Ida Auken (S), 2012-02-28:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for indlæggene og den konstruktive tilgang til et netop meget stort sagskompleks, vi står med her i dag.
Med det her lovforslag får vi, som det også blev nævnt tidligere, både bedre miljø og bedre konkurrenceevne.
Det er sådan, at luftforureningen ikke kender nogen grænser.
60-80 pct. af den luftforurening, vi har i Danmark, kommer fra udlandet, og derfor kræver det regulering på EU-niveau, hvis vi for alvor skal sikre danskerne renere luft.
Samtidig vil fælles miljøkrav til virksomheder i hele EU skabe mere ens rammevilkår og i mange tilfælde netop give danske virksomheder konkurrencefordele, som også De Konservative pegede på; vi har haft et højt niveau i Danmark, vi har udviklet teknologier, vi har faktisk en masse løsninger, som de andre kan have gavn af, og som kan sikre, at danske virksomheder får en øget konkurrencefordel.
Det her lovforslag implementerer IE-direktivet i Danmark.
Derudover opdaterer det også lovgivningen i forhold til afgitringer på ferskvandsdambrug og på anvendelsen af kunstgødning, men det vender jeg tilbage til, for jeg vil først lige sætte lidt flere ord på IE-direktivet.
Direktivet fastlægger en ramme for miljøgodkendelse og tilsyn med de mest miljøtunge virksomheder.
Direktivet vil medvirke til, at vi får renere luft og en bedre miljøtilstand i Danmark.
Vi vil i Danmark få fordel af en mindre forurening for de største virksomheder i landet, men vi vil især høste fordel af den begrænsning, der sker, af luftforureningen i de andre EU-lande, for som sagt kender luftforureningen ingen grænser.
Den renere luft vil betyde en forbedring af sundhedstilstanden og vil kunne aflæses direkte som et fald i de sundhedsrelaterede udgifter.
Samtidig forbedres miljøtilstanden, fordi direktivet stiller mindstekrav til, hvilken teknologi virksomheder i EU skal anvende, når de får en miljøgodkendelse af myndighederne.
Kravene vil løbende blive opdateret, efterhånden som teknologien udvikles.
Det vil naturligvis give nogle omkostninger for virksomheder, der ikke er på niveau med direktivets krav, men mange danske virksomheder er allerede på niveau, og de får derfor en konkurrencefordel.
Desuden har Danmark 700 virksomheder, der producerer miljøteknologiske løsninger, og direktivets teknologikrav kan give mulighed for øget eksport i den sektor.
Vi har bl.a. virksomheder, der fremstiller vandbesparende teknologier og teknologier til luft- og vandrensning.
Alt i alt er ens miljøkrav i EU en oplagt mulighed for grøn vækst.
Regeringen har derfor valgt at styrke Danmarks deltagelse i EU's arbejde med at fastlægge teknologikrav, så kravene afspejler danske erfaringer og dansk miljøteknologi.
Som et led i det arbejde har regeringen iværksat samarbejder mellem myndigheder, virksomheder, leverandører af miljøteknologi og grønne organisationer, så vi får leveret koordinerede og kvalificerede input til EU.
På den måde sikrer vi både Danmarks og miljøets interesser.
Miljøarbejdet skal fokusere på de væsentlige miljøforhold.
Derfor skal omfanget af tilsyn med virksomhederne bestemmes af en risikovurdering.
Jeg nævnte i starten, at direktivet også medfører byrder for virksomheder og myndigheder.
F.eks. er der nye krav om, at virksomheder, der håndterer visse stoffer, skal gennemføre en forureningsundersøgelse af jorden – eller basistilstandsrapport, som direktivet kalder det.
Det vil berøre ca. 375 virksomheder, og lad mig bare sige, at det ikke er nogen blomst, der er groet i vores have, men sådan er det jo med EU-regulering.
Direktivets formål med basistilstandsrapporterne er at sikre, at man kan placere et ansvar for jord- og grundvandsforureninger, men det har vi allerede et godt system til i Danmark.
Reglerne på det her område er forholdsvis komplicerede, men Kommissionen har stillet uddybende vejledning i udsigt, og vi vil i vores vejledninger til kommuner og virksomheder gøre det tydeligt, hvordan reglerne om jord- og grundvandsforurening skal forstås og håndhæves.
Danmark vil implementere IE-direktivet så direktivnært som muligt.
Men det betyder ikke, at vi vil sænke beskyttelsesniveauet, som det er i dag.
Så der, hvor vi i dag har skrappere krav til danske virksomheders anvendelse af miljøteknologi, end EU foreskriver, fastholder vi de danske krav.
Direktivet medfører øgede omkostninger for miljømyndighederne, altså staten og kommunerne, og de omkostninger forventes bl.a. finansieret ved en øget digitalisering af arbejdet med miljøgodkendelser og tilsyn.
Derfor indeholder lovforslaget også bestemmelser om digitalisering, som skal effektivisere og kvalitetssikre arbejdsgange og øge genbrug af viden og data til gavn for både virksomheder og myndigheder.
Jeg er klar over, at digitaliseringsprojekter kan byde på mange udfordringer, men vi lytter til de mange erfaringer, der findes.
Vi udvikler nyt der, hvor det er nødvendigt, men vi sørger for at bygge de digitale værktøjer op, så de spiller sammen med de systemer, de enkelte kommuner i forvejen har.
Som sagt indeholder lovforslaget også enkelte andre dele, som ikke stammer fra IE-direktivet.
Lovforslagets bestemmelser om afgitringer på ferskvandsbrug handler om at samle myndighedskompetencen et sted, nemlig hos kommunerne.
I dag er den delt mellem Fiskeridirektoratet og kommunerne.
En anden tilføjelse handler om, at kunstgødning ikke må udbringes om vinteren og på skrånende arealer, så kunstgødningen ikke ender i vandløbene.
IE-direktivet skal være implementeret senest den 7. januar 2013, og inden da skal vi have ændret otte bekendtgørelser, så det er med at komme i gang.
Med hensyn til de kommentarer, der er kommet under behandlingen, vil jeg kunne svare mere præcist på spørgsmål stillet under udvalgsbehandlingen, men jeg er glad for den konstruktive tilgang, og jeg må sige med hensyn til, at der bliver givet en del bemyndigelser til at udstede bekendtgørelser, at det har at gøre med, at teknologien udvikler sig.
Det er jo vanskeligt at sige nu, hvad der kommer til at ske med teknologien fremover, så for at vi ikke skal lave et helt omfattende lovkompleks, der bare vokser og vokser, laver vi de her bemyndigelser, men for retssikkerhedens skyld og for alles skyld synes jeg, det er en god idé, at vi i udvalgsarbejdet også diskuterer det.
Vi leverer også gerne beregninger af de administrative omkostninger for virksomhederne.
Det bliver svært at lave egentlige modelberegninger for BAT-kravene, da vi ikke kender teknologikravene endnu, men man skal endelig stille nogle spørgsmål, og så skal vi komme så tæt på som muligt.
Med hensyn til BAT-niveauet for husdyr ændrer vi ikke det, da vi i Danmark ligger højere end EU, og det betyder også, at vi måske ikke skal forvente, at der kommer helt så mange udfordringer i antallet af revurderinger.
Jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at lige vilkår for danske og udenlandske virksomheder er en stor og vigtig opgave.
Man kan sige, at lige præcis ved at løfte de andre med IE-direktivet, får vi den fordel, at vi har ligget på forkant.
Nogle gange får man en hel pakke.
Det er så en del af det at være en del af et større kompleks, som det er at tage de her regler fra EU, at nogle virksomheders performance bliver offentligt tilgængelig, hvad enten man kan lide det eller ej.