runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Jamen jeg beklager virkelig, at der kommer en sådan udenomssnak her, og at Socialdemokratiet afslører sig som det typiske statsparti, man er, hvor man sådan jagter borgere og ikke forsvarer borgernes interesser.
At det så er skuffende, at resten af regeringen følger trop, og at deres parlamentariske grundlag ikke skrider ind over for det, er sådan en anden sag, vi må diskutere lidt efterfølgende.
Men det konkrete spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er krystalklart, og det er ikke med udgangspunkt i en konkret personsag: Hvis man kan se, at der er sager, der bliver behandlet forskelligt i SKAT – nu har vi to sager, som har været offentligt fremme, nemlig Kinnocksagen og Camilla Vest-sagen –
har man så ikke som stat, som myndighed, som skattevæsen, som politiker et ansvar for at sørge for, at der ikke bliver begået et gedigent justitsmord, hvor en sag bliver behandlet anderledes end en anden sag?
Har man ikke en underretningspligt, har man ikke en forpligtigelse til at sikre, at et ægtepar ikke kommer 1 år og 9 måneder i fængsel, blot fordi SKAT København træffer en anden afgørelse end SKAT Nordsjælland?
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Så på den måde synes jeg da, at det er godt, at Camilla Vest-sagen er blevet afgjort, som den er blevet.
Men det, der vel egentlig er trædestenen og den reelle grund til, at nogle partier med Venstre i spidsen har rejst den her sag i dag, er, at man vil lave en sammenkædning mellem Camilla Vest-sagen og Kinnocksagen.
Der vil jeg bare sige, at vi har fået dokumenteret i den domskommentar, der nu er kommet, at der ikke er den sammenhæng.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Det er meget belejligt, at der, når der en forespørgselsdebat i dag om et klokkeklart justitsmord, så lige kommer en offentliggørelse lidt i kl. 24 i går aftes, om, at man lige har fundet nogle jurister i SKAT, som kunne forsvare sig selv, frikende selv og sige, at der ikke er begået justitsmord.
Jeg synes, det er en kæmpe katastrofe for et retssamfund, at vi står med regeringspartier, som simpelt hen benægter et klokkeklart justitsmord.
Hvorfor ikke bare lægge sig fladt ned og sige: Det er selvfølgelig ikke godt nok, og vi er nødt til at sørge for, at det bliver lavet om?
Hvorfor skal man vente til et par timer før en forespørgselsdebat, før man prøver på at komme med en frikendelse af sig selv?
Det ligner simpelt hen ikke noget.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Igen vil jeg ikke gå ind i drøftelser af konkrete personsager fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg ikke klæder Folketinget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Jeg synes, det er ren sovsesnak.
Hvad angår Camilla Vest-sagen, så blev hun dømt i alle instanser, indtil sagen kom i Landsretten, hvor hun stod til at blive dømt igen, men fordi man ved en tilfældighed fik Thorning-Kinnock-sagen, hvor der var sket en praksisændring, frem, endte man med at sige: O.k., så er vi nødt til at følge den praksisændring, der er sket.
Og så frikendte man Camilla Vest.
Det giver da ingen mening at sige, at det er i Camilla Vest-sagen, der er sket en praksisændring; hendes sag blev netop omgjort på grund af den tidligere sag, hvor den reelle praksisændring er sket.
Det vil jeg da gerne have at hr. Thomas Jensen lige bekræfter.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Jeg går ikke ind og diskuterer indholdet i de forskellige personskattesager.
Jeg tager bare den domskommentar, der er kommet fra Skatteministeriet, til efterretning, og den vil juristen og folketingsmedlemmet hr. Claus Hjort Frederiksen jo også få noget ud af, for hr. Claus Hjort Frederiksen vil blive bragt ud af den vildfarelse, som hr. Claus Hjort Frederiksen har viderebragt her fra Folketingets talerstol, nemlig påstanden om, at der skulle være sket en praksisændring i Kinnocksagen.
Men det forholder sig heldigvis ikke sådan.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Hr. Thomas Jensen siger, at der ikke er sket nogen ændring i skattepraksis.
Så er mit simple spørgsmål bare: Hvorfor rejste man så en sag mod Camilla Vest?
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Hr. Claus Hjort Frederiksen kan læse de nærmere detaljer i den domskommentar, som er kommet fra Skatteministeriet her til morgen.
Jeg vil ikke gå ind i at diskutere detaljer i folks personskattesager her fra Folketingets talerstol.
Men det ligger fuldstændig åbent på Folketingets hjemmeside, så alle borgere i Danmark kan gå ind og sætte sig sagligt ind i det, og det kan hr. Claus Hjort Frederiksen også gøre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Der må være noget, Thomas Jensen har misforstået i den her sag.
Det var ikke til en anden myndighed.
Man påberåber sig tavshedspligt fra SKAT København over for SKAT Nordsjælland.
Det, hr. Thomas Jensen står og siger her i Folketingssalen, er jo helt forrykt, og grunden til, at vi alle sammen er blevet opmærksomme på det, er jo ene og alene den kendsgerning, at Helle Thorning-Schmidt offentliggjorde kendelsen i sin og sin mands sag.
Ellers var der ingen, der havde opdaget det, og det er jo det, der gør, at det er den store skandale, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jeg synes, at det er en ganske hård beskyldning at sige, at jeg står og forsvarer et justitsmord.
Jeg har ikke forsvaret noget justitsmord.
Jeg har gjort rede for, hvordan den her sag er kørt.
Der har været nogle afgørelser i SKAT ud fra de præmisser, som man har kendt på de tidspunkter.
De afgørelser går til domstolene, og domstolene dømmer.
De dømmer i øvrigt forskelligt.
Først dømmer byretten på en måde, og så dømmer Østre Landsret på en anden måde.
Landsskatteretten har så ændret sin afgørelse derefter, og det har vi taget til efterretning.
Jeg må sige, at jeg da virkelig synes, at det her har kørt på en måde, hvor man er kommet frem til en dom, og den har vi så accepteret, og så ændrer vi praksis og tager en række nye sager op.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-05-22:
Jeg havde aldrig troet, at jeg skulle høre skatteministeren stå og forsvare noget, der kunne være endt i et justitsmord, for det er sådan set det, skatteministeren gør.
Den afgørelse, som SKAT kommer frem til, om, at man, selv om man bor i udlandet, i enkeltstående tilfælde godt må arbejde, er den afgørelse, som der refereres til i Østre Landsret.
Der vurderes i SKAT København, at man godt må arbejde i enkeltstående tilfælde.
I november 2011 idømmes Camilla Vest og hendes mand hver 1 år og 9 måneders fængsel.
Det gør de, fordi SKAT Nordsjælland ikke kan få oplysninger om, hvorvidt der er sket en vurdering af, om man godt må arbejde lidt alligevel, selv om man bor i udlandet.
Så er statsministeren så flink, at hun i august 2012 rent faktisk offentliggør sin mands skattesag.
Den kan man finde på nettet, hun har selv offentliggjort den, og det er altså den fra den 16. september 2010.
Det betyder rent faktisk, at Østre Landsret med henvisning til lige præcis den afgørelse kommer til en helt anden konklusion end Byretten i Helsingør.
Kan skatteministeren ikke godt se, at han står og forsvarer et justitsmord?
For hvis SKAT København havde givet SKAT Nordsjælland mulighed for at vurdere, om man overhovedet skulle rejse en sag mod Camilla Vest, så ville sagen aldrig være blevet rejst, fordi SKAT Københavns har sagt, at man godt må arbejde lidt.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jeg kan sige, at der findes procedurer for den slags i SKAT, og jeg kan sige, at der findes en juridisk vejledning, og at der udsendes styresignaler, og at det er det, som SKAT forvalter efter.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Er det sådan, at skatteministeren vil lægge hovedet på blokken og sige, at medarbejdere i SKAT ikke må gå ned og kigge i sager om borgere, som de ikke direkte behandler, men som de interesserer sig for, fordi de kan danne en præcedens for den sag, de behandler?
Er det sådan, at man normalt ikke på den måde internt i SKAT må kigge i andre sager for at se, hvilke afgørelser der er truffet, og hvilke præmisser der ligger til grund for afgørelserne?
Vil skatteministeren lægge hovedet på blokken og sige, at sådan er det, at det må man ikke, og at det er de normale, og at det, vi ser i den her sag, ikke er det usædvanlige?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-05-22:
Jeg synes, at skatteministeren glemmer en ting.
Hvis den stadig væk havde ligget nede i SKAT Københavns gemmer, hvor SKAT Nordsjælland ikke kunne få lov til at se den, og hvor forsvaret ikke kunne få lov til at se den, så ville man aldrig nogen sinde have kunnet henvise til den i Østre Landsrets dom.
Så det er sådan set statsministeren – og det må man takke hende meget for – der sørger for, at to mennesker rent faktisk bliver frifundet og ikke skal i fængsel 1 år og 9 måneder.
Derfor mener jeg stadig væk, at det, som skatteministeren gør i øjeblikket, er, at skatteministeren mener, at der ikke er sket noget forkert, og at han sådan set forsvarer sig mod anklagen om, at der ville være sket et justitsmord, hvis ikke statsministeren havde været så storsindet, at hun havde lagt afgørelsen frem.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Det, jeg kan sige, er, at der udsendes styresignaler, og at der udsendes juridiske vejledninger, og det er den måde, man informerer om praksisændringer på.
Det er ikke ved at cirkulere konkrete sager.
Jamen det er da godt, at hr. Jacob Jensen er så klog, at han kan sige det.
Tillykke med det.
Men det, jeg bare siger, er, at dommen jo fremgår af domsudskriften fra Østre Landsret.
Den er ikke længere end det.
Der er dømt, som der er dømt.
Hvorfor, skal jeg ikke gå ind i her.
Der er dømt, som der er dømt.
Landsskatteretten ændrer sin afgørelse, og i Skatteministeriet tager vi det til efterretning, og så ændrer vi praksis og tager på den baggrund en række sager op.
Jacob Jensen (V), 2013-05-22:
Jeg har forstået, at skatteministeren ikke vil kommentere konkrete sager, men det var så noget andet, skatteministeren gjorde for et øjeblik siden i sit svar til hr. Torsten Schack Pedersen.
Det er derfor, at jeg bare vil fastholde det, der fremgår af Østre Landsrets begrundelse for, hvorfor man frifinder Camilla Vest og hendes mand, nemlig ved at henvise til en sag fra 16. september 2010, og deraf kommer man så frem til, at der således må lægges til grund, at skattemyndighederne i praksis accepterer erhvervsudøvelse i et vist omfang, uden at der indtræder fuld skattepligt af denne grund.
Det er jo grunden til, at hun bliver frifundet, og hvis ikke den oplysning var kommet frem i en offentliggørelse af Kinnocksagen, var hun blevet dømt i landsretten til en lang fængselsstraf.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Det kan jeg da ikke vide noget om.
Det er da fuldstændig langt ude, at jeg skal stå her og fortolke, hvorfor dommerne i Østre Landsret har dømt, som de har gjort, og at jeg skal sige, at hvis de ikke havde fået den og den oplysning, havde de dømt anderledes.
Det er jo langt ude, at vi her i Folketinget skal have en sådan debat, hvor vi går ind i, hvordan domstolene dømmer, at vi her i Folketingssalen skal stå og diskutere, hvorfor en dommer har dømt, som han har dømt: Hvis han havde fået den oplysning, havde han dømt på den måde; havde han fået den oplysning, havde han dømt på en anden måde.
Det kan man jo ikke.
Det vil jeg da ikke.
Jacob Jensen (V), 2013-05-22:
Hvad er grunden til, at Østre Landsret kommer frem til en frifindelse af Camilla Vest og hendes mand?
Er det ikke sådan, at Østre Landsret henviser til en sag fra den 16. september 2010 og derudaf kommer frem til at sige, at det således må lægges til grund, at skattemyndighederne i praksis accepterer erhvervsudøvelse i et vist omfang, uden at der indtræder fuld skattepligt af denne grund?
Man henviser altså til en sag, Kinnocksagen, og det kunne have været en hvilken som helst anden sag, hvoraf man kommer frem til, at den praksis nu betyder, at man faktisk accepterer erhvervsudøvelse i et vist omfang, uden at der indtræder fuld skattepligt.
Hvis ikke den oplysning var kommet frem, altså hvis Kinnocksagen ikke var blevet offentliggjort, var Camilla Vest og hendes mand blevet idømt en lang fængselsstraf.
Er det ikke korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Skatteministeren har tidligere forholdt sig til det forhold, at SKAT København etablerede et hemmelighedskræmmeri omkring Stephen Kinnocks skattesag, således at præmisserne for afgørelsen i SKAT København ikke kunne komme SKAT i Nordsjælland i hænde.
Skatteministeren siger der, at det jo er, fordi man i SKAT København er underlagt nogle fortrolighedsbestemmelser.
Regeringspartiernes ordførere har brugt udtrykket tavshedspligt undervejs i debatten her.
Kan skatteministeren ikke bekræfte, at den normale praksis internt i SKAT er, at skattemedarbejdere, som hver især har tavshedspligt, godt må se præmisserne for andre afdelinger i SKATs afgørelser, således at der kan brede sig en fælles praksis i SKAT i Danmark, således at der ikke træffes en slags afgørelser i SKAT København og en anden slags afgørelser i SKAT Nordsjælland, og at det, at man i den her sag hemmeligholder dem, faktisk er et brud med denne praksis, og at det således ikke er normalt, at der er den slags fortrolighedsbestemmelser, som gør, at der ikke internt i SKAT må deles oplysninger om afgørelsespræmisser?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Den konklusion kan man ikke drage, hverken af det ene eller det andet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Jeg kan sige til finansministeren, at grunden til, at vi har stillet det som et mundtligt § 20-spørgsmål, er, at finansministeren jo ikke svarer på de skriftlige spørgsmål, hvori der er spurgt om det.
Det er jo sådan, at vi har en fælles interesse i, at der bliver stillet fornuftige spørgsmål, men at der så sandelig også bliver svaret fornuftigt.
Og jeg spurgte den 5. marts 2013, om finansministeren var enig med sin partifælle, der var ude på forsiden af Nordjyske, og der var en overskrift: »S: Sparet skat skal i fond.«
Der står sådan set ikke noget om frivillighed.
Man lægger op til, at de penge ikke bør komme i direktørernes tegnebøger, altså den sparede selskabsskat, men de bør i stedet for indgå i en fond.
Det var et interessant socialistisk socialdemokratisk synspunkt, og det er da relevant at finde ud af, om det er et synspunkt, hr. Simon Kollerup står alene med, eller om det er et synspunkt, som regeringen og finansministeren bakker op om.
Derfor og ikke mindst for at skabe tryghed for de nordjyske virksomheder, som det her måske kunne komme til at omfatte,
spurgte jeg så finansministeren den 5. marts 2013.
Finansministeren sender et svar over, som er på adskillige linjer, men der bliver ikke svaret på spørgsmålet.
Man tager simpelt hen ikke stilling til, om man er enig eller ej.
Men det svar har jeg så fået fra finansministeren her i dag, og jeg vil da godt kvittere for, at finansministeren svarer, at nej, det er ikke den samme holdning, regeringen har, som hr. Simon Kollerup har.
Som jeg hørte finansministeren, er man ikke enig i forslaget.
Og jeg kan sige, at hvis finansministeren svarer klart og tydeligt på spørgsmålet, nemlig at nej, det er et synspunkt, der står for hr. Simon Kollerups egen regning, og at det ikke er regeringens og Socialdemokratiets politik, så stiller jeg ikke yderligere spørgsmål i forbindelse med det her spørgsmål.
Jeg vil sådan set bare have et klart svar, for det fik vi ikke på det skriftlige spørgsmål, jeg stillede den 5. marts 2013.
Bjarne Corydon (S), 2013-05-22:
Jeg tror ikke, at jeg nogen sinde vænner mig til at svare på spørgsmål, jeg ikke har fået stillet, men det er jo Folketinget, der bestemmer, hvordan det skal være.
Det her handler om nogle udtalelser fra min partifælle, hr. Simon Kollerup, og som hr. Karsten Lauritzen nævner, så har regeringen ifølge den besvarelse, der refereres til, indgået en aftale om en vækstplan med hr. Karsten Lauritzens eget parti, Venstre, og Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti her for ganske nylig.
Det er en aftale, regeringen har taget initiativ til, bl.a. fordi vi finder det afgørende, at vi er klar til, om man så må sige, at springe på væksttoget, når konjunkturerne vender, og vi vil også gerne fremme, at den situation kommer før snarere end siden.
Fra regeringens side har det været afgørende, at vi styrker rammevilkårene for danske virksomheder og i den forbindelse også adresserer særlig to udfordringer.
For det første er der i øjeblikket en tendens til, at landene omkring os nedsætter selskabsskattesatsen, og for det andet er danske virksomheders produktionsomkostninger relativt høje.
Det er afgørende at adressere de problemer, fordi det bidrager til, at det bliver mere interessant for danske og udenlandske virksomheder at investere i Danmark.
Som en del af aftalerne om »Vækstplan DK« reduceres derfor virksomhedernes energiafgifter markant, og også satsen på selskabsskatten nedsættes gradvis og målrettet fra 25 pct. til 22 pct; det har bredt en virkning for selskaber uden for den finansielle sektor, og det sker med undtagelse af overskud, der vedrører olie- og gasindvinding.
Jeg har forstået, at hr. Simon Kollerup har foreslået en række nordjyske virksomheder, at de på frivillig basis skulle anvende provenuet fra deres eventuelle selskabsskattelettelse til fælles erhvervsudviklingsformål.
Regeringen har ingen holdning til, hvordan enkelte virksomheder måtte vælge at disponere i forhold til selskabsskattelempelsen.
Jeg kan derimod bare sige, at jeg er glad for den aftale, vi har indgået med bl.a. hr. Karsten Lauritzens eget parti.
Det medfører en markant forbedring af rammevilkårene for dansk erhvervsliv, og det har været vores mål hele vejen igennem.
Mads Rørvig (V), 2013-05-22:
Nu er det jo så kommet frem herefter, at SKAT på eget initiativ havde korrespondancer frem og tilbage, men jeg synes da, at vi skal få åbenhed over det her.
Vil skatteministeren offentliggøre den korrespondance, der har været mellem SKAT Nordsjælland og SKAT København?
For så får vi jo fuldstændig klarhed over, hvad der har været af korrespondance, og hvem der har påberåbt sig hvilken form for tavshedspligt.
For jeg må bare sige: Der er ingen tavshedspligt internt i skattesystemet.
Hvis en skattemedarbejder vurderer, at en anden afgørelse kan få alvorlige konsekvenser for den sag, man sidder og behandler, så er det jo bare på sin plads, at man kan rette ind efter det.
Men mit spørgsmål er: Vil skatteministeren udlevere korrespondancen mellem SKAT Nordsjælland og SKAT København?
For så får vi jo klarhed over det.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jamen det er, fordi der er nogle fortrolighedsbestemmelser; længere er den jo ikke. Og i øvrigt er det da mærkeligt, at det er mig, der skal svare på det; så vidt jeg ved, sad der en Venstreskatteminister på det tidspunkt.
Så jeg synes da, at hr. Mads Rørvig skulle spørge sin kollega i Venstres folketingsgruppe, som var skatteminister på det tidspunkt.
Det var jo under Venstreskatteministre, at det her forløb kørte, og så kunne man da spørge den pågældende minister, hvorfor vedkommende ikke gjorde mere ved den sag.
Mads Rørvig (V), 2013-05-22:
Det er utroligt, hvad regeringsmagten kan gøre ved SF-ministre – og det får vi også at se her i dag – og jeg synes, debatten ligesom kan konkluderes med, at der er noget, der virkelig bør ses efter i sømmene.
Man får fornemmelsen af, at der er nogen i SKAT, der har siddet på hænderne, på trods af de vidste, der var nogen, der stod til at få en lang fængselsstraf, samtidig med at de var bekendt med, at der var blevet truffet en afgørelse om en praksisændring, henholdsvis SKAT København og SKAT Nordsjælland.
SKAT Nordsjælland retter henvendelse til SKAT København om at få udleveret en specifik sag, fordi de fornemmer, at der kan være blevet lavet en praksisændring, der får betydning for deres dom.
Den nægter SKAT København at udlevere, på trods af at de ikke har juridisk tavshedspligt; det er der ikke inden for skattesystemet.
Kan skatteministeren svare mig på: Hvorfor nægter SKAT København at udlevere sagen til SKAT Nordsjælland?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jo, det vil jeg da tro at den har.
Men hvad angår fortolkningen af Østre Landsrets dom, så synes jeg, at der er redegjort meget godt for det i den domskommentar, som vi har udfærdiget i dag fra Skatteministeriets side.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-05-22:
Jeg må så spørge skatteministeren igen: Mener skatteministeren, at det er helt tilfældigt, at Landsretten i det afsnit, der hedder afgørelse og begrundelse, omtaler en bestemt sag?
Har den slet ikke relevans for afgørelse og begrundelse i Camilla Vest-sagen?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jo, det tror jeg da bestemt, og jeg har da heller aldrig afvist, at det indgik i dommen.
Som jeg sagde, er der jo også spørgsmålet om de 180 dage.
I det hele taget synes jeg da, at det er meget besynderligt, at vi her i Folketingssalen skal stå og diskutere, at hvis man nu ikke havde haft den oplysning, havde man dømt sådan, og hvis man havde haft nogle andre oplysninger, havde man dømt sådan.
Det er ikke en måde, man skal diskutere domstolenes arbejde på her i Folketingssalen, efter min mening.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-05-22:
Østre Landsrets dom i Camilla Vest-sagen er opbygget ganske ligesom alle andre domme, nemlig at man når til et sted, hvor der står: Landsrettens afgørelse og begrundelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Det er da det, man gør.
Det er da det, som domskommentaren er udtryk for.
Vi vil jo ændre praksis på baggrund af Østre Landsretsdommen og på baggrund af, at Landsskatteretten efter Østre Landsrets dom ændrer sin afgørelse.
Så ændrer vi jo praksis!
Det er jo det, alt det her går ud på, som vi gennemfører der.
Nu vil SKAT lave en praksisændring; vi vil udsende et styresignal; vi vil ændre den juridiske vejledning.
Nu er der kommet en dom fra Østre Landsret og en ændret afgørelse fra Landsskatteretten.
Derfor ændrer vi praksis, og derfor tager vi nogle nye sager op.
Det er da helt efter bogen.
Jamen jeg kender ikke til nogen korrespondance.
Altså, modsat tidligere regeringer går jeg ikke og blander mig i, hvad SKAT går og laver direkte.
Jeg ved godt, at det måske har været lidt anderledes tidligere – det skal jeg da ikke udelukke, og det behandles i anden sammenhæng – men jeg går ikke og blander mig direkte.
Jeg kender ikke til nogen korrespondance dér, og jeg kan selvfølgelig heller ikke udlevere den.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Men jeg kan jo se nu, at han er blevet shanghajet af et system, sådan at han nu ikke engang er i stand til at se åbenbare overtrædelser af retssikkerheden.
Og det er jo et ildevarslende signal.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren: Hvis der ikke er sket en praksisændring, hvorfor rejste man så sagen mod Camilla Vest?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Det er da velkendt, at man på baggrund af mediehistorier tager en debat op her i Folketingssalen.
Det er jo ikke det, som jeg antaster.
Det er, at man kører en sag op omkring Camilla Vest, en sag om det mere generelle forhold mellem SKAT og borgerne, og så udelukkende diskuterer Stephen Kinnock.
Det er der, hvor jeg så konstaterer: Man mærker hensigten og bliver forstemt.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-22:
Det her handler om borgernes retssikkerhed, og der har været rejst mange sager hernede i Folketingssalen, hvor man sætter spørgsmålstegn.
Men skatteministeren svarede ikke på mit spørgsmål: Har skatteministeren aldrig selv rejst en forespørgselsdebat om noget, der har været i medierne, eller hvor skatteministeren selv har sat spørgsmålstegn ved nogle ting, eller stillet spørgsmål i spørgetimen – ja eller nej?
Det er jo klokkeklart.
Jeg har da i hvert fald selv gjort det gentagne gange som handicapordfører – i forskellige sager, hvor man tager eksempler fra aviser og andre medier og bringer dem ind i Folketingssalen.
Så det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre et klokkeklart svar på fra skatteministeren.