runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2012-11-13:
Forslaget her udmønter et element i energiaftalen fra 2012, som blev indgået den 22. marts i år.
L 51 går dermed ud på at videreføre og omlægge et nuværende bundfradrag i forbindelse med virksomheders betaling af svovlafgift.
Det nye bundfradrag vil blive fastsat efter svovlindhold pr. GJ brændsel i stedet for det gamle fradrags standardsatser.
Fradraget bliver altså på 50 g SO2 pr. GJ brændsel for de virksomheder, der måler deres udledning af svovl, og på 25 g for de virksomheder, der ikke måler udledningen.
Kun virksomheder, der har et energiforbrug på mindst 0,1 PJ, er berettiget til fradraget, og det betyder, at forslaget her vedrører meget, meget store virksomheder i Danmark.
Indtil den 1. april 2015 kan der vælges mellem det nye og det nuværende fradrag, og efter den dato kan man kun benytte sig af den nye ordning.
Ordningen er tidsbegrænset og går til og med 2020.
Ser vi på de økonomiske konsekvenser for det offentlige, kan vi se, at der er tale om en ny skatteudgift.
Der forventes ifølge lovforslaget et mindre provenu på 3 mio. kr. årligt i perioden 2013-14 og et mindre provenu på 10 mio. kr. årligt i perioden 2015-2020.
For erhvervslivet vil det her betyde, at produktionsomkostningerne reduceres med 8 mio. kr. årligt, og det vil sandsynligvis føre til let øget produktion i virksomhederne og højere statslige indtægter på andre områder.
På den måde bliver de samlede økonomiske konsekvenser af det her lovforslag vurderet til at betyde et mindre provenu til det offentlige på 8 mio. kr. årligt i perioden 2015-2020.
Når produktionsomkostningerne for de meget energitunge virksomheder bliver sat ned, er det jo et element, der kan være med til at styrke konkurrenceevnen, og det synes Venstre er positivt og et skridt på vejen, så på den baggrund skal Venstre anbefale, at vi stemmer for det her lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Det kan jeg ikke love, men det er da noget, vi overvejer meget.
Og det tror jeg da også at Venstre gør – det er mit indtryk.
Mit indtryk er også, at mange af de politiske publikationer, der kommer ud, bliver uddelt af frivillige, og det vil sige, at det er de folk, der går rundt med dem – og det synes jeg også er en meget god aktivitet for de forskellige partier.
Nogle bliver uddelt af nogle lokale vælgerforeninger og kan muligvis komme under den bundgrænse, der er.
Så derfor kan jeg ikke se, at det i virkeligheden har ret meget med det her at gøre.
Man kan måske endda frygte, at det kan tage, om jeg så må sige, ordrer fra de organiserede distributører, sådan at det kun bliver frivillige, som går ud med det i stedet for, og så har man jo ikke opnået meget der.
Så jeg har svært ved at se, hvorfor det skal bruges som et vigtigt argument i det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Men jeg forstod det sådan, at afgiften ikke ville betyde noget særligt for butikkerne, og at det jo er os, der er gammeldags og hænger fast i tidligere tiders teknologi, at papir er forældet, og at vi alle sammen skal på nettet osv.
Men hvorfor gør det samme sig så ikke gældende for politiske partier?
Det ville da være et fint statement at komme med her i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Jamen altså, når vi har besluttet at undtage f.eks. ugeaviser og det, man kan kalde folkeoplysende materiale, skyldes det jo, at vi mener, at det er vigtigt for vores demokrati, at man har det.
Og ugeaviserne er jo en meget central del af det samlede dagbladsbillede i Danmark – det er noget af det, som folk virkelig læser.
Og i betragtning af at det er vigtigt at få lokal information ud til mennesker, som måske ikke i forvejen læser mange aviser, finder vi, at det er vigtigt, at vi holder fast i det, og derfor har vi undtaget dem.
Det er den præmis, som jeg anholder.
Jeg siger, at de sammenhænge er langt mere komplekse, end hr. Ole Birk Olesen og andre giver udtryk for.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Der, hvor det går i den forkerte retning, er jo der, hvor det ødelægger gennemskueligheden, gennemsigtigheden på markedet og påvirker forbrugernes informationssøgning og den information, de får.
Man må bare erkende, at det omkostningsniveau, som der er for forbrugerne, også skyldes de skatter, som pålægges virksomhederne i Danmark, den moms, som pålægges, de afgifter, som pålægges.
Nu pålægger man dem altså en afgift mere, så det bliver endnu dyrere.
Det må vel også være et problem.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Alt andet ville jo være forkert.
Det er man da nødt til at anerkende.
Men jeg synes, der er en retorik i det her, som jeg slet ikke synes står mål med virkningerne af det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Det var jo sådan, at de strejker, som skatteministeren deltog i dengang, nær havde kostet Det Berlingske Officin livet, og kun fordi A.P. Møller - Mærsk A/S hjalp Berlingske Tidende, var det muligt for avisen at overleve.
Så er skatteministeren nu fortsat i samme spor, og det er godt at få den historiske kontekst med.
Og anerkender skatteministeren det princip, at ting kan gå i den forkerte retning?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Det er en meget sjov attitude, skatteministeren lægger for dagen.
De høringsparter, som har skrevet høringssvar, f.eks. De Samvirkende købmænd og Coop, har alle sammen tilkendegivet, at det her vil medføre øgede priser, fordi de kun har ét sted at sende regningen hen, og det er til forbrugerne, og så er skatteministerens holdning: Nej, men det tror jeg ikke; det kan godt være, at branchen vurderer, at sådan vil det gå, men det tror jeg ikke.
Det er da godt, at skatteministeren er mere inde i sagen end branchen selv, og at skatteministeren bedre ved, hvordan et stigende omkostningsniveau vil påvirke prisdannelsen, end butikkerne selv gør.
Altså, kan ministeren ikke beslutte sig for, om afgiften vil medføre noget negativt for tryksager, eller om den ikke vil medføre noget negativt for tryksager?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Jeg vil så sige, at det her jo angår finanslovforhandlingerne.
Hvis Venstre havde været mere interesseret i at indgå i reelle forhandlinger, kunne det jo godt være, at vi kunne have set på det.
Så vidt jeg har forstået, er det et af de forslag, som Venstre godt ville have fremmet.
Men nu trak Venstre sig ud af de her forhandlinger eller ønskede ikke at forhandle reelt, eller hvad man nu havde af forskellige dagsordner.
Det var så grunden til, at vi lavede forlig med Enhedslisten.
I det finanslovforlig var det her ikke på dagsordenen.
For at sige det, som det er, ville vi hellere bruge pengene på nogle andre ting.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-13:
Jeg stillede et lignende spørgsmål til hr. Jesper Petersen, og det svar, hr. Jesper Petersen gav som skatteordfører for SF, var, sådan som jeg opfattede det, at man godt ville være med at se på, om man nu har ramt rigtigt i forhold til undtagelsesbestemmelsen.
Det er jo en proces, der er foregået, hvor man i høringsfasen lagde noget frem, og så har man ændret lidt, fordi man havde skudt forbi – formoder jeg, for ellers havde man vel ikke ændret det.
Vil man se på, at færre aviser, månedsviser, kommer i klemme?
Det kunne man bare godt forestille sig.
Det var sådan set den lille imødekommelse, som jeg opfattede fra hr. Jesper Petersens side, men det har jeg åbenbart fuldstændig misforstået, nemlig at man kunne se på, om man skulle dreje yderligere på skruen i den udvalgsbehandling, der skal være.
Der forstod jeg bare det, hr. Jesper Petersen sagde, som at det var SF indstillet på, men nu kan jeg så forstå på ministeren, at det er man overhovedet ikke, at alt står fast i det lovforslag, der ligger.
Eller er der en mulighed for at finde et fornuftigt kompromis?
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Nu sagde skatteministeren, at problemet er finansieringen.
Nu er det jo sådan, at noget af finansieringen af det her f.eks. er udestående kantinemoms.
Et af de første svar, som overgik til Skatteudvalget, efter den nye regering trådte til, var netop, at der er en pulje til allokering af midler.
Hvad er skatteministerens kommentar til, at det netop er den finansiering, der bl.a. ligger til grund for det beslutningsforslag, som vi præsenterer og diskuterer i salen i dag?
For man kan sige, at det da var en måde at gøre det på.
Med det argument i bagagen synes jeg ikke helt, at skatteministerens argumentation holder vand i forhold til en finansiering, som vi begge to er enige om ligger ovre i skatteministerens kasse.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Det indgår ikke i regeringens politik at gøre det.
Vi har hævet bundgrænsen for, hvornår man skal betale skat af sommerhusudlejning.
Derfor har der været en række initiativer for at få mere turisme.
Men vi er opmærksomme på det.
Det er ikke, fordi vi mener, det er et uvæsentlig erhverv.
Men det forslag, Venstre stiller her, tror vi ikke rigtig løser problemet, og det er som sagt ikke noget, vi har løftet i finanslovforhandlingerne.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Det er jeg da ked af.
Vi kan kigge på et initiativ, som blev taget af den tidligere regering, nemlig momsafløftning på hotelovernatninger, efter hvilket man har justeret grænsen og har set, at det faktisk har givet et enormt, positivt afkast for erhvervsturismen i Danmark.
Set i lyset af det mener skatteministeren så at vi har den rette balance der, eller kunne man gøre mere på den konto?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Tak for det.
Venstre har fremsat et forslag til folketingsbeslutning, hvori Folketinget pålægger regeringen at sørge for, at der på finansloven for 2013 afsættes en pulje på 50 mio. kr. på § 35, generelle reserver, der målrettes skatte- og afgiftslettelser m.v. for turisterhvervet.
Man kan sige, at det jo er lidt for sent at vedtage det her forslag i forhold til finanslovforhandlingerne, for man er ligesom færdig med det, men derfor kan man jo godt tage en debat om det.
Argumenterne for forslaget er, at der i en tid med faldende beskæftigelse, stigende ledighed og lav vækst er behov for at skabe rigtige, private arbejdspladser, så væksten kan komme tilbage.
Regeringen er opmærksom på, at der er behov for at skabe vækst i danske erhverv ved bl.a. at sikre en bedre konkurrenceevne.
Regeringen ønsker at føre en økonomisk politik med en prioritering af de initiativer, der giver den største effekt, og med initiativer, der alle er fuldt finansieret.
Regeringen har derfor i finansloven for 2013 bl.a. prioriteret ambitiøse investeringer i uddannelse og forskning, bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden og prioriteret en målrettet job- og uddannelsesindsats for dagpengemodtagere, der risikerer at miste retten til dagpenge.
Der er ikke afsat en særskilt pulje til turismeerhvervet.
Regeringen vil, som det fremgår af regeringens 2020-plan, øge arbejdsudbuddet og beskæftigelsen i Danmark markant og styrke konkurrenceevnen gennem reformer.
Regeringen har netop gennemført en skattereform, der sænker skatten på arbejde markant for almindelige mennesker, samtidig med at der skabes flere job.
På langt sigt øges beskæftigelsen med 15.800 personer, og den finanspolitiske holdbarhed øges med 2,7 mia. kr. årligt.
Der er tale om en reform, der er med til at sikre vækst og beskæftigelse i fremtiden.
Det er også en del af regeringsgrundlaget, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe med repræsentanter for relevante ministerier, organisationer og virksomheder, der sammen skal formulere et offensivt bud på en national strategi og en konkret handlingsplan for at skabe vækst i dansk turisme.
Regeringen mener, at der skal arbejdes videre med disse initiativer, inden der tages stilling til konkrete støtteordninger i form af afgiftslettelser m.v. for turismeerhvervet.
Regeringen afviser derfor forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-13:
Det er fuldstændig rigtigt, som den tidligere ordfører for Venstre sagde, at lovforslaget udmønter elementer i energiaftalen fra 2012.
Vi lægger om, sådan at vi i 2020 baserer halvdelen af vores elforsyning på vind og så fremdeles på biogas, på solceller og på en række andre elementer.
Det, der har været vigtigt i forbindelse med aftalen, har været at finde en fin balance mellem at skabe en masse nye job inden for den grønne vækstindustri og samtidig holde hånden under de vigtige industriarbejdspladser, der er i Danmark.
Jeg skal ikke gentage, hvad Venstres ordfører sagde.
Det var en fin opremsning af indholdet af forslaget.
Svovlafgiften en del af den energiaftale, og derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Jamen det er jo virkelig det samarbejdende folkestyre, vi oplever her.
Jeg siger tak for tilslutningen og tror i og for sig ikke, der er grund til, at jeg gør yderligere bemærkninger.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Tak for debatten.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Vi kan lige så godt runde hele konsensusrunden af.
Skatteministeren får klar hundrede procents opbakning til et lovforslag.
Tillykke med det.
Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget, som er en del af en energiaftale, vi selv har været med til at indgå.
Og da det sænker virksomhedernes samlede omkostninger og dermed også gør dem mere konkurrencedygtige og i stand til at ansætte ny arbejdskraft, er vi positive over for forslaget og vil stemme for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
I foråret 2012 indgik alle Folketingets partier en energiaftale – alle Folketingets partier minus Liberal Alliance.
Vi var ikke med, fordi vi ikke ville være med til at pålægge borgere og virksomheder omkostninger på mindst 3,5 mia. kr. ekstra oven i alle de skatte- og energiomkostninger, som borgere og virksomheder i Danmark allerede har i dag.
Det her er et element fra energiaftalen, som modsat alt det andet er positivt.
Her sænker man byrderne for erhvervslivet ved at videreføre et fradrag.
Det er byrder, der svarer til 3 mio. kr. i 2013 og 2014, og lempelsen udgør i alt 10 mio. kr. i perioden 2015-2020.
Da vi støtter lavere omkostninger og lavere byrder for erhvervslivet i Danmark, støtter vi også dette forslag.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Som andre har sagt, er det her en del af energiaftalen, som betyder et pænt fremskridt i retning af vedvarende energi, som betyder ganske meget beskæftigelse, og det er vi glade for.
Det er nok ikke den her delaftale af energiforliget, vi er gladest for, men vi støtter den selvfølgelig.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Tak for det.
Forslaget om bundfradrag i svovlafgiften er en udmøntning af et delelement i energiaftalen fra 2012, som regeringen indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti tidligere på året.
Det foreslås, at der indføres et nyt, midlertidigt bundfradrag i svovlafgiften for kul, koks osv. brugt til tung proces.
Der er tale om et særligt svovldioxidbundfradrag, fordi lempelsen reelt retter sig mod få store virksomheder med væsentlige udledninger af svovldioxid.
Og så skal jeg sige, at SF også støtter dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-13:
Som det allerede er nævnt, er det her lovforslag jo en del af udmøntningen af energiaftalen fra marts måned i år, som er indgået mellem næsten alle Folketingets partier.
Elementet her er jo så et fradrag i svovlafgiften for de virksomheder, der går ind under definitionen tung proces, og det er sådan set en videreførelse af et gammelt fradrag, der har eksisteret i mange år, men som tiden er ved at løbe fra, i og med at lovgivningen er ved at udløbe.
Derfor viderefører man så fradraget med en lidt anderledes måde at beregne det på end tidligere.
I Dansk Folkeparti er vi jo med i energiaftalen, og derfor bakker vi da også op om lovforslaget her.
Vi synes, det er meget fornuftigt, at vi på den her måde er med til at afbøde virkningen af energipolitikken nogle af de steder, hvor den kunne gøre allermest ondt på erhvervslivet, nemlig på de virksomheder, som anvender rigtig meget energi i deres produktion.
På den måde kan man så også se det, at vi er med til at fastholde, at dansk erhvervsliv stadig væk har en god konkurrenceevne over for udenlandske virksomheder, og at vi på den måde er med til at sikre danske arbejdspladser.
Så derfor synes vi, det er fornuftigt, at vi laver det her bundfradrag for svovlafgiften, og vi støtter derfor lovforslaget her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Enhedslistens syn på markedskræfter har altid været lidt underligt, tror jeg, i forhold til resten af Folketinget.
Man tror ikke på, at en faldende mængde reklamer giver stigende priser, men hvad så bare med den del af det, der angår virksomhederne?
De bruger jo netop de husstandsomdelte reklamer, fordi de virker, og ved at lægge en afgift på tvinger man virksomhederne over i nogle andre medier.
Det kan være ugeblade, det kan være tv-spot, radiospot, og de er jo dyrere.
Det er derfor, de ikke bruger dem i dag.
Når man gør det dyrere at markedsføre sig som virksomhed, hvad skal de så gøre med de udgifter?
Og når man nu regner med, at de bare flytter til et andet medie, hvor er miljøeffekten så henne?
Så er der jo ikke nogen miljøeffekt.
Flere af regeringspartiernes ordførere har sagt, at nu sørger man så bare for, at reklamerne flytter over i ugebladene eller i andre trykte medier.
Jo tak, men de forurener lige så meget, kan Enhedslistens ordfører ikke bekræfte det?
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Jeg tror ikke på den der argumentation med, at færre reklamer betyder stigende forbrugerpriser.
Jeg vil gøre opmærksom på, at på trods af 167.000 t reklamer er konkurrencen på det danske detailmarked så dårlig, at vi betaler meget mere for varerne her, end man gør i andre lande.
Altså, varer er simpelt hen dyrere i Danmark på grund af dårlig konkurrence på trods af 167.000 t reklamer.
Så jeg tror ganske enkelt ikke på den argumentation.
Det samlede resultat ser vi jo altid på, når vi laver noget, og der kan vi se, at der er et fald i uligheden.
Med alt det, vi har aftalt i finanslovforhandlingerne, falder uligheden i Danmark endda relativt meget, og derfor er vi tilfredse med finansloven, som den ser ud samlet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag er jo et finansieringselement i forhold til den her forhøjelse af den grønne check, som Enhedslisten fik med finansloven for 2012 som kompensation for en lang række afgiftsstigninger, på sukker bl.a., på sodavand, på øl osv.
Man har så her i finansloven nu valgt at fjerne den lille del, der hedder sukkerafgiften, ved at man så vil lade bundfradraget falde med 900 kr.
Så vil jeg høre, hvordan Enhedslisten ser den sociale balance er i det, når man på den ene side siger til folk, at de får 280 kr. mere, og på den side siger: Men vi sænker så lige jeres bundfradrag med 900 kr., foruden at vi øger jeres bundskat med 0,19 pct.
Er der ikke en eller anden socialistisk logik, der siger, at man kompenserer folk, når så samtidig det her lovforslag gør, at der kommer forhøjede forbrugerpriser foruden flere arbejdsløse?
Altså, det kan da umuligt være Enhedslistens politik, at det skal være dyrere for forbrugerne at købe deres almindelige dagligvarer.
Arbejdspladserne bliver nedlagt, foruden at den kompensation, der er, bliver negativ.
Hvor er logikken henne?
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Det er i virkeligheden en ting, som Enhedslisten har arbejdet for i rigtig mange år, nemlig at der på en eller anden måde blev lavet en afgift, der kunne begrænse mængden af reklamer, og det er vi glade for nu sker.
Det en fordel for miljøet.
Det er dem, som bliver ramt af den skattereform, der desværre er lavet mellem regeringen og højrefløjen, og de får altså her et lillebitte plaster, som vi er meget glade for også at kunne medvirke til.
Det gør i øvrigt, at det her bliver gennemført, selv om anledningen, nemlig at der skulle indføres en sukkerafgift, er taget væk nu, og så er det her element med til at sikre, at uligheden i samfundet samlet set bliver mindre med finanslovaftalen.
Det er vi også meget tilfredse med.
Vi har fået en del henvendelser fra ansatte i den grafiske branche og deres arbejdsgiverorganisation om, at det her kan komme til at koste arbejdspladser.
Man kan sige, at en mindre mængde af reklamer selvfølgelig vil betyde et mindre omfang arbejde på det område.
Det kan man jo ikke tale sig uden om.
Vi har dog gjort det, bl.a. inspireret af fagbevægelsen, at vi har set på, om vi kunne give danske trykkerier en konkurrencefordel i det her.
I virkeligheden havde det været allerbedst, hvis man sagde, at jo længere en reklame bliver transporteret dertil, hvor den deles ud – så at sige fra udlandet – jo mere burde man lægge en afgift på alene af CO2-mæssige årsager.
Det har altså vist sig være en løsning, som støder ind i nogle EU-regler.
Endnu en gang bliver vi begrænset i at gøre noget for miljøet af EU, vil jeg bare sådan nævne i en parentes.
Man fandt så på noget andet, som vi tror giver danske trykkerier en konkurrencefordel, nemlig at have en lavere afgift på de miljømæssig bedst producerede tryksager, nemlig dem, der kan få EU's Blomsten.
Det er igen en fordel for miljøet, men er også, tror vi, en konkurrencefordel for danske trykkerier, fordi de i højere grad er i stand til at leve op til Blomstens krav.
Så vi har altså prøvet at tackle det problem, som der indlysende er i et lovforslag som det her, på en god måde, synes vi selv, sådan at vi samlet set synes, at lovforslaget er ualmindelig godt.
Så vil jeg også gerne understrege, at de bestræbelser, vi gør for at presse regeringen til at skabe endnu mere beskæftigelse, selvfølgelig ikke bliver mindre vigtige, hvis det her forslag betyder, at beskæftigelsen nogle enkelte steder bliver ramt.
Så vi støtter altså lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Det er meget voldsomme skrækscenarier, der bliver udfoldet i en meget lang kæde af sammenhænge, der skulle gå op, for at det er det scenarie, der ender med at stemme.
Jeg tror, at hr. Torsten Schack Pedersen tager fejl, når han antyder, at der ikke vil ske en forøgelse i, hvad der vil ske af annoncering i ugeaviser.
Det vil man jo faktisk have et øget incitament til, lige præcis fordi ugeaviserne er undtaget den afgift.
Så de ugeaviser, hr. Torsten Schack Pedersen omtaler, der kan være med til at finansiere anden drift af dagblade, vil jo sådan set få bedre muligheder ved den her lovgivning, fordi en større del af annoncemarkedet forventeligt vil flytte over i ugeaviserne.
Så jeg tror, at det er en fejllæsning af, hvordan kæden af begivenheder vil være i forbindelse med den her lov.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-13:
Jamen det svar vil jeg gerne takke for.
Jeg er glad for at SF står ved, at det her lovforslag isoleret set koster arbejdspladser.
Det synes jeg er ærlig snak, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg tror måske, at hr. Jesper Petersen – til trods for hr. Jan E. Jørgensens tiltro til hr. Jesper Petersens evner ud i annoncemarkedet og reklamesalg – glemmer en ting.
For det, der sker, når man pålægger afgiften som her, er, at noget af reklamebudgetterne jo bliver brugt til at betale afgift, og så kan man ikke flytte den samme mængde annoncer over i en ugeavis, for det er jo ikke sådan, at de store dagligvarebutikker kommer til at holde fuldstændig op med at sende annoncer og reklamer ud.
De kommer til at betale en afgift, og de pågældende tryksager bliver nok bare lidt kortere, og dermed koster det arbejdspladser.
Derfor er der ikke flere penge at hente på eksempelvis ugeaviserne, bare for at få det med.
Er SF i øvrigt ikke bekymret for – når man ser på, hvad der eksempelvis sker på lønsumsafgiften over for vores dagblade – at en række dagblade i Danmark, der tjener penge på deres ugebladsdrift rundtomkring, nu rammes, og dermed ikke har mulighed for at støtte dagbladsdriften?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
I det omfang der trykkes og omdeles mindre, vil det have en negativ effekt – det er klart.
Det må dog forventes, at reklamemarkedet ikke vil gå i stå, fordi man laver det her forslag, og at der vil blive andre jobmuligheder inden for samme branche for rigtig mange folk i branchen.
Det kan jeg ikke, men det her indgår i en økonomisk politik, der altså skaber arbejdspladser, og som er væsentlig mere fremsynet end den, Venstre i sin tid præsenterede, og også væsentlig mere fremsynet end den, der bliver præsteret nu.