runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg har ikke spor imod, at man mader en baby, men jeg har noget imod, at man mader en voksen.
Vindmøllerne har fået tilskud i 30-40 år eller sådan noget lignende.
At man hjælper noget på vej i starten – også i nogle forskningsmiljøer – og får afprøvet nogle ting, er fair nok.
Det er sund fornuft.
Men at bygge en hel industri op med vedvarende tilskud, borgernes penge, til at drive forretningen på almindelige driftsvilkår, mens andre brancher skal køre på markedsvilkår,
giver helt indlysende skævvridninger i økonomien, og det er nogle af de ting, der gør, at man bliver et fattigere samfund.
Vores PSO-afgift er nu på 8 mia. kr., og jeg skal hilse og sige, at hvis man kigger efter i finansieringsbilaget i energiforliget, kan man se, at der pr. år står 200 mio. kr., 300 mio. kr. derhenad og op til 1,5 mia. kr. Og nu er den altså samlet set på 8 mia. kr.
Alligevel er der partier herinde, der vil have højere mål, altså flere vindmøller og flere solceller og mere biomasse, hvilket kun kan gøre, at PSO'en bliver endnu større.
Det er da at skyde forbi skiven.
Men alligevel forlænger man som sagt gulvbrædderne: Vi skal have mere af det samme, flere mål, højere mål.
Det er den absurditet, jeg prøver at understrege her med mit indlæg.
Nej, jeg mener ikke, vi skal overlade det til markedet hundrede procent.
Jeg mener, at den måde, vi skal tilrettelægge vores energipolitik på, skal kunne rumme det forhold, at teknologierne konkurrerer på lige vilkår.
Og hvad betyder det så?
Det kunne betyde, at vi sætter en fast pris på en eller anden CO2-ækvivalent, eller hvad man kan kalde det, sådan at når man fortrænger CO2, afregner man med et eller andet beløb, sådan som man kender det fra Sverige og Norge og andre steder med de her certifikatsystemer.
Vi vender tilbage til det igen og igen, og jeg vil sige, at vi jo ikke har noget imod vedvarende energi, men vi har noget imod at tilrettelægge en energipolitik, som gør, at det bliver meget dyrere i Danmark end i andre lande, fordi vi vil bosse en ting igennem, og fordi vi hele tiden skal råbe det højeste tal, hvilket vi også har hørt i debatten her i eftermiddag – den, der råber det højeste tal, er på en eller anden måde inde i sådan en konkurrence om at være det bedste menneske, og det synes jeg er absurd.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak.
Vi står midt i en meget alvorlig klimakrise, der kræver en omfattende grøn omstilling af hele vores samfund.
Og sådan som jeg lidt hører ordføreren, er dét, at vi politisk tager ansvar for, hvor vores samfund skal bevæge sig hen, en eller anden form for absurd planøkonomi.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det er Liberal Alliances holdning, at vi skal arbejde for de langsigtede klimamål.
Lad os bare kigge frem mod 2050, hvor vi skal have et samfund, der stort set ikke udleder CO2, og hvor vi på globalt plan skal sikre, at vi holder os under den her maks. 1½-gradstemperaturstigning.
Mener ordføreren, at det er noget, vi bare skal overlade til markedets usynlige hånd, og så skal vi nok nå i mål, og så sker det helt af sig selv?
Og mener ordføreren, at over 80 pct. af de fossile brændsler vil blive i jorden, hvis vi bare overlader det til markedet?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg hørte, at fru Pia Olsen Dyhr var ved at rode sig ud i et synspunkt, der handlede om, at den grønne energi af sig selv ville give en bedre tilbagebetaling, hvis ikke der var noget med afgifter og tilskud.
Jamen så er det jo heller ikke nødvendigt at gøre noget, for så kommer det af sig selv.
Jeg tror da også på, at de vedvarende energiformer på et tidspunkt vil blive de mest konkurrencedygtige.
Det er der ingen tvivl om at de på et eller andet tidspunkt vil.
Men det, jeg har noget imod, er det top-down-synspunkt, man har i forhold til det her.
For når når noget skal presses igennem, før teknologierne er modne, så bliver de alt, alt for dyre, og derfor har vi en PSO-afgift på 8 mia. kr., som jeg var inde på for lidt siden, hvilket er mange hundrede procent mere end det, man forestillede sig i 2012.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Men hvis vi nu afskaffede alle afgifter eller alle tilskud til både vedvarende og sort energi og i virkeligheden også til atomkraft, for det er jo en af de sektorer i verden, der modtager allerallermest i tilskud, så tror jeg grundlæggende, at det ville være den vedvarende energi, der ville vinde frem, fordi det på den lange bane faktisk giver en bedre tilbagebetaling.
Men jeg bliver bare en lille smule rystet.
For det ser ud, som om ordføreren tror, at teknologiudviklingen bare bliver drevet af tilfældigheder og ikke af politisk indblanding, og at det, at Danmark er blevet så stor en nation inden for klimateknologi, bare skyldes noget hovsa-hovsa og ikke en bevidst energipolitik i 1980'erne.
Er det virkelig det, ordføreren oprigtigt mener?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Til det første spørgsmål om subsidiering af kul, olie og gas vil jeg sige, at det er et internationalt fænomen.
Vi subsidierer jo ikke olieindustrien i Danmark, tværtimod har vi 25 mia. kr. i indtægter fra olie.
Det er et internationalt fænomen, og der er mange lange som f.eks. Venezuela og andre, hvor det simpelt hen er noget, der handler om fordelingspolitikken og er fuldstændig afgørende for, at de kan drive deres samfund.
Jeg prøver at interessere mig for den danske energidebat og klimadebat, og jeg havde regnet med, at det var den, vi skulle diskutere.
Til spørgsmålet om, om vedvarende energi kun har udviklet sig på grund af tilskud og afgifter, vil jeg sige, at det da godt kan være, at der kommer nogle ekstra vindmøller, når vi nu smider så mange milliarder i det, men det er jo ikke sikkert, det er fornuftigt.
For det er jo et driftstilskud, som man i rigtig mange år har givet til den samme branche, hvad jeg allerede har været inde på.
Det skaber efter min opfattelse ikke meget udvikling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Hvor søren skal jeg starte?
Og så vil jeg spørge, om ordføreren er opmærksom på, at der i dag ikke er lige vilkår, og at det i dag hovedsagelig er den sorte energi, der modtager allermest statsstøtte i verden i modsætning til den vedvarende energi, og om ordføreren vil kæmpe for, at de to sektorer bliver ligestillet?
Det var det første.
For det andet sagde ordføreren flere gange, at de der tal bare er tilfældigheder, og at vi alligevel når det.
Jeg prøver bare virkelig oprigtigt og med al respekt at finde ud af, om ordføreren seriøst siger, at selv om vi lod være med at beslutte noget i Danmark, ville udviklingen alligevel gå i retning af mere vedvarende energi og mere el i vores varmesektor og andet?
Altså at vi simpelt hen ville bevæge os derhen, hvis vi ikke gjorde noget.
Eller hvad er det, ordføreren i virkeligheden siger?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Vi holdt en konference om thorium for 14 dages tid siden herinde.
Der var nogle unge danske forskere, som ikke kunne få støtte, fordi vi midt i 1980'erne har vedtaget, at alt, hvad der bare lugter af a-kraft eller kernekraft, kan man ikke få tilskud til, hverken fra Innovationsfonden eller ved at arbejde med det på universiteterne.
Det syntes jeg var absurd.
Det var meget det, hele konferencen handlede om.
De var blevet anerkendt i England og havde fået en fantastisk opmærksomhed omkring det, men de må tage ud af landet, fordi man ikke kan forske i de her områder.
Og det synes jeg er et godt svar på dit spørgsmål: Selvfølgelig skal vi forske i nye teknologier.
Morten Østergaard (RV), 2015-12-17:
Noget andet er den finanslov, der blev vedtaget her ved mødets begyndelse i dag, hvor man jo helt konkret – ikke via landbrugsstøtten, ikke via de internationale regler – men op af kassen, finansieret af danske skatteydere, tilgodeser et bestemt erhverv.
Det er hr. Villum Christensen ikke bare medvirkende til ved at stemme for, det er jo Liberal Alliances udtalte politik.
Så tilbage står spørgsmålet: Hvorfor er det, at man har én erhvervspolitik i forhold til landbruget og en anden i forhold til energisektoren?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Nu tror jeg, at det er lidt vigtigt at trække proportionerne op i det her.
Vi kan se for os, at vi har nogle sektorer, hvor man producerer strøm.
Ude på markedet kan vi få strøm til 10-15 øre en stor del af dagen.
Sætter man vindmøller op, koster den mellem 80 øre og 1,05 kr.
Det er jo massiv støtte til nogle bestemte sektorer, meget selektiv støtte.
Når man går ud i hele brancher, synes jeg, at vi er ovre i de mere generelle rammevilkår, frem for at man målretter det.
Jeg synes, det mest problematiske er, når man går ud og målretter sin specifikke støtte til det ene eller det andet.
Det går jeg ikke ind for.
synes jeg bestemt at vi skal reducere den erhvervsmæssige støtte generelt set.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Tak for det.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge: Hvad er det, der er sket siden 2013, hvor ordføreren selv var minister i regeringen?
Dengang præsenterede man et vækstforslag, hvorefter der faktisk udledtes nogenlunde det samme, som der vil blive ifølge det, den nuværende regering lige har præsenteret?
Hvad er det, der er sket siden 2013, hvor den regel jo ikke gjaldt på samme vis, som den åbenbart gør i dag, hvor man sidder i opposition?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg kan da bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er vigtigt, at der på det her område er nogle aftaler, som af hensyn til erhvervslivets investeringssikkerhed er ret brede.
Det er rigtigt.
Men det, jeg egentlig spurgte om, og det, som jeg ikke fik svar på, er, om SF stadig væk mener, at man af hensyn til CO2-udslippet skal nedsætte hastigheden på motorvejene, og om man af hensyn til CO2-udslippet skal afskaffe befordringsfradraget, så det bliver mere besværligt for folk med langt til arbejde at få råd til at gå på arbejde, og om man vil hæve afgifterne på brændstof, altså benzin og diesel, for at spare CO2.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg var selv forhandler i Finansministeriet.
Det siger jeg bare for at understrege, at vi ikke sad i regering.
Men kravene gælder – både i forhold til tidligere vækstplaner, men også i forhold til nuværende vækstplaner.
Jeg noterer mig, at finansministeren i et svar meget tydeligt siger, at på baggrund af finansloven vil man udlede 600.000 t yderligere.
Og det synes jeg bestemt er kritikværdigt; det synes jeg bestemt.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Nu havde jeg den måske naive forestilling, da jeg hørte, at vi nu har konstateret, at vi er nået frem til en reduktion på 40 pct. i 2020, at SF ville være godt tilfreds med det og ville synes, at det var rigtig godt, for det troede jeg var målsætningen.
Men jeg kan forstå, at SF synes, at vi bare skal køre videre i det spor og have endnu større reduktioner.
Det er så en politisk holdning, som SF kan have.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan SF synes vi skal nå de højere mål.
Står SF stadig væk bag det her virkemiddelkatalog, som den regering, som ordføreren var en del af, for et par år siden fremlagde?
Der opererede man bl.a. med at nedsætte hastigheden på motorvejene for at fremme klimaet.
Eller vil man af hensyn til klimaet reducere befordringsfradraget, så det bliver besværligere for folk, der har langt til arbejde, at transportere sig til deres arbejdsplads?
Eller vil man af hensyn til klimaet lægge højere afgifter på brændstof til folks køretøjer?
Er det den vej, som SF ønsker at gå?
Er det det, som man jo fremlagde for få år siden, da man sad i regering, som man stadig væk bakker op om?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg vil nødig sige alt for meget i forhold til landbrugspakken, for der er stadig væk forhandlinger i gang.
Men jeg kan sige så meget, at vi er optaget af, hvilket CO2-aftryk landbrugspakken vil sætte, og det er også noget, vi har taget med i de forhandlinger, som er i gang.
Hvad angår de ikkekvotebelagte sektorer, ved vi jo, at vi får forpligtelser fra EU, og vi ved, at de kommer til at ligge i den høje ende.
Så det er jo indiskutabelt, at vi skal til at se på de elementer også.
Særlig i transportsektoren må vi jo sige at vi har udfordringer.
Jeg ser nogle spændende tanker i hele Maabjerg Energy Concept derovre, som jeg også håber vi kan få drøftet nærmere her i Folketinget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg bliver en lillebitte smule varm om hjertet, når jeg hører Dansk Folkeparti sige, at det er godt, at vi kan nå 40 pct. i 2020.
Det lyder næsten, som om Dansk Folkeparti nu også mener, at det er en god idé at nå 40 pct. i 2020.
Det håber jeg, for så er der jo en bred politisk enighed i Folketinget om, at vi skal nå 40 pct. i 2020.
Men det slutter ikke der.
Jeg ved jo, at Dansk Folkeparti også løbende har en god kontakt med dansk erhvervsliv og også derfor ved, at de gerne vil have nogle sikre rammevilkår.
Jeg har for nylig haft fornøjelsen af at være i debat med Dansk Folkepartis ordfører, hr. Mikkel Dencker, hvor ordføreren netop sagde, at det er vigtigt med brede aftaler for at sikre stabiliteten på det her område.
Derfor har vi meget klart meldt ud fra SF's side, at vi mener, at vi for 2030 skal have et reduktionsmål på 55 pct.
Det er muligt at nå.
Du nævner nogle af elementerne i virkemiddelkataloget.
Jeg har nævnt nogle andre.
Jeg nævnte bl.a. geotermi, jeg nævnte spørgsmålet om erhvervsmæssigt at køre grønt, og jeg nævnte landbrugstjekket – for nu at nævne nogle af de elementer.
Jeg vil gerne nævne et element mere, nemlig at bygge to havvindmølleparker og beslutte det inden 2020.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Tak for det.
Ja, det var i 2013.
Nu er man kommet i opposition, og så er der kommet andre boller på suppen, også i forhold til det, man hører ordføreren slå på, nemlig at vi gør alt for lidt for transportområdet – et af de vanskeligst stillede områder.
Man kunne have sænket billetprisen på offentlig transport, hvilket kunne have motiveret flere til at tage den offentlige transport.
Jeg tror endda også, at det var noget, man gik til valg på, altså havde med i sit valgprogram.
Men hvad var årsagen til, at alle de her gode grønne initiativer ikke skulle føres ud i livet, dengang ordføreren havde beføjelserne til det og muligheden for det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Klimarådet havde også foretaget nogle beregninger på, hvad det ville koste at have et nationalt mål på 40 pct. i 2020.
Nu kan vi så glæde os over, at vi af mange årsager når det, men alligevel havde de jo beregnet sig til, at det ville koste 900 mio. kr. om året, så der er jo en eller anden form for regning.
Jeg vil også godt i dag sige, også på baggrund af Det Konservative Folkepartis bemærkninger, at alt, hvad vi på en fornuftig måde kan nå, også i forhold til at gennemføre yderligere CO2-reduktioner, som ikke påvirker konkurrenceevnen, som ikke påvirker antallet af jobs, og som vi kan finde finansiering til på en finanslov, da også er noget, vi er parat til at kigge på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal nå målene på en realiserbar og fornuftig måde – alt andet ville jo være et besynderligt synspunkt.
Men regeringens eget Klimaråd siger jo netop, at det kan vi, siger netop, at målet på 40 pct. er vejen til det langsigtede mål, siger netop, at der er store samfundsøkonomiske gevinster ved at gå efter målet på 40 pct.
Så jeg håber, at vi efter forespørgselsdebatten i dag kan begrave det her skænderi om målet på 40 pct. og sige: Ja, selvfølgelig er det det, vi arbejder for.
Og så kan vi begynde at fokusere endnu længere frem på de mellemlange delmål i 2025 og 2030, som ministeren jo også lægger op til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Selvfølgelig noterer vi os de synspunkter, der er i Folketinget.
Alternativet kunne jo være skræmmende, i al fald for en minister.
Så vil jeg sige, at for os handler det om, at vi fører en realiserbar og fornuftig klima- og energipolitik, hvor mål og midler hænger sammen på en fornuftig måde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg er også meget enig med ministeren i, at det er glædeligt, at det ser ud til, at vi når målet på de 40 pct.; der skal stadig arbejdes for det, men vi sigter mod det og kommer derhenad.
Jeg er også meget glad for debatten, vi har haft i dag, men det ærgrer mig så meget, at regeringen har valgt at skabe al den usikkerhed.
Det ærgrer mig rigtig meget, og jeg synes, det var dumt, at man droppede målsætningen, så snart man kom til, især når det ser ud, som om vi faktisk går lige mod at nå den.
Jeg synes, det var utrolig dumt, at man gik imod et folketingsflertal, og jeg synes, det var dumt at skabe så meget usikkerhed for alle, investorer og alle mulige i Danmark.
Det var dumt, at man gjorde det og dermed skabte den negative opmærksomhed internationalt.
Jeg håber, at det med den her forespørgsel i dag er blevet slået fast for ministeren, for regeringen, at der stadig er et folketingsflertal her, som ønsker en CO2-reduktion på 40 pct. i 2020, og at regeringen er enig med mig i, at en mindretalsregering altid må navigere efter et folketingsflertal.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg fornemmer, at de i Liberal Alliance er lidt kede af, at de ikke deltager i energiforhandlingerne.
For det var jo netop i energiforhandlingerne, man valgte at udsætte Kriegers Flak med et år.
Og begrundelsen for, at man udsatte det med ét år og ikke bare sådan i al evighed, men ét år, var, at der allerede på det tidspunkt blev bygget rigtig mange vindmølleparker, og at det gav mening i forhold til arbejdskraften, altså at der simpelt hen skulle være tilgængelig arbejdskraft.
Så det gav sådan set god økonomisk mening.
Og SF er i modsætning til Liberal Alliance meget optagede af det dér med samfundsøkonomien.
Vi mener, at man skal investere der, hvor det giver mest samfundsøkonomisk effekt.
Derfor er det også oplagt, at vi i Folketinget allerede nu begynder at beslutte, at vi skal investere i to nye havvindmølleparker.
Det er jo ikke nogle, der skal bygges i morgen eller i overmorgen, men vi skal fortsætte ambitionerne, som ligger.
I energiforhandlingerne er der jo netop lagt op til, at vi skal begynde at diskutere de næste havvindmølleparker, og jeg vil gerne melde klart ud, at det forventer SF at vi kommer til at diskutere i energiforligskredsen inden 2020.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, og det var til det her med de mange nye vindmøller.
Jeg kan forstå, at ordføreren forestiller sig to nye vindmølleparker, det var et eksempel, og vi ser jo også, at konkurrencen om at få de højeste tal frem, fortsætter fint.
Gad vide, hvad det kan ende med, hvis vi nu kører videre med debatten til kl. 12 i nat.
For nu er vi altså oppe på 55 pct. og så endnu flere vindmøller og endnu flere arbejdspladser.
Det har vi jo hørt så mange gange.
Jeg kan huske, at vi, da vi havde den røde regering, ville lave forskellige vækstpakker.
Og det, der var kendetegnende i forhold til energipolitikken, var, at vi skubbede opførelsen af nogle vindmølleparker for at skabe vækst, for så fik vi finansiering til at nedsætte nogle skatter og nogle afgifter.
Hvordan kan man få vækst ved både at sætte flere vindmøller op ude på havet og ved at undlade at sætte flere vindmøller op ude på havet?
Er det sådan en særlig SF-logik eller en særlig tryllemani, man har på det her område, når det hedder energipolitik og beskæftigelse?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Tusind tak for det, vil jeg sige til hr. Thomas Danielsen.
Jeg noterer mig, at hr. Thomas Danielsen nok ikke har fulgt klimaområdet på det tidspunkt.
Men noget af det, der bl.a. skete i Transportministeriet, mens jeg var transportminister, var jo netop, at man nedsatte et grønt udvalg til at kigge de forskellige muligheder, der er på klimaområdet, igennem.
Det udvalg skulle jo have barslet med noget netop nu, men den nye regering har valgt at lukke det ned og valgt, at de nye klimaambitioner på transportområdet ikke må stilles til skue for offentligheden.
Det synes jeg sådan set er tankevækkende.
Det er en klar erklæring om, at man ikke har grønne ambitioner i den nuværende regering.
Derudover vil jeg sige, at S, SF og R jo sænkede billetpriserne med 20 pct.
Det var jo netop ud fra ambitionen om at få flere mennesker over i den kollektive trafik og at få flere til at stille bilen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg synes også, det er interessant, at der er kommet den her opgørelse, som viser, at det ser ud, som om vi når målet om 40 pct. reduktion i 2020.
Jeg kunne godt ønske, at der var et større fokus på energibesparelser.
Det er, som om det bliver glemt lidt i den store debat, fordi det hele kommer til at dreje sig om, hvad det er for et energisystem, vi opbygger, men ikke så meget om, hvor det egentlig er, vi kan bruge energien smartere og udvikle teknologien.
Derudover er der også grund til, at vi får drøftet biomasse og CO2-udledningen fra biomasse mere grundlæggende, og det kan man ikke nå her på to gange 1 minut.
Men det er sådan set den øgede biomasse, som opgøres til at være CO2-neutral, som gør, at man når målet i 2040.
Vi er altså nødt til både at kigge på CO2-belastningen fra biomasse – få den differentieret mellem forskellige typer af biomasse og få den differentieret efter, hvor langt det er transporteret, og hvor det kommer fra – og vi er nødt til at komme frem til at kigge på, hvad det er for nogle afgifter, vi har på biomasse.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Tak for det.
Det er lidt i samme tråd.
Der har jo været meget snak i dag om, at vi er i fuld gang i energisektoren, men nu kommer der f.eks. en landbrugspakke her, som ser ud til at skubbe os lidt tilbage.
Hvordan tænker ordføreren og ordførerens parti at man kunne gå i gang med at få landbrugssektoren og transportsektoren og de andre ikkekvotebelagte områder med ind i det her klimaarbejde?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jamen det synes jeg lyder meget spændende, og jeg vil godt høre lidt nærmere om, hvad det er for nogle tanker, spørgeren har gjort sig i forhold til det.
Jeg har ikke nogen masterplan på det papir, jeg står med her, men jeg synes, det er oplagt at få involveret så mange aktører som overhovedet muligt i det her arbejde.
Så det kan vi meget vel tale videre om bagefter.
Det Konservative Folkeparti stemte for klimaloven, hvor vi indførte et mål om 40 pct. CO2-reduktion i 2020, og det er stadig væk et konservativt ønske.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak.
Jeg vil gerne kvittere for en flot tale fra den konservative ordfører, og jeg har egentlig bare et meget simpelt spørgsmål: Står Det Konservative Folkeparti stadig væk fuldt og helt bag målsætningen om 40 pct. CO2-reduktion i 2020?