runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Den meget farverige beskrivelse af Radikale Venstres adfærd synes jeg alligevel, hvis jeg må have lov, at man skal være en smule polemisk for at bruge, altså når man siger, at vi skulle være en stopklods.
Nej, Radikale Venstre er helt med på at reformere dagpengesystemet.
Vi ønsker netop, at vi går ind og sørger for at sanere i det dagpengesystem, som jeg synes efterhånden er blevet uoverskueligt til ugunst for både arbejdsløse borgere, sagsbehandlere i jobcentrene, medarbejdere i a-kasserne og virksomhederne og for samfundsøkonomien i det hele taget.
Så det handler om at få et dagpengesystem, hvor vi ligesom tager et røntgenbillede og får håndteret alle udfordringerne i stedet for at lave noget stop-go, hvor vi sådan laver en lappeløsning hist og her.
Så der er brug for ligesom at lave en samlet fornyelse af dagpengesystemet.
Det håber jeg da at SF er med på.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Jeg er enig med den radikale ordfører i, at dagens lovforslag om kontantydelse er et lille fremskridt.
Men så har jeg bare et kort, men meget centralt spørgsmål: Hvordan er De Radikale tilpas med at være den stopklods, som forhindrer, at der kommer en dagpengereform med større tryghed i denne valgperiode?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Hr. Joachim B. Olsen fik sagt noget, der var fuldstændig forkert, og så noget, som var halvt forkert.
Jeg vil sige, at Radikale Venstre er primus motor i det danske parlament i det her reformspor.
Og måske aner man konturerne af en lille smule misundelse fra Liberal Alliance side, som ikke har haft den rolle, men det kan jo ske, og jeg giver gerne en manuduktion eller to, hvis der skulle blive brug for det. Det andet er det, der er halvt forkert, og det er det jo netop, ud fra at spørgeren igen snakker om den rene beskæftigelseseffekt, som mange økonomer snakker om, men økonomer taler jo ikke altid om det sociale ansvar.
Vi har jo hele tiden sagt – det er vi aldrig løbet fra, det vedkender vi os – at det sociale ligger os meget på sinde.
Jeg vil vælge at svare på spørgsmålet ved at undre mig over, at man virkelig mener, at Radikale Venstre fraviger sit reformspor, ved at vi her for en begrænset gruppe mennesker går ind og laver et socialpolitisk tiltag, som ligesom sigter på at håndtere nogle af de utilsigtede virkninger af dagpengereformen.
Jeg mener jo netop, at det er styrken ved vores reformspor, at vi har det lange lys på – vi gennemfører hele tiden reformer, med vækstpakken sørger vi for skattelettelser til virksomheder, sørger for, at der kommer flere i beskæftigelse, vi har hele tiden fokus på reformsporet – men at vi undervejs også siger, at er der nogen, der kommer i klemme, er der nogen, som har et porøst forsørgelsesgrundlag, går vi ind og håndterer det.
Jeg synes, det er betænkeligt, hvis det er, at Liberal Alliance mener, at det, at vi gør noget socialt for en begrænset gruppe mennesker, virkelig skulle kuldsejle hele reformsporet.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Dansk Folkeparti begik selvfølgelig en stor fejl ved at foreslå i 2010, at dagpengeperioden skulle forkortes fra 4 til 2 år.
Der begik man virkelig en synd, vil jeg sige, over for de arbejdsløse, men nu har Dansk Folkeparti jo skiftet mening, og man må jo hilse enhver synder, der omvender sig, velkommen.
Så vi ser positivt på i SF, at Dansk Folkeparti nu ønsker dagpengeforbedringer, og det har jeg forstået både med hensyn til et kortere arbejdskrav til genoptjening af dagpenge og, som hr. Thulesen Dahl også har sagt, en længere dagpengeperiode.
Så er spørgsmålet: Hvor langt rækker det krav fra DF?
Jeg har forstået det tidligere svar, der er givet her i Folketinget, på den måde, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre det til en betingelse for at pege på eventuelt hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, at der sker de her forbedringer på dagpengeområdet.
Derfor vil jeg gerne spørge, om jeg har forstået det rigtigt, nemlig at Dansk Folkeparti ikke vil gøre dagpengeforbedringer til en betingelse for at pege på en borgerlig statsminister.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-20:
Jeg er simpelt hen dybt forundret.
Altså, først står ordføreren og taler om, at vi skal hjælpe nogle, der har mistet forsørgelsesgrundlaget.
Kan vi ikke bare lige slå fast en gang for alle, at hvis man ikke har anden forsørgelse her i landet, kan man få kontanthjælp, så vi drøfter altså ikke folk, der mister forsørgelsesgrundlaget – enten har de noget, eller også får de kontanthjælp.
Det andet er så, at ordføreren taler meget om, at nu skal vi passe på med hovsaløsninger.
Men undskyld, er det ikke netop tredje gang, den her regering indfører en hovsaløsning i forhold til dagpengesystemet, som netop skaber usikkerhed om, hvad det er for muligheder og rettigheder, man har?
Og er den hovsaløsning derfor ikke med til at underminere den ellers ganske udmærkede dagpengereform, regeringen har været med til at implementere, og som netop kunne være med til at skabe vækst og arbejdspladser, rigtig vækst, rigtige arbejdspladser, noget at stå op til om morgenen, et job, man har i længere tid, og ikke en hovsaløsning, der udløber?
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Det er altid svært at spå om fremtiden, men jeg kan lige sige, at noget af det, som vi i hvert fald mener der skal tages fat på i kommissionen, jo er genoptjeningsretten.
Det er forbrug af dagpengeperioden.
Hr. Finn Sørensen har jo selv sagt noget om timer.
Det kan godt være, at det skal være time for time.
Der er rigtig mange ting, som skal indgå.
F.eks. mener jeg også, at afspadsering af overarbejde, før man kan få dagpenge, skal indgå.
Der er rigtig mange ting, som skal indgå i et kommissorium, lad os nu se, hvad kommissionen kommer med, og om det er brugbart.
Vi har før set, at der er noget, som er blevet hældt ned af brættet, når de er kommet med et resultat, der ikke har kunnet bruges alligevel.
Men vi håber i Dansk Folkeparti, der kommer et godt udspil fra kommissionen, der er til at gå til, så vi kan få lavet en dagpengereform, der kan holde i rigtig, rigtig mange år.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Nu kan vi spole tilbage og se, hvad det er, der er blevet sagt her, men jeg mener ikke, jeg har sagt, at vi skal stoppe med at snakke om dagpenge.
Jeg har sagt, at vi skal holde op med at lade det være en politisk slagmark.
Det er noget helt andet!
For det handler netop om, at man, alt afhængigt af om det er det ene eller andet flertal i Folketinget, så beslutter det ene eller det andet.
Det, som er mit ønske, er, at vi får en aftale, en bred aftale, på den anden side af et valg – der kommer jo et valg på et eller andet tidspunkt – som sikrer, at der ikke er slingrekurs i det her, og at der ikke kommer hovsaløsninger, for det er jo det, vi har set over den sidste periode.
Hovsaløsningerne starter i 2010 med et borgerligt flertal her.
Så har der været nogle forslag, som skulle løse noget, men som ikke har løst problemet.
Det har vi tydeligt kunnet se.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
I over 4 år har Socialdemokraterne ikke lavet andet end at snakke om dagpenge.
De gik til valg på dagpenge, og nu står de så og siger, at nu må vi stoppe med at tale om det.
Det er da for sjovt!
Kan ordføreren oplyse, hvor mange job den finanslovsaftale, som det her lovforslag jo også er en konsekvens af, skaber?
Hvor mange nye job kan den finanslovsaftale skabe til nogle af de dagpengemodtagere, som ordføreren, når han taler, er så bekymret for?
Han taler meget om det, men der er jo ikke nogen konsekvens af det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Det er ærgerligt, at vi har så kort tid til at snakke om det her,
vil jeg sige.
Jeg tror, at de gode mennesker, som har mistet deres arbejde hos de små håndværksmestre, kan gå direkte hen på de store arbejdspladser, som er blevet etableret i forbindelse med de forlig, vi har lavet, om sygehuse, Femernprojektet og alle mulige andre infrastrukturprojekter, hvor der er masser af arbejde til dem, der er håndværkere.
Det er ikke problemet.
Det kan godt være, at den lille mester ikke har så meget, men det må han jo så finde ud af hvordan han løser.
Det er jo ikke dem, vi skal sikre; det er mere dem, der søger jobbene.
Så vil jeg sige, at vi i forhold til det her lovforslag sådan set har blikket stift rettet mod at sikre forsørgelse for de mennesker, som mistede deres dagpenge på grund af ordførerens partis dagpengereform i 2010.
Det er det, som vi har fokus på i den her sag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Jeg synes bare stadig væk, det er interessant, at der står en socialdemokrat på talerstolen og siger, at nu skal det her dagpengespørgsmål ikke være nogen politisk slagmark, når det da om nogen er Socialdemokraterne, der har gjort det til en politisk slagmark.
Men jeg fik ikke svar på mit egentlige spørgsmål: Hvor meget beskæftigelse er der i den her finanslov?
Hvor mange nye job er der til de her dagpengemodtagere, som ordføreren tilsyneladende er så bekymret for?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jeg skal ikke kunne sige, hvor mange private arbejdspladser der er i finansloven.
Jeg kan sige, hvor mange der er i det lovforslag, vi diskuterer her, og det har jo ikke som mål at skabe private arbejdspladser, uanset hvordan man vender og drejer det.
Men jeg synes, at det er lidt interessant, at Venstres ordfører hele tiden, f.eks. også tidligere her i dag, tager ordningen med håndværkerfradraget frem og siger, at nu forsvinder den, og så mister vi en hel masse arbejdspladser.
Jeg synes jo, det er meget interessant, at vi har haft en ordning med et håndværkerfradrag, som i øvrigt har kørt i hele den periode, hvor den her regering har siddet, og at der alligevel er 48.000 mennesker, der har mistet deres ret til dagpenge.
Det siger jo noget om, at det i hvert fald ikke er håndværkerfradraget, der har været løsningen på det problem.
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Tak for det.
Jeg vil blot stille et spørgsmål til ordføreren om den finanslov, der nu er indgået aftale om mellem regeringen, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Hvor mange nye private arbejdspladser er der i den finanslov?
For det handler jo om, at hvis vi skal hjælpe de ledige – og der tror jeg sådan set, at Socialdemokraterne deler Venstres opfattelse af, at det skal vi – er det et spørgsmål om at øge mængden af job.
Det vil være bedre for de ledige.
Og så er spørgsmålet: Hvor mange flere private arbejdspladser er der i den finanslov, der nu er indgået aftale om?
Tak for det.
Problemet er jo, at vi har en regering, der indgår en finanslovsaftale med Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti, der sådan set ikke bidrager til at skabe den vækst, vi har brug for.
Altså, vi har brug for vækst til at hjælpe ledige i gang.
Det er derfor, jeg er optaget af, at vi får skabt nogle flere private job.
Og der er det da kedeligt, at boligjobordningen nu bliver afviklet; nu kan man ikke længere sørge for, at der faktisk er en masse håndværkere, der bliver holdt i gang.
Jeg har fået historier fra små håndværksmestre udeomkring, der nu har fyret folk.
Det bidrager da ikke til væksten.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Nu er det sådan, at den regering, der er nu, jo ikke er bange for at gøre tiltag – heller ikke for at skabe nye job.
Der er iværksat en lang række reformer i den senere periode, og der kommer også flere.
Der kommer så også væksttiltag – det er i hvert fald blevet annonceret af statsministeren – og derfor tager jeg det helt roligt, i forhold til hvad antallet af nye job bliver.
Man kan jo se i statistikken, at mens vi havde en borgerlig regering, der i øvrigt var støttet af Liberal Alliance, mistede vi 170.000 private job, og under den her regering er der skabt 43.000 nye private job, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen.
Det burde jo være sådan, at hr. Joachim B. Olsen stod og klappede og jublede af glæde over det.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Tak til ordføreren.
Nej, det kommer an på, hvad man forstår ved en færdig løsning.
Jeg er ikke sikker på, at Dansk Folkeparti har stemt for dem alle sammen, men det kan vi jo lige gå tilbage og se efter.
Der er nemlig 13 forskellige beslutningsforslag, som vi har fremsat, med helt konkrete forbedringer.
Så det synes jeg da er en positiv udmelding.
Så synes jeg også, at den anden udmelding er positiv, og den vil jeg gerne holde ordføreren fast på, for jeg tror, det kan blive svært.
Det er udmeldingen om, at man ikke føler sig begrænset af det kommissorium, som regeringen har lagt ned over Dagpengekommissionen.
Jeg har egentlig ikke yderligere spørgsmål, jeg synes bare, at jeg, som man siger på nudansk, ville highlighte de der to udmeldinger og så huske dem til senere.
Så tak for det.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Jamen det har jeg ikke noget færdigt bud på nu og her.
Det tror jeg egentlig heller ikke at hr. Finn Sørensen har.
Der er rigtig mange elementer, der indgår i det, som kommissionen skal komme med.
Vi ved også, at Enhedslisten har fremsat rigtig mange gode beslutningsforslag, som vi i Dansk Folkeparti har sagt bør indgå i en forhandling om en ny dagpengereform.
Dansk Folkeparti føler sig ikke bundet af, at der skal være et kommissorium, der siger, at det ikke må koste mere.
Vi mener godt, hvis vi får et dagpengesystem, der er strikket rigtigt sammen, som også får folk ud i beskæftigelse igen, at det må koste mere end det, der er lagt op til.
Men det er jo regeringen, der har nedsat kommissionen.
Jeg har ikke nogen færdige løsninger, og jeg tror som sagt heller ikke, at hr. Finn Sørensen har det.
Hr. Finn Sørensen har sikkert nogle ideer om, hvad der skal indgå i sådan et kommissorium.
Det har vi også i Dansk Folkeparti, men den færdige løsning har vi selvfølgelig ikke.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Mange tak til ordføreren.
Jeg er da glad for, at Dansk Folkeparti stemmer for den her lille lappeløsning.
Det, som Dansk Folkeparti har tilbudt at være med til efter valget i 2011, har jo kun været midlertidige løsninger.
De har som sådan jo også kunnet være okay, og på nogle stræk har vi jo været enige om dem.
Men jeg vil da gerne høre: Hvad er Dansk Folkepartis bud på ændring af dagpengesystemet som sådan?
Når vi skal have en langtidsholdbar løsning, hvordan skal den så se ud?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Altså, det her lovforslag er ikke nogen hovsaløsning.
Det er et helt klart, gennemtænkt forslag for at sikre, at mennesker, der mister deres forsørgelsesgrundlag, kan fortsætte med at have det i en periode på i hvert fald op til 3 år, efter at de har været på dagpenge eller på arbejdsmarkedsydelse – altså en kontantydelse i op til 3 år.
Det er ikke nogen hovsaløsning.
Hovsaløsning er, hvis man laver nogle tiltag, hvor man tror, at man med et snuptag kan sikre, at der ikke er nogen, der mister deres dagpengeret.
Det har ikke kunnet lade sig gøre.
Så de løsninger, vi i de senere år har lavet sammen med SF og Enhedslisten, er ikke hovsaløsninger.
De er velgennemtænkte, men vi har kunnet se, at der skal andre ting til for at sikre, at der ikke er 48.000 mennesker, der har mistet deres dagpenge.
Der skal sikres flere arbejdspladser, og det skal der også arbejdes målrettet på.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-20:
Vi taler om, at regeringen nu for tredje gang indfører en hovsaløsning, hvor regeringen siger til folk, at frem for at man tager vare på sig selv og sine, tager man hatten i hånden, går ind til naboen og beder naboen, som muligvis er på kontanthjælp, om at forsørge sig, i stedet for at ens nærmeste tager vare på en.
Det gør man så som en hovsaløsning, den tredje i rækken, selv om ordføreren står og taler imod hovsaløsninger.
Var det ikke værd at droppe den her hovsaløsning og så vente på Dagpengekommissionen og en gang for alle gøre det, ordføreren lige har efterlyst, nemlig lave ét samlet dagpengesystem?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Nu er jeg ikke meget for sådan at skulle korrekse ordførere i offentlighed.
Jeg vil bare sige, at det her lovforslag holder hånden under dem, der mister forsørgelse, dem, der ikke kan få forsørgelse på anden vis.
Og når vi kommer helt hen til kontanthjælpen – for det har ordføreren jo ret i er den yderste kant, kan man sige – så har vi altså en regel i Danmark, der hedder gensidig forsørgelse, og det betyder, at hvis man kan blive forsørget af en ægtefælle, har man ikke ret til kontanthjælp.
Det her lovforslag giver retten til at få et beløb, der svarer til kontanthjælp, hvis man mister forsørgelsen, fordi vi har en gensidig forsørgelsesforpligtelse, for lige at tage den lille detalje dér.
Så derfor er det her vigtigt.
Det er rigtig, rigtig vigtigt.
Så synes jeg jo, at det er interessant, at ordføreren synes, at det er en succes, at der er 48.000 mennesker, der har mistet deres dagpengeret, og det har åbenbart for Konservative været det, der har været målet med at lave en dagpengereform.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Man kan sige, at det jo ikke er sådan, at vi lægger op til, at vi skal sanere i forbindelse med finansloven for 2015.
Her går vi ind – og det har vi sagt helt fra begyndelsen af – og tager et socialpolitisk ansvar, fordi det er nødvendigt.
Så går vi ind og tager et socialt ansvar for en begrænset gruppe borgere, men ikke desto mindre et meget væsentligt ansvar.
Så er det, at vi parallelt med det ser frem mod at skulle modtage anbefalingerne fra Dagpengekommissionen, hvor vi så går ind og kigger på hele systemet.
Jeg kan ikke se, hvor modsætningen er i det.
Jeg troede også, at De Konservative havde et socialt ansvar engang, men det er åbenbart noget, man er løbet fra.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-20:
Nu er sandheden jo den, at det sociale ansvar tager vi jo ved, at der er et forsørgelsesgrundlag til os alle i det her samfund, og det står vi fast på, og det her er jo bare et spørgsmål om at give nogle ekstra penge til nogle – og undskyld, før blev det kaldt en utilsigtet virkning, og nu er det så en ekstraordinær situation.
Men altså hånden på hjertet, det kan ikke være sådan, at da Det Radikale Venstre gik med i en reform, hvor man afkortede dagpengeperioden til 2 år, at det så kom fuldstændig bag på Det Radikale Venstre, at det betød, at man så ikke fik flere dagpenge efter 2 år.
Marianne Jelved (RV), 2015-01-20:
Jeg vil gerne kvittere for den meget præcise melding fra alle ordførerne og for den tilslutning, der er til lovforslaget.
Jeg vil blot understrege – det synes jeg sådan set er centralt også i forhold til de bemærkninger, der er kommet fra nogle af ordførerne – at vi har gennemført en høring af dette lovforslag, som jo i sit indhold er meget enkelt.
I den høring er der kommet 12 høringssvar fra biskopperne, stiftsøvrighederne, stiftsrådene, menighedsrådene, provstiudvalgene, Landsforeningen af Menighedsråd, Danmarks Provsteforening og Præsteforeningen og fælles for dem alle sammen er, at de enten tilslutter sig lovforslaget eller ikke har nogen bemærkninger til det.
Derfor vil jeg gerne kvittere for den hurtige sagsbehandling her i salen, og jeg ser frem til, at vi også får en hurtig sagsbehandling i Kirkeudvalget.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-20:
Nu havde jeg ikke tænkt mig at sige så meget, men jeg bliver da alligevel fristet til at sige, at det jo er rigtig udmærket, at man, netop fordi vi har den her ganske skønsomme ordning, lytter så grundigt til netop kirken selv, når man laver den slags justeringer, som det her er udtryk for.
Derfor sker den her fjernelse af revisionsklausulen, som jo er en ganske lille ting, også på baggrund af forskellige former for inddragelse af kirkens egne folk, og det er altså netop ikke bare noget, der foregår herinde fuldstændig i blinde.
Den eneste ting, jeg havde tænkt mig at sige, går sådan set en lille smule i den retning, fordi vi støtter det her forslag, og vi oplever heller ikke, at der er et ønske om at lave store, væsentlige ændringer i stiftsrådene ude i det folkekirkelige landskab, så det går jo meget godt i tråd med så at fjerne revisionsparagraffen.
Det, som vi måske godt kunne have ønsket os, var på den ene side, at den evaluering, der har været, i højere grad egentlig havde inddraget menighedsrådene, da det jo er grundstammen i folkekirken, og på den anden side, at det udvalgsarbejde, der har været med betænkning 1544 – det skriver man også selv i betænkningen – havde givet mere tid til at gå ned i den her del af kommissoriet sådan mere grundlæggende.
Det kunne vi godt have ønsket os at der havde været tid og plads til, for det kunne måske have givet et endnu bedre grundlag for at gøre sig overvejelser om stiftsrådene.
Men som sagt har der heller ikke i forbindelse med høringen været ønsker om at gøre en hel masse anderledes, og derfor ser vi det ganske hensigtsmæssigt, nu hvor man har haft tid til at se på, hvordan tingene fungerede i det kirkelige landskab, at vi så fjerner revisionsparagraffen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-01-20:
Mange tak.
Det handler jo om at ophæve en revisionsklausul i en lov fra 2009.
Jeg synes, at det understreger, hvor meget vi som politikere blander os i én tro, nemlig den evangelisk-lutherske tro eller folkekirken.
Tænk, at vi har bestemt ting helt ned i detaljen om folkekirkens økonomi og organisering.
I loven fra 2009 bestemte vi, at der skulle etableres permanente stiftsråd.
Det kan man mene om, hvad man vil, men det handler jo om en forening, hvor vi burde have et armslængdeprincip.
Denne lov fra 2009 handler jo om at skære armen af helt oppe ved skulderen.
Jeg synes, at vi alle her i Folketinget bør tænke os godt om.
Som I nok ved, går jeg og Enhedslisten jo ind for at skille kirken fra staten, og denne lov understreger, hvor meget I vil gøre for at blande jer i denne forening.
Jeg undrer mig meget over, hvor meget tid vi skal bruge på folkekirkens økonomi og organisering.
Jeg synes, at det minder mig om en form for stalinisme med brug af statens lovgivning til at undertrykke folks meninger og tro.
Vi ved, at ikke mindst Kirkeministeriet har brugt tid og kræfter på at evaluere de permanente stiftsråd og den berømte betænkning 1544.
Vi har jo haft en debat om folkekirkens økonomi på baggrund af betænkningen, men det kom der intet ud af.
Det handler om en form for konservativ tankegang, hvor man ikke vil løse de sociale dele af kirkens opgaver vedrørende bl.a. navngivning, indgåelse af ægteskab og dødsfald fra kirken.
Men bortset fra det mener jeg, at vi ikke skal bruge dette lovforslag til at blande os mere i kirkens økonomi.
På den baggrund vil jeg sige, at vi hverken kan stemme for eller imod, så vi undlader at stemme til dette lovforslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-01-20:
Undskyld forsinkelsen.
Jeg havde bare det indtryk, at der måske var et andet partis ordfører, der skulle komme først, men det kan vi så vende tilbage til.
Jeg skal i al enkelhed sige, at SF støtter, at vi ophæver revisionsklausulen i forhold til permanentgørelsen af stiftsråd.
Vi synes, at erfaringerne med stiftsråd er ganske fortrinlige, og kan se, hvordan det virker i praksis ude i den danske folkekirke.
Og vi er rigtig stærkt tilfredse med, at den danske folkekirke får nogle selvstændige, demokratisk valgte organer, som kan varetage kirkens anliggender.