runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-11-07:
Det har jeg stor forståelse for at SF måtte mene.
Jeg har klart givet udtryk for, at det ikke er en holdning, som regeringen deler.
Hvad angår diskussionen om de miljømæssige konsekvenser, vil jeg sige, at det også står meget klart i lovforslaget, hvad man vurderer de miljømæssige konsekvenser er, og det henholder jeg mig helt klart til.
Men jeg har også i dag valgt at betone følgende, for visse politikere har nævnt, at det her vil være en total glidebane, og at regeringen vil være helt ligeglad med skadelige pesticider: Hvis der kommer nye forskningsresultater, som viser, at godkendelsesbetingelserne ikke længere er opfyldt, er det muligt at tage godkendelsen op til fornyet vurdering. Og det er klart, at jeg følger det nøje.
Vi har en kemikaliehandlingsplanen på tværs af Folketingets partier, og jeg er meget optaget af, at man selvfølgelig ikke har stoffer, som påfører folk særlige udfordringer, når det gælder miljø og sundhed, og det har jeg nævnt mange gange.
Derfor lægger jeg selvfølgelig også vægt på, at det her er muligt - det vil jeg også gerne sige klart til fru Pia Olsen Dyhr - og der jeg tror at vi deler den samme holdning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg skal efter bedste evne forsøge, om jeg kan nå at besvare begge spørgsmål, som jo begge to har principiel karakter og er omsiggribende.
Først er det selvfølgelig væsentligt for Det Konservative Folkeparti ligesom, går jeg ud fra, alle de øvrige partier i Folketinget - at vi har en god og fornuftig lovbehandling.
Så det synes jeg ikke jeg behøver at gøre mere ud af.
I forhold til det konkrete lovforslag mener vi, at der er tale om nogle små justeringer, som jo nærmere er undtagelsen end reglen.
Derfor ser vi ikke den problematik, som SF beder os forholde os til, og er heller ikke indstillet på, at det her skal deles op i to lovforslag.
Det, der er væsentligt, er jo, at hvis godkendelsesbetingelserne ikke længere er opfyldt, jamen så kan vi altid gå ind og få lavet en revurdering, hvis der kommer ny viden eller forskning på området.
Jeg er også meget, meget tryg ved, at Miljøstyrelsen i forbindelse med lovforslaget gør klart, at det her hverken får konsekvenser for miljø eller sundhed, og det er selvfølgelig det helt centrale for Det Konservative Folkeparti.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jeg er glad for, at ordføreren bekræfter mine forventninger i forhold til Det Konservative Folkeparti: at de netop ikke ønsker lovsjusk.
Derfor vil jeg endnu en gang spørge, om det ikke er en god idé at skille de her to forslag ad, sådan at vi får nogle rene beslutninger.
Er det ikke sådan lidt blackmail eller bestikkelsesagtigt, at vi skal acceptere en forværring af vores pesticidlovgivning for at være med til at støtte terrorbekæmpelse?
Den form for bestikkelsesteori kan vi ikke støtte i SF. Så stiller jeg mig meget undrende over for, at ordføreren kan sige, at man beskytter forbrugerne på det her punkt.
Det gør man jo ikke.
Det, det handler om, er, at stærke pesticider kan være på markedet i 19 år i stedet for som i dag i 10 år.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg ville blive bekymret, hvis SF's ordfører havde en forventning om, at Det Konservative Folkeparti gik ind for lovsjusk, men tak for de positive ord i den henseende.
Der er jo ingen grund til at mane nogen spøgelser op på væggen, når de ikke eksisterer, og det er egentlig det, jeg føler fru Pia Olsen Dyhr gør i den her sammenhæng.
For os har det været centralt, at der ligger en klar vurdering fra Miljøstyrelsen om, at det her ikke får miljømæssige eller sundhedsmæssige konsekvenser i relation til borgerne.
Kommer der ny viden, er der selvfølgelig mulighed for, at vi kan trække i håndbremsen og gå ind og revurdere mulighederne.
Derfor er der ingen grund til at mane nogen spøgelser op på væggen, når de ikke eksisterer.
Derfor er jeg overhovedet ikke på bølgelængde med SF i den her sammenhæng, når der bliver talt om bestikkelse og andre ting.
Jeg mener, det er lidt overkill i forhold til det konkrete lovforslag.
Per Clausen (EL), 2008-11-07:
Nu kunne det jo godt være sådan, at Det Konservative Folkeparti for at få en bred opbakning til en meget vigtig lov - nemlig en lov, der handler om terrorbekæmpelse - var villig til at tage noget ud og få noget andet behandlet i en anden sammenhæng, som hr. Per Ørum Jørgensen betragter som lidt bagatelagtig.
Så det første spørgsmål til hr. Per Ørum Jørgensen er sådan set, om han ikke kunne forestille sig, at det kunne være en løsning.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, er, om jeg skal forstå hr. Per Ørum Jørgensens synspunkt sådan, at medmindre vi kan få en klar garanti fra miljøministeren for, at det, der sker af ændringer her, aldrig nogen sinde vil få negative miljømæssige konsekvenser, så vil De Konservative også være imod at ændre den del af lovgivningen, der handler om, at man kan udsætte fornyet godkendelse af pesticider.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Om jeg vil ligge søvnløs over, om Enhedslisten stemmer for eller imod et af regeringens lovforslag?
Det tror jeg ikke bliver en tilstand jeg kommer i.
Jeg vil sige det på den måde, at det, jeg er rolig ved, er, at Miljøstyrelsen skønner, at det her ikke får konsekvenser i forhold til miljøet eller i forhold til borgernes sundhed, og hvis der er ny viden, nye data, vil der være mulighed for at trække i håndbremsen og revurdere de her ting.
At det så ikke beroliger Enhedslisten eller SF, og at de måske på den baggrund ønsker at stemme imod det her lovforslag, er jo en overvejelse, man må gøre i de to partier.
Per Clausen (EL), 2008-11-07:
Nu er der jo ikke nogen rigtig logisk sammenhæng mellem de to elementer i lovforslaget, så bare af den grund kunne man jo skille det ad - selv om jeg da er helt med på, at hr. Per Ørum Jørgensen må sove trygt, de gange hvor Enhedslistens stemmer imod regeringens lovforslag, for ellers ville han jo lide af søvnløshed, og det ønsker jeg heller ikke for hr. Per Ørum Jørgensen.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at få det med de miljømæssige konsekvenser helt klart, altså konsekvenserne af den ændring af lovgivningen i forhold til hvornår man skal forny godkendelsen af pesticider.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Per Ørum Jørgensen er klar over, at det her vil have negative konsekvenser for miljøet og naturen, men da det ikke direkte rammer mennesker, synes hr. Per Ørum Jørgensen godt, vi kan gennemføre den her forringelse?
Så er hr. Per Ørum Jørgensen jo ganske i overensstemmelse med det, der normalt er regeringens holdning til pesticider, nemlig en ret stor ligegyldighed i handling.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg tror ikke, at hr. Per Clausen ligefrem kan beskylde undertegnede for at være ligeglad og for at finde pesticidproblematikken ligegyldig.
Jeg tror, at der på baggrund af de mange debatter, vi har haft her i Folketingssalen, er absolut historisk belæg for, at bl.a. Det Konservative Folkeparti har taget det tema op og helt klart har givet udtryk for, at vi ser med stor alvor på de ting, og at vi selvfølgelig ønsker at varetage borgernes ve og vel, herunder også deres sundhed, bedst muligt, så den vil jeg altså ikke have siddende på mig.
Men det, der er helt væsentligt, er jo, at vi også i Det Konservative Folkeparti grundlæggende er modstandere af unyttigt bureaukrati, også når det gælder pesticider og andre stoffer.
Vi ønsker den mest hensigtsmæssige administration af de her ting, og det er måske her, der er en forskel mellem venstrefløjen og Det Konservative Folkeparti.
Vi synes absolut, at man uden at gå på kompromis med miljøet eller borgernes sundhed selvfølgelig på alle felter skal sikre den mest hensigtsmæssige administration.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jamen jeg noterer mig jo, at miljøministeren er meget interesseret i at få det her lovforslag igennem, især delen om terrorisme.
Og jeg tror, det bliver nemmere at få den del af lovforslaget igennem i det her Ting, hvis miljøministeren er villig til at opdele lovforslaget i to dele.
Jeg stillede det spørgsmål i min ordførertale, om det var muligt at opdele lovforslaget i to dele, og jeg hører ministerens svar lidt sådan, at det vil ministeren i virkeligheden ikke.
Men jeg vil egentlig gerne have et klart svar på det her.
Det er jo en sag, som har været diskuteret meget i Folketinget, det er en sag, der har været oppe i Præsidiet, og i sidste ende må vi jo så vælge at tage den her sag op i Præsidiet.
Men jeg vil helst undgå den situation, for jeg synes, det ville være meget mere konstruktivt, hvis vi kunne finde ud af at dele det her lovforslag i to dele.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-11-07:
Det står selvfølgelig ethvert folketingsmedlem frit for at føle, at det er en forkert måde, som lovforslagene behandles på, og at de skulle have haft en anden udformning.
Men det er klart, at regeringen selvfølgelig står ved, at der er to elementer i det her lovforslag, og derfor agter jeg på ingen måde at dele lovforslaget.
Men det, jeg selvfølgelig agter - det gør enhver minister - er at forklare Folketinget konsekvenserne og betydningen af det, Folketinget vedtager, og derfor deltager jeg selvfølgelig også i en drøftelse med udvalget og giver de svar, som måtte gøre sig gældende.
Jeg forstår, at særlig SF og fru Pia Olsen Dyhr - også et par andre partier - jo havde en lang række bemærkninger til den sidste del af lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jamen jeg ser frem til en redegørelse fra Miljøstyrelsen om, at det her er en garanti for, at vi ikke risikerer en udsættelse af erstatningen af nogle af de meget farlige pesticider med mindre farlige pesticider.
Og jeg kan jo ved at læse hele forslaget se, at Miljøstyrelsen intet sted garanterer det her, men det gør miljøministeren så, og det er jeg glad for, og så må vi tage en redegørelse og diskutere den.
Men derfor vil jeg netop også foreslå - for ministeren vil i hvert fald få flere diskussioner af netop den del af lovforslaget om administrationen af pesticider, end ministeren vil få af den del, der handler om terrorisme - at man deler forslaget.
Det handler simpelt hen om at behandle Folketinget ordentligt og om lovprocessen i forbindelse med det her, og det handler ikke om et enkelt folketingsmedlem.
Det her handler om, at SF's folketingsgruppe ønsker at få det her forslag delt i to dele, fordi det mener vi er den mest hensigtsmæssige behandling af lovforslag i det her Ting.
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Vi har anbefalet statsministeren - og det er jo statsministeren, der beslutter, hvornår der eventuelt skal være folkeafstemning - at tage det lederskab på sig og finde ud af, hvornår det bedst egnede tidspunkt er.
Og der ved spørgeren jo lige så godt som mig, at der er en række andre forhold, der er i spil i forhold til Lissabontraktaten - hvordan og i hvilken form kommer den til at gælde?
- og der er andre forbehold.
Men vores tilgang til det har været et ja til den anbefaling, som statsministeren selv har anvendt i sin åbningstale, nemlig at vi i den valgperiode tager en folkeafstemning om de danske forhold, og det er sådan set også den tilgang, vi har til det.
Jeg er glad for, at man lagde mærke til de tre linjer i ordførertalen, og jeg har netop også koncentreret ordførertalen om det, jeg synes er det vigtigste, nemlig den politiske pris, Danmark betaler for ikke at være med i eurosamarbejdet.
Så har vi haft en periode, og det sagde jeg også i min ordførertale, hvor dansk økonomi, fordi den har været stærk, vi har haft en høj beskæftigelse og lav ledighed, har kunnet leve lige så fint inden for som uden for euroen.
Hverken hr. Morten Messerschmidt eller jeg kan jo spå om, hvorvidt den situation er der om 2, 3, 4 eller 7 år.
Derfor synes jeg, at man både på jasiden og på nejsiden skal lade være med at bruge et skræmmebillede af, hvad der vil ske for danskernes økonomi inden for og uden for euroen, men forholde sig til, at danskerne faktisk betaler en høj pris, og at det er en politisk pris.
Og i de her år betaler vi så en højere rente for at være uden for eurosamarbejdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Jeg synes, det er helt rigtigt set af hr. Kim Mortensen, at man skal lade være med at så tvivl om den danske valutapolitik.
Derfor håber jeg også, at hr. Kim Mortensen sådan ved førstkommende lejlighed vil få sat sin formand på plads.
Jeg mener, fru Helle Thorning-Schmidt har jo ved gentagne lejligheder været ude og ytre håb om, at SF nu endelig må besinde sig og komme med i den vækkelsesbevægelse, der i øjeblikket er under opbygning, om, at euroen er god og alle andre valutaer er dårlige.
Det bringer mig lidt tilbage til det spørgsmål, jeg stillede.
Hvad er det, præcis vi skal gøre?
Når vi nu på et eller andet tidspunkt oplever en stigende eurorente - eurorenten har faktisk ved flere lejligheder været højere end den danske rente - skal vi så tilbage til kronen, eller hvad er det, vi skal?
Det vil jeg godt have et svar på.
Så til det med den politiske indflydelse: Jeg vil jo gerne lade mig besnære af det, som hr. Kim Mortensen siger, og derfor vil jeg bare håbe, at hr. Kim Mortensen kan pege på en af de beslutninger, som Ecofin har truffet de sidste 7 år, hvor dansk medlemskab efter hr. Kim Mortensens mening kunne have gjort en forskel - bare et enkelt område, hvor man kan sige: Den beslutning er dårlig, og havde Danmark været med, så var den blevet på en anden måde.
Kan vi ikke bare få et enkelt eksempel?
Pia Adelsteen (DF), 2008-11-12:
Mit spørgsmål går i en lidt anden retning.
Socialdemokraterne har slået fast, at de ønsker en afstemning om euroen i denne valgperiode, hvorimod regeringen og i hvert fald også SF har udtrykt, at så længe, der er den her finanskrise, skal man vente.
Ellers ville det være en form for gambling.
Så jeg vil høre: Hvis nu den her finanskrise fortsætter ind i næste valgperiode, hvad anbefaler Socialdemokraterne så?
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Alene fordi Danmark ikke har været med til de møder, hvor diskussionen har været oppe, er det jo et hypotetisk spørgsmål.
Jeg har da den samme tro på, at når vi snakker om eurosamarbejdet, har Danmark jo en klar og utvetydig påvirkningsmulighed alene i det at være med.
Vi får det jo ikke, fordi vi lige tilslutter os eneret til at bestemme, om det skal gå den ene eller den anden vej.
Og svaret på, om vi så skal gå tilbage til kroner eller dollar eller yen, eller hvad vi kunne finde på, er, at vi jo skal blive i det europæiske samarbejde og eurosamarbejdet.
Det er jo den diskussion, vi skal have politisk her på Christiansborg, og vi skal have med den danske befolkning, så man kan få åbenhed, med hensyn til hvad der er plusser og hvad der er minusser i det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Jeg bemærkede, at hr. Kim Mortensen i sin tale gjorde noget ud af det her rentespænd, som har været meget omtalt.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt mere specifikt til, hvilken politik Socialdemokratiet mener Danmark skal forfølge i den sammenhæng.
Det er jo velkendt, at der nu er et rentespænd i dansk disfavør i forhold til euroen.
Det er lige så velkendt, at der i lange perioder har været det modsatte forhold, altså hvor vi har haft lavere realrente end eurozonen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få noget at vide.
Når nu hr. Kim Mortensen motiverer sit ønske om at afskaffe kronen med, at vi skal have en lavere rente, hvad mener hr. Kim Mortensen og Socialdemokratiet så skal ske, den dag eurorenten igen stiger?
Skal vi så tilbage til kronen, eller skal vi finde en anden valuta, skal vi hoppe ind i dollaren?
Hvilke scenarier forestiller hr. Kim Mortensen sig i den fremtid?
Jesper Langballe (DF), 2008-11-12:
Jamen hr. formand, jeg mener jo virkelig, at der her er tale om en religiøs tilbedelse.
Men jeg skal fremover undlade at bruge det og følge formandens sekulære tilgang til Folketingets arbejde.
Men jeg vil sige til hr. Kim Mortensen: Jeg kan jo huske, da de fire forbehold blev vedtaget efter danskernes nej til Maastricht.
Man sad der i 1993, og det var jo i en lukket kreds, og det var statsminister Poul Schlüter og hr. Holger K. Nielsen, som nu sidder værdigt i formandsstolen, der var hovedpersoner i det der.
Der kan jeg også huske Socialdemokratiet, som jo spillede en rolle sådan på sidelinjen; allerede dengang havde man lært, at man skulle være meget, meget tøvende i spørgsmål om suverænitetsafgivelse til EU.
Den linje har hr. Svend Auken, som jo kom frem i verden som EF-modstander, haft, det må man ikke glemme, og Socialdemokratiet har hele tiden vidst, at man ikke skal være for skråsikker.
Der er det, at jeg kan notere mig en ny stil, altså at hr. Kim Mortensen er fuldstændig uden forbehold: Alle fire forbehold skal væk uden videre.
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Så skal jeg undlade at bruge det her, men jeg har siddet og glædet mig meget til karaktergivningen, for jeg har lagt mærke til, at det fylder en hel del, når hr. Jesper Langballe sådan skal karakterisere de forskellige ordførere på talerstolen, nemlig om de lever op til forestillingen i hr. Jesper Langballes forestillingsverden.
Ja, der er mange års erfaringsforskel på hr. Svend Auken og mig, og der er i øvrigt også et par enkelte centimeters højdeforskel i forhold til med pondus at kunne fremføre det her fra talerstolen.
Men en ting, som hr. Jesper Langballe ikke skal være i tvivl om, er, at Socialdemokratiets medlemmer på Socialdemokratiets kongres har vedtaget, at vi fuldt og helt går ind for Danmarks medlemskab af EU.
Det ønsker vi uden forbehold og uden undtagelser.
Det er også den melding, som Socialdemokratiets formand har givet, og det er også den melding, som jeg har hørt hr. Svend Auken give gentagne gange, også her i Folketinget.
Jesper Langballe (DF), 2008-11-12:
Jeg synes, man må sige, at der over hr. Kim Mortensens ordførertale ikke var helt den samme pondus, som der plejer at være over hr. Svend Aukens EU-taler.
Men til gengæld havde den noget andet.
Hr. Svend Auken plejer altid at gøre det sådan her: Ah, eftertænksomt, lidt akademisk tøvende, vi skal lige have en tænkepause, og så træffer vi en afgørelse.
Det har aldrig været sådan halleluja som fra Uffe Ellemann Jensen og den nuværende regering.
Men nu er der altså kommet en ny stil, og det vil jeg gerne høre om hr. Kim Mortensen kan bekræfte.
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Jeg går ud fra, at det i SF, ligesom det er i Socialdemokratiet, er sådan, at det er medlemmerne, der bestemmer partiets stillingtagen til de politiske områder, der er.
Jeg har ikke helt styr på, hvordan den diskussion foregår i Enhedslisten, men jeg har lagt mærke til, at der i hvert fald er lagt op til, at det er en diskussion, der skal være blandt SF's medlemmer.
Det synes jeg sådan set ikke at vi behøver at beslutte os for her i Folketinget.
Hvad angår den pris, man betaler, tror jeg, at hr. Per Clausen uanset hvad godt kan blive enig med mig i, at der er forskel mellem Danmark og Storbritannien, herunder Storbritanniens størrelse og Storbritanniens indflydelse, på en lang række områder.
Der er så nogle områder, hvor Danmark i kraft af vores position har væsentlig mere indflydelse, end f.eks. Storbritannien har.
Jeg skal nævne energi- og miljøindsatsen som et af dem, hvor vi som land jo har været med til at præge en udvikling i EU, der er langt større, end vores størrelse berettiger til.
Jeg har kun forholdt mig til Danmarks position, i forhold til om vi får mere eller mindre politisk indflydelse.
Og der mener jeg, at det er indiskutabelt, at vi som land mister indflydelse ved ikke at sidde med ved de møder, hvor man træffer beslutninger.
Det er mit synspunkt her i dag, og det har været mit synspunkt tidligere.
Per Clausen (EL), 2008-11-12:
Nu har jeg, og det har Enhedslisten også, jo et meget stort ønske om, at vi får en S-SF-regering efter næste valg.
Derfor ser jeg jo gerne, at vi får fjernet alle misforståelser, der kunne forhindre det, og der kunne det godt være - hvis hr. Kim Mortensen har læst f.eks. hr. Villy Søvndals fortræffelige brev til SF's medlemmer og den meget klare afstandtagen til euroen, der er dér - at det er gået op for hr. Kim Mortensen, at der ikke er ret meget at have håbet om, at SF skulle skifte linje, i.
Det ville jo så være logisk at kræve, at vi får det her afklaret inden næste valg, så det ikke kan give anledning til ballade.
Men jeg er glad for at høre, at Socialdemokraterne ikke vil udelukke SF fra en kommende regering, selv om SF fastholder sin modstand mod euroen.
Jeg forstår så, at hr. Kim Mortensen er enig med mig i, at der ikke er meget at hente af økonomiske argumenter for euroen.
Der var så de politiske om Danmarks indflydelse.
Synes hr. Kim Mortensen ikke, at det er meget illustrativt for indflydelsens placering i EU, at Storbritannien, som jo ikke er noget euroland, bliver inviteret med, når der skal træffes vigtige beslutninger?
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Tak for den historiske gennemgang af også Socialdemokratiets politiske udvikling.
Det sætter vi stor pris på, oven i købet en gennemgang på 1 minut.
Det synes jeg er fantastisk.
I modsætning til hr. Jesper Langballe har jeg så i mange år haft adgang til også de medlemsdemokratiske fora i Socialdemokratiet, nemlig Socialdemokratiets hovedbestyrelse og Socialdemokratiets kongres, og derfra kender jeg de diskussioner, der har været, som undervejs er mundet ud i, at vi nu anbefaler, at vi får en situation, hvor Danmark kommer fuldt og helt med i det europæiske samarbejde.
Vi har så noteret os, at Dansk Folkeparti ikke er enige med os i det.
Vi har ikke helt fundet ud af, om det er, fordi Dansk Folkeparti mener, at man skal melde sig ud af EU, eller om det er, fordi vi bare skal være en lille smule med, eller vi bare skal have det som underholdning her i Folketingssalen en gang imellem.
Søren Espersen (DF), 2008-11-12:
Hr. Ole Sohn plejer, synes jeg, at holde nogle meget markante og interessante taler, men den her var noget af det mest intensivt intetsigende, jeg nogen sinde har hørt fra hr. Ole Sohns side.
Det var noget med, at han er glad for debatten.
Det plejer man altid at sige som politiker, når man ikke har nogen klar holdning til et emne, og det er jo det, der er SF's kæmpe problem i den her sag.
Det lykkedes her i 5 minutter ikke at sige noget som helst ud over, at nu skulle vi have en debat.
Det kan vi da godt tage, men hvad mener SF?
Det er det afgørende spørgsmål.
Der har her i løbet af sommeren været sagt mange, mange mærkelige ting af hr. Ole Sohns formand, hr. Villy Søvndal, om, at vi skulle have en euro i en anden klædedragt; en anden type euro, så var han med.
Det var en let måde at sige det på for at berolige de SF-vælgere, som ikke bryder sig om det her.
Hvad mener SF?
Bortset fra at vi skal have en debat.
Kim Mortensen (S), 2008-11-12:
Først vil jeg dele det synspunkt med hr. Per Clausen, at vi i Socialdemokratiet gerne så, at der snart kom en ny regering.
Vi går også ud fra, at Socialdemokratiet bliver det parti, der sidder for bordenden, når der skal forhandles et nyt regeringsgrundlag.
Og så tror jeg, at vi på det tidspunkt skal tage alle de politiske diskussioner, der er, herunder også Danmarks forhold til EU.
Og det er stadig væk Socialdemokratiets bud på det.
Jeg tror også - hvis hr. Per Clausen hørte efter i den tidligere debat at det i forhold til den økonomiske pris er konstaterbart, at vi i Danmark betaler med en højere rente, fordi vi er uden for eurosamarbejdet.
Jeg tror også, at der er nogle, der siger: Jamen den pris er vi villige til at betale.
Det er, at vi på det her område også betaler en meget høj politisk pris, og den pris bliver dokumenterbart større og større, jo flere lande der kommer med i eurosamarbejdet, og jo større dagsordener der bliver diskuteret blandt de lande uden Danmarks deltagelse.