runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg synes måske, at den fortjeneste, mennesker i Danmark har ved at eje jord, i mange år har været så stor, at der ikke er nogen grund til at lave nogle ekspropriationsregler, som gør mulighederne for at tjene penge på jorden endnu større.
Jeg synes, vi måske skal gøre os den overvejelse, om det her handler om nogle bestemte menneskers mulighed for at tjene penge over for det offentliges mulighed for at foretage nogle langsigtede dispositioner, for så synes jeg, at hjertet kommer til at ligge et andet sted end hr. Eyvind Vesselbos diskussion af, at hjertet ligger ved et eller andet princip.
For princippet udmøntes jo i form af, at nogle mennesker ejer noget, de så får nogle flere penge for.
Det er i hvert fald det, som Venstres borgmester i Favrskov mener, og jeg har på fornemmelsen, at han kender Venstres hjerte og de følelser, der driver jordejerne i det her land, hvoraf mange jo stemmer på Venstre, lige så godt, som hr. Eyvind Vesselbo gør.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Som jeg sagde i min indledende tale, er den private ejendomsret hjerteblod for Venstre, og det er derfor, vi laver det her lovforslag.
Det er for i højere grad, end tilfældet er på nuværende tidspunkt, at sikre den private ejendomsret: at man ikke bare kan lave en kommuneplan, og hvis man så på et tidspunkt finder ud af, at man vil realisere den, kan man gøre det.
Her gør vi det, at vi siger: Kommunerne kan fortsat byudvikle, de kan fortsat lave sygehuse, de kan fortsat lave det, der skal gøres i kommunerne, men de skal bare planlægge det og planlægge det på en helt konkret måde ved at lave en lokalplan.
Så jeg kan slet ikke se problemet som beskrevet her.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Lovforslaget her er et meget betydningsfuldt forslag, fordi det er med til, i langt højere grad end tilfældet er nu, at sikre den private ejendomsret.
Nogle har foreslået at ekspropriere til golfbaner og andre formål.
Jeg siger ikke, at kommunerne har overdrevet denne virksomhed voldsomt, men der har været eksempler, som har betydet, at nogle mennesker her i landet har kunnet føle sig krænket og har kunnet føle, at deres private ejendom blev taget fra dem, selv om de måske selv kunne ønske enten at lave det, som kommunen ønskede at lave, eller i det mindste bare få lov at beholde deres jord.
Lovforslaget her går ud på, at der i modsætning til tidligere nu skal laves en lokalplan, for at der kan foretages ekspropriation.
Nu kan man ikke bare nøjes med at lave en kommuneplan og så på et senere tidspunkt finde ud af, at man nu vil lave det, der står i kommuneplanen.
Nu skal man lave en lokalplan, og det vil sige, at det klart og tydeligt skal defineres, hvad der skal ske, og at der derfor er handling bag.
Det er simpelt hen den vigtigste ingrediens i denne lovgivning, og det vil sige, at vi i højere grad, end tilfældet er på nuværende tidspunkt, kan sikre, at borgerne får en større retssikkerhed i ekspropriationssager.
Det er hjerteblod for Venstre at sikre den private ejendomsret, og det bliver i langt højere grad gjort her.
Men det betyder ikke, som nogle vil sige, at kommunerne ikke længere kan byudvikle, for selvfølgelig kan kommunerne det.
Men det vigtige er, at kommunerne nu gør sig klart, hvad de vil gøre inden for et vist tidsperspektiv, og laver en lokalplan.
Det er pointen, og derfor synes vi, det er et rigtig godt lovforslag.
Derfor kan vi fra Venstres side støtte det, og vi glæder os til at drøfte det videre i udvalget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Jeg bemærkede, at Venstres ordfører indledningsvis sagde, at tingene sådan set var foregået på en ordentlig måde hidtil, men at der havde været nogle eksempler, som gjorde, at Venstre mente, at nu skulle man ændre lovgivningen.
Hvilke eksempler er det?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Nå man har fulgt med på området, kender man godt de eksempler.
Det er de eksempler, bl.a. fra Hillerød, og en lang række af personlige henvendelser, jeg har fået - og der har også været nævnt en lang række sager i aviserne - der gør, at jeg synes, det er væsentligt, at man tager højde for de ting, når man får henvendelser fra borgerne, og undersøger sagen.
Sagen fra Hillerød er faktisk undersøgt meget grundigt i forberedelsen af dette lovforslag.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Jeg er enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at sagen er undersøgt relativt grundigt, og det er vel også baggrunden for, at ministeren i sin skriftlige fremsættelse skriver, at kammeradvokatens undersøgelse af hele området ikke har givet anledning til at kritisere kommunernes ekspropriationspraksis efter planloven.
Det vil sige, at vi her igen er inde på et område, hvor regeringen tilsyneladende med opbakning fra Venstres ordfører så at sige er ude på at lave en slags symbollovgivning, som ikke tager afsæt i et problem fra virkeligheden, men mere i at ordføreren - måske ud fra nogle personlige mails, han har modtaget - mener, at der er et problem, som så bare viser sig ikke at eksistere, når det bliver undersøgt af en neutral instans.
Er det ikke en smule bekymrende?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
De vil tværtimod opfatte det som en håndsrækning på et område, hvor man som den lille borger mod det store system kan føle sig hjulpet af lovgivningen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Johs. Poulsen ikke kan se, at der er et problem her.
Det er jo ikke sådan, at der er nogen, der går ud og kritiserer kommunerne.
Kammeradvokaten siger, at der ikke er noget at kritisere kommunerne for, og det er der jo heller ikke, for de har fulgt lovgivningen.
Nu laver vi lovgivningen om, og så følger kommunerne den selvfølgelig også, men det, der sker, er, at vi sikrer borgerne bedre.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Jeg står her med et indlæg af hr. Eyvind Vesselbos kollega, Erik Fabrin, som er formand for Kommunernes Landsforening.
Ham skal man vel lytte til, for han ved vel, hvad han har med at gøre.
Han skriver altså her, at regeringen har fremsat et lovforslag, der vil gøre det både langsommeligt og dyrt at bygge nye sygehuse, plejeboliger, skoler og statslige institutioner.
Og han siger, at det gør det svært for kommunerne at planlægge langt frem i tiden.
Hvad siger hr. Eyvind Vesselbo til sin kollega, Erik Fabrin?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Nu vil jeg sige, at mit hjerte ligger til venstre og i Venstre, og derfor er det også, at jeg kæmper for den private ejendomsret, og hele årsagen til det her lovforslag er at sikre den private ejendomsret i langt højere grad.
Og der har vi jo forskellige synspunkter, det er rigtigt.
Jeg synes, at hr. Per Clausen skitserer det meget godt, nemlig at Venstre vil sikre den private ejendomsret, og det vil Enhedslisten ikke.
Det er jo der, vi skiller, og det er jo det samme, der siges af alle de andre talere og ordførere, der har været, nemlig at man åbenbart ikke er enig i det her forslag, at man ser nogle problemer, fordi man ikke i lige så høj grad som Venstre vil sikre den private ejendomsret.
Det er jo ærlig snak, der skiller vandene, og derfor har jeg sagt, at vi støtter det her lovforslag, fordi det netop rammer ind i kernen af det, der er Venstres politik.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Det er svært ikke at se, at det er en afsporing, som hr. Jørn Dohrmann laver, for vi har lavet en helt klar finansiering af den her plan, og så begynder man at tale om, at den ikke er finansieret i stedet for at forholde sig til de fem punkter, jeg lige har opridset, som er dem, planen indeholder.
Dem taler man let og elegant udenom.
Hvis vi så skal gå i gang med finansieringen, så lad os høre hr. Jørn Dohrmann, hvordan regeringen og Dansk Folkeparti vil finansiere deres brakhandlingsplan.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Det fremgår jo ganske klart af det her forslag, at det, det drejer sig om, er, at vi fra centralt hold skal styre, hvor biogasanlæggene skal placeres, og det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Derfor strider det mod det kommunale selvstyre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Så må hr. Vesselbo altså læse forslaget en gang til.
Det handler om, at miljøministeren involverer sig aktivt og tager et initiativ for sammen med kommunerne at finde placeringen.
Hvad er det, der er centralistisk i det?
Ikke en pind.
Og hvordan vil Venstre så i øvrigt finde placering til de 50 biogasanlæg, som ifølge energiordfører for Venstre Lars Christian Lilleholt meget gerne skal findes inden for de næste 5 år ja, de skal være opført inden for de næste 5 år?
Hvad er det, man vil gøre i Venstre, ud over at stå her og tale og tale tingene ned i stedet for at tale dem op?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg mener ikke, at jeg taler biogasanvendelsen ned.
Tværtimod taler vi den netop op med forslaget om, at det også skal komme ind på nettet.
Men når man i det her forslag lægger op til, at miljøministeren skal lave en samlet plan for placeringen af biogasanlæg i Danmark, er det jo, som jeg kan læse det, et forsøg på at presse og bestemme, hvor biogasanlæggene skal være i Danmark, og det strider altså imod det kommunale selvstyre.
Kim Mortensen (S), 2009-03-10:
Tak til SF for at rejse den her væsentlige debat.
Jeg synes, at det på mange måder er et godt og rigtigt forslag, SF har fremsat, og Socialdemokratiet kan langt hen ad vejen støtte det.
Socialdemokratiet har sammen med SF selv været med til at presse på i energiforhandlingerne for at få afregningsprisen hævet, så der også på den økonomiske side vil kunne etableres og startes nye biogasanlæg i Danmark.
Det, der så mangler, og som SF peger på i beslutningsforslaget her, er selvfølgelig, at der bliver lavet en national handlingsplan for biogas og identificeret velegnede placeringer.
Biogas benyttes i øjeblikket udelukkende i lokale, decentrale kraft-varme-værker med kombineret el- og varmeproduktion.
Det er formentlig også den mest optimale udnyttelse, ikke mindst med den begrænsede produktion på kun 5 pct. af husdyrgødningen, der er i øjeblikket.
Men som SF peger på, og som Socialdemokratiet har sagt flere gange, er potentialet langt større.
Der skal derfor ske en bedre planlægning, og der skal være bedre og bredere afsætningsmuligheder for naturgas.
Den danske naturgasproduktion i Nordsøen falder i øjeblikket med 10 pct. om året.
Det betyder, at Danmark i den nærmeste fremtid ikke længere vil være selvforsynende med naturgas fra Nordsøen, og det vil derfor øge afhængigheden af eksempelvis naturgas fra Rusland.
Ønsker vi derimod at være mindre afhængige af fossile brændstoffer udefra og således fortrænge benzin, diesel, kul og naturgas, er biogassen et centralt redskab.
Derfor er der et enkelt punkt i SF's beslutningsforslag, jeg ikke er enig i, nemlig SF's afvisning af at anvende biogas i naturgasnettet.
Derfor synes jeg, at SF i beslutningsforslaget skulle lave en mere åben afslutning end helt at afvise opgraderingen af biogas til naturgasnettet, et tema, som i øjeblikket også drøftes i forligskredsen.
Jeg håber, at det kan lykkes i de forhandlinger og i udvalgsarbejdet at lave en bred aftale om udbygning af biogas, herunder at få lavet den nødvendige nationale planlægning.
Men for mig at se vil en sådan aftale også indebære, at afgifts- og tilskudsbetingelserne bliver identiske, uanset om man anvender biogassen i kraft-varme-værkerne, eller man opgraderer det til naturgasnettet og anvender det på anden vis.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Hr. Vesselbo har to argumenter imod det her, som ellers er den rene og skære sunde fornuft.
Det ene er, at det strider mod det lokale selvstyre i kommunerne.
Kan hr. Vesselbo ikke lige forklare mig, hvordan det kan stride mod det lokale selvstyre at bede miljøministeren om at tage et initiativ over for kommunerne om at samle kommunerne, landbruget, biogasforeningerne og Danmarks Naturfredningsforening for at få identificeret de velegnede pladser til biogas?
Hvordan strider det mod det lokale selvstyre?
Kim Mortensen (S), 2009-03-10:
Jeg er enig i, at de beregninger, vi har fået, også fra Energistyrelsen, viser, at energiudnyttelsen er bedre end den decentrale kraft-varme i de tilfælde, hvor der bliver produceret både el og varme i kraft-varme-værkerne.
I de decentrale kraft-varme-værker er der jo også perioder om sommeren, hvor der er spild i forhold til biogasanvendelsen.
Derfor tror jeg, at en kombination vil give en bredere og bedre mulighed for at finde placeringer til biogasanlæggene, og det vil være nemmere at rejse finansiering til nogle af de her biogasanlæg, hvis den mulighed også er til stede.
Men som sagt er det, jeg efterlyser i SF's forslag her, at der bliver en åbning, så vi kan få en ordentlig drøftelse og få undersøgt de her muligheder ordentligt, for jeg tror, det er et uudnyttet område - også i Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Jeg går ud fra, at hr. Kim Mortensen er enig med mig i, at vi skal gøre det sådan, at vi får mest biogas ud af det, uden at skulle give nogle meget store tilskud til at kunne få det, om man så må sige, uden om den decentrale kraft-varme.
Kim Mortensen (S), 2009-03-10:
Jamen jeg er selvfølgelig enig i, at vi skal have den bedst mulige energiudnyttelse ud af det, men man må også sige, at der er steder i Danmark, f.eks. i Sønderjylland, hvorfra Det Energipolitiske Udvalg haft besøg, hvor det ikke kan finde anvendelse.
Vi har også fået materiale fra det midtjyske, der viser, at hvis der skal være den tilstrækkelige økonomi i det, vil produktionen også blive så stor, at det ikke kan finde anvendelse i de tyndt befolkede områder, hvis man udelukkende anvender det i kraft-varme-værkerne.
Derfor tror jeg, at det er en god strategi, at vi prøver at undersøge, om det ikke kunne være rigtigt at lave nogle forsøg og lukke op for, at også tilskuds- og afgiftsbetingelserne bliver identiske.
For mig at se vil 1 m³ fortrængt naturgas jo være 1 m³ fortrængt naturgas, uanset om fortrængningen foregår i den decentrale kraft-varme-forsyning eller foregår i naturgasnettet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Der er altid grund til at spærre øjnene særligt op, når et forslag fra SF - oven i købet i overskriften - taler om, at man skal sætte skub i en revolution.
Det er altid så inspirerende at researche de forslag, som SF fremsætter, og jeg skulle heller ikke lede ret længe, før jeg kunne finde lignende formuleringer i SF's valgprogram, hvor de taler om en revolution, som ligefrem skal afskaffe kapitalismen, og man fornemmer, hvordan man sådan skal omordne, omorganisere hele samfundet.
Og det må være en del af den revolution, som vi her bliver præsenteret for, og det er jo spændende.
Det andet, jeg tænkte på, da jeg havde læst det her forslag fra SF, var et gammelt citat fra den tidligere amerikanske præsident Ronald Reagan som jeg med formandens tilladelse vil fremføre, dog på originalsproget der handler om, hvordan man fra socialistisk hånd håndterer privat virksomhed:
moves, tax it. If it still moves, regulate it.
But if it stops moving, subsidize it.
Og det er præcis sådan, jeg ser SF betragter den private verden, altså, vi har lige gennemført et stort energiforlig med højere tilskud til biogasindustrien generelt, men man har ikke rigtig fået det ønskede resultat, og derfor er det ikke nok bare at støtte, så må man også regulere, og man må gøre endnu mere.
Hvis reguleringen ikke virker, er det eviggyldige svar fra SF altid: mere regulering.
Og derfor skal man selvfølgelig have et landsplandirektiv, som fra centralt hold helt ned i detaljen fastsætter, hvordan biogasindustrien skal organiseres.
Det er vi ikke med på i Dansk Folkeparti.
Vi har sådan set tillid til, at med de nye markedssubsidier, der er gennemført i energiforliget, vil det her kunne ordnes relativt fredsommeligt og i hvert fald uden en så gennemgribende organisering, som SF her foreslår.
Så hverken denne revolution eller andre af de revolutionære processer, som SF måtte ønske at sætte i gang her i samfundet, kan vinde opbakning fra Dansk Folkepartis side.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Kim Mortensen er så positiv.
Men han ønsker, at der også skal være mulighed for, at man kan sende biogassen direkte ind på naturgasnettet.
Det er vi ikke nødvendigvis afvisende over for, men er hr. Kim Mortensen ikke enig med mig i, at det er en væsentlig dyrere måde at udnytte biogassen på end ved at sende den direkte ind i de decentrale kraft-varme-værker, som der jo ligger 400 af rundtomkring i landet og derfor stort set også altid i nærheden af, hvor der er store husdyrproduktioner?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Med beslutningsforslag nr. B 92, som vi skal behandle her i dag, foreslår SF, at der skal udarbejdes en handlingsplan for velegnede placeringer af biogasanlæg og skabelse af lokal forankring.
Formålet er at øge anvendelsen af biogas især i decentrale kraft-varme-værker.
I regeringen er vi enige med SF i sigtet med forslaget.
At vi får en øget anvendelse af biogasanlæg, er en gevinst for det danske samfund og også for det danske landbrug.
Udbygning med biogasanlæg kræver en samlet pakke, hvori vi gennemtænker principper ikke bare for, hvordan anlæg placeres mest hensigtsmæssigt i forhold til landbrug, infrastruktur, landskab, miljø og natur, men også hvordan det faktisk kommer til at ske i praksis.
Generelt set mener jeg jo som miljøminister, at det er afgørende, at kommunerne forpligtes til at lave en udbygning af biogasanlæg, og det er også derfor, at der i den kommende landsplanredegørelse, som jeg forventer at kunne offentliggøre i løbet af kort tid, vil blive sendt et meget klart politisk signal om, at der skal tages højde for placering af fælles biogasanlæg i den kommunale planlægning.
Jeg mener, det er afgørende at sende det signal, fordi vi kan se, at en lang række kommuner i øjeblikket ikke helt præcis ved, hvordan man skal gribe spørgsmålet om biogasanlæg og deres placering an.
Det er også vigtigt at sige, at kommuner og landmænd i samarbejde må tage ansvar for, at der kan planlægges etablering af biogasanlæg.
Jeg vil også i dag gerne sige, at regeringens vision er en større produktion med en mindre miljøbelastning end den, vi kender i dag.
Man kan sagtens have en streng og miljørigtig regulering af landbruget og stadig væk have vækst.
Det kan lade sig gøre inden for andre industrier, og det kan også lade sig gøre inden for dansk landbrug.
Vækst og miljøbeskyttelse er ikke hinandens modsætninger, men hinandens forudsætninger.
Det kan ske, ved at man investerer i en mere miljørigtig teknologi i stalde, eller ved at man f.eks. bearbejder sin gylle gennem et biogasanlæg.
Regeringen er meget opmærksom på, at der indføres ny miljørigtig teknologi i staldene, at der bygges flere biogasanlæg - at det er måder at skabe mere teknologiudvikling på.
Det er også nogle af de tanker, som vi gør os, i forbindelse med det arbejde, som regeringen ser på, nemlig »Grøn vækst«.
»Grøn vækst« er fokuseret på, at vi skal tænke på tværs.
Det er vigtigt, at vi kombinerer miljøpolitiske interesser, landbrugspolitiske interesser og energipolitiske interesser, og her må man sige, at netop biogas er en meget god løsning.
Så selv om der er gode takter i forslaget, må vi sige, at vi fra regeringens side mener, at der skal tænkes endnu mere visionært i forhold til biogasanlæggenes placering, og derfor kan jeg heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Som led i regeringens klimastrategi fra februar 2008 blev der indgået en bred energiaftale, der bl.a. sikrer bedre vilkår for produktion af biomasse og biogas.
Som bekendt er tilskuddene til biogas hævet fra en elafregningspris på 60 øre til 74,5 øre pr. kilowatt-time, der leveres til elnettet for at nå målet om en tredobling af biogasproduktionen.
Nærværende forslag, som det er forelagt af fru Anne Grete Holmsgaard på vegne af SF, opfordrer miljøministeren til at udarbejde en national handlingsplan for placering af biogasanlæg.
I Venstre er vi varme tilhængere af øget anvendelse af biogas.
I Venstres udspil, »Danmark som grøn vindernation«, opfordrer vi kommunerne til at finde plads til 50 nye biogasanlæg, da dette svarer til målet om en tredobling af biogasproduktionen.
Det strider nemlig grundlæggende mod principperne om det kommunale selvstyre.
Skal dette princip holde, skal der leveres sagsbehandling fra kommunerne.
Biogaslevering er jo en vigtig del af arbejdet for en grøn vækst, og kommunerne skal derfor tage opgaven alvorligt.
Anlæg og finansiering har vist sig at være problematisk.
Dette skal bl.a. ses i sammenhæng med finanskrisen og den manglende EU-ratificering af de nye priser.
Når disse ting om forhåbentlig meget kort tid er på plads, kræver det, at kommunerne kan levere sagsbehandlingen.
Yderligere fremgår det af forslaget, at den øgede anvendelse af biogas særlig skal benyttes i decentrale kraft-varme-værker.
Det er vi ligeledes imod.
Vi tror på, at der i fremtiden vil være mange fordele ved at kunne lede biogassen direkte gennem naturgasnettet.
Derfor kan det være risikabelt kun at placere biogasanlæg i forhold til nuværende decentrale kraft-varme-værkers placering.
I dag udgør brugen af naturgas en fjerdedel at Danmarks energiforbrug.
Vi har et veludviklet naturgasnet, der sørger for distribution af gas rundt i hele Danmark.
Naturgas er en begrænset ressource, og de nyeste tal viser da også, at vi inden for en periode på 10 år vil komme til at mangle gas på nettet.
Ved at koble biogassen direkte på nettet får vi både udnyttet det allerede eksisterende net, samtidig med at kommunerne stilles mere frit i forhold til placering af anlægget.
Med denne løsning sikrer vi altså optimale betingelser for både producenter, der ikke er afhængige af anlæggenes placering, og for beboere i lokalområderne, da der vil kunne tages hensyn til eventuelle lugtgener.
Så når vi i Venstre ikke kan støtte fru Anne Grete Holmsgaards forslag, nemlig en centraliseret national handlingsplan til fordel for en mindre effektiv udnyttelse af energien på de decentrale kraft-varme-værker, er det altså ikke, fordi vi er imod en øget anvendelse af biogas, men fordi forslaget ikke indeholder de fornødne perspektiver, der bl.a. skal medvirke til at sikre Danmarks vedvarende energiforsyning i fremtiden.
Forskellen på Venstres strategi for den fremtidige biogasproduktion og det, som fru Anne Grete Holmsgaard foreslår, er bl.a. ønsket om at få mest mulig vedvarende energi til den mest omkostningseffektive pris.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Tak for det.
Jeg vil så bare spørge ordføreren for Socialistisk Folkeparti: Hvad har Socialistisk Folkeparti selv regnet med at jordprisen skulle være?
Det kan godt være, at ministeriet har opgivet nogle tal, men hvis det er sådan, som jeg har regnet mig frem til, at det er 140.000 kr., man har regnet på, så vil en forrentning, hvor der skal betales 6 pct., betyde, at der skal betales 9.000 kr. pr. hektar i renter pr. måned.
Der står i forslaget, at plejen af natur ikke nødvendigvis kun er en udgift.
Hvordan vil man få det regnestykke til at hænge sammen?
Der skal betales 9.000 kr. i renter for at have den hektar jord.
Hvordan får den enkelte landmand den indtægt?
Det er bare et spørgsmål.
Jeg vil derfor bare sige til det med at kalde mig useriøs, at fru Ida Auken jo burde slå op i Danmarks Statistik eller Landbrugsbladet, eller hvor man nu vil finde tallet for, hvad en hektar jord koster, og så vil fru Ida Auken finde ud af, at en hektar jord koster omkring 250.000 kr.
Så uanset om prisen er faldet et par procenter i de sidste kvartaler, er det langt mere end det, der er lagt op til i forslaget her.
Er det ikke korrekt?
Og har fru Ida Auken ikke selv en formodning om, hvad en hektar jord koster?