runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Socialdemokraterne kan også støtte L 42.
Den tidligere ordfører gennemgik så udmærket indholdet, så her bliver det bare ganske kort.
Socialdemokraterne støtter de generelle ændringer, der sker, sådan at hvis man klager over en karakter for en prøve, man har været oppe til, skal det også være sådan, når det bliver vurderet, at der selvfølgelig er mulighed for, at der findes ud af, at man skulle have haft en højere karakter, men man kan jo også risikere, at det går den modsatte vej.
Det har vi vedtaget i forhold til andre uddannelser, og det støtter vi også i forhold til pædagogikumuddannelsen, som er det, vi aktuelt tager stilling til her.
Jeg vil dog også nævne, som vi har gjort det, hver gang vi har haft det oppe i forbindelse med andre uddannelser, at Socialdemokraterne synes, det er vigtigt, at der bliver indført en studenterombudsmand på de videregående uddannelser, sådan at de studerende har en mulighed for hjælp i forhold til hele viften af ting, man kan blive udsat for, og hvor det kan være svært at finde rundt i den jungle af systemer, der er, herunder også, hvad der egentlig er klagevejen osv.
Og der ville en sådan ombudsmand jo også kunne være den hjælp, der ville være til studerende i forhold til dette forslag.
Den anden del af forslaget går ud på at give mulighed for, at kandidater, der har udenlandske uddannelser, også kan undervise dels på de gymnasiale uddannelser, dels i folkeskolen, altså hvis de har en uddannelse som lærer fra udlandet.
Vi synes, at begge forslag er fornuftige, og støtter samlet L 42.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Det er jo dejligt, at der for en gangs skyld er et lovforslag, vi behandler, som der er opbakning til, også fra venstrefløjen i Folketinget.
Med det her lovforslag får undervisningsministeren en bemyndigelse til at fastsætte regler om, at ombedømmelse og omprøve i teoretisk pædagogikum kan føre til en lavere karakter.
Det kan det ikke i dag, og vi synes sådan set, det er meget rimeligt, at det også kan føre til en lavere karakter.
Som andre ordførere har bemærket heroppefra, kan det jo også det på andre uddannelser, hvor vi jo netop også har taget det initiativ.
Så det er udmærket.
Der er et par andre ændringer angående anerkendelse af udenlandske lærerkvalifikationer.
I dag er det sådan, at det er Styrelsen for International Uddannelse, som kan anerkende en lærer med udenlandske kvalifikationer til at undervise i folkeskolen, hvis altså uddannelsen er fra et EU- eller et EØS-land.
Styrelsen for International Uddannelse har jo tidligere ligget under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, men i dag ligger styrelsen under Undervisningsministeriet, og det kommer til at stå meget mere klart i lovgivningen i det her lovforslag.
Lovforslaget betyder, at kompetencen til at godkende personer med udenlandske lærerkvalifikationer til at varetage undervisningen i 1.-10. klasse fremover også kommer til at være under Styrelsen for International Uddannelse.
Med andre ord kan Styrelsen for International Uddannelse efter det her lovforslag godkende, at lærere kan varetage undervisningen i 1.-10. klasse i folkeskolen, såfremt de ikke har gennemført den danske læreruddannelse til lærer i folkeskolen eller ikke har fået godkendt en anden dansk læreruddannelse.
I forhold til de krav mener vi jo i Dansk Folkeparti, at det er uhyre vigtigt, at et væsentligt krav, for at man kan godkendes, selvfølgelig skal være, at man kan tale og skrive dansk, og at det selvfølgelig forudsættes, at undervisningssproget, uanset om man skal undervise i folkeskolen eller på en ungdomsuddannelse, er dansk.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti i udvalgsbehandlingen stille spørgsmål om netop det her til ministeren, med henblik på at de svar så kan blive optrykt i den betænkning, som vi kommer til at afgive i udvalget. Men vi kan i Dansk Folkeparti støtte ændringerne og lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Det er dejligt, at vi for en gangs skyld er enige om at gøre det her lidt mere effektivt med hensyn til pædagogikum og anerkendelsen af udenlandske lærerkvalifikationer.
Vi mener, at pædagogikum skal have samme regler for behandling af klager som alle andre uddannelser, og vi mener, at anerkendelsen af udenlandske lærerkvalifikationer skal foregå på en effektiv måde.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-12:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre Det Radikale Venstres holdning. Det Radikale Venstre kan støtte L 42, der sidestiller pædagogikumkandidater, der klager over prøven i teoretisk pædagogikum, med studerende på andre uddannelser, der klager over en prøve, og at de får tilbudt en ombedømmelse, og siger de ja til det tilbud, kan de risikere at få en lavere karakter end den oprindelige.
Vi støtter også hjemmelen til, at Styrelsen for International Uddannelse kan godkende udenlandske kandidater og lærere til at virke som undervisere på de gymnasiale uddannelser og i folkeskolen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
I Enhedslisten støtter vi naturligvis helt klart intentionen om at få lovfæstet udenlandske læreres mulighed for at få anerkendt deres uddannelse i Danmark.
Det er vældig, vældig fornuftigt, men desværre indeholder det her forslag jo også en indskrænkelse af klagemulighederne for prøver i teoretisk pædagogikum.
Det handler jo om, at studerende, der klager, skal kunne sættes ned i karakter.
Ligesom på andre områder, hvor den her regel er blevet indført, mener vi altså i Enhedslisten, at det er en vældig dårlig idé, hvilket de studerende jo også selv har påpeget, fordi det betyder, at man skræmmer studerende fra at klage, og adgangen til at klage er en helt central del af de studerendes retssikkerhed, som vi i Enhedslisten ikke mener at det er rimeligt at man forringer.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at få en forklaring fra ministeren på, hvorfor man ikke mener, at man skal kunne klage over afgørelser om anerkendelse af udenlandske lærerkvalifikationer.
Så vil jeg også gerne have et svar på, hvorfor man dog har klasket de her to ting sammen i et samlet lovforslag.
Hvorfor skal vi både forholde os til det her med klageadgangen og anerkendelsen af udenlandske læreres kvalifikationer i et samlet forslag?
De to ting har jo ikke noget sådan umiddelbart med hinanden at gøre.
Så det undrer mig, fordi jeg vældig gerne vil stemme for den del, der handler om, at vi skal anerkende udenlandske læreres kvalifikationer – selvfølgelig.
Men vi er modstandere af, at man forringer de studerendes retssikkerhed i forhold til at klage.
Så det undrer mig meget, må jeg sige til ministeren.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Tak for den venlige modtagelse af lovforslaget her i Folketinget.
Det er jo selvfølgelig rart, at vi indimellem kan gøre noget med så bredt et flertal, som der lægges op til her.
Lovforslaget, vi har til behandling, har til formål at ligestille pædagogikumkandidater med studerende på hovedparten af Undervisningsministeriets øvrige uddannelsesområder, når man ønsker at klage over en skriftlig karakter.
Lovforslaget har desuden til formål at lovfæste den hidtidige praksis for anerkendelse af udenlandske lærerkvalifikationer på folkeskole- og gymnasieområdet og at afskære klageadgangen til Undervisningsministeriet over afgørelserne.
Der blev fra Enhedslistens side spurgt til det, og hvilken grund der er til, at det figurerer i samme lovforslag.
Der må jeg nok støtte mig til mit bedste bud, og det er faktisk, at der er lidt trængsel også i Folketingssalen med at komme igennem med lovforslag, så vi har nok gjort det, fordi det simpelt hen har givet mening for huset.
Men jeg er simpelt hen nødt til at grave lidt dybere i det, fordi jeg faktisk er tilbøjelig til at give fru Johanne Schmidt-Nielsen ret i, at det måske kunne have givet meget fin mening, hvis de var adskilt.
Så det vil jeg gerne lige have lov til at reflektere over sammen med mine folk.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Nu siger Venstre noget andet end det, der blev sagt i ordførertalen.
Det her rammer unge i Udkantsdanmark hårdt.
De får en ekstra regning sendt direkte fra Venstre på 1.500 kr. om året bare for transportudgifter – en ekstra regning.
I forvejen betaler de 3.500 kr. om året.
Det vil sige, at op imod 6.000 kroner om året skal en ung på en erhvervsskole, et handelsgymnasium eller et alment gymnasium betale for bare at kunne transportere sig til sit uddannelsessted.
Hvorfor mener Venstre at det bidrager til, at flere unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse med sådan en straf og et ekstra gebyr, som det er for dem, bare på transporten?
Jeg synes, det er interessant, at Dansk Folkepartis ordfører mener, at hun er meget klogere end statsministeren, der jo selv over for sit vækstforum har udpeget det som en af de ti største udfordringer, Danmark har lige nu, at uddannelsesniveauet halter bagefter de andre lande.
Det er statsministeren, der mener det, men det mener Dansk Folkeparti ikke.
Det er også interessant, at Dansk Folkeparti ikke har opdaget, at det går i den fuldstændig forkerte retning, i den forstand at der er færre unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse i dag, end der var for 10 år siden.
Vi synes, det er en kæmpe udfordring, som vi tager rigtig alvorligt.
Men det, der egentlig ryster mig allermest, er, at Dansk Folkepartis ordfører kan sige i forbindelse med det her forslag, at hun slet ikke kan forstå, hvordan vi kan sige, at det er de unge, der selv skal betale for nedskæringen.
Altså, undskyld mig, kan ordføreren ikke bekræfte, at det står sort på hvidt, at regeringen og Dansk Folkeparti sparer 75 mio. kr. om året på transporttilskud til de unge, og at dem, der kommer til at betale allermest, er unge på ungdomsuddannelserne, fordi de skal betale 1.500 kr. mere om året for at kunne transportere sig til deres erhvervsskole, gymnasium eller produktionsskole?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Hvorvidt jeg er klogere end statsministeren, skal jeg ikke kunne sige.
Jeg ved godt, at statsministeren har en længere uddannelse, end jeg har, fordi jeg jo hører til den gruppe, som kun har en kort uddannelse, selv om jeg er decideret stolt over den.
Men der findes altså, og det vil jeg gerne sige her i salen, kloge hoveder inden for alle slags uddannelser.
Med hensyn til den her straf, som fru Christine Antorini mener det er i forhold til de unge, vil jeg bare lige gerne pointere igen: Ja, selvfølgelig vil egenbetalingen ifølge det her lovforslag blive hævet, når det gælder personer, som går på en ungdomsuddannelse, og også lidt for dem, som går på en videregående uddannelse.
Men der, hvor straffen først virkelig bliver sat ind, er altså, hvis vi ikke betaler den regning, som den økonomiske krise har efterladt.
Så vil det netop være de unge, som kommer til at betale en stor del, eller faktisk hele regningen, for det er jo de fremtidige generationer, som får betydning i det her land.
Det er ikke os, der sidder her i salen i dag, vi er nok lidt mere uinteressante fremover.
Det er de unge, der fremover kommer til at betale regningen på de 24 mia. kr., og den vokser sig bare større, hvis vi ikke betaler den nu.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at vi hellere vil betale regningen nu frem for bare at lade den vente og lade den stige.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Nu vil jeg godt lige slå fast, at Danmark ligger som nr. 5 i verden, med hensyn til hvor mange penge vi bruger på uddannelse, og det her med at male et billede af, at der foregår en stor massakre på uddannelsessystemet, er jo fuldstændig falsk.
Vi undgår netop de massakrer, som man ser i andre lande, fordi vi har ført en ansvarlig økonomisk politik.
Det ligger os ekstremt meget på sinde, at vi kan bevare et godt og gratis uddannelsessystem i Danmark.
Men forudsætningen for at bevare det, ligesom forudsætningen for at bevare alt andet af vores velfærd i Danmark, er, at vi har en ansvarlig økonomisk politik, og det betyder, at man i modgangstider er nødt til at justere på, hvor mange penge man bruger.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-12:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte besparelserne på rabatten på befordringsudgifter til unge på ungdomsuddannelserne, hvilket vil blive resultatet af den harmonisering af rabatordningerne for studerende ved videregående uddannelser og for uddannelsessøgende på ungdomsuddannelserne, som forslaget jo går ud på.
Herved skal der spares 75 mio. kr., og det vil sige, at unge på erhvervsuddannelserne får en stigning i udgifter til befordring på 70 pct. i et område som f.eks. Nordsjælland.
Det finder vi i Det Radikale Venstre stærkt problematisk, da mange unge på nogle ungdomsuddannelser i forvejen har elevløn og dermed et rådighedsbeløb, der er ringere end det rådighedsbeløb, som studerende med SU og mulighed for at tjene penge ved siden af har.
De unge på erhvervsuddannelserne har ikke tilsvarende muligheder for at tjene penge ved siden af deres uddannelse, da de skal have en 37-timers arbejdsuge, hvad enten de er på skole eller i praktik.
Derfor finder vi det ikke klogt at spare på de unges rabat på befordring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Jeg har hørt flere borgerlige politikere, bl.a. Venstres ordfører, her i Folketingssalen i dag argumentere for nedskæringer på uddannelser med, at det jo er endnu dårligere i andre lande.
Jeg synes, det er en meget, meget uambitiøs tilgang at have til det at lede et land, at man siger: Ja, ja, det kan godt være, at det er lidt skidt her, det kan godt være, at vi skærer både på de voksnes efteruddannelsesmuligheder og på de unges tilskud til transport, og at vi propper flere ind i klasserne osv., men det er dårligere i nogle andre lande.
Det er godt nok uambitiøst.
Nå, det her forslag går ud på, at man skærer 75 mio. kr. om året ned på støtten til de studerendes transport, og det kan Enhedslisten på ingen måde støtte.
For elever på ungdomsuddannelserne er der altså tale om en stigning på op til 70 pct.
Man må jo spørge de borgerlige partier, om de selv tror, at det her vil forbedre eller forringe muligheden for, at Danmark kommer til at leve op til målsætningen om, at 95 pct. af alle unge kommer til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
I høringssvarene er konklusionen meget klar, nemlig at det her er endnu en forhindring for de unge og naturligvis en særlig stor forhindring i de områder, hvor man har langt til skole, fordi der ikke ligger en ungdomsuddannelse tæt på – og det er i øvrigt de områder, hvor vi i forvejen har sværest ved at få unge til at komme igennem med en ungdomsuddannelse.
Og så skal vi altså samtidig huske, at det her er en årlig nedskæring på 75 mio. kr. på rabatordningerne til de unge.
Det var det, Venstres ordfører vist glemte at få med i sin tale om, hvor fantastisk forslaget var.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Tak for førstebehandlingen af lovforslaget, og tak til VKO og Kristendemokraterne for opbakning til forslaget.
Der er selvfølgelig lidt bekymring fra oppositionens side, med hensyn til hvordan vi dog kan finde på at tage penge fra uddannelse til noget som helst i denne verden.
Og det korte svar er, at vi simpelt hen skal bruge penge til at genoprette dansk økonomi.
Derfor er der også et forslag om at skabe et provenu fra befordringen på uddannelsesområdet.
Hvis vi tager den dårlige nyhed først, bliver det marginalt dyrere for unge mennesker at komme i ungdomsuddannelse, hvis de har lang transport.
Det vil faktisk være sådan, at det kan stige med omkring 7 kr. om dagen, og det svarer til, at det i gennemsnit i nogle kommuner vil ligge på omkring 800 kr., i andre kommuner på omkring 1.300 kr.
Det er simpelt hen af den grund, at der i dag er en grænse for, hvor meget rabat man kan få, og det har jo bl.a. ramt dem, der har længst transport til deres videregående uddannelse.
Det bliver der nu gjort op med.
Derudover kommer der den del af dette forslag, som vi også virkelig er glade for i regeringen, nemlig at vi laver en godtgørelsesordning efter en kilometersats til egen befordring, f.eks. kørsel i egen bil, hvis der ikke er egnet offentlig transport på strækningen mellem bopælen og uddannelsesstedet.
Så vi laver simpelt hen reglerne om, samtidig med at vi tilvejebringer et provenu, som vi bruger til at genoprette dansk økonomi – af hensyn til befolkningen, af hensyn til at skabe arbejdspladser, af hensyn til de unge mennesker, altså at der også er job til dem, når de er færdige på ungdomsuddannelserne.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg kan godt forstå, at undervisningsministeren valgte at give så kort en replik på den debat, der er her, for det her er da noget af det mest asociale, i forhold til at vi har haft en fælles opgave med og et fælles ønske om, at 95 pct. af de unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det prøver regeringen med en række nedskæringsforslag at gøre langt sværere for dem at kunne gennemføre.
Jeg vil ikke ridse alle de andre områder op med nedskæringer, der ligger på hele ungdomsuddannelsesområdet, på erhvervsskolerne osv. – det har vi taget tidligere –
jeg vil koncentrere mig om det her forslag.
Det her betyder, at der er unge, der skal betale 1.500 kr. mere, oven i det, de i forvejen skulle betale, bare for at transportere sig til en erhvervsskole, en produktionsskole eller et gymnasium.
Jeg vil godt spørge undervisningsministeren, hvordan hun kan mene at det her bare gør det marginalt dyrere, og hvorfor det er rimeligt, at unge skal betale så meget mere for at kunne tage en ungdomsuddannelse, når vi har et mål om og faktisk gerne vil have, at de gør det.
Er det så ikke langt mere fristende – desværre på den negative måde – at lade være?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Jo, men altså, situationen er den, at det er nye tider, og nye tider kræver nye forslag for at sikre en varig velfærd.
Det har vi jo taget på os i regeringen; det ved jeg godt at Socialdemokraterne ikke vil.
Altså, det er bare helt fantastisk; der er simpelt hen ikke noget i den offentlige sektor, der kan spares på, hvis man skal lytte til Socialdemokraterne.
Vi sparer 75 mio. kr. med dette lovforslag.
Pengene går ubeskåret ind i statskassen til at dække noget af det underskud, som rent faktisk er der.
Det er simpelt hen ikke gået op for Socialdemokraterne, at vi har lånt mange penge for at afbøde de værste konsekvenser af en international økonomisk krise, som har ramt Danmark, som har ramt hele verden.
Det er simpelt hen utroligt, at man som socialdemokrat kan tro, at vi ikke behøver at tage nogen konsekvens af det, der er sket, altså at vi bare kan være ligeglade.
Så vil jeg i øvrigt tilføje, at med den skattepolitik, vi har ført, har en LO-familie sammenlignet med, hvis man havde fortsat SR-regeringens skattepolitik, 3.000 kr. mere til sig selv om måneden, det vil sige 36.000 kr. mere om året.
Mon ikke også forældrene kunne gå ind og hjælpe med at give de unge en uddannelse?
Det er ikke kun samfundets skyld.
Det er også sådan, at forældrene bærer et ansvar for, at deres unge mennesker kommer godt i vej, og de ca. 7-8 kr. om dagen, som det vil koste, tror jeg også at de fleste forældre absolut er parate til at betale; ellers må man simpelt hen tage sig et lille job ved siden af studierne.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Så blev vi jo bekræftet i, at der ingen troværdighed overhovedet er i De Konservatives økonomiske politik, for man henviser til at fjerne en efterløn, selv om man udmærket ved, at der ikke er flertal for det, og hvor man selv er bundet af et forlig.
Ja, det er jo totalt omkostningsfrit bare at henvise til, at man jo også kunne gøre det, men det kan man så ikke gøre alligevel.
Så hvad skulle hele pointen være i at bruge det argument?
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at uddannelse er en investering i at få Danmark rigtigt ud på den anden side af krisen, at uddannelse er en investering i at fremtidssikre, hvad vi skal leve af i Danmark, og at det her blandt mange andre forslag er en af de der snubletråde, man sætter op, så der er færre, der gennemfører en erhvervsuddannelse.
Jeg ved godt, at jeg ikke kan appellere til nogen omsorg for de elever, der går på erhvervsskolerne og på produktionsskolerne.
Det har jeg ikke nogen forventning om, så der bliver jeg ikke skuffet over De Konservative.
Jeg ved godt, at man ikke har omsorg for den type unge, men mere for velhaverne.
Det er jo sådan set De Konservatives politik.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg synes, at det her svar, som undervisningsministeren kommer med, viser, hvor fuldstændig ude af trit ministeren er med, at der faktisk er meget forskellige sociale vilkår her i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge undervisningsministeren, hvad det egentlig er, hun vil fortælle den enlige mor, som har to børn på en ungdomsuddannelse, og til hvem der nu bliver sendt en regning på 1.500 kr. pr. barn, som hun understøtter, og som skal i gang med en ungdomsuddannelse – 1.500 kr. ekstra pr. barn bare til øgede transportudgifter.
Og så vil undervisningsministeren i øvrigt også, når de bliver 18 år, fjerne den uddannelsesstøtte, de får som hjemmeboende, hvis det står til regeringen og Dansk Folkeparti.
Er det det, som undervisningsministeren virkelig mener bare er marginalt, og at herregud, det kan de finansiere, for de kan da bare tage et ekstra arbejde?
Er det svaret på, hvordan vi skal få flere til at gennemføre en ungdomsuddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Jeg kan slet ikke begribe forargelsen, som Socialdemokraterne udviser i forhold til det her forslag.
Det er da korrekt, at vi skærer ned med 75 mio. kr., men det er jo for at tilvejebringe ressourcer, som vi ikke har i det danske samfund.
Og så sidder Socialdemokraterne og er møgforargede.
Situationen er den, at Socialdemokraterne planlægger at finde 30 mia. kr. ude hos danskerne.
Vi henter 75 mio. kr. konkret med dette lovforslag, Socialdemokraterne agter at hente 30 mia. kr.
Tingene hænger jo sammen.
Vi kunne da sagtens betale hele befordringen til ungdomsuddannelserne, hvis det var sådan, at vi agtede at hente 30 mia. kr. ud i de danske skatteborgeres lommer, men det gør vi så ikke, og derfor holder vi igen på de offentlige udgifter.
Tingene hænger sammen, og begrundelsen for, at vi skal tilvejebringe et provenu, er, at vi simpelt hen ikke tror på, at det er en god idé for den unge, at forældrene ikke har et job at stå op til om morgenen, og at den unge ikke har mulighed for få en praktikplads, fordi danske virksomheder er tvunget i knæ af den internationale konkurrence.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Igen igen diskuterer vi nationaløkonomi i stedet for at diskutere det lovforslag, der ligger på bordet.
Det er jo ikke så mærkeligt, at der er et hul i statskassen, når man har valgt at forgylde de mest velhavende her i landet, herunder direktøren for Danske Bank, med en skattelettelse på næsten 0,5 mio. kr. om året.
Man har valgt at gennemføre tåbelige aktiveringskurser for ledige og syge, der koster 9,5 mia. kr., og oven i købet var det i parentes bemærket sådan, at de kurser, de var på, havde en dårlig effekt, så de var værre stillet i forhold til at få job.
Så der ligger da mange penge, og hvis man føler, at man har brug for at bruge penge til dette, kan der øjensynlig ikke være penge til de elever, der skal på erhvervsskoler.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens tanker om den henvendelse, vi har fået fra Danske Erhvervsskoler, hvor man skriver, at dette lovforslag vil medføre, at vi får endnu længere til målet, altså målet om at få flere til at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Anerkender ministeren, at der her bliver spændt en snubletråd op, ikke nødvendigvis den allerkraftigste snubletråd, men en blandt flere snubletråde, sådan at vi risikerer, at færre går ind og flere falder fra?