runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg opfatter ikke den her pakke som en forringelse af demokratiet.
Noget af det centrale i pakken er, at vi gerne vil gøre en indsats for, at folk engagerer sig i fritidsliv, foreningsliv og idrætsliv, det er jo der, demokratiet er, og det er jo der, folk bliver demokratiske medborgere.
Demokratiet er altså ikke kun muligheden for at stemme hvert fjerde år, det er også at leve sig ind i det.
Demokrati er også en samtale.
Så man får faktisk op mod 15 point af de 100 point ved at engagere sig i fritidsliv, foreningsliv og idrætsliv.
Med hensyn til at man ikke kan stemme før efter 4 år her i landet, altså det bliver forhøjet fra 3 til 4 år – så synes jeg som sagt ikke, det er helt optimalt, men det er en del af den pakke, der i øvrigt omfatter den anden del af demokratiet, og det er deltagelsen i fritidsliv, foreningsliv og idrætsliv.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Jeg lyttede med interesse til det, hr. Naser Khader sagde i sin ordførertale, og især til, at det er hårdt arbejde at blive integreret, at der virkelig skal knokles, og at der derfor skal ligge en vilje bagved.
Man skulle underskrive en erklæring, hvor der stod: Jeg vil integreres.
Det var jo så det, vi forhandlede med Socialdemokraterne om, og de hoppede så fra.
Jeg vil egentlig gerne sådan overordnet spørge hr. Naser Khader, om han ikke mener, at det sådan set er det, der skiller os her i salen.
Det er der, uenigheden gør, at der er et hold, der mener, at integration er noget, som samfundet skal tage sig af, og at der er et andet hold, der mener, at samfundet skal sætte nogle rammer op, men at det er den enkelte, der skal ville.
Er det ikke det, der egentlig er grundforskellen i den her debat?
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg vil godt have hr. Naser Khaders beskrivelse af, hvad der sker, hvis man har deltaget i en demonstration og er blevet omfattet af lømmelpakken.
Hvilke muligheder har man så for at blive her i det danske samfund?
Eller risikerer man at blive udvist?
Hvor er proportionaliteten?
Jeg skal lige have hr. Naser Khaders beskrivelse af, hvad der bliver gældende ret.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Vi var tidligere inde på eksemplet med de to, der forstyrrede dronningens sammenkomst med statsoverhovederne.
Det, at de var så tæt på dronningen, synes jeg ikke var en happening, men en kriminel handling, der gør, at jeg ikke har ondt af, at de bliver udvist.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg spørger endnu en gang: Det drejer sig om mennesker, der har midlertidig opholdstilladelse, men som har boet her i måske 5 år.
Vil de være omfattet?
Er det hr. Naser Khaders opfattelse, at de skal være omfattet?
Så har jeg et andet spørgsmål: Er det korrekt forstået, at hr. Naser Khader mener, at det er børn, der af deres forældre tvinges til de såkaldte genopdragelsesrejser i en periode, der er længere end 3 måneder, som på den måde skal rammes?
Er det hr. Naser Khaders opfattelse af, hvad der er ret og rimeligt?
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Folk er jo ikke maskiner.
De kan ikke puttes ind i maskinen og komme velintegreret ud af maskinen.
De skal selv gøre en indsats for at blive integreret.
De skal knokle.
Det er der mange der gør i hverdagen.
Det synes jeg at vi skal være opmærksomme på.
Der er virkelig mange, der knokler hver evig eneste dag for at blive integreret i det her samfund.
Men de har som sagt hovedansvaret.
Det, vi skal fra det omgivende samfunds side, er at skabe de rette rammer.
Det var også det, vi gjorde med integrationsloven i 1999, som jo senere er blevet justeret, og som nu får et serviceeftersyn.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg vil starte med at spørge ind til den måde, man har valgt at indrette det her pointsystem på.
Jeg nævnte her et eksempel med en dansk mand, der har skrevet – jeg tror i virkeligheden også, han måske har skrevet til hr. Naser Khader – om sin ugandiske hustru, som har gennemført de obligatoriske integrationsforløb, bestået prøve i dansk 3, taget en 3-årig bacheloruddannelse i international kommunikation, er nu i gang med en 2-årig kandidatuddannelse i virksomhedskommunikation i sin fritid og sine ferier og har haft rengøringsjob, og som nu har fået den besked fra ministeriet, at det er rigtigt forstået, at med det nye lovforslag havde hun været bedre stillet, hvis hun havde taget et fuldtidsrengøringsjob eller andet ufaglært arbejde.
Jeg vil bare spørge hr. Naser Khader, om han synes, det er en smart måde at indrette et pointsystem på.
Jeg kunne forstå på hr. Jesper Langballe, at man godt kan synes, at rengøringsjob er vigtigere for samfundet end det, at folk tager sig en uddannelse, og jeg vil bare gerne høre, om det er en opfattelse, hr. Naser Khader deler.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg betragter ikke det, der blev gjort over for dronningen, som en happening.
Jeg betragter det som noget kriminelt.
Det, at man kom så tæt på dronningen og andre statsledere på så illegal vis, synes jeg er kriminelt, og efter min opfattelse berettiger det til udvisning.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at alle dem, der har været udsat for tortur, vil blive undtaget, for mange af dem kan faktisk godt.
Og medicinen er, at de kommer ud blandt os andre.
Men det, jeg har sagt igen og igen, er, at de meget, meget stærkt traumatiserede – i de tilfælde, hvor de ikke kan noget som helst – vil blive omfattet af handicapkonventionen og dermed være undtaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Jeg vil starte med at være glad for, at hr. Naser Khader alligevel ikke ønsker at afskaffe humanitær opholdstilladelse.
Det synes jeg da er betryggende.
Så bliver der spurgt, om alle, der kommer hertil med en lægeerklæring fra hjemlandet, skal have humanitær opholdstilladelse.
Det er et dybt underligt spørgsmål, for hvis man skal have humanitær opholdstilladelse i Danmark, skal man altså komme med en dansk lægeerklæring.
Så det spørgsmål giver simpelt hen ikke mening, vil jeg sige til hr. Naser Khader – ligesom jeg heller ikke fik svar på mit meget simple spørgsmål, da hr. Naser Khader selv stod heroppe på talerstolen, nemlig om, hvad man i Det Konservative Folkeparti synes om, at man sender mennesker tilbage vel vidende, at de ikke kan få behandling.
Nu har vi brugt en del tid på pointsystemet her i debatten i dag.
Vi kunne også tale lidt om den ændring af praksis for humanitær opholdstilladelse, som også er en del af den pakke, vi i dag behandler.
Det er i dag sådan, at hvis et alvorligt sygt menneske ansøger om humanitær opholdstilladelse, så skal de danske myndigheder undersøge, om vedkommende reelt har adgang til den nødvendige medicinske behandling i hjemlandet.
Og hvis man vurderer, at vedkommende på grund af sin sociale og økonomiske situation ikke har adgang til nødvendig lægelig behandling i hjemlandet, har vedkommende altså mulighed for at få humanitær opholdstilladelse her i Danmark.
Det bliver lavet om.
Det bliver nemlig lavet om til, at hvis bare der er en eller anden form for mulighed for behandling i hjemlandet, uanset om man skulle være millionær for at kunne få adgang til den og bo i den anden ende af landet osv., så kan vedkommende ikke få humanitært ophold her i Danmark.
Hvad mener man i Det Konservative Folkeparti om det?
Hvad mener man om, at Danmark nu vil udsende alvorligt syge mennesker, vel vidende at de aldrig kommer til at modtage den behandling, de har behov for?
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi holder fast i det basale i forhold til asylsystemet.
Det er vigtigt, at vi giver asyl til folk, der er forfulgte.
Hvis ikke de er berettiget til asyl, så skal de ikke være her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Det var en spændende melding.
Betyder det, at man i Det Konservative Folkeparti fuldstændig ønsker at afskaffe humanitær opholdstilladelse?
Jeg tror, at det er endnu en af de meldinger, hr. Naser Khader står meget alene med.
Det er i hvert fald helt nyt for mig, hvis det er regeringens holdning.
Det forholder sig jo sådan, vil jeg sige til hr. Naser Khader, at man faktisk kan få ophold i Danmark, også selv om man ikke er individuelt forfulgt, for man kan få en humanitær opholdstilladelse.
Nu ved jeg ikke, om hr. Naser Khader har læst den del af forslaget, men praksis omkring den her humanitære opholdstilladelse bliver ændret.
Derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål.
Synes man i Det Konservative Folkeparti, at det er rimeligt, at de danske myndigheder i modsætning til i dag kommer til at udsende alvorligt syge mennesker, vel vidende at de aldrig, aldrig kommer til at få adgang til den nødvendige behandling?
Og hvis hr. Naser Khader så samtidig vil svare på, om man i Det Konservative Folkeparti ønsker at afskaffe humanitær opholdstilladelse, så ville det kun være fint.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Det var mange spørgsmål, men jeg skal gøre det kort.
Nej, vi vil ikke afskaffe humanitær opholdstilladelse.
Det, jeg siger, er, at vi i udgangspunktet skal holde fast i det oprindelige med asylsystemet.
Når folk får afslag efter afslag, kan man søge om humanitær opholdstilladelse, og det foretages der individuelle vurderinger af, og det synes vi er i orden.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Jeg ved jo fra gamle dage, at hr. Naser Khader er meget optaget af demokrati og de frihedsrettigheder, der er knyttet til demokratiet, herunder muligheden for at demonstrere og give udtryk for sine meninger om magthaverne og om forhold i øvrigt i samfundet.
Derfor går mit spørgsmål på den del af lovforslaget, som drejer sig om stramning af udvisningsreglerne.
Og der står, citeret efter hukommelsen, at man kan udvise personer, der har fået ubetinget straf for grov forstyrrelse af den offentlige orden og for hærværk.
Hærværk er jo mange ting.
Jeg tænker på klimatopmødet og de demonstrationer, der var i den forbindelse.
Nogle blev jo kørt i politivogne til fængslet, hvor de så var anbragt, nogle endda i flere uger.
De skulle så i givet fald udvises.
Er det egentlig noget, der matcher hr. Naser Khaders opfattelse af demokrati og ytringsfrihed?
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg er stadig væk meget optaget af demokrati.
Det med udvisning gør vi allerede i dag.
Vi udviser folk, der begår grov kriminalitet; det gør vi jo i forvejen.
Det, vi gør nu med de nye lovforslag, er, at det bliver udvidet til at omfatte folk, der begår groft socialt bedrageri.
Jeg synes, at det eksempel, vi havde med flere parlamentsmedlemmer fra Irak, der var parlamentsmedlemmer og fik løn i Irak og samtidig fik sociale overførsler, jo er et eksempel på groft socialt bedrageri, og i den sammenhæng har jeg ikke ondt af, at de bliver udvist.
Men det er jo domstolene, der skal afgøre det.
Det er jo ikke os her, der skal afgøre det.
Det samme gælder for dem, der skaber uro og laver hærværk.
Hvis domstolene afgør, at det er noget, der er groft, og som berettiger til udvisning, så har jeg ikke ondt af det.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Jamen vil det sige, at hvis man nu forestiller sig nogle af de Greenpeacefolk, der bidrog til happeningen ved dronningens middag under klimatopmødet og kom til at sidde i fængsel i flere uger – og der går jeg ud fra at det var en ubetinget straf – så er den type begivenheder og den adfærd virkelig så slemme, at man skal udvise de mennesker?
Nu spørger jeg virkelig ind til sjælen i hr. Naser Khaders demokratiforståelse.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Til den første del af spørgsmål vil jeg sige, at når folk bor i Danmark, skal de opføre sig ordentligt.
Begår de noget, der er kriminelt, så har jeg ikke ondt af, at de bliver udvist.
I forhold til genopdragelseslejre vil jeg sige, at jeg ikke fatter, at børn, der er født og opvokset her, af deres forældre skal sendes tilbage til det oprindelige hjemland i mere end de der 3 måneder, som svarer nogenlunde til skoleferierne.
Når man kommer ud over det, må der være et formål med det, og det er, at man skal få dem indført i forældrenes oprindelige kultur og religion, hvilket ikke vil være en hjælp for dem her i Danmark i forhold til deres videre integration.
Derfor synes jeg, at det vil virke præventivt at sige til forældrene, at hvis deres børn opholder sig i det oprindelige hjemland mere end 3 måneder, så kan de risikere, at de ikke kan få lov at vende tilbage.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Jeg ser det som et problem, at man har gjort det så svært, som man har, at få asyl i Danmark.
Jeg synes, at det er direkte pinligt, at vi som et af verdens rigeste lande, oven i købet som krigsførende nation i Irak og Afghanistan, er med til at producere flygtninge.
Hvis vi tager Irak som et konkret eksempel, er der 4 millioner flygtninge som en konsekvens af Irakkrigen.
2 millioner lever som internt fordrevne, 2 millioner lever i nærområderne, ganske få kommer hertil, og man gør alt, hvad man kan fra den danske regerings side, for at undgå at give de personer ophold, og man gør alt, hvad man kan, for at gøre tiden i asylcentrene så hæslig som overhovedet muligt.
Det synes jeg er pinligt, ja.
Og jeg synes, det er pinligt, at man fra regeringens side ligefrem stolt går ud og fortæller hele verden, at det er lykkedes at give færre flygtninge asyl i Danmark.
Det forholder sig jo ikke sådan, at der på verdensplan er færre mennesker, der er på flugt, er færre mennesker, der har behov for hjælp.
Jeg synes, det er fint, at der er mennesker, der kommer hertil for at uddanne sig, for at arbejde, men jeg synes, at det er pinligt, at regeringen gør alt, hvad den kan, for at forpeste de menneskers liv, der har brug for hjælp.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Den udlægning af regeringen og Venstres politik må stå for fru Johanne Schmidt-Nielsens egen regning.
Det tror jeg også de fleste vil sande, hvis de bare satte sig en smule ind i indholdet af det lovforslag, som ligger her.
Så ville man se, at en lang række af de påstande, som fru Johanne Schmidt-Nielsen lige er kommet med i sin ordførertale, ikke er rigtige.
Ellers kan vi få det opklaret i udvalgsbehandlingen.
Det, jeg godt vil spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen om, er, om hun ikke anerkender, at et land har ret til at bestemme, hvem der kommer ind og skal have permanent opholdstilladelse og statsborgerskab i landet, og at ikke alle, der bare kommer til Danmarks grænser, skal have permanent opholdstilladelse og statsborgerskab.
Og så vil jeg bare som et lille kuriosum sige, at forholdene i asylcentrene jo er væsentlig forbedret fra dengang, hvor Enhedslisten var det parlamentariske grundlag for en socialdemokratisk regering.
Man bruger faktisk over 100.000 kr. mere i dag pr. asylansøger, end man gjorde dengang, og sagsbehandlingstiden, den tid, hvor folk venter i centrene, er betydelig lavere.
Så en betydelig del af de ting, som fru Johanne Schmidt-Nielsen kritiserer, er altså forbedret under den her regering i forhold til dengang, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten var det parlamentariske grundlag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Der er irakere, der har siddet i asylcentre i Danmark i op til 12 år, og det har man fuldstændig accepteret.
Det synes man fra regeringens side er ganske udmærket.
Der er børn, der er født og opvokset i Danmark, som man nu vil sende til Bagdad.
Det synes jeg ikke er en rimelig udlændingepolitik, nej.
Det synes jeg er usympatisk.
Så spørger hr. Karsten Lauritzen, om vi ønsker totalt åbne grænser.
Nej, det gør vi ikke.
Jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen på forhånd kendte svaret på det spørgsmål.
Men med det her forslag, som vi behandler i dag, gør man alt, hvad man kan, for at genere de svageste.
Vi skal huske på, at det er mennesker, som har lovligt ophold her i Danmark.
Det er mennesker, som er kommet ind i Danmark, som opholder sig i Danmark, men som man så gør alt, hvad man kan, for at genere.
Jeg kan simpelt hen ikke finde sammenhæng i regeringens argumentation.
Man går hele tiden ud og fortæller, at vi vil tiltrække dygtig arbejdskraft, vi vil have kvalificeret arbejdskraft til Danmark.
Jeg synes ikke, der er sammenhæng i det her.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Jeg vil også som hr. Karsten Lauritzen ønske Enhedslisten tillykke.
Man har formået at få Socialdemokraterne og SF over på sit hold i udlændingepolitikken, og det er en bedrift – så er det i hvert fald slået fast.
Jeg vil godt gøre op med noget af det, som kommer frem hele tiden fra forskellige i debatten herinde, nemlig at man ikke belønner folk, der tager en uddannelse.
Men der står jo også om supplerende betingelser vedrørende beskæftigelse og uddannelse, hvor der skal opnås 15 point, at hvis udlændingen »har færdiggjort en lang videregående uddannelse, en professionsbacheloruddannelse, en erhvervsakademiuddannelse eller en erhvervsrettet ungdomsuddannelse«, kan det give 15 point efter det her system.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke bekræfte det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen er i topform i dag.
Det ses tydeligt, tillykke med det.
Det kan jeg også godt forstå, fordi det jo er lykkedes Enhedslisten og Det Radikale Venstre at få Socialdemokraterne og SF over på deres side, hvor de jo i et stykke tid har stået sådan i et vadested.
De har sagt, at de bakkede op om regeringens faste og fair udlændingeog integrationspolitik og også nogle gange stemt lidt forskelligt nede i Folketingssalen, men ikke rigtig vidst, hvad de ville.
Nu har de så valgt at placere sig ved siden af Det Radikale Venstre og Enhedslisten, og det må jo være en sejr til fru Johanne Schmidt-Nielsen, så tillykke med det.
Det, jeg vil spørge om, er, om fru Johanne Schmidt-Nielsen ser det som et problem, at størstedelen af de folk, der kommer til Danmark, er folk, der kommer for at uddanne sig og arbejde, eller så hun helst, at alle dem, der kom, var folk, der søgte om asyl og familiesammenføring.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Jeg vil foreslå, at man gør det på den måde, at man tager en uddannelse og så går ud og arbejder og dermed lever op til beskæftigelseskravet.
Dermed kan man få point for den uddannelse, man har taget, før man fik et arbejde.
De bliver belønnet med det her.
Og dem, der ikke gør det og ikke kan leve op til kriterierne, bliver selvfølgelig ikke belønnet.
Det er jo hele pointen med et belønningssystem.
Jeg kan bare forstå, for sådan må man jo forstå det, at det, man er imod, sådan set er, at der bliver stillet krav.
Så er det lige meget, hvilke krav der bliver stillet – bare der ikke bliver stillet krav, vil Enhedslisten være tilfreds.
Jeg vil slutte af, som jeg startede, med at ønske tillykke med, at Enhedslisten nu har fået Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti over på sin banehalvdel.
Det synes jeg giver et klart valg for de mennesker, som måtte følge debatten, og som også på et tidspunkt vil sætte kryds ved et folketingsvalg.
Det er klar tale, og tillykke med det igen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Det er da morsomt, at jeg åbenbart er det værste, man kan rose S og SF for.
Det, jeg bliver brugt til her i debatten, er, at hvis man virkelig skal finde på noget ondt at sige, skal man sige, at jeg skulle have haft indflydelse på noget som helst, der var sket i S og SF.
Med hensyn til krav synes jeg, der skal stilles intelligente krav, og jeg synes, der skal stilles retfærdige krav, og jeg synes ikke, man gør nogen af delene med de forslag, vi behandler her i dag.
Jeg synes, det er dybt uretfærdigt, at man stiller krav til mennesker på førtidspension om, at de skal være i fuldtidsbeskæftigelse.
Det er jo simpelt hen tosset.
Og jeg synes, det er dybt uintelligent, at man siger til unge mennesker, der ønsker at uddanne sig, at de skal tage 2½ års arbejde, at man ikke kan belønne dem for uddannelse på samme måde, som man belønner dem for at arbejde.
Det er uintelligente krav, og det er uretfærdige krav.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Man kan komme til Danmark og få opholdstilladelse, hvis man bliver familiesammenført, hvis der er behov for ens arbejdskraft, eller hvis man kommer og søger om asyl som flygtning.
Kan man godtgøre, at man er blevet personligt forfulgt, kan man også få opholdstilladelse som flygtning.
Så er der nogle, der får afslag af forskellige årsager.
I Danmark har vi den regel, at hvis nogen får afslag og står i en situation, hvor der er alvorlig sygdom eller sådan noget, kan man få humanitær opholdstilladelse, og det skal vi selvfølgelig blive ved med at holde fast i.
Humanitær opholdstilladelse skal høre til undtagelserne.
Det var det, jeg sagde.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Skal alle dem, der kommer til Danmark og kan skaffe en lægeerklæring fra deres hjemlande, der siger, at de ikke kan blive behandlet i deres hjemlande, have humanitær opholdstilladelse i Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Det er fuldstændig korrekt, at man kan få 15 point for at tage en bacheloruddannelse, ligesom man kan få 15 point for at sidde 1 år i en skolebestyrelse, eller man kan få 15 point for et højskoleophold.
Men blandt de ufravigelige krav, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, ligger 2½ års ordinær tilknytning til arbejdsmarkedet på fuld tid, og det betyder jo altså, at man siger til f.eks. unge, der kommer hertil – og det kunne være familiesammenførte kvinder i starten af 20'erne: Du kan godt tage en uddannelse, det kan vi da godt give dig 15 point for, men du skal lige starte med 2½ års ufaglært arbejde.
Det giver jo ingen mening, hverken for den unge selv eller for det danske samfund, medmindre man ønsker at fastholde udlændinge i en ufaglært underklasse.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Jeg siger ikke, at alle skal have lov.
Jeg siger, at man må opstille nogle regler for, hvad der kræves for, at de kan få permanent opholdstilladelse.
Der siger jeg bare, at den overligger, der nu er sat, efter Det Radikale Venstres opfattelse er alt, alt for høj.
Man burde i virkeligheden have en totrinsraket med en fastholdelse af den 7-års-regel, der er med de krav, der gælder der, for forskellige opholdstilladelsesbaggrunde, og så gerne med den 4-års-model, som ligger her.
Det synes jeg ville være rimeligt.
Det, jeg er opponent imod, er, at det kun er de stærke, der får mulighed, fordi de, der er ressourcesvage på grund af deres fortid, traumatiserede flygtninge eller ægtefæller, der er familiesammenførte og har boet her i mange år uden at få permanent opholdstilladelse, jo bare er lost, når deres ægtefælle dør.
Man kunne godt tænke lidt på dem, der ikke har de kræfter, som skal til for at nå over overliggeren, som den nu er lagt.
Der er nogle af dem, som burde have en hjælpende hånd.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Jeg har lyttet nøje til fru Marianne Jelveds ordførertale, fordi fru Marianne Jelved fra starten har sagt, at det pointsystem, der ligger her, er umenneskeligt.
Det er jeg uenig med fru Marianne Jelved i, men det har hun sagt.
Jeg kan så se, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne ikke har sagt så meget, men de er så kommet over på fru Marianne Jelveds side, og det må jo være fru Marianne Jelveds argumentationsevner, der har spillet ind i forhold til den proces.
Det er jo ikke tidligere set på udlændinge- og intentionsområdet, i hvert fald ikke i nyere tid.
Ud over at lykønske hende med at have opnået det vil jeg spørge fru Marianne Jelved: Betragter fru Marianne Jelved det som en rettighed eller et privilegium at få permanent opholdstilladelse i Danmark?
Det er jeg glad for, fordi vi har indrettet lovgivningen, også med Det Radikale Venstres stemmer, sådan, at visse ting, f.eks. statsborgerskab og også permanent opholdstilladelse, er et privilegium og ikke noget, man automatisk får.
Så vil jeg spørge fru Marianne Jelved, om der er nogen forskel på, hvad man kan, når man har midlertidig opholdstilladelse, og når man har permanent opholdstilladelse.
Er der nogle forskelle i de sociale rettigheder, man optjener i forhold til, hvad man ellers kan bevæge sig rundt og gøre i det danske samfund?
Hvorfor er det så, fru Marianne Jelved presser sådan på for, at alle skal have lov til, hvis de er i Danmark, at have permanent opholdstilladelse?
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Jeg mener ikke, at de mennesker, der bor her i Danmark, selv om de opholder sig lovligt her, alle sammen skal have permanent opholdstilladelse, overhovedet ikke, og det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Jeg siger bare, at der er nogle, der faktisk har brug for det, fordi de ikke har andre steder i verden at være.
De har bare ikke de evner, der skal til for at nå over den overligger, som nu er lagt, og som er hævet langt over det, der i dag er gældende.