Søren Pind (V), 2016-05-17:
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at tage de fornødne initiativer til at følge forslagets i alt 16 anbefalinger om datasikkerhed.
De anbefalinger er de samme, som Retsudvalget kom med i beretningen om datasikkerhed fra januar 2015.
Vi har i regeringen forholdt os til beretningen i Justitsministeriets svar af 14. januar i år på Retsudvalgets spørgsmål nr. 147.
Lad mig starte med at slå fast, at databeskyttelse er et område, som såvel regeringen som Retsudvalget tager yderst alvorligt og ønsker at prioritere højt.
For mig som justitsminister er det centralt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at undgå sager som disse.
Det er også derfor, at regeringen er på vej med en række initiativer på databeskyttelsesområdet, og det er vel at mærke initiativer, som vil tage højde for beslutningsforslagets anbefalinger og bagvedliggende bekymringer.
Der er en god grund til, at vi kommer med disse initiativer på databeskyttelsesområdet.
Private virksomheder og offentlige myndigheder behandler i stadig større omfang oplysninger om borgerne, en tendens, der kun vokser i takt med den øgede digitalisering i samfundet.
Danmark er et digitalt foregangsland, og det skal vi blive ved med at være, men vi skal som borgere kunne stole på, at vores personoplysninger bliver behandlet sikkert og lovligt.
Det gælder, både når vi selv overlader vores personoplysninger til virksomheder og myndigheder, og når de selv indhentet dem.
Derfor er der som sagt iværksat en række initiativer på databeskyttelsesområdet.
I forlængelse af SE og HØR-sagen nedsatte den tidligere regering en tværministeriel arbejdsgruppe, der skal kortlægge beskyttelsen af oplysninger om borgernes elektroniske betalinger m.v.
Arbejdsgruppen vil før sommerferien komme med en række anbefalinger, som jeg ser frem til at modtage.
Kortlægningen vil komme til at danne udgangspunkt for en bred politisk drøftelse om datasikkerhed, som jeg ser meget frem til at invitere til.
Herudover blev EU's nye generelle databeskyttelsesforordning som bekendt vedtaget i sidste måned, og forordningen skal anvendes fra den 25. maj 2018.
Vi har fra dansk side bidraget aktivt til forhandlingerne, og mine embedsmænd har løbende haft kontakt til mange forskellige aktører på området for på bedst mulig vis at få flaget de særlige danske interesser.
Overordnet set er vi fra regeringens side tilfredse med forhandlingsresultatet, selv om det er vanskeligt at balancere 28 landes særlige interesser.
Et ofte fremhævet emne i forhold til den kommende forordning har været spørgsmålet om bødernes størrelse.
Emnet har også haft betydelig bevågenhed fra dansk side.
Der er ikke nogen tvivl om, at der med de betydelige bødestørrelser i den kommende forordning vil komme øget fokus på overholdelse af regler og databeskyttelse som sådan.
Det kommer til at kræve et meget grundigt forarbejde at få omsat databeskyttelsesforordningen til en dansk kontekst, og jeg har derfor bedt embedsmændene om at iværksætte et omfattende tværministerielt projektarbejde vedrørende den nye databeskyttelsesforordning.
Vi har lagt en projektbeskrivelse på Justitsministeriets hjemmeside om arbejdet.
Arbejdet skal i første kvartal 2017 munde ud i en publikation med analyser, anbefalinger og udkast til lovgivningsmæssige tilpasninger som følge af forordningen.
I det kommende analysearbejde vil de anbefalinger, som Retsudvalget kom med i januar 2015, også indgå.
I forbindelse med arbejdet er der mange spørgsmål, der skal besvares: Hvad skal der ske med persondataloven?
Hvad skal der ske med særlovgivningen?
Hvad ligger der i rollen som dataprotectionofficer osv. osv?
Herefter skal de lovforslag, som databeskyttelsesforordningen nødvendiggør, fremsættes for Folketinget i efteråret 2017.
Jeg vil gerne understrege, at vi ønsker, at alle interessenter på området bliver inddraget i arbejdet.
Vi vil også gerne fra Justitsministeriets side under de kommende politiske drøftelser løbende orientere Retsudvalget om status for arbejdet med forordningen.
Må jeg så ikke lige afslutningsvis fremhæve det gode arbejde, som Datatilsynet udfører.
Det er en stor og vanskelig opgave, som tilsynet løfter.
Det har resulteret i, at regeringen lægger op til at styrke Datatilsynet med ca. 2 mio. kr. årligt fra 2017 og frem, hvilket svarer til en bevillingsforøgelse på ca. 10 pct.
Derudover vil spørgsmålet om tilsynets ressourcer løbende blive overvejet i forbindelse med arbejdet med databeskyttelsesforordningen.
I lyset af de nævnte og dermed allerede planlagte initiativer kan regeringen således ikke støtte beslutningsforslaget.