runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2010-02-23:
Jeg er lidt ked af, at ordføreren fra SF sad og skrev spørgsmål ned i stedet for at lytte til mit indlæg, for jeg gav faktisk et svar på begge de spørgsmål, som ordføreren rejste.
Det første spørgsmål var, om man ikke skulle have tid til sorgbearbejdelse, og om man bare skulle melde sig syg.
Og der sagde jeg, at der både er mulighed for at gå til lægen og få en sygemelding, men vi ser også meget positivt på muligheden for at bearbejde sorgen sammen med andre par, således at der også kan ske en sorgbearbejdelse.
Så jeg har faktisk svaret på de spørgsmål, som ordføreren rejser.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-23:
Jamen det er meget fleksibelt, der er én eneste løsning for fædrene, nemlig at gå ned og få en sygemelding.
Det kan jeg ikke se overhovedet har noget med fleksibilitet at gøre.
Men det er så det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er ordførerens indstilling, at sorg og sorgbearbejdelse er at sidestille med sygdom, og om man så i Venstre har tænkt sig i andre tilfælde at sidestille sorg med sygdom.
Er det virkelig den løsning, man skal have, når vi taler om spædbarnsdød?
Skal det signalere, at det er en sygdomstilstand, altså den sorgbearbejdelse, som fædrene rettelig skal igennem?
Mener ordføreren i øvrigt, at hvis der kommer eksempler på, at det er et problem for fædrene, at de skal ned til lægen og have en sygemelding, og at de har problemer i forhold til deres arbejdsplads, så vil Venstre være med til at kigge på andre løsninger som f.eks. at give fædrene ret til barselorlov?
Peter Juel Jensen (V), 2010-02-23:
Som ordføreren fra SF ganske rigtigt påpeger, er der forskellige muligheder for at få orlov her for kvinder og for mænd.
Jeg tror faktisk, det hænger sammen med, at kvinden efter en fødsel har et behov for at restituere sig.
Det har manden ikke.
Så der er det ene og alene sorgbearbejdelsen, det handler om.
Derfra tror jeg at forskellen er opstået.
Når det så kommer til de fleksible løsninger, synes jeg faktisk, det er utrolig fleksibelt, at de forældre, de fædre, der har mistet et barn, har muligheden for at gå til deres læge og sige, at deres hverdag i øjeblikket er så kaotisk, at de ikke kan passe deres arbejde, og på den måde så få en sygemelding.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-23:
Nu gør Venstres ordfører meget ud af at fortælle, at mennesker er forskellige, og det er også rigtigt.
Men vi skal åbenbart også være ulige for loven, for det er ikke sådan, at mænd eller medforældre skal udstyres med de samme rettigheder i forhold til lovgivningen, som kvinder har.
Så siger ordføreren også, at vi har brug for løsninger, der er fleksible, og at der er masser af fleksible løsninger.
Så vil jeg gerne have ordføreren til at uddybe: Hvad er det for en fleksibilitet, der er for fædre med den nuværende ordning, hvor de ikke har ret til barselorlov?
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Peter Juel Jensen (V), 2010-02-23:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Venstre føler stor sympati og medfølelse med de forældre, der mister deres spædbørn, det gælder også de forældre, der mister deres barn, når det er i en senere alder.
I hvert enkelt tilfælde er der tale om en meget tragisk begivenhed, som vi, der ikke har haft det tæt inde på livet, kun kan have den dybeste medfølelse over for.
Vi kan som lovgivere i det her land ikke tage den smerte og sorg væk fra de forældre, der mister et spædbarn.
Det er en sorg, man aldrig kommer sig over, men som man gennem hjælp og støtte kan lære at leve med.
Vi må derfor som lovgivere sørge for, at rammerne er skruet sådan sammen, at man hjælper den enkelte forælder på den bedst mulige måde.
Jeg har stor sympati for det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, og jeg kan sagtens forstå forslagsstillernes bevæggrund for at bringe dette meget vigtige emne op.
Der er dog flere problemer forbundet med det fremsatte forslag; man kan vist rolig sige, at vi er enige om målet, nemlig på den bedst mulige måde at hjælpe de forældre, der har mistet et spædbarn, men uenige om, hvilke midler der skal anvendes for at nå målet.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt at huske på, at mennesker er forskellige, hvilket der ikke bliver taget højde for i beslutningsforslaget.
Fordi mennesker er forskellige, har de også forskellige behov for forskellige løsninger.
Derfor anser vi i Venstre de nuværende regler på området som fornuftige, fordi de netop giver mulighed for fleksible løsninger.
I dag kan man gå til sin praktiserende læge, hvis man er i en situation, hvor man ikke er i stand til at udføre sit arbejde.
Her kan man få hjælp til at vælge den bedste behandling, der tager udgangspunkt i den enkeltes behov og i den konkrete situation.
Der kan være tale om en sygemelding af kortere eller længere varighed, psykologhjælp eller måske et sorgbearbejdende forløb sammen med andre par, der er i samme situation – eller måske en kombination af flere ting.
Det er meget individuelt, hvordan behovet er.
Nogle har måske behov for hurtigst muligt at komme tilbage på arbejde for at forsøge at komme tilbage til noget, der minder om en almindelig hverdag.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke kan være plads til forbedringer.
Vi kan altid gøre det bedre, og derfor er vi også åbne for justeringer i forhold til gældende lovgivning.
Det er dog vigtigt at påpege, at mulige justeringer på området altid skal tage udgangspunkt i det enkelte menneskes behov.
Med hensyn til det konkrete indhold i beslutningsforslaget anser vi det ikke for at være den rette løsning, og Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-02-23:
Jeg vil gerne understrege, at der efter min mening er den rummelighed på arbejdsmarkedet, som der skal være der.
Hvis hr. Eigil Andersen har eksempler på arbejdsgivere, som ikke har imødekommet ønsker eller udvist forståelse, synes jeg bestemt, at hr. Eigil Andersen skal rejse det i udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg selvfølgelig svare på de spørgsmål, hr. Eigil Andersen måtte have i den forbindelse.
Nej, jeg mener, at både mødre og fædre er noget værd som forældre, og jeg mener også, at de er lige meget værd.
Villum Christensen (LA), 2010-02-23:
Vi håber, vi læser rigtigt, når vi kan se, at det fremgår af lovforslaget, at erhvervslivet med disse ændringer af arbejdsmiljøloven kan forventes at spare op mod 200 mio. kr. om året; det er jo ikke hverdagskost i den menu, der normalt bliver solgt herindefra.
Og i modsætning til Enhedslisten og vel også SF, som er meget bekymrede over, at vi nu får mindre arbejdsmiljø, fordi man sparer, vil jeg sige, at det vel sagtens må være lige så væsentligt, at man arbejder smartere frem for at arbejde længere.
Der er vel ikke noget, der er mere individuelt end arbejdsmiljø, og hvem kender ikke utallige eksempler på, at man, når man lægger sådan nogle standarder ned over meget forskellige virksomheder, så altså ikke får hensigtsmæssige løsninger på det her felt?
Og hvilke arbejdsgivere er ikke bekendt med, at et godt arbejdsmiljø er ret centralt for at kunne rekruttere god arbejdskraft?
Det tror jeg ikke man skal belære virksomhederne om.
Vi er godt tilfredse med, at papirarbejdet på den måde kan blive reduceret, og lægger især vægt på den forenkling af organiseringen, som lovforslaget her lægger op til.
Det bliver langt mere fleksibelt, og det bliver langt mere en opgave at finde et samarbejde omkring tingene – jeg tror, det var den radikale ordfører, der var inde på det – hele samarbejdsparadigmet er utrolig centralt for det her forslag.
Rammerne, som man lægger ned over en virksomhed, er jo altid vanskelige at håndtere på de forskellige arbejdspladser.
Vi har jo gang på gang set, at virksomheder må tage sig til hovedet over de eksempler, som de skal prøve at gennemføre, alene fordi de står i loven, og jeg har sjældent set, at man i den grad har taget teten og har sagt: Lad os nu gøre noget fornuftigt.
Det burde vi gøre i langt, langt flere lovforslag, som vi arbejder med herinde.
Vi noterer os selvfølgelig også, at trepartsudvalget er enig i de her hensyn og kan naturligvis støtte lovforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2010-02-23:
Lad mig fremhæve tre rigtig gode ændringer, som lovforslaget vil medføre.
For det første skifter virksomhedernes såkaldte sikkerhedsorganisationer navn til arbejdsmiljøorganisationer.
Navneskiftet er ikke bare et navneskifte, men dækker også over, at den enkelte virksomheds arbejdsmiljøarbejde bliver organiseret efter nogle mere fleksible regler.
Alle større virksomheder skal etablere en arbejdsmiljøorganisation, som skal varetage det daglige arbejde med at forbedre sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen.
Men modsat den ordning, vi har i dag, vil virksomheden selv kunne bestemme, hvor mange medlemmer arbejdsmiljøorganisationen skal have.
Derfor mener vi også, at øget fleksibilitet i tilrettelæggelsen af arbejdsmiljøarbejdet er den helt rigtige og fornuftige vej at gå.
For det andet indebærer lovforslaget også, at alle virksomheder og dermed også de små virksomheder bliver forpligtet til at afholde et årligt møde.
Det er en simpel regel, som er ens for alle virksomheder, og som forhåbentlig vil give anledning til regelmæssige drøftelser om status for arbejdsmiljøarbejdet.
For det tredje vil lovforslaget også ændre reglerne for arbejdsmiljøuddannelsen for medlemmerne af en virksomheds arbejdsmiljøorganisation.
Lovforslaget betyder altså, at medlemmerne af virksomhedernes arbejdsmiljøorganisationer årligt vil få opdateret deres viden om arbejdsmiljø.
Til slut vil jeg gerne understrege, at vi sætter stor pris på, at arbejdsmarkedets parter er enige om indholdet i lovforslaget.
Lovforslaget bygger jo på anbefalinger fra Arbejdsmiljørådet, hvor både arbejdsgivere og lønmodtager allerede er repræsenteret.
Så alt i alt kan vi Konservative bakke op om forslaget, fordi vi forventer, at det vil betyde en modernisering og en forbedring af arbejdsmiljøarbejdet i de danske virksomheder, hvilket forhåbentlig også igen vil komme os alle til gavn i form af en øget produktivitet og ikke mindst nogle gladere medarbejdere.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-23:
Nu kunne jeg jo ønske mig, at det var et generelt princip for Det Radikale Venstre at følge arbejdsmarkedets partere.
Det er jo langtfra altid tilfældet, at Det Radikale Venstre gør det.
Det, som jeg i den her forbindelse vil nævne, er, at jeg havde håbet, at det havde gjort indtryk på De Radikales ordfører, at man i lovforslagets bemærkninger opererer med, at arbejdsgiverne kan spare 220 mio. kr. på det her område.
Derfor vil jeg spørge, om det signalerer, at der skal arbejdes mere med det her område, eller om det signalerer, at der nok skal arbejdes mindre.
Vi mener, at det sidste bliver konsekvensen, fordi der vil være færre sikkerhedsrepræsentanter og færre ambassadører for det gode arbejdsmiljø på de enkelte arbejdspladser.
Morten Østergaard (RV), 2010-02-23:
Der er jo det gamle ord om, at man ikke skal lade det bedste være det godes fjende.
Hvis man nu har den tilgang, at der kan gøres meget mere på arbejdsmiljøområdet, så synes jeg, at det på en eller anden måde er underligt – ikke mindst i en overenskomsttid, som vi er i nu – at man nægter parterne en lovændring, som de tilsyneladende er enige om vil føre til en styrkelse af arbejdsmiljøsamarbejdet på den enkelte virksomhed.
Jeg fornemmer, at det afgørende i lovforslaget er, at man i højere grad samarbejder om den fælles opgave, det er at sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Jeg kunne have lyst til at spørge, om det betyder, at SF mener, at det bliver værre med det her lovforslag.
Jeg skal bare spørge: Hvilke interesser vil parterne og ikke mindst arbejdstagerne have i at anbefale et lovforslag, der stiller arbejdsmiljøarbejdet ringere?
Det kan jeg bare ikke forstå.
Inger Støjberg (V), 2010-02-23:
Jeg vil gerne takke for debatten, og jeg vil også gerne takke det store flertal af partier, der står bag det her forslag.
Jeg er glad for, at vi med dette lovforslag kan give virksomhederne nogle mere fleksible regler for arbejdsmiljøsamarbejdet.
For mig er det vigtigt, at reglerne for samarbejdet om arbejdsmiljø er tidssvarende, fleksible og passer til dagens arbejdsmarked.
Jeg tror på, at det er afgørende, at arbejdsgiver og arbejdstager selv får indflydelse på samarbejdet i arbejdsmiljøorganisationen.
De nye regler er derfor en vigtig forudsætning for, at arbejdsmiljøarbejdet fortsat kan være en naturlig del af dagligdagen i virksomhederne.
Jeg ser det som en stor styrke, at forslaget bygger på anbefalinger fra arbejdsmarkedets parter, Arbejdsmiljørådet og Arbejdstilsynet, som man har været enige om.
Anbefalingerne viser parternes store fokus på, at arbejdsmiljøet skal have en høj prioritet på virksomhederne.
Anbefalingerne er også udtryk for, at et godt samarbejde er en væsentlig forudsætning for et godt arbejdsmiljø.
Med lovforslaget bliver der skabt gode forudsætninger for, at arbejdsmiljø bliver en integreret del af virksomhedernes strategiske ledelse og daglige drift.
Jeg er meget tilfreds med, at vi med det fremsatte lovforslag får styrket arbejdsmiljøuddannelsen, så der løbende bliver tilført nye arbejdsmiljøkompetencer til virksomheder.
Derudover får medlemmer af arbejdsmiljøorganisationen nemlig mulighed for løbende og målrettet at udvikle deres kompetencer, og det tror jeg får en rigtig stor betydning for det daglige arbejdsmiljøarbejde i virksomhederne.
Jeg kvitterer hermed for de fremførte bemærkninger og selvfølgelig for den meget brede tilslutning til forslaget, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Morten Østergaard (RV), 2010-02-23:
Så må vi se, om de her mikrofoner virker bedre, så vi kan høre hinanden.
Bent Bøgsted (DF), 2010-02-23:
Tak, hr. formand.
Det er, som om der kan tales et helt fremmed sprog her i dag, for når man står nede bagved, kan det være svært at høre, hvad der bliver sagt alligevel.
Så hvis det bliver opfattet, som om man taler polsk eller færøsk, er det på grund af en genklang.
Det kan være, at det bliver rettet på et tidspunkt.
Med lovforslaget laves der nye regler for virksomhedernes arbejdsmiljøorganisation.
Reglerne, der fastlægger de interne strukturer, der skal være i en virksomhed, er ikke blevet væsentligt ændret siden 1977, og derfor er arbejdsmarkedets parter og Arbejdstilsynet kommet med en række fælles anbefalinger om, hvordan samarbejdet om sikkerhed og sundhed på den enkelte virksomhed kan styrkes, udvikles og moderniseres.
Det betyder så, at virksomhederne får mulighed for at tilrettelægge samarbejdet, så det passer til den enkelte virksomhed, og derved skabe øget ledelsesmæssig prioritering af arbejdsmiljøet.
Trepartsudvalget har anbefalet en række ændringer, der vil skabe forbedringer og modernisering af samarbejdet om sikkerhed og sundhed, en forenklet organisering af virksomhedens samarbejde om arbejdsmiljø, en mere fleksibel, målrettet arbejdsmiljøuddannelse og en styrkelse af samarbejdet om arbejdsmiljø på virksomheder med under ti ansatte.
Ændringerne vil betyde, at sikkerhedsorganisation og sikkerhedsrepræsentant ændres til arbejdsmiljøorganisation og arbejdsmiljørepræsentant, hvilket er fornuftigt, da arbejdsmiljø på virksomhederne fuldt ud dækker en sikkerhedsrepræsentants arbejde.
Samtidig sker der en styrkelse af arbejdsmiljøuddannelsen.
Det betyder en mere fleksibel og løbende arbejdsmiljøuddannelse, som er målrettet den enkelte virksomheds og branches behov.
Det giver en bedre årlig tilrettelæggelse af arbejdsmiljøarbejdet og mulighed for en tværgående arbejdsmiljøorganisation for flere virksomheder.
Som noget nyt skal der ske en styrkelse af samarbejdet i de små virksomheder med 1-9 ansatte, og i den forbindelse skal Arbejdstilsynet vejlede virksomhederne om de nye regler om en årlig drøftelse og give dokumentation heraf, første gang Arbejdstilsynet besøger en virksomhed efter lovens ikrafttrædelse, og først herefter give påbud, hvis reglerne overtrædes.
Dette har været vigtigt for Dansk Folkeparti, da vi synes, at de mindre virksomheder i forvejen har rigeligt med administrative byrder.
Der er dog et par uafklarede spørgsmål i den forbindelse, der vil blive rejst i udvalgsarbejdet.
Der er så en yderligere række ændringer i lovforslaget, som Dansk Folkeparti ikke har noget imod, da de er til gavn for arbejdsmiljøet, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Torben Hansen (S), 2010-02-23:
For Socialdemokraterne er arbejdsmiljø et meget vigtigt fokusområde, og det er fuldstændig altafgørende for den enkeltes sikkerhed, sundhed og trivsel, at der er et godt arbejdsmiljø på arbejdspladsen.
Der er mange positive elementer i det her lovforslag, som bygger på den trepartsaftale, arbejdsmarkedets parter og Arbejdstilsynet har indgået.
Arbejdsmiljøarbejdet skal styrkes, og der skal tilføres mere viden om, hvordan hver enkelt arbejdsplads kan skabe et godt arbejdsmiljø.
Det er også vigtigt og rigtigt, at alle arbejdsmiljørepræsentanter og ledere skal have en løbende efteruddannelse, så de bliver bedre til at samarbejde, både på det strategiske niveau og i det praktiske, daglige arbejde.
Virksomhedernes ledelser skal prioritere arbejdsmiljøet højt og inddrage arbejdsmiljørepræsentanterne i dialogen.
Arbejdsmiljøet skal simpelt hen ind i det strategiske niveau på virksomhederne og skal ikke leve et liv på sidelinjen.
I den forbindelse kunne det da også være interessant at høre, hvilke initiativer ministeren vil tage for at sikre, at arbejdsmiljøet bliver en del af den strategiske tænkning på virksomhederne.
Socialdemokratiet ser arbejdsmiljø som en god investering, og derfor er det også godt, at der er det her store fokus i lovforslaget på samarbejde mellem arbejdsgivere og medarbejdere.
Og den nye arbejdsmiljøorganisation er altså rygraden i det samarbejde, både på de små virksomheder, hvor samarbejdet skal foregå direkte mellem arbejdsgivere og de ansatte, og på de større virksomheder, hvor der bliver en egentlig arbejdsmiljøorganisation.
Socialdemokratiet vil i den her forbindelse foreslå, at der simpelt hen iværksættes en evaluering af effekten af det nye regelsæt og virksomhedernes samarbejde om arbejdsmiljø og bl.a. også en evaluering, som parterne bag trepartsaftalen selv foreslår.
For vi må og skal have et løft i virksomhedernes arbejdsmiljøarbejde, hvis det skal lykkes at beskytte medarbejderne, og hvis det skal lykkes at have arbejdskraft nok i de kommende år.
Det her er nyt, og derfor kunne det også være spændende, at de gode eksempler, der bliver indsamlet i de kommende år, også kunne blive stillet til rådighed for andre.
De kommende års erfaringer med de her lovændringer kunne sagtens synliggøres med henblik på at inspirere ansatte, ledere og arbejdsgivere til at forny og styrke samarbejdet om arbejdsmiljøet.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Men vi vil gerne gøre opmærksom på, at vi rent faktisk synes, det kunne være spændende at høre for det første, hvilke initiativer beskæftigelsesministeren vil tage for at sikre, at arbejdsmiljøet bliver en del af den strategiske tænkning, for det andet, om man vil gå i gang med at kigge på en evaluering af effekten, og for det tredje, om man kan lave en indsamling af best practice.
Peter Juel Jensen (V), 2010-02-23:
Lovforslag nr. L 126 er en længe ventet revision af reglerne for arbejdsmiljø i virksomhederne.
De gældende regler er tilbage fra 1977, og siden da er der sket store forandringer på det danske arbejdsmarked.
De foreslåede regler om samarbejde, om sikkerhed og om sundhed bygger på anbefalinger fra et enigt trepartsudvalg bestående af parterne på arbejdsmarkedet og Arbejdstilsynet.
Anbefalingerne skulle gerne modernisere og fremtidssikre reglerne for sikkerhedsorganisationen på virksomhederne.
Selv om man både indfører fleksibilitet og fremtidssikrer, går man ikke på kompromis med arbejdsmiljøet.
Lovforslaget ændrer ikke på arbejdsmiljøorganisationens grundlæggende opgaver og funktion.
Lovforslaget ændrer heller ikke på de pligter, som arbejdsgiveren, arbejdsledere og ansatte har i forhold til at sørge for eller medvirke til, at arbejdsmiljøorganisationen fungerer effektivt.
Man kan groft sagt sige, at opgaverne forbliver de samme som før, men at organisationen i højere grad selv kan fastlægge, hvordan arbejdet gribes an.
Alt i alt er det et rigtig godt forslag, som Venstre kan tilslutte sig.
Karsten Nonbo (V), 2010-02-23:
Altså, det er jo ret nemt at svare på, hvilke opgaver man kan udføre, hvis forslagsstillerne får det, som forslagsstillerne vil have det, for så udfører man netop ikke nogen opgaver.
Stikket er netop trukket ud, hvis man opgiver køb af nye fly.
Såfremt man har flyene, er det trods alt muligt stadig væk at foretage en suverænitetshåndhævelse.
Det er stadig væk muligt at hjælpe Færøerne og Grønland, hvis vi har kampflyene.
En ting, der er sikkert, er, at det ikke er muligt, hvis forslagsstillerne får det, som forslagsstillerne ønsker det.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-23:
Det har selvfølgelig altid betydning, når det er vidende mennesker, som arbejder med området, der kommer med en indstilling om noget.
Det gælder selvfølgelig også det, der kommer fra Arbejdsmiljørådet.
Men det fratager jo ikke den enkelte og heller ikke det enkelte parti en pligt til at vurdere, om man nu også opnår det med indholdet, som siges at være hensigten med det, der bliver foreslået.
Det er så ikke vores vurdering, at man gør det.
Hvad er ministerens kommentarer til, at det her lovforslag vil betyde, at der vil komme færre sikkerhedsrepræsentanter i Danmark?
En sikkerhedsrepræsentant er altså det yderste led, som arbejder med at forbedre arbejdsmiljøet på de enkelte arbejdspladser og i de enkelte afdelinger på en arbejdsplads sammen med arbejdslederne.
For mig at se er der ingen tvivl om, at dette yderste led har en utrolig vigtig opgave med at forstå de arbejdsmiljøproblemer, der er, og få gjort noget ved dem.
Hvad er ministerens kommentarer til, at man nu vil reducere antallet af sikkerhedsrepræsentanter, som er de yderste frontkæmpere for et bedre arbejdsmiljø?
Inger Støjberg (V), 2010-02-23:
Jeg må sige, at jeg synes, at mulighederne omkring netop sygemelding eller mulighederne, som arbejdsmarkedet jo også selv efter min mening er god til at stille til rådighed, netop det, at man selvfølgelig tager hensyn på en arbejdsplads, er tilstrækkelige.
Jeg er ikke sikker på, at det eneste rigtige vil være at indføre nye regler omkring barsel, fordi som jeg nævnte tidligere, har jeg ikke hørt, at der skulle være problemer med f.eks. at få en sygemelding.
Men det er jo klart, at det her er et meget, meget følsomt område, og jeg vil gerne understrege, at jeg har den allerstørste forståelse for, at det at blive sat i den her frygtelige situation også kræver, at der er opbakning, og at der er støtte omkring de her forældre.