runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2016-05-11:
Danmark står i en helt ekstraordinær situation, og kommunerne, ja, hele samfundet står over for en kæmpe opgave.
Det forventes, at der kan blive givet opholdstilladelse til 15.000 flygtningebørn alene i 2016, og det er det dobbelte antal i forhold til 2015.
Forleden var der en debat her i salen, hvor man diskuterede, hvorvidt antal betyder noget.
Og hvis man bevæger sig ud i kommunerne, uden for murene her, så tror jeg, at man vil få svaret.
For selvfølgelig betyder det rigtig meget.
Flygtningestrømmen er historisk høj, og situationen er ekstraordinær.
Hvis den her tilstrømning af flygtninge og flygtningebørn fortsætter, vil flygtningebørn i løbet af ganske få år udgøre en hel årgang i folkeskolen; en hel årgang af helt nye danskere, som kommer fra en kultur og et samfund og en opvækst, som er meget fjernt fra mange af deres danske jævnaldrendes.
Med lovforslag L 190 lægger regeringen op til at ændre reglerne, således at kommunerne får friere rammer til at etablere særlige undervisningstilbud til tosprogede, og det lovforslag bakker De Konservative op.
I den ekstraordinære situation, som landets kommuner står i, giver det mening at give kommunerne friere rammer til at løse opgaven og friere rammer til at finde kreative løsninger, som stemmer overens med lokale prioriteringer, ønsker og behov.
Formålet med L 190 er desuden, at eleverne skal opnå personlige, sociale og faglige kompetencer, som der kræves, så de hurtigst muligt kan optages i en almindelig klasse.
Med forslaget får kommunerne mulighed for at etablere tilbud, der er målrettet nogle børn og unge, som af pædagogiske årsager har behov for et andet tilbud.
Og så er jeg sådan set også sikker på, at når vi med L 190 giver kommunerne flere frihedsgrader, vil kommunerne leve op til ansvaret og bruge lovgivningen konstruktivt, for kommunerne har jo en interesse, som flugter fuldstændig med intentionerne i lovforslaget, nemlig at få integrationen til at lykkes bedst muligt.
Ikke desto mindre er jeg da også godt tilfreds med, at man har fået indføjet, at der skal foretages en evaluering efter 2-3 år, så man kan se, at det forløber efter hensigten.
Med de ord vil jeg sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Når man nu ikke længere vil give flygtningebørn den mulighed ved at ekskludere dem og give dem særlige undervisningstilbud, er det så ordførerens opfattelse, at man faktisk overholder det, der står i grundloven, som Konservative normalt værner så meget om?
Anders Johansson (KF), 2016-05-11:
Der er jo blevet spurgt til netop det, som spørgeren spørger til, i forbindelse med lovforslaget, og der ligger et svar fra ministeriet, som siger, at det her flugter med grundloven.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Hvis nu de her børns forældre gerne vil have, at børnene ikke går i de her særlige undervisningstilbud, men går i den folkeskole, der ligger i den kommune, de bor i, så er det umiddelbart den ret, de har – også jævnfør det svar, der er blevet givet.
Hvordan vil ordføreren sikre, at børnene så får den mulighed?
Er det ved at kontakte den lokale skole?
Er det ved, at man har et eller andet ude i kommunen, der sikrer dem den mulighed?
Hvordan forestiller ordføreren sig at det skal ske?
Anders Johansson (KF), 2016-05-11:
Jeg vil sige, at det jo vil være op til kommunalbestyrelsen at sikre, at man lever op til de bestemmelser, der er i lovgivningen, hvor der bl.a. står, at tilbuddet skal stå mål med folkeskolens.
Og så tabte jeg lige tråden.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Egentlig er jeg ret overrasket over, at Det Konservative Folkeparti siger ja til det her forslag, for jeg har altid haft den forestilling, at Konservative ligesom havde begge ben plantet på jorden og var realistiske.
Når nu man laver et lovforslag, hvor antallet af elever i en klasse, antallet af klassetrin, antallet af skoledage og elevernes undervisningstimetal og skoledagenes længde, dvs. alt, er ophævet, er det så lige meget, hvor mange børn der er i en klasse?
Er det lige meget, hvor mange årgange der undervises sammen?
Er det lige meget, hvor mange dage man går i skole, hvis man skal have et undervisningstilbud, som står mål med folkeskolens?
Hvor er det, man kan spare penge?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Nu anerkender jeg, at vi har en ung og dygtig ordfører fra SF heroppe, men jeg ved også, at den unge ordfører, før han blev politiker, var vikar i en modtageklasse.
Og så var det sådan, at man kun kunne ringe til unge studenter som ordføreren selv.
Er det den optimale undervisning, og er det den optimale kvalifikation til at være i folkeskolen?
Og kan ordføreren frygte – eller måske det modsatte – at det bliver den slags undervisere, der kommer til at være, hvis det er, at vi bare propper dem ind uden at give det ekstra undervisningstilbud?
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Det er det, jeg henholder mig til.
Det synes jeg også er rigtigt udmærket, at det er sådan.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Det er så altså ikke det, der står i grundloven.
Nu, hvor jeg kunne forstå, at den måde, Enhedslisten og andre partier optræder på, er særlig ansvarsløs, fordi man kræver undervisningstilbud af høj kvalitet, vil jeg såmænd bare høre ordføreren om noget: Er det ordførerens opfattelse, at det undervisningstilbud, der nu gives til flygtningebørn med det her lovforslag, har en ringere kvalitet end de tilbud, man i dag har krav på?
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Det, som jeg siger, og som jeg synes er komplet ansvarsløst – og det holder jeg fast ved – er, at man i Enhedslisten og i Alternativet og i Radikale går ind for, at der skal modtages flere asylansøgere i Danmark.
Man har været skarpe modstandere af de stramninger, der har været.
Vi synes i Liberal Alliance, at man skal lave et asylstop, fordi man ikke kan håndtere så mange.
Vi skal kun tage imod dem, vi faktisk kan understøtte og integrere.
Og så vil vi gerne bruge mange flere ressourcer på at hjælpe lokalt, men det kan vi ikke, når vi bliver lagt ned af så mange, som kommer til Danmark.
Så jeg synes, at den kobling af, at man siger, at vi da bare kan tage imod nogle flere, og at vi skal holde kvaliteten høj, er totalt ansvarsløs.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Det, der bliver sagt af ordføreren lige nu, er total vrøvlet.
Radikale Venstre går ikke rundt og siger, at vi skal have flere asylansøgere til Danmark.
Vi siger, at vi gerne vil have, at EU laver en fælles løsning, så vi kan styre det, der sker, med faste ydre grænser omkring EU osv. osv.
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at forklare noget.
Hvis nu man havde lavet den her fleksible ordning inden for folkeskolerammerne, så havde vi slet ikke haft den diskussion om, hvorvidt det nye tilbud matcher folkeskoletilbuddet.
For det gør det jo ikke, for så havde man lagt det inden for folkeskolen.
Der må være et eller andet, der er anderledes, og som gør det billigere at lægge det uden for folkeskolen.
Så kan man jo ikke sige, at de er ligeværdige.
Umuligt.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Jamen jeg vil sige til fru Marianne Jelved, at De Radikale har stemt imod stramninger og talt imod stramninger, og så kan man jo godt sidde og håbe på, at EU gør noget.
Så konsekvensen af Radikales politik er, at der ville være kommet mange flere asylansøgere til Danmark, hvis Radikale havde haft de mandater, der var afgørende, og det ville så have betydet et endnu større pres.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Vi har jo ikke set på, hvordan det ville se ud, hvis vi lavede en fleksibel ordning inden for folkeskolens rammer.
Jeg har ikke drøftet det med ministeren eller med andre.
Det har slet ikke været på tegnebrættet.
Hvis man gerne vil have Radikale med i et projekt, er det en klog forholdsregel at inddrage os fra starten, så vi kan få præget det, der så bliver løsningen på det.
Vi køber ikke hvad som helst, sådan som fru Merete Riisager åbenbart gør.
Anders Johansson (KF), 2016-05-11:
Jamen det handler jo om, at vi står i en ekstraordinær situation, og når landets kommuner melder ud, at de ikke kan løse den her opgave inden for de eksisterende rammer, så er vi nødt til at finde ud af, hvad vi så gør.
Med lovforslaget bliver der lagt op til, at der kan komme nogle friere rammer til at lave nogle andre tilbud, og så er det selvfølgelig klart, at de tilbud skal være i overensstemmelse med det, der står i lovgivningen.
Der står bl.a., at de skal stå mål med folkeskolens, og der står også, at hensigten er, at de her tosprogede børn hurtigst muligt skal integreres i en normal klasse.
Men hvis der ikke er plads og der ikke er mulighed for at integrere dem i en normal klasse på nuværende tidspunkt, er der jo ikke andre muligheder end at oprette nogle andre tilbud.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Hvad søren skal jeg næsten sige til det?
Nu er jeg jo ikke minister.
Jeg kan ikke sige, hvordan jeg ville have gjort det, hvis jeg havde været minister, men det er jeg ikke.
Vi har accepteret det, der er lagt frem her.
Vi synes, at det er en svær situation.
Vi mener, at vi burde indføre et asylstop.
Det ville betyde, at vi kunne tage os meget bedre af folk.
Vi har foreslået 4.000 asylmodtagere om året.
Det er meget mindre end de 35.000, vi tog imod i 2015.
Hvis vi gjorde det, ville vi kunne lave et langt bedre tilbud til de borgere, der kommer.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Anerkender ordføreren, at der er en sammenhæng mellem antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, og kvaliteten af den velfærd, vi kan tilbyde dem?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Ja, det anerkender jeg selvfølgelig.
Jeg anerkender også, at vi derfor må tage ansvar for, at den kvalitet, vi tilbyder, bliver fastholdt, også når der kommer flere til Danmark.
Det betyder måske, at man skal omfordele ressourcerne lidt, i forhold til hvordan man har gjort det tidligere.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Det svar forstod jeg simpelt hen ikke.
Ordføreren startede med at sige, at der er en sammenhæng mellem antallet af asylansøgere og den kvalitet i velfærden, vi kan tilbyde dem.
Derefter siger hun, at vi må fastholde den høje kvalitet.
Er det muligt at fastholde den høje kvalitet i de velfærdstilbud, vi tilbyder asylansøgere, uanset hvor mange der kommer?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Jeg vil gerne specificere det, jeg sagde.
Hvis vi antager, at de ressourcer, vi bruger på vores integrationsindsats, er de samme og der kommer et stigende antal asylansøgere, så er det klart, at det påvirker kvaliteten.
Så min pointe var, at vi må justere vores indsats og økonomiske ressourcer, under hensyntagen til hvor mange der kommer til Danmark.
I samme anledning vil jeg gerne anfægte spørgerens tidligere angreb, der blev foretaget på fuldstændig samme vis som fru Marianne Jelved fra Radikales.
Det drejer sig om påstanden om, at Alternativet såvel som Radikale og for den sags skyld også Enhedslisten ønsker flere asylansøgere til Danmark.
Vi ønsker fuldstændig som Radikale en fælleseuropæisk løsning, som betyder, at vi tager et fælleseuropæisk ansvar.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Det var noget af et tilbagetog, sådan som jeg hørte det.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke umiddelbart stemmer for det her beslutningsforslag.
Ordføreren har selv henvist til, hvad man tidligere sagde under forespørgselsdebatten.
Jeg ved ikke, om jeg skal læse op, hvad der står i forslaget til vedtagelse fra Socialdemokraterne og Alternativet: »... at [regeringen] sikrer en effektiv håndhævelse af den danske taxilov og betaling af skat bl.a. ved nedsættelse af en task force.«
Det svarer jo meget godt til, hvad SF, Dansk Folkeparti og Enhedslisten foreslog.
Da vi fremsatte vores beslutningsforslag, skete det jo i kølvandet på forespørgselsdebatten, fordi vi kunne konstatere, at der lå to forslag til vedtagelse, hvor ingen af dem opnåede flertal, men i begge forslag indgik et spørgsmål om at nedsætte en taskforce.
Derfor ligger den jo lige til højrebenet.
Hvis man vil bekæmpe social dumping inden for taxibranchen, er det vel det her beslutningsforslag, man skal slutte op om og ikke gå i forhandling med regeringen om en ny taxilov.
Hvad har det med det her at gøre?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-11:
Jeg bliver nødt til at understrege, at der ikke er noget forbud imod at forske i thoriumbaserede teknologier i Danmark.
Det ville gøre ondt på en liberal forskningsminister at udstede forbud imod forskning, altså at undersøge forskellige områder nærmere.
Så det er der, logikken er for mig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-11:
Jeg vil bare sige tak til ministeren for totalt og et hundrede procent at afvise Liberal Alliances forslag.
Det var befriende at høre.
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-11:
Der var ikke rigtig noget spørgsmål, men blot en ros fra Enhedslisten, og det er jo ganske usædvanligt.
Så jeg burde måske notere i kalenderen, at jeg her til aften er blevet rost af Enhedslistens ordfører.
Men tak for anerkendelsen.
Jens Joel (S), 2016-05-11:
Tak for det.
Jeg vil også godt starte med at sige, om end det måske ikke er helt så usædvanligt, som at Enhedslisten roser, at jeg faktisk også er meget enig med ministeren i dag i forhold til den linje, ministeren har lagt.
For Socialdemokratiets vedkommende ønsker vi ikke at benytte a-kraft i Danmark.
Det har jo traditionelt set været begrundet af nogle sikkerheds-, nogle affaldsmæssige problemer, og jeg har her noteret mig, at der er nogle, som håber, at der er en teknologi her, som måske kan overkomme nogle af de problemer på sigt.
Men vi har også teknologier, som slet ikke har de problemer, nemlig de vedvarende energier, som vi i øvrigt er rigtig gode til i Danmark.
Når man skal prioritere midlerne, er det faktisk meget logisk for os, at vi satser på det, vi er gode til, det, vi har gjort længe, og i en tid, hvor Liberal Alliance jo også desværre har været med til at indgå en finanslov sammen med regeringen, hvor man halverede midlerne til EUDP, altså energiforskningsprogrammet, er det jo ikke tiden at begynde at sige, at så lad os prøve at afsøge mulighederne for noget, som vi, ganske rigtigt som ministeren har sagt, har aftalt på forhånd vi ikke har tænkt os at bruge.
På den baggrund ønsker Socialdemokraterne ikke at støtte det forslag, der her er fremsat.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Tak til Socialdemokratiet.
Det vil altså sige – hvis jeg skal forstå det rigtigt – at Socialdemokratiet afviser det her forslag, fordi vi har besluttet det i 1985.
Jeg synes, at jeg plejer at opleve en meget anden substans i argumentationen fra den socialdemokratiske ordfører, når vi snakker om energipolitik.
Er ordføreren ikke opmærksom på, at for mange af de ting, man har brug for i sådan en forskning, er vi rigtig langt fremme på materialer, på pumpeteknologi, på den software, der hører med.
Det lyder, lige som om at det ikke er noget, vi rigtig ved noget om, så det er ikke værd at have med at gøre.
Vi er faktisk ret lang fremme og har nogle styrkepositioner på de her områder, som kan gøre sig gældende internationalt, men det er altså sådan, at hvis man ansøger i Danmark, får man nej, alene fordi ordet kernekraft indgår i en ansøgning.
Er det ikke ærgerligt, hvis vi gerne vil have et videnssamfund, som kan udvikle sig sammen med den globale verden på de her rigtig vigtige områder inden for energi?
Jens Joel (S), 2016-05-11:
Jeg har ikke afvist forslaget med henvisning til, at vi har ment noget i 1985.
Jeg har tværtimod sagt, at de ting, vi har ment siden 1985 og også før det, mener vi stadig væk, og det er, at vi ikke ønsker at anvende a-kraft, fordi vi mener, at der er bedre alternativer, og fordi vi i øvrigt mener, at man i Danmark har nogle styrkepositioner, som man hellere skal arbejde videre på.
Så er det jo rigtigt, at vi heldigvis også har dygtige fysikere, som kan noget med det her, men det understreger sådan set bare, at det er de blevet alligevel, også selv om vi har ikke har valgt at satse på den her teknologi finansielt.
Så ved jeg ikke, om hr. Villum Christensen i virkeligheden har et mindre problem end det, han startede med.
Hr. Villum Christensen nævnte lige før FN som den øverste myndighed.
Det er jo så den samme FN-myndighed, som hr. Villum Christensen nogle gange anklager for at være inficeret af forskellige ngo-interesser, når det handler om at sætte fokus på, hvor stort klimaproblemet er.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Så kan man jo hoppe uden om FN og så spørge ordføreren direkte: Mener ordføreren, at sol og vind og de ting, vi typisk har satset på i Danmark, kan være centrale for at løse de globale problemer, det vil sige, kan vi gøre det uden om kernekraft?
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Så glem alt om FN.
Hvordan oplever ordføreren de proportioner, der er i de her energiformer i forhold til at kunne løse det samlede energiproblem i verden?
Jens Joel (S), 2016-05-11:
Jeg er meget uenig med hr. Villum Christensen i, at sol og vind er en bagatel eller en meget lille del af løsningen, men jeg er også bekendt med, og jeg anerkender jo faktisk de ting, der kommer fra FN i forhold til det her med, at der også vil være brug for a-kraft.
Det er det, der er vurderingen, og der er også lande, der bruger a-kraft, og det må de lande gerne gøre.
Vi har bare besluttet, at vi ikke synes, at Danmark skal anvende a-kraft.
Og så ønsker vi i øvrigt at fortsætte med de ting, som vi gode til, og som skal være vores bidrag til, at vi samlet set løser klimaudfordringen.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Jeg vil da også gerne takke og replicere, at vi fik en lidt mere nuanceret tilgang til det, end jeg synes, jeg har hørt fra ministeren, som kommer fra det samme parti.
Jeg synes også, jeg har lyst til at spørge, om vi ikke er enige om, at når vi har med pumpeteknologi at gøre, og her er jeg nok ikke nødt til at nævne nogen virksomheder , når vi har med måleteknologi at gøre, og når vi har at gøre med, hvordan man kan få udviklet nye materialer, der kan klare høje temperaturer og al den slags ting, så er det nogle områder, hvor vi er rigtig dygtige i Danmark.
Og ville vi ikke meget let kunne understøtte dem i forhold til de her teknologiudviklinger, der er på området, forstået på den måde, at det er en barriere, når vi siger, at det vil vi ikke bruge penge på i det danske fondssystem?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-11:
Besvarelsen af det spørgsmål baserer sig jo på en række præmisser i det, ordføreren opstiller.
Hvis præmissen er, at det faktum, at vi ikke strategisk ønsker at tilføre området forskningsmidler, begrænser forskernes mulighed for at udvikle teknologi til en bred vifte af områder, så ville ordføreren have haft ret.
Men den præmis er jeg ikke sikker på jeg anerkender.
Sagen er jo, at vi i Danmark har 40 virksomheder, der arbejder med rumfart, og det er 20 på upstream og 20 på downstream.
Vi er ikke en nation, der er gået forrest i forhold til rumfart, men vi har prioriteret nogle teknologier, og på den måde er vi inde på markedet.
I 1985 blev det besluttet ikke at prioritere dette område, og så kan man jo gå tilbage og se på argumenterne fra dengang og vurdere, om man har gjort det mest fordelagtige.
Der er så et nyt teknologiområde, hvor vi strategisk og energimæssigt forsker i nogle ting.
Det mener jeg stadig væk er fornuftigt.
Det kan være, jeg bliver klogere, men jeg er i hvert fald ikke overbevist endnu.
Det kan være, debatten kommer til at overbevise mig, men jeg tvivler dog.
Det betyder ikke nødvendigvis, at de forskere, der findes, ikke kan gøre sig gældende inden for området, selv om der ikke medfølger statslige midler.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Nu kan jeg høre, at ordføreren er et ræsonnabelt menneske.
Hvis vi så går tilbage til 1985 og ser på, hvad der var af argumenter dengang, altså før ordføreren var født – nå, næsten, okay – så ser vi, at det jo bl.a. var, at kernekraft ikke skulle indgå i planlægningen.
Jamen vi lever ikke på en øde ø.
Vi får masser er kernekraftstrøm ind ad vores stikkontakter.
Noget af strømmen til det lys, der er her i aften, kommer højst sandsynligt fra et kernekraftværk.
Kan ordføreren ikke se, at det rent forskningsmæssigt er en absurditet at bygge en mur op, når vi jo alligevel er afhængige af kernekraft?
Dengang var argumentet, at man ikke ville have kernekraft på dansk grund, men det får man under alle omstændigheder.
Jeg bliver nok nødt til at sige, at jeg ikke er helt sikker på, at ministeren rammer plet med det sidste synspunkt, nemlig at der ikke er noget forbud.
Der er jo de facto et forbud, når vi ved, at der er lovende forskere, som må tage til udlandet, fordi de får afslag på ansøgninger alene af den grund, at ord kernekraft indgår i ansøgningen.
Så synes jeg også, jeg har lyst til at sige, at det er en fejlslutning, når ministeren siger, at vi vil prioritere kernekraftforskningen.
Nej, vi siger bare, at det skal være på lige vilkår med al anden forskning.
Det er derfor, jeg har svært ved at forstå, at en liberal minister kan synes, det er helt fint, at man tager nogle områder ud og siger, at det vil vi ikke forske i.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-05-11:
Jeg vil bare gentage, at der altså er en række ting, som det her forslag slet ikke løser.
Hvis det er skattesnyd, socialt bedrageri og illegal arbejdskraft og sådan noget, rammer man simpelt hen ikke skiven.
Og jeg går ud fra, at det er det, der er formålet, altså at ramme skiven.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-05-11:
Mange tak for opbakningen til forslaget og de pæne ord, som fulgte med fra Enhedslistens side.
Det er jeg glad for.
Jeg vil bare bemærke to ting, nemlig at ordføreren for Enhedslisten siger, at det er et krav, at vognmændene skal følge de kollektive overenskomster.
Det fremgår også af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at det naturligvis er det, vi sigter efter.
Det er netop et af de værktøjer i beslutningsforslaget, som sikrer, at vi med det her forslag bekæmper social dumping og lønpres.
Så vil jeg godt have lov til at tilføje, at i forhold til konkurser er den her branche faktisk alene overgået i negativ forstand af pizzeriaer og almindelig rengøring i bygninger, og overlevelsesgraden for de her brancher ligger på lige omkring 80 pct.
De ligger meget tæt i bunden, så det er jo meget håndfaste beviser på det her konkursrytteri, som jeg også nævnte i min ordførertale.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Jeg vil sige, at jeg tog også kun bemærkningen med omkring henvisningen til overenskomstmæssige forhold, som der er i godskørselsloven, fordi vi der har fået udfordret – hedder det vist på moderne dansk – den problematik på grund af regeringens lovforslag nr. L 118.
Som jeg siger: Det handler om at vende tilbage til den retstilstand, der var før den katastrofale højesteretsdom på det her område.
Det var grunden til, at jeg nævnte det.
Så bekræfter ordføreren jo netop spørgsmålet omkring konkurser.
Det er virkelig interessante oplysninger, der kommer frem her: at det kun overgås af pizzeriaer og rengøring.
Det er et rigtig, rigtig kedeligt selskab, man er kommet i.
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Liberal Alliance kan heller ikke denne gang, hvor det handler om de små varebiler, støtte et beslutningsforslag om at bureaukratisere hele vareog godskørselsbranchen.
Jeg noterer mig, at der i beslutningsforslaget er brugt hele to sider på at opstille alle de krav, der nu skulle være nødvendige for at bringe nogle varer fra a til b i en mindre varebil.
Nej, også denne gang synes vi, det er at skyde gråspurve med kanoner, og det ville have det helt sikre resultat, at man på grund af et meget beskedent problem kommer til at opbygge en skov af administrative rutiner, hvad der helt sikkert vil reducere konkurrenceevnen for vores virksomheder.
Som tilfældet med det forrige beslutningsforslag, B 131, ser vi heller ikke her de nødvendige og fornuftige proportioner i forslaget om på denne måde at sætte turbo på Regeldanmark på grund af et problem, som vedrører cirka 3 pct. af varebilerne.
Vi ønsker færre regler og ikke flere regler, og der er sandt at sige rigtig, rigtig mange nye krav til branchen i det her forslag.