man så står henne. Der siger jeg bare: Står vi os som lovgivende myndighed, og det var i virkeligheden også mit svar til hr. Tom Behnke, ikke bedre ved at afvente lige præcis det?
Det tror jeg i virkeligheden hr. Preben Bang Henriksen er enig med mig i.
Det, jeg så politisk prøvede at sikre mig mod, var, at Det Konservative Folkeparti eller Dansk Folkeparti skulle sige, at det så i øvrigt giver belæg for at sige, at Socialdemokraterne ikke vil mere, når det gælder økonomisk kriminalitet i det hele taget, for det ville være en fejlslutning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-01-25:
Det er et meget sympatisk forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her, i forhold til at se på, hvilke problemer der kan opstå i forbindelse med værgemål, altså om de bliver varetaget på en ordentlig måde i forhold til de svage medborgere, hvis interesse det er, der skal varetages.
Der har jo været, det nævnes også i forslaget, en række presseskriverier om problemer, og der har også tidligere været tv-dokumentarer, der har været inde på problemstillingen og har set på, om der er nogle, der har så mange værgemål, at de simpelt hen ikke kan passe arbejdet ordentligt.
På nuværende tidspunkt er det svært for os i Liberal Alliance at lægge os fuldstændig fast på, om vi vil støtte forslaget.
Vi vil ikke afvise forslaget, vil jeg gerne sige, men vi kunne godt tænke os, at vi i udvalgsarbejdet får mulighed for at gå lidt dybere ind i, om det er antallet i sig selv, der er problemet, eller om der i virkeligheden bare er tale om, at der har været nogen, der ikke har passet deres arbejde ordentligt.
Det kunne jo være, at man kunne få nogle, f.eks. Landsforeningen LEV, til at komme i deputation i Retsudvalget, så vi kunne få en mere indgående dialog med dem og finde ud af at identificere, om det er antallet, der er problemet, eller om det er et andet sted, problemet ligger.
Derfor har vi altså en åben tilgang til forslaget.
Jeg vil godt sige, at bemærkningerne ligesom indikerer, at der også kunne være noget misundelse i, at der er nogle mennesker, der tjener mange penge – det deler vi sådan set ikke; folk må tjene alle de penge, de har lyst til, for vores skyld.
Det, der er det væsentlige for os, er, hvordan vi stiller de svage medborgere i den her sag.
Så Liberal Alliance har altså en åben tilgang til forslaget.
Jeg skal hilse fra vores venner i Det Konservative Folkeparti, fra ordfører hr. Tom Behnke, og sige, at Det Konservative Folkeparti er imod forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-01-25:
Nu skal hr. Peter Skaarup nok passe på med at forveksle situationen under den nuværende regering med situationen for ham selv og hans eget parti under den tidligere regering.
Jeg tror, at vi alle sammen er pinligt klar over, at Enhedslisten ikke er i stand til at tvinge regeringen til hvad som helst.
Men hvis Enhedslisten f.eks. var gået sammen med Dansk Folkeparti om at forsøge at presse regeringen i forbindelse med finanslovforhandlingerne i forhold til dagpengemodtagerne, så kunne det jo være, at det havde hjulpet lidt at få lidt opbakning fra Dansk Folkeparti.
Når det er sagt, så forestiller jeg mig, at vi kunne samarbejde om det her i udvalget, altså samarbejde om at finde det rigtige niveau for loftet.
Jeg vil også gerne tale om et differentieret loft, evt. suppleret med et krav om et bestemt antal besøg om året, så vi sikrer, at der også er reelt indhold i værgemålet.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Jeg synes selvfølgelig, at det er positivt, at Enhedslisten sådan mere eller mindre støtter forslaget.
Og jeg kan sige, at vedrørende tallet 25, så er det efter drøftelse med nogle fagpersoner, som har forstand på nogle af de her ting.
De siger, at det måske kunne være niveauet, men det kan der jo tales om.
Hovedsagen er, at vi kommer væk fra en situation, hvor der er personer, der har 100 værgemål, for det kan man jo ikke overskue.
Det svarer lidt til dommeres bierhverv – som vi også har beskæftiget os med i fællesskab – hvor det i sin tid viste sig, at dommerne brugte alt for meget tid på erhverv ved siden af og selvfølgelig tjente mange penge ad den vej.
Her bør der også ske noget på et eller andet tidspunkt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører, om det ikke er bekymrende, at vores justitsminister stadig væk – selv om der har været alle de her historier – siger, at den her ordning hidtil ikke har givet problemer.
Er det ikke bekymrende?
Sanne Rubinke (SF), 2013-01-25:
Jeg taler også her på vegne af fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som ikke kan være her i dag, og jeg læser hendes tale op.
Forslagsstillerne til dette forslag ønsker at fastsætte et loft over, hvor mange værgemål en værge må varetage.
De peger på, at der er et problem med retssikkerheden for personer under værgemål, hvis værgen ikke har et godt nok kendskab til personen.
Vi synes også, at retssikkerheden for de personer, som af en eller anden grund er under værgemål, er rigtig, rigtig vigtig.
Det er vigtigt, at man som værge har det fornødne kendskab til den person, man er værge for.
Det er vi helt enige med forslagsstillerne i.
Vi er uenige i, at man bare kan regne med, at et loft automatisk vil forbedre de menneskers retsstilling og forhold generelt.
Vi har altså for så vidt sympati for forslagets formål, men slet ikke for midlet.
På baggrund af rapporten fra Civilstyrelsen kan man ikke konkludere, at jo flere personer man er værge for, jo dårligere varetager man sit hverv, eller jo dårligere en værge er man.
Det er altså ikke sådan, at de værger, der har flest personer under værgemål, også automatisk er dem, der har det mindste kendskab til de personer, de er værge for.
Rapporten peger desuden på, at en øvre grænse for antallet af værgemål ikke tyder på, at vi forbedrer kvaliteten i værgernes arbejde.
Fra SF's side har vi tillid til Civilstyrelsens gennemgang af området og til statsforvaltningernes tilsyn med området, og vi ser derfor ingen grund til at indføre et loft, når der ikke noget, der tyder på, at det vil have nogen positiv effekt på værgernes varetagelse af opgaverne.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Der er også her en hilsen fra den radikale ordfører, som ikke kan være til stede, men som heller ikke ønsker at støtte forslaget.
Julie Skovsby (S), 2013-01-25:
Jeg synes jo netop, at vi som Socialdemokrater, og at man som Folketing støtter det menneske, der står svagt, ved at sige, at enhver person kan klage, altså ikke blot familiemedlemmer, mennesker, der er tæt på vedkommende, men også foreninger og interesseorganisationer osv.
Alle og enhver kan klage, og det synes jeg er meget vigtigt at holde fast i.
Det, vi så diskuterer i dag, er jo, om man skal sætte et loft på 25 personer.
Der synes jeg at det er vigtigt at holde fast i, at det jo altså er værgens interesse og engagement og ansvarsfølelse, som ifølge statsforvaltninger og flere eksperter er det, der er helt afgørende.
Jeg tror også, at det er det, der er enormt vigtigt i det her arbejde.
Følelser og engagement er jo ting, der er svært målbare, det er ting, det er svært at lovgive om.
Derfor synes jeg, at det, vi skal holde fast i, er, at der er nogle rigtig gode værktøjer i dag.
Man igangsætter undersøgelser, og man har igangsat en undersøgelse ...
Taletiden er ved at være slut – og i 2015 kommer der endnu en ny undersøgelse, plus at der er et aktivt tilsyn i dag.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Jamen det kan godt være, at der er nogle af de udviklingshæmmede, der er heldige at have et familiemedlem, der interesserer sig så meget for sagerne og kan sætte sig så meget ind i tingene, at vedkommende ved, hvordan der skal formuleres en klage, og hvad der præcis skal klages over.
Men det gælder jo langtfra alle.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokraterne, som historisk er et parti, der beskytter de svage, de borgere, der ikke lige kan klare sig selv, og for hvem alle muligheder ikke lige er til stede – de kan måske ikke lige bruge en computer – ikke kan se, at der er et gigantproblem her.
Det er sådan, at man tror, at værger kan have 100 personer at være værge for.
Jeg håber, at man i den socialdemokratiske gruppe vil diskutere det her igen og give tilsagn om, at der selvfølgelig skal kigges på det problem, der rammer mange udviklingshæmmede.
Julie Skovsby (S), 2013-01-25:
Når det enkelte menneske ikke har mulighed for af andre årsager at klage, synes jeg netop, at det derfor er så vigtigt, at det ikke kun er den person, som er under værgemål, der kan klage, altså hvis der sker ting og der er forhold, der strider imod de interesser, som det menneske, der er under værgemål, har.
Det er jo os alle sammen, der har mulighed for at klage; det behøver ikke at være et familiemedlem, det behøver ikke at være en, der har særlig tilknytning til det menneske.
Vi kan alle sammen klage, alle mennesker kan klage, hvis det er, at man finder, at der er forhold, der strider mod de interesser, den, der er under værgemål, har.
Det synes jeg er meget vigtigt at holde fast i, når vi taler om retssikkerhed.
Det er endvidere sådan, at statsforvaltningens afgørelser også kan påklages Civilstyrelsen.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Jeg synes, at det er ærgerligt, at Socialdemokraternes ordfører ikke vil støtte det her forslag.
Men situationen er bare den, at de mennesker, vi taler om her, meget ofte udviklingshæmmede, jo slet ikke er i stand til at klage nogen som helst steder.
Mange af dem er så svagt stillede, at de ikke har det i sig, som et folketingsmedlem måske lige forestiller sig.
Det er ikke noget, der ligger lige for for svage mennesker at rende myndighederne på dørene hele tiden for at få den hjælp, de så kan være berettiget til.
Det er jo derfor, de skal have god bistand af en værge.
Med de mange ændringer, der foretages i vores samfund i dag – der er lovgivning, der bliver ændret – så er der brug for, at man har en fast støtte som en svært stillet person.
Og det er jo derfor, LEV siger, at der er brug for en grænse for, hvor mange man kan være værge for.
Kan Socialdemokraterne slet ikke se, at der er et problem, når man har 100 personer, som man er værge for?
Pernille Skipper (EL), 2013-01-25:
Nu skal jeg jo ikke udtale mig om, hvad justitsministeren anser for at være problemer.
I Enhedslisten mener vi jo, at vi hele tiden skal blive bedre, og at handicapkonventionen er en central konvention, som vi på rigtig mange punkter ikke er gode nok til at opfylde i Danmark.
Værgemålslovgivningen er et af dem, og jeg håber jo, at forslagsstillerne i fællesskab med Enhedslisten vil være med til at tage fat på nogle af de mange andre anbefalinger, der bl.a. er i den rapport, som Institut for Menneskerettigheder har lavet.
Morten Bødskov (S), 2013-01-25:
Nu kom hr. Peter Skaarup lidt sent ind i salen, så jeg ved ikke, om han hørte min tale.
I min tale sagde jeg, at man efter den bestemmelse, som vi taler om i dag – det tror jeg i øvrigt også fremgår af beslutningsforslaget – kan straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, hvis man særlig groft overtræder lovgivningens krav om bogføring og opbevaring af regnskabsmateriale, som det jo handler om, Det, som Rigsadvokaten nu tilrettelægger, er en hel række prøvesager, og Rigsadvokaten har så, som jeg sagde i min tale – det er det, jeg ikke ved om hr. Peter Skaarup nåede at få med – oplyst, at der efter Rigsadvokatens opfattelse i forhold til den hidtidige praksis er anledning til at skærpe strafniveauet i sådanne sager.
Så jeg kan sådan set ikke se, at der er grundlag for, at der skal være nogen debat.
Jeg opfatter det egentlig, som om det, Rigsadvokaten lægger op til, fremgår fuldstændig direkte af det her beslutningsforslag.
Så jeg tror sådan set ikke, at der er noget problem.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg hører egentlig ministeren sige, at han er enig i, at der er en udfordring her, at der er et problem.
Hvis jeg nu skulle spille djævelens advokat med hensyn til det, regeringen arbejder med, kunne jeg selvfølgelig spørge, hvorfor der i det forslag, regeringen har fremsat om økonomisk kriminalitet i det hele taget, ikke er medtaget det, der er omhandlet i det her beslutningsforslag, altså en sikring af, at det har en konsekvens, når man f.eks. makulerer bogføringsmateriale.
Der har man jo på en på en række områder tænkt sig at øge strafferammerne for brud på almindelige principper i forbindelse med økonomisk kriminalitet.
Morten Bødskov (S), 2013-01-25:
En af årsagerne til, at der nu bliver anlagt de her prøvesager, er jo netop, at man vil sikre, at strafferammen rent faktisk bliver udnyttet.
Når det handler om indsatsen mod økonomisk kriminalitet, synes jeg jo, det er fint, at De Konservative allerede nu ytrer sig, forstår jeg, generelt tilfredse med regeringens udspil.
Tom Behnke (KF), 2013-01-25:
Det er rigtigt, det har jeg bemærket, og ministeren har også svaret skriftligt med – og det fremgår også af beslutningsforslaget her – at nu afventer man nogle prøvesager.
Men spørgsmålet er, om vi har tid til det.
Altså, der er jo en udvikling på det her område, som er galoperende.
Som vi kan forstå på Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, er det mere reglen end undtagelsen, at bogføringsmaterialet forsvinder.
Det er jo ikke bare nogle få eksempler, der er på det her.
Det er mere reglen end undtagelsen.
Det vil sige, at det er en tendens, at det er det, man gør for at slippe for den hårde straf for den økonomiske kriminalitet, man har begået.
Så hellere få en mildere straf for at slette sporene, sådan at kriminaliteten ikke kan opklares.
Det er jo det, som er problematisk.
Det, jeg har lagt mærke til, er, at i det lovforslag, ministeren har sendt i høring, er der jo ikke lagt op til, at der skal være nogen strafskærpelse i forhold til § 302.
Det skriver ministeren selv direkte, nemlig at det har regeringen ingen intentioner om.
Og det vil sige, at selv i de situationer, hvor vi skærper straffen for at begå egentlig økonomisk kriminalitet, har det jo ingen effekt, hvis man kan slippe med at få en bøde for at fjerne beviserne og dermed slippe for at blive dømt for den kriminelle aktivitet, man har foretaget.