runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2013-05-28:
Jeg kan forstå, at ministeren ønsker uændrede regler.
Ministeren ønsker ikke at lytte til Straffelovrådets anbefalinger om en revision af rufferiparagraffen.
Jeg kan godt dele bekymringerne om, hvorvidt det alligevel kan ende med, at der vil være nogle bagmænd, nogle typer, som vi ikke bryder os om, som vil komme til at tjene på det her, men i den forbindelse har Gadejuristen jo faktisk også været ude at give en klar anbefaling.
Er ministeren bekendt med den anbefaling fra Gadejuristen?
Karsten Nonbo (V), 2013-05-28:
Jeg prøver igen at forklare, at det ikke er at nedprioritere at pille de 75 mand ud af varebilerne og bruge dem til noget andet.
Jeg vil kalde det en nedprioritering, regeringen kommer med, når regeringen tager 75 mand og putter dem ind i varebiler og siger: Nu kan I sidde dér låst inde og kigge på et fotoapparat, der fotograferer.
Det er da i den grad en nedprioritering.
For der kunne have været taget nøjagtig det samme antal – og endnu flere – fotos, hvis man havde sat fotoapparatet op på en trailer, som de gør i Sverige, og så havde ladt den stå i mere end 8 timer; den kunne sådan set stå der i 24 timer.
Så det er en klar prioritering, som man laver fra regeringens side, når man ikke gør det.
Rasmus Prehn (S), 2013-05-28:
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Nu koketterede Venstres ordfører også med, at han lige så godt kunne svare på spørgsmålet, inden jeg nåede at stille det.
Så har der jo også været lejlighed til at tjekke op på det og læse den her artikel, som jeg nævnte i mit indlæg.
Derudover er det jo ikke bare en journalistisk artikel.
Det er en direkte pakke fra Venstre, en pakke, som også er refereret på Venstres hjemmeside, og som består af fem konkrete punkter.
Og ud af de fem konkrete punkter er der et punkt, som handler om, at man skal bruge mindre politi på færdselskontrol og mere politi på noget andet.
Så det er altså Venstres eget udspil.
Hr. Karsten Nonbo er jo medlem af Venstre og Retsudvalget og er med til, går jeg ud fra, i Venstres folketingsgruppe at godkende de udspil, Venstre har.
Der er fem punkter i det her udspil fra marts måned – så lang tid er det heller ikke siden.
Karsten Nonbo (V), 2013-05-28:
Beklageligvis har jeg ikke læst Jyllands-Posten af den dato.
Det er sådan, at hvis det er skrevet af en journalist, er det journalistisk bukket.
Jeg ved ikke, om det er en pressemeddelelse, om det direkte er et afskrift af noget, som Venstre har skrevet under på.
Jeg tror, at det er en overfortolkning af det, at det journalistens logik, der har gjort, at det er blevet sådan.
Jeg siger, og jeg gentager gerne: I stedet for at putte 75 mænd ind at sidde og kigge i varebiler kan man jo bruge dem et andet sted, så lås dem ud af varebilerne.
Så kan det godt være, at der skal sendes nogle et sted hen på et andet område, men der er stadig væk et overskud, for 75 personer puttet ind i varebiler er ret mange, synes jeg.
Rasmus Prehn (S), 2013-05-28:
Venstres hr. Karsten Nonbo taler om, at det er skudt helt ved siden af skiven, når det er, vi rejser den her debat med hr. Karsten Lauritzen om hans forslag.
For det konkrete forslag stod jo i Jyllands-Posten tirsdag den 26. marts.
Og der stod jo sort på hvidt, at det, Venstre vil, er at nedprioritere politiets indsats på færdselsområdet, altså med mindre færdselspoliti og mere politi på nogle andre områder.
Kan hr. Karsten Nonbo bekræfte eller afkræfte, at det er det, der er Venstres forslag her i Jyllands-Posten den 26. marts 2013?
Tom Behnke (KF), 2013-05-28:
Den del vedrørende hr. Karsten Lauritzen står jo ikke i beslutningsforslaget her, det har slet ikke noget med det at gøre; det er en anden debat og diskussion. Så til det der med, at det skulle være pudsigt, at selv sådan noget her kunne man ikke finde ud af at blive enige om, vil jeg sige, at der jo er forskel på de fire partier – det tror jeg er indlysende for enhver – og der er nogle ting, man vægter højere end andre.
Men når man har regeringsansvaret, så samarbejder man, og det var det, VK gjorde igennem 10 år sammen med Dansk Folkeparti og fik en lang række flotte resultater ud af.
Så det er slet ikke noget problem.
Så det, at hr. Rasmus Prehn i et beslutningsforslag, som hedder B 121 – det siger lidt om, hvor mange beslutningsforslag vi har været igennem her i Folketinget – ud af syv punkter kan finde ét punkt, hvor to partier måske ikke er helt enige om, hvordan den skal skæres, er jo ikke det, der vil være problematisk i forhold til at føre en regering.
Jeg tror heller ikke, at en regering står og falder med, om en lastbil må køre 60 eller 50 km/t. i et bymæssigt bebygget område.
Morten Bødskov (S), 2013-05-28:
Som i en hel række andre tilfælde er det sådan, at når man sender en betænkning i høring, er det ikke kutyme, at man også samtidig efterfølgende sender lovforslaget i høring.
Det er rigtigt, at der er foretaget nogle ændringer på rufferiområdet, og det handler helt grundlæggende om, at vi fra regeringens side mener, at vi skal have bedre fat i bagmændene bag den udnyttelse af mange prostituerede, som finder sted.
Regeringen mener, at der skal være et skærpet fokus på rufferi.
Derfor har vi i forbindelse med det lovforslag om seksualforbrydelser, som er til behandling i Folketinget nu, skærpet indsatsen over for rufferi.
Vi har udvidet mulighederne for eksempelvis telefonaflytninger, og de såkaldte indgreb i meddelelseshemmeligheden bliver nu en mulighed over en bredere front af prostitutionstyper, om man vil.
Så det, regeringen har foreslået, hænger helt sammen.
Det hænger sammen med, at vi mener, at der for det første er behov for at sende et klart signal om, at vi tager afstand fra rufferi, og for det andet for at skærpe indsatsen over for dem, der udfører det.
Merete Riisager (LA), 2013-05-28:
Nu vil jeg nok holde mig til dem, det drejer sig om, som siger, at det har en meget stor praktisk betydning, og at det faktisk muliggør, at man kan være i branchen og gøre sig mere uafhængig af de bagmænd, som ministeren er så bekymret for.
Et andet spørgsmål er: Ministeren siger, at det vil sende et forkert signal, hvis man gennemfører det her, men hvilke signaler er der tale om?
Vil regeringen gøre livet så usikkert og ubehageligt som overhovedet muligt for de prostituerede i håb om at komme prostitution til livs?
Morten Bødskov (S), 2013-05-28:
Det afgør fru Merete Riisager selvfølgelig fuldstændig selv.
Merete Riisager (LA), 2013-05-28:
Ministeren siger, at nærværende forslag om at afkriminalisere mellemmænd ikke har nogen praktisk betydning. Men hvem bør vi så lytte til?
Er det til ministeren, der siger, at det ikke har nogen praktisk betydning, eller er det til de kvinder, det drejer sig om, som siger, at det har det?
Fatma Øktem (V), 2013-05-28:
Mange tak.
Ministeren siger, at regeringen er optaget af at gå efter bagmændene.
Men man vil ikke gå ind og gøre det nemmere eller lettere for de prostituerede i dagligdagen, give dem bedre vilkår, større sikkerhed og tryghed.
Hvordan hænger det sammen?
Altså, jeg synes jo, at en telefonpasser og en bagmand er to vidt forskellige ting.
Jeg tror ikke, vi er uenige om, at vi alle sammen gerne vil have fat i bagmændene.
Men hvad har det at gøre med at gøre livet sværere for de prostituerede til daglig?
For det er jo det, man gør, hvis ikke man går ind og moderniserer rufferiparagraffen.
Hvordan hænger det, at de ikke skal kunne have en vagt, ikke skal kunne have en telefonpasser eller en chauffør, sammen med, at vi skal have fat i bagmændene?
Jeg synes, det er to vidt forskellige ting, vi taler om.
Morten Bødskov (S), 2013-05-28:
Det, regeringen gør, er, at vi fastholder det, der er gældende i dag, og holdningen fra regeringens side har jo klart været, at vi ønsker, at der skal gås hårdere efter bagmændene, altså den organiserede kriminalitet, som findes blandt bagmændene for prostitutionsvirksomhed.
Det er det, der er regeringens holdning, og det er det, der er årsagen til, at vi har valgt at fravige Straffelovrådets anbefalinger om de her, skal vi huske på, og som fru Vivi Kjer også sagde, meget små områder.
Fatma Øktem (V), 2013-05-28:
Vi er i Venstre helt enige med ministeren, når ministeren siger, at der ikke er nogen, der skal kunne tjene på andres prostitution.
Vi er fuldstændig enige i, at det er der ikke nogen der skal.
Men når det så er sagt, er virkeligheden sådan derude, at der er kvinder, der arbejder på bordeller og har brug for nogle serviceydelser, heriblandt at der er nogen, der kan passe telefonen.
Jeg ved godt, at ministeren har talt en del om paragraffer og om, at det her forslag skulle være med til at gøre det nemmere for de her kvinder og gøre deres vilkår bedre, hvilket ministeren mener det ikke gør.
Men sandheden er jo også den, at i dag kan de kvinder, der sådan set kun tager telefonerne og ikke er bagmænd eller bordelmuttere eller noget som helst, men bare yder den service at passe telefonerne, blive tiltalt under rufferiparagraffen.
Hvordan kan det være, at ministeren lytter til Straffelovrådet, når de siger, at kriminalisering vil gøre det værre, og tager det til sig, hvorimod man, når det gælder et forslag om en modernisering af rufferiparagraffen, så det også i praksis medfører en ændring, så overhovedet ikke lytter til det?
Morten Bødskov (S), 2013-05-28:
Jeg synes ikke, at det er to vidt forskellige ting, der tales om.
Så supplerer vi det med en i øvrigt meget bred indsats over for det, som regeringen betragter prostitution som, nemlig et socialpolitisk problem, hvor man med socialpolitiske løsninger skal sikre, at de prostituerede kommer ud af miljøet og i øvrigt får den hjælp, som de kan have behov for.
For jeg tror, vi allesammen er enige om, at der finder forfærdelige ting sted i prostitutionsmiljøet.
Der er rockere og bander og bagmænd og andet, som udnytter de mennesker, som er i prostitutionsmiljøet, og det skal vi sætte hårdere ind over for.
Det er derfor, regeringen ønsker at fastholde det gældende plus de andre ændringer, som er en del af den debat og det lovforslag, som jeg omtalte før.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-28:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil prøve på at forklare det, for jeg synes, spørgsmålet her er lidt komplekst.
Jeg forstår godt intentionerne bag forslaget, som netop er, at de prostituerede meget gerne, uden at det er ulovligt, vil kunne have en telefondame, men samtidig har vi en rufferiparagraf, hvis egentlige formål er at beskytte de prostituerede imod at blive udnyttet.
Så det er sådan en slags kollision, der sker.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren tror, det på nogen måde er muligt at lave rufferiparagraffen, så den tilgodeser dem, der egentlig ikke udnytter prostituerede, men blot er telefondame på helt o.k. vilkår.
Altså: Tror man, den mulighed er der?
For jeg synes nogle gange, det kan være meget svært, når vi har disse diskussioner.
Det bliver til sådan noget lidt sort-hvid, enten-eller, men kan det overhovedet sådan rent teknisk lade sig gøre?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jamen jeg kan godt gentage, hvad jeg har sagt – det gør jeg gerne.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti ønsker, at der er en nulvækst i de offentlige budgetter frem til 2020.
Det er så det, der skal gøre, at vi får en relativt set mindre offentlig sektor, så der bliver plads til vækst i den private sektor.
Så kan der blive tjent penge i virksomhederne, blive investeret i virksomhederne, vi kan få flere private arbejdspladser, virksomhederne kan tjene flere penge, og det er i sidste ende de penge, virksomhederne tjener, som vi alle sammen skal leve af, og som også finansierer den offentlige sektor.
Det er den sammenhæng, jeg er optaget af som konservativ.
Karen J. Klint (S), 2013-05-29:
Nu har vi både Venstres politiske ordfører og Venstres formand her i salen, og så kunne det være meget godt lige at få den konservative ordfører til at gentage, hvad det egentlig var, der blev sagt om nulvækst, før vi gik til aftenens spisepause.
Hvor mange penge er det, De Konservative mener man henter ved en nulvækst, og hvem er det så, det skal gå ud over?
Jeg mente ikke en gentagelse af de svar, vi fik, om, at når man skulle hente nogle penge til nulvæksten, var der nogle områder, der skulle opprioriteres, og andre, der skulle nedprioriteres.
Ordføreren sagde faktisk også forholdsvis ordret, at vi her i Folketinget er forkælede, fordi vi har en stor offentlig velfærd.
Jeg ved ikke, om det er forkælelse, at vi har en skattefinansieret velfærd i Danmark.
Så mit næste spørgsmål er: Skal vi have en privatfinansieret, en forsikringsfinansieret velfærd i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Altså, der bliver jo stillet så mange spørgsmål, og man har kun begrænset taletid, så jeg kan ikke nå at svare på det hele.
Men ja, vi har verdens største offentlige sektor i Danmark, og det er derfor, jeg siger, at så er vi altså forkælet i det her Folketing, hvis vi ikke kan finde ud af i det mindste bare at have nulvækst frem til 2020, så vi kan få skabt plads til mere vækst i de virksomheder, hvis indtjening vi alle sammen skal leve af.
Det er sådan set det.
Så har jeg peget på nogle besparelsesmuligheder, som jeg mener vi skal gå efter, fordi det ligger klart, at der er i størrelsesordenen 10 mia. kr. i ekstra udgifter på grund af den demografiske forskydning, der vil skabe et pres på de offentlige sundhedsudgifter bl.a. Det skal også tages med ind i regnestykket, og derfor stilles der krav om nogle omprioriteringer.
Selvfølgelig skal pengene stemme i sidste ende, men vi skal have gang i hjulene, og det får vi altså bl.a. ved at lette skatter og afgifter yderligere.
Jamen det er jo sådan, at under VK-regeringen indførte vi kontanthjælpsloft, og det har den nuværende regering bistået af Enhedslisten så afskaffet igen.
Så der sker jo ikke andet, end at vi ruller tiden tilbage til før folketingsvalget – det er sådan set, hvad der sker.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
Næste år forventer man et underskud på statens finanser, et meget stort milliardunderskud i omegnen af 35-40 mia.
Hvordan kan det være ansvarligt at føre en mere lempelig finanspolitik, når man har et dundrende underskud på de offentlige finanser?
I øvrigt har OECD været ude at advare imod, at man fører en mere lempelig finanspolitik i Danmark.
Er det konservativ politik, at man, når der er et underskud, så vil føre en mere lempelig finanspolitik og altså få et større underskud?
For den regning skal jo betales senere, og det må nødvendigvis blive de senere generationer, der skal betale den regning.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Vi skal bestemt ikke sende nogen regning hen i børneværelset, men der er jo brug for, at vi gør nogle flere tiltag for at få gang i hjulene i Danmark.
Det er jo åbenlyst, at det er sådan, at der ikke er gang i vores økonomi på nuværende tidspunkt i det omfang, at det kan give beskæftigelse.
Nu har vi gjort noget med vækstpakkerne.
Vi har jo hele tiden sagt, at der skal mere til end det, og derfor skal der gennemføres yderligere tiltag for at få gang i hjulene i Danmark.
Men det skal ske inden for de rammer, som vi har forpligtet os på i EU.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
I går sagde den konservative finansordfører, at det vil være direkte uansvarligt ikke at lempe finanspolitikken i 2014.
Hvordan hænger det sammen med det, som jeg har hørt andre konservative sige, nemlig at man ikke skal sende regningen hen i børneværelset?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Det er jo besynderligt, at man stiller sig op og siger, at der skal ske yderligere reformer, og man så ikke har flere konkrete forslag.
Er ordføreren klar over, at hvis man genindfører kontanthjælpsloftet, så rammer man ca. 6.000 familier, der rummer ca. 15.000 børn?
Man rammer dem rigtig hårdt økonomisk.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad skal de mennesker så leve af, hvordan skal de få det til at løbe rundt?
Der medfølger jo åbenbart ikke et konkret tilbud om et ordinært arbejde, hvor man kan få en overenskomstmæssig løn.
Og så svarede ordføreren jo ikke på, hvor langt kontanthjælpen skal ned, for at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jan Johansen (S), 2013-05-29:
Nu skal ordføreren nok slippe for at svare på flere spørgsmål om nulvækst lige nu.
Det er ret svært, kan jeg høre.
De Konservative ønsker et nationalt center for historie- og kulturformidling.
Kan ordføreren redegøre for, hvordan det vil styrke det faglige niveau i dansk og matematik, som alle partier er enige om er målet?
Og hvordan vil det styrke børnenes trivsel?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jeg tror ikke, at et center for kultur og historie vil styrke børnenes trivsel sådan lige umiddelbart.
Det er i hvert fald ikke en følgeslutning, jeg har gjort.
Det, som vi i Det Konservative Folkeparti er optaget af, og det, som Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti i fællesskab har foreslået under forhandlingerne om en folkeskolereform, er, at vi får et center for kultur og historie, der kan understøtte udviklingen af uddannelserne og undervisningen i folkeskolen i de fag.
For det, børnene skal lære i skolen – og det er vigtigt – handler ikke kun om konkrete færdigheder, som de kan bruge i job.
Det handler også om dannelse, så man kan begå sig som borger i Danmark og i verden, og derfor skal man kende sine rødder, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at kvaliteten af den undervisning er så god som muligt.
Det, vi er optaget af i den forbindelse, er ikke besparelser eller ikkebesparelser.
Kan der spares nogle steder, er vi altid parate til at se på det.
Det, vi er optaget af, er, at vi har en Forsvarskommando og en forsvarschef, der ikke får beskåret deres kompetence, at det danske forsvar bliver ledet af en forsvarschef, som alene ud fra militærfaglige vurderinger kan træffe beslutninger, der vedrører hele forsvaret, og som kan lede forsvaret i en sammenhæng, for det har i sidste ende at gøre med vores soldaters sikkerhed, at de kan regne med en forsvarschef, som træffer rent militærfaglige beslutninger, uden at det skal fedtes ind i daglige politiske diskussioner i et departement med en departementschef.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-29:
Så er det heldigt, at jeg kom på, for så har jeg lidt taletid.
Jeg har jo forstået på hr. Lars Barfoed, at De Konservative har meget imod den ændring af forsvarsledelsen, som Enhedslisten og regeringen kommer til at gennemføre.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra De Konservative, er, hvorfor De Konservative har noget imod det.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Min taletid er overskredet kan jeg forstå.
Nu kender jeg ikke den pågældende, så jeg ved ikke, om det er en socialist, der har udtalt sig i den sammenhæng.
Det må vi have dyrket nærmere, det er jo et meget interessant spørgsmål.
Men jeg tror måske jeg er enig med den pågældende på den måde, at det jo er rigtig vigtigt, at den del af det, man kalder aktivitetstimer, som handler om, at selve undervisningen og det, der understøtter undervisningen, er aktiviteter, skal være kreativt, det skal være spændende, og man må gerne udvikle nye læringsformer.
Det, der er afgørende for mig, er, at det, der foregår i skolen, er undervisning, det er ikke fritidsaktiviteter.
Jeppe Kofod (S), 2013-05-29:
Det var jo klar tale.
Må jeg så ikke citere en fra erhvervslivet, Jannik Schack Linnemann, som er uddannelsespolitisk chef i Dansk Erhverv: »Hvis man ikke indfører aktivitetstimer eller noget lignende, så bliver vi rigtig kede af det. Så er det for meget at kalde det en folkeskolereform, for så er det mere en tilpasning af folkeskolen,« sagde han til Berlingske.
Jeg synes, hr. Lars Barfoed skylder en forklaring.
Hr. Lars Barfoeds sagde i en anden sammenhæng, at vi skulle lytte til sund fornuft og fakta fra den nyeste forskning – det sagde han om landbrug.
Jeg tænker så, om ikke også man kunne lytte til sund fornuft og fakta fra den nyeste forskning, når det gælder vores børns uddannelse, f.eks. til det, som er citeret her.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Det er jo sådan, at regeringen har foreslået, at der skal være aktivitetstimer i skolen, og de skal jo optage en del af tiden, og som oplægget var, måtte man forstå, at der kunne være alle mulige fritidsaktiviteter forbundet med de her aktivitetstimer, som skulle ligge midt i skoledagen.
Det betyder, at man stjæler fritid og frihed fra familierne, institutionaliserer børnenes hverdag, statsliggør det meste af dagen for børnene, fordi de bliver lagt ind i statslige, dikterede rammer, og det er efter min mening socialisme i modsætning til at være konservativ, hvor vi lægger vægt på, at familierne skal have frihed til selv at bestemme fritidens rammer, i stedet for at samfundet skal overtage ansvaret for fritiden.
Det synes jeg er et socialistisk eksperiment.
Jeppe Kofod (S), 2013-05-29:
Ja tak.
Og tak til Konservatives formand for at sige, at folkeskolen er noget af det allervigtigste, vi skal reformere i den her tid.
Men jeg blev også forundret, da jeg hørte den konservative formand sige noget om det, som regeringen ønsker, nemlig en mere varieret skoledag, hvor der er plads til bevægelse i skolen for at styrke indlæringen, og på et tidspunkt kaldte det for et socialistisk eksperiment, tror jeg det var, som regeringen havde foreslået.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få ordføreren til at redegøre helt præcist for, hvori det her socialistiske eksperiment består.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jeg har aldrig nogen sinde hørt, at det skulle ligge i Jelling.
Det er forbigået min opmærksomhed.
Det kan være, at jeg ikke har fulgt med i timen.
Jeg har været med til at stille et forslag om sådan et center, men jeg er ikke bekendt med, at det skal ligge i Jelling.
Det er nyt for mig, men det er sikkert min skyld, at der er noget, der er forbigået min opmærksomhed.
Det tror jeg altså ikke lige er noget, som vi har diskuteret i detaljer, men det kan godt være, at der er nogle, der har det ønske, og Jelling er jo en udmærket by, så jeg vil da ikke afvise det.
Jan Johansen (S), 2013-05-29:
Så vil jeg gerne spørge: Hvorfor er det så afgørende for de borgerlige partier, at det lige netop skal ligge i Jelling?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jeg tror, jeg har nævnt, at jeg mener, der skal ske en genindførelse af kontanthjælpsloftet, og at vi også skal sikre os, at det for alle, som får kontanthjælp, er sådan, at det kan betale sig at tage et arbejde til mindsteløn på arbejdsmarkedet.
Så det er et konkret eksempel.
Derudover har jeg ikke nogen konkrete forslag, men jeg synes, at det ville være på sin plads, at man på et tidspunkt tog en samlet vurdering af den måde, vi har indrettet os på med hensyn til kontanthjælpsydelser.
For der er jo alt for mange danskere, som er afhængige af kontanthjælpsydelser i overførselsindkomster i Danmark, og vi kunne måske målrette ydelserne mere til dem, som var mest udsatte, så flere kunne klare sig selv mod til gengæld at betale mindre i skat.
Så en gang imellem skal man jo vende bøtten og se, hvordan det egentlig er, vi har indrettet os.
Det tror jeg kunne være på sin plads.
Men det har vi jo ikke gjort, og derfor har jeg heller ikke nogen konkrete forslag til andet.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Nu skal vi lige have liv i mikrofonen.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvad det er for nogle overførselsindkomster, der skal reformeres, og hvad de reformer skal bestå i?
Er det f.eks. en endnu dårligere regulering af overførselsindkomsterne end den forringelse, som De Konservative har aftalt med regeringen i forbindelse med skattereformen?
Jeg hørte jo ordføreren sige, at kontanthjælpen skal sænkes.
Skal den ned på de ca. 6.000 kr. om måneden før skat, som Liberal Alliance kræver?
Og er de her reformkrav nogle krav, som er meget magtpåliggende for De Konservative at få opfyldt, hvis man skal støtte eller deltage i en ny regering?