Nick Hækkerup (S), 2013-04-11:
Først vil jeg sige noget generelt om droner og om Danmarks brug af droner.
Droner kan have mange forskellige størrelser, egenskaber og opgaver.
Størrelsesmæssigt spænder droner fra meget store droner, der er på størrelse med civile passagerfly, til små minidroner, der startes ved at blive kastet op i luften ved håndkraft.
Der kan skelnes mellem bevæbnede og ikkebevæbnede droner.
Droner er et nyttigt og effektivt redskab, der allerede i dag anvendes af det danske forsvar til overvågning og til informationsindhentning.
I Afghanistan f.eks. har danske soldater i flere år anvendt små, håndholdte ikkebevæbnede droner til overvågning og informationsindhentning.
Internationalt ses mange eksempler på, at større droner anvendes til at løse en række opgaver ikke alene i relation til overvågning eller informationsindhentning, men også til at gennemføre visse typer af angreb.
Jeg kan godt forestille mig, at forsvaret i de kommende år vil øge antallet og anvendelsen af droner, eksempelvis til overvågning i det arktiske område eller på anden måde til støtte for forsvarets øvrige kapaciteter.
Overvågningsdroner vil også kunne anvendes til støtte for civile myndigheder, f.eks. i forbindelse med eftersøgningsoperationer, større uheld, katastrofer og lignende.
Efterretninger fra droner kan hjælpe med til at minimere civile tab og til at passe på vores egne soldater.
Jeg lægger stor vægt på vores soldaters sikkerhed, og hvis det kan være med til at minimere risikoen for vores soldater, har jeg bestemt ikke noget problem med at anvende våben fra droner imod fjender, som f.eks. hvis man forestiller sig, at der i Afghanistan er en, der er ved at placere en vejsidebombe for at få ram på vores soldater.
Lovligheden af magtanvendelsen vil selvfølgelig altid bero på en konkret vurdering.
I områder, hvor danske styrker er indsat i væbnet konflikt sammen med allierede og koalitionspartnere, udveksles oplysninger og informationer fra forsvaret og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det forudsættes, at vores partnere bruger informationerne på lovlig vis.
I den forbindelse er det væsentligt at have for øje, at en relativt lille nation som Danmark er fuldstændig afhængig af efterretningmæssigt samarbejde med udenlandske partnere.
Når der, som jeg sagde før, foreligger en væbnet konflikt, er det reguleret af bestemmelserne i den humanitære folkeret.
Det betyder, at en stats væbnede styrker lovligt kan anvende dødbringende magt til at nedkæmpe modparten i konflikten.
Civile nyder juridisk beskyttelse mod kamphandlingerne og må ikke gøres til mål i konflikten.
Det er jo imidlertid en beskyttelse, der er betinget af, at de civile ikke tager direkte del i fjendtlighederne.
Hvis de gør det, mister de deres beskyttede status og kan jo dermed blive et lovligt mål.
Når der er tale om en væbnet konflikt, vil oplysninger eventuelt også kunne bruges til at identificere civile, der tager direkte del i fjendtlighederne.
Jeg synes, det for mig er afgørende, når vi har den forespørgsel, som vi har her, at understrege, at efterretningsvirksomhed er helt nødvendigt for at kunne gennemføre militære operationer i det hele taget.
Efterretninger bidrager ikke alene til at identificere lovlige mål, men også til at danne sig et billede af det omkringliggende civile samfund.
Det er nødvendige informationer, hvis vi skal leve op til den humanitære folkerets regler om distinktion og om proportionalitet.
I forbindelse med bekæmpelse af terrorisme spiller den politimæssige og ikke mindst den efterretningsmæssige indsats en væsentlig rolle.
Lad mig så nævne, at Forsvarets Efterretningstjeneste, hvis vi kigger på området uden for den væbnede konflikt, jo har et samarbejde med andre lande om udveksling af oplysninger og informationer.
Det er helt nødvendigt med sådan et samarbejde, fordi det giver adgang til andre landes efterretningskapaciteter og analyser.
Samarbejdet er baseret på mange års oparbejdet tillid og fortrolighed og forudsætter, at Forsvarets Efterretningstjeneste til enhver tid fremstår som en troværdig og tillidsvækkende partner.
I forbindelse med FE's opgave som udenrigsefterretningstjeneste spiller FE's udveksling af oplysninger med udenlandske samarbejdspartnere altså en afgørende rolle for at løse opgaverne ved lægningen af det, man kalder det efterretningsmæssige puslespil, i særdeleshed i relation til analyser og vurderinger af terrorbevægelser, terrornetværk og andre kræfter i udlandet, som på en eller anden måde kan udgøre en trussel mod Danmark eller mod danske interesser.
Forsvarets Efterretningstjenestes udveksling af oplysninger med udenlandske myndigheder vedrører først og fremmest oplysninger om diverse udenlandske grupperinger samt udenlandske netværk og medlemmer, herunder deres kapacitet, hensigt og vilje.
Forsvarets Efterretningstjenestes videregivelse af oplysninger til udenlandske partnere er altså nødvendig, for at Forsvarets Efterretningstjeneste kan varetage sine opgaver.
Forsvarets Efterretningstjenestes udveksling af oplysninger med udenlandske myndigheder søges altid gennemført inden for rammerne af et etableret gensidigt samarbejde, således at den modtagende myndighed i udlandet som led i dette samarbejde på tilsvarende måde vil stille oplysninger til rådighed for Forsvarets Efterretningstjeneste, når sådanne oplysninger kan have særlig betydning for f.eks. vurderingen af trusler mod Danmark og danske interesser.
Dette tætte og gensidige samarbejde betyder, at FE videregiver oplysninger til samarbejdspartnere, hvis en sådan videregivelse kan være af betydning for FE's eller samarbejdspartnernes opgavevaretagelse.
På samme måde forventer vi, at samarbejdspartnerne også stiller oplysninger til rådighed for Forsvarets Efterretningstjeneste, når det er nødvendigt.
Lad mig afslutningsvis sige, at hvis der er grundlag for at antage, at følsomme personoplysninger vil blive anvendt i en sammenhæng, der efter dansk opfattelse ikke vil være i overensstemmelse med international ret, vil Forsvarets Efterretningstjeneste ikke videregive oplysningerne til en udenlandsk samarbejdspartner.
Det gælder, uanset om Danmark er i væbnet konflikt eller ej.