runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Når man skal håndtere reglerne om, at folk, der ikke har fuldtidsarbejde, får supplerende dagpenge, vil jeg sige, at jeg synes, det er fint, at vi har det i vores system.
Jeg havde gerne set, at man ikke havde valgt at beskære det, sådan som man gør, altså korte ned i perioden, de kan modtage dem i, for det går ret hurtigt med, at de mister deres dagpengeret, og så er det et spørgsmål, hvem der skal lave arbejdet, for de bliver fuldtidsarbejdsløse, og så kan arbejdsgiverne jo se, om de kan få jobbet gjort.
Jeg har det bare sådan, at jeg ikke giver fem flade øre for det med, at man vil teste folk - ministeren står og siger noget om undersøgelser og sådan.
Men så tilbyd dog folk et fuldtidsjob, for hvis den pågældende så siger nej tak, siger, at det vil man ikke, man vil hellere være på deltid, så har man mistet retten til de supplerende dagpenge, for så har man selv sagt nej. Så får vi tjekket det på den måde, for de danske rådighedsregler er så skrappe, at det jo er den konsekvens, det har, nemlig at hvis man får tilbudt et fuldtidsjob og siger nej tak til det, så mister man også sin dagpengeret.
Sådan må det være.
Men det er ikke det, ministeren gør; der snyder man på vægten.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Nu har kommunerne jo indgået en aftale med regeringen og lønmodtagerne om, at man skal tilbyde fuldtidsbeskæftigelse, så det går jo fuldstændig den rigtige vej.
Jeg synes bare, at vi helt grundlæggende er nødt til at holde fast i, at man, når man er fuldtidsjobsøgende, så også skal tage arbejde, når det er der.
Det er jo så muligt, at man for nogle af de menneskers vedkommende må skifte til en anden branche eller til noget andet, eller at man måske må køre lidt - jeg vil erindre om, at det jo også er en forpligtelse i henhold til dagpengereglerne, at man skal bevæge sig lidt for at få et arbejde.
Så man kan altså ikke bare sidde et bestemt sted med et bestemt job, når vi kan se, at man inden for en radius, der er fornuftig, kan få sig et fuldtidsarbejde. Så jeg synes, at det er spørgeren, der er på vildspor ved at frede arbejdsgiverne i de her situationer og fastholde kvinderne i deltidsbeskæftigelse med supplerende dagpenge.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-02:
Ja, og den periode, som man kan få supplerende dagpenge i inden for 30 uger efter de nye regler, bliver jo så 2 år, og hidtil har man kunnet få 52 ugers supplerende dagpenge inden for 70 uger.
Jeg er overbevist om, at der jo er et kæmpe antal tilfælde, hvor det ikke sker, og at der er et kæmpe antal tilfælde, hvor der så vil være ansatte på deltid på supplerende dagpenge, der bliver nødt til at sige deres job op, som hr. Bjarne Laustsen også var inde på før.
Men en af vanskelighederne er, at kommunerne siger, at de ikke har råd til at oprette fuldtidsjob, og derfor vil jeg gerne spørge, om det ikke ville have været en mere rimelig fremgangsmåde, at regeringen havde forøget bloktilskuddet til kommunerne, sådan at man i kommunerne kunne have råd til at oprette flere fuldtidsjob, ikke mindst i lyset af at der jo i virkeligheden er brug for mere personale både på ældreområdet og på børneområdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Jeg tror desværre, at arbejdsgivere er sådan, at så længe reglerne åbner mulighed for det her, så vil man benytte sig af den her mulighed.
Så derfor er det min faste overbevisning, at man er nødt til at lave reglerne om, og heldigvis kan jeg jo se mange indikationer på, at det så også fremtvinger den rigtige udvikling, nemlig at de arbejdsgivere, som har villet have den fleksibilitet, som mange deltidsansatte med supplerende dagpenge udgør, nu må tænke sig om og tilbyde fuldtidsstillinger til deres medarbejdere, fordi der jo er mangel på arbejdskraft i øjeblikket.
Så jeg synes, at vi har gjort det på en rigtig måde - timingen har også været rigtig - og så beder jeg bare igen om at huske på, at vi jo ikke afskaffer de supplerende dagpenge, men at vi forkorter den periode, man kan modtage supplerende dagpenge i, fra 52 uger til 30 uger.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-02:
Jeg må indrømme, at jeg mener, at regeringen er på vildspor i den her sag, når man for syvogtredivte gang viser mistillid til de arbejdsløse og vil straffe de arbejdsløse, for der er jo tale om deltidsansatte på supplerende dagpenge, som ønsker at få et fuldtidsjob, men hvor det ikke er praktisk muligt der, hvor de er, i deres område.
Det er jo rigtigt, som det er nævnt i det grundlæggende spørgsmål her, at det især kommer til at ramme kvinder.
Hvis man tager pædagogmedhjælperområdet og ældreområdet inden for kommunerne, kan man se, at cirka halvdelen af de stillinger, der er kommunale, er på deltid, og at kun cirka halvdelen, altså kun hvert andet job, er på fuld tid.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det ikke ville have været en mere rimelig fremgangsmåde, at man i stedet for at straffe de arbejdsløse først havde set, at kommunerne oprettede nogle flere fuldtidsstillinger, og at man så derefter om 3-4 år kunne se, om der var behov for at stramme dagpengereglerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Ud over at der er fuldtidsstillinger at få i Danmark - der er også mange deltidsstillinger - så kan vi konstatere, at de mennesker, vi taler om, er fuldtidsjobsøgende.
Det er baggrunden for, at man kan få supplerende dagpenge.
Men undersøgelser viser, at hver femte modtager af supplerende dagpenge ikke ønsker andet end deltidsarbejde.
Vi kan også se, at kun hver tredje, der modtager supplerende dagpenge, er aktivt jobsøgende.
For fuldt ledige er det otte ud af ti, der er jobsøgende.
Det er bekvemt for arbejdsgiveren, og det er også bekvemt for lønmodtageren, og det er det samspil og det sammenfald af interesser, som vi gerne vil have gjort noget ved, hvilket jo er fuldt berettiget, da der er fuldtidsstillinger eller man kan supplere med et andet deltidsjob.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
En af forudsætningerne for at gribe ind her er forkert.
Det i lovforslaget, som ministeren bruger som begrundelse for at gribe ind, er, at faldet i de supplerende dagpenge ikke svarer til faldet i den generelle arbejdsløshed.
Men det har jo i 2007 vist sig, at der har været et dramatisk fald i de supplerende dagpenge.
Så er der bestemte områder i landet, hvor der er en højere ledighed.
Ministeren var inde på det.
I dag bruger man så ikke udtrykket misbrug, nu siger man, at de indretter sig på det.
Men de steder, hvor der er et stort forbrug af ordningen, er også der, det største problem opstår.
Hvis de her fuldtidsjob fandtes, var de der sikkert allerede.
Og når ministeren siger, at de, som kun vil arbejde på deltid, ikke skal have supplerende dagpenge samtidig, er det jo fint.
Det er vi også enige i.
Så den argumentation kan man ikke bruge til noget her.
Det er jo fint nok, at der er nogle, der vil arbejde 25 timer om ugen og kan klare sig med det.
Men der er altså rigtig, rigtig mange, der gerne vil have et fuldtidsjob på 37 timer om ugen, men som ikke kan få det.
Det er der, vi har hele problemet.
Så kan det godt være, at trepartsaftalen siger, at der skal oprettes så mange job som muligt.
Hvis der ingen turister er, har de heller ikke brug for at få serveret noget, vel?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Forslaget går ud på at sikre, at hverken arbejdsgivere eller arbejdstagere indretter sig på, at medarbejderne varigt er på deltid med supplerende dagpenge, og timingen af indgrebet er jo rigtig god, fordi der i øjeblikket er mangel på arbejdskraft.
Samtidig skal spørgeren være opmærksom på, at vi i forbindelse med trepartsaftalen fra juni måned jo aftalte med kommunerne, at de skulle tilbyde fuldtidsbeskæftigelse til de deltidsbeskæftigede, der måtte ønske fuldtidsjob.
Nu sidder jeg her og er tilfældigt faldet over en undersøgelse, der er lavet i Vesthimmerlands Kommune, hvor man har været ude at spørge alle deltidsansatte, om de gerne ville have fuldtidsjob.
Det er jo lige præcis den udvikling, vi rigtig gerne vil have i gang, suppleret med f.eks. aftalen fra Region Midtjylland, i hvilken man har tilbudt alle deltidsansatte sygeplejersker, at de med en måneds varsel kan få et fuldtidsjob, hvis de måtte ønske det.
Det viser jo, at det tryk, vi her lægger på systemerne, fremmer den udvikling, vi gerne vil have.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Jeg takker for besvarelsen.
Jeg mener, at det vil gøre utrolig ondt, og at det vil gøre det på de faggrupper og de brancheområder, hvor vi ser, at der ikke er tale om fuldtidsbeskæftigelse.
Derfor er det jo helt paradoksalt, at man i en situation, hvor man gerne vil have, at folk går ud og finder sig et arbejde, tager fat i dem, der allerede har et arbejde, og siger til dem, at det sådan set er bedre, at de er fuldtidsarbejdsløse.
Det er det, der er konsekvensen af regeringens politik.
Jeg kan så også forstå, at det heller ikke gør noget, at kvinderne bliver ramt af det her.
Hvis de ikke kan få de nødvendige timer, bliver de enten fuldtidsarbejdsløse eller glider helt ud af arbejdsmarkedet.
For det er jo ikke et tagselvbord.
Man kan jo ikke tvinge arbejdsgiverne.
Det er fint nok med hensigtserklæringer, men man kan jo ikke gøre noget ved, at der er kvoter, at der er blæsevejr, og at der i vores samfund er sæsonarbejde for tjenere osv. i turistsæsonen.
Alting svinger, og folk prøver at skrabe de timer, de har brug for, til sig for at få så lidt understøttelse som muligt.
Men vi har et fleksibelt arbejdsmarked, og dertil hører også supplerende dagpenge.
Så derfor er det helt utroligt, at man med det her lige præcis rammer de ufaglærte og kvinderne særlig hårdt.
Ministeren er endda nærmest stolt af det, og han tror, at det er til gavn for kvinderne.
Det ville det jo også være, hvis det var sådan, at det fulgte med, at der blev oprettet flere fuldtidsstillinger.
Det gør der ikke med det her forslag.
Det er en ren og skær begrænsning, og der er rigtig mange, der ret hurtigt vil miste dagpengeretten som følge af det her forslag.
Og hvad skal vi så gøre med dem? vil jeg spørge ministeren om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Der er stor mangel på arbejdskraft i Danmark, og derfor er det vigtigt og nødvendigt, at alle, der kan og vil arbejde på fuld tid, så også gør det frem for at arbejde på deltid med supplerende dagpenge.
Det var baggrunden for regeringens indgreb her for nogle uger siden.
Det er dog ikke særlig overraskende, da også flere kvinder end mænd er deltidsbeskæftigede.
Således var syv ud af ti deltidsbeskæftigede i 2006 kvinder.
Jeg mener, at man gør kvinderne en bjørnetjeneste ved bare at lade stå til.
Argumentet har altid været, at der ikke var fuldtidsstillinger at få, men ændringerne i de supplerende dagpenge er netop med til at tvinge virksomhederne til at oprette flere fuldtidsstillinger, hvis de vil beholde deres medarbejdere, eller hvis de vil rekruttere nye medarbejdere.
Ændringerne vil derfor især gavne kvinderne, og i den forbindelse er trepartsaftalen også et skridt i den rigtige retning.
Jeg vil gerne gentage, at formålet med ændringerne er at sikre, at supplerende dagpenge opfylder formålet om at være en midlertidig ydelse, som medlemmet kan modtage i forbindelse med kortvarig delvis ledighed eller som indgang til arbejdsmarkedet på fuld tid.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Har det været et specielt ønske fra regeringens side at ramme ledige kvinder med indgrebet i de supplerende dagpenge, set i lyset af, at 3 ud af 5 ledige medlemmer af 3F's a-kasse, der rammes, er kvinder?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Nej, kvinder skal ikke være mænd eller omvendt.
Og når det er, man har barselorlov, er der selvfølgelig også nogle ting, som kvinder kan, men som mænd ikke kan, bl.a. det her med at amme.
Og derfor er der selvfølgelig også forskel på, hvordan og hvorledes den her barsel i dag administreres.
Jeg føler, at ordføreren lægger op til noget i forhold til den her øremærkning på 12 uger, som Dansk Folkeparti var med til at stemme nej til i forhold til mændene.
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at det er et princip, at den enkelte familie skal have selvbestemmelsesret på det her område.
Og det, som lovforslaget lagde op til, var jo, at hvis manden ikke tog imod den her 12-ugers-barsel, blev det bare fratrukket i den anden ende, og det betød jo, at kvinden også fik kortere barsel.
Og det mener vi ikke er den rigtige måde at gå frem på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Jeg ved ikke, hvor lang tid ministeren gider blive ved med den der form for retorik.
Den flytter ikke noget, for ministeren befinder sig ikke i virkelighedens verden.
Ministeren skulle prøve at komme en tur til Læsø eller komme en tur til Skagen og se, hvordan arbejdsmarkedet er der.
Det, ministeren har gang i her, er at flytte jobbene.
Han siger i dag i ramme alvor: Hvis du arbejder i fiskeindustrien, skal du sige dit job op.
Der er man nemlig ansat på basis af en 37-timers-arbejdsuge med ret til at blive hjemsendt.
Ministeren kunne jo sørge for, at der kom nogle flere fisk i et constant flow, således at der var arbejde hele ugen igennem, eller at det holdt op med at blæse og være frisk vejr hele dagen, så alle fiskerne kunne komme på havet og fange fiskene.
Der er altså nogle situationer i vores erhvervsliv, der gør, at der er nogle virksomheder, der ligger der, hvor de ligger, og som producerer under nogle særlige vilkår.
Så siger ministeren, at hvis man ikke er garanteret 37 timers job, skal man flytte til Frederikshavn eller til Aalborg - ud af landsdelen.
Man vil affolke yderområderne, fordi folk ikke kan få et fuldtidsjob der, hvor de er.
Det næste bliver, at hvis folk arbejder i fiskeindustrien i Skagen indtil kl. 14, vil man have, at folk lige skal huske at lave et cv-klik og søge fire job og tage til Frederikshavn og søge det sidste job.
Det kan overhovedet ikke lade sig gøre tidsmæssigt, altså inden for en rimelig tid, hvis folk er i den situation f.eks. på Læsø.
Læsø Kommune er den kommune i landet, der har den højeste udbetaling af supplerende dagpenge, og det er der en årsag til.
Det er da ikke alt det gas, ministeren står og lirer af; det er, fordi der ikke er et fuldtidsarbejde at få.
Det er derfor, vi skal have ministeren trukket ned i øjenhøjde med det arbejdsmarked, der findes.
Det, der vil være konsekvensen, er, at enten holder man op med at oprette de virksomheder, der er derude, og som har en produktion, der svinger så meget, som fiskeindustrien gør, eller også bliver de folk fuldtidsarbejdsløse og flytter væk fra områderne, og så kan man få billig polsk arbejdskraft ind i stedet for.
Men det er måske det, ministeren vil have?
Så siger jeg velbekomme.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Gradvis har man jo strammet reglerne, gradvis er produktionsmetoderne i fiskeindustrien blevet bedre, man er blevet bedre til at planlægge produktionen osv., så det pres, der har været gennem tiden, på ikke bare at benytte medarbejdernes hjemsendelse som det, der regulerer produktionen, har betydet væsentlige forbedringer også i den industri.
Jeg vil bare gerne igen erindre om, at vi jo ikke har afskaffet de supplerende dagpenge, som det næsten lyder som om på hr. Bjarne Laustsen; vi har begrænset perioden fra 52 uger til 30 uger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Det er altså ikke sådan, at jeg står med det ordrette citat fra salgsloven, men jeg er ret sikker på, at der står, at der skal laves en evaluering af forsøgsloven.
Der står ikke nogen steder, så vidt jeg husker, at det skulle være som led i det lovforberedende arbejde med en ny lov.
Derfor vil jeg sige, at kutyme vel egentlig er, at når man i en lov skriver, at man vil lave en evaluering, så er det vel egentlig meget naturligt, at man bagefter sikrer sig, at evalueringen også kommer andre til kendskab, hvad enten det er forligspartierne eller det samlede Folketing, så jeg undrer mig lidt over den udlægning fra ministerens side.
Nu er det jo sådan, at vi f.eks. i går behandlede et andet lovforslag fra ministeren om skimmelsvamp.
Der var noget baggrundsmateriale, som bestod af tre evalueringsrapporter, som faktisk havde været offentliggjort i et helt år forud for det her lovforslag.
Er det her sådan en ny praksis, vi så skal forvente fra velfærdsministerens side, at evalueringsrapporter først bliver offentliggjort med ministerens lovforslag?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Spørgsmålet drejer sig om en evalueringsrapport, der er lavet i forbindelse med forsøgsloven om salg af almene boliger, og spørgsmålet går på, hvorfor den ikke er blevet offentliggjort.
Som fru Sophie Hæstorp Andersen sikkert ved, er rapporten nu blevet offentliggjort i forbindelse med det lovforslag, jeg fremsatte i går.
Evalueringen blev i sin tid lavet i forbindelse med forsøgsloven, eller det blev understreget i forsøgslovgivningen, at der skulle laves en evaluering, og det var jo som led i det lovforberedende arbejde, at den skulle indgå.
Det har så altså taget den tid, det nu har gjort.
Derfor har rapporten været færdig i 7 måneder, og den bliver så offentliggjort nu, hvor lovforslaget bliver fremsat.
Til gengæld kan man sige, at der nu bliver halvandet år ekstra til at diskutere det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Hvad er ministerens holdning til, at en evaluering om salg af almene familieboliger som ejerboliger udført for Socialministeriet i august 2007 endnu ikke er blevet offentliggjort?
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Tak for svaret.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Den relevante afgrænsning er jo for mig at sige, at er der dage, hvor der er mange børn, der skal passes, er det ikke acceptabelt, at man lukker en institution.
Der, hvor problemet med lukkedage og alternativ pasning opstår, er selvfølgelig de her dage, hvor der er ret få børn.
Det er svært at lave en national afgrænsning, for det kan jo afhænge af lokale forhold og hvilke virksomheder, man har, og forskellige andre ting.
Mit svar på spørgsmålet om, hvorvidt jeg vil være opmærksom på det, er: Ja, jeg vil være det i den forstand, at vi jo regner med at tage hele den her sag op med Kommunernes Landsforening i de årlige økonomiforhandlinger for ligesom at diskutere, at hvis kommunerne skal have de her 50 mio. kr., hvad er det så, de til gengæld skal levere.
Der kunne det selvfølgelig være en god idé i den forbindelse at understrege, at der skal være et alternativt pasningstilbud.
Og jeg skal være opmærksom på det, der blev peget på med den afstand, der kan være mellem institutionerne i de nye store kommuner.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Jeg tror, at der desværre er nogle kommuner, der ikke kan finde ud af det.
Det er korrekt, som ministeren siger, at lovgivningen jo siger, at lukkedage bør begrænses til et rimeligt niveau og placeres på dage, hvor der erfaringsmæssigt kun er få børn i dagtilbuddene, ligesom kommunerne med fordel kan forsøge at sikre, at forældre og børn kender de daginstitutioner, som bliver stillet til rådighed ved lukkedage, men som udgangspunkt et minimum om året.
De dage, hvor man så kan lukke, som det også blev sagt, er selvfølgelig den 24. december, og så er det grundlovsdag.
Jeg tror, der nu er kommet fokus på det med al den snak om lukkedage, og der er nok nogle kommuner, som ikke før har været opmærksomme på det, som i hvert fald er opmærksomme på det nu.
Det, man så nu kan komme ud for, det næste tiltag fra kommunernes side, hvor vi har fået store kommuner, kunne jo så være, at de går ind og siger, at så har vi én institution åben.
Det mener jeg vi skal være meget opmærksomme på, for vi kan ikke acceptere, når vi snakker om de store kommuner, som vi nu har, at folk måske så pludselig kan få 50 km til deres daginstitution.
Det, der så også undrede mig lidt, var jo, at ministeren i Pengemagasinet her i sidste uge bl.a. nævnte, at dagen efter Kristi Himmelfartsdag var en oplagt lukkedag.
En oplagt lukkedag synes jeg bestemt ikke den er, fordi vi har nogle borgere ude i kommunerne, som har betalt for, at de kan få deres børn passet, og derfor mener jeg, det er utrolig vigtigt, at kommunen, som er en servicevirksomhed over for borgerne, kommer med et godt tilbud også på de dage, hvor der er tyndt befolket med børn i daginstitutionerne.
Selvfølgelig går vi ind for, at man kan samle børnene i institutioner, men også at afstandene bliver hvad skal jeg sige - accepteret af de borgere, der er der.
Jeg vil spørge, om ministeren vil holde øje med det og sørge for at gribe ind, hvis der er kommuner, som man kan forestille sig, der vil gå ud og gøre afstandene meget store.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Der bliver så spurgt, hvad jeg vil gøre for at sikre, at pasningsgarantien fremover overholdes.
Man kan sige, at det helt klart er i strid med lovgivningen, når der er kommuner, som ikke tilbyder alternativ pasning, hvis de lukker en daginstitution.
Spørgsmålet er jo en udløber af debatten om lukkedage.
I loven står der helt klart, at grundlovsdag og juleaftensdag må man holde lukket.
Hvis der er dage derudover, skal man tilbyde en anden pasningsmulighed.
Der har været sager med kommuner, der ikke har gjort det.
De troede, at det ikke var nødvendigt, og det er så blevet påtalt.
Der har været et konkret eksempel i Vejen, tror jeg, det var, og det er blevet påtalt.
De har så ændret beslutning, og de har erkendt, at hov, det her er i modstrid med loven.
Hvis man gør en kommunalbestyrelse opmærksom på det, og de ikke ligesom selv erkender det, så er næste skridt at gå til tilsynsrådet, men det vil jeg tvivle meget på er nødvendigt.
Jeg tror, at det er meget, meget få kommuner, der ikke ved, hvordan loven er skruet sammen, så der skulle ikke være brug for nye initiativer.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Hvad er ministerens holdning til, at nogle kommuner lukker ned for børnepasningen uden at tilbyde forældrene et alternativ, og hvilke initiativer påtænker ministeren at tage for at sikre, at pasningsgarantien fremover overholdes?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Jeg takker da for hr. Bjarne Laustsens tilslutning til vores forslag, for så vidt angår den del, der ligestiller dem, der er uden overenskomst, med dem, der har overenskomst.
Det er da et fremskridt, at hr. Bjarne Laustsen siger, at den del af lovforslaget vil han stemme for.
For så vidt angår den resterende del, hvor vi begrænser perioden fra 52 uger til 30 uger, åbner den jo netop mulighed for, at man kan få supplerende dagpenge i en periode, for vi ved jo, at det kan være stormvejr, det kan være frostvejr i byggeindustrien osv., så vi afskaffer jo ikke de supplerende dagpenge.
Vi harmoniserer de to ordninger, og jeg vil igen takke hr. Bjarne Laustsen for, at han støtter den del af forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Det gør vi.
Hvis ministeren var kommet med et forslag om, at de, der har opsigelsesvarsel, og de, der ikke har det, skulle have ens regler, så ville jeg selv have stemt for det.
Så det behøver ministeren ikke at køre videre med.
Jeg vil bare sige, at det, der kommer til at ske her, er, at man får en utilsigtet virkning.
Dansk Folkeparti, der påstår, at de varetager udkantsområdernes interesser, har sagt derude, at hvis der er nogle utilsigtede virkninger af det her, vil de gerne se på det.
Ministeren er citeret for at sige, at det her ikke kommer til at ramme fiskeindustrien.
Jeg ved ikke, om ministeren fastholder det, han er citeret for at have sagt om, at det her ikke skal ramme fiskeindustrien.
Der er noget galt.
Der står i lovforslaget, at det gælder alle, der modtager supplerende dagpenge, og så må det jo også gælde fiskeindustrien.
Men det, ministeren gør her, er at flytte job væk fra udkantsområderne, væk fra dem, der ikke selv kan gøre for, at der er noget, der hedder fiskekvoter, vejrlig, turistsæson, udsving i arbejdsmarkedet.
De bliver ramt på baggrund af det her.
Der kommer en nedgang og en stigende centralisering, og der vil også være job, der flyttes helt ud af landet, fordi man ikke kan opretholde produktionen, fordi ministeren vil have gennemtrumfet sit forslag.
Det er konsekvensen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Undskyld!
Formanden bragte mig lidt ud af fatning.
Arbejdsmarkedspolitikken i Danmark er jo fælles for hele landet, og jeg tror ikke, at vi kan lave dagpengeregler, der adskiller sig geografisk ved, at der er lempeligere krav eller andre krav i bestemte egne af landet.
Så jeg tror, at jeg må fastholde, at arbejdsmarkedspolitikken er fælles for hele landet.