runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Selvfølgelig må man ikke transportere våben på gaden.
Jeg mener slet ikke, at man skal have skydevåben.
Altså, Enhedslisten har i mange år prøvet på at få forhindret, at der er så mange mennesker i Danmark, der lovligt har skydevåben.
Vi mener, at man hverken lovligt eller ulovligt skal have skydevåben, det kan vi slet ikke se noget som helst formål med.
Men det, jeg spurgte til, var dokumentationen for, at lige præcis de hårdere straffe virker.
Vi diskuterer ikke, at det skal være strafbart, og at man skal have en ordentlig straf, selvfølgelig skal man det, men vi diskuterer, om det, at vi indfører minimumsstraf, i sig selv skulle kunne betyde, at vi fik færre skyderier i det igangværende bandeopgør.
Det er det, som jeg gerne vil have at ministeren fremlægger dokumentation for.
Hvis ministeren har fået noget dokumentation med hjem fra Manchester for, at lige præcis det redskab virker og ikke den generelle, store indsats, som vi hørte om på Retsudvalgets høring i sidste uge, og som bl.a. også handler om at mobilisere lokalsamfundet osv., vil jeg meget gerne have, at ministeren fremlægger den dokumentation.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-07:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at der for det første er den helt elementære logik, at når man dømmer folk minimum 1 års fængsel for besiddelse af skarpladte våben på offentlige gader, pladser osv., jamen så kommer de jo væk fra gader og stræder i minimum 1 år.
Så begår de ikke ny kriminalitet, og det er med til at forhindre skyderierne, f.eks. i bandeopgøret.
For det er folk, som er med i bandeopgøret, som har de våben.
For det andet er der mange forskellige meninger om længere straffe eller ej.
Det virker, fordi det holder banditterne væk fra gaderne.
Det virker præventivt, at man godt ved, at man virkelig får en lang fængselsstraf, hvis man overtræder lovgivningen.
Og det virker også i forhold til befolkningens retsopfattelse, i forhold til at man kan føle, at man lever i et retssamfund.
Så jeg tror på og vil godt bekende mig til, at jeg tror på, længere straffe virker.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Dagsordenen er jo indrettet sådan, at vi nu diskuterer beslutningsforslaget, og så får vi nok lejlighed til at diskutere ministerens forslag med ministeren lidt senere.
Det, jeg egentlig godt vil spørge lidt til, er også i relation til det her med minimumsstraffe.
Altså, Socialdemokraterne og SF foreslår jo, at der skal være en revisionsklausul om revision efter 2 år med henblik på at vurdere lovens effekt.
Jeg ved, at ministeren har været meget i tvivl om minimumsstraffe, ikke mindst fordi regeringen jo har været imod det i flere år og først for ganske nylig, efter at SF's formand har erklæret sig som tilhænger af det, har skiftet synspunkt.
Hvis man alligevel løber i hælene på SF's formand, kunne man jo godt overveje også at tage det, der foreslås i beslutningsforslaget her, alvorligt ved at sige, at vi laver en revisionsklausul for at se, om det har haft en effekt.
For det, man vel med rimelighed kan sige, er, at de strafskærpelser af våbenloven, der blev lavet sidste sommer, ikke kan siges at have en synlig effekt på gaderne i København netop nu.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-07:
Bandepakken er udtryk for en ekstraordinær situation, som kræver ekstraordinære tiltag.
Derfor har vi vurderet - og derfor støtter vi det jo også - at der er brug for minimumsstraffe for besiddelse af våben på offentlige gader.
Vi har også ajourført bandepakken i forhold til afsoning.
Vi vil ikke acceptere, at bandemedlemmer ikke kommer i fængsel med det samme, så derfor lægger vi op til, at hvis det er som led i banderelateret kriminalitet, bliver man altså også varetægtsfængslet med det samme.
Det gør vi, fordi vi tror på, at det virker.
Jeg mener ikke, at der er brug for en revisionsklausul med hensyn til minimumsstraffe, for vi tror på, at det har en effekt i forhold til at få de kriminelle ind bag lås og slå.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Det er vel ikke urimeligt at sige, at processen her har været, at først har sagkundskaben ligesom forsøgt at hjælpe regeringen med et ønske om at fremlægge en eller anden bandepakke.
Så har der været en politisk proces efterfølgende, hvor de her minimumsstraffe er kommet til, for der er ikke rigtig nogen steder belæg for, at det skulle have en effekt.
Men det, der jo er interessant, er, at ministeren siger, at det har afsæt i en ekstraordinær situation, og samtidig siger, at det, som Socialdemokraterne og SF foreslår, ikke duer, fordi det kun vil virke i relation til bandekonflikten.
Så synes jeg bare, at argumenterne på en eller anden måde begynder at stride mod hinanden, og det fører alt sammen frem til: Når man nu har besluttet sig for at ligge under for et retspolitisk skred, hvor man altså vender en udvikling, der gik i retning af at undlade minimumsstraffe i enhver sammenhæng og rense ud i det, var det så trods alt ikke klogt at have en revisionsklausul, der mindede os alle sammen om, at hvis det blev indført af et flertal, måtte vi efter 2 år vurdere, om det havde den effekt, vi ønskede.
Det er sådan set bare et ydmygt forsøg på at få regeringen til at tage sig selv så alvorligt, at man siger, at den tvivl, man tydeligvis har været i, tager man så alvorligt, at det også afspejler sig i det, man vedtager.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-07:
Spørgsmålet om minimumsstraffe er et princip om, at vi ikke vil acceptere skydevåben på offentlige gader og stræder, og derfor lagde vi også i vores oprindelige bandeudspil op til, at man fik 1 års fængsel for det.
Nu vil vi med minimumsstraffe sikre os med rimelig vandtæt garanti, at man kommer ind og bure den i hvert fald i 1 år og op til 6 år, hvis man besidder våben på offentlige steder.
Og det vil vi, fordi vi ikke vil acceptere våben på offentlige steder, og fordi vi tror på, at det har en effekt i forhold til at få våben og de kriminelle væk fra gaderne.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Først er jeg nødt til at spørge hr. Kim Andersen, hvor det lige er, at hr. Kim Andersen finder belæg for, at Rigsadvokaten og politiet og domstolene synes, at det her er en kanon bandepakke.
Jeg går ud fra, at det, hr. Kim Andersen henviser til, måske viser, at det jo er høflige folk.
Men jeg vil jeg bare bede hr. Kim Andersen om at forholde sig til det her princip om, at det skal være som led i gensidige opgør osv.
Rigsadvokaten skriver samme sted: »Omvendt vil den foreslåede bestemmelse kunne give anledning til en række meget vanskelige bevisspørgsmål, således at det derfor er meget usikkert, hvilket nærmere praktisk anvendelsesområde bestemmelsen vil få.«
Politidirektør Hanne Bech Hansen siger direkte til Jyllands-Posten, at den her bandepakke er ren signalværdi.
Så jeg vil bare spørge hr. Kim Andersen: Er det det, Venstre har af bud på at løse bandekonflikten - politisk signalværdi med vanskeligheder for domstolene, vanskeligheder for rigsadvokaten og hans folk, der skal føre sagerne?
Har man ikke andet at byde på fra Venstre?
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Vi har utrolig meget at byde på i den aktuelle bandekonflikt.
Nogle af dem er også besluttet her i salen i dag.
Det her er yderligere et element.
Jeg hæfter mig ved, at Københavns politidirektør, da justitsministeren fremlagde disse forslag og tanker, var ved ministerens side og bakkede op.
Jeg hæfter mig ved, at Rigspolitichefen gjorde det samme.
Jeg hæfter mig ved, at Københavns politidirektør i tirsdags udsendte en pressemeddelelse, hvor det klart blev præciseret, at det her naturligvis var et lovforslag, der kunne anvendes.
Men det undrer mig da ikke, at domstolene og Rigsadvokaten siger, at der skal ske bevisførelse, at der skal kunne domfældes, og at der kan være vanskeligheder med det.
Det er næsten selvklart, at der kan det i komplicerede sager som de her.
Det er jo også derfor, vi har domstole og vi har en rigsadvokat; det er, for at selv de vanskelige sager kan finde en retfærdig afgørelse.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-07:
Men når man nu har en tyrkertro på, at strengere straffe virker, må det være, fordi folk, der har i sinde at begå en forbrydelse, skal forstå, at de risikerer at blive udsat for ekstra straf.
Og hvis nu de her mennesker, som man tror på er meget optaget af, hvilken straf de kan blive udsat for,
læser, at Østre Landsret siger, at det i praksis giver anledning til store fortolkningsmæssige og bevismæssige vanskeligheder, og at Rigsadvokaten siger, at det er meget usikkert, hvilket nærmere praktisk anvendelsesområde bestemmelsen vil få, hvor afskrækkende er det så lige, man tror det vil virke?
Altså, man kan jo bare lytte til det, der står, nemlig at den pågældende forbrydelse begås med baggrund i et gensidigt opgør, som foregår mellem grupper af personer, hvor der flere gange som led i opgøret enten er anvendt skydevåben eller anvendt våben eller eksplosivstoffer, som på grund af deres særdeles farlige karakter er egnet til at forholde betydelig skade.
Jamen jeg mener: Enhver kan da forstå, at det giver vanskeligheder hos domstolene, når man får noget lovgivning, der er så knudret skruet sammen, at man ikke har en chance for at føre bevis.
Hvordan skal det få nogen praktisk effekt overhovedet?
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Jeg synes, det er ret utroligt at høre fra Venstres ordfører, at man vil vente 1-2 år og se, om det virker.
Og hvis det så ikke virker, sådan som rigtig mange påpeger at det nok ikke gør, vil man lave endnu mere af samme slags.
Var det ikke på tide, at man fra Venstres side overvejede, at der måske skulle bruges nogle andre virkemidler end bare signalpolitik og hårde straffe - at der er brug for noget af det, som bl.a. Politiforbundet og pædagogernes forbund peger på i den kronik, som de sammen har skrevet i Berlingske Tidende - at der skal noget andet til, nemlig hårdt arbejde fra politiet, fra socialarbejdere og fra mange andre, som er med til at sikre, at de unge får en plads i samfundet, i stedet for at de går ind i banderne?
Det er det, der i høj grad er brug for at politikerne er med til frem for bare at lave signallovgivning og så vente i 2 år på at se, om skyderierne fortsætter.
Vi ønsker ikke at have skyderier på Nørrebro i 1 eller 2 år mere, skulle jeg hilse og sige.
Kim Andersen (V), 2009-05-07:
Det ønsker vi bestemt heller ikke.
Det er derfor, vi har stået bag en markant øget politiindsats på Nørrebro.
Det er derfor, vi har bevilget flere penge til politiet - for at de skal være synlige i de miljøer og opretholde ro og orden.
Vi ønsker ikke at vedtage den her lovgivning af signalmæssige grunde.
Vi gør det, fordi vi mener den.
Vi vil have de mennesker væk fra gaderne og for den sags skyld længst muligt.
Vi vil gøre det klart, at ulovlig våbenbesiddelse straffes hårdt og markant og får konsekvenser med det samme.
Vi vil også sørge for, at almindelige mennesker har en oplevelse af, at det, der foregår, er retfærdigt.
Der skal naturligvis være et erfaringsgrundlag.
Lige så lidt som jeg synes, at nogle af dem, der har udtalt sig om lovforslaget her, forlods kan have ret meget at have alle disse reservationer i - set fra mit politiske synspunkt - lige så vel kan jeg jo sige, at viser det her sig ikke at kunne praktiseres med den rimelighed, som vi synes det skal praktiseres med, i de tilfælde, som måtte påkræve det, er vi parate til at skærpe.
Men det er klart, at skyderierne jo skal forekomme.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Skyderierne skulle jo gerne stoppe, og vi skulle gerne sikre, at de ikke opstår igen.
Vi skulle gerne gøre noget for, at der ikke bliver ved med at komme nye medlemmer ind i de forskellige bander, rockergrupper osv.
Det, der er spørgsmålet, er, hvorvidt man kun skal gennemføre den her signallovgivning, som så oven i købet giver en række problemer, som dem, der sidder i domstolene og arbejder med det i dagligdagen, peger på, eller om man rent faktisk i stedet burde trække i arbejdstøjet og gøre noget af det, der faktisk virker, og som alle dem, der arbejder på området, siger der er behov for.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-07:
Se, der er to årsager til, at regeringen finder, at det er rigtigt at indføre minimumsstraf for besiddelse af våben.
For det første kan vi slet ikke se, at der er nogen som helst grund til, at man skal gå rundt med et skydevåben på åben gade, for det har kun ét formål, hvis det er skarpladt, nemlig at have det, fordi man vil bruge det.
Derfor vil vi signalere, at det vil vi ikke acceptere.
Og hvis man får minimum 1 års fængsel for det - strafferammen går altså op til 6 år, så det kan være, at man får mere - jamen så er man jo væk fra gader og stræder, så lang tid man sidder i fængsel, og så skyder man i hvert fald ikke på andre mennesker.
For det andet kan jeg se af de erfaringer, jeg selv har indhøstet i Manchester, hvor jeg var for 4 uger siden, at de hårde straffe, der er for våbenbesiddelse der, har hjulpet.
Det har hjulpet, at der slås hårdt ned på våbenbesiddere.
Og det har også hjulpet på den måde, at man nu fra bandernes side er bange for at transportere våben, fordi det bliver straffet hårdt i Manchester, England.
Det er også et signal, som regeringen vil sende med det her forslag: Vi vil ikke acceptere, at man transporterer våben på åbne gader, på veje, hvor helt almindelige mennesker kan komme i klemme.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Jeg vil høre, om ministeren kan henvise til nogen som helst form for dokumentation for, at det at indføre strengere straf i forhold til våbenlovgivningen og indføre minimumsstraf skulle kunne føre til færre overtrædelser af våbenlovgivningen og til, at vi får færre skyderier bl.a. på Nørrebro.
Altså, hvor er det, at ministeren finder dokumentation for, at det, at man kan risikere mindst 1 års fængsel, skulle få nogen til at lade være med at køre af sted og prøve at skyde et menneske, hvilket i forvejen er en forbrydelse, der kan give livstidsstraf?
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg vil gerne vende tilbage til det, som skatteministeren snakkede om, nemlig hvordan den her skattepakke vil påvirke CO2-udledningerne.
Når jeg vender tilbage til det, er det, fordi statsministeren jo så sent som i forgårs sagde, i hvert fald citeret på Ritzau, at regeringen i god tid før næste valg ville fremlægge en plan for, hvordan man ville nå klimamålene.
Det står stadig tydeligt, at det skal være Danmark fri for fossile brændsler.
Så kommer jeg bare med den helt banale pointe, at hvis man har lavet en aftale om væksten i landbruget, hvis man har lavet en aftale vedrørende skatter og afgifter osv. osv., ender vi med at stå i en situation, hvor alt det, der kan bruges som virkemidler til at nå Danmark fri for fossile brændsler, det er CO2-neutral, er opbrugt.
Så kan man da virkelig snakke om at blæse og have mel i munden.
Så proklamerer man på den ene side, at det har man ikke nogen planer for, det vil man ikke afsløre noget om, og på den anden side lægger man lige så stille og roligt alle de elementer, der kan bruges, død.
Så derfor skal mit spørgsmål til skatteministeren være: Kan skatteministeren udelukke, at den klimaplan, regeringen formentlig fremlægger engang i 2010, på nogen måde vil berøre skatter og afgifter?
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Jeg ved ikke, om jeg skal le eller græde, når jeg hører ministeren.
Det var i efteråret, jeg rejste en forespørgselsdebat.
Så har vi fremsat et fælles beslutningsforslag fra oppositionen den 24. marts med en lang række konkrete forslag, og langt senere er regeringen så kommet med sit forslag, som man har sendt i høring og så fremsat den 29. april - altså over en måned efter.
Så at påstå, at regeringen skulle være kommet først, er nok lidt svært.
Men det væsentlige er jo indsatsen, og derfor vil jeg gerne høre - når ministeren nu mener, at vores beslutningsforslag er overflødigt - om det betyder, at ministeren selv er i gang med at indføre det, vi har foreslået, om konsekvens med virkning i forhold til de unge.
Betyder det, at man vil sikre en ordentlig konsekvens for dem, så de kan komme i gang med noget andet, i stedet for at man fængsler dem med risiko for, at de bare kommer længere ud i kriminalitet, og betyder det, at vi siger farvel til våbnene, at vi går ind og ser på alle de markeder, som de lever af i den organiserede kriminalitetsverden osv.?
Betyder det altså, at ministeren faktisk er indstillet på at gå ind at arbejde med alle de forslag, vi har?
Kristian Jensen (V), 2009-05-07:
Vi kan nu høre, at vi gået fra den Hækkerup, der mener, at vi er alt, alt for grønne og går for langt med afgifterne, til den Hækkerup, der mener, at vi er alt for sorte og slet ikke gør nok ved afgifterne.
På et tidspunkt håber jeg, at man får det her familieråd, så man kan finde ud af, hvad man mener både som familie og som parti.
Når det så er sagt, vil jeg bare nævne, at regeringen på klimadagsordenen handler på mange forskellige fronter.
Med det lovforslag der kommer her, sker der en reduktion på 500.000 t CO2.
Jeg tror, at hr. Ole Hækkerup tidligere brugte tallet 400.000 t.
Hvis hr. Hækkerup slår op på side 63 i lovforslaget, vil han se, at der er en oversigt, der summerer op til, at udledningen på det her område bliver reduceret med ca. ½ mio. t CO2.
På det udspil om grøn vækst, som regeringen lige har præsenteret, er der en reduktion i CO2-udledningen på 430.000 t CO2.
Så vi tager hånd om problemstillingen på en lang række områder, og vi vil naturligvis også bruge andre initiativer, i takt med at vi får sammenstillet den samlede reduktionsplan, for vi er fuldt fokuseret på at opnå den samlede reduktion, som vi har lovet, og det er vi i gang med at opfylde skridt for skridt, dag for dag bl.a. med det lovforslag her, hvor jeg så kan høre på hr. Ole Hækkerup, at han håber at kunne stemme for, og så er vi et godt skridt på vejen til at nå målet.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Vi nåede i virkeligheden aldrig rigtig frem til svaret på spørgsmålet, men det kan måske skyldes, at ministeren var så konfus over, at der var så mange forskellige spørgere, og at der var noget navneforvirring, han løb lidt sur i.
Men lad nu det ligge.
Hvis vi tager det, regeringen kalder Grøn Vækst plus skatteaftalen her, og det tilsammen giver en reduktion af CO2-udledningerne på 1 million t, skal jeg bare sige, at så har vi i ædt, hvad der svarer til en femtedel af den manko, som Energistyrelsen vurderer vi vil have i 2020.
De to elementer har klaret 20 pct. af udfordringen, så har vi 80 pct. tilbage, og dem finder vi et andet sted.
Så er det bare, jeg spørger igen: Kan skatteministeren sige i dag, at når man fremlægger sin klimaplan, vil man ikke under nogen omstændigheder komme til at berøre ting, der vedrører skatter og afgifter, og som ligger inden for ministerens område?
Kristian Jensen (V), 2009-05-07:
Der er overhovedet ikke nogen navneforvirring, det er meget enkelt.
Forvirringen er om politikken, for det stritter i vidt forskellige retninger, hvad Socialdemokratiet egentlig vil på det her område, og det bliver det ved med at gøre.
Vi har sammen med et bredt flertal i Folketinget en klima- og energiaftale, som rækker frem til og med 2011, og derfor vil der være rig mulighed for at mødes igen.
Jeg må bare gøre hr. Ole Hækkerup opmærksom på, at regeringen er fuldt og fast besluttet på, at skattestoppet skal træde i kraft igen, når skattereformen er vedtaget.
Men der er den klausul i skattestoppet, at hvis det af miljømæssige grunde er tvingende nødvendigt at hæve en afgift, er det muligt, hvis provenuet bruges fuldt ud til at sætte andre afgifter og skatter ned.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
[Uden mikrofon]
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Socialdemokraterne støtter varmt en udbygning af den vedvarende energi, og derfor kan vi også støtte det her lovforslag, der gør det lettere at få opstillet flere forsøgsmøller.
Der er tale om havvindmøller tæt på land, og havvindmøller er jo som bekendt helt afgørende for, at vi kan nå det mål, vi har for vedvarende energi.
Forsøgsmøller er, som det jo allerede er blevet nævnt, ikke omfattet af bestemmelserne i VE-loven om, at 20 pct. af ejerandelen i en ny vindmølle skal udbydes til lokalområdets beboere.
Med denne lovændring kan ministeren ikke alene udpege områder, der reserveres til forsøg og udvikling af havvindmøller; der bliver også hjemmel til at lægge vægt på den lokale tilknytning ved valg af projektet, selvsagt.
Selv om sigtet er at fremme forsøg og udvikling, bliver der nu mulighed for også at inddrage den lokale tilknytning.
Helt afgørende er det dog for os, at forsøg og udvikling fremmes, så Danmark når de mål, vi har forpligtet os til internationalt for - selvfølgelig ved eksemplets magt - at fremme den udvikling, vi ønsker, når det gælder vedvarende energi.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-05-07:
Også vi i Dansk Folkeparti er naturligvis optaget af, at målene i den aftale, vi har indgået på energiområdet, nås.
Men det er jo ikke helt ligegyldigt, hvordan de nås.
Og når man ser på, hvilke problemer der har været rundt omkring i landet ved opsætningen af forsøgsmøller, testmøller, så synes vi, at det er meget væsentligt, at man inddrager lokalbefolkningen i de processer.
Selvfølgelig skal der være områder, hvor man kan få testet nye møller, men det skal ske under en sindig hensyntagen til lokalbefolkningen.
Derfor er vi en lille smule nervøse ved, om det, som ministeren her foreslår som den nye § 22 a, er præciseret rigtigt eller er formuleret rigtigt.
Vi synes godt, at det kunne være præciseret yderligere, at forudsætningen for, at sådanne forsøgsområder kan inddrages, er, at lokalbefolkningen har sagt ja til det - det være sig ved en høring, det være sig ved byrådets mellemkomst eller ved andre forslag.
Det er vores hovedfokus ved det her lovforslag og det, som vi vil fokusere på i udvalgsbehandlingen.
Og jeg håber på - og har også tiltro til - at ministeren vil imødekomme vores ønske.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-07:
I SF støtter vi forslaget.
Vi synes, at det er vigtigt, at man tager hensyn til, at der er lokale parter i mølleprojekter, også når man snakker om den her type havmøller, som nogle kalder soppemøller, fordi de står på lavt vand og ikke er det, vi normalt forstår ved havmøller, som står på dybt vand.
Vi støtter selvfølgelig også den del, der handler om forsøgs- og udviklingsaspekterne.
Så vi siger ja til forslaget.
Vi kan se af høringssvarene, at Danmarks Vindmølleforening har et forslag om et lille beskedent supplement, der går på, at hvis soppemøllerne flyttes ind på land, skal man tage de samme hensyn til, at der er lokale parter i projektet.
Og på sigt kunne det jo også være interessant, hvis man fik det i forbindelse med de store havmølleparker.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-07:
Tak for det.
Da et bredt udsnit af partier her i Folketinget, det drejer sig faktisk om samtlige partier undtagen Enhedslisten, sidste år indgik en aftale om fremtidens energi her i Danmark, var et af de punkter, hvor man havde fælles fodslag, punktet om ønsket om at sikre lokalt nærejerskab og lokal opbakning til de vindmølleprojekter, der skal etableres.
På den baggrund er vi fra Det Konservative Folkepartis side meget positive over for dette forslag, hvor man sikrer, at den lokale medindflydelse i forbindelse med forsøgsmøller, altså møller, som er i kystområdet tæt på land, får høj værdi, når de skal i udbud.
Jeg kan sige, at generelt er det jo utrolig positivt med den udbygning, vi ser i kommunerne lige nu.
Jeg kan nævne Ringkøbing-Skjern Kommune, hvor man faktisk har planlagt næsten 300 MW møller på land her for nylig, og man har også set andre projekter rundtomkring i landskabet.
Samtidig vil jeg også gerne understrege vigtigheden af, at vi skaber gode rammevilkår for netop producenterne af testmøllerne.
Det er utrolig vigtigt for at fastholde arbejdspladser og viden i Danmark, at vi også giver vores producenter de bedste rammer for at sikre gode vilkår for test og demonstration af prøvemøllerne.
Så vi må sige fra konservativ side, at vi er meget positive over for dette lovforslag og naturligvis kan støtte det.