runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Hvis forslaget indeholder den fond, og det går jeg ud fra at den stadig væk gør, som var i udkastet til lovforslaget, er det efter Enhedslistens mening en mildest talt mærkelig konstruktion, at man jo lægger op til, at de gode arbejdsgivere, som faktisk har ordnede forhold både i forhold til deres ansatte, men som også afregner moms og skat, tilsyneladende skal betale til en fond, hvor man så kan efterbetale i forhold til de grimme arbejdsgivere, som ikke har ordnede forhold, som er løbet fra regningen, hvad enten det er for moms, eller det er til de ansatte.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Jeg erkender, at vi ikke indholdsmæssigt kan drøfte forslaget nu, men det er jo i hvert fald en fond, der bygger på en enig indstilling fra arbejdsmarkedets parter, de private overenskomstparter på det danske arbejdsmarked, om at sikre udstationerede lønmodtagere til Danmark på en efter deres opfattelse ordentlig måde, og det er det, vi bakker op om.
Det er efter en ganske anden metode end den metode, der lægges op til med Enhedslistens forslag her, som bygger på lovgivning om kædeansvar, som arbejdsmarkedets parter i Danmark udtrykkeligt frabeder sig.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det er lidt skuffende, men selvfølgelig ikke overraskende, at Socialdemokraterne er imod det her forslag.
Ordføreren henviser selv til håndhævelsesdirektivet, og hvis man læser det, kan man se, at lige nøjagtig håndhævelsesdirektivet jo giver mulighed for at indføre kædeansvar, endda meget bredt og ikke bare i en enkelt branche.
Selve det forslag, der er nævnt i håndhævelsesdirektivet, er ret begrænset, men der er jo netop indeholdt i håndhævelsesdirektivet, at det giver mulighed for at indføre kædeansvar bredt, hvor medlemsstaterne selv måtte ønske det.
Derfor kan det undre mig, at Socialdemokraterne ikke synes, at det kan være en god idé.
Der er jo ikke tale om, at der her med dette beslutningsforslag lovgives om indholdet i overenskomsterne, men der er tale om, at man har et sted at gå hen med regningen, når det er konstateret, at der altså her er blevet underbetalt, eller at der her mangler moms og skat.
For i dag kan man konstatere, at det kan man mange gange ikke.
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Der er flere elementer i det her, og vi må holde tungen lige i munden.
Det er i forhold til håndhævelsesdirektivet fuldstændig rigtigt, at det åbner nogle muligheder.
Men det er jo lige så rigtigt, at den aftale, der nu er forhandlet på plads af arbejdsmarkedets parter, bruger vi politisk set til at implementere håndhævelsesdirektivet, når vi nu også får det fremlagt af regeringen.
Den aftale kan jeg så forstå at Enhedslisten er imod.
Det strider i min bog også lidt mod den måde, vi traditionelt set behandler det her arbejdsmarkedstof på i en dansk kontekst, og som jeg også synes vi bør behandle det fra Folketingets side.
Jeg synes, at hvis der bliver forhandlet en aftale på plads, så er det er en ganske udmærket måde at implementere det på.
Altså, der er både noget lovgivningsstof, og så er der noget, der er aftalestof på arbejdsmarkedet, og som jeg kan læse mig til i historikken – i hvert fald hvis man kigger på det sammenlignelige – så løfter vi jo ikke den slags aftaler op til lov i Danmark.
Og det vil sige, at der jo også er noget der, som kan vanskeliggøre forslaget her fra Enhedslisten.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Én ting er, at man henviser til, at der er lavet en aftale, noget andet er, at aftalen går ud på at etablere en fond, hvor de arbejdsgivere, som har orden i sagerne, som betaler det, der skal betales, både i moms og i skat og til lønmodtagerne, faktisk skal betale for alle de arbejdsgivere, der ikke har orden i sagerne, og hvor det bliver konstateret, at de underbetaler deres ansatte eller ikke afregner for moms og skat.
Jeg synes ikke, at den ordning, man lægger op til, er særlig retfærdig.
Jeg er sådan set ligeglad med, at det er en ordning, der er lavet efter henstilling fra LO og DA, for man må jo bare konstatere, som ordføreren også gjorde i sin ordførertale, at det her med social dumping er et kæmpemæssigt problem.
Og hvordan går det lige?
Mangler der ikke nogle midler, som f.eks. et regulært kædeansvar ville være?
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Vi deler fuldstændig analysen af, at det her er et alvorligt problem, der kræver, at der bliver sat ind politisk.
Til det om fonden og modstanden imod, at de gode skal betale til de dårlige: Jeg vil bare lige sige til Enhedslisten – nu må jeg jo ikke stille spørgsmål – at det ikke er en ukendt tanke.
Hvis vi kigger på praktikpladsområdet, går jeg egentlig ud fra, at vi er enige om, at det er en meget god idé, at alle betaler ind til en fond, og at dem, der så tager et ansvar og uddanner lærlinge, får det refunderet.
Så den der idé om, at man kollektivt løfter noget ansvar og sørger for, at vi får et godt arbejdsmarked på ordnede vilkår, synes jeg sådan set ikke er så fremmed.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Lad os vende tilbage til det forslag om den fond, når vi har mulighed for at læse den endelige udgave af det lovforslag, der lige er blevet fremsat i dag.
Jeg vil gerne forholde mig lidt til diskussionen om kædeansvar.
Nu siger ordføreren, at der er et kædeansvar i den der fond, men så meget har jeg forstået, at det er der ikke, og parterne er enige om, at det er der ikke, så det er vel ikke noget argument.
Men der er et andet sted, hvor der faktisk er noget kædeansvar, nemlig i noget, som vi lavede sammen med den tidligere regering.
Der er jo et kædeansvar i det cirkulære.
Ordet kædeansvar bliver ikke brugt, men der står jo klart og tydeligt, at man bør stille krav om en garanti for eventuel manglende løn hele vejen ned igennem kæden af underentreprenører.
Det er det, vi andre kalder kædeansvar.
Det er sådan et folkeligt ord for det.
Så hvis man kan bruge det dér, hvorfor kan man så ikke bruge det her?
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Nu nåede vi ikke helt at få spørgsmålet.
Spørgeren siger, at han sådan set ikke ønsker at diskutere fonden, men gør det alligevel.
Når jeg læser bevæggrundene til det her beslutningsforslag, fremgår det meget klart, at Enhedslisten synes, at den fondskonstruktion, der er forhandlet på plads af arbejdsmarkedets parter, er dårlig.
Derfor ønsker man noget andet.
Der siger jeg bare, at når vi nu diskuterer det her stof, implementering af håndhævelsesdirektivet, synes jeg da, at det er på sin plads at skele til, hvad der er forhandlet på plads af arbejdsmarkedets parter.
Det synes jeg sådan set er fuldt ud i overensstemmelse med den måde, jeg synes vi bør udvikle vores arbejdsmarkedspolitik på.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det er rigtigt [lydudfald]
... en reprimande, men jeg skal prøve at gøre det kort nu.
Jeg vil gerne høre, hvad ordførerens argumenter er imod det her forslag, altså at man bruger kædeansvar her, når vi faktisk sammen med den tidligere regering og Socialdemokratiet var enige om beskrivelsen af et cirkulære, der indeholder nøjagtig det samme, nemlig et kædeansvar.
Hvorfor kan vi så ikke lave en generel lovgivning om det her?
Hvis ministeren vil læse forslaget, vil han se, at det er fuldstændig klart, hvad grundlaget er for det kædeansvar.
Det er den løn, der er aftalt mellem virksomheden, altså underentreprenøren dernedad, og hans ansatte.
Den aftale kan så være enten i form af en individuel kontrakt, og det kan jo dokumenteres, hvad lønnen er aftalt til at være der, eller i form af en kollektiv overenskomst, og det kan dokumenteres, hvad den betyder.
Så det er jo fuldstændig klart, hvad grundlaget er.
Jeg forstår simpelt hen ikke ministerens afvisning med de begrundelser, der kom der.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Hvis man tager Enhedslistens forslag, som det ligger, er det jo et forslag om kædeansvar i forhold til en række opregnede punkter – både i forhold til overenskomstmæssige vilkår, i forhold til kontraktløn, skat osv.
Det betyder, at man giver virksomhedsforpligtelser til en hel kæde af underleverandører og underentreprenører.
Det skaber usikkerhed.
Men hvis ikke der er et fundament at gøre det på, altså hvis ikke det er bygget op over noget klart, er det jo helt meningsløst.
Så er det jo bare elastik i metermål.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Vi kan ikke støtte beslutningsforslagene.
Det kommer nok som et chok.
Jeg kan se rædslen i hr. Finn Sørensens øjne.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes, det er underligt, at man, når man altid hylder det, som vi kalder den danske model, hvor lovgivere skal blande sig udenom forholdene på arbejdsmarkedet, så udviser sådan en iver efter ligefrem at få det traktatfæstet med bestemte rettigheder, som fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer ellers normalt bliver enige om.
Det kan jeg godt undre mig lidt over.
Men det er jo sådan et forsøg på at presse lidt socialisme ind i EU, og det kan vi selvfølgelig ikke støtte
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Jeg kunne forstå ordførerens undren, hvis vores forslag gik ud på det, som ordføreren siger.
Jeg tror, at ordføreren godt ved, at Enhedslisten er lodret modstander af, at EU skal blande sig i reglerne på det danske arbejdsmarked.
Så hvis det var det, vi foreslog, så kunne jeg godt forstå det.
Men jeg tror, at ordførerens undren vil forsvinde, hvis ordføreren gør sig den umage at læse den europæiske fagbevægelses forslag til en social protokol.
Så vil ordføreren nemlig se, at det handler om at præcisere fortolkningen af nogle meget centrale traktatbestemmelser, sådan at vi afskærer Domstolen fra f.eks. at blande sig i den danske konfliktret og i landenes lovgivning omkring sådan nogle forhold, som vi taler om her.
Så jeg kan varmt anbefale ordføreren, at han læser forslaget til en social protokol.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jeg har læst og hørt, at der skal sikres nogle rettigheder til at gennemføre en masse krav.
Jeg ser jo sådan på det, at de faglige organisationer og virksomhederne har deres faglige kamp.
De kæmper, og så finder de ud af, hvordan vilkårene skal være på arbejdsmarkedet.
Det har de jo så de redskaber til, som vi kender.
Det skal de så have lov til, men jeg synes ikke, at de her krav ligefrem skal lovfæstes i en EU-traktat.
Jeg synes slet ikke, at det hører hjemme der.
Der står heller ikke lignende ting i den danske grundlov.
Så jeg synes, det er underligt, hvis vi pludselig skal have skrevet det ind i en traktat.
Det er sådan en håndsrækning til fagbevægelsen, og de har da klaret sig i Danmark, uden at vi har haft den slags traktatfæstelser.
Jeg har svært ved at se behovet for det på europæisk plan.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Kan ordføreren ikke forstå problematikken, eller vil ordføreren ikke forstå den?
Problematikken er jo, at Domstolen har blandet sig i, hvordan arbejdsmarkedets parter i Danmark, Sverige og alle de andre lande skal løse deres konflikter.
Det er jo det, Domstolen har blandet sig i.
Så hvis ordføreren virkelig gik ind for arbejdsmarkedets parters frihed til selv at løse de her problemer om løn og arbejdsvilkår, burde ordføreren støtte det forslag, vi kommer med her.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Nu talte jeg rent faktisk om beslutningsforslag nr. B 171, eftersom vi behandler de to forslag sammen.
I B 171 handler det jo ikke om det, som hr. Finn Sørensen siger, men om nogle specifikke rettigheder, som skal traktatfæstes.
Jeg kan i hvert fald ikke se formålet med det.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det var på grund af hr. Rasmus Jarlovs allerallersidste bemærkning om, at det her handler om nogle specifikke rettigheder.
Og disse specifikke rettigheder er under pres.
Selvfølgelig er arbejdsmarkedet under pres, hvis man som håndværker kan arbejde til 83 kr. i timen, hvor en normal dansk håndværker får 175 kr. i timen.
Og selvfølgelig er arbejdsmarkedet under pres, hvis der fra EU-Domstolens side afsiges domme, som undergraver fagforeningernes muligheder for at rette til og sætte ind over for det her, eventuelt gennem konflikter.
Det er jo sådan nogle specifikke rettigheder, vi foreslår.
Vi foreslår ikke noget som helst om, hvad der skal stå i overenskomsterne, og hvad lønniveauet skal være.
Men vi snakker om de rettigheder, der kan bevare den danske arbejdsmarkedsmodel, som den er i dag, hvor fagforeningerne også har nogle rettigheder.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jamen det er vi enige om, altså at der i det her ikke er noget forslag om, at der skal være et bestemt lønniveau eller specifikke elementer i overenskomsterne.
Men det, man forsøger her, er jo at beskytte sig mod konkurrence udefra.
Man vil ikke have lønkonkurrence, og det er jo fair nok, at man ikke vil det.
Jeg ser det som en del af den kamp, der foregår på arbejdsmarkedet, og det skal der jo også være mulighed for at udfordre.
Det synes jeg vi må leve med og se det som noget positivt, hvis der kommer nogle, der gerne vil arbejde i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det var noget af en udmelding, må jeg sige.
Jeg kan forstå på hr. Rasmus Jarlov, at han synes, det er i orden, at der kommer folk og arbejder til 83 kr. i timen, som er langt, langt under den overenskomstmæssige betaling her i landet.
Men det er jo sådan, at når man har slåsset og kæmpet på arbejdsmarkedet og der er opnået enighed mellem fagforeningerne, mellem forbundene, mellem LO og Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Arbejdsgiverforenings medlemsorganisationer, så er det, man er enig om er rimeligt, niveauet for at arbejde på det danske arbejdsmarked. Og det er jo det, der er udsat for unfair konkurrence.
Men det kan jeg forstå hr. Rasmus Jarlov synes er i orden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jamen det er jo så det niveau, man er blevet enig om.
Dem, der ikke er med i de her organisationer, er jo ikke omfattet af den aftale – sådan er det jo.
Så må man jo konflikte mod dem.
Det er vel de redskaber, man har som fagforening.
Men jeg synes ikke, vi skal gå ind og lovgive om det.
Jeg synes, det er at blande sig og bruge statsapparatet til fordel for fagforeninger.
Jeg synes faktisk, det strider mod idealerne i den danske model, som man ellers hylder på venstrefløjen.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Generelt vil lovgivning om kædeansvar efter regeringens vurdering betyde, at det samlet set vil medføre øget usikkerhed og øgede administrative byrder for virksomhederne.
Det er tværtimod arbejdsmarkedets parters ønske, at de selv står for regulering af løn og ansættelsesvilkår i Danmark, og regeringen har ingen intentioner om at anfægte dette.
Men jeg vil gerne medgive, at det er en helt aktuel problemstilling, som Enhedslisten med beslutningsforslag nr. B 173 sætter fokus på.
Regeringen har således i dag også fremsat et lovforslag om gennemførelse af EU's håndhævelsesdirektiv.
Det er bl.a. et lovforslag om oprettelse af en fond til sikring af udstationerede lønmodtageres tilgodehavender.
Lovforslaget herom har været i ekstern høring, og vi vil få anledning til at behandle det her i salen i den kommende tid.
I forhold til indførelse af kædeansvar vil jeg gerne fremhæve, at regeringen med lovforslaget om oprettelse af Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede lægger op til en implementering af håndhævelsesdirektivets krav om kædeansvar på en måde, der harmonerer med den danske aftalemodel.
Jeg ser frem til den kommende folketingsbehandling af dette lovforslag.
Jeg vil dog allerede nu fremhæve, at det, regeringen har foreslået, er baseret på et fælles oplæg fra LO og DA, og det er regeringens vurdering, at fondsmodellen samlet set er den mindst indgribende måde at implementere håndhævelsesdirektivet på i Danmark.
Med den fælles forståelse mellem LO og DA og med oprettelse af fonden er det min opfattelse at vi har håndteret spørgsmålet om sikring af udstationeredes tilgodehavender på dansk vis, og at debatten om kædeansvar ikke er relevant længere i en dansk sammenhæng.
Det er altså ikke sådan, at der ikke bliver gjort noget for at sikre lønmodtagerne deres tilgodehavender.
Der bliver netop gjort noget, og det, der bliver gjort, sker i fuld forståelse med arbejdsmarkedets parter, og regeringen kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Tak, og tak til ministeren.
Jamen det der kan vi jo diskutere.
Det er lige blevet fremsat, og vi har ikke haft tid til at læse det, så det er jo lidt svært at inddrage det i diskussionen på en konkret måde i hvert fald.
Så jeg vil bare forholde mig til de argumenter, ministeren brugte mod det forslag, Enhedslisten har fremsat.
Der forstår jeg ikke at ministeren snakker om, at man afviser det, fordi man ikke vil lovgive om løn.
Hvor har ministeren det fra?
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
En af de forskelle, jeg forsøgte at liste op i min ordførertale, var, at det cirkulære sådan set gjorde det muligt for staten, men sådan set også frivilligt for kommunerne – hvis det er det, der refereres til – at indføre det i forbindelse med udbud osv. og sådan set også implementere det i et samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Her ønsker man en generel lov om kædeansvar, og det er sådan set det, vi anfægter med de bevæggrunde, jeg i øvrigt har været inde på, men nu har jeg ikke så meget tid.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg takker også.
På dette beslutningsforslag, B 173, er jeg en form for vikar i den her omgang for vores sædvanlige ordfører, hr. Joachim B. Olsen.
Med forslaget her vil man indføre kædeansvar, således at en hovedleverandør gøres økonomisk ansvarlig for underleverandørens forsømmelser, og det gælder i forhold til forpligtelser til det offentlige, i forhold til at aftaler mellem underleverandør og ansatte overholdes og over for forpligtelser dømt af det fagretlige eller civilretlige system.
Liberal Alliance er modstander af kædeansvar som generelt princip.
Det bør være helt frivilligt for køber af tjenesteydelser, hvorvidt de ønsker at pålægge leverandører kædeansvar i den aftale, der indgås mellem parterne.
Det er givetvis også fordyrende, når en hovedleverandør skal monitere, hvorvidt underleverandører lever op til en række specificerede krav.
Vi har meget svært ved at forstå, at man ønsker, at det offentliges fordringer over for private virksomheder skal indgå som en del af kædeansvaret.
Det er for os at se en myndighedsopgave at sikre, at det offentlige får de indtægter, som det offentlige har krav på
Skulle en underleverandør snyde med skat eller lignende, finder vi det underligt, at en hovedleverandør pludselig skal hænge på regningen.
Ud over at kræve, at en privat virksomhed udfører en myndighedsopgave, vil det også skabe et uheldigt incitament for underleverandørerne. Vi støtter heller ikke kædeansvar på den del, der handler om løn- og arbejdsvilkår, og vi mener, at vi har et ret velfungerende arbejdsretligt system, der skal fortolke og håndhæve de aftaler, der nu engang indgås.
At lægge hele ansvaret hos hovedleverandøren er at undergrave fagbevægelsens rolle i at sikre, at virksomhederne lever op til de aftaler, de indgår med deres ansatte.
De forpligtelser, der med dette forslag lægges hos hovedleverandøren, er for os at se urimelige, og vi vil derfor ikke stemme for forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-26:
EU har pålagt Danmark at implementere et såkaldt håndhævelsesdirektiv.
Enhedslisten imødekommer dette pålæg fra EU ved at komme med et beslutningsforslag, der efterhånden er blevet så godt beskrevet af de tidligere ordførere, at jeg bare skal resumere, at forslaget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om en generel lov om kædeansvar, således at hovedentreprenører og hovedleverandører af tjenesteydelser gøres økonomisk ansvarlige for henholdsvis underentreprenørers og underleverandørers forsømmelser, hvad angår forpligtelser over for det offentlige, forpligtelser over for den ansatte og forpligtelser over for det civile og fagretslige system vedrørende de to første punkter.
Alternativet er positive over for forslaget.
Vi noterer os, at kædeansvar ikke strider mod EU-retten, og vi synes, at forslaget om et kædeansvar er et bedre forslag end det forslag, der i dag er blevet omtalt af ministeren.
Dette forstår vi så langt, at parterne i trepartsforhandlingerne foreslår en arbejdsmarkedsfond for udstationerede, som alle arbejdsgivere skal indbetale til – dvs. også dem, der ikke ansætter underleverandører, der begår fejl, eller som ikke har rent mel i posen.
Vi synes som sagt, at en kædeansvarsløsning er en bedre løsning, men vi lægger også mærke til, at DF's og Enhedslistens forslag på mange måder er meget ens, og hvis de kunne blive enige om et fælles forslag, ville det være endnu mere interessant for Alternativet at støtte det.
Det ville nok ikke føre til et flertal, men det ville være noget sjovere at tælle mandater.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-26:
Der er nu opstået en naturlig anledning til at diskutere kædeansvar, når vi i forvejen skal diskutere, hvordan vi fører håndhævelsesdirektivet ud i livet.
Der er selvfølgelig dilemmaer i forslaget fra Enhedslisten.
SF har gennem årene balanceret mellem ønsket om at lade arbejdsmarkedets parter tage sig af så mange forhold på arbejdsmarkedet som muligt og så ønsket om, at der rent faktisk skal ske noget på det her område.
Det ideelle ville jo være, at parterne på arbejdsmarkedet for længst havde fået skruet et system sammen, som effektivt tager fat på de udfordringer, at nogle firmaer efterlader regninger hos de enkelte lønarbejdere eller hos samfundet.
Især udvidelsen af EU i 2004 har gjort, at vi i årene derefter har været til grin over for mange udenlandske firmaer, som har tjent store penge i Danmark og efterfølgende bare har vendt ryggen til lønefterbetalinger, bod idømt ved voldgift og i Arbejdsretten og andre forpligtelser.
Vi kunne jo simpelt hen og kan stadig væk høre firmaerne grine hele vejen til banken.
Selvfølgelig er det et dilemma, hvordan vi kan holde snor og kæde i firmaerne.
For SF's vedkommende kan vi sige, at vi altså har ventet længe nok på løsninger.
Kampen mod social dumping skal have vores fulde opmærksomhed, og vi skal være villige til at gå nye veje.
Social dumping er ikke bare en trussel mod de enkelte lønarbejdere i bestemte brancher, men en trussel for hele velfærdssamfundet.
Derfor er SF positive over for forslaget fra Enhedslisten.
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Nu nævner ordføreren det også her til sidst og tordner imod den her fondskonstruktion som noget, der vil være fuldstændig uretfærdigt eller ukendt.
Jeg går ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at Enhedslisten er for både Barselsfonden og det, der hedder AUB, altså Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag til praktikpladser.
Det der med at lave en fondskonstruktion på arbejdsmarkedet er jo ikke et ukendt fænomen.
Jeg er med på, at vilkårene her er nogle andre.
Men hvordan kan det egentlig være, at Enhedslisten er så meget imod, at arbejdsgiverne bidrager kollektivt, og at man så der indskriver en række rettigheder for udstationerede arbejdere, og at der dermed også er en reguleringsmekanisme af de virksomheder, der benytter sig af at udkonkurrere konkurrenter, der har styr på vilkårene?
Det forstår jeg sådan set ikke.
Kan ordføreren ikke prøve at uddybe, hvad den her store ideologiske modstand er mod fondskonstruktionen på arbejdsmarkedet?
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Vi har jo ikke nogen ideologisk modstand mod fondskonstruktioner.
Men her er jo tale om en fond, der skal kompensere for snyd og bedrag, som visse firmaer begår.
Det synes jeg jo er noget ganske, ganske andet, end at man har arbejdsgivernes elevudbetaling, eller at man har en barselsfond.
Der er tale om at løse et problem, som er konstateret, men der er jo ikke tale om, at nogen pludselig skal til at betale for nogle, der simpelt hen snyder og bedrager.
Det er jo for at løfte henholdsvis en uddannelsesindsats, og at folk kan få en ordentlig barselsorlov.
Desuden mener vi, at vores eget B-forslag er langt mere effektivt i kampen mod social dumping.
Forslaget om en fond – med alle mulige forbehold for, hvordan det egentlige lovforslag ser ud, det vil jeg gerne understrege – giver jo ikke noget incitament for virksomheder til at overholde reglerne.
Tværtimod, vil jeg næsten sige.
Det giver vel en eller anden form for følelse af, at: Nå ja, der er nogen, der betaler for mig, hvis jeg ikke overholder reglerne, så hvorfor skulle jeg egentlig gøre det?