Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Tak for det, formand.
Først vil jeg gerne benytte lejligheden til også at sige tak til forespørgerne for muligheden for at tale om god regeringsførelse.
Både den del af forespørgslen, der vedrører rimelige høringsfrister, og den del, der vedrører fyldestgørende besvarelse af folketingsspørgsmål, er jo vigtige elementer i en god regeringsførelse. Derfor indeholder regeringsgrundlaget også – som statsministeren jo allerede har nævnt – en opregning af en række punkter med konkrete initiativer om god regeringsførelse, som skal sikre en bedre lovkvalitet og forbedre de generelle muligheder for kontrol med regeringens embedsførelse.
Jeg vil begynde med den del af forespørgslen, der vedrører høringsfrister.
Dernæst vil jeg sige noget om besvarelse af folketingsspørgsmål, og endelig vil jeg knytte enkelte bemærkninger til de øvrige dele af regeringsgrundlaget om god regeringsførelse.
Regeringen finder det som nævnt vigtigt at sikre en høj lovkvalitet.
Det er vigtigt at have klarhed over, hvilken indstilling andre myndigheder og relevante organisationer har til et påtænkt lovforslag.
Høringssvarene har således generelt betydning for ministeriernes arbejde med at udforme det endelige lovforslag, som skal fremsættes for Folketinget.
Og de har betydning for Folketinget i forbindelse med den videre lovgivningsproces, hvilket jeg i øvrigt skal vende tilbage til.
Derfor fremgår det også af programmet for god regeringsførelse, at der, i forbindelse med at lovforslaget sendes i høring, skal fastsættes rimelige høringsfrister, der sikrer, at organisationer og andre høringsparter har ordentlig tid til at gennemgå lovforslaget og også ordentlig tid til at udarbejde kommentarer.
Inden for denne ramme vil det i øvrigt også bero på en konkret situation og vurdering af, hvor lang en høringsfrist der bør fastsættes i forhold til de enkelte lovforslag.
Herudover kan der være anledning til også at nævne, at der i praksis vil kunne være behov for, at en kort høringsfrist fastsættes ud fra en konkret afvejning, hvor lovforslagets karakter og eventuelle ønsker om en hurtig ikrafttræden også indgår.
F.eks. kan det være forsvarligt, at høringsfristen er kortere for mindre omfattende eller rent tekniske lovforslag, og der kan være et ønske om en hurtig ikrafttræden af et lovforslag, der f.eks. knytter sig til finansloven.
Generelt bør man dog naturligvis søge at begrænse korte høringsfrister mest muligt, og når der i lyset af sagens karakter er behov for at få behandlet et lovforslag hurtigt i Folketinget, bør dette meldes ud, i forbindelse med at lovforslaget sendes i høring med en kort høringsfrist.
Ligesom statsministeren forstår jeg godt den kritik, som er fremkommet i forhold til høringsfristerne ved nogle af de lovforslag, der er blevet fremsat i indeværende folketingssamling, og det er – som statsministeren også sagde – noget, vi vil drøfte i regeringen.
Men samtidig vil jeg sige, at man ikke bør glemme, at der har gjort sig nogle helt usædvanlige forhold gældende i forbindelse med indeværende folketingsår.
Her tænker jeg først og fremmest på, at Danmark jo står midt i varetagelsen af et omfattende EU-formandskab her i første halvår af 2012, og det er klart, at det lægger beslag på rigtig mange ressourcer i ministerierne og også har gjort det i forbindelse med at forberede EU-formandskabet.
Det kan betyde, at ministerierne har været nødsaget til at tilrettelægge arbejdet med lovforslag anderledes end normalt.
Samtidig er ministerierne på grund af valget og regeringsdannelsen i efteråret 2011 også kommet lidt senere fra start med lovforslagene end i et normalt Folketingsår.
Men når det er sagt, er det samtidig vigtigt for mig igen at slå fast, at regeringens klare holdning er, at der skal fastsættes rimelig høringsfrister, som det i øvrigt også fremgår af regeringsgrundlaget.
For så vidt angår høringsnotater – som også er et vigtigt element i at sikre høj lovkvalitet – vil jeg kort sige, at det jo fremgår af Justitsministeriets lovkvalitetsvejledning, at materialet normalt oversendes til Folketinget samtidig med fremsættelsen og senest torsdag i ugen før førstebehandlingen.
Regeringen er fuldt ud opmærksom på vigtigheden af, at Folketinget i god tid før førstebehandlingen af et lovforslag har mulighed for at sætte sig ind i høringssvarene og ministeriernes bemærkninger.
Det har vi i øvrigt også tilkendegivet i vores program for god regeringsførelse.
Det spørgsmål er vigtigt for regeringen, og derfor er det også et særskilt punkt i programmet for god regeringsførelse.
Herudover indeholder programmet for god regeringsførelse også et element vedrørende offentlige høringer.
Det fremgår således, at regeringen i samarbejde med Folketinget vil arrangere offentlige høringer i forbindelse med igangsættelse af kompliceret lovgivning, hvor eksperter og interesseorganisationer kan fremlægge synspunkter og styrke det videngrundlag, hvorpå Folketinget skal lovgive.
Som vi ved, har Folketingets udvalg jo allerede i dag muligheder for at afholde tematiske høringer om emner, som har udvalgets særlige interesse, med det formål at få belyst et emne fra flere vinkler.
Det kan bl.a. omfatte offentlige høringer om forslag til kompliceret lovgivning, hvor der er behov for at få belyst de nærmere konsekvenser.
I disse sammenhænge inviteres eksperter og interessenter til at præsentere deres viden og synspunkter om emne eller lovforslag og i øvrigt til debat med folketingsmedlemmerne.
Regeringen er naturligvis indstillet på fortsat at indgå i et konstruktivt samarbejde med Folketingets udvalg herom.
Omvendt vil vi fra regeringens side – og det vil i praksis sige de enkelte ministerier – løbende overveje, om der er lovforslag, som har særlig relevans i forhold til en offentlig høring.
Der skal naturligvis være rimelige høringsfrister, og der skal svares fyldestgørende på Folketingets spørgsmål, for nu at svare helt klart på det, der også spørges om i forespørgsel nr. F 42.
Tak for ordet.