runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Jeg vil sige til skatteministeren, at det jo ikke er rigtigt at sige, at det kræver, at alle pengeinstitutter i verden går med på den ordning, og det kan vi så også stille spørgsmål om under udvalgsarbejdet, for det er jo sådan, at clearingen af internationale betalinger foregår et relativt begrænset antal steder i verden.
Det vil sige, at det faktisk er et relativt begrænset antal steder i verden, man skal have med i en aftale om, at clearingen af pengetransaktioner til Isle of Man nu cuttes - og det kunne vi også godt gøre med hensyn til Luxembourg, Schweiz, Østrig og alle de andre lande, som simpelt hen på snylterisk vis ønsker at tjene på, at de kan snyde vores skattesystem.
Jeg kan ikke forstå, at det ikke for længst er gennemført.
Det er jo ikke Isle of Mans styrke, der gør, at vi ikke har gjort det.
Det er jo formentlig kun, fordi der er store selskaber hos os selv, der synes, at det er en rigtig god idé at have den slags snylterlande, hvor de også selv kan udnytte systemerne.
Slagsmålet kunne tages, hvis vi ville, og det er bare det, jeg vil have, og vi tager det i udvalgsarbejdet.
Jeg ved ikke, hvor mange centre der er, og jeg ved ikke, om skatteministeren er klar over det, men jeg mener, at det er et relativt begrænset antal centre, der bruges til at sikre de her internationale clearinger af betalinger.
Det er da et virkningsfuldt middel, og jeg kan ikke forstå, at det ikke kan undersøges.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Det lyder relativt enkelt, når hr. Frank Aaen fremlægger det.
Hvis det var så enkelt, og hvis det også var realiserbart, kunne man jo have troet, at hr. Frank Aaen ville have brugt den indflydelse, han havde på den tidligere regering, der stod hr. Frank Aaen politisk nærmere, til at få gennemført det her relativt enkle indgreb - hvis det altså var enkelt.
Men det er ikke enkelt, og der er nok en grund til, at det ikke er blevet foreslået, der er nok en grund til, at det ikke er blevet gennemført, og så er der en grund til, at regeringen fortsætter med at arbejde i realiteternes verden på at få lavet forbedringer, skridt for skridt, for netop at få stoppet det, jeg faktisk tror at jeg undtagelsesvis er enig med hr. Frank Aaen i, nemlig at der er nogle virksomheder, der snylter og kan bruge skattelylande, og der er nogle lande, som giver sig selv en fordel på bekostning af alle os andre, nemlig ved at tillade sig selv at være skattelylande og skjule formuer for andre landes skattevæsener.
Det betyder, at de ærlige borgere og de ærlige virksomheder i Danmark og andre lande kommer til at betale en skat, der er højere, end det var nødvendigt, fordi der er nogle, der snylter, og det er ikke tilfredsstillende.
Derfor skal vi også bruge de skridt, der er realistiske, for at komme denne svindel til livs.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Jeg kan forstå, at skatteministeren mener, at hvis det, jeg foreslår, kan lade sig gøre, skal vi prøve.
Vi prøver så at se, om vi ikke kan komme videre med det.
Anders Broholm (V), 2008-04-14:
Lovforslaget omhandler indgåelse af en dobbeltbeskatningsaftale imellem Danmark og Georgien.
Aftalen består altså af regler for, hvornår Danmark og Georgien kan beskatte forskellige former for indkomst, som en person, der er hjemmehørende i den ene stat, bopælsstaten, modtager fra den anden stat, kildestaten, og for, hvordan dobbeltbeskatning undgås.
Konsekvensen af dobbeltbeskatningsaftaler er generelt, at de forbedrer erhvervslivets vilkår for investering i det pågældende land og forbedrer mulighederne for at arbejde i udlandet.
Det er et fornuftigt forslag, og Venstre kan bakke op om det.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Formålet med dobbeltbeskatningsaftalen er at fjerne de hindringer, som dobbeltbeskatning kan medføre for en udvikling af de økonomiske relationer mellem Georgien og Danmark.
Herved opnår virksomheder og personer i det ene land bedre skattemæssige betingelser for investeringer, etablering eller arbejde i det andet land, som følge af at dobbeltbeskatning undgås og større klarhed om de skattemæssige dispositioner opnås.
De danske investeringer i Georgien og de georgiske investeringer i Danmark er måske ikke det, der driver vores samfundsøkonomi lige i øjeblikket, og de provenumæssige konsekvenser af lovforslaget vil være meget begrænsede, men det gælder jo princippet om, at det er vigtigt at have de her aftaler, selvfølgelig navnlig hvis forholdet skulle udvikle sig, og også, at det er fornuftigt at have den her slags aftaler i forhold til alle de lande, som vi har økonomiske relationer til.
Så Socialdemokratiet hilser denne dobbeltbeskatningsaftale velkommen.
Mikkel Dencker (DF), 2008-04-14:
Jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti også hilser en dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Georgien velkommen.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Det er jo altid fornuftigt at have de her aftaler mellem Danmark og andre lande, også selv om det måske er et land, der ikke er så mange økonomiske relationer til.
Man kan da gøre sig overvejelser om, hvor mange virksomheder og borgere der er omfattet af den her aftale.
Men under alle omstændigheder er det i hvert fald fornuftigt at have en sådan aftale.
Derfor støtter vi også, at den vedtages.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-14:
SF finder, det er fornuftigt at få aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning på plads med så mange lande som muligt, herunder naturligvis også Georgien.
Forslaget indeholder bestemmelser om, hvornår Danmark eller Georgien kan beskatte forskellige former for indkomst, som en person modtager i bopælsstaten fra kildestaten, og om, hvordan dobbeltbeskatning undgås.
SF hæfter sig ved, at aftalen fastslår, at det ikke er muligt at få udbetalt danske sociale ydelser beskattet med georgisk skat, og at det heller ikke er muligt at få udbetalt pensioner med georgisk skat, hvis den er indbetalt med danske fradrag.
Det er fornuftigt og retfærdigt.
SF ser positivt på bestemmelserne om udveksling af oplysninger om indkomster i bopælsstaten, som Danmark eller Georgien skal bruge i sin skatteligning af virksomheder og borgere.
Aftalen mellem Danmark og Georgien ventes at få meget begrænsede provenumæssige konsekvenser, hvilket også andre ordførere har nævnt.
Men kan aftalen her om undgåelse af dobbeltbeskatning fremme samhandelen mellem de to lande, er det godt.
For et ungt demokrati som Georgien er det jo sundt at få mere samhandel og flere forbindelser med lande som Danmark, og dobbeltbeskatning skal ikke være en sten på vejen, der hindrer øgede investeringer og handel mellem Danmark og Georgien.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-14:
Der er sagt meget klogt og meget fornuftigt af de tidligere ordførere om den her sag, og jeg er i den situation, at jeg simpelt hen blankt må indrømme, at jeg ikke kan finde på mere klogt og fornuftigt at sige om forslaget, andet end at Det Konservative Folkeparti også støtter det.
Så det gør vi.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Dobbeltbeskatningsaftaler er jo et meget nyttigt instrument for at fremme økonomisk samarbejde mellem landene, og Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Skat er et vanskeligt sprog, og her har vi et godt eksempel.
Når vi taler om dobbeltbeskatningsaftaler, går det jo som regel ud på det modsatte af dobbeltbeskatning, og det går også meget tit ud på, at det, vi vil have, er beskatning, hvor der ellers ikke er nogen beskatning.
Det er altså helt det modsatte af, hvad ordene lægger op til.
Men det her ser ud til at være mere i overensstemmelse med normal standard, og i udvalgsarbejdet vil vi selvfølgelig lige stille et spørgsmål om, hvorvidt vi er oppe på normale standarder med de her aftaler.
Men det ser sådan ud.
Og hvis det er tilfældet, er det ikke det bedste, vi kunne tænke os, men så er det i hvert fald det bedste realistisk set.
Det ikke sådan, at vi altid er imod realistiske fremskridt.
Vi er sådan set for realistiske fremskridt.
Vi er for alle fremskridt, hvis de går i den retning, vi synes verden skal udvikle sig i, også selv om de er meget små.
Og derfor kan man også lige tænke på den debat, vi havde under det forrige forslag.
Det regnede vi jo med at skulle støtte, fordi det trods alt var bedre end ingenting.
Og jeg regner altså også med, at vi skal støtte det her forslag.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Det må siges stort set at være dagens mest positive melding, der kom der fra hr. Frank Aaen, en melding om, at Enhedslisten ikke altid er imod realistiske fremskridt.
Man må sige, at vi da så er på vej.
Jeg mindes ikke ret mange forslag til dobbeltbeskatningsaftaler, som der har været stor uenighed om i Folketinget, og det skyldes nok, at det er en rigtig god idé.
Og det er det her også.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Og til det sproglige, som hr. Frank Aaen nævnte, vil jeg bare sige, at jeg er enig i, at man måske kan forstå dobbeltbeskatningsoverenskomst lidt tvetydigt, men der er slet ingen tvivl om § 1 i lovforslaget, nemlig at det er en aftale til undgåelse af dobbeltbeskatning og forhindring af skatteunddragelse.
Det er ambitionsniveauet, hver gang vi indgår en dobbeltbeskatningsoverenskomst, nemlig at det er for at undgå dobbeltbeskatning og samtidig for at undgå skatteunddragelse.
Det er jeg sikker på aftalen her lever op til.
Vi besvarer under udvalgsarbejdet de spørgsmål, der måtte være, og så håber jeg på stor enighed ved tredjebehandlingen.
Peter Christensen (V), 2008-04-14:
Her har vi at gøre med et lovforslag, som klart forbedrer og forenkler dødsbobeskatningen.
Med det her lovforslag får vi reduceret den administrative byrde, som efterladte slægtninge og pårørende har, og nok så vigtigt vil lovforslaget resultere i, at knap 1.500 af de nuværende 3.500 skattepligtige dødsboer vil blive fritaget af den grund, at boligen fremover vil blive undtaget opgørelsen.
Så jeg synes, at det er nogle forenklinger, som er gode.
Dertil er der så en ændring, som vil betyde, at dødsboskatteloven også fremover vil følge den definition af arveloven, som vi for nylig fik vedtaget i 2007, og at der dermed også vil blive en sammenhæng imellem de to definitioner, så man ikke skattemæssigt straffes for ikke at være blevet gift med hinanden.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som Venstre kan støtte.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-14:
Lovforslaget er en del af udmøntningen af den finanslovaftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance.
Det er en sammenkobling af en række forslag, som skal forenkle administrationen i forbindelse med et dødsbo.
Jeg synes, det er godt, at dødsboskattereglerne tilpasses arvelovsreformen, som vi vedtog sidste år.
Der er en række gode forslag, som umiddelbart ser fornuftige ud.
Ændringerne i grænserne for skattefritagelse, står der i forslaget, medfører et forventet provenutab på ca. 15 mio. kr.
Provenutabet indikerer, at lovforslaget alene sigter på en mere smidig administration og tilpasning af lovgivningen.
Under det udvalgsarbejde, vi nu skal i gang med, vil jeg dog gerne have uddybet, hvilke beregninger og antagelser der ligger til grund for det beregnede provenutab.
Er det realistisk, eller er den beskedne størrelse udtryk for ønsketænkning?
De skriver, at de beregninger, de har lavet, tyder på, at provenutabet vil blive betydelig større end det, som Skatteministeriet her har beregnet.
Det er noget af det, vi gerne vil have belyst i det videre udvalgsarbejde, og herefter vil vi tage endelig stilling til lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2008-04-14:
Den del af finanslovaftalen, som udmøntes, er den del, der vedrører dødsboskatteloven, og det har Venstres ordfører allerede på glimrende vis fremlagt.
I Dansk Folkeparti er vi ganske godt tilfredse med, at en stor del af dødsboerne dermed bliver fritaget for at betale skat.
Den anden del af lovforslaget er simpelt hen en implementering af den nye arvelov, som jo et enigt Folketing vedtog her for et års tid siden.
Den bliver hermed implementeret i dødsboskattereglerne.
Det er i sig selv også positivt nok.
Herefter følger der så også en række mindre, administrative forenklinger af dødsboskatteordningen.
Jeg skal samlet set sige, at det jo er kompliceret stof, som jeg ikke skal gennemgå i detaljer, men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Også Ny Alliance synes, at det er ganske fremragende at lukke utilsigtede skattehuller.
Derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget, og derfor kan jeg, som min forhenværende partifælle, hr. Niels Helveg Petersen, sige, at jeg heller ikke umiddelbart kan finde noget at være imod.
Jeg ved så ikke, om det er et selvstændigt problem for mig og Ny Alliance, at jeg på den måde ikke kan finde noget at være uenig med hr. Niels Helveg Petersen om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Jeg er umiddelbart ude af stand til at finde indvendinger mod lovforslaget, hvilket selvfølgelig er beklageligt, men sådan forholder det sig.
Det er jo et led i bestræbelserne på at bekæmpe skadelig skattepraksis.
Jeg synes, at det er meget nyttigt, at der indgås en aftale om udveksling af oplysninger i skattesager.
Det betyder, at de danske skattemyndigheder kan indhente oplysninger fra skattemyndighederne på Isle of Man til brug for dansk beskatning, og det synes jeg er et meget nyttigt formål.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2008-04-14:
Lovforslaget, vi nu skal behandle, sigter mod tre mål: For det første at skabe smidigere sagsgange i skatteadministrationen, så borgerne hurtigere kan få afsluttet en skattesag og få afklaret deres skat, bl.a. ved at nedbringe sagsbehandlingstiden ved Landsskatteretten; for det andet sigter forslaget mod at lette erhvervslivets administrative byrder; og for det tredje gennemføres en række justeringer af skattelovgivningen.
Som nævnt omfatter forslaget en lang række tekniske ændringer for at fremme sager i Landsskatteretten, som det vil være for vidtgående at beskrive i detaljer, men fælles for dem er, at de er med som anbefalinger i rapporten »Kortere sagsbehandlingstider i Landsskatteretten« fra juni sidste år og således er resultatet af et omfattende arbejde med at forenkle skattebehandlingen.
Lovforslaget omfatter bl.a. også, at flere borgere får en rigtig årsopgørelse, en hurtigere sagsbehandling, at der bliver forenklede regler om bindende svar, og at behovet for oplysninger direkte fra virksomhederne nedbringes.
Der skabes også enklere selvangivelsesprocedurer m.v. Jeg kan slå fast, at Venstre støtter intentionerne om afbureaukratisering og dermed lettelser af de administrative byrder for erhvervslivet, og at vi med tilfredshed har noteret os, at regeringen har sat et omfattende arbejde i gang for netop at lette virksomhedernes administrative arbejde.
Det fremgår bl.a. også af regeringsgrundlaget, at de administrative byrder skal lettes med op til 25 pct. inden 2010.
Samtidig er det også vigtigt for den enkelte borger, at han eller hun hurtigst muligt kan få klarhed over sin skat og dermed over sin økonomiske situation.
Derfor støtter vi også alle tiltag, som kan medvirke til at smidiggøre arbejdsgangene og nedbringe de sagsbehandlingstider, som mange oplever som for lange og for besværlige at komme igennem.
Det er derfor positivt, at forslaget lægger op til at reducere skatteborgernes arbejde med bl.a. selvangivelsen.
Venstre støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-14:
Lovforslag nr. L 116 indeholder et hav af ændringer, justeringer og forenklinger, der samlet gerne skulle føre til en modernisering af skatteadministrationen, forkortede sagsbehandlingstider og øget retssikkerhed.
Jeg vil gerne bemærke til socialdemokraternes ordfører, der omtalte de manglende ressourcer i SKAT til at føre de moderniseringer ud i livet, at det også er en bekymring, som SF deler.
SF støtter gerne et initiativ, hvis skatteministeren skulle tage det, til at få øgede bevilliger til flere medarbejdere i SKAT.
Så har ministeren problemer internt i regeringen med at få penge nok til flere medarbejdere, hjælper vi gerne med at sørge for, at ligningen er god.
Efter gennemgangen af høringssvarene synes der at være en bekymring i forbindelse med remonstrationsordningen, hvor klager skal sendes til den instans, der klages over.
Jeg deler skatteministerens ønske om at undgå overbebyrdelse af Landsskatteretten, og her kan skatteankenævnene godt bringes mere på banen.
I den forbindelse er det positivt, at skatteankenævnene gives adgang til oplysninger hos SKAT, så arbejdet lettes.
I forbindelse med den remonstrationsordning er der iværksat lovovervågning, og den må vi så følge med i.
Det vil spare yderligere arbejde i SKAT og bidrage til at mindske skatteunddragelse.
I forhold til spørgsmålet om bindende svar er det udmærket, at der er enhedsgebyrer, og muligheden for tilbagebetaling, også når en anmodning om et bindende svar er blevet tilbagekaldt, er positiv.
Det frigør arbejde i SKAT og giver bedre retssikkerhed for den enkelte borger, i og med at indsendelsesfristen for bindende svar bliver afskaffet, og at man ikke skal beregne, hvad det mon vil koste at bede om et bindende svar til afklaring af sin sag.
Der indføres en sanktion for manglende genindberetning fra virksomhedernes side, hvilket er udmærket.
Et problem midt i de mange udmærkede tiltag, der er i L 116, handler om ophævelse af underretningspligten vedrørende indeholdelse af A-skat, som også socialdemokraternes og Dansk Folkepartis ordfører var inde på.
Det medfører umiddelbart en forringelse for borgerne og ikke mindst for dem, der ikke er stærke brugere af it og af SKAT's tast selv-muligheder.
Lønmodtagerne bør i forbindelse med deres lønudbetaling af gennemsigtighedsgrunde have oplyst, hvad der er indeholdt i A-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
Der er som sagt rigtig mange ting i det her lovforslag, og jeg har blot berørt nogen af dem her.
SF afventer med en endelig stillingtagen til, at udvalgsbehandlingen har givet lejlighed til grundigere at kigge på konsekvenserne, men SF har umiddelbart en positiv indstilling til forslaget og intentionerne med det og håber, at det kan føre til det, som overskriften bebuder, nemlig en modernisering af skatteadministrationen med de forbedringer, det medfører.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-14:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi er jo tilhængere af, at vi gør livet så enkelt som muligt for både forvaltningen, borgerne og erhvervslivet.
Det er jo målet med det her lovforslag, at vi skal forenkle reglerne.
Det sker på en lang række områder, hvor der sker en lettelse af de administrative byrder i forbindelse med de processer, der nu engang hører til ligning og vurdering af skattesager.
Der er jo tale om ganske mange enkeltforslag, der er indeholdt i det samlede lovforslag, hvor nogle af dem er meget tekniske.
Det vil vi være meget opmærksomme på, og vi vil også være opmærksomme på det under udvalgsarbejdet.
Der er kommet høringssvar, og der kommer formentlig også henvendelser til Skatteudvalget, mens vi behandler forslaget.
Jeg synes, at vi under udvalgsarbejdet skal være meget opmærksomme på at vurdere de enkelte henvendelser for at sikre, at det, der lægges op til, altså en forenkling, også fører til det og af borgere og virksomheder opleves som en forenkling.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Det vil vi gå positivt ind i i udvalgsarbejdet.
Jeg lagde med interesse mærke til, at både den socialdemokratiske ordfører og Dansk Folkepartis ordfører rejste spørgsmålet, om det var rimeligt at ophæve underretningspligten og om indeholdelse af A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og SP-bidrag.
Det er selvfølgelig en sag, som nøje må vurderes under udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Enhedslisten ser også som udgangspunkt positivt på lovforslaget om at modernisere skatteadministrationen.
Der er andre, der har været inde på, om det f.eks. er korrekt at ophæve oplysningspligten.
Jeg mener selv, at det er betænkeligt.
Man skal kunne se tydeligt og nemt, hvad det er, man betaler i skat, og der er måske nogle af de ting, der i øjeblikket sker i forbindelse med selvangivelse og årsopgørelse, som går lidt for vidt i retning af at forenkle tingene.
Jeg synes, vi skal kigge på det, for det er også meget vigtigt, at borgeren meget nemt kan sætte sig ind i, hvad det i det hele taget er, der sker.
Det er jo ganske mange penge, det drejer sig om for den enkelte.
Så der ligger en betænkelighed, som er blevet nævnt af andre, og som vi også støtter, men som udgangspunkt er vi positive over for lovforslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Ny Alliance er også positive over for forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-14:
I Venstre går vi ind for regelforenkling og forenkling af vores praksis i kontakten med det offentlige.
Det forslag, som vi behandler nu, og som indebærer, at vejbenyttelsesafgiften, eller rettere sagt betalingen af vejbenyttelsesafgiften, digitaliseres, er derfor et forslag, som er vand på Venstres mølle, fordi det lige præcis forenkler kontakten med det offentlige og den praksis, der er, når man skal betale vejbenyttelsesafgiften.
I bund og grund er der tale om et teknisk lovforslag, som fuldt indfaset vil lette betalingen og registreringen af vejbenyttelsesafgift for lastbiler, og det betyder bl.a., at chaufførerne ikke længere i papirform skal have en kvittering med, hvormed de viser, at de faktisk har betalt vejbenyttelsesafgiften, så samlet set er det et lille, let og teknisk lovforslag, som Venstre kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Det er sikkert svært at gå imod det her lovforslag, da det er et fremskridt i forhold til i dag,
Hvis jeg har ret i, at det ikke er en lov, der lever op til den normale standard, kan man jo godt overveje, hvorfor den ikke gør det.
Hvis vi nu indgår en aftale, hvorfor lever den så ikke op til den normale standard?
Er det også korrekt, som det blev nævnt af SF's ordfører, at vi har betalt - det ser sådan ud - en skattelettelse for at få en aftale om at få oplysninger?
Hvis det er korrekt, skulle vi så have betalt noget mere for at kunne få mere den anden vej?
Hvorfor skal vi overhovedet betale noget?
Det synes jeg også er værd at få sagt.
Når jeg siger de her ting, er det, fordi vi så tit har problemer med at håndtere de her skattelylande.
Det plejer at blive sagt - det siger Luxembourg, Østrig og Schweiz og de andre også - at så længe der er en ø ude i Atlanten, er det vanskeligt at stoppe alle skattelylande.
Det er muligvis korrekt - det kan vi muligvis tage som et udvalgsspørgsmål men kunne man ikke bare tage de her lande, der bevidst udnytter muligheden for at lave et skattely, så store selskaber kan undgå at betale skat, ud af det internationale banksystem?
Kunne man ikke bare klippe forbindelsen til de transaktioner, som i dag gør det muligt at flytte penge?
Der er jo ingen, der ror med en robåd ud til Isle of Man for at placere sine penge dér og på den måde slippe i skat.
De bruger jo banksystemet, clearingordninger, til at få flyttet pengene derud.
Kunne man ikke sanktionere de her lande ved at sige, at hvis de f.eks. ikke har en standard, som den bør være ifølge OECD's regler, klipper vi deres mulighed for at være en del af det internationale banksystem?
Var det ikke en mulighed, så vi kunne håndtere de her lande på en noget mere håndfast måde, for det er jo enorme milliardbeløb, der globalt set bliver snydt med via skattelylandene?
Derfor vil jeg også sige, at det undrer mig lidt - det vil jeg også gerne have en kommentar til - at de økonomiske og erhvervsmæssige konsekvenser synes at være begrænsede.
Det vil sige, at der altså ikke er noget skattehul af betydning at lukke.
Sådan står der i bemærkningerne.
Til gengæld regner man med, at utilsigtede provenutab i fremtiden vil blive undgået.
Det tror jeg altså ikke på.
Hvis der er et hul, der skal lukkes for at undgå fremtidige tab, er jeg stjernesikker på, at det også har betydet tab i det fortidige.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke den bemærkning, og det vil jeg gerne have uddybet.
Hvis det virkelig er sådan, at der er huller, som erhvervslivet ikke har fået øje på, må jeg sige, at det er meget usædvanligt.
Det er meget usædvanligt, at der er skattehuller i forbindelse med så oplagt et skattelyland som Isle of Man, som erhvervslivet ikke har fået øje på.
Vi har altså nogle spørgsmål, som vi gerne vil stille under udvalgsarbejdet.
Selv om vi ikke synes, at lovforslaget er godt nok, er det nok vanskeligt ikke at betragte det som et fremskridt, som vi i sidste ende vil støtte.