Edmund Joensen (SP), 2011-11-10:
Forslag til finanslov for 2012 omfatter bl.a. bloktilskuddet til Færøerne.
Der er tale om en vigtig post, der fylder meget i det færøske budget.
I 2011 udgjorde bloktilskuddet ca. 15 pct. af Færøernes finanslov.
Bloktilskuddet har siden 2003 været et fast beløb hvert år på 615,5 mio. kr.
Det daværende republikanske landsstyre ønskede så at sige en fastfrysning af tilskuddet.
Påstanden var, at det skulle give større uafhængighed fra rigsfællesskabet og fra Danmark.
Beløbet har derfor ikke været dyrtidsreguleret, og den reelle værdi er derfor formindsket igennem de seneste 8 år.
Det har selvfølgelig haft negative konsekvenser for landskassens indtægter.
Det ser vi i dag, hvor der mangler penge i kassen, der har været ca. 500 mio. kr. i underskud de sidste 3 år i træk.
Der er i løbet af natten etableret et nyt landsstyre på Færøerne, og nu ser man en ny politik.
Det nye landsstyre ønsker bl.a. at gennemføre dyrtidsreguleringen af bloktilskuddet, så den kommer op på normalt niveau.
Det er mit håb, at regeringen vil imødekomme landsstyrets ønske.
Mit parti, Sambandspartiet, er med i det nye landsstyre.
Vi mener, at det kun er naturligt, at man vender tilbage til mere normale tilstande i et rigsfællesskab, der skal stå stærkt både politisk og økonomisk.
Lad mig for en god ordens skyld nævne, at det nye landsstyre ikke ønsker at videreføre arbejdet med en færøsk forfatning.
Det er ikke med i koalitionsaftalen.
Dermed er vi formentlig fri for den opslidende diskussion om, hvilken stilling Danmarks riges grundlov skal have i forhold til Færøerne.
Det er positivt.
Nu kan vi på Færøerne koncentrere os om de virkelige udfordringer, bl.a. om at få økonomien til at hænge sammen, uden at det får uhensigtsmæssige konsekvenser for velfærden.
Sambandspartiet på Christiansborg har noteret sig den ekstra indsats, regeringen vil gøre for at få gang i økonomien.
Regeringens formål er klart, nemlig at bringe Danmark ud af vækstkrisen.
Færøerne er på samme måde i en vækstkrise.
Hertil kommer, at der er store underskud på de offentlige finanser, og vi kæmper også med fraflytning, specielt blandt de unge mennesker.
Vi ser gerne, at der åbnes op for, at også færøske virksomheder, iværksættere, uddannelsesinstitutioner, forskere og andre får adgang til de tiltag, der påtænkes gennemført – og under samme vilkår.
Det er f.eks. oplagt, at Færøerne bliver en del af energiaftalen og på samme måde kommer med i samarbejdet med Det Strategiske Forskningsråd, Det Frie Forskningsråd og kommer med i ordningen om kom i gang-lån.
Sambandspartiet noterer sig også regeringens vigtige opgradering af uddannelserne og forskningen.
Her har Færøerne en stor interesse i at komme med i en udvikling sammen med Danmark.
En øget uddannelsesindsats i rigsfællesskabet er nok den mest effektive medicin mod fraflytning blandt unge på Færøerne.
Det er nok de færreste, der er klar over, at Færøerne har et spirende miljø inden for film og teater.
Vores kunstnere er dygtige, og de gør sig bemærkede udenlands.
Midlerne til film og teater er imidlertid meget begrænsede, ikke mindst i en tid med krise.
Derfor er det naturligt og ønskeligt, at det færøske kulturmiljø bliver omfattet af regeringens satsning på kulturområdet på samme vilkår.
Med andre ord er det vigtigt, at Færøerne bliver omfattet af den lovgivning, der følger af finansloven for 2012.
Færøpolitikken er traditionen tro bredt funderet her i Tinget.
For en god ordens skyld vil jeg erindre om det, der blev sagt under behandlingen af statsministerens åbningstale.
Her stillede statsministeren sig positiv over for, at vi i Folketinget i fællesskab arbejdede for at stimulere økonomisk og befolkningsmæssig vækst på Færøerne.
Med finanslovforslaget for 2012 har vi mulighed for at påbegynde det vigtige arbejde.
Jeg vil gerne høre, om finansministeren vil drage omsorg for, at Færøerne bliver omfattet af lovgivningen, der kommer som følge af finansloven for 2012.