runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2012-09-13:
Det var dejligt at få et klart svar på, at Dansk Folkeparti også går ind for det borgerlige skattestop og dermed placerer sig på den borgerlige side.
Et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille ordføreren, handler om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil tilbagerulle den stigning, der er sket i afgifterne på chokolade, cigaretter og sodavand på finansloven for 2012.
Ja eller nej?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Den her skatteaftale lever mere end fuldt ud op til, hvad vi skrev i regeringsgrundlaget.
Socialdemokraterne, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti har sammen lavet et regeringsgrundlag, hvor vi sagde, at vi med den her skattereform ville sørge for, at vi fik skaffet en masse job i fremtiden, og vi sørgede også for at få afsat nogle penge til velfærd.
Det har vi fået gjort med den her skatteaftale, så på den måde lever den godt og grundigt op til det, vi har sat os for.
Den målsætning er opfyldt, vil jeg sige.
Med hensyn til hvor meget man har fået i skattelettelse, vil jeg sige, at der er nogle få elementer, der er pillet ud af det oprindelige forslag, f.eks. omkring boligbeskatningen, og det gør selvfølgelig, at der er nogle enkelte, nemlig de folk, der sidder i ejerbolig, der kommer til at have lidt mere til sig selv, end hvis det var det oprindelige udspil, der var kommet til vedtagelse.
Jeg vil godt gentage det, jeg også sagde til fru Karina Adsbøl, nemlig at i forhold til førtidspensionisterne indeholder den her skattereform en mulighed for, at man kan gå fra gammel ordning – altså den fra før 2003 – og over på ny ordning.
Det vil give et indkomstløft.
Derudover sikrer vi jo også de førtidspensionister, som ikke længere har nogen tilknytning til arbejdsmarkedet og måske heller ikke har haft så lang en tilknytning til arbejdsmarkedet, når de bliver folkepensionister.
De er nemlig nogle af dem, der ikke har arbejdsmarkedspensioner, og derfor kommer de i den kategori, som kan få gavn af den forøgede ældrecheck og det øgede pensionstillæg.
Derfor vil førtidspensionisterne, når de bliver folkepensionister, jo være nogle af dem, der kan se frem til en øget indtægt på årsbasis på 5.275 kr. før skat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Tak for det.
Før valget hørte vi gang på gang Socialdemokratiet komme med den her parole om velfærd eller skattelettelser, og man gjorde det klart, at man ikke kunne få begge dele.
Den nuværende statsminister sagde på det tidspunkt også, at når valget kom mellem velfærd og skattelettelser, så valgte Socialdemokratiet tydeligt velfærden.
Her efter valget kan man jo så sige, at piben har fået en anden lyd
Nu er det pludselig skattelettelser, man går ind for, så jeg vil egentlig bare høre, om hr. Thomas Jensen ikke kan bekræfte, at det nu er skattelettelser frem for velfærd, der er Socialdemokratiets politik.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Senest gjorde Dansk Folkeparti det jo med genopretningspakken i 2010, hvor der var nogle afgiftsstigninger, som koster helt almindelige lønmodtagere 6.000 kr. om året.
Det tror jeg Dansk Folkeparti skal huske på.
Men derudover vil jeg sige om det med velfærd eller skattelettelser, at det jo er, fordi vi med den her aftale går ind og sikrer nogle penge til velfærd, nemlig 2,7 mia. kr., og så sørger vi for, at der gives nogle skattelettelser, som er fuldt finansieret.
Til gengæld skaffer vi ekstra penge til velfærden, nemlig 2,7 mia. kr.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Nu er det jo ikke helt korrekt.
Skattereformen 2009 var finansieret krone for krone, ved at man sænkede nogle afgifter og skatter og hævede nogle andre skatter og afgifter, hvilket gjorde, at når den var fuldt indfinansieret i 2019 – den er ikke fuldt indfinansieret endnu – ville den give en 5,5 mia. kr. mere, som kunne bruges på varig velfærd.
Det, der er med den her skattereform, er jo, at man giver skattelettelser for 7,6 mia. kr.
– Venstres ordfører nævnte, at det var helt oppe på 8 mia. kr. – og så bryster sig med, at man senere hen får et overskud på 2,7 mia. kr. Jo tak, men hvis man nu forringer muligheden for en varig velfærd med 8 mia. kr., hvilket så på lang sigt måske giver 2,7 mia. kr. den anden vej, så er der jo stadig væk et kæmpe minus, og jeg håber da, at den socialdemokratiske ordfører kan se logikken i det regnestykke.
Og så er det bare, at jeg gerne igen vil have bekræftet – og er det ikke det indtryk, vi står tilbage med?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Den her skattereform er fuldt finansieret.
Den er nemlig fuldt finansieret ved, at vi går ind og ændrer beskatningen vedrørende kapitalpensioner, og det håber jeg at Dansk Folkepartis ordfører har bemærket.
På den måde sikrer vi, at den her skattereform ikke er underfinansieret eller ufinansieret.
Det var netop det, der var karakteristisk ved skattereformen i 2009, altså forårspakke 2.0.
Den var både underfinansieret og ufinansieret.
Det håber jeg at Dansk Folkeparti er med på, for Dansk Folkeparti stemte jo for den, og på den måde har Dansk Folkeparti været med til at undergrave velfærden i Danmark.
Men den her skattereform, som vi har indgået i 2012, er fuldt finansieret og skaber et ekstra råderum til velfærd på 2,7 mia. kr. i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Det er jo glædeligt at høre en socialdemokratisk skatteordfører tale for, at det er fair, at folk, der går på arbejde, får flere penge mellem hænderne efter skat, og at det også er fornuftigt for økonomien.
Men filmen knækker lidt, når man så ser på den politik, som regeringen faktisk fører.
Skatteministeriet har lige i dag fortalt, at personskattetrykket næste år vil være på 21,4 pct., hvor det i 2011 – hvor denne regering trådte til – kun var 20,2 pct.
Det vil sige, at skatten på arbejde i Danmark – for det er det, personskattetrykket handler om – er steget med 1,2 procentpoint i forhold til BNP, samtidig med at regeringen bryster sig af, at den vil lette skatten på arbejde.
Næste år vil der blive opkrævet ikke mindre end 27 mia. kr. mere i skat på arbejde, end der bliver opkrævet i år.
Hvordan hænger det sammen med de udtrykte ønsker om, at skatten på arbejde skal ned?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Nu synes jeg, det bliver lidt morsomt, når fru Gitte Lillelund Bech begynder at konkludere ud fra det, jeg siger heroppefra.
Lad mig lige opsummere, hvad jeg sagde i mit svar på fru Gitte Lillelund Bechs første spørgsmål: Når vi giver mulighed for større råderum til velfærd i fremtiden med denne skattereform, er det jo netop, fordi vi finder nogle besparelser, som ikke ligger på velfærdsområdet.
Vi finder besparelser, der ligger inden for EU-budgettet, vi finder besparelser, der ligger inden for forsvarsbudgettet, og det er det, der giver mulighed for, at vi kan have et råderum til mere velfærd i fremtiden, samtidig med at vi i 2012 og frem til 2023 sørger for, at der kommer nogle skattelettelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-09-13:
Og jeg vil spørge hr. Thomas Jensen, om han ikke kan svare uden at bruge ordet minimal.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jamen så vil jeg ganske kort og præcist sige om udviklingen i Ginikoefficienten, som jeg mener i Danmark er præcis 24,6, at den ændring, der sker med den her skattereform, er, at Ginikoefficienten udvikler sig lidt i den forkerte retning med 0,27 – 0,27 – hvorimod der i den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten, var udsigt til en udvikling på 0,19.
Vi er altså ude i, at det er i decimalerne, der er en forskel.
Og det synes jeg er i småtingsafdelingen.
Nu, hvor jeg ikke må bruge ordet minimal, vil jeg sige, at det er i småtingsafdelingen, når vi ser på, hvordan det her påvirker ligheden i Danmark.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-09-13:
Så tror jeg, jeg skal spørge lidt mere konkret.
Hvad er årsagen til, at der skabes mere ulighed med den nye aftale med Venstre og Konservative?
Skyldes det måske, at alle mennesker på overførselsindkomst – førtidspensionister, arbejdsløse, folkepensionister – mister penge i forhold til den situation, hvor de havde fået præcis den samme ydelse, uden at den reform var kommet?
Er det ikke dem, der skal betale for, at uligheden vokser?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Nu er der jo en lang række elementer i den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten, som er forskellige fra elementerne i den skatteaftale, der er indgået, men et af de elementer, som vi sammen med Venstre og Konservative har med i den her skattereform, er bl.a., at vi sikrer ro om boligskatten frem til 2020, sådan at boligejerne, der har det meget svært for tiden med faldende boligpriser, ved, hvad de har at forholde sig til på boligbeskatningsområdet.
Og det er selvfølgelig noget af det, der trækker lidt i den forkerte retning, hvis vi ser på det i et lighedsperspektiv.
Men derudover vil jeg godt stå på mål for, at den aftale, vi har lavet – hvis jeg sådan skal summere det op – giver op til 16.000 flere job på længere sigt.
Med den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten, var der 6.500 færre job.
Derudover vil jeg sige, at med den aftaleskitse, som lå med Enhedslisten, ville SOSU-assistenten få 1.000 kr. mindre – 1.000 kr. mindre – i skattelettelse end med den aftale, som vi har indgået med VK.
Og derudover vil jeg sige om den her skatteaftale, vi har lavet med VK, at der er et bedre råderum til velfærd på 2,7 mia. kr., hvorimod med den skitse, der lå med Enhedslisten, var vi nede på 1,78 mia. kr. Så alt i alt vil jeg sige, at jeg synes, at den aftale, vi har lavet, giver mulighed for at styrke vores velfærdssamfund, og det er en rigtig, rigtig god skatteaftale for Danmark og danskerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
I Dansk Folkeparti har vi sådan set haft den samme politik hele tiden.
Den er, at vi er store fortalere for et skattestop.
Det er vi klart med på at genindføre efter næste valg, hvis vi igen bliver parlamentarisk grundlag for en regering, så det er et klart ja.
Tydeligere kan det ikke siges.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-13:
Jamen jeg synes, det er så fint, at der er nogle førtidspensionister, som får mulighed for at gå fra gammel til ny ordning.
Men det ændrer ikke på, at førtidspensionisterne samlet er en af de grupper, hvis ikke den gruppe, der bidrager allermest til den her skattereform, og som altså lægger rigtig, rigtig mange penge til skattelettelser til ordføreren og mig selv.
Og jeg spørger bl.a., fordi Socialdemokraterne har brugt det argument, at det skal kunne betale sig at arbejde, men jeg går ud fra, at det ikke gør sig gældende for den her gruppe mennesker, altså for mennesker, som er så syge, at vi siger: I kan ikke arbejde.
Hvorfor er det rimeligt, at det, når der skal gives skattelettelser i Danmark, er de mennesker, som er ramt af sygdom, der skal betale for dem?
Som sagt synes jeg, det er så ganske glimrende med muligheden for at gå fra gammel til ny ordning, men samlet set taber førtidspensionisterne markant på den her skattereform.
Hvorfor er det de mennesker, der har mindst og er ramt af sygdom, de mennesker, der ingen mulighed har for at ændre deres situation, der skal betale for skattelettelser?
Simon Kollerup (S), 2012-09-13:
Jeg skal såmænd bare stille et ganske kort spørgsmål, der skulle være lige til at svare på: Skal en ny borgerlig regering genindføre skattestoppet, hvilket Venstre i dag har annonceret at de går ind for?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-09-13:
Nu svarede hr. Thomas Jensen jo ikke på mit spørgsmål, men så vil jeg tillade mig at konkludere ud fra det svar, der blev givet, hvori der blev sagt, at der både er skattelettelser, og at der også er bedre velfærd – hvis hr. Thomas Jensen ikke selv kan konkludere – at der bliver råd til en større og hurtigere bil til farmand, og der bliver også råd til ordentlige sygehuse, folkeskoler, ældrepleje og daginstitutioner.
Grunden til, at jeg bruger de her to eksempler og sætter dem op mod hinanden, er, at det er nogle eksempler, som hr. Thomas Jensen selv har brugt som forklaring for vælgerne.
Jeg står her med et læserbrev fra Midtjyllands Avis, som hr. Thomas Jensen har skrevet, hvori han siger, at hos Socialdemokraterne kan man vælge mellem skattelettelser eller investeringer i beskæftigelse og velfærd, og det er så valget mellem en hurtigere bil til farmand eller investeringer i sygehuse, folkeskoler og ældrepleje.
Nu spørger jeg ikke om, hvad der skete i 2007.
Jeg stillede et konkret spørgsmål om den her skattereform, og jeg må bare tillade mig at konkludere, for det kunne hr. Thomas Jensen ikke selv få over sine læber, at denne skattereform både giver mulighed for, at farmand kan købe en større bil, og den giver også mulighed for bedre velfærd, og det vil sige, at det, som hr. Thomas Jensen har skrevet i Midtjyllands Avis, ikke holder.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Med den her skattereform sikrer vi, at man på sigt kan bygge nogle bedre sygehuse, man kan have bedre service i den offentlige sektor og samtidig sikrer vi også, ja, at vi slanker vores forsvarsbudget.
Det tror jeg at den tidligere forsvarsminister, fru Gitte Lillelund Bech, er vel vidende om.
Vi går faktisk ind og fjerner en del af forsvarsbudgettet med den her skattereform, samtidig med at vi også går ind og skærer ned på vores EU-bidrag med 1 mia. kr. Det kan jo ikke kaldes velfærdsposter, vi går ind og fjerner her.
Det er jo bare nogle andre poster, forsvar og EU, og på den måde er det her set i et velfærdsperspektiv ikke velfærdsudgifter.
Så det, vi gør med den her skattereform, er, at vi sikrer, at der bliver rum til bedre velfærd, og vi sikrer også, at der bliver skattelettelser til danskerne her og nu.
Jeg vil godt gentage for fru Johanne Schmidt-Nielsen, at de førtidspensionister, som ikke har mulighed for at arbejde, og som er på en førtidspension på gammel ordning fra før 2003, får mulighed for at komme over på den nye ordning.
Det vil give dem flere penge.
Derudover: Når de kommer frem til folkepensionsalderen, er de jo nogle af dem, som ikke har store reserver opsparet, og derfor vil de komme i betragtning til at få en øget ældrecheck på 4.500 kr., og de vil komme i betragtning til at få et pensionstillæg på op til 750 kr., og på den måde vil de få en årlig gevinst i pensionisttilværelsen på 5.250 kr.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig flot, at vi gør det med den her skattereform, og det er et positivt tiltag.
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
Så håber jeg, jeg kan bidrage til debatten.
gøre mit bedste.
– det har vi hørt gentagne gange, og det har også været bragt ind i debatten her tidligere i dag.
Det var ligesom det, Socialdemokraterne slog sig voldsomt op på sammen med SF inden folketingsvalget.
Jeg kan jo så se i den aftale, man nu laver sammen med os og De Konservative, at den indeholder både reelle skattelettelser og et løft til velfærden.
Løftet er med hr. Thomas Jensens egne ord på 2,7 mia. kr., og skattelettelserne ligger i omegnen af 8 mia. kr.
Det er fuldt finansieret, ja, ikke gennem andre øgede skatter og afgifter, men gennem bl.a. lavere offentlige udgifter.
Der er med andre ord tale om en aftale, hvor der er reelle skattelettelser og samtidig et løft i velfærden.
Vil hr. Thomas Jensen så ikke i dag med den aftale, som vi nu har foran os, og som vi har lavet i fællesskab, indrømme, at man tog fejl, når man før folketingsvalget gik ud og sagde, at der skulle vælges enten velfærd eller skattelettelser?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Da vi i folketingsvalgkampen i 2007 havde et valgkampsslogan om velfærd eller skattelettelser, var det, fordi vi kunne se tilbage på de skattereformer, der var blevet gennemført tidligere, hvor der var givet ufinansierede skattelettelser og det havde kostet velfærden.
Det, vi så gør med den her skatteaftale, er, at vi sørger for, at den er fuldt finansieret, og det gør vi bl.a. ved via det forslag, der handler om fremrykning af beskatning af kapitalpension, at sørge for, at vi får en finansiering i hus.
Det betyder ikke, at folk skal betale mere i skat eller får mindre udbetalt i pension; det handler bare om, at vi fremrykker investeringer.
På den måde sørger vi for, at den her skattereform er fuldt finansieret.
Samtidig er det helt rigtigt, som hr. Jacob Jensen siger – og han har sat sig ind i den, når han stemmer for skattereformen her senere i dag – at den her skattereform giver et øget råderum til velfærd på 2,7 mia. kr. i fremtiden.
Så det er en ganske, ganske god skattereform, vi har indgået sammen.
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
Men er det ikke sådan, at de skattelettelser, der ligger i den her aftale – det provenu, som bliver brugt til de skattelettelser – alternativt kunne have været brugt til at øge den offentlige velfærd yderligere?
Med andre ord er der tale om, at vi laver en skatteaftale, hvor man reelt sænker skatten på arbejde uden at finansiere det gennem højere skatter og afgifter andetsteds, men gennem lavere offentlige udgifter.
Samtidig hæver man beløbet til velfærd med de 2,7 mia. kr., som hr. Thomas Jensen selv har været inde på.
Vi laver med andre ord en aftale, som både laver reelle skattelettelser og giver øget velfærd.
Så vil hr. Thomas Jensen ikke indrømme – og nu giver jeg hr. Thomas Jensen endnu en chance for at indrømme det – at man tog fejl, da Socialdemokraterne og SF meget bombastisk før valget gik ud og sagde: Nu skal vi vælge velfærd eller skattelettelser?
Aftalen her viser jo klokkeklart, at man godt kan begge dele, ja, jeg vil nærmest sige, at de er forudsætningen for hinanden.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Så det er jo på den måde ikke velfærdsposter, når vi taler om EU og forsvar.
Det er jo det, vi har brugt til at finansiere skattereformen med, og det giver jo mulighed for, at vi på længere sigt kan afsætte beløb til mere velfærd, nemlig 2,7 mia. kr., hvad jeg synes er rigtig, rigtig flot.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-09-13:
Jeg tror, jeg skal prøve at spørge på en anden måde.
Jeg vil gerne have hr. Thomas Jensen til at forklare mig, om den her skattereform er et udtryk for, at farmand kan købe en større og hurtigere bil, eller at man kan investere mere i offentlige sygehuse, folkeskoler, ældrepleje eller daginstitutioner.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-10-03:
Skal den vestfynske jernbane afvikles eller udvikles?
Både ministerens meldinger her i dag og nedsættelsen af arbejdsgruppen og de ting, der også er kommet frem her, har skabt en kolossal usikkerhed i hele det vestfynske område.
Der er mere end 1.000 mennesker, 1.000 familier, der hver dag er afhængige af at kunne bruge togstationerne på Vestfyn.
De mister den mulighed.
Hvordan er det her i overensstemmelse med regeringens planer om gerne at ville understøtte den kollektive trafik og flytte mennesker fra biler og over i tog?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-03:
Jeg vil hellere sige det på den måde, at jeg synes, at hele togtrafikken skal udvikles, og det gælder så ikke kun den vestfynske bane.
I vores partiers fælles aftale om en grøn transportpolitik har vi som bekendt formuleret et mål om en fordobling af den kollektive trafik inden 2030.
Set i det lys mener jeg, det er et relevant spørgsmål at stille, hvordan vi sikrer den bedste trafikbetjening for passagererne på Vestfyn.
En god kollektiv trafikbetjening må nødvendigvis tilrettelægges ud fra, hvor mange passagerer der rejser til og fra, og den skal understøtte målet om vækst i den kollektive trafik.
Strækningen mellem Odense og Fredericia er tæt trafikeret, og lokaltogene på strækningerne har mange stop.
Med tæt trafik og mange stop skal der ikke gå meget galt, før togene holder i vejen for hinanden til gene for både passagerer i regionaltogene og i landsdelstogene.
Der er meget, det tyder på, at vi i dag leverer en forkert trafikbetjening, når der på nogle stationer kun stiger en person på toget pr. afgang.
Jeg mener derfor, at der er behov for at undersøge, om man kan lave en smartere trafikbetjening på Vestfyn.
Dertil er også at sige, at det også er afgørende i forhold til udviklingen, når det gælder landområderne, at der er en ordentlig og fornuftig kollektiv befordring.
I nogle tilfælde er det den ene kombination eller den anden kombination, og nogle gange skal man kombinere tingene.
Men det er det, vi nu beder, havde jeg nær sagt, helt relevante parter om at sætte sig ned og lave et oplæg til, og så træffer vi efterfølgende nogle politiske beslutninger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-10-03:
Spørgsmålet lyder meget enkelt: Skal den vestfynske jernbane afvikles eller udvikles?
Manu Sareen (RV), 2012-10-03:
Det synes jeg at jeg har svaret på.
Jeg synes ikke, man kan sammenligne vold mod kvinder og prostitution, det synes jeg altså ikke.
Den kampagne, vi havde her forleden dag, var i øvrigt rettet mod unge mænd, og den handlede også om kærestevold.
Jeg synes, at der er forskel på, at man kan komme hjem til en voldelig mand, måske også en voldelig kvinde, men i de fleste tilfælde en voldelig mand, og så gadeprostitution og handlede kvinder osv. osv.
Det er at blande æbler og pærer sammen, desværre.
Ikke desto mindre vil jeg gentage, at vi selvfølgelig vil gøre noget ved det her, men vi vil også bare gerne gøre det på et oplyst grundlag.
Som jeg har sagt – også i forbindelse med besvarelsen af de tidligere spørgsmål – er det jo ikke sikkert, når vi taler om den her sociale udfordring, at et forbud nødvendigvis er vejen frem.
Det kan godt være, det er det, men det er ikke sikkert.
Og det er også det, jeg har sagt tidligere.
Men uagtet hvilken beslutning vi tager, skal det ske på et oplyst grundlag, for det er nogle voldsomme sociale udfordringer, som vi har talt om i rigtig mange år, og de skal selvfølgelig løses med de midler, vi har.
Fatma Øktem (V), 2012-10-03:
Det gør vi naturligvis gerne.
Jeg tænker, at det her er lidt i samme dur, men meget modsat, for hvis det her er med til at øge vold mod primært kvinder på gaden, er det jo selvfølgelig i modsætning til det, ministeren har lanceret for et par dage siden, om, at volden mod kvinder skal stoppes.
Jeg vælger at tolke det sådan, når man ser på de rapporter, hvor flertallet siger, at det her er med til at øge usikkerheden, det er med til at øge volden, det er med til at svække tilliden, det er med til at svække forholdet til myndighederne – også selv om ministeren siger, at han gentagne gange har svaret på det – at ministeren ikke ønsker en kriminalisering af købesex.
Det er jo meget svært at være uenig, men det, jeg prøver at komme tættere på, er selvfølgelig, hvad det er, regeringen gerne vil, når man har meldt ud, at man vil noget på det her område.
Jeg prøver faktisk at komme lidt tættere på det.
Det glæder mig, at man vælger at kigge på de rapporter, der er lavet.
Som sagt er der flere, der tyder på, at troen på og tilliden til myndighederne er dalende, mens volden er voksende, hvilket også lige henleder min opmærksomhed på, at ministeren jo selv, da ministeren var ligestillingsordfører, var ude at sige, at når De Radikale ikke ville have et forbud, skyldtes det erfaringer fra Sverige.
Jeg vælger at tolke det – ud fra det, ministeren også har sagt i dag – som om ministeren faktisk ikke er for en kriminalisering af købesex.