runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Det er jo sådan, at man vil gå ind og se på sortimentet og på, hvilke produkter man skal sælge.
Jeg synes jo, det er lidt mærkværdigt, at når man kommer ind på et apotek, kan man ikke blot købe apotekervarer, men man kan købe alt muligt andet, legetøj og ting, man kan tage med på badeferien, som man står for at skulle på, når man nu alligevel er inde at købe de remedier, man skal have med.
Så jeg synes, det er fornuftigt, at man nu får en diskussion om det og en afgrænsning af de varer, der kan blive solgt på apotekerne.
Det, som jeg har problematiseret i min tale i dag i forhold til de her shop i shop-løsninger, er, at jeg vil være meget ked af, at fru Hansen kommer ind og bliver mødt af en ekspedient fra Føtex, som så guider hende ned i kosttilskudsafdelingen frem for egentlig at sende hende hen på apoteket, hvor hun skal have sit kosttilskud sammen med en receptmedicin.
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren for De Konservative, om hun deler Liberal Alliances bekymring med hensyn til de såkaldte frihandelsvarer.
Det er faktisk omsætning, der nogle gange forsvinder fra de små forretninger, så frihandelsvarerne kan jo være med til at udhule det kundegrundlag og den omsætning, man kunne have haft ude i de små forretninger, sådan at man faktisk indirekte med den her frihandel kan komme til at lukke forretninger ude i de små områder.
Er det også en bekymring, som De Konservative deler?
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Det, jeg problematiserede om tvang, var egentlig, hvordan det skulle formuleres og udvikles i praksis, for
er der en apoteker, der kaster håndklædet i ringen, må vi jo sikre, at der er nogen, der samler det op.
Det er jo der, vi synes det grundlæggende er problematisk, hvis det ender med at betyde, at der ikke er nogen, der samler det op.
Det er derfor, at vi siger, at vi bliver nødt til at have nogle grundlæggende drøftelser om det her.
Det var også derfor, at jeg i mit spørgsmål til ordføreren netop sagde, at jeg ville have ønsket, at vi havde taget en konkret forhandling om det her, inden det bare blev sendt ned i Folketingssalen som et lovforslag.
Nu har vi det så som et lovforslag, og ligesom det gælder for alle andre ordførere, er der også ting, som jeg problematiserer, fordi vi er bekymrede for tilgængeligheden.
Men det er rigtigt nok, at på papiret synes vi at det er fornuftigt, at de apoteker og filialer, der ligger inde i byerne, og som udmærket kan opretholde en omsætning og har deres eget kundegrundlag, ikke skal have støtte.
På det punkt er jeg enig med ordføreren.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Jeg skal altså forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti vil have løsnet kriterierne, så flere filialer også i fremtiden skal kunne få tilskuddet.
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Vi vil tage de overvejelser, jeg har redegjort for nu, med os.
Vi er jo også et parti, der forsøger at få indflydelse på tingene.
Men vi er ikke helt afklaret endnu, med hensyn til om vi kommer til at støtte det.
Vi har jo sagt, at når det nu skal være sådan, at der i hvert fald er en række ting omkring de her frihandelsvarer, som vi gerne vil have gjort noget ved, og så må vi jo se, om den samlede pakke giver os mulighed for at stemme for, når det kommer dertil.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Rigtig mange tak for spørgsmålet.
Men når man så oplever, at man i virkeligheden kan risikere, at der kan være apoteker eller filialer ude i landdistrikterne, som siger, at de ikke kan opretholde det, hvis de ikke får det tilskud, så er det bare, at politik og virkelighed skal passe sammen og ikke støde imod hinanden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Mange tak for det.
Sådan som det er i øjeblikket, er der 74 filialer, der får forsyningstilskud i Danmark.
I fremtiden skønnes det at op mod 40 filialer vil skulle have et forsyningstilskud, netop fordi de her helt særlige kriterier om afstand, befolkningsgrundlag og receptindløsningsantal gør, at man siger, at der skal være en særlig forsyningssikkerhed.
Er det ikke set med Konservative øjne den helt rigtige måde at gøre det på, fordi man netop her screener, scanner, det danske landskab for at kunne tage de helt særlige lokale hensyn – også der, hvor udfordringerne er helt specifikke – så der ikke bliver for lang afstand?
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Tak for det.
Nu er jeg herinde i en begrænset periode, og jeg vil ikke kaste mig ud at gætte, hvad de efterfølgende ordførere på området kommer til at sige.
Jeg har prøvet at redegøre for de synspunkter, vi har på området, nemlig at vi generelt gerne ser betydelig mere liberalisering, men når det ikke kan blive sådan, vil vi søge indflydelse på de andre ting.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Grunden til, at jeg bare bliver lidt i tvivl, er, at der har været forholdsvis mange ordførere på talerstolen allerede og har givet udtryk for deres partiers holdning, og der må jeg bare sige, at der umiddelbart, som jeg oplever det, ikke er noget match i forhold til alle de målsætninger, som Liberal Alliance ønsker, og som Liberal Alliance opremser skal indfries.
Så jeg sidder altså tilbage med en fornemmelse af, at sandsynligheden for, at Liberal Alliance støtter lovforslaget, er meget, meget lille.
Er det forkert opfattet?
Mikkel Dencker (DF), 2014-11-11:
Lovforslaget her vedrører en lempelse af udbyttebeskatningen.
Baggrunden er en aftale mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Det er altså en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, så jeg kan allerede nu afsløre, at vi naturligvis støtter forslaget.
Konkret handler lovforslaget om, at man vil lempe danske selskabers beskatning af udbytte fra unoterede porteføljeaktier.
Formålet er at tilskynde til, at flere selskaber investerer i unoterede virksomheder, og derved at gøre det lettere at tiltrække risikovillig kapital.
Netop det at skaffe risikovillig kapital kan være meget svært, specielt for iværksættere og nystartede virksomheder, og med dette lovforslag tager vi et skridt i den retning og gør det nemmere.
Det mere tekniske i lovforslaget er, at fremover vil 70 pct. af udbytterne medregnes i danske selskabers skattepligtige indkomst i modsætning til 100 pct. under de gældende regler.
Dermed reduceres den reelle beskatning fra 24,5 pct. i 2014 til godt 16 pct. i 2015 og godt 15 pct. i 2016.
Lempelsen vil desuden sikre en ligestilling af danske og udenlandske investorer.
Man kan sige, at tidligere var udenlandske investorer bedre stillet end danske investorer, så det er positivt, at vi med dette forslag får ændret det.
Men hovedårsagen til dette lovforslag er, at det bliver nemmere at tiltrække kapital til iværksættere, og det er et formål, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Så med disse ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-11:
Tak for det.
Jeg vil også i solidaritet med Dansk Folkepartis ordfører sige, at ja, jeg afslører, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Man kan sige, at med »Vækstplan DK«, første del, gik vi for ca. 1½ år siden ind og forbedrede erhvervslivets rammevilkår, hvilket var absolut nødvendigt.
Det gjaldt de generelle rammevilkår, men vi var også inde at se på nogle branchespecifikke forhold.
Og det er jo, fordi erhvervslivet er afgørende i forhold til at øge velstanden og få Danmark ud af den økonomiske krise.
Med »Vækstplan DK«, anden del, fulgte vi i kølvandet på »Vækstplan DK«, første del, og forbedrede endnu en gang erhvervslivets rammevilkår.
Et af de rigtig gode forslag er det her forslag, som vi behandler nu, nemlig forslaget om at lempe udbyttebeskatningen.
Det er rigtigt, at vi her tager ét skridt, men det er et vigtigt skridt, for det må ikke være sådan, at kapitalbeskatningen, herunder udbyttebeskatningen, hæmmer investeringsklimaet og hæmmer den mulighed, der er, for, at iværksættere kan blive til vækstiværksættere.
Så samlet set kan jeg kun sige, at vi i Det Radikale Venstre i særdeleshed er glade for det her forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-11:
En af de væsentligste vækstudfordringer, vi har i det danske samfund, er iværksætternes mulighed for at skabe plads til produktionsudvidelse, og det gør de ved at få noget kapital.
De mangler likviditet, de mangler ofte noget kredit.
Så en af de ting, som man må fokusere meget på, når man skal have vækst i et samfund, er, hvordan man giver iværksætterlaget mulighed for at få finansiering til innovation og produktionsforøgelse.
Det kan man jo gøre ved hjælp af en hel palet af forskellige initiativer, alt lige fra Vækstfonden til bedre kreditmuligheder osv., men den væsentligste og bedste måde at gøre det på er jo trods alt, at der er nogle private investorer, der går ind og investerer i nogle produktionsvirksomheder – iværksættere, som vil udvikle og skabe en forretning.
Det, at man nu letter beskatningen af udbytter for unoterede porteføljeaktier, gør, at flere virksomheder nu får mulighed for at investere i unoterede selskaber, og det er jo typisk iværksætterselskaber.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtte forslaget.
Vi var selv med til at indgå aftale om det i forbindelse med vækstaftalen, og det er et godt forslag, som trækker i den rigtige retning, så vi støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-11:
Lovforslaget er en del af udmøntningen af den aftale om vækstpakke, der blev gennemført tidligere i år, i 2014, men den her del står SF uden for.
Der er blevet sagt meget om, hvad det indeholder, og så vil jeg bare sige, at i forhold til lempelsen af udbytte fra alle unoterede porteføljeaktier har SF ikke kunnet støtte det.
Vi ser det som en skattelettelse, hvor der er en prioritering, vi ikke er enige i, og derfor kommer vi heller ikke til at stemme for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-11:
Lovforslaget udgør en lempelse af udbyttebeskatningen af unoterede porteføljeaktier, som reelt vil betyde en lettelse fra godt 24 pct. til godt 15 pct.
Det er et godt tiltag til at øge lysten til at investere i Danmark, og det er også godt, at vi får ligestillet beskatningen af udenlandske investorer og danske investorer.
Så LA bakker op om dette lovforslag.
Astrid Krag (S), 2014-11-11:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at den økonomiske krise har været hård ved særlig de små virksomheder her i landet.
Der er mange, der har haft vanskeligt ved at skaffe finansiering i bankerne.
Det begrænser jo mulighederne for at vokse sig større – det, der på moderne dansk hedder at vækste, som vi lige kunne høre fra Venstres ordfører.
Derfor har vi fra regeringspartiernes side været optaget af at se på, hvad vi kan gøre for at sikre risikovillig kapital til de mindre danske virksomheder, og det er jo så det, der er hensigten med den politiske aftale, der blev indgået før sommer, og det lovforslag, vi behandler her i dag.
Det var vækstpakken, der blev indgået aftale om, og det var en aftale mellem regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, og derfor står vi her i dag med et forslag, som skal lempe beskatningen af selskabers udbytte for unoterede porteføljeaktier, så de får lettere adgang til kapital.
Venstres ordfører har været inde på det.
Fremover bliver det 70 pct. af udbytterne, der vil blive medregnet i danske selskabers skattepligtige indkomst, modsat i dag, hvor det jo er det hele.
På den måde falder beskatningen fra 24,5 pct. i år til godt 15 pct. i 2016.
Fra Socialdemokraternes side er vi glade for den aftale, der blev indgået før sommer, og vi støtter selvfølgelig også op om lovforslaget her.
Mike Legarth (KF), 2014-11-11:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Som flere har været inde på, udspringer det af ulykken i den Mexicanske Golf på platformen Deep Water Horizon i 2010, hvor der var 11, der omkom.
Den brønd, der sprang læk, skabte en enorm olieforurening, og siden har man så tænkt over, hvordan man kunne skærpe sikkerhedsreglerne, hvordan man kunne indføre et skærpet og mere regelmæssigt tilsyn end tidligere, og at man også annoncerer de risici, der er både inden for og uden for EU, osv.
Det går alt sammen i den helt rigtige retning, og vi bakker op om det hele.
Villum Christensen (LA), 2014-11-11:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, er vel ret beset en reaktion på ulykken på boreplatformen i Den Mexicanske Golf helt tilbage i foråret 2010, altså for 4½ år siden – det siger måske lidt om hastigheden og bureaukratiet i EU.
Men ikke desto mindre kan det naturligvis være fornuftigt at tage ved lære af disse hændelser og få indarbejdet nogle minimumskrav for forebyggelse og begrænsning af konsekvenserne, når først ulykken er indtrådt.
De fleste kan sikkert huske, hvor vanskeligt det var at få løst problemerne i Den Mexicanske Golf.
Da der således er betydelige økonomiske interesser på spil, synes vi også, det er klogt at adskille myndighedsfunktionerne på offshore olieog gasområdet, således at det ikke er den samme organisation, som både tager stilling til efterforskning og indvindingsrettigheder og samtidig skal vurdere sikkerhed og forebyggelse.
Så energiministeren må leve med en reduktion af pastoratet.
Og som jeg forstår det, vil opgaverne og personalet i den forbindelse blive flyttet til Arbejdstilsynet.
Vi noterer os også med tilfredshed, at havmiljøloven med de foreslåede ændringer skal hjemle mulighed for en national ekstern beredskabsplan i samarbejde med Forsvarsministeriet og en præcisering af de økonomiske forpligtelser for koncessionshaver i forbindelse med de meget store omkostninger til undersøgelse, forebyggelse og afhjælpning af miljøskader.
Naturligvis er det vigtigt med klarhed, når regningen skal betales.
Liberal Alliance støtter således forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-11:
Tak for det.
For Venstre er det afgørende, at vi sikrer bedre vilkår for at drive virksomhed i Danmark, for uden et velfungerende erhvervsliv bliver enhver diskussion om at fordele velfærd rimelig tom.
Pengene skal tjenes, og det budskab har vi jo rejst rundt med længe, så derfor var det også positivt, da regeringen indså behovet for at tage yderligere initiativer til at sikre, at der kommer gang i væksten i Danmark.
Det blev så til den vækstaftale, som med skiftende flertal blev aftalt i juni og juli.
Det er nok ikke nogen hemmelighed, at vi fra Venstres side gerne havde set, at aftalen var blevet mere ambitiøs, men aftalen er et skridt i den rigtige retning.
For mange virksomheder er mangel på kapital måske den allerstørste vækstbarriere, og det lovforslag, vi behandler nu, lemper på udbyttebeskatningen af unoterede porteføljeaktier.
Det sker helt konkret på den måde, at virksomhederne fremover kun skal medregne 70 pct. af de modtagne udbytter i deres skattepligtige indkomst.
Det betyder en reel nedsættelse af udbyttebeskatningen for selskabers beholdning af unoterede porteføljeaktier.
Forslaget betyder også, at der sker en ligestilling af danske og udenlandske investorer, og det skulle gerne være med til at øge investeringerne i Danmark.
Når skatten bliver lavere, bliver flere investeringer rentable.
Og vi har absolut behov for at øge investeringerne i virksomhederne i Danmark, for hvis ikke vi får flere investeringer, jamen så får vi ikke den kapital, der kan være så afgørende for, at virksomhederne kan vækste, kan skabe flere arbejdspladser og kan sikre, at der er gang i hjulene i Danmark.
Lovforslaget udspringer som sagt af aftalen fra juni måned, og i den forbindelse må jeg sige, at det undrer os i Venstre, at regeringen må udskyde den del af lempelsen, der vedrører, hvor meget porteføljeselskaber skal indeholde i skat.
På baggrund af nødvendige systemtilretninger, som det lyder i forslaget, ja, så kan det faktisk ikke træde i kraft her fra den 1. januar 2015, men desværre først fra den 1. januar 2016
Men som sagt er lovforslaget et skridt i den rigtige retning.
Det betyder, at skatten på udbytter fra porteføljeaktier lempes, og det synes vi fra Venstres side er en god idé.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-11:
Jeg vil godt, efter at Venstre venligt tilkendegav, at K også støtter forslaget, lige uddybe, hvad der er baggrunden for det.
Vi er positive over for tre elementer i forslaget: For det første får man udvidet befordringsfradraget; det giver fleksibilitet og mobilitet i samfundet, og det har alle brug for.
For det andet bliver der større incitament for kommunerne til at sørge for at have et bedre erhvervsklima i forhold til selskabsskatten.
Og det sidste element, som vil fjerne bureaukrati og lette overgangen i udvekslingen af informationer mellem borgere og finansielle virksomheder, kan vi også godt støtte.
Så vi kan fra konservativ side støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-11:
Det her lovforslag er også en del af udmøntningen af den aftale om vækstpakke, der blev gennemført i juni 2014.
Tidligere ordførere er kommet ind på, hvad lovforslaget indeholder.
Det er en blandet landhandel af forskellige ting, bl.a. at udvide kredsen af yderkommuner, og ligesom andre, jeg tror, det var fru Astrid Krag, der var inde på det, synes vi, det er en rigtig positiv ting.
At kommunernes andel af selskabsskatten bliver forhøjet, som hr. Nadeem Farooq var inde på, synes vi også er rigtig positivt, i forhold til at erhvervsudviklingen jo foregår lokalt derude.
Det synes vi også er passende.
Men det, jeg vil bruge mest tid på her, er den del af lovforslaget, der indeholder en udvidet adgang for banker og andre finansielle virksomheder for digital adgang til SKATs oplysninger om borgerne.
En række organisationer har udtalt bekymring, f.eks. IT-Politisk Forening, og også i høringssvarene ser vi en bekymring fra f.eks. Datatilsynet, Advokatrådet, Danske Advokater og Danmarks Skatteadvokater.
Jeg synes også, at der i stor stil er blevet svaret godt på nogle af de bekymringer, der har været, men fra SF's side vil vi også gerne stille en række spørgsmål, både her til ministeren og selvfølgelig også under selve udvalgsbehandlingen, f.eks. når Datatilsynet i høringssvaret skriver, at der alene kan gives en begrænset adgang til henholdsvis oplysninger i indkomstregisteret, oplysninger, der indgår i årsopgørelser og restanceoplysninger, og Skatteministeriet så her svarer, at det vil der blive taget højde for ved udformningen af ordningen.
Betyder det så, at det vil blive præciseret i lovforslaget, og betyder det, at der ikke må være universelt samtykke?
Generelt er SF optaget af, hvordan oplysningerne bliver håndteret, altså hvem, hvordan, hvornår, hvor længe; at der skal foreligge et specifikt samtykke til en saglig konkret anledning; at der ikke kan bedes om universelt samtykke; at oplysningerne skal være individuelt konkrete og ikke kan bruges gentagne gange, men kun i den konkrete situation; at der ikke må videregives oplysninger til datterselskaber og tilknyttede virksomheder.
I en tid med begrundet bekymring om vores rets- og datasikkerhed med hackerforbrydelser, sløset omgang med data og diskussioner om omfanget af vores data finder vi i SF, at det er bydende nødvendigt, at vi vender enhver sten, så vi kan være sikre på, at vi beskytter borgernes ret til privatliv og rets- og datasikkerhed, og den tryghed også er at finde ude i befolkningen.
I foråret nedsatte Justitsministeriet et tværministerielt udvalg efter Nets- og Se og Hør-skandalen, som skulle kigge på borgernes datasikkerhed.
Fra SF's side synes vi, at det er relevant at afvente konklusionen fra regeringens nedsatte udvalg, der netop skal se på det her.
Så vidt jeg er orienteret, er dette arbejde færdigt før jul.
Da SF deler både regeringens bekymring og støtter det nedsatte udvalg, virker det måske som en god idé at have udvalgets konklusioner på plads, før vi færdigbehandler det her lovforslag.
Men jeg ser frem til den videre behandling og de mange spørgsmål i udvalget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-11:
Dette lovforslag, L 41, indeholder også, som det tidligere forslag, initiativer fra vækstaftalen.
Der er tre initiativer her: Der er det forhøjede befordringsfradrag, så sætter vi kommunernes andel af selskabsskatten op, og så er der endelig det her forslag om e-SKATdata.
Det at udvide kredsen af yderkommuner med forhøjet befordringsfradrag fra 16 til 25 er et rigtig godt initiativ, fordi det gør, at vi kommer nærmere visionen om Danmark i balance.
Det gør det nemmere for kommuner at tiltrække og fastholde arbejdskraft, og det er der i den grad brug for, også ud fra den tankegang, at det især er områder, som er udfordret, som i høj grad skal gøre sig selv attraktive.
Derfor er det jo vigtigt, at vi giver en håndsrækning, og det gør vi med det her forslag.
Derudover øger vi kommunernes andel af selskabsskatten.
Jeg synes, at det er en god justering i forhold til incitamentsstrukturen.
Det her med, at der er en sund kappestrid om at være den førende erhvervskommune både nationalt og inden for sin region eller at være den bedste bosætningskommune, som vi vil understøtte fra centralt hold.
Man kan sige, at vi tidligere har ændret udligningssystemet, således at det trak i den forkerte retning i forhold til kommunernes incitament til at tiltrække virksomheder, så det her er et skridt i den rigtige retning, og det er vi rigtig glade for.
Endelig er der initiativet om, at det bliver nemmere for dem, som skal bruge finansielle virksomheder, at få sendt data til virksomheden med e-SKATdata, og det er også ganske udmærket.
Så samlet set kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2014-11-11:
Det lovforslag, som vi behandler her, er en del af vækstpakken fra i sommer.
Det var en aftale, som indeholdt en række delaftaler med forskellige partier.
I Dansk Folkeparti var vi en del af aftalerne, som bliver udmøntet i det her lovforslag, så derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Lovforslaget indeholder en længere række elementer.
Det indeholder en udvidelse af kredsen af yderkommuner, som har et forhøjet befordringsfradrag, og det indeholder en forhøjelse af kommunernes andel af selskabsskatten og en udvidet mulighed for videregivelse af oplysninger til finansielle virksomheder.
Omkring udvidelsen af kredsen af yderkommuner med forhøjet befordringsfradrag er det sådan i dag – det har allerede været sagt tidligere i debatten – at 16 kommuner er omfattet, hvilket med dette lovforslag bliver udvidet til 25 kommuner.
Det giver også øget mobilitet på arbejdsmarkedet, hvilket jo også er rigtig godt.
Den anden del, der handler om gradvis forhøjelse af kommunernes andel af selskabsskatten, er også et ganske fornuftigt initiativ, som går ud på at hæve den andel af selskabsskatten, som kommunerne får.
Konkret hæves satsen fra 13,41 pct. til 15,24 pct. i perioden fra 2014 til 2016.
Det er klart, at når man hæver den del, kommunerne selv får lov til at beholde, øger man deres økonomiske tilskyndelse til at fastholde og tiltrække virksomheder, og det er en rigtig positiv ting.
Jeg synes dog også, det er vigtigt at bemærke, at ændringen også har til formål at opveje, at selskabsskatten er sat ned.
Nedsættelsen af selskabsskatten gav nemlig en mindre tilskyndelse til kommunerne til at være erhvervsvenlige, da en mindre selskabsskat medfører et mindre provenu og dermed også færre penge til kommunerne.
Det er dog grundlæggende en god vej at gå, at kommunerne får et større incitament til at være erhvervsvenlige, så derfor støtter vi naturligvis også denne del af lovforslaget.
Lovforslaget omhandler også et element om at give udvidet mulighed for at videregive oplysninger til finansielle virksomheder.
Mere konkret betyder det, at f.eks. banker får en udvidet mulighed for at modtage data fra SKAT på borgerområdet efter samtykke fra kunderne.
De finansielle virksomheder kan efter forslaget få oplysninger til brug for rådgivning af kunden og opdatering af kundeoplysningerne.
Det vil være et godt redskab for virksomheder i deres risikovurderinger, men det er klart, at det skal ske i en balance i forhold til virksomhedernes håndtering af personlige data – og som sagt kun efter samtykke fra kunden selv.
Så med de bemærkninger skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.