runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-05-08:
Den er affødt af nogle af ministerens svar her.
Altså, er ministeren ikke enig med mig i, at FTF i høj grad også er en del af arbejdsmarkedets parter?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-08:
Nu forbyder vi det, helt klart.
Jeg tror, det er hr. Eigil Andersen, der nogle gange undervejs har sagt, at det ikke er sikkert, at det er det samme, som at forbuddet bliver overholdt.
Det har vi andre eksempler på.
Men nu gør vi det da i hvert fald fuldstændig klart, at det skal forbydes.
Jeg vil bare sige, at der er en balance i det her, som er helt fornuftig, og jeg vil citere Christian Juhl: Det kan da godt ske, at når vi åbner noget i forhold til én side, kan det være lige så berettiget, at der skal åbnes noget til en anden side.
Jeg har det faktisk ganske udmærket med, at vi har et afbalanceret forslag her, som tilsyneladende har et meget bredt flertal i Folketinget bag sig, og som bliver bakket op af arbejdsmarkedets parter.
Jeg har lige været 3 dage i Kina, og jeg tror faktisk, der er mange i Kina, som kunne ønske, at man kunne have en sådan harmoni i forhold til sådan nogle ting som det her.
Det er i hvert fald en af de oplevelser, jeg har med tilbage fra den tur, der så stadig væk giver lidt jetlag.
Christian Juhl (EL), 2015-05-08:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om der ikke også ville have været meget harmoni i det, hvis man allerede for 6-7 år siden havde erkendt, at der var et problem, og havde sagt, at det måtte man have løst – og det var bredt, man havde erkendt det problem – og at man så havde sagt til alle arbejdsmarkedets parter: Vi løser alle problemerne undervejs, når vi nu kender dem.
Jeg kan forstå, at det er LO, der har været parten i den her sammenhæng, men der findes jo også andre parter, som har det her tættere inde på livet, end LO har.
Vi har jo kendt problemet.
Det er ikke et problem, der lige pludselig er opstået i går eller sidste år.
Det var faktisk i den gamle regerings tid, at det problem blev erkendt, og hvor der blev lavet en beretning, hvor man sagde: Det er vi enige i.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-08:
Jeg er meget glad ved, at Venstre er en del af den her aftale, og jeg er i øvrigt meget glad ved, at det, så vidt jeg kan bedømme, er en meget bred aftale.
Det er det, jeg først og fremmest lægger vægt på.
Jeg skal ikke have noget rettet op undervejs imellem behandlingerne her.
Jeg vil gerne sige til hr. Christian Juhl, som jeg jo ved også er optaget af arbejdsmarkedsforhold, at her er der en afbalanceret aftale, som parterne på arbejdsmarkedet også kan se sig selv i.
Og den harmoni, der er her, har jeg ikke tænkt mig at bryde.
Jeg mener, at vi kommer nogle afgørende og gode skridt videre.
Skulle det vise sig, også i forhold til nogle af de spørgsmål, som hr. Christian Juhl stiller undervejs, at der stadig væk er nogle problemer, så er der også en evalueringsklausul i det her lovforslag, som der er i alle mulige andre lovforslag.
Så jeg er på bundlinjen godt tilfreds med det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2015-05-08:
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke synes, det er for dårligt, at Venstre stikker af fra deres tilsagn, da de sidst havde ministerposten, om at gøre noget ved de aftaler, der er hemmelige og ulovlige.
Så vil jeg gerne spørge ministeren som det andet spørgsmål: Vil han tage initiativ til, at vi får rettet op på det fra førstebehandlingen og frem til den endelige vedtagelse af lovforslaget?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-08:
Tak for behandlingen af det her lovforslag, som jo er en delaftale i forbindelse med vækstpakken.
Jeg synes, der er rigtig mange gode ting i det her lovforslag.
Det i sig selv er med til at gøre det mere overskueligt.
Vi gør det stadig muligt for virksomhederne at beskytte deres forretningshemmeligheder ved at bruge kunde- og konkurrenceklausuler, men betingelserne bliver nu klart justeret.
Vi motiverer arbejdsgiverne til at tænke sig godt om, inden de stiller krav om ansættelsesklausuler.
Og hvis de alligevel føler, der er behov for at indgå en aftale om ansættelsesklausuler, så skal det være kortvarigt.
Så jeg synes, at de intentioner, der ligger i det her lovforslag, er glimrende.
Og som fru Charlotte Dyremose sagde så præcist, er det her måske også et af eksemplerne på, når den danske model fungerer, hvor parterne er gået ind i det.
Det afspejler så måske også lidt debatten her i dag, for der er ikke nogen tvivl om, at der kunne være ønsker på begge sider af bordet og på begge sider af det politiske spektrum om andet og mere.
Jeg skal sørge for, at vi får en hurtig og fornuftig behandling af det i det udvalgsarbejde, som nu går i gang, og af de spørgsmål, der eventuelt måtte være.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-08:
Jeg må også sige, at i Det Konservative Folkeparti er vi med i den her del af vækstaftalen, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Det er jo, som jeg har sagt så mange gange før, vigtigt for os, at arbejdsmarkedets parter er mest muligt inde over, når vi laver politik på det her område.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-08:
Med det her lovforslag vil man stramme gevaldigt op på virksomhedernes brug af ansættelsesklausuler.
Det sker bl.a. med baggrund i Produktivitetskommissionens anbefalinger.
At der er et politisk ønske om at få et så fleksibelt arbejdsmarked som muligt, er forståeligt.
Det er i alles interesse, og der kan være den udfordring, som f.eks. PROSA peger på, nemlig at klausulerne ikke beskytter erhvervshemmeligheder, kunder eller investeringer, der er foretaget i medarbejdere, men i stedet alene er der for at stavnsbinde medarbejderne.
Men der kan være ganske legitime grunde til at anvende arbejdsklausuler.
Det kan selvfølgelig være fornuftigt at forhindre, at medarbejdere headhuntes til konkurrenter alene på grund af den viden, de har om deres nuværende arbejdsplads, og i balancen mellem disse konkurrerende hensyn går det her forslag alt for langt.
Det er f.eks. alt for restriktivt kun at lade kundeklausuler gælde i et enkelt år og først at lade klausulen gælde efter 6 måneders ansættelse.
Som DA bemærker i sit høringssvar, er vi i Danmark kendt for at have en meget flad organisationsstruktur, som gør, at en større gruppe af mennesker vil få indsigt i detaljerne om virksomheden.
Det kan være sundt og produktivitetsfremmende, at en større gruppe af medarbejdere har stort kendskab til virksomheden og har mulighed for at komme med indspark til driften.
Når man laver så voldsomme stramninger i muligheden for at bruge klausuler og begrænser klausulernes mulighed for at gælde for medarbejdere med en helt særligt betroet stilling, kan man frygte, at virksomheder vil genoverveje deres organisationsstruktur, for med forslaget bliver det umuligt eller dyrt at sikre, at medarbejdere ikke stjæler kunder eller løber med erhvervshemmeligheder til konkurrenten.
Liberal Alliance anerkender, at spørgsmålet om arbejdsklausuler er et svært dilemma, men vi ser ikke det meget restriktive forslag som en reel forbedring af den nuværende lovgivning.
Derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-08:
Først vil jeg lige kommentere det sidste.
Selv om det bliver forbudt, vil det jo stadig væk kunne forekomme, at der er nogle, der overtræder loven, ligesom der er på alle mulige andre områder, hvad enten det drejer sig om vold eller færdselsforseelser.
Men jeg er glad for, at hr. Bent Bøgsted fortæller, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke er et parti, der blokerer for, at der skulle laves den her godtgørelsesret.
Sådan forstod jeg det, der blev sagt.
Så er der spørgsmålet om, om jeg og vi i SF burde have bedt om at få indkaldt forligspartierne til et møde om det.
Det kan da godt være.
Jeg fik indtryk af, at det var en hastesag, og derfor blev det så en mailkorrespondance mellem forligspartierne.
Det er jo ikke altid, at man som folketingsmedlem er helt klar over, hvad der står i ens magt, og jeg vurderede nok, at det ikke var en realistisk mulighed, at man kunne have indkaldt forligspartierne.
Men det kan godt være, at hr. Bent Bøgsted har ret i, at det ville have været en bedre metode, så det ikke kun var en e-maildebat.
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Jeg tillader mig lige at starte med blot kort at kommentere formandens udtalelse om forretningsordenen osv.
Jeg er helt med på det, men jeg synes bare, det var vigtigt i den her ordførertale at gøre rede for, at Venstres ligestillingsordfører er fru Fatma Øktem, og at jeg er Venstres socialordfører.
Jeg sidder i Ligestillingsudvalget, og jeg glæder mig til debatten.
Nu til spørgsmålet.
Det her med at indføre et gebyr på en sag er noget, vi generelt bruger i klagesager i Danmark og gør det med det for øje, at man, når man starter en klagesag, også som klager skal være bevidst om, at det har et krævende efterspil at have rejst en klage, og at man naturligvis jo så tænker sig om en ekstra gang og tænker, om man virkelig tror på, at man også får medhold her.
For man får – som jeg også nævner det – pengene retur, i fald man får medhold i sin sag.
Så for mig at se er det her ikke en diskussion om at øge brugerbetalingen eller om at afholde nogen fra at klage.
Det er blot et spørgsmål om at tydeliggøre, at man vitterlig skal være ret overbevist om, at den klage, man står med, også reelt er en klage, som ville kunne give en et medhold.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-05-08:
Det er jo helt fint, at intentionerne er gode, men derfor er det alligevel klogt, at man har gennemtænkt, hvilke konsekvenser ens forslag vil have.
Når jeg mødes med unge – nogle, der er endnu yngre, end jeg selv er – bl.a. unge med anden baggrund end dansk, altså med indvandrerbaggrund, og jeg hører, at nogle af dem har oplevet, at de bliver afvist i nattelivet og ved diskotekerne alene på grund af deres hudfarve, og jeg siger til dem, at de da så skal klage til Ligebehandlingsnævnet, så vil jeg bare sige, at det ikke er sådan noget, man bare lige gør.
Det er ikke sådan en mulighed, alle unge lige er opmærksomme på der er, og hvor de er klar på at kaste noget energi ind i det, selv om det faktisk ville være rigtig godt at få rejst de her sager og få gjort noget ved det.
Hvis man så ovenikøbet siger, at de også lige skal have 500 kr. op af lommen, kan jeg garantere, at man fjerner muligheden for alle de her unge for at klage i et klagesystem, der i dag heldigvis er nemt og gratis at benytte.
Jeg synes, det er lidt komisk at stå heroppe på talerstolen og være vidne til den her debat, som fru Özlem Sara Cekic prøver at få i gang, som altså ligesom prøver at få plantet en splittelse eller en kæmpe uenighed om noget, som der rent faktisk er bred opbakning til.
Altså, jeg ser det her som en styrkelse af Ligebehandlingsnævnet, for Ligebehandlingsnævnet skal bruge mere tid på de reelle diskriminationssager.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-05-08:
Det er lidt sjovt at høre ordføreren.
For nu står der en ordfører for Dansk Folkeparti, som også kan gå op og bekræfte, at det jo ikke var det, der var udgangspunktet for regeringen.
Det er jo derfor, jeg spørger, hvor det er, nævnet er blevet styrket.
Altså, regeringens udgangspunkt var: Vi gider ikke alle de der sager.
Hvis der er en lignende sag, skal formanden sige nej.
Og hvis man ikke selv er personligt forurettet, kan man ikke få lov til at klage.
Regeringen har ikke lavet noget på ligestillingsområdet.
Oven i købet vil man svække Ligebehandlingsnævnet.
Der foreslog vi, at vi i det mindste kunne gøre det, at Institut for Menneskerettigheder kunne gå ind og tage de her sager.
Er det ikke korrekt, at det er et forslag, der er kommet efterfølgende?
Politiken har oven i købet skrevet om regeringens udspil, hvor det ikke var en del af det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-05-08:
Jeg er da ærgerlig over nu at høre, at SF mener, at nævnet er blevet svækket.
Det er da meget bekymrende, hvis det er den officielle politik fra Socialistisk Folkepartis side, altså at vi med det her lovforslag gør Ligebehandlingsnævnet svagere.
Det synes jeg da er meget, meget bekymrende, for det er jo ikke intentionen.
Det var det, vi blev enige om, nemlig at vi gerne ville styrke Ligebehandlingsnævnet.
Så jeg kan ikke forstå, at den sætning kan få fru Özlem Sara Cekic op fra stolen med den helt store tirade af forskellige postulater omkring forhandlingsforløbet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-05-08:
Ordføreren for Socialdemokratiet siger, at nu har man styrket Ligebehandlingsnævnet.
Det har man ikke.
Udgangspunktet for regeringen var sager om f.eks. mandlige pædagoger, som SF har været utrolig optaget af.
Hvis der ikke var en, som var personligt forurettet, så måtte en organisation eller andre ikke klage over den forskelsbehandling.
Det mente Socialdemokratiet var i orden.
Det var Socialdemokratiets udgangspunkt i form af det oplæg, regeringen kom med, altså at det var i orden.
Vi har fra SF's side fået ind, at de sager skal ende i Institut for Menneskerettigheder, der på den måde kan sige til nævnet, at de skal rejse den her sag alligevel.
Det er bare sådan for en god ordens skyld.
Når man siger, at nævnet er blevet styrket, vil jeg gerne høre ordføreren, hvor det er, nævnet præcis er blevet styrket.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-05-08:
Jeg har set frem til behandlingen her i dag.
Ligebehandlingsnævnet har vi jo politisk diskuteret flere gange, først og fremmest i medierne.
Her har det så været sager som swingerklubber, strikkefestivaler, frisørpriser og andre sager i den sådan mere kulørte ende, som har fyldt.
Og det er åbenbart, må vi konstatere, det, der interesserer medierne.
Det skal helst være i den kulørte ende, selv om det jo i virkeligheden ikke er særlig repræsentativt for det store arbejde, Ligebehandlingsnævnet udfører.
Så derfor synes jeg, det er fint, at vi har den her debat i dag, hvor vi også får sat fokus på det vigtige arbejde, som bliver lavet her.
For Ligebehandlingsnævnets arbejde handler jo først og fremmest om reelle diskriminationssager på arbejdsmarkedet, i nattelivet og andre steder, og det er det arbejde, der skal styrkes. Vi er også fra Socialdemokratiets side glade for, at det her i marts lykkedes at opnå bred enighed om, at Ligebehandlingsnævnet skal styrkes.
Det har været vigtigt for os i Socialdemokratiet, at det også fortsætter fremover, så alle har mulighed for at få deres sag behandlet, også selv om man ikke har pengene til det.
Det sikrer, at man ikke bare kan sidde derhjemme i sofaen og blive forarget på andres vegne og så på den baggrund indgive en klage.
Jeg tror også, det betyder, at vi vil få sorteret flere sager fra af dem i den mere kulørte ende, som jeg startede med at nævne, ligesom det også vil lette arbejdet, at formanden fremover selv vil kunne træffe afgørelse i sager, hvor der er en fast praksis.
Et eksempel kunne være det, vi også har diskuteret i medierne, altså de her særregler for mandlige pædagoger i daginstitutionerne.
Derfor er det et vigtigt fremskridt, at Institut for Menneskerettigheder fremover, når vi forhåbentlig vedtager det her lovforslag, vil få kompetence til at indbringe den type sager og andre sager, som har offentlig interesse, for nævnet.
Socialdemokratiet støtter forslaget i dag, og vi glæder os over, at vi med lovforslaget her gør Ligebehandlingsnævnets arbejde mere målrettet, og sikrer, at kræfterne bruges rigtigt på at bekæmpe diskrimination og forskelsbehandling.
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Jeg synes absolut ikke, det er rimeligt at sammenligne den type af sager, vi taler om her, i forhold til muligheden for at rejse en sag ved Ligebehandlingsnævnet, med en straffesag.
Det er to vidt forskellige ting.
Vi taler om et klagenævn.
Derfor er det for os kun helt klart at sige, at det her er et specifikt område, hvor vi mener det er rimeligt at man som bruger af det her, hvis man gerne vil have rejst en sag, starter med et gebyr.
For man beder brugeren om at tænke sig om i forhold til at starte en klagesag ved Ligebehandlingsnævnet, og jeg synes på ingen måde, de to ting kan sammenlignes.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-05-08:
Hvis man skal følge den logik, burde det jo også gælde i retssystemet.
Betyder det så, at Venstre også mener, det er en god idé, at der, når man skal rejse en sag om indbrud eller noget andet, skal være et gebyr, fordi det er rimeligt, og fordi man, hvis sagen bliver opklaret og politiet har fundet tyven, kan få sine penge tilbage?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad logikken er bag, at det det ene sted er totalt fair, og at det det andet sted ikke er det.
Bent Bøgsted (DF), 2015-05-08:
Tak, hr. formand.
Det er selvfølgelig fair nok at sige, at man har glemt noget.
Det er også det, hr. Eigil Andersen siger, nemlig at det blev overset i forbindelse med forhandlingerne.
Jeg kan oplyse, at det ikke er Dansk Folkeparti, der blokerer for, at noget af det, hr Eigil Andersen har ønsket, skulle komme igennem.
Hvis det er så vigtigt, undrer det mig bare, hvorfor hr. Eigil Andersen ikke har bedt ministeren om at sammenkalde forligskredsen i det her spørgsmål, så det kunne blive drøftet godt igennem.
Jeg har selvfølgelig set mailkorrespondancen, som hr. Eigil Andersen har haft med ministeren, men havde det ikke været på sin plads at få forligskredsen samlet, når det var så vigtigt?
Så kunne det blive drøftet igennem.
Det er svært at bevise, hvis der er nogle, der aftaler noget mundtligt med hinanden.
Det skulle jo gerne være sådan, at efter 5 år var alle jobklausuler væk.
Så skulle der ikke være nogen.
Så den ordning, som hr. Eigil Andersen hentyder til, løber jo videre i 5 år efter det her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-05-08:
Jeg ved godt, at fru Karen Ellemann ikke er ordfører på det her, men det er bare til dem, der sidder og lytter med, for de skal lige vide, at hvis man bliver udsat for en forskelsbehandling ved indgangen til et diskotek, kan man ikke bede Ligebehandlingsnævnet om at rejse sagen, fordi det kræver vidneafklaring, og det er bare sådan, at det eksempel, ordføreren kom med, faktisk ikke duer.
Men jeg er godt klar over, at hun ikke er ordfører på det her; jeg siger det bare i forhold til dem, der sidder og lytter med.
I forhold til brugerbetaling: Nu har ordførerens partiformand og andre ordførere gjort et meget stort nummer ud af, at der ikke skulle komme mere brugerbetaling på sundhedsområdet.
Men når man siger, at man gerne vil lave en bagatelgrænse, kunne jeg alligevel godt lige tænke mig at spørge om noget.
Alle dem, der er på området,
siger jo, at det er en politisk vurdering, og at det er politikerne, der skal vurdere, hvor bagatelgrænsen skal være, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Har Venstre nogen ideer om, hvad de mener der ikke er diskrimination, og som de derfor ikke mener man skal rejse som sag?
Og har man lagt sig fast på, at det skal koste 500 kr. at kunne få lov til at klage?
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Der er ingen tvivl om, at det at definere, hvor en grænse går, er et arbejde, der skal gøres grundigt, forud for at man så at sige kan sige, om en sag er bagatelagtig, eller den ikke er det.
Og det er jo lidt tankevækkende, at man har forsømt at gøre det på nuværende tidspunkt.
Jeg skal ikke stå her og sige, præcis hvor grænsen går, men jeg skal klart tilkendegive, at det arbejde ønsker vi igangsat, sådan at man med tydelighed kan sige, hvornår der er tale om bagateller, og hvornår der ikke er.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-08:
Det er jo et klart svar, for der er forskel på den blå blok og os.
For der går man ind for gebyrer, og det gør vi jo ikke.
Men jeg har et andet spørgsmål, nemlig om en bagatelgrænse.
Hvordan kan man lave en bagatelgrænse, hvor bagatellerne bliver siet fra, men ikke det, der ligger over grænsen?
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Jeg kan svare ganske klart, at vi støtter det lovforslag, der er fremsat nu.
Vi havde bare gerne set, at man var gået endnu videre, og det er også derfor, jeg tydeliggør i ordførertalen, at det er en politisk aftale, der er lavet.
Vi har ikke bundet os i et forlig nu.
Og skulle vi gå hen og få et blåt flertal, vil der formentlig være enighed om – hvis det giver et flertal – at gå videre end det, vi gør med lovforslaget i dag, eksempelvis, som jeg nævner det, i retning af gebyropkrævning, når man starter en sag ved Ligebehandlingsnævnet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-08:
Først og fremmest giver jeg jo hr. Rasmus Horn Langhoff ret.
Vil man lave loven om, eller står man ved den aftale, vi har lavet, med den nye lovændring?
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Jeg tror ikke, at det kommer til at afholde nogen fra at gå til Ligebehandlingsnævnet, hvis man reelt er blevet diskrimineret.
Jeg er faktisk meget enig med ordføreren i, at vi, når vi lige præcis taler om diskrimination i forhold til etnicitet, i virkeligheden har en opgave med at opfordre til, at man tager sin klage med, og at man får dokumenteret, at her må der ikke ske den forskelsbehandling, som man kender det fra eksempelvis nattelivet.
Og ærlig talt: Jeg synes absolut ikke, at 500 kr. som et klagesagsgebyr for at starte en klage op er urimeligt, for det er et meget stort system, der går i gang, når man skal have behandlet sin klage.
Og lige præcis hvad angår afvisningerne ved dørene i nattelivet, tror jeg i høj grad, det er nogle sager, der vil kunne danne præcedens for, at det her ikke skal ske fremadrettet, sådan at vi simpelt hen får elimineret det problem, der reelt sker i nattelivet.
Og så har jeg en sidebemærkning: Hvis man er på vej ind på en natklub, er 500 kr. måske reelt ikke det, der er problemstillingen i forhold til at kunne være seriøs, når det drejer sig om en oplevelse og en klagesag efterfølgende.
Først og fremmest var det faktisk hr. Rasmus Horn Langhoff, der kom med et eksempel om diskrimination i nattelivet, og det er fuldstændig rigtigt, som fru Özlem Sara Cekic siger, at det naturligvis kræver vidner, for det er jo ikke nok bare at sige: Jeg har en følelse af, at jeg ikke fik lov at komme ind på grund af min etnicitet.
Det er jo klart, at sådan en sag skal kunne belyses og dermed også med vidner, ingen tvivl om det.
I forhold til det med at vedblive med at cykle rundt i den der suppe, der hedder, om det nu er brugerbetaling, eller hvad det er, vil jeg sige: Vi synes, det er rimeligt, at man, når det gælder forskellige klagesager, har indført et gebyr til at opstarte en sag.
Skulle man vinde sin sag, får man jo gebyret tilbage.
Er det så også en brugerbetaling, når man får pengene tilbage, fordi man har vundet?
Og hvad er det så? spørger ordføreren.
Ja, det er præcis de eksempler, vi har set, hvor man føler sig diskrimineret, fordi en dameklipning er dyrere end en herreklipning, eller man føler sig diskrimineret, fordi mænd får gratis adgang til en strikkefestival.
Merete Riisager (LA), 2015-05-08:
Ordføreren siger, at vi kun skal koncentrere os om at behandle de rigtige diskriminationssager, men en del af problemet med nævnet, sådan som det fungerer i dag, er jo, at der ikke ligger nogen klar definition af, hvad der er diskrimination.
Men det er jo ikke med i det her lovforslag.
Kan ordføreren ikke lige prøve at sætte ord på, hvordan det kan være, at man ikke har taget det med?
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-08:
Modsat Enhedslisten har vi i Radikale Venstre det ikke godt med at løbe op på toppen af et bjerg med præfabrikerede holdninger og så blive der og slå lejr.
Vi har det sådan, at hvis der er et problem, hvis der er en udfordring, jamen så tilkendegiver vi, at her er noget, vi bør gøre noget ved, og så forsøger vi at løse det.
Men vi er jo heller ikke resistente over for gode argumenter eller resistente over for, at noget kan være kompliceret i virkeligheden.
Så det handler om, hvad der er muligt.
Men den bagvedliggende holdning er, at brugen af ansættelsesklausuler er en dårlig ting.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-05-08:
Nu er det sådan, og det ved ordføreren også godt, at der er en forligstekst, og de partier, der tilslutter sig den, skal jo stå inde for den.
Det kan godt være, at der er nogle af partierne – det er tydeligt, at der er det – der har et ønske om at gå videre, men der er så andre partier, der måske ikke har, og det må man jo bøje sig for.
Hvis man så ønsker at gå videre, må det foregå i en anden sammenhæng.