runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Jeg skal bare lige høre, om man stemmer ja til reglerne om at gøre det vanskeligere at få permanent opholdstilladelse – om man ønsker at stemme ja til det – og om man ønsker at stemme ja til skærpede udvisningsregler i forbindelse med socialt bedrageri, bare for at nævne nogle få ting.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge – det spurgte jeg hr. Henrik Dam Kristensen om, men jeg kunne ikke rigtig få noget svar – om man har en plan fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkepartis side om, hvilke elementer af lovforslagene man vil rulle tilbage – om man vil rulle lovforslagene som helhed tilbage, og om man eventuelt har et svar på, hvordan man så alternativt vil indrette et pointsystem.
Så kunne jeg i øvrigt også godt tænke mig at høre, om ikke fru Astrid Krag kan bekræfte, at uddannelse faktisk kan give point.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Det, der blev sagt heroppefra, synes jeg mildest talt var meget interessant.
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, eller om det var masken, der faldt, i forhold til hvad formålet egentlig er med det her pointsystem.
Ordføreren for Dansk Folkeparti spurgte, om SF stemmer ja til, at det skal gøres vanskeligere at få permanent opholdstilladelse.
Undskyld mig, men det er da ikke det, der står som begrundelse i lovforslaget for, at vi skal have det her pointsystem.
Formålet med pointsystemet, efter hvad jeg har hørt fra regeringens side og fra ministerens side, er at motivere folk til at blive en del af samfundet og belønne dem, der gør en indsats.
Og så står ordføreren for Dansk Folkeparti her og kalder det et system, der skal gøre det vanskeligere at få permanent opholdstilladelse.
Det synes jeg er meget, meget interessant.
Det må jeg nok sige.
Det var enten en fortalelse fra hr. Martin Henriksens side eller i virkeligheden masken, der faldt, i forhold til hvad det her forslag går ud på.
Det er godt, at ordføreren kan komme op igen og replicere, for det var da godt nok interessant.
Derudover må jeg bare sige: Der er ikke tale om at følge nogen udvikling og om noget, der har ændret sig.
Hvad jeg står og siger her i dag er vores indstilling til de her lovforslag, er jo også det, jeg sagde under førstebehandlingen.
For når vi kigger på de svar, vi har fået – nogle af dem er meget mangelfulde – må vi bare sige i forbindelse med de bekymringer, vi gav udtryk for under førstebehandlingen, vedrørende personer på tvungen deltid i velfærdserhverv, vedrørende førtidspensionister, vedrørende folk, der modtager medicintilskud, vedrørende de allersvageste, vedrørende folk, der tager uddannelse, at så har vi fået bekræftet alle vores bange anelser, og derfor står vi samme sted, som vi stod ved førstebehandlingen.
Det er der sådan set ikke noget mystisk i.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Jamen hvis det først er nu, det går op for Socialistisk Folkeparti og andre, som er til stede i salen, at kravene til, hvad der skal til, for at man kan få permanent opholdstilladelse, samlet set strammes, kunne det være, at vi i stedet for tre behandlinger af det her lovforslag måske skulle have fem.
Så kan det være, at det, når vi når frem til den femte behandling i Folketingssalen, er ved at gå op for venstrefløjen, hvad det rent faktisk er, vi behandler.
Der kommer jo flere krav til at få permanent opholdstilladelse, og så siger vi, at jo hurtigere man kan leve op til de krav, jo hurtigere vil man så kunne få permanent opholdstilladelse.
Det vil jo så sige, at dem, der gør en ekstra indsats og er rigtig dygtige til at leve op til de nye krav, også hurtigere vil kunne få permanent opholdstilladelse end i dag, mens der for dem, som ikke kan leve op til de nye krav, vil gå længere tid, og måske vil de aldrig få permanent opholdstilladelse.
Det mener jeg ikke har været nogen hemmelighed på noget som helst tidspunkt, men hvis det er nu, det går op for SF, så bedre sent end aldrig.
Så fik jeg stadig væk ikke et svar på, hvad det lige præcis er i lovforslagene, man vil rulle tilbage, og hvordan det helt konkret er, man vil indrette pointsystemet.
Men alt det svæver vel et eller andet sted i vinden som resten af den politik, vi ser fra venstrefløjen.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Hvis hr. Martin Henriksen ikke har hørt det endnu, tror jeg måske, det er, fordi han ikke vil høre det.
Jeg må bare sige, at de gentagne udtalelser, der kommer her fra talerstolen fra hr. Martin Henriksen, om, at formålet med pointsystemet er at stramme, sådan set trækker tæppet fuldstændig væk under den argumentation, vi har hørt fra de to regeringspartier, om, hvad pointsystemets formål er.
Det synes jeg bare er interessant.
Men så kom det her pointsystem til forhandling med Dansk Folkeparti, og så kom resultatet ud, og så var det det håbløse system, vi ser nu, hvor man straffer folk på tvungen deltid, straffer folk, der tager uddannelse, straffer folk, der får medicintilskud.
Man må bare sige, at debatten her i dag nok har vist meget godt, hvem det var, der fik mest igennem i den forhandling, da man skulle udmønte pointsystemet konkret.
Det er godt, at vi får en ordfører fra regeringspartierne på talerstolen, for det kunne da være rart at høre, om de er enige i den udlægning, der har været fra Dansk Folkeparti heroppe nu.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Det er jo for at stille fru Astrid Krag et spørgsmål, nemlig om ikke fru Astrid Krag sådan præcis – skåret ud i pap, om man vil – kan redegøre for, hvad det præcis er for nogle ting, man vil lave om.
Hvad er det præcis, der skulle til, for at man ville stemme for det her lovforslag?
Hvad er det præcis for nogle ting, man ville rulle tilbage, hvis man fik flertallet i Folketingssalen og fik mulighed for det, for det står en smule uklart for os i Venstre?
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Man kan sige, at vi selvfølgelig ikke skal stå her på talerstolen under en andenbehandling af et lovforslag fra regeringen og forhandle om, hvilke lovforslag en kommende regering vil fremsætte.
Jeg er meget glad for at se, at der åbenbart i regeringsblokken er så stor tiltro til, at der kommer en ny regering, som vil kunne lave et mere fornuftigt pointsystem.
Det kvitterer jeg da for; det håber jeg sandelig også regeringsblokken får ret i.
Men, altså, om det her pointsystem må jeg sige, at der bare er en lang række ting, der er skruet forkert sammen.
Det er nogle forkerte incitamenter, vi får lavet, når vi f.eks. siger til den unge, der ikke har permanent opholdstilladelse: Du skulle hellere arbejde ufaglært i 3 år på et pizzeria, på et lager eller et andet sted, for så kan du få din opholdstilladelse.
Hvis du vælger at uddanne dig til ingeniør, eller hvis du vælger at uddanne dig læge – det er faggrupper, vi har brug for – så kan du altså godt få et noget længere tidsperspektiv for, hvornår du kan få permanent opholdstilladelse.
Vi siger til de mennesker, der f.eks. arbejder på tvungen deltid i børnehaverne eller i ældreplejen: Det er ikke godt nok, vi synes ikke, du gør en indsats; derfor straffer vi dig.
Nu kan jeg ikke nå at sige mere.
Jeg synes også, at jeg har sagt det mange gange, men det er i hvert fald to helt konkrete nedslag på, hvad vi synes der er håbløst ved det her pointsystem.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg har lige stået og studeret det omtalte betænkningsbidrag fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Som jeg kan læse det, skriver man, at der en række store problemer, og så nævner man konkret to ting: Den ene er det med deltid, og den anden er det her med de sociale ydelser.
Det er de ting, som man har, og så skriver man sådan i bemærkningerne, at der også er nogle andre problemer.
Jeg skal bare høre, om det kun er de der to ting, man vil lave om, og at man så faktisk synes, at det er et rigtig godt lovforslag, eller om der mon er andre ting, som gør sig gældende?
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Jeg kan forstå, at regeringen ligesom os synes, at det ville være godt med bedre muligheder for læsehjælp i folkeskolen, og jeg vil også godt lave lidt læsehjælp for Venstres ordfører, for det er altså ikke rigtigt, at der i vores betænkningsbidrag kun er den her kritik vedrørende folk, der arbejder på tvungen deltid, og folk, der modtager sådan noget som medicintilskud.
Vi skriver faktisk også: Vi mener, at uddannelse bidrager til integrationen.
Nu læser jeg så højt: »Inden for det foreslåede pointsystem vil det bedre kunne betale sig at tage ufaglært arbejde end at uddanne sig til f.eks. sygeplejerske, ingeniør eller læge.
S og SF mener, at uddannelse både bidrager til integrationen og forbedrer den enkeltes mulighed for at få fodfæste på arbejdsmarkedet, ligesom vi i disse år netop har behov for at rekruttere højtuddannet arbejdskraft, som f.eks. læger fra tredjelande, for at dække behovet her til lands.
Lovforslaget er dermed ifølge S og SF både i modstrid med regeringens egen politik om, at flere skal have en kompetencegivende uddannelse, og i modstrid med de behov, der i øjeblikket er i Danmark for højtuddannet arbejdskraft på visse områder.«
Der er også optrykt nogle spørgsmål om hele den her uklarhed om, hvem det er, der falder ind under FN's handicapkonvention; hvem er det, der ikke ville skulle leve op til de her krav, fordi de ikke er i stand til det?
Det er alt sammen nogle af de ting, vi fortsat mangler gode svar på fra regeringen, og derfor kan vi ikke støtte det her system.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Men det må jeg så bare sige at jeg synes var et helt klart signal, der blev sendt, og et helt svar klart svar, der blev givet af Venstres ordfører heroppe fra talerstolen, nemlig at man ikke mener, at de mennesker, der arbejder i vores vuggestuer og vores børnehaver, bidrager og gør en indsats og knokler.
Man synes ikke, at de social- og sundhedshjælpere, der er i hjemmeplejen og passer på vores ældre borgere, knokler.
Man mener ikke, at de har ret til at være en del af vores samfund.
Det er jo forkert at gøre det, som ordføreren prøver at gøre her, nemlig at sige, at det altid har gældt.
Med det nye system, man har skruet sammen, vil det jo blive fuldstændig umuligt for de her mennesker at leve op til beskæftigelseskravet.
Det synes jeg bare er unfair.
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg, det er et meget, meget usympatisk signal, man sender her fra talerstolen, og jeg synes faktisk også, det er nogle ret usympatiske konsekvenser, der er af det, ordføreren står og siger.
For det er jo det, ordføreren siger.
Det synes jeg ikke er udtryk for nogen fair politik.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Først vil jeg sige, at jeg ikke mener, at den udlægning, som fru Astrid Krag kommer med, er rigtig.
Men jeg kan heller ikke lade være med at forholde mig lidt til, at jeg egentlig havde fået det indtryk, at Socialistisk Folkeparti sammen med Socialdemokratiet havde foreslået, at folk skulle arbejde noget mere, helt præcis 12 minutter mere om dagen.
Bliver der så ikke sat pris på de folk, der ikke vil arbejde 12 minutter mere om dagen, eller hvordan skal man forstå det?
Det betyder så, at der er nogle, der skal arbejde mere end deltid.
De kommer til at arbejde mere, vil konsekvensen være af det her lovforslag.
For at være helt ærlig er det jo at komme Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne lidt i møde i forhold til deres økonomiske udspil, hvor de har sagt, at vi skal arbejde noget mere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
Jeg synes, at den tilgang, hr. Karsten Lauritzen har til det her lovforslag, som får dybt, dybt alvorlige konsekvenser for nogle menneskers liv, er lidt usmagelig.
Så kan det godt være, at hr. Karsten Lauritzen mener, at hr. Karsten Lauritzen skal stå her og bruge tiden på at køre den der evindelige retorik om, at regeringen siger, at S og SF er useriøse osv.
Den kender vi.
Men jeg vil sige til hr. Karsten Lauritzen, at det er et meget, meget alvorligt forslag, som får meget, meget alvorlige konsekvenser for rigtige menneskers liv.
Det håber jeg meget at ordføreren ved.
For ordføreren lægger stemme til det her.
Mit spørgsmål til ordføreren går på: Hvor ligger rimeligheden i, at man stiller krav om fuldtidsbeskæftigelse til mennesker, som er på førtidspension?
Staten siger på den ene side, at de her mennesker ikke er i stand til at arbejde, og derfor tildeles de en førtidspension, men på den anden side siger man, at beskæftigelseskravet også gælder for dem, og kan de ikke leve op til det, kommer de ikke til at opnå den permanente opholdstilladelse.
Hvor ligger rimeligheden i det? vil jeg godt spørge hr. Karsten Lauritzen om.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg tror, at det at tage ordet til en anden behandling, vidner om, at vi i Venstre ønsker at diskutere det her og tage det seriøst, det tror jeg vi har lagt op til, vi tager jo al lovgivning seriøst.
Det, vi stemmer om på det her område, såvel som på en lang række andre områder, har jo betydning for almindelige danskere.
Det tror jeg alle folketingsmedlemmer er klar over.
Jeg synes faktisk, at det er at forklejne folkestyret at give udtryk for, at et parti ikke skulle have den opfattelse.
Hvad angår spørgsmålet om folk, der er tilkendt førtidspension, er det rigtigt, at der står i den lovgivning, at man skal leve op til beskæftigelseskravet, hvis der ikke er en lægelig begrundelse for, hvorfor man har fået tilkendt førtidspension, ellers kan man ikke blive undtaget fra kravene.
Hvis der er en lægelig forklaring, hvis der er en lægeerklæring, kan man blive fritaget for beskæftigelseskravet, ligesom man kan blive fritaget for en lang række andre krav, hvis man har en lægeerklæring på, at man er alvorligt syg og derfor ikke kan leve op til kravene.
Derfor tror jeg, at størstedelen af førtidspensionisterne vil blive stillet i en situation, hvor de ikke skal leve op til beskæftigelseskravet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
Jamen det svar giver jo ikke nogen mening.
Kan ordføreren ikke svare mig på dette: Er det ikke fuldstændig korrekt, at betingelsen for overhovedet at opnå en førtidspension er, at det bliver vurderet, at dette menneske ikke er i stand til at varetage en fuldtidsbeskæftigelse?
Og det er jo offentlige myndigheder, som foretager den vurdering og siger: Dette menneske er ikke i stand til at varetage en fuldtidsbeskæftigelse.
Alligevel mener man så, at det på udlændingeområdet giver mening at stille krav om beskæftigelse.
Kan ordføreren ikke se, at det ikke hænger sammen?
Nu siger ordføreren så, at størstedelen nok ikke vil blive udsat for det her krav.
Størstedelen vil altså blive undtaget fra de regler, man skriver.
Hvorfor? vil jeg spørge hr. Karsten Lauritzen.
Hvorfor lave den her regel?
Kan hr. Karsten Lauritzen svare på, om det ikke er korrekt, at det forholder sig sådan, at man altså ikke får tilkendt en førtidspension, medmindre det bliver vurderet, at man ikke er i stand til at varetage en fuldtidsbeskæftigelse?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg stiller gerne op til en større diskussion om førtidspension.
Jeg mener, og det siger jeg helt åbent og ærligt fra Folketingets talerstol, at der er et problem med kommuner, der særlig tilkender nydanskere førtidspension på et forkert grundlag og gør dem en bjørnetjeneste, forstået på den måde at fordi man har svært ved at få dem i beskæftigelse, parkerer man dem på en social overførselsydelse, som ikke gavner integrationen, og som ikke gavner dem.
Hvis man er berettiget til førtidspension, hvis man ikke kan arbejde,
skal man selvfølgelig have mulighed for at få tilkendt en førtidspension, men så har man også mulighed for at blive undtaget for kravene.
Vi har valgt i lovgivningen her at sige, at vi tager udgangspunkt i den enkelte.
Og hvis den enkelte, der f.eks. har fået tilkendt førtidspension, kan fremlægge et bevis for via en lægeerklæring, at vedkommende er handicappet eller andet, så vedkommende ikke kan leve op til beskæftigelseskravet, bliver vedkommende selvfølgelig fritaget for det, det siger sig selv.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Vi synes i Det Radikale Venstre, at der er rigtig, rigtig mange ting, der er meget kedelige og triste for Danmark i lovforslagene, særlig i L 188.
Der er et tema, som vi ikke har været så meget inde på, og det er muligheden for at få humanitær opholdstilladelse.
Der er lovparagraffen ikke ændret, men praksis er ændret jævnfør bemærkningerne.
Hvorfor er det nødvendigt at stramme så meget på muligheden for at give humanitær opholdstilladelse?
Der er blevet givet 75 tilladelser i 2009, er det for mange?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Omvendt kunne jeg spørge fru Marianne Jelved, om vi skal sætte sådan en kvote på.
Skal vi sige, at det er 500, der kan få humanitær opholdstilladelse, og så bliver det så de første 500, der melder sig, der får en?
Min pointe med det er, at jeg ikke synes, at taldiskussionen er relevant.
Jeg tror, at der var over 75 i 2009, og at der var over 100 i 2008.
Det er rigtigt, at vi ændrer lovgivningen sådan, at hvis man kan blive behandlet i sit hjemland, men ikke længere kan betale for behandling, er det ikke i sig selv en argumentation for at få humanitær opholdstilladelse.
Hvorfor gør vi det?
Det gør vi, fordi det har vist sig, at der er en transport af folk, særlig fra Balkan, der ikke har noget asylretligt formål med at tage til Danmark.
De tager til Danmark for at søge humanitær opholdstilladelse, fordi de ikke selv har råd til at betale for sygdomsbehandling i Bosnien eller andre steder på Balkan f.eks. Og med de nuværende regler, kan de komme ind i Danmark og få midler til ophold og få betalt deres sygdomsbehandling.
Det kan jeg godt forstå de gerne vil, men det er altså Balkans problem, ikke Danmarks problem.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Jamen hvor mange har der været af den slags?
Det har vi ikke kunnet få svar på.
Så kan hr. Karsten Lauritzen jo svare på det.
Hvor mange er blevet afvist med den begrundelse i 2009?
Og hvorfor kan vi ikke få en beskrivelse af hele det forløb?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg kender jo fru Marianne Jelved, og hun er en grundig politiker, så jeg er sikker på, at hun har læst de udvalgssvar, der er kommet.
Det, der blev refereret fra udvalgssvaret, er ikke helt i overensstemmelse med det, der står, sådan som jeg læser det.
Det, der står i udvalgssvaret om humanitær opholdstilladelse, er, at Folketinget hvert kvartal modtager en oversigt i resuméform over alle dem, der får tilkendt humanitær opholdstilladelse, et resumé af, hvilke kriterier der ligger til grund for, at de får humanitær opholdstilladelse.
Det, der står i udvalgssvaret, er, at når Folketinget har fået papirerne – det er fire papirer, man skal finde, og så skal man lægge tallene sammen, så kan man selv se, hvad begrundelsen er – så kan man tælle sammen, hvor mange det drejer sig om.
Jeg har lavet sådan en løs optælling, og jeg tror, det er lige omkring halvdelen af dem, der fik humanitær opholdstilladelse sidste år, som altså fik det af den årsag.
Jeg tror også, at cirka så mange faktisk kom fra Balkanområdet.
Det er det, der ligger til grund.
For noget kunne tyde på, at der er nogle, der spekulerer i det.
De har ikke råd til behandling i deres hjemland, og så vælger de at tage til Danmark, for vi har nogle regler om, at hvis du ikke kan betale for behandling i dit hjemland, kan du få humanitær opholdstilladelse i Danmark, selv om det godt kan være, at du ikke er flygtet fra noget og ikke er flygtning.
Det hul ønsker vi at lukke i Venstre, og det gør vi, fordi der i loven om humanitær opholdstilladelse står, at det skal have undtagelsens karakter.
Karen J. Klint (S), 2010-05-20:
Tak for det.
Jeg kender hr. Karsten Lauritzen som en utrolig seriøs og også vellidt politisk modstander og modspiller i det her spil.
Derfor undrer det mig dybt, at hr. Karsten Lauritzen i dag går på talerstolen og i hvert fald siger fire ting, som jeg ikke kan få til at hænge sammen.
For det første siger hr. Karsten Lauritzen, at han gerne vil tage det hele seriøst.
Så er det endnu mere vigtigt at få en seriøs debat om det her i salen.
For det andet blev der også sagt, at vi skal læse høringssvarene.
Jamen det er lidt svært, for mange af svarene tikker jo ind, mens vi sidder her.
Og vi skal da have dem, før vi kan læse dem.
For det tredje blev der også sagt »det tror jeg« i stedet for »det ved jeg«.
Det er lidt vigtigt, at vi ved, hvad det er, vi har med at gøre, og ikke kun, at vi tror det.
For det fjerde blev der også sagt, at førtidspensioner tildeles på et forkert grundlag.
Jeg har i hvert fald læst ét af svarene, og i et af de svar står der, at der ikke længere skal være særregler for folk, der er på førtidspension.
Og så er det, jeg spørger: Hvad er det for særregler, man vil afskaffe, og hvilke konsekvenser får det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Det er sådan, at vi godt kan have en lang procesdebat, det havde vi også under førstebehandlingen af det her lovforslag, hvor integrationsministeren, så vidt jeg erindrer, også redegjorde for, at hun gerne havde set, at høringsperioden havde varet længere, men af hensyn til at forslaget skulle fremsættes inden den 1. april, dvs. af hensyn til Folketinget, blev høringsperioden så kort, som den blev.
Hvis man kigger på en opgørelse over den gennemsnitlige høringsperiode i forbindelse med lovforslag, kan man se, at den faktisk er på ca. 14 dage.
Jeg ved godt, at den burde være længere, og det må vi så i fællesskab arbejde på.
Vi kan også godt tage procesdiskussionen endnu en gang, jeg tror bare ikke, at den tjener et særlig stort formål.
Derfor vil jeg hellere bruge tiden på at svare på fru Karen Klints spørgsmål og sige, at jeg sagde heroppe fra, at det er mit indtryk, at der er nogle, der får tilkendt en førtidspension på et forkert grundlag.
Hvorfor gjorde jeg det?
Fordi man kan se en meget, meget kraftig overrepræsentation af nydanskere blandt folk, der får tilkendt førtidspension.
Man kan også se en meget kraftig overrepræsentation af unge.
Hvis man så sammenligner med nogle af de omkringliggende lande, har jeg svært ved at forstå, at unge i Danmark skulle være meget mere syge end unge i Norge og Sverige.
Og det samme gør sig gældende med nydanskerne.
Derfor tror jeg, at der er nogle nydanskere, som bliver parkeret på en førtidspension i nogle kommuner.
Og det er jeg bare bekymret over.
Karen J. Klint (S), 2010-05-20:
Jeg spurgte faktisk meget faktuelt.
Hvilke særregler er det, regeringen ikke længere synes er nødvendige for førtidspensionister?
Jeg synes også, det med førtidspension skal være fair, det skal ikke være let at få en førtidspension, man skal ikke opgive mennesker.
Men hvilke særregler er det, man vil fratage mennesker, der er kommet gennem nåleøjet og har fået tilkendt en førtidspension?
Det var det, jeg spurgte om, det er egentlig ret faktuelt.
Og i et af de skriftlige svar, der ligger, står der, at der ikke længere skal være særregler.
Hvis man ønsker, at grundlaget for førtidspensionens tildeling skal laves om, er vi åbne for at drøfte det.
Men hvilke regler er det, man vil fjerne?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg vil kvittere for tilkendegivelsen til sidst fra fru Karen Klint.
Det står også i regeringens arbejdsprogram, at man vil se på en førtidspensionsreform, fordi der bl.a. er en overrepræsentation af unge og også af nydanskere blandt folk, der får tilkendt førtidspension.
Det tager vi en politisk drøftelse om.
I forhold til det konkrete spørgsmål må jeg sige, at jeg ikke kan svare på, hvad det præcis er for et spørgsmål, der henvises til i udvalgssvarene.
I forhold til det principielle kan jeg til spørgsmålet om, om der skal være særregler for førtidspensionister, svare: Nej, det mener vi ikke i Venstre.
Og det er det, man laver om på med de her lovforslag, hvor man siger, at det at få tilkendt en førtidspension, som kan blive frataget en igen, fordi den kan være midlertidig, ikke giver en permanent undtagelse fra beskæftigelseskravet eller fra nogle af de andre krav i forbindelse med permanent opholdstilladelse.
Vi kigger individuelt på folk.
Men det sker efter en individuel vurdering, for der kunne også godt være nogle, som godt kunne leve op til kravene.