runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Christian Lund (S), 2011-04-06:
Som ministeren sandsynligvis ved, skal jeg til Panama nu i nogle dage, men kan vi ikke lave den aftale, at vi, efter at jeg er kommet tilbage fra Panama, laver et samråd, så vi kan tale med hinanden om det her?
For jeg synes, det er væsentligt, og det er også væsentligt for borgerne.
Jeg håber, ministeren er enig i, at det vil være bedre at have et tostrenget system øst-vest i Danmark.
Så vi bør hurtigst muligt træffe den beslutning at lave en parallelstrækning – hvis det hænger sammen, det er jeg da enig i at det skal gøre, men det tror jeg det gør – og lave en Kattegatforbindelse frem for at gå i gang med at udvide de eksisterende veje.
I Jylland i nord-syd-gående retning skal man tilsvarende lave en parallelforbindelse, og vi bør hurtigst muligt træffe den principielle afgørelse.
For den sags skyld bør vi også på Sjælland virkelig arbejde alvorligt på en Ring 5, således at vi kan få en parallelforbindelse, i stedet for at vi hver eneste gang udvider Køge Bugt Motorvejen; det er ikke særlig godt.
Vi gjorde det jo, da vi lavede motorvejen til Frederikssund, så vi har jo tænkt os om en gang imellem.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-06:
Men når der er 86 pct. af eleverne, der klager over for dårlig luft, 78 pct., der klager over hovedpine, og to ud af tre, der siger, at de ofte har svært ved at finde en stol, er der vel lidt grund til at være nervøs, især når man så lægger det sammen med, at der kommer 5.000 flere i gymnasiet.
Ministeren må selvfølgelig rette mig, hvis jeg tager fejl, men ministeren er jo ansvarlig for gymnasiernes kvalitet.
Ministeren er jo ansvarlig for at sørge for, at vi har nogle gode gymnasieuddannelser i Danmark.
Det er jo i sidste ende ministeren, der har det ansvar.
Derfor vil jeg bare høre: Når nu vi sammenholder det dårlige undervisningsmiljø med det ekstra optag, man må forvente der kommer i år, vil ministeren så konkret gøre noget for at sikre et ordentligt undervisningsmiljø?
I SF har vi to forslag: Vi synes dels, man skal sørge for, at der sidder færre elever i klasserne i gymnasiet, dels har vi foreslået, at man styrker Dansk Center for Undervisningsmiljø og giver dem nogle beføjelser, så de mere aktivt kan tage ud på skolerne og undersøge undervisningsmiljøet.
Det kunne være to bud.
Har ministeren selv nogle bud på, hvad man vil gøre?
Vil man tage kontakt til gymnasierne eller gøre noget for at sikre et ordentligt undervisningsmiljø?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Mener ministeren, at en nedgang i antallet af social- og sundhedsassistenter på landets sygehuse fra 2009 til 2010 på 8 pct. – svarende til mere end 1.000 social- og sundhedsassistenter – er udtryk for, at der er blevet færre opgaver på de danske sygehuse?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Jeg tror, at vi har et lidt forskelligt syn på, hvad demokrati er.
Det kan godt være, at det socialdemokratiske syn hælder mere i retning af, at nu skal regeringen også tage fat i folk og få dem hen og stemme osv.
Jeg er jo liberal, og for mig er folkestyret noget, der gror nedefra.
For mig er folkestyre noget med, at man gerne ville have indflydelse, og derfor blander man sig, og for mig er den mest oplagte løsning, at de pågældende grupper selv tager hånd om det, at der er nogle kandidater, f.eks. fru Yildiz Akdogan, som sætter sig for at gå ud der, hvor der er rigtig mange, der ikke stemmer, og gøre noget ved det.
Altså, græsrodsvejen må da være den rette vej, når man vil have højere valgdeltagelse.
Det er jo trods alt mennesker, som selv skal tage ansvar for deres liv.
De er kommet til et demokratisk land, og det har nogle konsekvenser for deres forpligtelse til at følge med og se danske medier osv.
Hvis de slet ikke interesserer sig for Danmark, er det vel rimeligt nok, at de ikke stemmer – undskyld, jeg siger det.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-06:
Et af de gode forslag var bl.a. fra Socialdemokraternes side at nedsætte sådan en kommission, som netop kunne kigge på konkrete initiativer, og hvad der kunne gøres.
Der er rigtig mange barrierer, som egentlig fortjener at komme frem i rampelyset, så vi kan målrette nogle politiske indsatser på det her område.
Det her handler ikke om at fjerne noget ansvar fra kommunerne.
Nej, det er et spørgsmål om at hjælpe kommunerne til at løfte en demokratisk ulighed, så vi ikke får et A- og et B-hold.
Det er i den retning, vi er på vej.
Når stemmeprocenten er under 50, altså 37 pct. i den ene bydel i København,
så synes jeg, at det er et meget, meget stort problem, og det er ikke kun Københavns Kommunes problem.
Det er i høj grad også regeringens problem og hele Folketingets problem.
Så jeg synes, ministeren skylder et lidt mere konkret svar.
Hvad har ministeren f.eks. tænkt sig at bruge det her forskningsprojekts resultater til?
Er der nogen handlingsplan på vej?
Er der nogle initiativer i gang, så vi kan målrette projekter eller initiativer til at minimere den her kløft mellem folk, der stemmer, og folk, der ikke stemmer?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Den metode, jeg kan lide allerbedst, er at lære af dem, der gør det godt, at lære af de kommuner, som åbenbart har løst problemet, eller hvor problemet aldrig er opstået.
Vi har åbenbart begge to haft Lise Togeby som lærer på Aarhus Universitet.
Det er jo meget godt, og hvis jeg ikke tager fejl, var både Folketingets formand og jeg til topmødet hos kommunerne, hvor Folketingets formand deltog i debatten om valgdeltagelsen.
Hvad der kom ud af det, skal jeg ikke kunne sige, for jeg deltog i et parallelt møde.
Jeg nævner det kun for at illustrere, hvor alvorligt det bliver taget, og hvor meget det drøftes.
Altså, kommunerne tog det faktisk op som et område.
Jeg synes, at Kommunernes Landsforening er et helt rigtigt forum at tage det op i.
Hvis jeg får øje på noget som helst, som jeg som indenrigs- og sundhedsminister kan gøre, altså her som indenrigsminister, er jeg meget åben.
Jeg mener oven i købet, at jeg ved en lille smule om det, og engagement skal der ikke mangle, hvis der kommer gode forslag.
Det er rigtigt, at forskning jo ikke normalt handler om, hvad man bør gøre.
Forskning handler om, hvad der er gjort, og hvad der er af sammenhænge og årsager og virkninger.
Når man nu finder frem til disse forskelle i valgdeltagelsen i forskellige områder, er disse forskelle efter min mening både skræmmende og inspirerende.
De er skræmmende, for hvis det nedadgående skred i valgdeltagelsen i visse områder fortsætter, ender vi jo med at få et voksende problem, men de er også inspirerende, for hvis jeg ikke husker forkert, så foretog professor Lise Togeby en analyse af valgdeltagelsen i Aarhus, hvor der faktisk var rigtig stor deltagelse blandt danskere med anden etnisk baggrund.
Hvis jeg ikke husker forkert, var deres valgdeltagelse højere end danskernes.
Så Tingbjergproblemet med uhyre lav valgdeltagelse er altså ikke nogen naturlov, for der findes faktisk steder, hvor valgdeltagelsen er langt større.
Det, jeg synes at vi skal gøre, er at lære af dem, der gør det godt, og det kan man bl.a. læse om i den forskningsrapport.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-06:
Tak for ministerens svar.
Det er sådan, at vi har et meget relevant problem i forhold til vores demokrati.
Vi har en faldende valgdeltagelse.
Især i bestemte bydele viser det sig meget, meget tydeligt.
Hvis man ser på folketingsvalget i 2007, så var stemmeandelen eller -procenten på landsplan 86,6 pct., hvorimod den f.eks. i et område som Tingbjerg var på 74 pct.
Der var altså en forskel på hele 12,2 pct. På kommunalt niveau er den endnu mere skræmmende, hvis man kan sige det på den måde.
Ved kommunevalget i 2009 viste landsgennemsnittet 65,8 pct., men i Tingbjerg var det kun på 37,1 pct.
Det her burde få alarmklokkerne til at ringe, og jeg er også glad for, at ministeren synes, at det her er et alvorligt problem.
Jeg er også glad for, at ministeren har sat et projekt i gang, bl.a. et forskningsprojekt, hvor 44 kommuner har bidraget med nogle konkrete input.
Det er jo sådan, at undersøgelsen ser på konkrete årsager, men kommer ikke rigtig med nogen konkrete handlingspunkter til, hvad der skal gøres, og hvad man bør gøre både her og nu og også på lidt længere sigt.
Det andet er også, at det her jo ikke kun er et problem, som vi skal overlade til de enkelte kommuner.
Det er hele Danmarks ansvar, at vi får øget valgdeltagelsen, og vi har altså et folketingsvalg her lige om lidt, så det kunne måske være meget relevant at prøve at sætte fokus på det.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Synes ministeren ikke, at det ikke bare er en enkelt kommunes ansvar, men at det er hele Folketingets ansvar?
Det andet er: Hvad mener ministeren, der konkret kan gøres, så vi kan øge valgdeltagelsen?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Der er ingen tvivl om, at den faldende valgdeltagelse ved kommunalvalg er et problem, som vi skal tage alvorligt.
Men jeg er nu ikke sikker på, at en valgdeltagelseskommission er det bedste, man kan finde på, hvis man vil øge valgdeltagelsen.
Årsagerne til den faldende valgdeltagelse er efter min mening bedre egnet til at blive undersøgt i et forskningsprojekt.
Derfor tog Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Integrationsministeriet også initiativ til, at en undersøgelse af valgdeltagelsen blev foretaget efter kommunevalget i 2009.
Undersøgelsen blev foretaget af to forskere ved Københavns Universitet, og 44 kommuner bidrog til undersøgelsen med oplysninger om valgdeltagelsen.
Forskerne undersøgte bl.a. forskelle i valgdeltagelsen fordelt på etnisk baggrund, køn, alder, uddannelse, indkomst og social marginalisering.
Undersøgelsen handler bl.a. om de forklaringer, der kan være på, om borgerne stemmer eller ej, og hvorfor valgdeltagelsen varierer mellem forskellige grupper.
Forskningsprojektets resultater er offentligt tilgængelige, og rapporten kan hentes på Integrationsministeriets hjemmeside.
Det er min overbevisning, at kommunalbestyrelserne der, hvor valgdeltagelsen opleves som et problem, kan bruge forskningsprojektets resultater til at overveje, hvordan problemet bedst håndteres i netop deres kommune, så jeg vil altså opfordre til, at man nu bruger den belysning, vi har fået, af det alvorlige problem til at overveje i de enkelte kommuner, hvad man kan gøre ved det.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det kunne være en god idé at nedsætte en valgdeltagelseskommission, som kan komme med forslag til, hvordan man øger valgdeltagelsen i Danmark, bl.a. i de områder, hvor valgdeltagelsen er væsentlig lavere end gennemsnittet, eksempelvis i bydelen Tingbjerg?
Jeg synes bare, at ministeren ikke rigtig kommer med nogle initiativer eller forslag til, hvad der kan gøres af indsatser.
Det er rigtigt, at min gamle professor Lise Togebys undersøgelser har vist, at der er en høj valgdeltagelse i dele af Aarhus, men det er målrettet nogle bestemte etniske grupper.
Når man ser sådan overordnet på det, har vi altså nogle områder, nogle geografiske pletter, hvis man kan kalde det sådan, i Danmark, i hele Danmark, ikke kun i Tingbjerg, hvor der er nogle udfordringer.
At det viser sig meget markant i Tingbjerg, er jo kun et stort signal om, at vi bør handle meget hurtigt.
Så når ministeren siger, at forskningen kun kan vise, hvad årsagen og sammenhængen er, vil jeg sige, at det er rigtigt, men man har netop sat forskningen i gang for at få nogle instrumenter, nogle metoder til at køre videre med det her.
Så jeg vil egentlig høre: Vil ministeren ikke prøve at bruge den her undersøgelse til at komme med nogle konkrete initiativer eller ideer til, hvad der kan gøres, så valgdeltagelsen kan højnes blandt bestemte borgere i Tingbjerg og også for den sags skyld i resten af Danmark, altså f.eks. styrke indsatsen i folkeskolen, oplysningskampagner, hvad ved jeg?
Har ministeren ikke nogen visioner på det her område?
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Jeg kunne forstå på de svar, som ministeren ikke gav hr. Magnus Heunicke lige før, at ministeren i virkeligheden på bundlinjen har været vidende om, at der var problemer i samarbejdet mellem DSBFirst og DSB.
Vi ser nu en situation, hvor formanden for DSB's bestyrelse på en noget forhutlet måde fyrer direktøren.
Vi ser så, at det efterfølgende kommer frem, at bestyrelsesformanden må have vidst, at der er problemer mellem DSBFirst og DSB.
Og det efterlader jo det indtryk, at ministeren også har været vidende om det.
Derfor bliver man jo lidt urolig.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Jamen altså, jeg har hverken skibet mig ind i det eller sagt, at jeg ikke vil.
Det er sådan, at vi har en uafklaret sag.
Vi har endnu ikke et selskab, der er holdt op med at sejle, og da slet ikke med hensyn til personbiler, som jo netop er det, der fremgår af aftalen at vi skal sikre.
I hvor høj grad lastvognstrafikken bliver ramt af det her, er noget, vi må se på, når vi kommer frem til det, men vi er jo bare ikke i den situation endnu, og derfor er det helt afgørende, at vi med hinanden husker, at tingene skal komme i den rigtige rækkefølge.
Så er der noget, jeg vil sige til hr. Jonas Dahl, som jeg alligevel godt kan fornemme måske syntes det var lidt ærgerligt.
Han ville hellere have diskuteret noget om DSB, og det kan jeg godt forstå, for det er oppositionen jo meget optaget af, ikke mindst, om de kan få nogle rygter til at køre lidt op.
Men må jeg ikke sige til hr. Jonas Dahl, at hvis hr. Jonas Dahl overhovedet er i tvivl om noget med hensyn til DSB, så skal han bare stille mig spørgsmålene, men skriftligt, så jeg kan se, præcis hvad det er, man mener.
Men den hopper jeg ikke på, dertil har jeg siddet for længe i det her.
Men hvis man stiller et præcist spørgsmål, skal man nok få det helt præcise svar.
Nu er det meget overraskende, at jeg skal høre fra oppositionen, at oppositionen gerne vil have mig til at være en overordnet ledelse af DSB.
En ting er, at jeg på vegne af de danske skatteydere ejer DSB, men det er helt nyt for mig, at SF mener, at bestyrelsen og direktionen i DSB skal have en overordnet ledelse.
Det må jeg blankt afvise.
Det er ikke ministerens opgave at være overordnet ledelse af DSB.
Man er ejer af det, og så har man selvfølgelig en interesse i det og holder de kvartalsmøder, hvor det skal drøftes.
Men hvis vi skal have en overordnet ledelse, skal vi have en helt anden konstruktion.
Og derfor har jeg sat mig i spidsen for at undersøge de her ting.
Jeg synes bare, at vi må have den respekt at afvente de undersøgelser.
De sager, som popper op, popper jo også meget op, må jeg have lov at sige, fordi Folketingets medlemmer hele tiden stiller sig op og diskuterer de her ting.
Jeg synes, vi skal lade DSB få ro og lad os så afvente de undersøgelser, der kommer.
Vi forholder os så til dem, når vi ser dem og har fakta foran os.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Det er jo et tilsagn, der er givet af min forgænger, om, at der skulle laves et papir – jeg tror, man kan kalde det en oplysning om, hvordan reglerne er for sociale klausuler – og det har jeg så oversendt til Folketinget.
Jeg har ikke nogen tanker om at gå ind i en stor diskussion om sociale klausuler.
Nu har jeg oplyst, hvordan regelgrundlaget er, og så kan man forholde sig til det.
Karsten Hønge (SF), 2011-04-06:
Det er jo et tema, vi har diskuteret mange gange.
Jeg må sige, at det har været lang tid at vente for at få det her papir, og imens vi ventede voksede køen af praktikpladssøgende jo.
Så kom papiret, det fik vi i går, og jeg er lidt i tvivl om, hvad vi skal kalde det, og det kan jeg så spørge ministeren om
: Opfatter ministeren det her, som vi har ventet på, som en vejledning, er det en beskrivelse, eller er det en fristil? Efter at have læst papiret synes jeg i hvert fald, at konklusionen må være, at der er nogle besværligheder og nogle udfordringer i det.
Men som jeg læser det, er der jo ikke nogen egentlige forhindringer for at gå i gang med at lave sociale klausuler, der pålægger de firmaer, der ønsker at arbejde sammen med det offentlige, at de påtager sig en del af uddannelsesforpligtelserne ved at tage lærlinge ind.
Så vil ministeren være med til at prøve de grænser af, som ligger i det her papir?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Jeg vil meget gerne have mig frabedt, at jeg ikke tager det her alvorligt.
Hvis der er noget, jeg tager alvorligt, så er det det, at der er næsten 40 pct. af unge med anden etnisk baggrund, der er overladt til stort set ingen fremtid, når de forlader folkeskolen.
Det er også derfor, jeg har sagt, at der skal præsenteres en national handlingsplan.
Det er derfor, jeg har sagt, at jeg synes, at vi i de kommuner, hvor vi kan se, at det i skoler med over 40 pct. går meget stærkt ud over den faglige indlæring – det er jo muligt for fru Pernille Frahm at se det i PISA-undersøgelsen – har en mulighed for at kunne være med til at løfte nogle af de skoler.
Derfor har jeg tilbudt et partnerskab med nogle udvalgte kommuner, og der bliver holdt møde om sagen i morgen.
Når det så er sagt, synes jeg også, at fru Pernille Frahm skulle lytte til nogle af sine kloge kollegaer i SF, der jo også rigtigt siger, at hvis man skal løfte folkeskoleindsatsen, kan man ikke kun se på folkeskolen.
Jeg fralægger mig ikke noget ansvar.
Jeg siger, at der skal gøres noget.
Men det kan jo ikke nytte noget, at de børn, der starter i folkeskolen, slet ikke er parate til at tage imod undervisning.
Det er jo lige præcis derfor, at en førskoleindsats er helt afgørende, og det ved fru Pernille Frahm alt om med den baggrund, som fru Pernille Frahm har.
Pernille Frahm (SF), 2011-04-06:
Nu tror jeg nok, at spørgsmålet, jeg stillede, handlede om de her børn, der har været til PISA-test for nylig.
Først vil jeg lige understrege, at det er børn, der går i 9. klasse i dag.
Det vil sige, at i hele deres skoletid har ministerens parti haft ansvaret for området, så at sige, at det er problemer, der stammer fra en tidligere regering, tror jeg de fleste af os vil mene er lidt … Nå!
Det skal jeg ikke karakterisere.
Det andet er, at ministeren taler om daginstitutionsområdet.
Jeg taler om folkeskolen.
Jeg taler om de elever, der er blevet testet her, nu, som har gået i skole, mens Venstre har haft ansvaret for uddannelsesområdet, og som ikke lever op til de forventninger, vi har, og hvor det viser sig, at de ikke får de tilbud i folkeskolen, de har haft brug for igennem de år, hvor ministerens parti har haft ansvaret for området.
Jeg kan ikke høre, at ministeren virkelig tager det alvorligt.
Jeg vil gerne understrege alvoren i det.
Det kan måske gøre lidt indtryk på en tidligere skatteminister, at det her er penge op af lommen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Først og fremmest er det her ikke 10 års synder.
Det her er desværre udtryk for en meget, meget fejlslagen politik under den tidligere regering, hvilket har givet os nogle massive udfordringer i forhold til de unge mennesker, som har en anden etnisk baggrund.
Det har vi jo gjort rigtig mange ting for at forbedre.
Det er også lykkedes, men der er stadig væk udfordringer, ingen tvivl om det.
Så hvis man måtte have en eller anden vildfarelse om, at jeg hellere vil være skatteminister, kan jeg sige: Det at være skatteminister er sjovt, men det er sjovere at være undervisningsminister.
Det er det sådan set, fordi man har at gøre med fremtidens råstof i Danmark, og det er jo nogle helt centrale beslutninger, man kan få lov til at påvirke.
Så kan jeg sige, at jeg ikke fører valgkamp.
Jeg tror, at der er partier, der fører valgkamp, det vil jeg gerne indrømme.
S og SF er i permanent valgkamp, og tillykke og god vind med det.
Men når man så ser på, hvad der bliver leveret af de partier her i Folketinget, så er det desværre et rundt nul.
I sidste uge var der jo en vigtig debat, en god debat, som jeg selv har haft mulighed for at læse.
Den handlede om, hvad vi kan gøre for at lave en målrettet indsats over for de børn, der ikke går i daginstitution, og som har en tosproget baggrund.
Det er en helt afgørende, unik ting, men SF var ikke med.
Jeg beklager det.
Karsten Hønge (SF), 2011-04-06:
Var det meget simpelt?
Var det virkelig det, ministeren sagde: Det var meget simpelt?
Er ministeren slet ikke klar over, at ministeren også er minister for de over 8.000 unge mennesker, der hver dag leder efter en praktikplads?
Hvad er det for en magtarrogance at lægge for dagen, at det bare er et papir, man kan læse og så nærmest tage til efterretning?
Nu må jeg spørge igen: Vil ministeren være med til at gøre noget på det her område for at skaffe praktikpladser til de tusindvis af unge, som løber panden mod lukkede døre i stedet for at få et uddannelsestilbud?
Vil ministeren være med til at løse den her opgave sammen med virksomhederne?
Så der er jo et enormt potentiale, og man kan lokke med præmier, man kan lokke med kampagner.
Vil ministeren ikke give tilsagn om, at de her grænser skal prøves af?
Pernille Frahm (SF), 2011-04-06:
Hvis man ikke vidste bedre, skulle man tro, at undervisningsministeren hellere ville være skatteminister end undervisningsminister.
Man skulle også tro, at undervisningsministeren var gået i gang med at føre valgkamp.
Men vi, der ved bedre, ved godt, at undervisningsministeren er opmærksom på, at det her er et supervigtigt område, og børn i den danske folkeskole kan ikke vente 1 måned eller 3 måneder eller 6 måneder på, at ministeren er færdig med at føre valgkamp, for så risikerer vi at have tabt det barn på gulvet.
Det er ministeren naturligvis fuldstændig bevidst om.
Derfor er det selvfølgelig nu, der bliver handlet.
Jeg vil gerne spørge til den plan, ministeren har, om, at man skal lave en særlig overvågning på skoler med særlig mange med anden etnisk baggrund end dansk.
Det viser sig jo, at de her problemer ikke er koncentreret på de skoler.
Det er på alle landets skoler, vi har børn med anden etnisk baggrund end dansk, der ikke får det samme ud af folkeskolen, som de burde få.
Gør det ikke et vist indtryk på ministeren, og har ministeren ikke nogen andre svar på, hvordan man kan rette op på 10 års synder?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Tak for det.
Til dem, der måtte sidde og følge den her debat, vil jeg sige, at jeg sådan set har haft ansvaret for også andre områder, der har berørt folk ret meget, tror jeg.
Jeg tror, at alle bliver berørt af f.eks. at betale skat, og det at være miljøminister tror jeg nu også kan føles som noget, der berører de fleste.
Så det er jo ikke sådan, at det er mig fremmed at lave politik, der berører den enkelte.
Men når det så er sagt, er det da rigtigt, at børn og unge er dem, der skal trække samfundet videre, heldigvis for det, og det er også derfor, at vi skal give dem de bedste kompetencer overhovedet, for at vi fremadrettet også har mulighed for at opretholde det samme velstandsniveau og udvikle vores velfærdssamfund.
Jeg tror sådan set, at de fleste af os er enige om det, nemlig at det er afgørende.
Det er så heller ikke helt, kan man sige, forkert at gribe fat i det, som jeg også selv er bekymret for, nemlig de tosprogede elever og deres færdigheder, når de forlader folkeskolen.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men jeg skylder måske at starte med det positive, som er glemt, og det er jo, at man er gået fra 49 pct. tosprogede elever med etnisk baggrund, der ikke har læsekompetencer nok, når de forlader folkeskolen, til nu, hvor vi er på 38 pct.
Det er ikke godt nok, ingen tvivl om det.
Det er et fald på ca. 22 pct. på 9 år, men det er ikke godt nok.
Det er uacceptabelt.
Det er også derfor, at jeg jo i sidste uge sagde mange ting, men lad mig nævne tre ting.
Jeg sagde: Vi skal have vores ghettoudspil vedtaget her i Folketingssalen.
Der kan vi se, at SF arbejder imod.
Det er trist.
Det er trist for de børn, som ellers har brug for at få løsninger.
Vi har et folkeskoleudspil.
Der er SF så ikke en del af folkeskoleforligskredsen, men det kan jo være, at SF, når vi forhåbentlig når frem til et folkeskoleforlig, siger, at det var godt.
Jeg er tvivlende, men man kan håbe.
Derudover har jeg jo også sagt, at jeg vil præsentere en overbygning på de to udspil, hvilket er en national handlingsplan, der vil blive præsenteret her i slutningen af april måned, og som tager afsæt i at gøre noget i forhold til nogle af de skoler, som har meget store udfordringer.
Det er de skoler, hvor man har over 40 pct. tosprogede elever.
Vi kan jo se i PISA-undersøgelserne, at når man har skoler, hvor man har over 40 pct. tosprogede elever, så har det meget stor indvirkning på elevernes læsefærdigheder.