runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-01-21:
Jeg er da glad for, at staten, når den vil hælde 100 mia. kr. i bankerne i afdragsfrie lån - i lån med uendelig løbetid, som de bare kan beholde, så længe de har lyst - så holder lidt øje med, hvad pengene bliver brugt til.
Men det, jeg bad ministeren bekræfte, var, at man ikke har nogen som helst kontrol med, hvad de bliver brugt til.
Man kan måske bagefter i en redegørelse få at vide i nogle klumper, hvad de er blevet brugt til, men man har ikke nogen som helst garanti for, at pengene ikke bare bliver brugt til investeringer i udlandet.
Man skal jo huske, at danske banker har 40 pct. af deres udlån i udlandet.
Alene af den grund vil en masse af pengene jo køre til udlandet.
Og derfor er spørgsmålet helt enkelt: Når man tager skatteyderkroner og stiller til rådighed for bankerne, hvordan kan det så være, at man ikke kan sikre sig bare en minimal garanti for, at de penge bliver brugt til fordel for danske skatteydere?
Lene Espersen (KF), 2009-01-21:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at vi med den brede politiske aftale om en kreditpakke har været med til at sikre, at den danske finansielle sektor i form af pengeinstitutter og realkreditinstitutter kommer godt igennem den finansielle krise, som vi står over for.
Man skal bl.a. i selve ansøgningen og for at kunne få det kapitaltilskud erklære sig enig i, at man ikke vil stramme udlånspolitikken mere, end konjunktursituationen tilsiger det, og det er i hvert fald en slags tilkendegivelse af, at man sørger for, at nogle af pengene kommer ud at arbejde igen.
Derudover har vi valgt at sige, at vi gerne vil have en overvågning af, hvordan man så egentlig fremover udvikler sin udlånspolitik på det enkelte institutniveau.
Det er sådan set for at undgå, at der fremover opstår for mange af den slags ekstreme tilfælde, som hr. Frank Aaen her beskriver.
Så der vil for hvert enkelt pengeinstitut på halvårlig basis være tale om at skulle afgive en redegørelse, hvor man på forskellige typer konti skal redegøre for, hvor meget udlånene er steget - det kan være boliglån, virksomhedslån og andet - og det er simpelt hen for at kunne overvåge, hvordan det går med udlånsaktiviteten på det enkelte institutniveau.
Frank Aaen (EL), 2009-01-21:
Kan ministeren bekræfte, at reglerne i EU's indre marked medfører, at regeringen ikke kan stille krav om, at de skatteyderbetalte milliarder til bankerne anvendes til udlånsvirksomhed i Danmark?
Edmund Joensen (SP), 2009-01-21:
Ja tak.
Lad mig starte med at sige, at jeg via mit samarbejde med regeringen og med Venstre har fået de informationer, der har været brug for i forbindelse med forhandlingerne om bankpakkerne.
Hr. Hoydals strategi går bevidst ud på ikke at samarbejde med regeringen, og han vælger at stå udenfor.
Jeg ved, at statsministeren har været underrettet om, hvilke synspunkter den færøske lagmand har haft i forbindelse med forhandlingerne vedrørende bankpakke II.
Desuden har den færøske lagmand offentligt udtrykt sin tilfredshed med samarbejdet med statsministeren i forbindelse med forhandlingerne.
Lad mig sige, at der er tale om et flot stykke politisk arbejde, og bankerne på Færøerne er meget tilfredse med bankpakken, og derfor stiller jeg mig uforstående over for hr. Høgni Hoydals kritik.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Udgangspunktet er jo altså, at færøske pengeinstitutter er omfattet af loven, sådan som den nu er udformet.
Men skulle der fra færøsk side være et ønske om en anderledes ordning, er vi jo villige til at lytte til det.
Jeg har gjort det klart over for lagmanden, at vi selvsagt ikke gennemfører noget imod færøsk ønske.
Jeg vil også gerne sige til hr. Høgni Hoydal, at der ikke er tale om et fait accompli, og det er ikke sådan, at løsningen for Færøerne behøver at være præcis den samme som for Danmark.
Noget andet er så, at jeg tror, man skal gennemtænke det meget nøje på Færøerne, for det her handler jo om at sikre finansiel stabilitet på Færøerne.
Men jeg tror altså, at hr. Høgni Hoydal skal tænke sig meget grundigt om, for det ville jo være ubehageligt for det færøske samfund, hvis der blev skabt usikkerhed om den finansielle situation på Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2009-01-21:
Tak for det svar.
Det gør mig lidt mere tryg, at der også er en proces i gang nu her, efter at bankpakken er forhandlet færdig.
Men jeg mener stadig væk, at hverken i denne sag eller i andre sager, hvor der er dansk lovgivning, som så kan sættes i kraft for Færøerne og Grønland, er der det helt store spillerum, så her er der vel tale om en slags fait accompli, altså man kan tilslutte sig eller ikke.
Det er fint, der bliver forhandlinger om det, og det vil vi også meget gerne deltage i, så vidt muligt.
Selve sagen om, at den danske stat nu skal give lån til finansinstitutter, også måske i Færøerne, rejser jo nogle principielle spørgsmål.
Skal den danske stat nu også - kan man sige - være inde i det færøske banksystem?
Det er et banksystem, som vi for bare 10-15 år siden selv reddede med de færøske skatteyderes penge, så har statsministeren nogen tanker om, hvad der egentlig skal ligge i det her system?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Jamen hr. Høgni Hoydals fremstilling er ikke korrekt.
Jeg har ikke givet noget afslag.
Jeg har svaret på det brev, som lagmanden har sendt, og jeg har i øvrigt også haft en samtale med lagmanden.
Vi har selvsagt været enige om, at det færøske landsstyre skulle holdes orienteret om, hvad der foregik.
Jeg tror, hr. Høgni Hoydal må indrømme, at langt hoveddelen at den her kreditpakke jo handler om danske pengeinstitutter og realkreditinstitutter.
Men vi har for at sikre finansiel stabilitet på Færøerne og i Grønland udformet det sådan, at udgangspunktet er, at færøske banker er omfattet, men det er også udformet sådan, at skulle der fra færøsk side være et ønske om, at det skal være anderledes, eller der er specielle ønsker til indretningen, bliver det nu forhandlet.
Vi vil så også være indstillet på i givet fald at ændre pakken i overensstemmelse med det, der måtte være de færøske ønsker, så der er fuld færøsk indflydelse på det her.
Jeg kan sige til hr. Høgni Hoydal, at jeg lægger meget vægt på, at det færøske landsstyre, og i øvrigt også det grønlandske landsstyre, bliver holdt godt orienteret om politiske forhold, der måtte have betydning for Færøerne og Grønland.
Det har også været tilfældet i den her sag om kreditpakken.
Det er til syvende og sidst en færøsk beslutning.
Jo, jeg forstod det sådan, at hr. Edmund Joensen spurgte, om jeg ikke var enig i det, han sagde, og dertil kan jeg sige: jo.
Nu ved jeg ikke præcis, hvad hr. Villy Søvndal tænker på, men hvis det er det, som hr. Frank Aaen lige var inde på, så har jeg svaret, at når det gælder spørgsmålet om eventuelle retslige skridt, så er det jo ikke noget, jeg som statsminister i Danmark skal tage stilling til, det er noget, domstolssystemet og det retlige system i USA tager stilling til.
For så vidt angår det generelle spørgsmål, som hr. Villy Søvndal startede med, nemlig kampen mod terror, må jeg jo sige, at jeg med stor tilfredshed i går hørte på og i dag har læst den glimrende tale, som præsident Obama holdt, hvor han jo, som jeg nævnte over for hr. Lykketoft, bl.a. brugte udtrykket, at vores nation er i krig mod et vidtrækkende netværk af vold og had.
Jeg synes, det er en meget stærk udtalelse fra den nye præsident, som vidner om, at han vil holde fast i en konsekvent linje i kampen mod terror.
Villy Søvndal (SF), 2009-01-21:
Det er jo bemærkelsesværdigt, at statsministeren fastholder alle de positioner, statsministeren har haft indtil nu, oven i købet i en situation, hvor statsministeren står stadig mere isoleret.
Bush har forladt USA eller i hvert fald forladt Det Hvide Hus, og man må formode, at der kommer nogle retsopgør som konsekvens af den nye administration, at der er ting, der skal undersøges.
Og der vil jeg bare spørge med hensyn til statsministerens fremtid, om ikke det er risikabelt at stille sig så fast på en position, som nu bliver undersøgt i USA.
Er det gennemtænkt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Nej, jeg er ikke enig i, at der skulle være tale om moralsk korruption.
Jeg ved i øvrigt ikke, hvad det er for noget, og jeg må sige, at jeg ikke har noget kendskab til konkrete sager, der giver mig grundlag for at komme med udtalelser om, hvorvidt det kan føre til retsforfølgelse.
Altså, det er virkelig en sag for det amerikanske retslige system, og jeg har fuld tillid til, at der i et åbent retssamfund som det amerikanske også vil blive taget de nødvendige retlige skridt, hvis der er grundlag for det.
Det kan jeg jo ikke stå som politiker i Danmark og udtale mig om.
Frank Aaen (EL), 2009-01-21:
Det, jeg spurgte om, var, om statsministeren kan tilslutte sig udenrigsministerens vurdering af, at der selvfølgelig skal, kan og vil komme et opgør med de metoder, der blev tilladt under George Bush, den tortur, som han og hans folk var ansvarlige for blev gennemført i Irak.
Jeg vil da også godt lige citere Venstres udenrigsordfører, hr. Søren Pind, som siger, at den der godkendelse af torturlignende metoder medvirkede til, at Bush-æraen må betegnes som moralsk korrupt.
Er statsministeren enig med udenrigsministeren og Venstres udenrigspolitiske ordfører?
Lene Espersen (KF), 2009-01-21:
Jeg vil starte med at sige til fru Line Barfod, at på det spørgsmål, som er blevet stillet mig, og jeg skal svare på i dag, om, hvad jeg vil gøre for at hjælpe det antal mennesker, hvis bolig på grund af finanskrisen bliver sendt på tvangsauktion, vil svaret sådan set være, at vi ikke sagligt set mener, at man kan sige, at den finanskrise, der startede for 3-4 måneder siden, ligesom skal have hovedskylden for, at der er boliger, der kommer på tvangsauktion.
Det er klart vores vurdering, at den afmatning, der er sket på boligmarkedet, skete meget, meget tidligere end finanskrisens indtræffen i verdensøkonomien.
Men jeg vil sige til fru Line Barfod, at regeringen sandelig har gjort mange ting for bl.a. at være med til at sikre, at der ikke kommer uro på realkreditmarkedet.
Man kan sige, at det nok er vigtigt at få understreget, at når det gælder ydelsen på udestående boliglån, bliver de jo ikke finansieret fra dag til dag, men alene når finansieringsvilkårene skal genforhandles.
Og vi sikrede faktisk i oktober 2008, da vi lavede en aftale om finansiel stabilitet på pensionsområdet, at der kom ro på i forhold til hele realkreditobligationsmarkedet, netop for at undgå, at det her ramte familierne for hårdt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
To ting: Det første er, at alle ved, at den danske regering gentagne gange på det kraftigste har taget afstand fra de eksempler, der har været, på behandling af fanger, der er i strid med internationale regler, eller sågar anvendelse af tortur.
Så vores position er meget klar; det tager vi kraftigt afstand fra.
Det andet vedrørende mulige retlige opgør: Der har jeg fuld tillid til, at skulle der foreligge eksempler, der kalder på en retslig behandling, vil det i et åbent retssamfund som det amerikanske også ske.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-01-21:
Jeg er da sådan set glad for statsministerens indrømmelse af, at præsident Obamas tale er et brud med Bushs linje.
Bl.a. indgår jo heller ikke i talen udtrykket krigen mod terrror; det står der ikke.
Der står en anden formulering om, at man er i krig med et vidtforgrenet netværk; det har jeg godt set.
Men krigen mod terror, som var Bushs retorik, genfindes ikke her.
Så vil jeg spørge statsministeren: Er statsministeren så, når nu vi ser på hele problemkomplekset i Mellemøsten, enig i den betragtning fra den nye præsident, når han siger: Vi vil række hånden ud, hvis I vil åbne den knyttede næve?
Er statsministeren enig i det, altså at vi med andre ord er kommet ind i en ny fase, også i Mellemøsten, hvor det nu drejer sig om at skabe forsoning og ikke skabe krig?
Høgni Hoydal (T), 2009-01-21:
Jeg må sige, at det ikke undrer mig - vi har jo før set den strategi med, at det ene folketingsmedlem fra Færøerne spilles ud mod det andet.
Men sagen er jo slet ikke den, at jeg har forsøgt at skabe nogen uenighed om den her sag.
Den Nordatlantiske Gruppe har jo allerede fra december måned gentagne gange også bedt om et møde med erhvervs- og økonomiministeren for at holde sig orienteret om, hvad der skulle ske i denne sag.
Pointen er jo, at vi har at gøre med myndigheder - i dette tilfælde den færøske regering og det færøske parlament - som træffer økonomiske afgørelser hver dag, og det, at vi så har nogle afgørelser, der træffes om hele den finansielle sektor, som de politikere, der efter min mening burde være ansvarlige på Færøerne, ikke er deltagende i, skaber efter min mening ikke nogen ansvarsfuld grobund for at håndtere de finansielle udfordringer også på Færøerne.
Derfor vil jeg spørge statsministeren en sidste gang: Hvad var egentlig argumentet imod at inddrage de færøske myndigheder fra begyndelsen?
Findes der noget godt argument for det?
Lene Espersen (KF), 2009-01-21:
I december 2008 var der omkring 350 tvangsauktioner, men i et lidt længere tidsperspektiv er tallet relativt lavt.
I starten af 1990'erne var der til sammenligning over 1.000 tvangsauktioner om måneden.
Tvangsauktion over en bolig sker som regel efter et længerevarende hændelsesforløb, der starter med, at terminsbetalingerne udebliver, og det efterfølgende ikke viser sig muligt at finde en løsning med bank og realkreditinstitution.
Skilsmisse, sygdom eller andre hændelser, der på afgørende vis kan ændre husstandens indkomstforhold, er ofte den udløsende faktor i et sådant hændelsesforløb.
Afmatningen på boligmarkedet satte ind, før finanskrisen eskalerede i efteråret 2008, og jeg tror derfor, man skal være forsigtig med at tilskrive finanskrisen den stigning, der har været i antallet af tvangsauktioner i det seneste år.
Jeg vil også gerne fremhæve, at den helt store ombytning af obligationer i december stort set gik efter planen, bl.a. som følge af allerede iværksatte initiativer.
Men jeg vil gerne understrege over for fru Line Barfod, at regeringen naturligvis følger udviklingen nøje.
Line Barfod (EL), 2009-01-21:
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe det voldsomt stigende antal mennesker, hvis boliger på grund af finanskrisen bliver sendt på tvangsauktion?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Jamen det har jo alle dage været min opfattelse, at det er de færreste konflikter i verden, der alene har en militær løsning.
Jeg er klart af den opfattelse, at en håndfast militær indsats kan være nødvendig for at skabe fornøden sikkerhed.
Men det siger sig selv, at skal man vinde freden, er man nødt til at intensivere bestræbelserne på civil genopbygning, på udvikling af stabile demokratiske institutioner, på sikring af et demokrati, af menneskerettigheder, retsstatsprincipper.
Så militære løsninger kan ikke stå alene; de skal knyttes til en stærk civil indsats.
Det er ikke nogen ny opfattelse, den har jeg haft hele tiden, og det er den, der ligger til grund for dansk politik, bl.a. i Afghanistan.
Jamen på visse punkter er den det da, og det skulle da også være mærkeligt andet i et demokrati, hvor et parti har vundet over et andet parti.
Så det er da klart nok.
Bl.a. lægger han jo vægt på at styrke indsatsen i Afghanistan.
Så det, han vil gøre, er faktisk at flytte ressourcer væk fra Irak og til Afghanistan, og det kan han bl.a. gøre, fordi situationen i Irak jo faktisk er blevet bedre.
Og jeg siger ikke, at den er tilfredsstillende, slet ikke.
Men faktisk er der blevet mindre vold, der er blevet mere roligt i Irak, og derfor kan han flytte soldater væk derfra og til Afghanistan.
Jeg mener, at det er en fuldstændig rigtig beslutning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-01-21:
For at forsøge at komme lidt længere i den her diskussion, vil jeg da bare lige gøre klart, at jeg har den vurdering, at krigen i Irak afgørende har svækket USA, USA's anseelse, har svækket bestræbelserne for at bekæmpe terrorisme.
Men for at komme et stykke videre ind til statsministeren, der helst vil diskutere, hvorfor han startede krigen i Irak eller var med til det, vil jeg spørge på en anden måde.
Nu har statsministeren stået og rost præsident Obama og hans tale i går.
Er statsministeren enig i, at denne tale betegner et klart brud med præsident Bushs udenrigspolitiske linje?
Jeg står her med dagens udgave af International Herald Tribune, hvor de på forsiden skriver et klart brud, et fast brud, med Bush.
Er statsministeren enig i den vurdering, som kommer til udtryk i den internationale presse, at Obamas tale i går er raffineret, men et klart brud med den politiske linje, som præsident Bush har lagt?
Line Barfod (EL), 2009-01-21:
Jeg har spurgt ministeren, hvilke initiativer ministeren vil tage for at hjælpe familierne, så vi kunne prøve at undgå de mange tvangsauktioner, men jeg synes ikke rigtig, jeg hørte noget fra ministeren.
Jeg kan tydeligt huske de mange tvangsauktioner, der var i slutningen af 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne oven på Schlüterregeringens kartoffelkur.
Jeg har siddet som advokat og rådgivet masser af de familier, som er kommet ud i kæmpestore økonomiske og sociale problemer på grund af disse tvangsauktioner, og vi risikerer altså at få smadret mange familier og få ødelagt vilkårene for mange børn, hvis vi ikke sætter ind og gør noget for at forhindre tvangsauktionerne, og derfor vil jeg gerne høre, hvilke ideer ministeren helt konkret har til at hjælpe med at modvirke, at familier bliver sat fra hus og hjem på grund af tvangsauktion.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Jamen når jeg svarer på - eller giver som svar - hvad der var årsagen til, at vi tilsluttede os den internationale koalition, er det jo, fordi hr. Helveg Petersens spørgsmål kunne lede i retning af, at vi gik med for at bekæmpe terrorisme.
Men det har slet ikke været det aspekt, der var inde i billedet for regeringen; det var Saddam Husseins manglende samarbejde med FN's Sikkerhedsråd.
Hvordan så krigen i Irak har påvirket kampen mod terror eller udbredelsen af terrornetværk synes jeg er meget vanskeligt at udtale sig om.
Altså, det er jo desværre sådan, at terrorgrupper bruger enhver konflikt som redskab for deres formål.
De bruger Israel-Palæstina-konflikten; de bruger Irakkrigen; de bruger krigen i Afghanistan; altså, enhver form for konflikt bliver af ekstremister brugt som rekrutteringsgrundlag.
Og derfor er det da klart, at man ikke kan udelukke, at der så også er nogen, der bruger Irakkrigen som begrundelse.
Efter min opfattelse ændrer det ikke på, at verdens frie demokratier har en forpligtelse til at stå sammen - og i det her tilfælde fik man altså fjernet en skruppelløs diktator som Saddam Hussein, som jeg går ud fra at hr. Helveg Petersen heller ikke syntes særlig godt om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-01-21:
Mit spørgsmål gik såmænd ikke så meget på årsagerne til indsatsen i Irak som på, hvad den har ført til.
Jeg spørger, om indsatsen i Irak har ført til at slække den internationale terrorisme.
Men før jeg går videre, vil jeg da gerne gøre opmærksom på, at dele af det flertal, som statsministeren påberåber sig, jo har en helt anden opfattelse.
Det er såmænd ikke det afgørende.
Det afgørende for mig er diskussionen om den internationale terrorisme.
Politisk set
er Iran styrket, Hizbollah er styrket, Hamas har været styrket, Det islamiske Broderskab i Egypten er blevet styrket.
Man kan sige, at alle Vestens værste uvenner er blevet styrket som følge af krigen i Irak.
Kan statsministeren medgive, at krigen i Irak har medvirket til at styrke ekstreme kræfter i Mellemøsten?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Jeg vil sige til hr. Niels Helveg Petersen, at årsagen til, at den danske regering gik til Folketinget og fik et flertals opbakning til deltagelse i den internationale militære operation i Irak, var, at Saddam Hussein ikke ville samarbejde med FN og ikke rettede sig efter de resolutioner, som FN's Sikkerhedsråd havde vedtaget.
Og efter vores opfattelse må det have en konsekvens.
Hvis man skal bevare respekten for FN, må det også være sådan, at en skruppelløs diktator som Saddam Hussein ikke bare uden konsekvenser kunne tilsidesætte beslutningerne i sikkerhedsrådet.
Og derfor syntes vi, at tiden nu var kommet til, at det måtte have en konsekvens, og derfor tilsluttede vi os den internationale koalition.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-01-21:
Mener statsministeren, at indsatsen i Irak på en effektiv måde har bidraget til at svække den internationale terrorisme?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Jamen det har ikke været noget ønske om at holde færøske myndigheder udenfor.
Vi har orienteret de færøske myndigheder, og jeg har haft en god samtale og god kontakt med lagmanden, akkurat som hr. Edmund Joensen beskrev det.
Nu skal jeg sige hr. Høgni Hoydal, hvad jeg tror det her drejer sig om.
Det drejer sig om, at hr. Høgni Hoydal ikke bryder sig om her at få demonstreret, hvilken fordel det i virkeligheden er at være med i et rigsfællesskab.
For her ser vi jo, at det i økonomisk urolige tider altså kan være meget byrdefuldt at stå uden for et større fællesskab.
Jeg tror, at hr. Høgni Hoydal vil kunne se det illustreret på Island.
Det, Færøerne nu oplever, er, at vi vedstår os et ansvar i rigsfællesskabet og er parat til at lade færøske banker uden videre omfatte af den her ordning.
Hvis Færøerne skulle ønske det anderledes, respekterer vi det, og så kan vi fremsætte ændringsforslag.
Men jeg tror, at hr. Høgni Hoydal skal tænke sig meget om og ikke bidrage til at skabe finansiel ustabilitet på Færøerne.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Ministeren er enormt virkelighedsfjern.
Det er meget godt, at ministeren giver udtryk for, at regeringen har styr på det, men den sidste undersøgelse fra regionerne selv viser, at 50 pct. af de pårørende ikke bliver inddraget.
Det er altså regionernes egne tal, som ikke er særlig gamle.
En undersøgelse fra Bedre Psykiatri viser, at 34 pct. af den danske befolkning, over en million mennesker, er pårørende.
Man ved fra udlandet, at når man inddrager de pårørende, er der meget bedre resultater af behandlingen, og mange af de sindslidende kommer sig.
Når der samtidig er så dystre resultater fra Danmark, som viser, at vi ikke bruger de pårørende nok, hvordan kan ministeren så få sig selv til at sige: Der er ikke brug for nye regler, især fordi vi allerede gør noget?
Hvad er det, regeringen gør?