runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Man har også lagt op til, at der skal fyres 40.000 offentligt ansatte.
Så spørger jeg: Hvem er det, der skal servere vinen?
Hvem er det, der skal sidde der som hyggepianist?
Hvem skal brygge kaffen til de der ubegrænsede kaffepauser til medarbejderne?
Det koster for det første penge, men der skal også folk til at udføre opgaven.
Hvor kommer pengene fra, når man – efter Liberal Alliances oplysninger – har sparet 150 mia. kr.?
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Der har ikke været nogen bestemte ting.
Jeg havde jo en ordveksling med den forrige fra Dansk Folkeparti, der havde en kort bemærkning, og som udmærket beskrev, hvordan mekanikken var i det, der var i den aftale om det, som den tidligere regering indgik med Kommunernes Landsforening.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Det var blot, fordi ordføreren sagde, at det nu var slut med den der tvang med, at man udliciterede; som om man nu gik ind og lavede noget helt andet.
Men jeg kan forstå på ordførerens tale her til sidst, at man også er interesseret i, at det er op til kommunerne, altså at hvis de kan se, at der er noget, der bør udliciteres, så gør de det.
Der kan jeg ikke se forskellen, og så vil jeg gerne høre: Hvor er det, der har været tvang?
Kan man nævne nogle kommuner, der er blevet tvunget til at udlicitere bestemte ting?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Det, som vi har gjort, så langt, som vi har kunnet komme med det, har været, at vi sammen med regeringen har ophævet denne konkurrenceudsættelse – så lad os kalde det det, altså den frivillige tvungne konkurrenceudsættelse, som vi betegner med et begreb, der er meget mere enkelt, nemlig udliciteringstvang – sådan at de kommuner, der ønsker at gøre tingene på en anden måde, kan lade være med at udlicitere, lade være med at bruge en masse ressourcer på at sende ting i udbud, hvis man har en opfattelse af, at man kan klare det bedre selv.
Det er vi meget tilfredse med, og så håber vi på, at man ude i kommunerne tager diskussionerne og finder ud af, hvordan man nu vil gøre det.
Der er der jo det her kommunale selvstyre, som man indimellem kan have sine meninger om hvordan bliver brugt, men det er det, vi har aftalt med regeringen, og jeg har ikke udtalt mig om, om der skulle være andre partier, der syntes, det var godt at udlicitere.
Det ved vi udmærket at der er.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Det var nu ikke sådan lige i sidste øjeblik, for det var, mens ordføreren stod på talerstolen og talte, og det var, fordi jeg lige reagerede på det her med, at det lød, som om det var Dansk Folkeparti og den tidligere regering, der bare ville udlicitere alt, og fordi det lød, som om det var bedst, at alle institutioner var på offentlige hænder.
Selvfølgelig er det os, der har kontrollen, og man ansætter også nogen til at holde øje med det, for det er kommunen, der har ansvaret.
Men når man siger, at det kun er VKO, der er for udlicitering, så kunne jeg da godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at regeringen også er imod al den her udlicitering.
For ellers er det jo kun Enhedslisten, der er imod.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Vi kan nok ikke blive enige om at kalde det ved dets rette navn.
Det er jo bare en kendsgerning, og spørgeren bekræftede jo også selv, hvordan den tvang er blevet etableret.
Så må jeg selvfølgelig afvise spørgerens forvrængede billede af Enhedslistens politik i forhold til private firmaer.
Det er jo slet ikke det, det handler om, det handler om, at vi har en holdning til, at det ikke er en god idé at udlicitere offentlige pleje-, service- og velfærdsydelser.
Det er jo en klar modsætning, der er mellem os og Dansk Folkeparti på det her område, og jeg vil bare sige, at produktet af Dansk Folkepartis holdning, som de deler fuldstændig med de tidligere regeringspartier, jo er det, vi ser i dag, for det hænger tæt sammen med den nedskæringspolitik, som VKO-flertallet har stået for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Det overrasker mig egentlig ikke så meget, at Enhedslisten ikke har så meget tilovers for de danske private virksomheder og de mange hundrede tusinde danskere, som er ansat i private virksomheder.
Den eneste interesse, Enhedslisten har for de her virksomheder, er, når man vil have deres penge.
Sådan er det jo, og det kender vi såmænd egentlig godt, men ordføreren er altså nødt til at erkende, at udliciteringstvang har der aldrig nogen sinde været tale om i de sidste 10 år.
Der har været tale om, at man har lavet en aftale med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, en frivillig aftale, hvori der står, at man er forpligtet til at konkurrenceudsætte en vis procentdel, ca. 27½ pct. i 2013, af de samlede opgaver, som ligger i kommuner og regioner.
Det er ikke tvang, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, det er ganske almindelig frivillighed, og ordføreren må altså respektere, at sådan er det ifølge det danske sprog.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Man kan jo kalde det, hvad man vil, men indholdet er altså det samme.
Spørgeren kan vel ikke bestride, at den tidligere regering med Dansk Folkepartis støtte havde nogle krav om, at kommunerne skulle op på så og så mange procent.
Jeg tror, at vi, inden vi fik skiftet regering, var oppe på 28 pct., og hvis man havde fået lov til at fortsætte, var procenten sikkert blevet sat i vejret år efter år.
Og det har Enhedslisten en klar holdning til: Det er fuldstændig spild af ressourcer at tvinge kommunerne til at lave alle disse mange udbud af alle mulige forskellige serviceydelser.
De ressourcer kan bruges langt bedre til at give en ordentlig omsorg og pleje med det udmærkede personale, som kommunerne selv har ansat til det formål.
Så det har jo helt klart været drivkraften i det minuttyranni, som vi har set, og som vi nu har en chance for at få gjort op med.
Det er jo sådan, at for at man kan udlicitere noget, skal det være målt, vejet og dokumenteret, og den egentlige drivkraft bag hele det kontroltyranni, som det tidligere flertal stod for, var ønsket om, at man kunne udlicitere offentlige serviceydelser, sådan at private firmaer kunne tjene noget profit på det.
Det er jo i al sin enkelhed, hvad det handler om, og det er dejligt, at vi nu har fået ophævet den tvang, sådan at kommunerne – hvad de forhåbentlig gør – begynder at gøre op med det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
I princippet synes jeg egentlig også, at ordføreren sagde mange positive ting om det med den service, vi skal give de ældre og plejekrævende i Danmark, men der, hvor man beskriver, hvad det tidligere flertal har gjort i Folketinget, springer kæden jo fuldstændig af for hr. Finn Sørensen.
Jeg må sige noget helt konkret til ordføreren.
Det blev nævnt flere gange i ordførerens indlæg, at der igennem 10 år er blevet gennemført en udliciteringstvang i Danmark.
Der vil gerne minde ordføreren om, at det hedder det ikke.
Det hedder konkurrenceudsættelse, og det har ikke noget med tvang at gøre.
Tingene bliver konkurrenceudsat, fordi man vil sikre sig, at man til enhver tid får flest mulige servicetimer, mest mulig service for borgerne for den pose penge, der er til rådighed.
Det er ikke en tvang, det er en konkurrenceudsættelse, hvor man sikrer sig, at borgerne får mest mulig service for de penge, de betaler i skat.
Og der synes jeg retfærdigvis måske lige ordføreren skulle prøve at korrekse sig selv.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg skal lige replicere i forhold til det allerførste, ordføreren spurgte om.
Nu er der jo også en anden regering, og så længe vi opfatter, at vi har et godt samarbejde med den regering, vil vi stadig væk give den regering en chance i forhold til at komme videre med de ambitioner, vi selv har.
Så det er nok det, der er forskellen.
Så var der det her med Dansk Folkepartis fortjenester.
Det, der er problemet, er jo, at Dansk Folkeparti gennem 10 år var garant for en nedskæringspolitik og en politik, der byggede på udliciteringstvang, privatisering og mange andre negative forhold, der har været med til at bringe den offentlige sektor, herunder ældreområdet, i den situation, vi er i i dag.
Vi havde debatten
tidligere på dagen, hvor jeg jo måtte spørge ordføreren for Venstre, om det er sådan, at alle de her mange problemer, vi tumler med, og som rapporten jo indirekte påpeger, er nogle, der er opstået efter den 15. september 2011.
Nej, det tror jeg vi alle sammen må erkende, også dem, der var politisk ansvarlige før 2011, altså at de problemer ikke er opstået efter valgdatoen.
De er opstået før.
Det frikender ikke den nuværende regering og det nuværende Folketing for at rette op på det, sådan skal det ikke forstås, men vi er jo altså nødt til at forholde os til historien, som den rent faktisk er.
Vi sidder med en pukkel af problemer, som er skabt i kraft af den nedskæringspolitik, som VKO-flertallet har stået for gennem 10 år.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, for i den tidligere samling kan jeg i hvert fald huske, at der var en af Enhedslistens ordførere, som aldrig ville have accepteret, at man bare opfordrede.
Der skulle der i hvert fald have været et krav.
Men sådan kan tingene jo ændre sig.
Så vil jeg egentlig godt lige høre noget om de økonomiske rammer, som ordføreren er inde på.
Og han hakkede temmelig hårdt på V, O og K og på, hvad vi har gjort.
Jamen altså, er ordføreren ikke klar over, at Dansk Folkeparti faktisk var med til at tilføre 300 mio. kr. til ældreområdet, og at vi faktisk igennem årene også har fået lavet ældrecheck osv., hvor vi virkelig har opprioriteret det her område væsentligt?
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Så kan jeg forstå, at det jo må være ordførerens opfattelse, at det er hr. Eyvind Vesselbo og undertegnede, der ikke kan læse og ikke har set alle de gode ting og forsikringer, der nu er indbygget i de her lovforslag.
Det vil sige, at fru Liv Holm Andersen helt har misforstået det.
Der er ikke nogen uheldige konsekvenser i forhold til økonomien og udsigten til besparelser.
Marlene Borst Hansen (RV), 2012-02-21:
Det er altid vigtigt at have fokus på, om borgere får den hjælp og den støtte, som de har krav på, og som de har ret til.
Min ordførertale handlede ikke kun om svage borgere, min ordførertale handlede om borgere generelt, som af forskellige grunde har brug for mere hjælp end bare det, at det kører automatisk måned efter måned.
Den gruppe er stor, den gruppe er nuanceret.
Men det er selvfølgelig et område, som vi hele tiden skal følge.
Det skal man også i dag.
På den måde er der ikke nogen ændringer.
Kommunerne har i dag også en pligt til – og gør det da også, heldigvis – at være opsøgende i forhold til borgere, som ikke får de ydelser, som de har krav på, eller som er vanskeligt stillede i den ene eller den anden situation.
På den måde tror jeg sådan set ikke, at der bliver forskel.
Men det er klart, at området skal følges.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg vil da opfordre ordføreren til at læse den fælles betænkning en gang til, som vi lavede i sin tid, for så tror jeg, at ordføreren må give mig ret i, at det var en noget bredere kritik, der blev fremført.
Det drejede sig ikke udelukkende om svage borgere.
Hr. Morten Østergaard udtrykte jo – han var den daværende radikale ordfører på sagen – en meget stærk skepsis.
Han var med til at skrive under på betænkningen, hvor vi jo skriver, at det er usikkert, om borgerne fortsat vil få god service, og at der er risiko for, at de som følge af opdelingen vil miste ydelser, de har ret til, og så selvfølgelig det her igen med pengene.
Det var jo sådan de tre centrale kritikpunkter, vi havde.
Det gik ikke kun på en gruppe svage, men generelt på borgere.
Jeg kan nu forstå, og det skal jeg så have be- eller afkræftet, at ordføreren ikke mener, at der er grund til overhovedet at have de betænkeligheder, som vi havde i 2010.
Er det rigtigt forstået?
Marlene Borst Hansen (RV), 2012-02-21:
Den tidligere regering stemte i december 2010 sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance for at etablere den selvejende institution Udbetaling Danmark, og den etablering byggede bl.a. på den daværende regerings økonomiaftale med KL.
Dengang stemte Radikale Venstre imod loven, imod etableringen af Udbetaling Danmark, og nu står vi så her som regeringsparti og er med til at fremsætte forslaget, og hvorfor så det?
F.eks. bliver der hver tredje måned indsat en børnefamilieydelse på min NemKonto af det offentlige, og det er jo netop hele tankesættet bag Udbetaling Danmark, at alle de her ukomplicerede sager og overførsler flyttes fra 98 kommuner til 5 store centre.
Det giver god mening, og der vil naturligvis være en eller anden form for økonomisk rationale ved det.
Det har vi sådan set hele tiden ment.
Det, vi i sin tid var betænkelige ved, var de økonomiske beregninger, som lå bag rationaliseringsgevinsten, og vi var måske især betænkelige ved, om borgere, som havde brug for mere støtte og kontakt, stadig væk kunne få det, efter at en hel masse kommunale medarbejdere nu skulle overflyttes fra de enkelte kommuner til et Udbetaling Danmark-center.
I forhold til økonomien og de beregninger, som ligger til grund for, hvor meget den enkelte kommune skal bidrage til Udbetaling Danmark, så har vi godt hørt, set og læst de mange henvendelser, som er kommet fra kommuner, som føler, at de underkompenseres.
Det gør naturligvis indtryk, og derfor var vi også meget spændte på høringssvarene og især på høringssvaret fra KL, som jo taler på alle kommuners vegne.
Og KL har ikke haft nogen indvendinger til beregningsgrundlaget, de har tværtimod selv været ude og efterprøve tallene, og realiteten er, at de fandt frem til det samme resultat, som den første undersøgelse, som blev lavet af Deloitte for Finansministeriet, viste.
Derfor har det været så afgørende vigtigt, at vi med det her lovforslag får sat en tyk streg under kommunernes forpligtelse til fortsat at hjælpe de her borgere, og kommunernes borgercentre og biblioteker må indstille sig på, at de får nogle nye opgaver med at lære borgere at lave digitale ansøgninger og henvende sig til Udbetaling Danmark og hjælpe dem med det, og nogle borgere vil altid have brug for ansigt til ansigt-hjælp, nøjagtig ligesom det er i dag.
Så med den sikring og med det fokus, vi har fået sat ind i lovforslaget på netop den her gruppe borgere, føler vi, at en væsentlig del af vores tidligere betænkeligheder nu er indtænkt i forslaget, og derfor støtter Radikale lovforslagene L 86 og L 87.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Så vil jeg gerne vælge at svare på den sidste del først, for det er helt korrekt, som hr. Finn Sørensen siger, at Dansk Folkeparti er meget optaget af den her gruppe af borgere, som ikke bare lige kan gå hen og sætte sig ved en computer og udfylde tingene og ad digital vej kontakte de offentlige instanser.
Det var jo også derfor, det i sin tid kom med i den oprindelige tekst, at vi skulle tilgodese den her gruppe, at der aldrig måtte være nogen, som ville blive ladt i stikken.
Det er der stadig væk lagt op til, og det håber jeg at man har lyttet nøje til ude i kommunerne.
Det lyder måske ikke, som om man har gjort det alle steder, men så har vi jo heldigvis den overordnede organisation, Kommunernes Landsforening, som kan præcisere, hvordan det egentlig skal være.
For det må ikke ende sådan, at vi har nogle borgere, som ikke kan få håndteret deres sager.
Sådan må det ikke blive.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Hvad angår besparelserne, er det jo ikke mere end lige nøjagtig 2 måneder siden, at Danmarks Radio spurgte alle kommuner, om de forventede, at der vil komme de besparelser, der blev lovet.
Det er bare for at nævne noget.
Tre ud af fire kommuner forventede en merudgift på tilsammen 144 mio. kr. alene i 2013.
Så jeg vil da gerne høre ordføreren, om ikke det gør indtryk, når kommunerne udtaler sig sådan.
Jeg ved ikke, hvor meget tid jeg har, men jeg vil gerne stille et spørgsmål mere om en gruppe af borgere i samfundet, som Dansk Folkeparti tit giver udtryk for at bekymre sig om.
Mener fru Karin Nødgaard, at lovforslaget tilgodeser den gruppe borgere?
Marlene Borst Hansen (RV), 2012-02-21:
Som jeg også var inde på i min ordførertale, har vi jo set og hørt og fået rigtig mange henvendelser fra enkelte kommuner, som har gjort opmærksom på, at de føler, at de underkompenseres.
Derfor så vi med stor interesse hen til de høringssvar, som vi så ville få på det her lovforslag.
De har regnet det igennem, og selvfølgelig vil der være kommuner, der underkompenseres, ligesom der vil være kommuner, der måske får en overkompensation.
Sådan er det, når man laver de her store aftaler.
På den måde synes jeg ikke, at der er nogen uoverensstemmelse mellem det, fru Liv Holm Andersen og resten af Det Radikale Venstre, herunder jeg selv, mener.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg kan så forstå, at vi her får et sammenhængende, konsistent synspunkt, der svarer til det, man havde, da etableringsloven blev indført.
Men bare for at være helt sikker
vil jeg spørge: Betyder det, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at der ikke er nogen grund til at nære de betænkeligheder, som den daværende opposition havde i 2010, og som hr. Eyvind Vesselbo nu er nået frem til at have i dag?
Der er ingen grund til betænkeligheder, når det drejer sig om borgernes muligheder for at få ordentlig service; om deres retssikkerhed; om, hvorvidt der kommer de besparelser, der er lovet; og om, hvorvidt det hele foregår ordentligt i forhold til de ansatte osv.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Som vi lige har hørt, vedtog Folketinget i 2010 en lov om, at der skulle etableres en selvejende institution ved navn Udbetaling Danmark.
Dengang bakkede Dansk Folkeparti op, og jeg vil gerne understrege, at det gør vi stadig væk.
De to lovforslag, vi behandler her i dag, er i realiteten en opfølgning på denne lov, hvor en række detaljer nu bliver lovfæstet.
Dog vil opgaverne blive overført successivt for at understøtte en stabil drift i overgangsfasen, og det er naturligvis meget vigtigt, eftersom Udbetaling Danmark skal udbetale 180 mia. kr. til ca. 2 millioner borgere.
På personalefronten medfører det, som vi også har hørt, at 500 af de 2.000 nuværende medarbejdere skal fortsætte i kommunernes borgerservicekontorer, og at de øvrige vil blive tilbudt arbejde i centrene på uændrede lønvilkår.
Det er klart, at en sådan nyskabelse vil få nogle startvanskeligheder, som det er set tidligere, f.eks. i forbindelse med flytningen af SKAT's betalingscenter til Ringkøbing.
Derfor er det vigtigt med en overgangsperiode, hvilket forslaget også lægger op til.
På den måde vil succeskriterierne for borgertilfredshed, medarbejdertilfredshed, stordriftsfordele, en klar opgavefordeling og et konstruktivt samarbejde mellem kommunerne og Udbetaling Danmark forhåbentlig blive opfyldt.
Den årlige besparelse for kommunerne vil være ca. 300 mio. kr.
Denne besparelse opnås selvfølgelig ikke straks, men først senere når ordningen er fuldt etableret.
I de fem nye centre, som skal bestyres af ATP og en bestyrelse, er der udelukkende mulighed for at henvende sig telefonisk eller digitalt.
Disse borgere skal fortsat kunne få hjælp og vejledning i kommunernes borgerservice, som skal være behjælpelig med, at oplysningerne når frem til de rette modtagere i de fem centre.
Hele spørgsmålet omkring digitaliseringen er noget, som har bekymret Dansk Folkeparti en hel del, og derfor har det i forbindelse med de her to forslag – og også da man i sin tid besluttede at lave Udbetaling Danmark – været vigtigt at være opmærksom på, at der er borgere i vores samfund, som ikke har de samme digitale muligheder, som størstedelen af befolkningen har.
Det er også vigtigt at fremhæve, at den rationaliseringsgevinst, som vil komme med etableringen af Udbetaling Danmark, tilfalder kommunerne, som kan bruge disse midler til velfærdsforbedringer.
ATP, som jo er den drivende kraft i Udbetaling Danmark, har udtalt, at gevinsten for kommunerne opnås, når systemet har kørt i op til 2 år.
Det synes vi lyder som en flot målsætning.
Det er Dansk Folkepartis håb og overbevisning, at alle, der har del i Udbetaling Danmark, bl.a. landets kommuner, vil medvirke aktivt til, at der bliver så få vanskeligheder som muligt, så alle på sigt kan blive tilfredse med denne organisering.
Dansk Folkeparti støtter begge lovforslag.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Jeg har lovforslagene her, og jeg vil gerne sætte mig ned bagefter med hr. Eyvind Vesselbo og lave en gennemgang side for side, hvor vi kan sætte stjerner og lave æselører, for jeg kan nok ikke nå det på det ene minut, jeg har til at svare her.
Til gengæld vil jeg gerne sige, at jeg ikke er irriteret over hr. Eyvind Vesselbos spørgsmål.
Jeg er måske en lille smule irriteret over hele Venstres håndtering af den her sag.
Jeg var vældig irriteret, da man i 2010 tvang det her igennem på trods af alle de bekymringer, vi havde, og som vi sammen med alle høringsparterne søreme gjorde Venstre meget, meget opmærksom på.
Jeg blev en smule irriteret over, at man gjorde det dengang, men jeg er næsten endnu mere irriteret over, at man – nu hvor man kommet i opposition – render alt, hvad remmer og tøj kan holde, fra de aftaler, man selv har indgået, og overlader det til os andre at stå på mål for dem, og at man oven i købet har den frækhed at stå her i salen og lade, som om der er nogle bekymringer, som er nye, og som man lige har opdaget, og som lige er opstået på grund af de her lovforslag, når det er præcis de samme bekymringer, som vi havde for 2 år siden.
Det kan godt gøre mig en lille smule irriteret, men jeg er sikker på, at mit humør nok skal blive fint igen.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Hvor er det helt konkret i lovforslaget, man sikrer, at kommunerne kan gribe ind og finde folk, der laver socialt bedrageri?
Hvor er det helt konkret i lovforslaget, man sikrer, at der ikke er nogen, der bliver tabt som følge af digitaliseringen?
Og endelig er der det spørgsmål, som Enhedslisten stillede
: Hvor er det, man helt konkret præciserer, at retssikkerheden for borgerne er i orden?
Det var fire klare spørgsmål, så jeg regner selvfølgelig med – selv om der er en vis irritation over mine spørgsmål oppe fra talerstolen – at der kommer nogle svar.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Det synes jeg egentlig jeg allerede gjorde i min ordførertale, men jeg gør det gerne igen: I forhold til de ældre er der f.eks. sket det, at der er kommet en ny regering, som rent faktisk er rigtig optaget af, at vi også sikrer, at ældre har medbestemmelse og også er med på den digitale bølge. Vi har fået slået fast med syvtommersøm i lovforslaget her, at man selvfølgelig stadig væk skal kunne henvende sig til sin kommune, hvis man ikke kan finde ud af det.
Og så har vi jo sammen med bl.a. hr. Eyvind Vesselbo i satspuljen netop prioriteret, at vi får rustet de ældre bedre digitalt.
I forhold til, at det var noget makværk, kan jeg sige, at det var det jo.
Det er sådan set også det, jeg allerede har prøvet på at sige.
Noget af det har vi så fået rettet op på nu, fordi der er gået næsten 2 år og vi har fået en ny regering.
Der er også sket det på den tid, at hr. Eyvind Vesselbos daværende regering jo altså har nået at sætte det her i værk, har nået at begynde etableringen af centrene, overflytningen af medarbejderne – nogle ganske, ganske omkostningstunge ting.
Hr. Eyvind Vesselbo har jo været inde og kigge på ordførertalerne fra dengang, kan jeg forstå, og det har jeg også, og det var jo hr. Eyvind Vesselbos gode kollega, den daværende beskæftigelsesminister – for det var dér, det lå dengang – som bl.a. var meget irriteret på hr. Rasmus Prehn over, at han havde de her bekymringer, og som mente, at man godt nok måtte være født under en utrolig pessimistisk stjerne, hvis man overhovedet kunne mene, at det her på nogen måde kunne være dårligt eller bekymrende.
På den måde er det bare lidt sjovt at opleve, hvad der sker, når Venstre så pludselig kommer i opposition.
Nu er man pludselig med 2 års forsinkelse blevet utrolig bekymret over alt muligt, som vi nævnte allerede dengang, og som vi så i øvrigt er i gang med at gøre noget ved.