runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Jeg synes jo alligevel, at det er lidt underligt.
Altså, i søndags hørte vi statsministeren tale om, at klimaet nu skulle i centrum - ikke mere med at være fodslæbende.
Så kommer der et forslag her, der ganske rigtigt, som hr. Henrik Høegh siger, vil skævvride forstået på den måde, at det vil opmuntre kommunerne til at foretage investeringer, som er energibesparende.
Og så er det galt.
Jamen hvis man ikke skal forsøge at skævvride og skubbe lidt en gang imellem for at få folk til at gå i den rigtige retning, hvad skal man så gøre for at leve op til statsministerens ambitiøse planer?
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Det, som hr. Per Clausen tager fejl i, er, at man ikke har opgivet at have indsigt i aftalerne med KL og have styr på landets økonomi.
Det her kan vi også tage som en opfordring til kommunerne om, at de, når de i øvrigt laver investeringer inden for det her historisk høje loft, selvfølgelig tænker energieffektiviseringer.
Det er helt naturligt.
Så endnu en gang: Det her er ikke et enten-eller, det er et både-og.
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Jeg har svært ved helt at forstå, hvordan hr. Henrik Høeghs reaktion på det her beslutningsforslag skulle kunne få kommunerne til at tænke, at de så hellere må investere i energirenoveringer.
Pointen er jo, at man har lagt nogle rammer ned over kommunerne, og så siger i hvert fald nogle kommuner, at de faktisk gerne ville investere mere i energibesparelser, end de kan inden for de rammer.
Og så siger hr. Henrik Høegh og Venstre: Nej, det skal I ikke af hensyn til samfundsøkonomien.
Samtidig ignorerer man fuldstændig, at alle byggefagene taler om, at der er stor risiko for, at der kommer øget arbejdsløshed.
Man kan jo stille sig selv det spørgsmål, om det er etableringen af en arbejdsløshed, der er større, end den er i dag, der er vigtigst for Venstre, eller om det er at få gjort noget ved klimaproblemerne.
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Jeg vil også gerne sige til hr. Per Clausen, at jeg er helt sikker på, at de overvejelser, som bliver beskrevet omkring arbejdsløshed, omkring vækst eller recession, også er med til næste år, når man med KL aftaler, hvor stor anlægsrammen skal være.
Da er det naturligt, at de er med der.
Og så er det jo i øvrigt sådan, at energieffektiviseringer er med i hverdagen, hver eneste gang kommunerne kigger på offentlige bygninger også inden for anlægsrammen.
Nu vil jeg fastholde over for hr. Rasmus Prehn, at der er et historisk højt anlægsloft.
Det her er ikke et enten-eller.
Jeg synes, at det her bliver diskuteret, som om man enten laver energiinvesteringer, eller man laver plejeboliger eller børnehaver.
Det er jo helt naturligt, at man i de anlægsinvesteringer, kommunerne i øvrigt har inden for den her anlægsramme, samtidig indtænker energiinvesteringer og effektiviseringer.
Nu, den er historisk høj, skal man jo som håndværker glæde sig over, at kommunerne trods alt har en pænt stor ramme at investere inden for, også i en periode med recession.
Jeg er sikker på, at det vil være med i overvejelserne ved næste aftale, hvis det sker fyldest, som hr. Rasmus Prehn forudser.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Det overlever jeg nok endda.
Jeg er mere interesseret i, at ordføreren vil være med til at lempe på det her anlægsloft.
Sagen er jo den, at f.eks. AErådet siger, at der ikke er tale om noget historisk højt anlægsloft, men at det sådan set er mindre end det, der har været tidligere.
Men lad os nu ikke få en taldiskussion.
Det her handler om klima, energi og miljø, og det handler om beskæftigelse.
Altså, hvordan vil ordføreren fra Venstre fortælle f.eks. en håndværksmester på Lolland eller på Falster følgende: Der er sådan set en masse opgaver, der trænger til at blive løst ude i kommunerne, bl.a. noget, der kunne være med til at fremme forbedringer af energiforbruget, sådan at man bruger mindre energi, og det kunne også sætte gang i noget beskæftigelse, men det vil vi ikke give dig lov til; det skal du ikke have lov til at lave, fordi vi har et anlægsloft?
Hvordan vil ordføreren fortælle borgere i Guldborgsund Kommune og i Lolland Kommune, at man ikke skal have lov til at lave renoveringer, der er med til at bringe energiforbruget ned, fordi der er noget, der hedder et anlægsloft?
Hvordan vil ordføreren forklare det?
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Jeg vil fastholde, at samlet set, når vi har alle punkter med i aftalen med KL om anlægsrammerne, er det et historisk højt tal.
Men jeg understreger, at det er samlet set, når alle poster er med.
Hvad angår de overvejelser, du nu taler om omkring overophedning eller arbejdsløshed, omkring udviklingen i samfundet i økonomien, recession eller udvikling og vækst, så er det lige nøjagtigt det, der skal ligge til grund for aftalerne hvert år.
Er det den situation, man står i til næste år, kan det meget vel betyde, at det så er det, man vælger at tage hensyn til, næste gang man skal lave den nye anlægsramme med kommunerne.
Så de ting, du nævner, er helt relevante.
Jeg synes bare ikke, vi skal pille det ud af den årlige aftale.
Det bør ligge der, hvor det reelt hører til; så vi fastholder, at man samlet set der kan tage hensyn til landets økonomi.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Men det er jo spørgsmål om, at vi har en risiko for overophedning, fordi vi mangler arbejdskraft.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om, hvor mange penge vi bruger, og jeg tror altså, at der er mange gode gamle Socialdemokrater, der må rotere i deres grav, hvis de hører, at Socialdemokratiet synes, at man ikke skal tage hensyn til, at man lægger for stort pres på efterspørgslen på arbejdskraft, sådan at man risikerer at skabe løninflation.
Det har jo været en overhængende risiko.
I den senere tid er der så måske sket nogle ændringer i det økonomiske billede, men det har jo været en helt klar risiko med de lønstigninger, vi havde.
Hvis vi begyndte at sætte mere gang i efterspørgslen efter arbejdskraft, så kunne det bare gå helt galt.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg tror ikke, at det er gået op for velfærdsministeren, at hele verden - hele verden - står over for en finanskrise med risiko for omfattende massearbejdsløshed.
Det er faktisk den situation, vi er i lige nu.
Det der med overophedning er ikke særlig aktuelt længere.
Derfor er det også vigtigt, at vi går ud og spørger udeomkring.
Prøv engang at gøre det.
Det er folk i byggeriet, som begynder at blive arbejdsløse nu, det er dem, som har brug for, at vi giver dem en saltvandsindsprøjtning og siger, at nu skal der ske noget.
Det er ikke, fordi vi har en mægtig arbejdsløshed, men det er ikke overophedning, som skal afholde os fra at foretage nogle kloge, klimavenlige investeringer, investeringer, som tjener sig selv hjem.
Det er jo det, der er pointen.
Det er jo penge, som man investerer i isolering, i bedre vinduer, for så sparer man på varmen, og det er godt for klimaet, det er godt for borgerne, det burde faktisk være godt for os alle sammen, det er kun regeringen, der bremser det.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jamen jeg er helt enig i, at det er supergodt med energirigtige investeringer.
Det bliver der jo også arbejdet på, og der er jo sket virkelig, virkelig meget.
Men det er en forkert analyse at sige, at vi i den situation, vi står i nu, har en risiko for omfattende massearbejdsløshed.
Jeg har ansvaret for en aftale med Kommunernes Landsforening, og den kan jeg ikke bare gå ind og ændre på.
Det er jo sådan, at kommunerne under alle omstændigheder har disponeret ud fra en anlægsramme på 15 mia. kr.
Den er jo i øvrigt høj, også i forhold til det historiske, tidligere niveau i aftalerne, og det vil sige, at der jo er særdeles gode muligheder for, at de renoveringer, som kommunerne laver, er energirigtige, og det forventer jeg at de er.
Jeg er altså ikke energiminister.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Ministeren giver udtryk for, at anlægsrammen er historisk høj, men det er sådan, at den er 0,5 mia. kr. mindre, end den var sidste år.
Så det kan man ikke sige ligefrem er historisk højt.
Nu hørte vi her i weekenden, at statsministeren indrømmede, at han og partiet Venstre og regeringen har taget fejl i 7 år på klimaområdet - i 7 år har man taget fejl.
Man har talt forkert om alt, hvad der har handlet om CO2 og klima og alt muligt andet.
Nu har man indset, at der skal gøres noget på det her område.
Står vi over for en situation, hvor vi skal vente tilsvarende 7 år, før regeringen og statsministeren og alle ministrene indser, at det også er en forkert analyse, at det største problem er overophedning?
At det, der sådan set er det lurende problem nu, er stigende arbejdsløshed, så det, der rent faktisk skal til, er at sætte gang i beskæftigelsen ved at lempe på de anlægsrammer, der er, så man dels får noget sat i gang i kommunerne, som er til gavn for klimaet, dels får skaffet nogle arbejdspladser til nogle af de mange håndværkere, der har udsigt til at blive ledige nu, fordi der er en afmatning.
Er det det, vi står over for?
Skal man bruge 7 år mere til at indse, at man har taget fejl, eller kan man skynde sig at få indset, at der skal ske noget nu?
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-18:
Tak for det.
Når Venstres ordfører igen og igen bruger ordene historisk højt om de kommunale anlægsbudgetter, er det jo en gang spindoktorsnak, for det, der er virkeligheden, er jo selvfølgelig, at det efter kommunalreformen, hvor man fik et langt større ansvarsområde, altså overtog en række opgaver fra amterne, naturnødvendigt vil være sådan, at anlægsbudgetterne også samlet set er blevet højere.
Så det er jo bare noget udenomsnak.
Det, der er det afgørende, er selvfølgelig, om kommunerne har mulighed for at gennemføre de investeringer, de faktisk gerne ville foretage inden for den økonomi, de har til rådighed også på det her område.
Faktisk er der kommuner, som aflyste investeringer på energiområderne, da regeringen indførte sit anlægsstop.
Er ordføreren ikke bekendt med det?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Der bliver altså ført en energipolitik, som tager højde for de størst mulige energibesparelser, og der bliver også ført nogle forhandlinger med kommunerne, som går i gang i maj måned, tror jeg det er, om deres anlægsrammer for næste år.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Ministeren refererer til en aftale med kommunerne, men kommunerne vil jo gerne lave om på det her.
Der er masser af kommuner, som har sagt: Jamen vi vil altså gerne tage energifremmende initiativer.
Der er direkte kommuner, der har søgt om at få dispensation for anlægsloftet, fordi de er i gang med at lave renoveringsopgaver på deres skoler og deres børnehaver eller måske gerne vil bygge en børnehave, der er nulenergieller plushus, sådan at man kan få god energi ud af det.
Men det er jo dyrere end at lave konventionelt byggeri eller konventionel renovering, og derfor har man ikke råd til det under anlægsloftet, selv om man kan se, at den her investering jo ville tjene sig hjem efter 5-6 år, og så ville man gøre sine borgere en god forretning.
Men man må ikke på grund af regeringens anlægsloft.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Det er jo ikke noget med, at de står lige her og nu, og hvis man overhovedet skal tage det kommunale selvstyre alvorligt, er det jo lige præcis grundtanken, at man siger, at der bliver udstukket nogle generelle rammer fra centralt hold, og dem er der så nogle opgaver der skal løses inden for.
Ved siden af det fører man så en energipolitik, som forhåbentlig fører til de størst mulige besparelser, og jeg er helt enig i, at det simpelt hen er et meget, meget vigtigt sigte at sikre det.
Det er altså ikke den måde, man fører energipolitik på.
Det er altså ikke slet og ret ved, at man lige fritager det i en kommuneaftale, som i øvrigt allerede er indgået, og nu står vi foran den næste aftale.
Henrik Høegh (V), 2008-11-18:
Regeringen og KL har med kommuneaftalen i juni aftalt en historisk høj anlægsramme for at sikre et løft i de fysiske rammer i kommunerne.
Derfor får kommunerne mulighed for at gennemføre en række af de anlægsinvesteringer, som de finder vigtige, herunder energiinvesteringer.
Ude lokalt har man som regel et godt kendskab til, hvilke investeringer der står først for.
I nogle kommuner er det plejehjem, i andre er det skoler, og andre steder igen kan det være børnehaver, der trænger mest til en renovering.
Dette forslag ville imidlertid have som konsekvens, at kommunerne helt ville kunne trække energiinvesteringerne ud af den almindelige prioriteringsrækkefølge, og det ville i så fald være ret formålsløst at aftale en samlet ramme for anlægsinvesteringer.
Det mener vi i Venstre er en forkert vej at gå.
Vi frygter også, at det vil skævvride kommunernes investeringer og dermed modvirke investeringer de steder, hvor der virkelig er behov for renoveringer eller nybyggeri.
Derfor mener vi, at det vil være bedre, som det er nu, nemlig at lade det være op til kommunerne at lave deres egne prioriteringer af deres anlægsinvesteringer.
Det betyder selvfølgelig ikke, at kommunerne ikke vil tænke energisparehensyn ind i deres investeringsplaner.
Det vil de naturligvis gøre, for der er i forvejen store gevinster ved at bygge energivenligt nybyggeri eller renoverere eksisterende byggeri, men ideen med at aftale et anlægsloft med kommunerne er jo hensynet til landets generelle økonomi.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Venstres ordfører giver udtryk for, at der er tale om et sådan historisk højt anlægsloft.
Men er sagen ikke den, at der sådan set er en lavere anlægsramme i de kommende år, end der har været i indeværende år?
Er det ikke situationen?
Med hensyn til hele risikoen for en overophedning af økonomien vil jeg spørge, om sagen ikke er den, at der sådan set er udsigt til, at der bliver flere ledige.
Er det ikke det, Dansk Byggeri fortæller om?
Har Dagbladet Børsen ikke skrevet om, at håndværksmestre landet over står med tomme ordrebøger og ryster i bukserne over at skulle fortælle deres svende, at de skal afskediges, fordi der ikke er mere at lave?
Ville det så ikke være en god håndsrækning og et rigtigt initiativ at sige, at vi, når vi nu også står over for nogle klimaproblemer, skulle lade kommunerne bruge penge på klimainitiativer, så vi gør noget godt for miljøet, for energien, for klimaet, men også får sat noget beskæftigelse i gang?
Er det ikke en klog måde at tænke på?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Jeg vil lige sige til fru Karin Storgaard, der siger, at det er for sent: Dansk Folkeparti og regeringen havde faktisk chancen for at gøre det her under debatten om det lovforslag, der udmøntede regeringens ensidige diktat til kommunerne.
For der stillede SF et ændringsforslag om, at kommuner, der ønskede at energirenovere, kunne få dispensation fra anlægsloftet, hvis det var nødvendigt for dem for at gennemføre den energirenovering.
Men det, man gjorde, var, at man stemte nej sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti.
På det her område skulle der ikke gives nogen dispensation.
Vi synes i SF, det har været rigtig positivt at se, hvor mange kommuner der er gået i gang med at lave en fremadrettet, fremsynet energi- og klimapolitik, herunder at se på deres kommunale bygninger, som i vid udstrækning bruger alt, alt for meget energi, ligesom de statslige bygninger gør det.
Og det har været dejligt at opleve, at så mange kommuner har meldt sig som klimakommuner på opfordring fra Danmarks Naturfredningsforening.
Det, der er så underligt, er, at det så ikke glæder regeringen også.
Man kunne også gøre det lidt mere snævert, man kunne sige: Nåh ja, vi skrev jo faktisk i februar i år under på, at vi vil sænke energiforbruget med ½ pct. om året i absolutte tal hvert år de næste 4 år.
Det skrev vi jo under på, det var oppositionens krav, så vi kunne måske se det her som en hjælp til selvhjælp, sådan at vi faktisk kan indfri den aftale.
Den tanke er tilsyneladende heller ikke passeret gennem hovederne på ministrene eller ordførerne for regeringspartierne eller støttepartiet.
Det kunne jo give en en mistanke om, at man ikke synes, det er helt så forpligtende at lave en aftale om, at energiforbruget skal ned, som det er at lave en plejepladsgaranti.
Det kunne jo tyde på, at det her ikke er helt så forpligtende, når man åbner kramkisten og kigger ind hos regeringspartierne.
Det vidner jo nok om, at det er sådan lidt svært at blive rigtig grøn, når det kommer til stykket.
Men jeg vil sige, at det jo ikke er nogen skam at sige: O.k., det var måske ikke så klogt, at vi ikke lavede den dispensationsadgang tilbage i foråret 2008.
Så lad os da for pokker lave den nu, sådan så vi kan komme i gang med, at de kommuner, som gerne vil det her, som har pengene til det, eller som kan låne til det af velfærdsministeren, rent faktisk kan udføre det her.
For hvordan pokker skal vi kunne realisere den målsætning om, at energiforbruget skal ned, hvis det ikke er sådan, at vi har kommunerne til at spille med?
Det lader sig naturligvis ikke gøre, og derfor er det bare ensidig dumt at være så dumstædig og sige: Nu har vi lavet det her, og det vil vi ikke lave om på.
Så jeg vil sige: Kom nu til fornuft, og giv så den dispensationsadgang, sådan at man får kommunerne som medspiller i hele det, der hedder hjælp til selvhjælp, i stedet for at sidde og være så dumstædig på det her område.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-18:
Jamen jeg kan berolige ordføreren for SF med, at det er rigtigt og ærligt ment, at vi jo nu med statsministeren i spidsen har fået sat dagsordenen for klima og grøn vækst, herunder også det, der så er dages emne, nemlig energibesparende investeringer i kommunale bygninger.
Det er ærligt ment, og reglerne er faktisk også således, at kommunerne kan lave alle de energibesparende investeringer, som de har lyst til at prioritere, inden for de aftalte anlægsrammer, der er.
Så det er sådan set åbne døre, man løber ind.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Jeg vil allerførst sige, at nu røg hr. Bonnesen lige i fælden igen ved at sige, at det her er en aftale.
Det er ikke en aftale, det er et ensidigt diktat.
Men jeg vil godt sige noget til hr. Bonnesen.
Det er jo sådan, at når man gerne vil være grøn, så forpligter det også, nemlig til rent faktisk at gøre nogle ting.
Og mener hr. Bonnesen, at det er lettere at realisere, at energiforbruget skal ned, hvis man siger til kommunerne, at det i øvrigt er forbudt for jer at gennembryde anlægsloftet?
Selv om I har pengene, så må I ikke gøre det her.
Er det en hjælp til at få energiforbruget ned, eller er det noget, der gør det sværere at få energiforbruget ned?
Erling Bonnesen (V), 2008-11-18:
Det er der også alle muligheder for inden for de aftalte regler, der foreligger i dag.
Man kan få sine projekter planlagt og prioriteret og beregnet, så man ved, hvad det er, der skal til, for at vi lige præcis får lavet de rigtige energibesparende investeringer, således at man får energiforbruget ned og får forbedret sin økonomi.
Man har også mulighederne for at gennemføre det inden for de økonomiske anlægsrammer, der ligger i dag.
Så opgaven ligger helt på det kommunale bord.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Det må jeg jo forstå på den måde, at hr. Bonnesen synes, at det er helt vidunderligt, at statsministeren både står og lovpriser Sønderborg Kommune, og at den samme regering, som statsministeren er i spidsen for, siger nej til, at Sønderborg Kommune kan gennemføre de energirenoveringer, de har planlagt, og som de har pengene til.
Det synes hr. Bonnesen altså er den rigtige vej til at få flere energirenoveringer og dermed et mindre energiforbrug i Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Altså, vi havde statsministerens udmeldinger i weekenden om, at nu skulle vi være en grøn klimanation, og så havde vi den konservative ordførers personlige meldinger omkring Lomborg og om, at han ikke burde få tredoblet sine midler.
Jeg tænkte, at nu er vi på vej i den rigtige retning.
Så står vi her med en konservativ ordfører, som siger, at det her forslag begrænser kommunernes handlefrihed.
Jamen det er da det modsatte.
Det svarer til, at vi sammenligner kommunerne med en indsat i fængsel: O.k., du får lov til at komme ud af cellen, du får lov til at komme på gårdtur.
Det er det, det her forslag drejer sig om.
Der er lige nogle betingelser: Du må ikke hoppe over hegnet, du må ikke have en kniv med, eller hvad ved jeg.
Men det er dog trods alt en lempelse, at du får lov til at komme ud på gårdtur.
På samme måde er det her forslag en lempelse: Kommunerne får lov til at lave nogle investeringer.
Og det kalder den konservative ordfører for en begrænsning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-18:
Tak for det.
Når man læser beslutningsforslaget, vil man se, at der meget, meget præcist står, hvilke initiativer kommunerne skal foretage; der står oven i købet, hvilken rækkefølge kommunerne skal foretage dem i.
Hvad nu, hvis der er en kommune, som mener, at man kan opnå en CO2-besparelse eller en energibesparelse på en anden måde end lige det, som hr. Per Clausen og andre har skitseret i det her beslutningsforslag?
Hvis vi vedtager det her, er man jo låst fast på det system, som er beskrevet her, fra statens side.
Jeg tror altså stadig væk så meget på kommunerne, at dér skal kommunerne også kunne forvalte den frihed, at de på baggrund af deres kreativitet, iderigdom, lokale initiativer selv kan gå ind og se, hvordan de kan fremme både energibesparelser, en begrænsning af CO2 og andet.
De behøver ikke hr. Per Clausen til meget, meget detaljeret at beskrive, hvordan de skal gøre det.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Altså, der er to mulige situationer.
Der er den nuværende situation, nemlig at kommunerne ikke må investere ud over det, der er besluttet af regeringen.
Selv om kommunerne har penge, selv om kommunerne har et ønske, selv om skidtet er ved at skvatte fra hinanden ude i kommunerne, så må de ikke bruge flere penge, end regeringen har besluttet.
Det, der ligger i det her forslag, er, at de får lov til at bruge nogle penge.
De får lov til at bruge deres egne penge på at investere i nogle energiinvesteringer, som kan give os alle sammen et bedre klima.
Det tror jeg sådan set mest er for regeringens skyld.
Jeg er sikker på, at Enhedslisten også vil være med på, at vi sagtens kan tale om at lempe nogle af de her betingelser.
Det er jo et spørgsmål om at sætte kommunerne mere fri og give kommunerne mulighed for at hjælpe os alle sammen med at opnå vores klimamål.
Jeg synes ikke, at den konservative ordfører er kommet med et eneste bud på, hvordan vi kommer frem til klimamålene for Danmark.