runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Ja, er det ikke pragtfuldt?
Jeg synes altså, at det svarer til, at man skal begynde at, jeg er lige ved at sige lære folk overhovedet at bruge deres øjne.
Hvis hr. Steen Gade var interesseret, ville han vide, hvad islam er.
Det er ikke skjult for nogen.
Det viser sig i den terrorisme, som Vesten står over for, og i stedet for at gemme hovedet i busken, som man især i det danske Folketing har en tilbøjelighed til, skulle man måske lukke øjnene op og gøre sig klart, at i den konfrontation, vi er stillet over for, er der kun et, der hjælper, og det er at vide, hvad man er oppe imod.
Det er bl.a. at kende forskel på en lovreligion som islam og på den kristendom, der sætter samfundet og mennesket i frihed ved at sondre mellem Guds og kejserens rige.
Jeg gentager det.
Steen Gade (SF), 2007-04-19:
Hr. Søren Krarup mener, at denne kamp mellem civilisationer er uundgåelig og vi skal ruste os til kamp, og derfor skal vi gøre islam som religion i sig selv til en fjende.
Vi er heldigvis nogle andre i Danmark og andre steder i verden, som synes, at det er vores politiske job at kæmpe imod den konfrontation, fordi den truer, fordi den er farlig, men de farlige personer er dem, der er fundamentalister på islamisk side, og så er det hr. Søren Krarup.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-19:
Der er jo vide rammer for ytringsfriheden i Folketinget.
Religion er i Danmark og for mig en privatsag.
Vi har en grundlovssikret religionsfrihed, og det er den, vi rent faktisk diskuterer også med det lovforslag, L 93, som er til tredjebehandling.
Jeg vil bare sige til medlemmerne af Folketinget, at jeg tror, det er meget svært at slippe af sted med den slags tale i andre lande, uden at befolkningen rejser sig imod det.
Det er ytringsfrihed, som hersker her til lands, det er bestemt ikke ytringspligt.
Baggrunden for diskussionen omkring de religiøse forkyndere og den ændring i ordningen for religiøse forkyndere var, som hr. Jesper Langballe sagde, at man ønskede at begrænse, at muslimske imamer kom til Danmark.
Det var det, der var baggrunden.
Det fandt man så ud af ikke kunne lade sig gøre, og så blev det til den ordning, vi kender her.
Men hr. Jesper Langballe bekræftede, at baggrunden var, at man på baggrund af Muhammedsagen ønskede at forhindre, at der var imamer i Danmark, der kunne forkynde islam for trosfællerne her i landet.
For det andet bekræfter hr. Jesper Langballe, at der ikke er noget problem, som den her lovgivning, der er rettet imod 75-100 personer årligt, løser – der er intet problem, som løses med det.
Det har ikke kunnet godtgøres, at det, at man ikke har haft en danskprøve tidligere for de her religiøse forkyndere, har ført til nogen former for problemer.
Det eneste, man nu sikrer, er en masse besværligheder for de folk, det drejer sig om.
Resultatet her bliver en masse besvær, der svækker det voldsomt, og det betyder, at en lang række religiøse mennesker i det her land får vanskeligt ved at få forkyndt deres religion.
Det er det, man ved at stemme for lovforslag L 93 stemmer ja til.
Så kan det godt være, at man ikke kan følge med i hr. Krarups og hr. Langballes fodspor – der skal man bestemt også stå tidligt op – men ved at stemme ja til lovforslaget understreger man den mission, de er på, det korstog, de er på, nemlig mod religionsfriheden i Danmark.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Jeg må kun betro hr. Gade, at jeg ikke agter at dementere noget som helst.
Det, jeg har sagt, er, at hvor der i det 20. århundrede var et opgør med de totalitære ideologier, der oplever vi nu en ny og endnu farligere, som faktisk også har udfoldet sig i 1.400 år.
Jeg synes ikke, at det burde være en nyhed, hvis man havde en smule interesse.
Jeg mener endda, at hr. Steen Gade er skolelærer.
Han burde dog en gang imellem have læst lidt historie, så han ved, hvordan islams historie har været.
Må jeg så slutte med at henvise til den profetiske bog, som Samuel Huntington skrev i begyndelsen af 1990'erne, der hedder »Clash of Civilizations«, »Civilisationernes sammenstød«.
Det er lige præcis den situation, vi står i, hvor Vesten er truet af et islam, der er totalitært og i sin hellige lov vil undertrykke alle andre.
Det burde hr. Steen Gade prøve på at sætte sig lidt ind i.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-19:
Men så vil jeg da godt gå over til indholdet i lovforslaget.
Når vi så læser ministerens svar, fremgår det gang på gang, at dette ikke er en materiel ændring.
Så der er tilsyneladende uoverensstemmelse mellem det, Dansk Folkeparti siger, og det, ministeren siger om konsekvenserne af den her ændring.
Det vil jeg godt have nogle kommentarer til fra hr. Martin Henriksen.
Men er hr. Martin Henriksen så ikke enig med mig i, at Det Konservative Folkeparti endnu en gang er blevet bøffet?
De har endnu en gang fået en over næsen, for ministeren mener ikke, at der er en materiel ændring, men det mener Dansk Folkeparti.
Hvornår er den der materielle ændring kommet ind?
Den er kommet ind, mens hr. Thor Pedersen, finansministeren, og hr. Kristian Thulesen Dahl har siddet en sen nattetime.
Der har Venstre og Dansk Folkeparti lavet om på den oprindelige lovs indhold af materiel karakter.
Dansk Folkeparti er selvfølgelig tilfreds, men De Konservative har endnu en gang fået klar besked fra de to partier om, at de ikke duer.
De er ikke noget værd.
Bent Bøgsted (DF), 2007-04-19:
Vi fortsætter så behandlingen af lovforslag om arbejdsskader.
Der har været nedsat et udvalg, som skulle se på, hvordan arbejdsskadesikringen kunne forbedres og forenkles.
De er så kommet med deres anbefalinger, og det har ført til indholdet i lovforslaget.
Der laves nye principper for fastsættelse af kapitaliseringsfaktorer, der tager udgangspunkt i, at værdien af erstatning i princippet skal være den samme, uanset om erstatningen udbetales løbende eller som kapitalbeløb.
Faktorerne vil fremover justeres årligt, og kompetencen bliver så flyttet fra Beskæftigelsesministeriet til Arbejdsskadestyrelsen.
En klar forbedring også her.
F.eks. har opdrætterne af fisk i dambrug været meget hårdt ramt med meget store stigninger, da det er en forholdsvis lille branche, men også rigtig mange andre brancher har været ramt.
Det ændres med dette forslag til et mere stabilt bidrag, der står i forhold til udgifterne til erhvervssygdomme.
Der indføres også en pay as you go-ordning, der forstås sådan, at udgifterne til erstatning vedrørende skader finansieres ved bidragsopkrævning i de år, udgiften skal betales.
Branchegrupperne er selvbærende, og det nye er, at de økonomisk selvbærende grupper kan udligne overskud eller underskud over 2 år mod i dag 1 år.
Der indføres en belønningsordning til virksomheder, der yder en særlig indsats for at forbedre arbejdsmiljøet på virksomheder og dermed får rabat på bidrag til erhvervssygdomsforsikringen.
Det er ikke helt på plads, og derfor gives en bemyndigelse til direktøren for Arbejdsskadestyrelsen til at fastsætte regler for rabatordningen.
Den nuværende arbejdsmiljøcertificeringsordning kan være et udgangspunkt i rabatordningen.
Herudover sker der en ændring, der skal sikre en bedre anmeldelse af kræftformer, der er erhvervsbetingede.
Derfor skal Arbejdsskadestyrelsen underrettes om anmeldelse, der tilgår Sundhedsstyrelsen.
Det er en overbygning, der supplerer de anmeldelser, der sker i dag efter de almindelige anmeldelsesregler.
Der sker en præcisering af, at det er forsikringsselskaber og Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring, der betaler alle udgifter til sagsoplysninger, og der gives Arbejdsskadestyrelsen ret til at videregive oplysninger til andre myndigheder til kontrol af misbrug af dagpenge og sociale ydelser.
Der sker også en udvikling i samarbejdet mellem kommunerne og Arbejdsskadestyrelsen.
Det er alt sammen klare forbedringer, som Dansk Folkeparti selvfølgelig kan støtte.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-19:
Jeg arbejder ihærdigt på at få to femtedele af Folketingets medlemmer til at skrive under på, at tredjebehandlingen udsættes 12 søgnedage, og så kan det være, vi næsten kommer hen til 1. juni.
Den gode måde er jo, at vi i fællesskab udviser respekt for hinandens arbejdsbetingelser.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Jamen jeg redegør for Dansk Folkepartis holdning, og Dansk Folkepartis holdning er med den her lovændring, som vi fik igennem i forbindelse med finanslovaftalen for 2007, at der ikke bør være en sidestilling af kærestepar og ægtefolk.
Det tilkendegav vi i øvrigt også klart under de forskellige behandlinger af den nuværende navnelov, som vi behandlede i 2005 – det var i februar, så vidt jeg husker.
Vi mener, at lovgivningen bør understrege, at der er noget mere forpligtende i det, at man indgår ægteskab.
Det synes vi sådan set at det her lovforslag understreger, og det er Dansk Folkepartis holdning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-04-19:
Jamen håber vi ikke på i fællesskab, at man stadig væk kan finde ud af at få udsat det en måned?
Nu sagde fru Anne Baastrup, at Venstre var, jeg kan ikke huske, om det var trekvart ligeglad med forløbet i denne her sag.
Er det ikke sådan, at det siger fru Anne Baastrup, fordi fru Anne Baastrup godt ved, det ikke passer, men at hun gerne lige vil have, jeg bekræfter det heroppe, for ordføreren på sagen, hr. Søren Pind, sagde jo klart i fredags, at det her ikke var noget, vi pralede af.
Så lad det være sagt en gang til: Vi havde meget gerne set et andet forløb, men fru Anne Baastrup kender jo selv mindretalsbeskyttelserne, så dem behøver jeg jo ikke belære om, når fru Anne Baastrup nu siger, at vi ikke tilstår mindretallet den beskyttelse, der er.
Jo, jo, den er der jo, og den kan jo så bruges.
Men det er altså ikke noget, vi er trekvart ligeglade med.
Det skal stå helt fast.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-19:
Jeg er ikke alene ked af, at ministeren ikke er her, jeg synes, det er uanstændigt.
Ministeren banker et lovforslag igennem, og hun gider ikke engang at forholde sig til, hvad der foregår i Folketinget.
Hun ved eller burde vide, at der er retsudvalgsmøde hver torsdag kl. 15.00, hun ved eller burde vide, at det her lovforslag naturligvis går tilbage mellem anden og tredje behandling.
Hvad laver hun i Nordjylland i stedet for at betjene folketingsmedlemmerne?
Mig bekendt betyder det, at man er minister, at man er Folketingets tjener.
Så meget for De Konservatives forsøg på at dække over hele det her forløb.
Det, der jo er virkeligheden, er det interessante.
Og det er, at vi i flere år har forsøgt at lave nogle spilleregler i Folketinget, så også et mindretal har mulighed for at få indflydelse.
Det, vi kan se i hele det her forløb, er, at Dansk Folkeparti og Venstre er fuldstændig trekvart ligeglade med, at der er en mindretalsbeskyttelse, og at der er nogle parlamentariske kutymeregler, som man burde tage langt mere alvorligt, ikke af hensyn til mindretallet, men af hensyn til de mennesker, som interesserer sig for, at det, der foregår i Folketinget, rent faktisk foregår stille og roligt og under ordentlige forhold.
Det var da derfor, vi lavede 30-dages-reglen for nogle år siden, som betød, at når et lovforslag bliver fremsat, skal der gå 30 dage, før det kan blive vedtaget.
Men det, der jo også er helt afgørende, er, at vi laver en aftale med den tidligere familieminister.
Jeg husker flere arrangementer i fjernsyn og andre steder, hvor jeg støttede regeringens forslag, støttede hr. Lars Barfoed i forsøget på at få moderniseret navneloven.
De fremmeste modstandere var Dansk Folkeparti, og nu kan vi jo så se, at Dansk Folkepartis eneste begrundelse for at være imod var, at der var en ligestilling mellem gifte og samlevende.
Denne ligestilling er nu blevet fjernet.
Dansk Folkepartis argumentation imod er nu fjernet, og så er det, at man mildt sagt føler sig til grin.
For hvorfor skal man så gå i gang med at forhandle med Venstre og De Konservative om konkrete lovforslag, hvis Dansk Folkeparti ikke også er med?
De laver det jo bare om en sen nattetime ovre hos finansministeren, og så er det, at vi virkelig kan se, at de parlamentariske kutymer, som vi i fællesskab har arbejdet med i Folketinget gennem mange år, er fuldstændig ligegyldige, fordi vi har en statsminister, der hellere vil gøre, hvad Dansk Folkeparti siger, end forsøge bare i al stilfærdighed at respektere de grundlæggende forudsætninger for, at parlamentariske virkemåder rent faktisk kan komme til at fungere.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-19:
Men en ting er jeg faktisk enig med hr. Martin Henriksen i, og det er, at det her er en principiel sag.
Derfor synes jeg også godt, at man kan tillade sig at hidse sig lidt mere op over det end sædvanligvis.
Det gør det, når man kigger på indholdet, for det her handler jo om, om man dybest set går ind for at ligestille folk, der bor sammen, med folk, der vælger at gifte sig.
Nu tager man så et solidt tilbageskridt, idet man indfører et gebyr, som de, der vælger at gifte sig, slipper for, men som resten skal betale.
Det er i strid med lovens ånd, og det har vi alt sammen talt om under førstebehandlingen, derfor er det måske ikke helt rigtigt at stå og gentage hele den debat en gang til, men det betyder bare, at vi er ude i principielle sager her.
Når jeg synes, det er så vigtigt at sige noget om processen, er det, fordi det for mig handler om, hvorvidt vi her i Folketinget tager os selv alvorligt.
Vi sidder og lovgiver, og det får indflydelse på landets borgere.
Det gør den her lov også, fordi der altså lige pludselig er nogle, der skal i gang med at betale, hvis de vil have ændret deres navn.
Der begriber jeg simpelt hen ikke, at vi skal finde os i, at vi får et lovforslag, som kunne have været fremsat for måneder siden.
Det kunne være lavet for måneder siden, det er det ikke blevet.
I stedet for har vi så over hals og hoved fået det her.
Vi har ikke fået det, som vi skulle, og alligevel er der altså nogle, der synes, at det bare er helt i orden, og at det kan vi ikke sådan tillade os at brokke os alt for meget over, at det skal vi bare se gennem fingre med.
Det synes jeg ikke.
Der kan være grund til at tale om lovkvalitet i det her Folketing, og det er der blevet gennem mange år.
Det synes jeg er en løbende diskussion, og når vi så bliver udsat for det her, synes jeg da, at det er et af de steder, hvor man må sætte hælene i og spørge: Er det nu rigtigt?
Jeg synes, vi gør allerbedst i at udskyde det her lovforslag, og håber, at vi får samlet underskrifterne til det, så vi lige kan nå at behandle det lidt mere grundigt end ellers.
Og så er jeg selvfølgelig ked af, at ministeren ikke er der.
Jeg går ud fra, at der er en rigtig god forklaring, for i den situation, vi nu er i, var der måske lige præcis brug for, at hun var her.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Jeg mener, at loven er blevet ændret.
Det er også et lovforslag, vi behandler.
Ændringen består i, at der nu indføres et gebyr, men såfremt man ønsker at indgå i et ægteskab, er det gebyrfrit.
Det er for mig at se en principiel holdning, som går på, at når man indgår et ægteskab, er det et mere forpligtende forhold end så mange andre forhold i livet
Det ønsker vi at understrege med denne her lovgivning, og det synes vi at denne lovgivning gør udmærket.
Det er også det, vi reflekterer over i vores betænkningsbidrag.
Morten Bødskov (S), 2007-04-19:
Det kan godt være, at jeg ikke formulerede mig så tydeligt, men mit spørgsmål handler jo netop om indholdet.
Læser man Dansk Folkepartis betænkningsbidrag, så postulerer man fra Dansk Folkepartis side, at loven med indførelsen af det her gebyr er blevet ændret.
Her er det, at vi sidder lidt uforstående tilbage over de gentagne svar, vi har fået fra ministeren, som siger, at loven ikke er ændret.
Hvis ordføreren ikke kan komme det tættere, må vi jo have den stedfortrædende minister, havde jeg nær sagt, op at svare på, om loven med indførelsen af det her gebyr er ændret eller ej, og de konsekvenser, det nu engang har.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Lad mig læse noget af det op, som vi har skrevet i vores betænkningsbidrag: »Dansk Folkeparti mener, at den nuværende navnelov ikke formår at balancere mellem dels hensynet til den enkelte og dels hensynet til familietraditioner og dansk kultur.
« Det er jo det, vi har sagt hele vejen igennem.
Vi mener ikke, at navneloven formår at lave den balancegang, og vi synes, det er et problem, at navneloven ikke formår at lave den balancegang.
Vi har ikke nogen problemer med, at folk ønsker at skifte navn.
Det er et langt stykke ad vejen op til den enkelte at bestemme det.
Men vi synes, det er rimeligt, at vi sender et signal fra Folketinget om, at det er noget væsentligt, når man ønsker at gøre det, og derfor skal man meget gerne tænke sig lidt om, og det kan et gebyr på 430 kr. være med til at understrege.
Det kan ligeledes være med til at understrege, at der i ægteskabet ligger noget, der er mere forpligtende, når det er gebyrfrit, hvis og såfremt man ønsker at have et fælles efternavn, når man bliver gift.
Derfor burde det her i realiteten handle om indholdet i lovforslaget frem for at handle om processen.
Morten Bødskov (S), 2007-04-19:
Nu sagde hr. Martin Henriksen, at vi ikke skule bekymre os så meget om processen, og han mener, at alle forskrifter er overholdt.
Ikke desto mindre har vi i udvalget fået et svar på spørgsmål 23 – det går jeg ud fra at hr. Martin Henriksen også snart får læst – hvor ministeriet er blevet bedt om at kommentere statsministerens cirkulæreskrivelse af 12. november 1998 og Justitsministeriets egen lovkvalitetsvejledning, hvor der jo netop står, at relevante folketingsudvalg skal have lovforslagene, samtidig med at de bliver sendt i høring.
Det har vi ikke fået, og det beklager ministeriet.
Derfor har man jo brudt processen for, hvad god lovkvalitet er, og det er derfor, at jeg simpelt hen ikke forstår, at hr. Martin Henriksen kan stå heroppe og sige, at alle forskrifter er overholdt.
Dernæst vil jeg gerne bede om en kommentar til det misforhold, der pænt sagt synes at være mellem Dansk Folkepartis betænkningsbidrag om, at man mener, at den ligestilling mellem gifte og samlevende, som kom med loven om ligestilling, nu bliver droppet, at der altså ikke bliver den her ligestilling, og så det, ministeriet skriver, nemlig at der ikke er nogen sådan grundlæggende ændring af loven.
Hvem har ret?
Det er meget relevant viden for os, som jo inden for det kommende års tid skal forholde os til en revisionsklausul, en genfremsættelse af loven.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Jeg synes, at jeg på en lang række områder har et glimrende samarbejde med De Konservative.
Nu har jeg også uddannelsesområdet, og her synes jeg også, at jeg har et glimrende samarbejde med De Konservative.
Jeg har sådan set en forventning om, at det glimrende samarbejde vil fortsætte fremover.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at hr. Søren Pind holdt en ganske afbalanceret tale under førstebehandlingen, det er rigtigt, og han besvarede ikke mit spørgsmål om, hvorvidt finansministeren havde handlet i overensstemmelse med de grundprincipper, der er, når vi har indgået ikke et forlig, men alligevel en slags aftale.
Han argumenterede ikke imod, og det er da det samme som at sige, at han nærmest ligesom var enig.
Steen Gade (SF), 2007-04-19:
Nu synes jeg godt, man kan sige til hr. Søren Krarup, at det med en underlødig debat har hr. Søren Krarup bidraget ganske kraftigt til.
Jeg troede jo faktisk, at da hr. Søren Krarup tog ordet i den her debat for at forklare, hvad han har sagt til aviser i dag, så blev det et dementi.
Men det blev det jo ikke, så jeg forstår, at hr. Søren Krarup står ved, hvad han har sagt til medierne.
Hvad er så substansen og tankegangen i det, hr. Søren Krarup siger?
Det er jo det, hr. Søren Krarup har bekræftet.
Jeg vil egentlig ikke spørge hr. Søren Krarup om noget.
Jeg vil bare konstatere, at det er et enormt farligt synspunkt, for konsekvensen af det synspunkt er jo en eller anden form for åndelig krig mod islam, men også mere end det, for hvis man ikke tror på, at folk, der har en anden religion, her islam, ikke behøver at være fundamentalister, har man faktisk inviteret til krig.
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Men det er jo klart, at jeg taler til en fuldstændig tonedøv opposition.
Den fatter ikke et ord, den er ikke interesseret i det, den skal bare lige køre den vante frase af.
Det er simpelt hen en underlødig debat, og jeg synes, man burde kunne stille krav om, at man dog ved lidt om det, man snakker om.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-19:
Fru Irene Simonsen svarer ikke rigtig på mit spørgsmål.
Hvorfor er der behov for at skabe yderligere fattigdom i Danmark?
Hvorfor er der behov for, at børn skal vokse op i familier, hvor man altså ikke har råd til at invitere klassekammeraterne til en fødselsdag?
Der er måske nogle, der sidder og tænker: Nej, det kan alligevel ikke være rigtigt i det her rige samfund, men det er det altså.
Starthjælpen er så lav, at ting, som vi ellers tager for givet, er der ikke råd til i de familier.
Hvordan kan det være, at man med det her lovforslag har behov for at udvide den tid, som mennesker skal være på den meget lave starthjælpsydelse?
Jeg synes, at fru Irene Simonsen skylder os et svar på, hvorfor man ikke bare bruger reglerne om at tilbyde folk et job, og tager de ikke imod det, så skærer man i deres ydelse, i stedet for at man rammer alle de børn med fattigdom, hvis forældre altså ikke kan få et arbejde.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Det er det jo sådan set ikke, fordi der er en gruppe, der er kommet i arbejde.
Der er en gruppe, der er kommet i selvforsørgelse, hvor ikke begge ægtefæller er kommet i arbejde.
Men jeg synes, som jeg har sagt tidligere, at det altid skal kunne betale sig at starte den her proces, og det kan det med starthjælpen.
Det er jo det, rapporten viser.
Det er jo også der, oppositionen har et problem, fordi man ikke kan læse og ikke vil læse den rapports konklusion, nemlig at starthjælpen har en virkning i positiv retning på, at folk kommer i arbejde.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-19:
Det lyder nærmest, som om fru Irene Simonsen er lidt fornærmet over, at vi tillader os at diskutere det her lovforslag, når vi nu har en debat om starthjælp i eftermiddag.
Hvis vi vedtager det her lovforslag, betyder det altså, at familier skal leve af den lave starthjælpsydelse i over 7 år.
Jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen: Hvorfor giver man ikke bare de mennesker et tilbud om et job og skærer i deres ydelse, hvis de siger nej tak til det job, i stedet for at gøre så mange mennesker fattige?
Jeg kan høre på fru Irene Simonsen, at hun også bekymrer sig om de 85 pct., der er på den meget, meget lave startydelse.
Det kan man sige de ikke kan bruge til så meget.
Men mit andet spørgsmål er: Hvor lang tid mener fru Irene Simonsen, at mennesker kan være på starthjælp?
Er det i orden, at mennesker i 10 eller 20 år skal leve af den meget lave starthjælp?
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Med hensyn til at folk kommer på selvforsørgelse, kan det sådan set være lige meget, om det er far eller mor, der er kommet i job, for vi ved, at det hjælper på integrationen.
Vi ved også, at det, at bare en i familien er tilknyttet arbejdsmarkedet, og det, at man kommer ud af systemet og bliver inkluderet i samfundet, også hjælper på integrationen over for børnene.
Det, at man ser, at en af ens forældre har et arbejdsliv, hjælper hele vejen.
Så vil jeg i øvrigt slet ikke blande mig i, om man bestemmer, hvem i familien der skal arbejde, eller, om den ene skal være hjemmegående.
Det er altså en debat, jeg ikke vil deltage i.
Det er noget, man suverænt kan bestemme i det enkelte hjem, for jobbene er der altså også til kvinderne, hvis de vil ud og have dem.
Jobbene er der.
Jeg tror også på, at det her nok skal lykkes, hvis vi kan tale positivt om, hvordan vi kommer videre med det.
Jeg glæder mig til eftermiddagens debat, hvor vi forhåbentlig bliver meget objektive, saglige og visionære, og hvor vi skal finde ud af, hvordan vi så får de sidste 85 pct. med, når vi kan se, at starthjælpen virker.