runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Jeg tror egentlig, at de fleste danskere godt kan se, at det måske i den sammenhæng er et mindre beløb, når det at flytte ét museum koster det samme som det, man vil basere de måske næste mange, mange års naturindsats på.
Jeg tror, de fleste vil sige, at det, der er det vigtigste, er, hvad vi gerne vil pålægge os selv, så vi også har en rig natur til vores børnebørn; det vigtigste er ikke kun at leve op til vores internationale forpligtelser.
Synes ordføreren så, at det er proportionelt at bruge så lille et beløb i den henseende?
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en mærkelig sammenligning.
Jeg synes ikke, man kan lave den sammenligning at måle flytning af nogle statslige arbejdspladser op imod, hvad det er, man vil bruge af penge på at standse tilbagegangen af biodiversitet.
For mig er det lidt som at begynde at sammenligne æbler og pærer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Der bliver talt rigtig meget om den her naturpakke, som i hvert fald nogle af os må vente spændt på at se.
Jeg mener bare, at i forhold til at vi bruger 10 mia. kr. om året på landbruget, og at det her er en naturpakke, som blev italesat, som om den årtier frem skal redde den danske natur, mener ordføreren så, at det er helt proportionelt at sætte det samme beløb af til en naturpakke som til at udflytte statslige arbejdspladser, som jo kan være fint nok?
Her tænker jeg på flytningen af ét museum fra ét sted i det her lille land til et andet sted.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Jamen jeg er helt sikker på, at også fru Ida Auken kan udvise lidt mere tålmodighed og vente på, at der inden for kort tid bliver præsenteret en naturpakke.
Så er jeg sikker på, at fru Ida Auken også vil glæde sig over indholdet i naturpakken.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Det var ikke rigtig et ja eller nej.
Der er en statsminister, der har lovet 25.000 ha urørt skov.
Der er et muligt flertal i Folketinget for det.
Skal vi forvente at se en statsminister, der lever op til sit løfte, eller må vi også på det her område se en statsminister, der ikke har kunnet holde, hvad han har lovet?
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Det, jeg i hvert fald kan fortælle den radikale ordfører, er, at vi sammen med de andre blå partier kommer til at lave en naturpakke, og vi vil selvfølgelig invitere alle andre partier til at være med.
Og jeg håber da rigtig meget, at man kan se sig selv i de ting, vi kommer til at præsentere.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Statsministeren har lovet 25.000 ha urørt skov, og jeg kan så forstå på fru Anni Matthiesen, at man er i tvivl om, hvorvidt man kan skaffe et flertal i sin egen blok for det.
Men så kan jeg jo så fortælle fru Anni Matthiesen, at jeg er ret sikker på, at hun kan finde et flertal for det i Folketinget.
Så vil fru Anni Matthiesen og Venstre, hvis man ikke kan få sit parlamentariske grundlag med sig, tage imod den udstrakte hånd, så statsministeren kan leve op til sit løfte om 25.000 ha urørt skov?
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Jeg kan i hvert fald berolige spørgeren med, at vi vil gøre alt for at sikre standsningen af tilbagegangen i biodiversiteten, og det er også derfor, at jeg ikke er i tvivl om, at det bliver en utrolig ambitiøs naturpakke, som bliver præsenteret.
Og så håber jeg da også, at de andre partier, som også er til stede her i salen i aften, vil være med til at bakke op om den.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Er ordføreren sikker på, at naturpakken vil nå i mål, altså at vi rent faktisk når det til 2020 med den pakke, som er lige om hjørnet, som jeg forstår det?
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Det kan jeg fuldstændig anerkende.
Jeg er helt enig med Enhedslisten og med fru Maria Reumert Gjerding i, at vi jo selvfølgelig er nødt til at gøre noget.
Og vi er jo så på den måde enige om målet, men, som jeg også gav udtryk for i min tale, ikke enige om redskabet.
Jeg mener, at det vil formindske fleksibiliteten at indføre et nyt zonebegreb.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Men det er jo et faktum, at vi er blandt de lande i EU, der har mindst beskyttet natur på vores landareal.
Vi er nødt til at have noget mere, hvis vi skal standse tabet af biodiversitet og natur, og naturarealerne er nødt til at blive bundet bedre sammen.
Det her er vores bud.
Kan ordføreren sige noget om, hvad Liberal Alliances bud så er på, hvordan vi når det mål – altså mere natur, mere beskyttet natur og flere sammenhængende naturarealer – altså selve metoden?
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører i, at det er et stort problem, at vi kan risikere at have den her regering indtil 2019.
Det er også et problem for naturen, og det er klart, at vi skal vide, hvad vi gerne vil arbejde for, når vi forhåbentlig på et tidspunkt igen får flertallet og kan vise, at der er forskel på den ene og den anden side.
For der er forskel på, om det er Radikale og Socialdemokrater, der sidder i regeringskontorerne og laver grøn politik, eller det er andre.
Selv om man måske ikke altid får alle sine våde drømme opfyldt, er der kæmpestor forskel, og det vil vi meget gerne være med til.
Jeg tror bare ikke, at man skal lave en for færdig pakke og sidde og bestemme noget igennem i Folketingssalen på det her tidspunkt.
For det er ikke sikkert, at det er det mest konstruktive i forhold til at få det til at ske bagefter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Vi er da meget åbne over for i en udvalgsbehandling at diskutere nogle af de her ting.
Problemet er jo, at vi risikerer at have en borgerlig regering frem til 2019, og så begynder tiden altså at rinde ud i forhold til vores 2020-målsætning.
Så noget er der nødt til at ske, og noget er nogen nødt til at tage ansvar for, og det her er vores udstrakte hånd i forhold til at sige, at vi er nødt til at sætte natur og biodiversitet på dagsordenen.
Derfor håber jeg også, vi kan prøve at mødes om noget og i hvert fald lægge nogle linjer frem for et forhåbentligt regeringsskifte og forhåbentlig en mere ambitiøs dagsorden på et senere tidspunkt i forhold til det her område.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Vi synes sådan set, at diskussionen om at dele landzonen op i både en natur- og en landzone er interessant, og den er et paradigmeskifte, som vi skal have analyseret rigtig grundigt.
Men grunden til, at vi ikke vil stemme for det her forslag, er, at det ligesom er klappet og klart.
Enhedslisten har taget sin stilling til, hvordan man skal gøre det.
Man har endda sat procenter på, altså at 17 pct. skal være den type natur, og 11 pct. den type natur, og vi mener bare ikke, at et beslutningsforslag i Folketingsalen er den rigtige måde at ende det på.
Jeg forstår godt, at Enhedslisten gør det, og at man gerne vil præsentere sit bud, men vi ville mene, at det skulle være i en forhandling, man finder ud af, om procenterne skal ligge lige dér, og at man tænker igennem, hvad det betyder for hele planlægningen.
Hvad betyder det for vores landdistrikter?
Hvad betyder det for muligheden for at bo og arbejde i yderområderne, hvis man laver om på planlægningen på den her måde?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det er jeg meget enig i.
Jeg synes, det grundlæggende problem ved det borgerlige forslag var, at man ville sikre urørt skov, samtidig med at man opgav § 3-natur.
Det var den krydsning, der var grundlæggende uacceptabel ved det forslag.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, for jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at De Radikale ikke kan støtte forslaget om naturzoner: Er ordføreren ikke enig med mig i, at den måde, man disponerer over arealer, virkelig også er med til at bestemme, hvordan de bliver brugt og benyttet?
Vi er blevet kritiseret af OECD for ikke at afsætte nok arealer til natur.
Vi har så lavet nogle nationalparker, der slet ikke lever op til det.
Så ikke engang dér er natur førsteprioritet.
Vi har ingen steder, kun små, spredte natura 2000-områder, hvor naturen har en vis grad af beskyttelse.
Hvordan vil De Radikale løse det grundlæggende problem, som jo er grunden til, at vi ikke rykker os ud af stedet på spørgsmålet om natur og biodiversitet?
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Vi var jo i gang med en stor øvelse med det grønne danmarkskort, og vi var i gang med at skaffe finansiering og få taget arealer ud af drift.
Så er det rigtigt, at skovene ikke var det, der stod allerførst på vores liste, og at de er kommet højere op på dagsordenen – det vil jeg sådan set godt medgive – og den diskussion har blå blok også været med til at rejse.
Men det, der er mit problem i det her, er, at man ligesom nedprioriterer alt andet, og at man siger, at fordi man får urørt skov, så kan man behandle det åbne land så ringe, som man vil.
Det er sådan set det, som jeg synes er den politiske udfordring i det her og grunden til, at jeg ikke bare klapper i hænderne.
For man skal altså ikke have lov at gemme sig bag det med urørt skov.
Det er et rigtig godt og vigtigt virkemiddel, men man skal ikke bruge det som et figenblad for alt det andet, man render og laver.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Ja, jeg er utrolig tryg ved, at Venstreregeringen inden længe kommer til at præsentere en naturpakke, som kan være med til at sætte fokus på, hvordan vi får standset tilbagegangen i biodiversiteten.
Jeg vil bare sige, at jeg er tryg ved, at det jo heldigvis er Venstre, som kommer med udspillet til naturpakken.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Der er bl.a. sket det, at vi har en regering, som ikke har nogen visioner på noget som helst andet område, som faktisk har lavet en landbrugspakke, der går den stik modsatte vej i forhold til alt det, Natur- og Landbrugskommissionen lavede, som har ophævet det grønne danmarkskort, og som har ophævet beskyttelsen af § 3-arealerne.
Så når der er et sted, hvor man kan få noget for naturen – og det er jo den urørte skov – vil vi selvfølgelig gerne være med på det, og jeg vil sige, at urørt skov er et godt virkemiddel.
Vi synes så bare ikke, at det, sådan som man tidligere har foreslået, kun skal ligge i de statslige skove.
Det kan lige så vel ligge i de private skove, og der synes vi, at man kan kigge på nogle af de skovordninger, man har i dag, til at sikre mere urørt skov, også i de private skove.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Det er blot et spørgsmål.
For jeg kunne forstå på ordføreren, der tidligere spurgte Venstres ordfører om det her med urørt skov, at det er noget, som Radikale Venstre vil støtte varmt op om, og jeg vil bare spørge, hvad der er sket fra dengang, vi i blå blok fremsatte B 144, hvor den daværende ordfører Lone Loklindt kaldte det et paradeforslag.
Altså, hvad er det sket, siden man nu er helt villig til at gå ind og støtte urørt skov?
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Naturen i Danmark har i den grad brug for en håndsrækning.
Forskerne fortæller os, at det står rigtig galt til med biodiversiteten, specielt i Danmark faktisk – nogle taler om den sjette masseuddøen af racer i verden.
Vi har derfor en særlig forpligtelse til at tage naturen alvorligt og tage naturen tilbage i vores landskab som en kvalitet i sig selv, fordi det er den, vi kommer af, det er den, vi forbinder os til, og det er den, der bl.a. får os til at føle os som mennesker.
Derfor er jeg rigtig glad for Enhedslistens naturpakke i dag, som er næsten lige så god som Alternativets.
Vi har nemlig også for nylig præsenteret en naturpakke, og der er jo utrolig mange overlap mellem de her to naturpakker.
Så jeg kan i al enkelhed sige, at vi støtter den her naturpakke og synes, at den er fuld af gode forslag, herunder også forslaget om en naturzone.
Jeg var for nylig i en paneldebat i Teknologirådets regi, hvor vi faktisk fik et indlæg ved Esben Munk Sørensen, som anbefaler endnu flere nye typer af zoner, som kan hjælpe os til at styre vores lille, tætpakkede land på en mere hensigtsmæssig og fremtidssikret måde.
Og jeg ser naturzonen som måske den første i sådan en række.
Lad os koncentrere os om den og sige: Noget af det, den kan, er jo at sikre os mod det, vi har i dag, hvor § 3-arealer flyder ind og ud af beskyttelse, og hvor det kan være svært at gennemskue, hvad det lige var, der skete der – den her sø var blevet mindre, det her areal var blevet større.
Med en naturzone vil vi kunne have veldefinerede arealer, som vi kender det f.eks. fra habitatområder og den slags, og det tænker vi i Alternativet vil være et godt skridt på vejen.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Det er blot for at høre, om jeg forstår det rigtigt
: Var det så, fordi man syntes, at man, da vi fremsatte forslaget, selv havde en bedre plan, altså at naturplanen simpelt hen var bedre, og at man så ikke behøvede urørt skov?
Eller hvad var det, der gjorde, at holdningen er ændret?
For det har jeg lidt svært ved at forstå.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Nu vil jeg nok mene, at spørgeren fra Enhedslisten tager det lidt ud at konteksten.
Det er jo ikke det, vi debatterer i dag.
Det er jo det, vi tager stilling til her.
Det vil sige, at vi nu tager stilling til, hvad vi skal gøre, hvis grønlænderne vælger at bryde det her nukleare materiale.
Hvad skal vi så gøre?
Hvad vil proceduren være i det tilfælde?
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Der er jo en grund til, at vi skal behandle det her i Folketinget og ikke kun lade grønlænderne behandle det.
Hvis det var sådan, at det var grønlandsk område, så var det jo Grønland selv, der bestemte, og så behøvede vi slet ikke at tage stilling til det her.
Grunden til, at vi skal tage stilling til det her, er jo netop, at det er udenrigspolitisk højspændt at smide uran på et verdensmarked, der er hullet.
Der er flere tusinde eksempler på, at uran er røget på det sorte marked og uden om kontrollerne.
Derfor er det jo meget problematisk, ikke mindst i en så urolig verden, som vi har nu, hvor en atombombe kan betyde et totalt skift i f.eks. Mellemøsten.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Vi har for bare kort tid siden, nogle uger siden, haft en høring i Forsvarsudvalget, hvor bl.a. en ekspert fra Dansk Institut for Internationale Studier peger på, at der er mange flere civile tab i Irak og i Syrien, end koalitionen oplyser.
Men det er samtidig ikke noget, som koalitionen i høj nok grad anerkender, og det er det, som bl.a. DIIS kritiserer.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Forhåbningen er jo, at ved at inddrage en taskforce i København vil man måske kunne finde løsninger, som det ikke er muligt for de enkelte soldater at finde på jorden, f.eks. en aftale med den irakiske regering, hvis det er den situation, man kommer i, eller at vedkommende skal til Danmark, hvis der er tale om en syrienskriger, eller hvad det nu kan være.
Så man kan sige, at mulighedsrummet jo bliver større, ved at den enkelte soldat ikke står alene med det.
Men altså, krigens love gælder selvfølgelig for alle.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Men kan det politiske ansvar suspendere det personlige ansvar?
Altså, kan soldater, der måtte komme til at stå i den situation, henvise til, at de fik ordre fra København?
Jamen jeg spørger bare.
Er det sådan, at konventionerne kan fraviges, hvis man har fået ordre hjemmefra?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Altså, jeg er helt enig i, at vi har behov for at have betydelig mere klare regler, end man havde, da man gik ind i krigene i 00'erne, og at det er grunden til, at vi stillede krav om, at vi skulle have en militærmanual på plads, og at vi skulle have en aftale, i forhold til hvad man gør, hvis man er i den situation, at man ikke ved, hvad man skal gøre, og det kan man ikke helt gardere sig imod.
Hovedregel nr. 1 er jo, at man ikke skal tage nogen, og de missioner, som vi siger ja til i dag, er der en meget, meget lille sandsynlighed for vil føre til en tilfangetagelse.
Hovedreglen nr. 2, og nu taler jeg om militærmanualens kapitler, er jo, at man så stiller de fanger frit, hvis man er nødt til at tage dem, og hvis man af en eller anden grund ikke mener man kan det, vil man med det nye, som vi har fået ind, have en line direkte hjem til Danmark, hvor man vil kunne høre den taskforce, hvor både Justitsministeriet, Forsvarsministeriet og Udenrigsministeriet er repræsenteret, hvad man vil gøre.
Det betyder jo, at der kommer en helt anden åbenhed, og at den enkelte soldat ikke står alene med det dernede, men at der kan placeres et politisk ansvar.
Det synes vi sådan set er et gevaldigt fremskridt, og det vil da være rart, hvis Enhedslisten i hvert fald vil anerkende det.
Så er det rigtigt, at der blev skabt usikkerhed i sidste uge, men jeg har hørt udenrigsministeren, hvis beslutningsforslag det her er, udtale sig meget klart i den her sag, og det er jeg betrygget ved.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Og tak til ordføreren.
Jeg vil sådan set stille et spørgsmål om det der med fanger og udlevering af fanger, for Radikale var jo et af de partier, som var interesseret i at få en Irakkommission, og en af grundene til, at der skulle være en Irakkommissionen, var jo, at det spørgsmål var uafklaret; det er ikke et eller andet for historikerne, men det er ansvarspådragende for de soldater, vi sender ud, hvordan de reagerer individuelt.
De kan ikke henholde sig til, at »jeg fik ordre til« eller et eller andet.
Det er individuelt ansvarspådragende.
Derfor er det jo afgørende, at de regler, der gælder, er fuldstændig krystalklare for den enkelte soldat.
Men det betyder vel også, at de skal være fuldstændig krystalklare, når vi træffer beslutningen om at sende soldaterne ud.
Ellers betyder det jo, at vi sender soldater ud uden krystalklare regler.
Derfor vil jeg godt høre fra hr. Martin Lidegaard, om det er Radikales opfattelse, at med de svar, der er kommet, ligger der krystalklare regler for, hvordan man skal behandle krigsfanger, der bliver taget af danske soldater.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jeg tror i virkeligheden ikke, at det er det, du spørger om.
Jeg tror i virkeligheden, det er det, der er spørgsmålet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg vil bare gerne høre Socialdemokraterne, om man med de informationer, man har, kan udelukke, at der er islamistiske eller andre totalitære organisationer, som vil få dansk luftstøtte.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jamen i virkeligheden kan vi jo ikke afvikle den her seance på den måde, at ordføreren starter med at lægge en usandhed frem og så derefter siger, at det skal jeg i øvrigt ikke forholde mig til.
Det bliver jeg selvfølgelig nødt til at forholde mig til.
Vi var til stede ved det samme samråd, og det eneste, der forhindrer mig i at give svaret på spørgsmålet, er selvfølgelig, at vi er ramt af noget tavshedspligt her.
Det er også derfor – og det ved ordføreren udmærket godt – at vi er blevet præsenteret for, hvordan udvælgelsen af de grupper, vi støtter, sker, og det er jo præcis i udvælgelsen af de grupper, at vi sikrer os mod, at de fejl, som Enhedslisten bliver ved med at finde på, opstår.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Vi ved fra offentlige svar, at der skal gives dansk luftstøtte til SDF, altså de syriske demokratiske styrker.
Vi blev ikke et hak klogere end det på de samråd, vi har haft.
Men det er ikke det, jeg vil spørge til.
Det, jeg vil spørge til, er fredsforhandlingerne.
I Enhedslisten er vores holdning til regeringens forslag, at vi ikke ønsker at støtte ekstreme grupper.
Det kan være ekstreme islamister, og det kan være Assad.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Men er det ikke at stramme den, når ordføreren i sit spørgsmål selv siger, at han har fremlagt en plan, og fortsætter: Jeg aner ikke, hvor lang tid den tager.
Du har så en anden plan, vil du ikke gerne sige, præcis hvor lang tid den tager?
Altså, jeg bliver jo nødt til at sige, at den plan og det mål om at nedbryde og besejre ISIL går ad fem veje, som jeg beskrev før. Hver af de veje har sit eget forløb og sin egen gennemførselstid osv., og som jeg sagde allerførst, vil varigheden af det selvfølgelig afhænge af intensiteten, herunder hvor hurtigt en stabilisering kommer til at finde sted.
Og det afhænger af, hvor mange kræfter vi er i stand til at putte i det, og hvor hurtigt det kommer til at gå.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Nu ved jeg ikke, hvor Enhedslisten har fra, at vi kommer til at bombe i mere bebyggede områder.
Der er jo allerede blevet indtaget flere byer, hvor man har hjulpet og ydet luftstøtte til irakiske tropper, der så er gået ind i byerne.
Jeg lægger i det, at hvis man fortsætter den hidtidige praksis, vil man gøre alt, hvad man kan, for at undgå civile tab.
Ligesom fru Mette Bock kan jeg heller ikke forholde mig til resten af koalitionen, men jeg kan forholde mig til de danske bidrag, og her må jeg sige jeg føler mig helt overbevist om, at der ikke har fundet civile tab sted i forhold til den indsats, Danmark har bidraget til i det seneste 1½ år, ligesom jeg ud fra samme høring, som ordføreren også deltog i, føler mig ret overbevist om, at de enkelte lande gør stadig mere for at samle op på, om der er civile tab, og i givet fald, hvordan man kan give erstatning osv.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Men jeg mener bare, at hvis vi skal vedtage det her, så må det jo være en forudsætning, at vi ved, at fanger ikke bliver udleveret til de irakiske myndigheder, når vi godt ved, at det betyder, at man kan udleveres til tortur eller henrettelse.
Så bør det ikke være en forudsætning, at det så i hvert fald også fremgår af en militærmanual, at man ikke udleverer til irakiske myndigheder?
Er det ikke en forudsætning for, at man kan bakke op omkring den her indsats?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Jeg har en klar forhåbning om, at militærmanualen kan blive vedtaget inden for ganske kort tid.
Jeg husker faktisk ikke på stedet, hvornår høringsfasen er færdig, men så er det min klare forhåbning, at den meget hurtigt kan blive vedtaget, for det er jeg enig i vil give det absolut bedste og sikreste grundlag for en eventuel dansk fase to.
Og vi skal lige huske på, at det nok især er der, at man overhovedet rent hypotetisk kan forestille sig, at det med tilfangetagelse kan forekomme.
Og det er der nok et stykke tid til.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Nu er det jo en alvorlig sag, det her.
Jeg kan høre, at ordføreren deler det synspunkt.
Ordføreren er heller ikke meget for at udstede garantier i den her sag.
Det kan jeg sådan set også godt forstå.
Men jeg synes alligevel, at vi, når det handler om udlevering af fanger, så står i en situation, hvor der endnu ikke ligger nogen militær manual.
Det, vi så hører fra Amnesty International og DIGNITY, er, at det udkast ikke er klart nok, i forhold til hvordan man skal håndtere den situation.
Er det ikke en forudsætning for, at man kan støtte sådan en indsats, at der ligger klare retningslinjer for, hvordan fanger skal håndteres, før man kan stemme ja?
Jeg kan høre, at ordføreren ligesom efterlyser udenrigsministerens holdning til, at det skal komme på plads, men er det ikke en forudsætning, der skal ligge, før vi kan sige, at vi går ind og støtter, at der er klare retningslinjer for de soldater, vi sender af sted, så vi ikke kommer til at bryde Genèvekonventionen eller menneskerettighedskonventionen?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Irak har jo desværre i årtier været martret af en sekterisk konflikt mellem sunnier, shiaer og kurdere.
Den regering, der sidder i Bagdad i øjeblikket, oplever jeg, for så vidt angår premierminister al-Abadi og flere af hans ministre, gøre, hvad der overhovedet er menneskeligt muligt for at holde styr på alle dele af det, der foregår i laget under dem, om jeg så må sige, altså det at opbygge en ny irakisk hær, hvor der ikke er de her sekteriske spændinger.
Det er rigtigt, at det kan vi ikke få gjort på én dag.
Det er rigtigt, at det må vi blive ved med at stille krav om.
Men problemet er jo bare, vil jeg sige til hr. Nikolaj Villumsen, at alternativet – nemlig at vi truer al-Abadi, der ikke har fysisk mulighed for at kunne garantere alting på nuværende tidspunkt, bl.a. fordi Daesh sidder på magten så mange steder, og så siger til ham: Vi dropper støtten og tager hjem; vi vil ikke støtte dine bestræbelser længere – er, at det er ragnarok, kun ragnarok, vi har tilbage i Irak.