runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Med al respekt vil jeg sige, at spørgeren får det til at lyde, som om det er et måltal, vi har opstillet, altså at vi vil op på 20.000 asylansøgere.
Hvorfor i alverden skulle man arbejde med det på den måde?
Det er en prognose, det er ikke andet.
Det er et værktøj.
Det er ikke en krog, man kan hænge noget op på, det er ikke et måltal, det er ikke en konkurrence om at nå derop.
Hvis den udvikling, vi har set i oktober, er udtryk for en ny tendens, så tror jeg heller ikke, at vi kommer op på 20.000 asylansøgere til Danmark.
Jeg synes ikke, det er nogen af delene, for et prognoseværktøj er ikke andet end det, det er, nemlig et værktøj, der skal prøve at forudse, hvordan udviklingen kan være.
Jeg håber også, at spørgeren er bekendt med, at jeg i mine svar på, hvorfor tingene udvikler sig, som de gør, er ret nuanceret, ikke særlig definitiv, ikke særlig påståelig, men jeg siger meget udramatisk og stille og roligt, at jeg tror, det er en komponent af flere forskellige ting, herunder vejrforhold i Middelhavet.
Der er nogle, der har talt om en togstrejke i Tyskland og bebudede stramninger i Danmark.
Altså, helt indledningsvis vil jeg sige, at det jo erfaringsmæssigt er endog meget, meget svært at forudse, hvad der kommer til at ske på flygtningeområdet.
Det gælder for resten af 2014, og det gælder selvfølgelig i særdeleshed for 2015.
Hvis man kigger på det år, vi er i lige nu, kan man se, at der har været én udvikling i årets første måneder, og så sker der en voldsom stigning hen over sommeren.
Nu har vi fået oktobertallene, og ifølge dem sker der så en afmatning, faktisk et ret stort fald; hvor vi i september måned modtog godt 3.000 asylansøgere, er vi nede under 2.000 i oktober måned.
Ligegyldigt hvor mange gange og fra hvilke vinkler man stiller spørgsmålet, er der ikke nogen, der præcis kan forklare, hvorfor det forholder sig sådan.
Der er givet flere komponenter, der indgår i forklaringen på det.
Hvad angår 2015, så er der jo udarbejdet en prognose – og jeg bliver nødt til at understrege, at der er tale om en prognose, for ingen, heller ikke embedsmændene i Justitsministeriet, kan vide, hvordan situationen i Mellemøsten udvikler sig, hvor store flygtningestrømme der vil komme, og hvor mange af flygtningene der vil komme til Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-19:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med handels- og udviklingsministeren i, at der er en forventning om, at de af regeringen foreslåede justeringer vil føre til, at Danmark modtager færre asylansøgere i 2015?
Det er altså justeringer af udlændingelovgivningen, der henvises til.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Jeg mener ikke, at spørgeren har ret i, at det udtrykkes på den måde, spørgeren gengiver her, nemlig at Tyrkiet har sagt, at vedkommende skal udleveres til Syrien.
Det materiale har jeg i hvert fald ikke set.
Det, jeg ved, er, at vi har at gøre med en formodet gerningsmand til et attentat i Danmark.
Det er en dansk statsborger, og han er blevet begæret udleveret til Danmark.
Der har været tale om en helt almindelig udleveringssag, som de danske myndigheder har vurderet har fungeret, jeg vil ikke sige efter bogen, men i hvert fald på en helt almindelig vis.
Vi sender en delegation af sted, og vi får bekræftet, at vedkommende ikke længere sidder fængslet.
Men vi afventer jo stadig væk de helt grundlæggende svar fra Tyrkiet i den her sag.
Den danske forbindelsesofficer reagerer på brevet fra det tyrkiske fængsel, og jeg har forstået det sådan, at det er den helt almindelige praksis, at det er sådan, det foregår.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-19:
Tak til ministeren for et interessant svar.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi handels- og udviklingsministeren klart har givet udtryk for, at regeringens forslag til justeringer af udlændingelovgivningen vil få betydning for antallet af asylansøgere.
Og jeg formoder, at det er derfor, man ikke har udmøntet alle de besparelser, der skal til på bistandsområdet, altså fordi regeringen har en forventning om det.
Jeg kan så forstå på justitsministerens svar her, at det kan justitsministeren ikke sige noget om, og det er jo interessant.
Lad os lade det være ved det.
Jeg spørger, fordi vi er nogle, der er af den opfattelse, at regeringens lempelser af udlændingelovgivningen, som efterhånden kommer op på plus 30, har haft en betydning for asyltilstrømningen til Danmark.
Og der er indtil videre kommet 12.877 asylansøgere fra januar til og med oktober, og hvis vi skal op på de 20.000, som er det tal, regeringen for et par måneder siden begyndte at turnere rundt med, så skal der altså komme over 3.500 asylansøgere om måneden i november og december.
Det er jo et højere antal end det, der er kommet på en enkelt måned i nok de sidste 20 år.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, om ministeren finder det sandsynligt, at regeringens skøn på de 20.000 i år holder.
Og jeg forstår, at det kun er en prognose, men noget tyder jo så på, at prognosen på de 20.000 ikke holder.
Jeg spørger også, fordi jeg meget nødig vil have, at vi kommer i den situation, at ministeren stiller sig op og siger, at nu kommer der langt færre asylansøgere, fordi regeringen har strammet, når sandheden er, at prognosen til at starte med var forkert.
Og man kan sige, at det jo nok er tvivlsomt, om man når de 20.000 med det, vi ved i øjeblikket, hvor regeringens stramning altså ikke er trådt i kraft.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Igen: Det ville have været meget fint, hvis spørgeren havde anført, at man ønskede besvaret spørgsmål på baggrund af en Forbesrapport.
Så havde vi haft mulighed for at forberede mine svar bedre i forhold til det.
Vi svarer også gerne på skriftlige spørgsmål om Forbes, hvis det har interesse.
Jeg kan jo ikke tale om, hvad andre lande gør; jeg kan kun tale om, hvad Danmark gør.
Og som jeg har redegjort for, er vi meget, meget påpasselige med, at de bidrag, som Danmark giver, går til de formål, som de skal, og at de ikke når i hænderne på Hamas.
Det vil vi selvfølgelig også sikre sker i fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Jo, men altså, det, der bl.a. står i rapporten, er jo, at siden det meget berømte valg i Gaza i 2007, hvor Hamas kom direkte til magten, har man fundet ud af, at de gik fra at have meget svært ved at få adgang til penge, til at de også via deres politiske organ havde mulighed for at inddrive både personskatter og få fingrene i virksomhedsskatter og andre subsidier.
Der er det så, at Forbes har været inde at kigge på, hvordan det så går med de donationer, der kommer til Gaza.
Og rapporten konkluderer – nu er den godt nok på engelsk, men jeg synes da, jeg har læst den sådan rimelig forstandigt – at Hamas også tager andel i alle internationale donationer doneret til Gaza fra arabiske og andre lande.
Det står klart beskrevet i den her revisionsrapport, og der er det selvfølgelig så, jeg bare spørger til, om det er noget, som også udviklingsministeren har haft erfaring med.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Nu har jeg ikke haft lejlighed til at sætte mig ind i Forbes' rapport.
Den er ikke nævnt her i spørgsmålet.
Hvis den havde været det, havde jeg selvfølgelig gjort det og måske kunnet svare mere fyldestgørende på, hvad den rapport går ud på.
Det eneste, jeg kan sige og redegøre for her, er jo, hvordan Danmark rent faktisk udbetaler midler til Gaza og i det hele taget til det palæstinensiske selvstyre.
Og der er det, som også tidligere sagt, altså sådan, at vi ikke kanaliserer penge direkte til det palæstinensiske selvstyre eller det palæstinensiske selvstyres finansministerium; de går til internationale organisationer, som arbejder i området, og til danske ngo'er, og der har vi kontrolsystemer, der sikrer, at pengene når derhen, hvor de skal.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Jeg vil gerne takke for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Årsagen til, at jeg har valgt at stille det her spørgsmål, er jo bl.a. den rapport, som Forbes har udgivet for ikke så forfærdelig længe siden, og som man kunne læse her så sent som den 12. november.
Her reflekterer de faktisk over det her med, hvor mange penge der tilgår eksempelvis terrororganisationer, som har politisk magt i forskellige lande, og specielt i Israel med hensyn til Gaza.
Og der står jo så i rapporten, at en del af de internationalt bevilgede penge går via donationer til Gaza – enten fra andre arabiske lande eller også fra andre lande.
Det betyder sådan set, at man giver midler, som ender hos Hamas.
Det er derfor, jeg undrer mig over, at man så kan afvise det.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren vælger at afvise og sige, at der hverken indirekte eller direkte tilgår Hamas andel i de danske støttekroner.
Men jeg undrer mig så bare over, at Forbes jo siger, at det gælder for så at sige alle de lande, som har givet donationer til Gaza, at Hamas tager sin del af kagen.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Det danske udviklingssamarbejde med Palæstina er fokuseret på fire områder: for det første støtte til forbedring af kommunale serviceydelser, for det andet støtte til den britiske ngo Oxfams arbejde i Gaza med at forbedre små virksomheders konkurrenceevne, for det tredje øremærket støtte til betaling af lønninger og pensioner for offentligt ansatte og endelig for det fjerde støtte til den palæstinensiske ombudsmand og civilsamfundsorganisationers arbejde med menneskerettighedskrænkelser i Palæstina, både i Gaza og på Vestbredden.
For al den støtte gælder det, at den ydes gennem fælles mekanismer som Verdensbanken, EU, FN og donorkonsortier, som har omfattende kontrolmekanismer indbygget.
Ingen midler kanaliseres direkte til den palæstinensiske regering eller til det palæstinensiske selvstyres finansministerium.
Danmark har herudover sine egne kontrolmekanismer i form af monitoreringsbesøg og finansielle inspektionsbesøg.
Så vi sikrer selvsagt, at ingen danske bistandsmidler – hverken direkte eller indirekte – stilles Hamas til rådighed.
Og i den forbindelse vil jeg gerne understrege, at den øremærkede støtte til betaling af offentligt ansattes lønninger og pensioner omfatter offentligt ansatte i både Gaza og på Vestbredden.
Begge steder er det imidlertid udelukkende personer ansat af det palæstinensiske selvstyre og altså ikke af Hamas, der får del i støtten, og det gælder såvel de danske midler som dem, EU står for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Da Hamas er den andenrigeste terrororganisation i verden med en årlig »omsætning«, der runder 1 mia. amerikanske dollar, kan ministeren så garantere, at Hamas ikke direkte eller indirekte kan disponere over de danske donationer i Gaza og på Vestbredden?
Jeg skal orientere om, at der er en fejl i spørgsmålsteksten.
Der står 2 mia. dollar, men der skal rettelig stå 1 mia. amerikanske dollar.
Da Hamas er den andenrigeste terrororganisation i verden med en årlig »omsætning«, der runder 2 mia. amerikanske dollar, kan ministeren så garantere, at Hamas ikke direkte eller indirekte kan disponere over de danske donationer i Gaza og på Vestbredden?
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Helt ærligt, fru Inger Støjberg, jeg synes faktisk ikke, det er i orden at være med til at sprede et budskab, som vi faktisk i fællesskab og i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter skal have manet i jorden.
Med hensyn til det der med at give indtryk til de unge af, at man lige så godt kan opgive at starte på en erhvervsuddannelse, fordi der simpelt hen nærmest kun er lukkede døre i forhold til at få en praktikplads, vil jeg sige, at det ikke stemmer overens med virkeligheden.
Det vigtige budskab er at sige: Vi er et videns- og produktionsland, vi har brug for langt flere unge, der vælger en erhvervsuddannelse, og der er langt bedre muligheder for, at de kan gennemføre den med en praktikplads.
Der er ikke særlig mange lukkede døre, hvis man virkelig gerne vil gennemføre en erhvervsuddannelse.
Inger Støjberg (V), 2014-11-19:
Tak for det.
Jeg må sige, jeg synes, det var systemet, der talte i dag, og ikke det menneske, som engang var meget, meget engageret i alt, hvad der handlede om uddannelse, skolepraktik, praktikforløb, og hvordan vi skaffer lærepladser.
Jeg synes, det var et system, der talte – i hvert fald til mig – i dag.
Og helt ærligt, minister, jeg må indrømme, at det svar, der blev givet, da jeg spurgte, hvad svaret egentlig er til de 12.000 unge, der mangler en praktikplads – nemlig at det kun er 500 af dem, der ikke får en uddannelse – simpelt hen ikke er i orden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Jamen der er svaret på spørgsmålene, så jeg har ikke noget imod, at vi fortsætter til det næste.
I forbindelse med donorkonferencen i Cairo i oktober 2014 blev der givet et samlet tilsagn om 31,8 mia. kr. til genopbygningen af Gaza – mener ministeren, at denne gigantiske bevilling er en rimelig prioritering set i forhold til de økonomiske rammer, der eksempelvis er til rådighed for andre og større udviklingspolitiske tiltag, eksempelvis under UNHCR, FN's flygtningeorganisation?
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Jeg tror, at alle danskere, som oplevede krigen i Gaza og så, hvad det betød, i forhold til at 20 pct. af alle private hjem er blevet smadret i Gaza, at skoler er blevet ødelagt, at sundhedsklinikker er blevet ødelagt, at tusinder er blevet dræbt, at børn er blevet forældreløse, godt kan forstå, hvorfor det er vigtigt, at vi prioriterer Gaza – særlig når kun 40 pct. er blevet finansieret af de midler, der egentlig er behov for.
Så derfor er jeg jo stolt over at være med i en regering, der fastholder et højt niveau, og som har det samfundssyn og menneskesyn, at vi skal hjælpe de allerfattigste og de svageste i verden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Jo, men endnu en gang vil jeg sige, at jeg anerkender, at der kan være forskellige vurderinger af det, men netop i forbindelse med donorkonferencen i Kairo var der jo faktisk rigtig mange, der sagde – i hvert fald dem, der havde en kritisk tilgang til det – at der var for meget fokus på den materielle genopbygning af Gaza, og at der var for lidt fokus på de langsigtede løsninger.
Det er det, der lidt står i kontrast til,
synes jeg, at vi jo netop ved, at Mellemøstkrisen ikke er sluttet i Gaza.
Altså, vi kan godt bruge mange penge på at genopbygge Gaza og bygge nye skoler og alt det her, men det tager jo ikke ret lang tid at ødelægge det igen, når først det er bygget.
Det ved vi fra tidligere erfaringer, og derfor er det jo den langsigtede løsning, man måske skulle have mere fokus på.
Og der tror vi altså at man bruger pengene forkert.
Vi mener, at det er bedre at bruge dem andre steder og mere bredt – på mange af de andre konflikter, som der er rundtomkring i verden, hvor der er mange mennesker, som oplever både død, ødelæggelse og elendighed – end det er at bruge så mange penge på én specifik konflikt, netop konflikten i Gaza.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Det er helt klart, at selv om vi jo heldigvis i Danmark er med til at finansiere humanitære indsatser mange steder i verden, og at danskerne på den måde – og det ved vi også at der er opbakning til – gerne vil gøre noget for verdens fattigste og for mennesker i nød, så skal de midler selvfølgelig prioriteres.
Det er også derfor, at vi ser på, hvor der er mest behov for de danske midler.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Jeg er helt sikker på, at hvis ordføreren snakkede med arbejdsmarkedets parter, LO og DA, så ville de kunne bekræfte, at vi løbende har møder, som bl.a. har betydet de helt konkrete udmøntninger i dels erhvervsuddannelsesreformen, dels det praktikpladsopsøgende arbejde, dels udmøntningen af vækstpakken.
Og jeg vil godt takke for det samarbejde, der er med arbejdsmarkedets parter, som i den grad faktisk anerkender, at vi politisk er enige om både et enormt kvalitetsløft af erhvervsuddannelserne, en styrkelse af uddannelsesgarantien og bedre muligheder for skolepraktik på områder, hvor vi ved vi har brug for dygtige unge faglærte i fremtiden.
Så jeg er sikker på, at oplevelsen dér ikke er, at vi sidder på hænderne i forhold til det.
Jeg ved også, at Venstre er inddraget i alle de her drøftelser, fordi det er udmøntninger af en fælles aftale.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Jeg anerkender jo, at ministeren har lov til at prioritere, som ministeren vil, og det må regeringen selvfølgelig også, så lang tid der er flertal for det i Folketinget, men det ændrer jo bare ikke ved, at på et eller andet tidspunkt er pengekassen tom.
Vi kan vel blive enige om, at der jo altid er en vis mangel på ressourcer, og derfor vil der altid være behov for at prioritere alle steder, også i den offentlige sektor og også på de offentlige finanser.
Vi kan jo se, at f.eks. Qatar har givet 1.000 millioner dollar til genopbygning af Gaza.
Det er den største donation, der nogen sinde er givet.
Det er selvfølgelig flot og fornuftigt af dem.
Der kan vi altså se, at man tilsyneladende vælger at bruge alt, alt for mange penge på en konflikt i Mellemøsten, nemlig specifikt i Gaza, og derfor vælger man jo så, at der er færre penge til andre gøremål.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
Det er jo sådan, at Danmark bidrager humanitært stort set alle de steder i verden, hvor vi har store humanitære kriser, inklusive altså også i Gaza, og vi giver jo også langt større beløb til andre steder i verden, end vi gør til Gaza.
Det, vi ser på, er jo de appeller, der kommer fra FN.
Det er jo faktisk dem, vi kigger på.
Vi ser på, hvor de største behov er, og på, hvor der er behov for, at der er nogen, der kommer med en finansiering, altså steder, hvor der er underfinansiering af indsatsen.
Der er det f.eks. sådan i Irak i øjeblikket, at der er en stor overfinansiering, eller man er i hvert fald kommet langt op med hensyn til finansieringen, nemlig 200 pct.
I Gaza er det altså kun 40 pct., der er finansieret, og derfor prioriterer vi Gaza.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg takker også ministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Grunden til, at vi har valgt at stille det her spørgsmål, er jo selvfølgelig, at vi ønsker en dialog med ministeren om det her med den prioritering, der er imellem de forskellige steder, hvor der er et humanitært behov – ikke kun i Gaza, men også andre steder i verden, hvor der er rigtig mange flygtninge.
Det er jo faktisk 0,1 milliard amerikanske dollars mindre end det, som er doneret via donorkonferencen i Kairo, hvor der jo blev givet tilsagn om 5,4 milliarder amerikanske dollars til at genopbygge Gaza.
Der er det så, at det står lidt i kontrast til, at der jo på verdensplan er over 50 millioner flygtninge, som man i hvert fald tidligere har været enige om desværre er et stigende tal, og det har rundet 50 millioner.
Men det er jo kun 1,8 millioner mennesker, der bor i Gaza, og derfor synes man måske nok fra mange sider, at det er lige vel voldsomt mange penge nok at bruge ét sted på en humanitær indsats og en genopbygningsindsats, når der er mange andre steder, som også er brændpunkter i verden.
Og det er sådan set den der fordelingsvurdering, som jeg ønsker ministeren skal reflektere lidt mere over.
Altså, vi bruger 5,3 milliarder amerikanske dollars på 1 år via UNHCR til flygtninge, hvor der er over 50 millioner, men vi bruger så samtidig også en donorkonference til at rejse 5,4 milliarder amerikanske dollars alene til genopbygning af et land, hvor der bor 1,8 millioner mennesker.
Og der mener vi jo i Dansk Folkeparti, at man kunne have fået meget mere for de penge, hvis man var gået ud og havde investeret lidt mere bredt – også mange af de andre steder i verden, hvor der er folk, der har rigtig dårlige levebetingelser.
Mogens Jensen (S), 2014-11-19:
I forbindelse med den internationale konference om Gaza afholdt i Kairo i oktober blev der annonceret et samlet internationalt tilsagn på cirka 32 mio. kr.
Halvdelen af det beløb vurderes øremærket til Gaza, og beløbet omfatter perioden fra 2014 til og med 2017, og det gennemsnitlige årlige bidrag andrager altså hermed ca. 8 mia. kr.
Det indbefatter det samlede tilsagn fra donorkredsen til såvel den umiddelbare humanitære bistand, den mere langsigtede genopbygningsproces i Gaza, men også den forventede støtte til det samlede Palæstina som helhed.
De tal kan bl.a. sammenholdes med det forhold, at der vurderes at være omkring 17 millioner flygtninge på verdensplan, hvoraf hele 5 millioner er palæstinensere.
FN's organisation for palæstinaflygtninge har mandatet for de palæstinensiske flygtninge og står i fraværet af en fungerende stat på mange områder med det samlede ansvar for flygtningenes sociale og økonomiske vilkår.
Dertil kommer, at sommerens konflikt i Gaza altså har skabt massive ødelæggelser af bl.a. skoler, sundhedsklinikker og landbrugsjord.
Ifølge FN er den humanitære kriseappel for de besatte palæstinensiske områder i 2014 på nuværende tidspunkt kun 40 pct. finansieret; den ekstraordinære kriseappel for Gaza fra august i år er nu finansieret med 79 pct. efter konferencen i Kairo.
Herudover kan jeg nævne, at FN's flygtningeorganisation i 2014 foreløbig har modtaget bidrag på 19 mia. kr., og at verdens flygtninge i øvrigt støttes af en lang række andre organisationer samt værtslande, hvorfor de samlede reelle udgifter til flygtningerelateret bistand er en hel del højere.
Men i lyset af de massive ødelæggelser i Gaza, det høje antal palæstinensiske flygtninge samt det forhold, at kriseappellen for Gaza kun var finansieret med 34 pct. før konferencen i Kairo, finder jeg prioriteringen rimelig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-19:
I forbindelse med donorkonferencen i Kairo i oktober 2014 blev der givet et samlet tilsagn om 31,8 mia. kr. til genopbygningen af Gaza.
Mener ministeren, at denne gigantiske bevilling er en rimelig prioritering set i forhold til de økonomiske rammer, der eksempelvis er til rådighed for andre og større udviklingspolitiske tiltag, eksempelvis under UNHCR, FN's flygtningeorganisation?
Inger Støjberg (V), 2014-11-19:
Jeg anfægter, at man har lagt en finanslov på bordet, hvor man f.eks. har fjernet håndværkerfradraget, der ifølge Dansk Industri gav 5.000 arbejdspladser, heraf 400 praktikpladser.
Det er da sådan noget, der skal til i en tid som den her.
Altså, jeg anerkender fuldstændig, at der er brede aftaler på det her område, og jeg sagde sådan set også, at jeg tror, at vi bredt i Folketinget er fuldstændig enige om, at det at skabe praktikpladser er en nødvendighed, og at det jo selvfølgelig både er nødvendigt for væksten i Danmark, for fremtiden i Danmark og for uddannelsesniveauet i Danmark – hele vejen igennem.
Det, jeg anfægter, er, at man så ikke gør noget ved det, når man faktisk har chancen via en finanslov.
Det synes jeg er mærkeligt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-11-19:
Jamen minister, Venstre kommer med et forslag til at vise vejen, lægger et finanslovsforslag frem og vælger at bibeholde boligjobordningen.
Samtidig ved vi, at vi om ikke andet kunne komme væk fra, at så mange var i skolepraktikordning, fordi de kunne komme ind på en reel praktikplads, især hvis man gik ind og lavede partnerskabsaftaler i stedet for sociale klausuler, som jeg kan høre ministeren synes skulle være den bedste vej.
Når der nu kommer sådanne forslag, hvorfor siger ministeren så ikke: Det havde jeg måske ikke lige tænkt på, men den tager vi, og selvfølgelig laver vi partnerskabsaftaler og argumenterer for at fortsætte boligjorbordningen, hvori der vil være jobs?
Hvorfor siger ministeren simpelt hen ikke ja tak til sådan nogle små veje?