runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Tak for det.
Jeg skal allerede fra starten af afsløre, at vi fra konservativ side kan støtte lovforslaget fra regeringen.
Det løser selvfølgelig ikke alle problemer, men nu har man taget fat på en del af det, og det er vi meget tilfredse med, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Noget, vi særlig har lagt mærke til, er jo, som det fremgår af teksten, og jeg citerer fra forslaget: »Samtidig foreslås det at ændre udvisningsreglerne, så der kan ske udvisning uanset frihedsstraffens længde og uanset varigheden af udlændingens ophold her i landet, hvis udlændingen har tvunget nogen til en religiøs vielse.« Se, det er jo virkelig at gennemføre konsekvens, og vi er helt enige.
Det eneste, vi så savner fra regeringens side, er, at man overfører denne bestemmelse til en lang række andre kriminelle områder.
Der burde det være det samme der gør sig gældende, altså at man ikke skal tvivle; der skal det ikke være domstolen, der skal sidde og vurdere, om det nu er synd eller det ikke er synd.
Der burde det simpelt hen konsekvent være sådan, at selvfølgelig skal det medføre udvisning, uanset hvor længe vedkommende har opholdt sig i Danmark.
Så vi er tilfredse med det nye tiltag fra regeringens side.
Vi er tilfredse med den konkrete bestemmelse, der nu bliver lovgivet om, og vi håber at se, at det også på en lang række andre kriminalitetsområder kommer til at gøre sig gældende, at det selvfølgelig skal have en konsekvens.
Vi støtter som sagt forslaget fra regeringens side
Morten Bødskov (S), 2013-02-22:
Tak for det, formand.
Flere af ordførerne har jo gennemgået forslaget, men bare for at understrege det vil jeg sige, at lovforslaget jo for det første indebærer, at straffen for ulovlig tvang til en religiøs vielse uden borgerlige gyldighed bliver skærpet, og hermed ligestilles altså sådanne religiøse vielser med tvangsægteskaber i straffelovens forstand.
For det andet ændres udvisningsreglerne samtidig, som det også har været fremført, så der kan ske udvisning uanset frihedsstraffens længde og uanset varigheden af udlændingens ophold her i landet, hvis altså udlændingen har tvunget en anden til en religiøs vielse.
For det tredje indeholder lovforslaget det element, at hvis man skal have forlængelse af sin opholdstilladelse, vil forlængelsen blive betinget af, at man i fremtiden skal have deltaget i et kursus om dansk familieret.
Endelig, for det fjerde, ændres, som det også har været fremført, tilholdsreglerne nu, således at de i højere grad kan målrettes situationer, hvor en person tvinges til at indgå i et ægteskab eller at blive gift ved en religiøs vielse.
Ud over de første punkter er ikke mindst det sidste utrolig vigtigt.
Vi skylder at yde unge, som er under pres fra familie og netværk, en større beskyttelse mod det pres, og det er det, det her handler om.
Det er for at sikre, at indsatsen mod de parallelle retsopfattelser, som eksisterer i Danmark, skærpes.
Jeg vil i øvrigt henvise til, at social- og integrationsministeren jo har fremlagt en stor strategi for lige nøjagtig det her med parallelle retsopfattelser – der er flere, der har spurgt til det.
Men her handler det om udvisningsreglerne, det handler om bedre at beskytte unge – og det er jo primært kvinder – som er udsat for tvang og trusler om at indgå i ægteskaber eller blive gift ved religiøse vielser.
Jeg synes som sagt – og det kan ikke undre – at det er et ganske udmærket lovforslag, og jeg er glad for, at der er bred opbakning til det i Folketinget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-22:
Jeg vil starte med konklusionen: Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Liberal Alliance er selvfølgelig imod enhver form for tvang.
Vi mener selvfølgelig, at borgerne også selv skal have mulighed for at bestemme, hvem de vil giftes med.
Og vi synes, at tvangsægteskaber er noget af det mest modbydelige, man kan forestille sig – at blive gift med en anden, at blive bundet til et andet menneske, uden at man selv har valgt det, uden at man selv har lyst til det.
Vi synes sådan set, at det er en god idé, at man går ind og skærper bestemmelserne om ulovlig tvang ved den her sidestilling af ulovlig tvang og den religiøse vielse uden borgerlig gyldighed.
Det er jo sådan, at Liberal Alliance mener, at udlændinge, som forbryder sig mod dansk lov, bør udvises af Danmark, så vi synes selvfølgelig, at det er positivt, at man strammer udvisningsreglerne på det område.
Så går man også ind i diskussionen om religiøse forkyndere.
Det har jo, i hvert fald nogle gange, været et lidt kildent spørgsmål, når det tidligere har været diskuteret.
Vi synes, at det er godt, at man også strammer op her.
Så alt i alt er det et fint, lille forslag, som gør, at tingene kommer til at gå lidt mere i den rigtige retning, hvis man er på frihedens og det enkelte menneskes side, og det er vi altid i Liberal Alliance.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Man kan læse i bemærkningerne til lovforslaget, at personer fra Tyrkiet er undtaget fra kravet om, at religiøse forkyndere skal deltage i et kursus i familieret.
Der har jo været en række artikler i Kristeligt Dagblad, der har problematiseret, at personer fra de lande, hvor man må antage at problemerne kommer fra, er undtaget fra indvandringsprøven.
Jeg vil høre, om ministeren vil kigge på, om der er mulighed for at komme uden om det her, sådan at de krav, der bliver stillet til udenlandske religiøse forkyndere, også bliver stillet til f.eks. imamer fra Tyrkiet, for vi ved jo godt, at det nok er derfra, at i hvert fald en del af problemet kommer.
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Tak for det.
Måske er der nogle her, der har så god en hukommelse, at de kan huske 5 år tilbage til diskussionen om, hvorvidt det officielle Danmark skulle blive væk fra OL i Peking.
Jeg husker det godt, og jeg husker også argumenterne for, hvorfor det var så vigtigt, at det officielle Danmark skulle være med.
Der vil blive sat fokus på de manglende frihedsrettigheder i Kina, blev der sagt.
Vi vil kunne rejse spørgsmålet om Tibet over for de kinesiske værter.
Vi kan kun påvirke Kina i den rigtige retning ved at være der.
Jo, det gik, som jeg havde spået: Ét stort, flot anlagt kinesisk propagandanummer, som fik alle protesterne til at forstumme.
Diktaturet vandt, såvel de fleste guldmedaljer som imagekampen.
Og således blev verden igen bedraget.
Et centralistisk diktaturs metode til at vildlede verden har været kendt før, og det er vigtigt for mig at slå fast, at på samme måde, som Nazityskland bedrog og begejstrede, således bedrager og begejstrer Kommunistkina i dag verden.
Vi skal lige om lidt høre udenrigsministerens besvarelse af min forespørgsel, men jeg kender ham jo godt nok til at vide, hvad jeg stort set kommer til at høre.
Han vil fortælle, hvordan Kina har løftet mange millioner ud af fattigdom; han vil fortælle, at Kina er et økonomisk mirakel, et lokomotiv, som vi hellere må koble os på, hvis vi vil have vækst i Danmark; han vil fortælle, at alt som Kina løfter sig ud af fattigdommen, vil landet uvægerlig søge mod demokratiet; og han vil fortælle os, at dialog er den bedste måde til at påvirke de kinesiske ledere.
Og udenrigsministeren vil givetvis selv tro på det, han siger. Så udenrigsministeren vil synge den samme sang om Kina, som skiftende danske ministre sang om Nazityskland.
Og vi andre, som ikke vil høre på den sang, vil i dag blive skældt ud for, at vi ikke ville dialog, og det vil komme til at hænge i luften, at vi er sådan en slags koldkrigere, der bare vil have ballade.
Og således må jeg atter konstatere – selv om forespørgselsdebatten ikke engang er gået rigtig i gang endnu – at der ikke er noget nyt under solen.
Og det er i virkeligheden lige præcis det, der er det mest deprimerende ved at kende historien.
Det er mit håb, at vi i dag får reelle svar på de spørgsmål, der stilles, og ikke blot den sædvanlige sang om kinesisk vækst, om økonomiske reformer, og hvilke tog vi skal koble os på, hvis vi vil blive blive rige.
Jeg vil gerne have reelle svar i dag om Kommunistkina, om kz-lejre, om salg af organer fra henrettede, om henrettelse af politiske og religiøse fanger, om ytringsfrihed, om korruption og nepotisme og om undertrykkelse af tibetanerne.
Jeg er dog så meget realist, at jeg ved, at det er et lønligt håb, for jeg har i virkeligheden slet ikke fantasi til at forestille mig, at udenrigsministeren rent faktisk vil forholde sig til de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg håber, at min sure pessimisme i dag får et skud for boven.
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Altså, med hensyn til det med, at en økonomisk frihed skulle give særlige betingelser, kan jeg nævne de første 15 sydamerikanske diktaturer, som havde fuldstændig økonomisk frihed, men jo aldrig nogen sinde nærmede sig et demokrati.
Det gjorde man ad andre kanaler.
Så det har ikke spor med det at gøre.
Der er kapitalistiske diktaturer, og der er kommunistiske diktaturer, men en økonomisk frisættelse, det, at man har ret til at blive rig, er jo ikke noget, der nødvendigvis gør en til demokrat.
Må jeg ikke også godt sige, at den dom, der faldt over de danskere og de danske partier, som dengang samarbejdede med styrerne i Øst- og Centraleuropa og fuldstændig åbenlyst rejste på studietur derned, og jeg ved ikke hvad, vil hr. Søren Pind jo nok skrive under på var rigtig.
Jeg vil bare gerne bede ham om at lave en analogi mellem de to situationer, altså et samarbejde med pamperne i Øst- og Centraleuropa og nu et samarbejde med pamperne i Peking.
Steen Gade (SF), 2013-02-22:
Jeg er her i stedet for SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, i dag.
Jeg taler også på vegne af Det Radikale Venstres ordfører, hr. Rasmus Helveg Petersen.
SF støtter lovforslaget.
Det at ligestille religiøse vielser under tvang med det, vi traditionelt har kaldt tvangsægteskaber, synes vi er en rigtig ting.
Da vi diskuterede tvangsægteskaber for nogle år siden her i Folketinget, var jeg integrationsordfører og fik lejlighed til at læse nogle sagsmapper under stærk fortrolighed om nogle af de unge mennesker, som bliver udsat for tvang.
Det gjorde, at der var to ting jeg fandt ud af.
Den ene var, at der næsten er lige så mange drenge som piger eller unge mænd som unge kvinder, der bliver presset, tvunget, forsøgt tvunget ind i ægteskaber.
Det andet var, at der i virkeligheden kræves en opsøgende indsats fra myndighedernes side, for at vi faktisk får noget ud af den lovgivning, vi laver.
Der kræves rent faktisk et ganske stærkt mod hos de unge mennesker.
Lovgivningen kan ikke løse alt, men lovgivningen kan hjælpe.
Og det er jo derfor, jeg synes, at det er en god idé, at vi får ligestilling mellem de religiøse vielser og det, vi plejer at kalde tvangsægteskaber.
Det blev også klart for mig, dengang man meget sjældent havde styr på, om nogen, der ikke var blevet tvangsgift i Danmark, så rent faktisk blev gift i Malmø.
Så det er jo et svært område, men jeg tror, at det her er en hjælp, især en hjælp for de unge mennesker, som kan sige til deres forældre eller deres bedsteforældre: Jamen det her er ikke tilladt.
Det vil i sig selv styrke dem, og det vil være en forbedring af de unge menneskers situation.
Og det er jo, hvad det her handler om.
Det handler om at give nogle unge mennesker den frihed, som de har ret til, og som de har fortjent.
Det næste element i forslaget er, at man vil lave en undervisning i familieret til forkyndere.
Og det er jo bare en god idé, og det kunne vi jo have gjort for længe siden.
Det har vi ikke, men nu gør vi det.
Søren Pind (V), 2013-02-22:
Min opfattelse af den, skal vi kalde den gammeldags form for kommunisme – man kan altid diskutere, hvilke etiketter man skal sætte på det kinesiske styre, og det skal jeg i hvert fald love for at hr. Søren Espersen ikke holdt sig tilbage med –
er, at det jo netop ikke gav sine borgere økonomisk frihed.
Det, der sker i øjeblikket i Kina, er interessant derved, at man faktisk skaber et borgerskab, at der kommer rigtig, rigtig mange velstående mennesker.
Og hvis det er sådan, er det min tro – for jeg tror, at frihed er en universel værdi, og jeg bekender mig helt og fuldt til den del af menneskerettighederne, som er de såkaldte frihedsrettigheder – at disse mennesker en dag ikke vil lade sig nøje med et centralistisk, autokratisk system, som bestemmer over dem.
Nu spørger hr. Søren Espersen mig så derudover, om jeg tror, at ideer og diskussion nytter.
Ja, det tror jeg, for den diskussion, vi har her, har man også internt i det kinesiske kommunistparti, og den har bølget frem og tilbage de sidste 30 år.
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Det var et rigtig godt indlæg, hr. Søren Pind kom med, men jeg vil spørge om det med en dialog og de samtaler, der har været
: Tror Venstres ordfører på, at et regime vælter som følge af den dialog, man fører med magter udenfor?
Eller vælter et regime på grund af et indre pres?
Det er det første spørgsmål.
Det andet, som hænger lidt sammen med det, er om, at den dialog, vi havde og blev ved med at have med Kommunistpolen, med Kommunisttjekkiet og Kommunistrumænien, dengang de hed det, jo i og for sig var med til at opretholde de styrer.
Det var ikke Lech Walesa og Solidaritet, vi førte dialog med, det var faktisk pamperne og undertrykkerne, vi førte dialog med.
Er det ikke det samme man på en eller anden måde gør her?
Søren Pind (V), 2013-02-22:
Folketinget tillægger det strategiske partnerskab med Kina stor betydning, herunder et tæt samarbejde og ligeværdig dialog baseret på gensidig respekt.
Folketinget støtter regeringens prioritering af fremskridt på menneskerettighedsområdet i Kina, og at menneskerettigheder tages løbende op med den kinesiske regering såvel bilateralt som i EU-Kina dialogen.
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at arbejde for, at menneskerettighedssituationen og retstilstanden i Kina forbedres, herunder navnlig at udbygge konkrete indsatser, der bidrager til at styrke et retssamfund i Kina.«
Jeg skal beklage over for formanden, at jeg overskred min taletid.
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Jeg tror, fru Marie Krarup ville være helt enig med mig i at sige, at alle de konventioner, som Danmark har tilsluttet sig, bakker vi op om – sådan skal det selvfølgelig være – indtil den dag, vi eventuelt får held til at ændre nogle af de værste af dem.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Tak for det.
Altså, nu ved jeg ikke, om der er nogen herinde, der vil skrive under på, at noget som helst er religiøst i forhold til alle mulige ting.
Det, vi bare snakker om, er, at Danmark f.eks. har tilsluttet sig menneskerettighederne og mener, at de skal overholdes, og vi kritiserer Kina – det har jeg i hvert fald tænkt mig at gøre – for ikke at overholde menneskerettighederne.
Så helt konkret: Er Dansk Folkeparti enig med forsvarsordfører fru Marie Krarup, når hun siger, at Dansk Folkeparti ikke støtter menneskerettighederne, som de ligger i dag, nu her?
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Der er dele af de såkaldte menneskerettigheder, der er fine og udmærkede.
Den eneste forskel på os og andre tror jeg er, at vi ikke betragter menneskerettighederne som en religion, der sådan nærmest har guruagtig karakterer, der ikke kan ændres, ikke kan omformuleres.
Det sker somme tider, det bør man somme tider gøre.
Mange af de såkaldte menneskerettigheder er jo lavet på et eller andet gustent kontor i Génève engang i 1950'erne.
Verden har altså udviklet sig.
Jeg tror, det er det, fru Marie Krarup har villet sige.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Tak for det.
Jeg vil sige, at jeg til fulde deler bekymringen for situationen i Kina, hvilket jeg også vil redegøre for i min ordførertale senere.
Det, som jeg synes er lidt interessant i Dansk Folkepartis indlæg og forslag til vedtagelse, er, at det ikke nævner menneskerettighederne.
I en debat, jeg tidligere har haft med Dansk Folkepartis forsvarsordfører, fru Marie Krarup, her i Folketingssalen, har hun sagt, at Dansk Folkeparti ikke støtter menneskerettighederne.
I en kronik i Kristeligt Dagblad har jo hun ligefrem skrevet: »Og man vil indse, at menneskerettighederne i virkeligheden ikke har større berettigelse og universalitet end de grønne spejderes moralkodeks«.
Støtter Dansk Folkeparti menneskerettighederne, eller støtter Dansk Folkeparti ikke menneskerettighederne?
Søren Pind (V), 2013-02-22:
Siden Murens og Sovjetunionens fald i henholdsvis 1989 og 1991 har der foregået en gigantisk global kamp om ideer.
Hvad var læren?
Var læren den, at et autoritært regime altid vil kollapse under sin egen vægt?
Var læren den, at et autoritært regime, som er sat under pres, vil falde?
Eller var læren den, at der kommer et nyt system, et nyt alternativ til demokratiet, som altid vil stå i modsætning til menneskerettigheder, men som til gengæld vil levere vækst og økonomisk velstand til sine befolkninger?
Sovjetunionen prøvede det hele på en gang.
Sovjetunionen blev sat under massivt økonomisk og militært pres af den amerikanske præsident Reagan og kollapsede derfor.
Ud af det drog andre lande deres erfaringer, og de konstituerede så en ny form med en meget fri økonomisk tilgang, men samtidig en hård central styring.
Og det er der, verden står i dag.
Verden står over for to ideer, som står over for hinanden:
På den anden side står i særdeleshed ét stort land, som har et stærkt centralt styre, som på forfærdende vis med jævne mellemrum krænker menneskerettighederne, og som samtidig giver sin befolkning den største vækst, vi ser i verden.
Det, man må spørge sig selv om i denne sammenhæng, er: Er Kina på vej til at blive noget helt anderledes end det, vi har set hidtil?
Er det nemlig sådan, at intet styre, der ikke i sidste ende har et folkeligt fundament, kan fortsætte?
Eller er også Kina på vej – på vej i en retning, hvor man på et tidspunkt vil se en ægte folkelig forankring?
Det bliver jo et spørgsmål om tro, men jeg vil i modsætning til hr. Søren Espersen sige, at den diskussion, vi har her, har man også i Kina.
Jeg har hørt medlemmer af det kinesiske kommunistparti sige til mig, at man følte, at man var bagefter de vestlige lande, og at man tilstræbte en form for demokrati, mens andre dele af det kommunistiske parti i Kina fastholder en stik modsat vision, som handler om en fast forankring af det kommunistiske monopol på magten.
Jeg tror personligt ikke på, at man i længden kan opretholde et styre baseret på autoritær magt.
Jeg tror ikke på, at man kan frisætte sin befolkning økonomisk, uden at man også på et tidspunkt vil se borgerne kræve deres egentlige frihedsrettigheder.
Jeg tror med andre ord ikke på, at man kan opretholde tanken om et centralt placeret enevældigt parti, som uden folkelig forandring træffer beslutninger på menneskers vegne.
Når man kigger på det, har denne verden faktisk set en fantastisk udvikling i løbet af de sidste 20-30 år.
Først blev Østeuropa frigivet, så blev Rusland forholdsvis frit, og så så vi sidst det arabiske forår, som ganske vist er i svære vanskeligheder, men som – som jeg også ser det – er i en udvikling på vej mod på et tidspunkt om en lang række år at skabe ægte demokratier.
Jeg tror, det samme vil gøre sig gældende i Kina.
Det er selvfølgelig alt sammen et spørgsmål om tro, og derfor skal man heller ikke lægge skjul på, at dele af udviklingen i Kina, herunder den manglende respekt for menneskerettigheder, skal påtales.
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Jeg vil gerne understrege, at det helt konkrete spørgsmål har vi ikke drøftet i den konservative folketingsgruppe, og derfor kan jeg ikke stå her og sige, hvad der er Det Konservative Folkepartis politik på det område.
Hvis det bliver relevant, vil vi selvfølgelig tage en diskussion om det.
Men det ved jeg ikke om det bliver; det kan være, at Venstre har tænkt sig at komme med det forslag, og så forholder vi os til det.
Men personligt har jeg den opfattelse og den holdning, som jeg præcis har givet udtryk for for 30 sekunder siden.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Så jeg skal forstå hr. Tom Behnkes svar sådan, at i forhold til SKATs almindelige skattekontrol, hvor man jo hiver alle mulige oplysninger ud, og hvor vi har store diskussioner i Folketinget om, hvilke oplysninger SKAT skal have mulighed for at få udleveret fra andre myndigheder og fra private i øvrigt, ønsker Det Konservative Folkeparti ikke, at man skal have adgang til at bruge de loggede oplysninger – altså, at det kun skal være, når der er tale om forbrydelser, hvor der er en vis strafferamme, og ikke om ganske almindelig mistanke om skatteunddragelse?
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Altså, jeg mener ikke, at andre myndigheder end politiet, herunder Politiets Efterretningstjeneste, skal have adgang til de data, der ligger.
Men jeg tror også, at hr. Karsten Lauritzen som retsordfører for Venstre er bevidst om, at man kan lave skattesvig af et sådant omfang, at det kan løftes op til at være en straffelovsovertrædelse, og det vil sige, at der så er tale om en meget, meget alvorlig forbrydelse.
Og igen vil det være et spørgsmål om, at man helt konkret i den konkrete situation skal vurdere: Er det nødvendigt, og er det af afgørende betydning for opklaringen af sagen?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Hr. Tom Behnke er i sin ordførertale inde på, at han ikke har problemer med, at der opbevares en masse oplysninger, fordi der jo er klare regler for, hvordan man får adgang til de oplysninger, og hvilke forbrydelser der skal give anledning til, at man kan få adgang til de her oplysninger.
Men en af de diskussioner, som jo pågår, og som også er nævnt uden afklaring i evalueringsrapporten, er, hvorvidt SKAT har mulighed for at få adgang til de her oplysninger.
Er Det Konservative Folkeparti og hr. Tom Behnke indstillet på, at man laver bestemmelser, der sikrer, at SKAT ikke har mulighed for at få adgang til de her oplysninger med henblik på at afklare skattesvindel, eller synes hr. Tom Behnke også, at skattesvindel er så alvorlig en forbrydelse, at man skal have adgang til de mange oplysninger, som logningsbekendtgørelsen gør at private selskaber opbevarer, og som myndighederne har mulighed for ved alvorlige forbrydelser at få indsigt i?
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Se, det er rigtigt, at når man bevæger sig rundt f.eks. med sin telefon, foregår der jo en logning af, hvor man er henne, og der foregår også en logning af, hvem man taler med.
Den logning har man sådan set foretaget, lige siden telefonen blev opfundet, for det har altid været nødvendigt i forhold til at afregne den datatransmission, der er, og hvad man skal betale for det.
Der er mange, der har et abonnement, hvor man betaler et fast beløb hver måned.
Så længe man kun taler inden for landets grænser, er der ikke nogen forskel på det, men der sker jo en logning, så man får den rigtige regning, når måneden er gået.
Jeg er sådan set tilfreds med, at det ligger ude hos private selskaber, og at statsmagten, politiet, efterretningstjenesten, ikke har adgang til de informationer, medmindre der er en konkret sag, hændelse, mistanke mod en person.
Så kan man få lov til at få adgang til de data, hvis det er nødvendigt og af afgørende betydning for sagens opklaring, og så man kan komme efter gerningsmændene til grove forbrydelser.
Det er vi tilfredse med fra konservativ side.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Nu er det jo sådan, at der faktisk med den teknologi, der er i dag – den iPhone, hr. Tom Behnke render rundt med i lommen, og den computer, vi konstant bruger – faktisk er en log over, hvad vi alle sammen render og foretager os hele tiden.
Så der findes jo sådan en log.
Den ligger godt nok ikke hos staten, den ligger hos nogle private selskaber.
Jeg kunne for det første godt tænke mig at spørge hr. Tom Behnke: Er hr. Tom Behnke ikke bekymret for, at sådan noget kan føre til misbrug?
Der vil Konservative så mene, at niveauet er passende, og vi er nogle andre, der mener, at det er noget andet, men vi kan evaluere og revidere loven.
Hvorfor skal vi udskyde det, hvis hr. Tom Behnke mener, at det er passende, som det er i dag?
Kan vi så ikke bare komme i gang med revisionen?