runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Der er mange måder at stille spørgsmål på, og det spørgsmål, der er stillet af Gallup, lyder, om man enig eller uenig i, at det af hensyn til økonomien vil være nødvendigt at genforhandle velfærdsaftalen, så efterlønsalderen hæves hurtigere end planlagt.
Altså af hensyn til økonomi, blev der spurgt om.
Det tror jeg spiller en stor rolle.
Hvis de nu havde spurgt, om man er enig eller uenig i, at det af hensyn til de nedslidte på arbejdsmarkedet er nødvendigt at fastholde den allerede aftalte efterlønsalder, kunne det jo godt være, at de havde fået et noget andet svar.
Jeg vil da også sige, at jeg altså ikke kan komme væk fra, at det er særdeles underligt at høre, at Liberal Alliance vil forsvare de svage, når faktum er, at det, man vil sammen med Saxo Bank, er at kæmpe en bestandig kamp for, at de vellønnede og velstillede i Danmark skal have nogle større skattelettelser.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-06:
Jeg bemærkede, at SF's ordfører stiller sig på det, han kalder for Underdanmarks side.
Det kan godt undre mig lidt, hvis man gør det, at man så slet ikke ser nogen som helst langsigtede problemer i, at vi holder fast i en ordning, hvor de her såkaldt stærke akademikere – det vil sige sådan nogle typer som hr. Anders Samuelsen og de andre banditter dernede – kan tilmelde sig efterlønsordningen og trække sig tilbage på samfundets regning til evig tid.
Så vil jeg også godt høre SF's bud på en holdbar økonomisk politik fremover.
Det blev, som jeg hørte ordføreren, afvist totalt fra SF's side, at der nogen sinde skal ske noget med efterlønnen.
Hvad vil SF gøre?
Hvad er det, som SF ved bedre end al økonomisk sagkundskab, som påpeger, at vi er nødt til at lave nogle reformer på et eller andet tidspunkt for at få løst vores problemer på arbejdsmarkedet?
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Jeg må sige, at det føler jeg mig heller ikke som.
Nu er jeg meget i tvivl om, hvorvidt folketingsmedlemmet her, hr. Rasmus Jarlov, taler på Det Konservative Folkepartis vegne.
Så jeg vil da gerne spørge folketingsmedlemmet, om det, der her bliver spurgt om, betyder, at Det Konservative Folkeparti nu har den opfattelse, at efterlønnen alligevel skal afskaffes.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-06:
Nu synes jeg, at det ville være fair, hvis jeg også fik svar på mine spørgsmål, i stedet for at der kun bliver stillet spørgsmål den anden vej.
Så jeg vil gerne stadig have svar på det, jeg spurgte om før.
Jeg vil gerne præcisere, at jeg ikke er ordfører på det her spørgsmål.
Ordføreren må jo gøre rede for, hvad det er, der er den fuldstændig præcise konservative holdning, men jeg tror ikke og har ikke indtryk af, at jeg ligger uden for den.
Jeg har stillet nogle spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Så kan jeg da forstå, at der er splid og spektakel inden for Det Konservative Folkeparti.
Det lyder, som om man har brug for at holde nogle møder og tale lidt sammen – det kunne jeg måske tilråde.
Jeg vil sige, at det, jeg har prøvet at referere her i min tale, er, at der er 60 pct. af dem, der går på efterløn, som er nedslidte, og der er 40 pct., som er arbejdsløse.
Så kan det da godt være, at der er en lille del, nogle få procent, som går på efterløn, som ikke er nedslidte eller arbejdsløse.
Men jeg forstår ikke, hvorfor det konservative folketingsmedlem her vil ramme de 80-90 pct., som har brug for efterlønnen.
Det er mig ubegribeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Jeg synes, det er hårde ord fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, som står herinde i Folketingssalen og siger, at 85 pct. af dem, der går på efterløn, ikke gider arbejde.
Jeg vil garantere for, at der er rigtig mange af dem, der gider arbejde – hellere end gerne – hvis de får tilbuddet om at kunne beholde deres arbejde.
Jeg synes, det er at nedgøre dem, der går på efterløn, at sige, at de ikke gider arbejde.
Det er ikke en retorik, som vi i Dansk Folkeparti vil bruge om efterlønsmodtagere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor hr. Bent Bøgsted føler sig trådt på i den grad.
Altså, prøv nu at høre her: Vi mener sådan set, at det offentlige skal gå ind og sørge for at forsørge folk, hvis de er nedslidte, lige meget om de er 40, 50 eller 60 år.
Det hedder førtidspension, dejlig ordning, godt.
Det, vi taler om, er de 85 pct. af efterlønsmodtagerne, som er fuldt ud arbejdsdygtige, men som åbenbart ikke gider varetage et arbejde, og som lader sig finansiere af os andre; det er dem, vi taler om.
Så siger hr. Bent Bøgsted, at Dansk Folkepartis vælgere da i øvrigt kan mene, hvad de vil.
Ja, for det er hr. Bent Bøgsted og fru Pia Kjærsgaard, der bestemmer alligevel, og som er fuldstændig ligeglade med, hvad de vælgere mener.
Det interessante er jo, at vælgerne godt kan se, at vi er i en krise og er nødt til at skære det unødige fedt fra.
Det her er noget af det mest unødige fedt i den danske velfærdsstat; så lad os dog skære det fra.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Liberal Alliance har meget på hjerte, så man kan hurtigt bruge hele taletiden, og det er jo herligt.
Jeg ved ikke, om hr. Simon Emil Ammitzbøll kender nogen, der er gået på efterløn.
Jeg kender nogle stykker, der er gået på efterløn.
Jeg har også arbejdet på Århus Havn, hvor man rent faktisk knokler ret meget, og de mennesker er slidt ned, og de er gået på efterløn.
Hvis vi skulle spole tiden frem og sige, at de skulle blive på arbejdsmarkedet og først gå på pension, når de er 73 år, og ikke have mulighed for at gå på efterløn, så synes jeg eddermame, at det er synd for dem.
Det er sådan nogle mennesker, jeg også er til for.
Jeg er altså ikke kun til for dem, der gerne vil gå og spille golf, når de er 60 år.
Det er måske dem, der stemmer på Liberal Alliance.
Jeg er her altså også for de mennesker, som virkelig har brug for at gå på efterløn.
De er der altså stadig væk.
Hvis vi går uden for de her mure, kan vi se, at de stadig væk er der.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Ifølge de økonomiske vismænd er det højst 10-15 pct. af efterlønsmodtagerne, der er nedslidte.
De er kommet på førtidspension, og den vil Liberal Alliance meget gerne bevare, for vi synes, at folk, der er nedslidte eller på anden måde er syge, selvfølgelig skal kunne få forsørgelse af det offentlige.
Det skal der ikke være nogen diskussion om.
Det, det handler om, er de 85 pct., som ikke arbejdede på havnen sammen med hr. Leif Lahn Jensen.
Man kan jo altså ikke lave politik ud fra den ene arbejdsplads, som man selv var på.
Jeg kan sagtens komme med eksempler fra min egen tilværelse på folk, der er gået på efterløn, som overhovedet ikke havde nogen grund til det, og statistikken siger, at det er langt de fleste.
Hvorfor er det, at danske børnefamilier skal finansiere, at disse mennesker danderer den på det offentliges regning uden at bidrage, når de er fuldt ud arbejdsdygtige?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Vi har bestemt også lavet politik for hele befolkningen – godt nok ikke sammen med Liberal Alliance – og derfor var vi også med i velfærdsforliget tilbage i 2006.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-06:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at Socialdemokraterne lider af det, som man kunne kalde et Nyrup-syndrom, fordi man engang kom galt af sted ved at røre ved efterlønnen og derfor nu låser sig fuldstændig fast på, at der aldrig nogen sinde kan gennemføres nogen som helst form for reformer, som Socialdemokraterne vil være med til.
Man kan her i helt generelle vendinger diskutere timing, og hvilke reformer der skal gennemføres, men hvordan kan det være, at Socialdemokraterne ikke kommer med nogen som helst bud og totalt overhører ikke bare de gode råd, men de meget utvetydige og krystalklare advarsler fra al sagkundskab, det være sig vismænd, OECD, Velfærdskommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen, om, at vi er nødt til at gøre noget ved de langsigtede problemer, vi har i dansk økonomi, med at få flere ud på arbejdsmarkedet?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Så er det jo ret interessant at høre en konservativ stå her og sige, at man skal holde fast.
Vi har jo også læst i Politikken, at den konservative formand blev truet af statsministeren, da hun blev ved med at nævne efterlønnen, med, at han så ville have valg.
Så turde hun ikke længere, og så holdt hun ikke fast længere.
Så det er ret interessant, at det skal komme fra en konservativ.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-06:
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at jeg ikke er ordfører i den her sag, men jeg har en interesse i sagen, og jeg synes, det er skammeligt at se den form for ansvarsfralæggelse, der foregår her i Tinget.
Sandheden er jo, at der langt ind i mange rækker er en stor forståelse for, at vi bør gennemføre nogle reformer, og jeg synes, det er ærgerligt, at man låser sig så fast, som man gør her fra socialdemokratisk side, at man siger, at der aldrig nogen sinde kommer til at ske noget som helst –
jeg hørte den socialdemokratiske ordfører sige: over mit lig.
Det er ikke ansvarligt, og man har i øvrigt heller ikke noget mandat til at sige, at der ikke kommer til at ske noget som helst i al fremtid på det her eller andre områder.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Nu får vi at vide, at vi ikke vil gennemføre nogen reformer, og jeg kan så sige, at det kunne være interessant at se, hvad man så havde gjort med f.eks. Liberal Alliance.
Hvis vi i 2006 havde sagt, ligesom man siger nu: Nu fjerner vi efterlønnen – så havde effekten på den finanspolitiske holdbarhed været på 25 mia. kr., men det velfærdsforlig, der blev lavet dengang, gav 38 mia. kr., fordi man lavede nogle ændringer.
Socialdemokratiet var med til at lave den ændring, der dengang gav 38 mia. kr.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Jeg har faktisk stor, stor respekt for, at de folk, som er nedslidte og derfor ikke kan klare sig længere på arbejdsmarkedet, er glade for, at der er en efterlønsordning.
Det er også derfor, at vi hele tiden siger, at der skal være et alternativ for de mennesker.
Selvfølgelig skal der da det.
Det har vi førtidspensionen til.
Den er målrettet til at løse den problemstilling.
Så til de maks. 15 pct., som har et helbredsmæssigt problem, skal der selvfølgelig være en klar og tydelig ordning, som skaber tryghed.
Spørgsmålet her er de 85 pct., som ikke har et helbredsmæssigt problem, og som af efterlønsordningen bliver tilskyndet til at forlade arbejdsmarkedet, altså hvor vi stikker dem penge i hånden for at forlade arbejdsmarkedet.
Er det en god idé?
Det er der så – og det er ganske rigtigt, jeg vil gerne fremhæve det tal – 44 pct. af Dansk Folkepartis vælgere, som tilsyneladende synes ikke er en særlig god idé.
Hvad er egentlig kommentarerne fra Dansk Folkepartis ordfører til det der flertal af Dansk Folkepartis vælgere, som altså tager stilling til spørgsmålet, det flertal, som siger, at det ikke er rimeligt, og at vi skal have gjort noget ved den ordning?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Som jeg sagde før, så er det klart, at nogle af vores vælgere, der ikke selv betaler til efterlønnen, vil synes, at det er en udmærket idé at kigge på efterlønnen.
Men der er også rigtig mange af vores vælgere, som betaler til efterlønnen, og som ville være meget kede af, hvis den blev ændret.
Nu nævner hr. Anders Samuelsen så, at der er 15 pct., der er nedslidte, og som har behov for at komme på efterløn.
Men der er også mange af de faglærte, der har arbejdet inden for de hårde fag, det kan være inden for bygge og anlæg, det kan være inden for smedefagene, der er nedslidte og ikke kan klare den længere end til de 60 eller 62 år.
Så de 15 pct. holder nok ikke, hvis man skal ind og kigge på det.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Det svar minder mig om et udsagn, der blev fyret af fra Folketingets talerstol tidligere, jeg tror, at det var hr. Kristen Poulsgaard, der sagde: Hvis det er fakta, så benægter a fakta.
Der er tale om fakta her.
Vi har tal på det.
Vi har faktisk tal fra vismændene på, hvor stor en del af dem, der er på efterløn, der har et helbredsmæssigt problem.
Det er ikke engang et spørgsmål om, at de 15 pct. er hundrede procent nedslidte, det er bare folk, der i en eller anden varierende grad har et helbredsmæssigt problem.
Det synes jeg er underligt at stå og benægte, hvis man så ikke samtidig har noget dokumentation, der peger i den anden retning, bortset fra at man har et enkelt eksempel eller kender en to-tre stykker selv, som er nedslidte.
Er han så et bevis for, at ingen har helbredsmæssige problemer?
Sådan kan vi jo ikke argumentere i Folketingssalen.
Er de dumme og har ikke forstået Dansk Folkepartis argumentation, eller hvad er det for et argument, man skal bruge over for de her mennesker?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Jamen jeg kunne aldrig nogen sinde finde på at bruge de udtryk, som hr. Anders Samuelsen bruger om vælgerne.
Det var måske også derfor, at vi først så en meningsmåling, der var højt oppe, dengang de hed Ny Alliance – det var hr. Anders Samuelsen med i – og så drønede de ned, skal jeg love for, dengang de begyndte at sige, hvad det var, de gerne ville.
Det er måske det, der også slår igennem nu.
I Dansk Folkeparti har vi det sådan, at vores vælgere er frit stillet til at vælge, hvad de vil vedrørende efterlønnen.
Sådan er det for alle.
Man er frit stillet til at vælge, om man vil være med i efterlønsordningen, eller om man ikke vil være med i efterlønsordningen.
Der kan være mange årsager til, at man er med i efterlønsordningen.
Til det, hr. Anders Samuelsen nævnte om sin svigerfar, hvis jeg hørte rigtigt, der er rask og rørig, vil jeg sige, at det er dejligt for ham.
Men jeg kan også garantere for, at jeg kender mange, der er nedslidte, når de kommer til 60-65-års-alderen.
Så sent som her den anden dag snakkede jeg med en tidligere kollega, der havde fået dårligt hjerte.
Han var nødt til at stoppe med at arbejde, og han var kun 62 år.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Nej, det kan jeg ikke give ordføreren for Dansk Folkeparti ret i, for det er der ikke noget belæg for.
Der er ikke noget belæg for at sige, at ventetiderne ville blive kortere eller længere af, at vi afskaffer forsikringerne, lige såvel som ventetiderne ikke er faldet markant af, at man har indført fradrag på arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Hverken Rigsrevisionen, Dansk Sygehus Institut eller andre har kunnet finde den sammenhæng.
Jeg tror, at det, der sker, er, at nogle folk bruger sundhedsforsikringerne, fordi de kan komme hurtigere til.
De vil så vælge at blive behandlet andre steder, og det vil ikke medføre et specielt input på ventelisterne.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det interessante er, at der er en mand fra Codan Forsikring, Kim Hvirgel, der er direktør, der siger: Det har taget lidt tid, men vi ser nu en kraftig vækst i brugen af forsikringer; flere er blevet opmærksomme på, at de har en forsikring, og at de kan bruge den til at komme hurtigt tilbage på arbejde, hvis de har en skade.
Han mener, at endnu flere vil bruge deres forsikring i de kommende år, og Codan har derfor varslet stigninger på præmien på sundhedsforsikringerne på op til 30 pct.
Det samme er tilfældet hos Topdanmark.
Hvis ikke det her er med til at skævvride og med til, at flere vil gå over til det private sundhedsvæsen, så ved jeg ikke, hvad der vil det.
Peter Christensen (V), 2010-04-06:
Jeg synes, at argumenterne, der bliver fremført, er meget tynde, og det må jo så egentlig bare dække over en enorm modstand mod private behandlinger og ikke andet.
For at sige, at systemet er mindre ulige, hvis bare man venter sammen med mange nok, er jo et besynderligt argument.
Det var netop det, vi så før 2001.
Socialdemokratiet gav en ventetidsgaranti på 3 måneder.
Man havde bare ikke noget andet sted at gå hen.
Så kunne man sådan set ikke bruge den garanti til noget som helst, undtagen hvis man var velhavende og havde råd til at blive behandlet på et privat hospital.
Vi kan jo alle sammen huske eksemplerne på socialdemokratiske folketingsmedlemmer, som stod og tordnede mod et stift system og så selv gjorde brug af deres penge til at købe sig til en behandling.
Vi har så sagt, at det ikke skulle være sådan, at der kun kunne være fradrag for direktørerne, men sådan, at hvis man indførte det på en arbejdsplads, skulle det gælde alle medarbejdere.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokratiet vil tilbage til det gamle ulige system.
Er det så ikke bare en modstand mod privathospitaler, og er man egentlig ikke dermed mere ideologisk, end man er optaget af patienterne?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Jeg vil godt sige, at jeg da er meget beæret over, at den politiske ordfører fra Venstre har fundet tid til at komme ned og deltage i debatten her i dag.
Så vil jeg godt minde om, at ventetiderne på behandling til de 18 mest almindelige operationer i dag ligger på niveau med 2003, så så markant har man altså ikke nedbragt ventetiderne i den her regerings tid.
Igen: Der er ikke nogen sammenhæng mellem dem og indførelsen af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Det mærkværdige er jo, at man har haft en skattekommission, at man har Det Økonomiske Råd og deres vismænd, at man har regeringens egen ekspert, Kjeld Møller Pedersen, at man har masser af mennesker og eksperter, der siger: Afskaf dog den her skattesubsidiering; der er ikke nogen sammenhæng mellem den og nedbringelsen af ventetiderne; brug dog pengene på andre dele af vores sundhedsvæsen i stedet for at opretholde noget, som egentlig ikke har nogen synlig gavnlig effekt ud over meraktivitet i sundhedsvæsenet.
Peter Christensen (V), 2010-04-06:
Det er jo ikke korrekt.
Fru Sophie Hæstorp Andersen må også anerkende det, som min kollega var inde på, nemlig at der selvfølgelig er den del, der er skattefradrag på, og at der så er den store del, som virksomhederne betaler ud af deres egen kasse, og at summen af ressourcer, man bruger på sundhedsbehandlinger, er større med sundhedsforsikringerne, end den ellers ville have været, medmindre Socialdemokratiet også havde tænkt sig at øge skatten der.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Jeg tror bare ikke, at vi er enige om det.
Dengang man indførte fradraget for arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring, vil jeg godt lige minde om, var det Venstres politik, at det kun var direktørerne, der skulle være omfattet, hvis det var det, den overordnede ledelse på arbejdspladsen mente.
Det kom jo først med, efter at vi havde haft debatten her i Folketingssalen og hele oppositionen stod og råbte op.
Så kom Dansk Folkeparti og sagde: Vi stemmer ikke for det, medmindre manden på gulvet er med.
Det var hverken Venstres eller Konservatives politik, at manden på gulvet skulle være med, til trods for at man står her og hele tiden siger det og taler så flot om det.
Den ulighed ville man gerne være med til.
Jeg vil bare sige, at det korte af det lange er, at det dengang var en forudsætning for eksperterne, at det her ville have indflydelse på ventetiderne i vores sundhedsvæsen.
Vi kan nu mange år senere se, at det ikke har haft indflydelse på dem.
Så lad os dog bruge pengene på noget andet.
Lad os dog bruge dem til at modvirke ulighed i sundhed frem for at skabe den.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-06:
Jamen når man sådan sidder og lytter her, bliver man alligevel lidt forundret, og så ender jeg med at konkludere, at det simpelt hen er, fordi Socialdemokraterne ikke har fået lov til at være med til at udvikle det sundhedsvæsen, som vi har nu, og som gør det så godt.
Og så må jeg jo bare lige bede om at få noget præciseret, for er det ikke rigtigt forstået, at 21 mia. kr. til det offentlige sundhedsvæsen er mere end ingenting?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det er helt sikkert mere end ingenting, ligesom de 11 mia. kr., Socialdemokratiet tilførte i 1990'erne, også var mere end ingenting og mere end det, den borgerlige regering indførte i 1980'erne, lige såvel som vi i 1970'erne havde verdens bedste sundhedsvæsen, lige indtil Schlüterregeringen kom til med sin kartoffelkur og alt muligt andet og sparede og sparede ihjel, og så har vi brugt 1990'erne og 00'erne på at reparere på det igen.
Der er lang vej endnu, og der er mange udfordringer.
En af udfordringerne er, at vi bliver flere ældre.
En anden udfordring er, at det vil være op imod 2 millioner, der har en kronisk sygdom her i de kommende år.
En tredje udfordring er, at medicinen bliver stadig dyrere.
Skattefradrag for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er ikke et svar på nogen af de udfordringer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-06:
Det er lige præcis den opremsning, der er årsagen til, at det er så godt, at vi har det udvidede frie valg.
Det er jo lige præcis dér, vi har behovet; vi skal nemlig have så mange som muligt til at kunne komme igennem og få et tilbud hurtigt og komme tilbage på arbejdsmarkedet, så de fortsætter med at lægge skattekronerne.
For vi er jo afhængige af, at der bliver betalt skat ind, så vi har et velfærdssamfund, som vi kan være stolte af.
Det, vi har nu på sundhedsområdet, er flot, og der er taget markante tiltag; indrøm det dog.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Socialdemokratiet støttede det udvidede frie valg, vi stemte for, da det var 2 måneder.
Vi støttede det ikke, da det røg ned på 1 måned, for vi kunne ikke finde en eneste læge, lige ud over hr. Preben Rudiengaard, som ville støtte det og begrunde det fagligt; derfor kunne vi ikke støtte det.
Vi kan også se, at både Lægeforeningen og de praktiserende læger og sygeplejerskerne alle synes, det ville være bedre at differentiere behandlingsgarantien, det udvidede frie valg inden for de 2 måneder, således at vi kunne lave en bedre prioritering i vores sundhedsvæsen, således at man var fri for at fyre de massevis af medarbejdere, som det sker lige nu ude på sygehusene rundtomkring i hele landet, til skade for patienterne.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-04-06:
Det fremgår tydeligt af den her debat, at der både er plusser og minusser ved at give fradragsret for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Jeg er lidt optaget af, hvad Socialdemokratiet egentlig gerne vil.
Jeg går ud fra, at man ikke er indstillet på at forbyde arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Er situationen så ikke den, at hvis man fjerner fradragsretten, ville det være troligt, at visse arbejdsgivere ville nøjes med at betale sundhedsforsikringer for nøglemedarbejdere eller måske kun for direktører, og ville det ikke øge uligheden?
Det er sådan set mit spørgsmål: Vil det, at man fjerner fradragsretten og dermed også forpligtelsen til, at det er alle virksomhedens ansatte, der skal være omfattet, ikke medføre større ulighed?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det mener vi jo ikke det vil, for man jo tager de penge, som skulle være brugt til skattefradraget – det er 700 mio. kr. stigende til 1 mia. kr. i de kommende år, hvis man fortsætter, som man gør nu – og bruger dem på vores offentlige sundhedsvæsen.
Vi foreslår jo ikke, at man bare fjerner det her skattefradrag og putter provenuet ned i den store kasse hos finansministeren, som bagefter rutter med dem og giver dem ud til skattelettelser til de rigeste, nej, vi foreslår, at pengene kommer tilbage i det offentlige sundhedsvæsen og bruges på de mest udsatte patienter, dem med de livstruende sygdomme, de medicinske patienter, som har oplevet ufattelig mange besparelser på deres områder.
Vi vil bruge pengene på en bedre forebyggelse.
Vi mener, at vi kan bruge de her midler langt bedre på at forebygge ulighed i sundhed end ved at kreere mere ulighed i sundhed, som vi mener at vi gør i dag.
Og så vil jeg sige, at nej, vi vil ikke forbyde, at nogen tegner en privat sundhedsforsikring; det er ens eget private valg at gøre det.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-04-06:
Det sidste går altså også på arbejdsgivere, der vil tegne sundhedsforsikringer for nøglemedarbejdere.
Det kan godt være, at det vil hjælpe mange, og det kan godt være, at man skal overveje at gå den vej, det vil jeg ikke afvise her, men jeg synes, at man skal forholde sig til det, det så vil medføre, nemlig større ulighed, og at nogle få vil få nogle privilegier, som de mange har i dag.