runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Jeg må hellere starte med at undskylde, at jeg bandede før i et citat, jeg læste op.
Det beklager jeg.
Men jeg vil godt takke for den konstruktive debat, vi har haft i dag.
Jeg kan jo høre, at der er rigtig mange partier herinde, der er interesseret i borgernes retssikkerhed, så jeg tænker også, at der er mange gode løsninger, vi kan lave her, for at sikre borgernes retssikkerhed fremadrettet.
Nu blev den her undersøgelse nævnt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Vi har jo i Dansk Folkeparti haft indkaldt til samråd, hvori jeg spurgte social- og integrationsministeren om det her, og hvor social- og integrationsministeren sagde, at hun vil tage fat på Ankestyrelsen for at se, om de kunne finde ud af at lave en undersøgelse.
Det er positivt.
Men derfor kan vi jo sagtens stadig væk godt gøre noget herindefra.
Jeg kan godt stadig væk være bekymret for, at vi ikke tager lidt mere hånd om borgerne.
Jeg tænkte i hvert fald, at vi skal ud over de der, som jeg hører og får at vide og ser i fjernsynet, spareøvelser, hvor man fratager borgerne deres hjælp og nedsætter deres timetal.
Så hvis vi på en eller anden måde kunne finde en god løsning i fællesskab her, vil jeg se frem til det fremtidige samarbejde.
Jeg glæder mig oprigtigt meget til en invitation fra ministeren, så vi kan få drøftet det her.
Men tak for en god debat.
Tak for ordet.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Social- og Integrationsministeriet har tjekket, at der ikke står noget forkert.
Jeg vil sige, at jeg undrer mig meget over den måde, som hr. Eyvind Vesselbo spiller sit spil på i salen i dag.
Det kan godt være, at jeg næste gang så bliver kaldt for kold, eller hvad det var, men jeg vil sige, at hr. Eyvind Vesselbo ikke lever op til det niveau, jeg synes folketingspolitikere skal leve op til.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Jeg spurgte jo egentlig bare, fordi jeg undrede mig over, at fru Anne Baastrup sender sådan et forslag til vedtagelse fra Socialministeriet.
Det var jo egentlig fru Anne Baastrup, der skulle have sendt det til mig, men nu er der så kommet en forklaring, nemlig at Social- og Integrationsministeriet har været med til at udarbejde det her forslag til vedtagelse.
Sådan er det jo.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-05:
Jeg mener egentlig, at det er et tilstrækkeligt redskab, og det er jo ikke min afgørelse, om tvangsbøder skal uddeles til den ene eller den anden kommune i landet.
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at det egentlig ikke er vores ansvar.
Det er faktisk myndighedernes ansvar.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Mener ordføreren så, at vi har et ansvar herinde fra Folketinget for ligesom at holde øje med, at de love, vi laver herinde, også bliver overholdt ude i praksis og bliver forvaltet ordentligt i praksis?
Mener ordføreren, at vi har et ansvar herinde fra Folketinget for også at følge op på, om det vitterlig er det, der sker ude i praksis?
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-05:
Jamen det har vi da i høj grad et ansvar for.
Det er jo også derfor, vi netop nu reviderer eksempelvis klagesystemet og hele tiden holder øje med, om der er ting, som vi kan gøre bedre i den struktur og det system, vi har bygget op.
Men det ændrer bare ikke ved, at redskabet ligger der, og så må vi selvfølgelig, som DF's ordfører også påpeger, holde øje med, om de her redskaber er gode nok.
Det mener jeg de er nu.
Men jeg mener fortsat, vi kan gøre det bedre, i systemet, i klagestrukturen, og det er også nogle af de ændringer, som regeringen er på vej med.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-05:
Tak til ordføreren, som måske lige kan fortælle mig lidt om det, for jeg ved ikke helt, om jeg hørte rigtigt.
Det var noget om det her med de sociale nævn, og at det var et problem, at kommunerne har klaget over afgørelser ved de sociale nævn.
Men nu er det løst, for nu bliver de sociale nævn fjernet, og det er rigtig godt.
Var det ikke det, ordføreren sagde?
Jeg ved ikke helt, om jeg præcis kunne forstå, hvad det egentlig var, ordføreren mente på det område.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Da fru Benedikte Kiær var socialminister, hvad hun ikke er mere, forsøgte fru Benedikte Kiær jo også at kompensere for den åbenlyse urimelighed, vi kunne se på daværende tidspunkt, nemlig at kommunerne trak sagerne i langdrag.
De klagede over afgørelser i de sociale nævn til Ankestyrelsen, og det må man nok sige ikke var hensigtsmæssigt.
Fru Benedikte Kiær forsøgte at reparere på den problemstilling på én måde, vi forsøger nu at tage det store skridt og fjerne kommunernes mulighed for at anke.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-05:
Ja, og det bliver gjort ret effektivt, ved at man simpelt hen nedlægger de sociale nævn, hvilket også betyder, at man fjerner borgernes mulighed for at kunne klage til de sociale nævn
Jeg vil lige høre ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, hvad der egentlig er sket, i forhold til hvad samme ordfører var ude at sige for et par år siden, hvor løsningen på den her problemstilling egentlig var ganske enkel, nemlig at fjerne kommunernes mulighed for at kunne gå til Ankestyrelsen på grund af de afgørelser, der blev truffet i de sociale nævn.
Hvordan kan det være, at Socialistisk Folkeparti har skiftet holdning, sådan at man i stedet for at have valgt at fjerne kommunernes mulighed for at kunne klage over afgørelser ved de sociale nævn, hvilket kunne løse den problemstilling, ordføreren peger på, har valgt at gøre det meget drastiske, der hedder at fjerne sociale nævn og dermed også borgernes mulighed for at kunne klage til sociale nævn?
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Samlet set kommer vi til at spare ressourcer i klagesystemet, og vi får et ensartet og retvisende retsgrundlag for kommunerne at arbejde efter.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Jeg er ikke helt enig i det, ordføreren siger, i forhold til at der ikke var nogen, der vidste noget.
Her er et citat fra Asbjørn With, efter han modtog Cavlingprisen, og han udtaler: »På mange måder er det borgmesterens skyld, at jeg står her i dag. Hvis hun nu havde taget sit ansvar, dengang jeg kom i marts og fremlagde min dokumentation, hvis hun havde sagt "det der, det ser fanme ikke godt ud! Jeg kan godt se, at det her har ikke været i orden, og jeg slutter, og jeg tager kommunaldirektøren med".
Så havde jeg ikke stået her.
Så var det sluttet.
For det politiske system har den her sag været en lang pine, og de fatter stadigvæk ikke, at de skal tage det alvorligt.«
Sådan sagde Asbjørn With til Journalisten.dk, kort efter at han havde modtaget prisen.
Så er det jo ikke korrekt, når ordføreren siger, at man ikke har vidst noget om det her.
Det vil jeg bare lige pointere i hvert fald i forhold til journalistens udtalelse.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Der er ingen tvivl om, at det, der er foregået i Rebild, er dybt, dybt problematisk, men samtidig kender jeg, og det gør fru Karina Adsbøl også, mange journalister og andre, der henvender sig til en om en sag, som de oplever er forfærdelig.
Og hun har så fået at vide, at der ingen problemer er.
Så det er jo på den måde, at den type af sager kan køre op.
Jeg er sikker på, at borgmesteren i Rebild ville have bidt tungen af sig selv, hvis hun vidste det, hun efterfølgende var kommet til at vide.
Men sådan er det, når tingene kører rigtig, rigtig galt.
Jeg kunne også forestille mig, at man i Tønder Kommune burde have gjort noget.
Vi har også fået undersøgelsen fra Esbjerg kommune, hvor borgmesteren siger: Jeg anede det ikke.
Det er derfor, at jeg er så glad for, at vi i fællesskab har lavet overgrebspakken.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Det er jeg også, vil jeg sige til fru Anne Baastrup.
Det kan fru Anne Baastrup tro at jeg er.
Nu kan vi jo ikke bestemme det, fordi meget af det selvstyre jo ligger hos kommunerne, men man kunne da i hvert fald opfordre dem til lige at kigge indad og se, hvordan det ser ud i deres forvaltning.
Kan man lære noget af de sager, der har været oppe i medierne?
Hvad kan man gøre anderledes, og hvad kan man gøre bedre?
Den der synlige ledelse er da i hvert fald rigtig, rigtig vigtig ude i kommunerne.
Men nu kan vi jo så ikke bestemme, hvordan en forvaltningskultur skal se ud i kommunerne, men det er værd at opfordre til, at vi i hvert fald alle lærer af de sager, vi har hørt om, og kigger indad for at forbedre det her område.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Sådan som jeg husker overgrebspakken, laver vi rent faktisk også om på kulturen i kommunerne, fordi de jo skal have ét sted, der får alle indberetninger.
Det er jo det, som jeg tror virkelig vil løfte behandlingen af børnesagerne i kommunerne, således at vi hverken kommer til at se Brønderslev, Rebild, Tønder, eller hvad de i øvrigt måtte hedde.
Det er i alles interesse, at det her bliver behandlet på den rigtige måde, og jeg håber, at vi nu fremover ikke skal se de der sager.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Jeg har et enkelt lille spørgsmål.
Jeg synes, at der er en række gode, interessante perspektiver i det, som ordføreren er kommet med, og som jeg er helt sikker på at vi sagtens kan blive enige om, men nu skal der jo sådan set også bare komme noget ud af alle de ord, som ordføreren sagde.
Men jeg har et helt konkret spørgsmål, og det skyldes bare en undren: Jeg fik tilsendt et forslag til vedtagelse fra fru Anne Baastrup, og det er så det, der er blevet læst op.
Forslaget er åbenbart sendt fra Social- og Integrationsministeriet.
Kan fru Anne Baastrup fortælle, hvorfor jeg skal have et forslag til vedtagelse fra Social- og Integrationsministeriet af fru Anne Baastrup?
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Det skyldes simpelt hen, at der var en detalje, som jeg var nødsaget til at få tjekket.
De dagsordener, som skal vedtages af et, forhåbentlig, samlet Folketing, skal simpelt hen kunne holde vand hundrede procent.
Derfor burde hr. Eyvind Vesselbo vide, at vi jo ikke kommer med et flertal bag os, medmindre vi er helt sikre på, at ministeriet kan skrive under på hvert et komma.
Og jeg må sige til hr. Eyvind Vesselbo: Jeg er dybt skuffet over, at man kan stille sådan et spørgsmål, dybt, dybt skuffet.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Jeg kan godt starte ved Adam og Eva.
Det er sådan, at vi har nogle kommuner.
En gang om året bliver der lavet en kommuneaftale.
I den aftale leverer staten en frygtelig masse penge til kommunerne, jeg har ikke tallet her.
Den måde, man så i øvrigt beregner det på, er ved at regne på, hvor mange ældre der er, hvor mange børn der er, hvor mange der er inden for arbejdsmarkedet, hvor mange der er uden for arbejdsmarkedet, hvor mange lejeboliger der er osv.
Det kommer ind i et excelark.
Og så sidder der nogle økonomer og diskuterer detaljerne, herunder hvad de kommuner kommer til at spare ved, at de ikke længere skal lave det helt store udbud, men kan nøjes med et eller to.
Det har de nogle beregningsmetoder til at gøre, og det er ikke specielt bureaukratisk, de har regnemaskinerne til det.
Og det er noget, der sker i løbet af 1 uge, vil jeg tro.
Det her drejer sig om daglige kampe for at få udbud ud, det er daglige udfordringer, som kommunerne har for overhovedet at få servicefirmaer til at byde ind.
Og det har der bare nogle steder slet ikke været mulighed for.
Så det drejer sig om det, man sparer i det daglige bureaukrati i kommunerne, og det er de penge, der går til ældreområdet.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-05:
Hvis vi nu forestillede os den situation, at det var den finansielle sektor, altså at Finansrådet ejede et revisionsfirma, som reviderede banker, så går jeg ud fra, at Venstre også ville have sine betænkeligheder.
Det er det ene spørgsmål, altså for at få udboret, om Venstre mener, at det er et principielt problem, at man ikke følger de her hensigtserklæringer, som ligger i EU's ottende direktiv for revision.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Lad os se, hvad ministeren kommer med.
Vores problemer har slet ikke været i den retning.
Vi har slet ikke set eller oplevet landbrug gå konkurs, på grund af at deres part var købt og betalt af dem selv, hvis det er det, man er ude at så tvivl om.
Nej, vi har ikke haft det som en udfordring, så vi vil gerne anholde, at vi faktisk synes, at vi skal passe på, at vi ikke overimplementerer, så vi fjerner den mulighed for en meget faglig rådgivning, som i dag gives på landbrugscentrene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-05:
Som ordførere før mig har nævnt, er det her et lovforslag, som er ganske fornuftigt i sin grundsubstans.
Det er jo sådan, at vi alle sammen – i hvert fald i Danmark – i den her finanskrise, Danmark og hele verdenssamfundet har været igennem, har sagt, at det er utrolig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at sikre, at der er en stor investortillid og ikke mindst også en tillid fra forbrugernes side til, at den finansielle sektor i Danmark er så god og så reguleret som overhovedet muligt.
Det her lovforslag er med til at sikre, at revisorloven bliver revideret og bliver lidt mere opdateret set i forhold til de udfordringer, som der kan være i at være revisor for en finansiel virksomhed.
Fra politisk side har vi i Dansk Folkeparti jo støttet, at det er vigtigt, at investortilliden bliver sat i fokus, og at vi gør, hvad vi kan for at styrke den tillid, der skal være til de danske finansieringsinstitutter og banker, kreditforeninger og alle mulige andre.
Det eneste er, at vi har, jeg vil ikke sige kritik, men en lille betænkelighed i forhold til, at Finanstilsynet fremover får muligheden for at fratage en revisor sit certifikat.
Det kan selvfølgelig være godt nok, hvis det er en revisor, der har gjort noget ansvarspådragende eller ikke har udfyldt sin revisorrolle fuldt ud, men vi er i hvert fald nødt til at være sikre på, at vi også har det retslige aspekt med, og at de her revisorer, som kommer i klemme, også har mulighed for bl.a. at få deres certifikat tilbage, og at de også ved, hvad klageadgange der er, og hvilke muligheder de har for at gå videre i deres arbejde.
Men overordnet set er det selvfølgelig vigtigt, at certificeringsordningen bliver gennemført, og at den også dermed er med til at styrke den troværdighed, der må være omkring de årsregnskaber og den regnskabskontrol og de procedurer, der ligger bag revisorernes håndtering af årsregnskaber.
I Dansk Folkeparti har vi noteret os, at man kunne se, at alle formalia i forbindelse med Tønder Bank sådan set var overholdt, men alligevel var der problemer, og det er måske en af årsagerne til det her lovforslag, for der var ikke styr på nogen som helst bemærkninger til de fremlagte årsregnskaber.
Der kan man så måske godt undre sig lidt over, at det er Finanstilsynet, der så i princippet får en fremtrædende rolle fremover, når netop Finanstilsynet i over 5 år valgte ikke at gennemføre kontrolbesøg i Tønder Bank op til Tønder Banks krak.
Overordnet set støtter vi lovforslaget, og vi synes, det er ganske fornuftigt, og vi håber også, at det vil blive i nogenlunde den form, det er i i dag.
Men som sagt synes vi, at ministeren i hvert fald skal være på sikker grund og have undersøgt det her med de retslige aspekter for netop retssikkerheden for også de revisorer, der eventuelt kommer i klemme i en sag, hvor de er blevet beskyldt for ikke at have overholdt de krav, der stilles til dem for at have det her certifikat.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-05:
For nylig krakkede Tønder Bank, selv om revisionen havde vist, at banken var en sund virksomhed.
Det er selvfølgelig et problem i forhold til tilliden til bankerne, når den slags sker.
For at få tilliden tilbage vil vi nu med det her lovforslag skærpe kravene til revisorer, der skal revidere banker og andre finansielle virksomheder.
Det sker ved at indføre nogle krav til efteruddannelse og ved at indføre en certificeringsordning.
Det tror vi på vil sikre, at revisionen af banker fungerer med høj kvalitet, og sådan at man kan have tillid til den revision, der foregår.
Et led i det her lovforslag er også, at vi indfører Revisorkommissionens anbefaling til en ny uddannelse.
Og der kan man jo se af de høringssvar, der er kommet, at det er noget, branchen har efterspurgt, og vi synes, det er rigtig godt, at vi nu får det på plads.
Det sidste led i det her lovforslag drejer sig om § 17 i revisorloven, som giver landmændenes forening, de såkaldte landøkonomiske foreninger, mulighed for at bedrive revision af deres ejere, altså af landmænd.
Og det er jo et bærende princip i den her lov, at dem, der har et revisorselskab, skal være uafhængige og altså ikke kan være ejet af dem, de skal bedrive revision hos.
Der har altså været den her undtagelse, som ogå er blevet udfordret af et EU-direktiv, fordi EU også lægger vægt på, at der skal være uafhængighed mellem den, der ejer revisionen, og den, som revisionen foretager revision hos.
Vi synes, det er vigtigt, at det princip bliver overholdt, også på det her område, selv om jeg også har læst, at Landbrug & Fødevarer beklager det.
Men det er som sagt et princip, og Radikale Venstre har altid haft det svært med at indføre særregler på bestemte områder for bestemte grupper og imod bestemte grupper, som det kan være i andre tilfælde, og derfor støtter vi også op om den ændring.
Samlet set kan vi støtte lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2013-02-05:
Tak for det.
Det her forslag til lov om ændring af revisorloven rummer mange udmærkede ting, og der er jo ikke noget at sige til, at et samlet Folketing er meget opmærksomt på, hvordan vi reviderer selskaberne i Danmark, ikke mindst i den finansielle sektor.
Derfor er vi i Liberal Alliance generelt positive over for en gennemgang af revisoruddannelsen, men vi har nogle forbehold, som vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet, inden vi tager endelig stilling. For det første ønsker vi, hvilket også er et ønske i flere af høringssvarene, en uddybning af retsstillingen for de revisorer, som fratages en certificering.
For det andet vil vi også gerne have en uddybning af de overgangsordninger, der er vedrørende overgangen fra registreret revisor til statsautoriseret revisor.
Og endelig vil vi faktisk gerne have en grundig diskussion om, hvad det her betyder i forhold til landbrugets rådgivningstjeneste, som åbenbart ikke længere kan revidere selskaber i landbruget – flere ordførere har påpeget den her problematik.
Så vi afventer behandlingen i udvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-02-05:
Det Konservative Folkeparti er positiv over for forslaget.
Det er vigtigt med en modernisering af selve revisoruddannelsen i lyset af de udfordringer, der er inden for den finansielle sektor, men i det hele taget med den kompleksitet og med den måde, som man interagerer på de enkelte brancher imellem.
Der er mange forskellige elementer i selve forslaget her.
Vi har også spørgsmål til, hvorfor det er nødvendigt ikke mere at have to typer revisorer.
Jeg ved godt, at de på organisationsplan er slået sammen, men det har indtil nu fungeret ganske glimrende, så hvad er de gode begrundelser for det?
Hvad er retssikkerheden, når en myndighed, når man først har fået en uddannelse og er blevet certificeret som statsautoriseret revisor, kan trække den certificering tilbage?
Hvad skal der til for det, så der ikke bare er vilkårlighed i det?
Kort fortalt egner det her sig klart til, at vi borer det ud under udvalgsbehandlingen.
Vi er positive over for flere af tiltagene, men vi vil godt have sikret retssikkerheden og have forklaringer på forskellen mellem registrerede revisorer og statsautoriserede revisorer.
Vi vil også godt vide, hvilke konsekvenser det vil få for et erhverv, at man udelukker nogle fra at gå ind og lave rådgivning.
Her tænker jeg specielt på landbruget.
Så vi er foreløbig positive, men vi afventer udvalgsbehandlingen til at kunne se på, om vi endeligt stemmer ja til forslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-05:
Først vil jeg sige tak for de bemærkninger, der er kommet.
Vi har i de senere år set flere eksempler på finansielle virksomheder, som er gået konkurs, på trods af at en revisor kort forinden har givet en blank påtegning i regnskabet.
Det seneste eksempel er, som det også er blevet nævnt, Tønder Bank.
Det er ikke godt nok.
Tilliden til den finansielle sektor er vigtig for tilliden til dansk økonomi.
Her spiller revisorerne en central rolle.
Revisorerne skal råbe vagt i gevær, hvis der er problemer med en virksomheds økonomiske forhold.
Det kræver, at revisorernes kvalifikationer er i top, så de kan udfylde rollen som offentlighedens tillidsrepræsentant.
De skal holde sig fagligt ajour, men også have tilstrækkelig med praktisk erfaring.
Derfor gør vi med lovforslaget tre ting: For det første skærper vi kravene til efteruddannelse for revisorer, der reviderer finansielle virksomheder og andre virksomheder af offentlig interesse.
Konkret stiller vi krav om en ekstra efteruddannelse på mindst 60 timer i emner rettet mod finansiel revision.
For det andet indføres der en certificeringsordning, der skal sikre, at revisorer også har tilstrækkelig med praktisk erfaring med revision af finansielle virksomheder.
Certificeringsordningen administreres af Finanstilsynet, og for at opnå certificering skal revisor have gennemført den påkrævede efteruddannelse.
Finanstilsynet kan også trække certificeringen tilbage, hvis en revisor ikke længere opfylder kravene til certificeringen, eller hvis Finanstilsynet har konstateret fejl eller mangler i revisionen.
Der er tale om en sektorspecifik certificeringsordning, som tager højde for de forskellige kompetencer og erfaringer, som kræves for at revidere henholdsvis pengeinstitutter, forsikringsvirksomheder eller pensionskasser.
Der indføres en overgangsordning for revisorer, der ved lovforslagets ikrafttræden er valgt som underskrivende revisor for en finansiel virksomhed.
Sådan kan revisorerne fortsætte deres hverv uden certificering indtil den førstkommende ordinære generalforsamling efter lovens ikrafttræden den 1. januar 2014. For det tredje moderniserer vi revisoruddannelsen, så den er tidssvarende og passer til de krav, der i dag stilles til revisorer.
Branchen har efterspurgt en modernisering, og forslaget er baseret på Revisorkommissionens anbefalinger.
Konkret vil der fremover kun være en type revisor med titlen statsautoriseret revisor, som svarer til det gældende niveau for statsautoriserede revisorer.
De eksisterende registrerede revisorer bevarer deres nuværende rettigheder og pligter, samtidig med at vi etablerer en overgangsordning for registrerede revisorer, der ønsker titlen statsautoriseret revisor.
Samlet medvirker forslaget til at få genskabt tilliden til revisorer i den finansielle sektor og sikrer samtidig en generel styrkelse af revisorers kvalifikationer.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv drøftelse af lovforslaget i udvalget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Hvis vi nu konkret har en situation med en landmand, som typisk har en udgift på et par tusinde kroner om året til at være medlem i sin landboforening, og som der køber rådgivningsydelser på timelønsbasis, tænker jeg, om ministeren kunne prøve at uddybe, hvordan man vurderer, at det er i strid med EU-retten, at der er de her rådgivningscentre.
Jamen Venstre har egentlig aldrig haft problemer med den måde, det foregik på i vores landbrugscentre, der havde hjælp til revision af landmændenes virksomheder; så derfor har det slet ikke fremstået som et problem.
Men til gengæld fremstår det nu som et problem, hvis vi laver en EU-overimplementering i Danmark.
Det er vigtigt, at vi respekterer EU og er i gang med at afdække området, ja, men det er ikke i orden, at vi laver en lovgivning i dag, som er endnu værre, endnu strammere eller endnu mere umuligt at agere inden for, hvis ikke det er nødvendigt.
Men jeg vil spørge ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at de her landøkonomiske foreninger allerede i dag via rådgivningskontorerne er underlagt den kvalitetsstyring og kvalitetskontrol, som allerede findes.
Er det ikke korrekt forstået?
Dermed har vi jo sådan set levet op til kravene, og der er næsten dobbelt kontrol af, at der ikke kan ske noget fordækt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-05:
Altså, Revisortilsynets kvalitetskontrol viser, at der generelt ikke er problemer med kvaliteten af det arbejde, der udføres af registrerede revisorer ansat i de landøkonomiske foreningers rådgivningskontorer, men særbestemmelsen er i strid med EU-rettens krav om revisionsvirksomheders ejerforhold og uafhængighed.
Fru Anne-Mette Winther Christiansen har bedt om, at det her bliver uddybet i udvalget, og det synes jeg også er en god ting at gøre.