Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Kære alle
Danmark har fået ny regering.
Dermed står vi alle sammen over for en meget spændende tid, en anden politisk virkelighed, end vi gjorde bare for et halvt år siden.
I Siumut ønsker vi at forholde os positivt og proaktivt til denne nye virkelighed.
Jeg vil samtidig også gerne takke for den dejlige modtagelse, jeg har fået her blandt mine kolleger i Folketinget.
Og jeg vil også gerne bruge denne lejlighed til at ønske både regeringen og Præsidiet tillykke med valget og udtrykke mit partis ønske om et godt samarbejde i de kommende år, og det samme gælder alle mine kolleger her i salen.
Selv om jeg er valgt for Siumut og som alle andre i dette Ting ifølge grundloven kun er ansvarlig over for mig selv og de vælgere, der har stemt mig ind,
vil jeg gerne slå fast, at jeg opfatter mig selv som en repræsentant for befolkningen, vælgerne, og hele den koalition, som i dag regerer det grønlandske Selvstyre.
Det vil være min tilgang til arbejdet i dette Folketing, at jeg arbejder her i overensstemmelse med de ønsker, den grønlandske regering har omkring samarbejdet med Danmark.
Det arbejde glæder jeg mig virkelig til.
For der er jo stadig en lang række områder, hvor samarbejdet med Danmark er helt afgørende for, at Grønland – også under Selvstyret – kan fungere optimalt.
Samtlige områder, der endnu ikke er overtaget af Selvstyret – og det drejer sig som bekendt om 32 forskellige forvaltningsområder, der kan overtages – er dansk ansvar og vores fælles sagsområde.
Det er områder, hvor beslutningerne tages her i Folketinget, men resultaterne realiseres i Grønland.
Jeg er glad for, at der i regeringsgrundlaget står, at retsvæsenet skal være på samme niveau som i Danmark.
Retssikkerheden i Grønland i dag er nemlig meget svag og fortjener at blive opprioriteret på lige fod med alle de andre dele af rigsfællesskabet.
For nogles vedkommende er det områder, vi skal gøre klar til overdragelse til Selvstyret inden for de kommende få år, således at overdragelsesprocessen kan være en fair overdragelse, hvad angår tilstand, både for Danmark og for Grønland.
Indtil disse områder er overført, er de under Folketingets kontrol, og det vil derfor være fuldstændig legitimt – og gavnligt – hvis vi fremover fik en mere levende debat om disse emner her i Folketinget.
Jeg synes, at vi som ansvarlige politikere i rigsfællesskabet skal have holdninger for at agere som partnere.
Der har, siden Selvstyret blev indført – med få undtagelser – været en næsten sky tilgang fra mange af dette Tings politikere til rigsfællesskabet og dets fremtid.
Men så længe der er dansk ansvar indblandet i emnerne, er det da fuldt ud okay med dansk indblanding.
Det burde sige sig selv.
Det samme gør sig så selvsagt også gældende omvendt.
Arktis er på verdens dagsorden, og klimaforandringerne er det hotte emne.
Jeg bed mærke i, at statsministeren ikke nævnede klima i sin tale.
Grønland er den danske stats arktiske del og ser gerne en aktiv arktisk strategi til gavn for både Danmark og Grønland.
Sammen kan vi være en stærk arktisk nation.
For der er brug for en forbedret indsats på en række områder, som hele rigsfællesskabet skal være opmærksom på.
Og først og fremmest er der brug for, at der arbejdes med langsigtede løsninger på disse områder.
De mange midlertidige løsninger, som vi har set, skaber meget usikkerhed, både for rigsfællesskabet, men også uden for rigsfællesskabet.
Vi har brug for, at det grønlandske politi får tilført de midler, der skal til, for at de kan varetage deres opgaver efter den samme standard, der bruges i Danmark, og i overensstemmelse med den grønlandske virkelighed.
Vi har brug for, at beredskabet rundt om vores land løbende bliver bragt up to date med den situation, som den smeltende is medfører langs vore kyster.
Vi har brug for en arktisk politik i rigsfællesskabet, som er helt anderledes proaktiv og økonomisk underbygget end den strategi, vi arbejder med i dag.
Vi har brug for en permanent ordning til at tage hånd om de mange problemstillinger, vi står over for, og som de socialt udsatte grønlændere i Danmark oplever.
Som danske statsborgere, som vi er, har mange af vore landsmænd, som har valgt at bosætte sig i Danmark, med manglende uddannelsesbaggrund og med manglende sprogkundskaber ofte ikke adgang til dansk undervisning, en introduktion til det danske system og deslige, for det tilbyder man ikke til danske statsborgere, sådan som man gør til udlændinge.
Jeg glæder mig over, at statsministeren ordret siger, at Danmark skal hænge sammen socialt og kulturelt såvel som økonomisk.
Jeg glæder mig til at samarbejde om denne flotte udmelding, som også, forhåbentlig, vil komme de udsatte grønlændere til gode her i Danmark rent socialt.
Alle disse emner – og en række andre – er områder, som vi vil arbejde videre med her i Tinget.
Og med både den arktiske redegørelse og finanslovsforhandlingerne lige om hjørnet håber jeg vi kan komme hurtigt i gang.
Mit mål er at være med til sikre, at vi er med til at finde en god løsning til gavn for hele rigsfællesskabet og alle borgerne i rigsfællesskabet.
Det betyder ikke, at vi behøver at slukke for enhver drøm om fremtiden uden for rigsfællesskabet eller enhver vision om et endnu bedre rigsfællesskab i fremtiden.
I Siumut har vi stadig drømmen om, at det grønlandske folk en dag får muligheden for at repræsentere sig selv ude i verden som selvstændige eller også som et folk, som en ledetråd, langt, langt bedre, end vi gør i dag.
Det handler om at føle en frihed, som vi ikke har i dag, og som vi rigtig gerne ser realiseret i et tæt samarbejde med Danmark.
Det drejer sig om enkle ting, som har en stor betydning for den grønlandske befolkning og den grønlandske mentalitet.
Det kunne f.eks. være at kunne gå ind til OL under eget flag, at forhandle hvalkvoterne i IWC, at kunne kræve indsigt i militære aftaler.
Det handler om at have et samarbejde baseret på tillid og respekt for hinandens kompetencer og erfaringer og bruge hinanden til gavn for sagen.
Jeg har sagt det før fra Siumuts side, og jeg vil blive ved med at sige det, indtil alle forstår det, at kombinationen af drømmen om selvstændighed for det grønlandske folk og det fortsatte, tætte samliv med Danmark kan hedde Free Association.
Det handler om at finde en værdig fremtid i fælles forståelse og ligestilling.
Free Association – som fungerer fint mellem for eksempel New Zealand og Cook Islands, Holland og Antillerne – er den model for selvstændighed, Siumut arbejder for – et forarbejde og et input, vi kan alle kan være med til at bidrage til.
Jeg glæder mig til at diskutere det og have en dialog om rigsfællesskabet og rigsfællesskabets dynamik.
Jeg håber, det bliver forstået og værdsat under denne regering, så vi kan få den positive model frem som et fælles mål og et fælles medansvar – og en gang for alle sikre, at vi går en fremtid i møde, som rigsfællesskabet kan være stolte over, både som land og som folk.
Qujanaq.