runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-06-10:
Et klart svar fik jeg ikke, og det havde jeg naturligvis heller ikke forventet.
Hvad kan man forvente af en socialdemokrat?
Jeg synes efterhånden, at den plan ser ud til at være et kæmpestort bluffnummer.
Der er hverken hoved eller hale i den økonomiske politik, som S og SF har fremlagt, og det er måske også derfor, at hr. Torben Hansen ikke kan give et helt klokkeklart svar på, om man vil tilbagerulle dagpengeperioden eller ej.
Nej, vi får et svar om, at man vil tale med fagbevægelsen.
Jeg prøver en gang til, for det kan vel ikke være så svært, vil jeg sige til hr. Torben Hansen: Vil man tilbagerulle dagpengeperioden eller ej?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Det, som fru Helle Sjelle bl.a. hørte, da vi havde alle deputationerne inde, var, at de kunne gøre opmærksom på, hvilke alvorlige konsekvenser det her havde, bl.a. fordi man undergraver trygheden i dagpengesystemet for den enkelte.
Det bliver i tusindvis, der falder ud.
Det var også det, som vi hørte.
Det bliver i tusindvis, der kommer på kontanthjælp.
Men ud over det sagde deputationerne også, at det, de heller ikke kunne forstå, var, at man havde lavet det her som en tyv om natten, nemlig at man overhovedet ikke havde haft nogen drøftelser med nogen som helst.
Som punkt 2 vil vi ikke lave besparelser på dagpengene.
Som punkt 3 synes vi, at det er usympatisk kort.
Og som punkt 4 – og det skal fru Helle Sjelle også være opmærksom på – er det sådan, at når jeg siger arbejdsmarkedets parter, mener jeg begge sider af bordet, både LO og DA.
For vi vil gerne se på, hvordan vi kan gøre det her bedre.
For det, der ligger nu foran os, er usympatisk, og vi vil have et trygt og sikkert dagpengesystem og ikke det, der ligger nu.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Nu påstår hr. Per Clausen, at det, jeg hævder omkring lediges søgemønster, er vidtløftige betragtninger – nej, det er faktisk kendsgerninger.
Ser man på søgemønsteret blandt de ledige i dag, så man på søgemønsteret blandt de ledige, da dagpengeperioden var længere, forholder det sig nøjagtig sådan, som jeg her har beskrevet: Der er en meget høj aktivitet, når folk netop er kommet ind i dagpengesystemet, og så daler aktiviteten, og så stiger den hen mod dagpengeperiodens udløb.
Så vil jeg bare sige til hr. Per Clausen, der forsøger at gøre sig morsom ved at foreslå, at dagpengesystemet helt skulle afskaffes: Det kan jeg forsikre hr. Per Clausen om ikke er Venstres politik.
Vi vil fortsat have en lang dagpengeperiode, vi vil fortsat have en høj kompensationsgrad, så jeg mener faktisk, at vi også efter dagpengereformen her vil have et dagpengesystem, som bidrager meget væsentligt til fleksibiliteten på det danske arbejdsmarked.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Det er rent faktisk det, vi har forsøgt at adressere i »En Fair Løsning«, hvor vi netop siger, at vi skal have styrket uddannelserne, styrket forskningen, styrket innovationen.
Det er, at man går ind og forringer voksenefteruddannelse og -videreuddannelse, at man forringer SVU’en, at man forringer universiteternes rammebetingelser.
Og så er man også med til at skabe et fattigere Danmark.
Det er det, hr. Per Dalgaard er med til.
Nu tager hr. Per Dalgaard så den her diskussion op, og det vil jeg tro at hr. Per Dalgaard gør for at lægge røgslør ud over det, der sådan set er kernen i lovforslaget, nemlig at Dansk Folkeparti med åbne øjne i dag og efter tredje behandling på onsdag er med til at sende i tusindvis af danskere ud af dagpengesystemet og ind i kontanthjælpssystemet.
Det er det, som hr. Per Dalgaard er med til.
Hr. Per Dalgaard er ikke med til at skabe en vækstdagsorden.
Hr. Per Dalgaard er med til at skabe en situation, hvor folk bliver smidt ud, og er med til på sigt at skabe et fattigere Danmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-10:
Det vil altså sige, at det kæmpe store hul på 15 mia. kr., vi nu har konstateret der er i planen, skal finansieres ved at lægge nogle afgifter på nogle usunde fødevarer.
Det holder jo ingen steder, det er helt til grin.
Derfor bliver hr. Eigil Andersen nødt til at svare helt konkret på det.
Hvordan skal den der ekstra uge, som alle i fremtiden skal arbejde mere hvert år – f.eks. i form af en uges mindre ferie – ifølge Socialdemokratiet og SF's forslag, finansieres?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Jeg vil knytte en bemærkning an til spørgsmålet om, om sygeplejersker skulle fyres.
Der er ikke nogen kæmpestore huller i vores plan overhovedet, det er en påstand, som man fører frem, men om så alle borgerlige folketingsmedlemmer råber den i kor på én gang, bliver den ikke mere rigtig af det.
Det forslag, der handler om, at man kan forøge arbejdstiden, vil blive forhandlet ved sædvanlige overenskomstforhandlinger, og det vil blive sendt ud til en sædvanlig urafstemning, og der vil blive stemt om det på ganske almindelig vis.
Så der er ikke noget diktat herfra om det, men jeg er overbevist om, at det vil ende på den måde.
Det kan så godt være, at løsningerne bliver forskellige inden for de forskellige arbejdsområder, afhængig af hvad man mener passer bedst inden for brancherne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Den debat, vi har i dag, er sådan set en forlængelse af den, vi havde for en uges tid siden, men frygten bliver jo ikke mindre, når man kigger på den måde, som bl.a. Socialistisk Folkeparti siger det her skal finansieres på.
Det, som jeg hørte i ordførerens startbemærkninger, er jo, at man vil tilbagerulle, og man vil slet ikke afvise, at vi kan komme op på at få en dagpengeperiode på op til 5 år.
Det var det, ordføreren var inde på.
Det er jo sådan, at vi kan se, at man bl.a. i den her »En Fair Løsning« beregner sig frem til, at man i de her forhandlinger, der skal være med arbejdsmarkedets parter, forventer et nettoprovenu på 22 mia. kr., som så skal finansiere de her mange, mange SF-initiativer og socialdemokratiske initiativer, som er kommet i en strid strøm igennem flere måneder nu.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål i forbindelse med den her tilbagerulning: Hvor skal pengene komme fra, hvis ikke man kan finde frem til en aftale med arbejdsmarkedets parter?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Man bruger udtrykket, at jeg har sagt, at vi vil tilbagerulle forringelsen af dagpengeperioden.
Det må man fortolke, som man vil.
Vi vil annullere besparelsen, vi vil føre pengene tilbage, og jeg har nævnt eksempler på, hvad der kan komme ud af trepartsforhandlingerne.
Det kunne f.eks. være 3 år eller 4 år eller 5 år.
Men jeg er ikke i stand til at sige, hvad det ender med, det vil også være uhøfligt over for de forhandlere, der i givet fald skulle forhandle det på plads.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Jamen jeg må indrømme, at jeg ikke forstår det svar, jeg får fra Socialistisk Folkepartis ordfører, for man må da skulle finansiere de her ting.
Det her er bare ét eksempel ud af rigtig mange, der er kommet fra Socialistisk Folkeparti igennem flere måneder nu; man vil tilbagerulle, og man vil finde flere penge osv.
Det seneste, vi har set, er, at man turnerer rundt i hele Danmark og fortæller, hvor mange millioner kroner kommunerne kan se frem til, hvis S og SF's plan bliver til virkelighed.
Fakta er jo, at man har indført juleaften hele året rundt, det er jo det, vi kan se med det her forslag.
Hver gang man kan finde et sted, hvor man ikke har fundet en finansiering, siger man bare: Jamen dem skal vi så lave en aftale med arbejdsmarkedets parter om.
Det er jo dybt useriøst at diskutere økonomien på den måde, som det gøres her, ved at lægge det over til trepartsdrøftelserne, når vi står med en akut mangel på statsfinanserne.
Det er bluff fra ende til anden.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Altså, for befolkningen tror jeg valget er meget klart.
Det handler om, hvorvidt man skal vælge en asocial linje, som skærer ned på børnechecken til familierne; som rammer tusinder af arbejdsløse ved at kaste dem ud af arbejdsløshedssystemet; som indebærer 8.000 fyringer og da formentlig flere i kommunerne osv. osv.
Det er den ene linje.
Jeg tror godt, at den danske befolkning er i stand til at vælge imellem de to muligheder.
Jamen det kan der jo svares klart på, for hr. Krüger gør jo den fejl, at han glemmer, at vi også har en privat sektor – altså de, der er privatansat og arbejder ekstra, betaler også skat.
Altså, både offentligt ansatte og privatansatte betaler skat, også af den ekstra arbejdstid.
Skatten skal ikke sættes op som følge af det her, men der er i S og SF’s skatteplan en række forskellige skatteændringer, som jeg går ud fra hr. Kasper Krüger også kender til, og som jeg ikke skal gennemgå her.
Men det, som er meget vigtigt at sige, er, at man nu i mange år har talt om, at vi står over for et stort problem i det danske samfund med mange ældre, som ikke længere er på arbejdsmarkedet, og forholdsvis få unge, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Man har talt om et fremtidigt behov for arbejdskraft.
Når det opstår om nogle år, er det vores mening, at vi så skal forsøge at modvirke det bl.a. gennem det, som vi har foreslået om 12 minutters ekstra arbejde i gennemsnit, og det jo da et meget, meget ansvarligt forslag at komme med i en situation, hvor man f.eks. har talt om at afskaffe efterlønnen i stedet for, fordi man ønsker at hive folk ud på arbejdsmarkedet.
Det går bare ikke af hensyn til de nedslidte.
Foreløbig er der blevet fyret temmelig mange sygeplejersker og temmelig mange folkeskolelærere under den her regering.
Den her plan indeholder bl.a. det, at usunde fødevarer vil blive belagt med nogle afgifter, sådan at vi kan få nogle penge i kassen, der også kan bruges til et bedre sundhedsvæsen.
Så der er ikke nogen fare for nogen sygeplejersker overhovedet, kan jeg fortælle hr. Flemming Damgaard Larsen.
I det hele taget er planen som sagt finansieret, og det ender ikke med nogen form for fyringer inden for det offentlige.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-10:
Jeg kan så inderligt godt forstå, at hr. Eigil Andersen ikke ønsker og ikke vil have, at vi kommer ind på SF-planen.
Vandet fosser ud af den.
S-SF-planen hænger slet ikke sammen.
Der er et kæmpe, kæmpe stort hul i den, og derfor er det jo helt naturligt, at vi så spørger ind til, hvad det så betyder.
Betyder det, at der er nogle i den offentlige sektor, der skal fyres?
Eller betyder det, at der skal ske kraftige skatteforhøjelser for den danske befolkning?
Hvis det første sker, altså at der skal foregå fyringer i den offentlige sektor, er det så sygeplejersker, der skal fyres, er det politibetjente, der skal fyres, er det lærere, der skal fyres, eller hvem er det?
Vi bliver nødt til at have et klart svar på det.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-10:
Et godt, gammelt kneb i debatten er, at hvis man ikke kan svare på et spørgsmål, går man enten til modangreb eller taler om noget andet.
Det er det, vi er vidne til gang på gang.
Man har jo simpelt hen ikke kunnet undgå, nu hvor det hele efterhånden er klædt fuldstændig af, næsten at høre braget, fra da planen faldt på gulvet og gik itu.
Der er jo ikke noget i den – man kommer til at tænke på kejserens nye klæder.
Det skal jo hænge sammen, vil jeg sige til den kære SF-ordfører.
Man går den stik modsatte vej af, hvad der arbejdes på nu, og også hvad man gør i alle andre lande omkring os.
Kig på Tyskland og alle de andre europæiske lande, de skal jo også til at skabe sammenhæng.
Hvad er det så, vi nu hører fra SF?
Det er bare at lade stå til og skabe udvidelse.
Det skaber da ikke sammenhæng i konvergensprogrammerne og da slet ikke i den danske økonomi.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Altså, hvis man her skal tale om debatkneb, så vil jeg sige, at vi behandler et lovforslag fra regeringen om at forkorte arbejdsløses dagpengeperiode fra 4 til 2 år – et dybt asocialt forslag, som vil ramme tusinder af mennesker – og det, man så her fra borgerlig side ønsker at gøre, er, at føre en temadebat om Socialdemokratiet og SF's plan.
Det er da også fint, for så får vi mulighed for at forklare mere detaljeret, hvad det hele går ud på.
Den er stadig væk lige forkert.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-10:
Til det sidste må jeg jo bare sige, at det kunne være, at SF's ordfører skulle tage en snak med den socialdemokratiske næstformand.
Det er da imponerende, hvis vi i Danmark skulle kunne gøre det fuldstændig modsatte af alle andre lande i EU.
Der er jo ingen andre lande, der siger: Vi behøver ikke at holde igen med udgifterne, vi behøver ikke at foretage os noget.
Alle andre lande i EU er igennem en hård kamp for at få budgetterne til at hænge sammen.
Der er
offentligt ansatte, der går massivt ned i løn.
Skatterne bliver øget.
Der sker voldsomme besparelser rundtomkring.
Det er imponerende, at SF’s økonomiske teori siger, at det skal vi så ikke gøre i Danmark.
Men vil SF's ordfører ikke indrømme, at udfordringen i 2011, 2012 og 2013 ikke bliver løst med S og SF's udspil?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Her kunne man jo være fristet til at svare med et enkelt ord, nemlig nej, det vil SF's ordfører ikke indrømme.
Jeg har ikke set de udtalelser i dagbladet Børsen, som hr. Nick Hækkerup er kommet med, men jeg vil sige, at de skatteændringer, som S-SF-planen også indeholder, træder i kraft længe før 2014.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-10:
Valget er meget klart, sagde ordføreren før.
Det hænger ikke rigtig sammen med, at de svar, som vi har fået indtil nu, bliver indledt med: Det kunne jo være, det må vi se på og i den stil.
Altså, vi får ikke noget klart svar på, hvordan de her ting hænger sammen.
Vi ved ikke, hvad der skal være i stedet for dagpengeperiodens nedsættelse.
Hvordan vil man rulle det tilbage, som man ville i starten af diskussionen?
Hvor skal de 15 mia. kr., der mangler i S-SF-planen, komme fra?
Og hvad skal der ske i forhold til satsreguleringen?
Det må vi jo snakke om, blev der sagt.
Det sejler fuldstændigt, i forhold til hvordan det her skal hænge sammen.
Ordføreren sagde selv, at det er dejligt med den her debat, for så får man mulighed for at forklare sin politik.
Jamen så kom dog i gang!
Så forklar dog, hvordan det hænger sammen, for det har man endnu ikke fået svar på efter de første 14 spørgere.
Så kom nu med svaret!
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-10:
Jeg ved godt, at S og SF opererer med at øge skatterne markant, men hvis S og SF nu skal stå ved, hvad man siger nede i Folketingssalen, har man bl.a. udskudt ting, så danske bilister skal dobbeltbeskattes.
Det kan være, at det så åbenbart ikke gælder længere.
Så er der en ekstraregning til danske bilister på 20 mia. kr., fordi de bliver dobbeltbeskattet.
Tingene hænger jo ikke sammen.
Sådan er det hver gang, vi spørger ind til tingene.
Så bortforklarer man, og man ændrer på budskaber.
Det helt centrale er, at man ikke løser udfordringen, som dansk økonomi står over for nu.
Og når vi prøver at være konkrete i forhold til de 15 mia. kr., ramler det jo også for SF.
Det er et faktum.
Måske så hr. Eigil Andersen Deadline forleden.
Her gjorde en af de økonomiske vismænd opmærksom på, at hvis man øger arbejdstiden, giver det ikke de 15 mia. kr., som SF rejser rundt og fortæller om, men så koster det faktisk en øget satsreguleringen på 6 mia. kr., fordi overførselsindkomsterne justeres, når lønningerne stiger.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Med hensyn til satsreguleringen vil det jo være sådan, at arbejdstiden, som det tidligere er nævnt, kan sættes op på forskellige måder, og hvis en, der arbejder 15 timer om ugen, går op til 37 timer, er der altså vundet en masse arbejdstimer, som ikke udløser noget inden for satsreguleringssystemet.
Derudover vil jeg også sige, at det må man så se på til den tid.
Men når vi har tanken om, at man kunne arbejde 1 time ekstra i gennemsnit om ugen, er det jo lige præcis for at værne imod sociale nedskæringer som den her over for arbejdsløse og andre på overførselsindkomst.
Derfor er det jo nok ikke en given ting, at det værn imod sociale nedskæringer skal føre til, at man skal sætte satserne op på overførselsindkomsterne.
Men det må man se på til den tid.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Det må vi så se på til den tid, siges det.
Det er jo en interessant form for såkaldt økonomisk ansvarlighed, som Socialistisk Folkeparti lægger for dagen.
Men den ligger jo i fin forlængelse af den her nye form for økonomisk teori, man forsøger at indføre i det danske samfund, nemlig at man skulle kunne betale sin gæld af ved at forbruge flere penge og få flere regninger og stifte gæld ud i fremtiden.
Hvis hr. Eigil Andersen kunne nævne mig et eksempel på bare én dansk familie, hvor den logik fungerer sådan derhjemme, kunne det jo være interessant at inddrage resten af Folketinget i den form for økonomisk teori.
For mig bekendt har jeg ikke endnu oplevet nogen steder, hvor det virker sådan, og jeg har heller ikke oplevet, at der er nogen, der kan nikke anerkendende til, at det fungerer sådan i den virkelige verden.
Jeg vil gerne lige spole lidt tilbage til det her spørgsmål om, hvordan man vil finde de penge i den her såkaldte plan.
For nu er vi tidligere blevet præsenteret for, at det jo bygger på en forudsætning om, at alle skal arbejde 1 uge mere, men under forudsætning af, at de offentlige udgifter skal holdes uændret.
Hvilket valg træffer Socialistisk Folkeparti i den sammenhæng?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Det er så et af de spørgsmål, jeg har svaret på tidligere i den her debat, men jeg gør det selvfølgelig gerne igen.
Den ekstra arbejdstid vil udløse ekstra skattebetalinger til det offentlige, og den plan, som Socialdemokratiet og SF har fremlagt, indeholder derfor også finansiering af de offentligt ansattes eventuelle forøgede arbejdstid.
Så der er overhovedet ikke det problem, som fru Sophie Løhde her påstår.
I øvrigt vil jeg da gerne sige helt generelt, at man jo åbenbart fra den borgerlige side må føle, at man har en ufattelig dårlig sag, hvad man også har, med hensyn til at skære dagpengeperioden ned fra 4 til 2 år, når man nu vender det over i retning af oppositionens forslag.
Måske skulle vi lave en ændring af Folketingets forretningsorden, sådan at der også kunne rejses forespørgselsdebatter til oppositionen.
Det tror jeg vil være en rigtig god idé, for så kunne det jo foregå med lidt længere taletid end det, der er muligt her.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Det omhandler nemlig lige præcis et konkret lovforslag, som Socialistisk Folkeparti vil rulle tilbage.
Det bliver så spændende at se, hvordan det stemmer overens med de meldinger, vi ellers har fået fra nogle af de andre partier her i Folketingssalen.
Men når vi er nødt til at spørge ind til de her forskellige forhold, er det jo som punkt 1, fordi vi ikke har fået svar på de spørgsmål, der er stillet, og som punkt 2, fordi den alternative plan, man har lagt frem, ikke hænger sammen.
Derfor er jeg jo nødt til igen at understrege over for hr. Eigil Andersen, at det regneeksempel, som man tager udgangspunkt i i Socialistisk Folkeparti, bygger på Arbejdsmarkedskommissionen, der siger, at man kan skaffe 14 mia. kr., hvis de offentlige udgifter holdes uændret – altså hvis de offentlige udgifter holdes uændret.
Det er jo ikke det, som hr. Eigil Andersen står og lægger frem her fra talerstolen i dag.
Derfor mangler vi fortsat at få et svar på, om de offentligt ansatte ikke skal have løn for den uges ekstra arbejde, de skal levere, eller om de skal have en fyreseddel.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Jeg synes, det er en glimrende debat.
Jeg tænkte bare, at hvis man stillede forespørgselsdebatter til oppositionen, ville der være mulighed for, at vi kunne præsentere tingene i en helhed i stedet for de her svar på 1 minut.
For det sætter trods alt visse begrænsninger.
Jeg bliver nødt til igen at sige, at der ikke er tale om, at nogen offentligt ansatte skal have nogen form for fyreseddel overhovedet.
Dels skal det her gennemføres på et tidspunkt, hvor der er fuld beskæftigelse, dels vil der altså gennem den plan, som vi har lavet, være fuld finansiering også af de offentlige medarbejderes løn.
Jeg har som eksempel nævnt, at det bl.a. ligger i den skatteindbetaling, der sker ud fra den forøgede arbejdstid.
Men det ligger også i andre ting i den skatteplan, som vi har fremlagt.
Så det, der her bliver påstået fra Venstre side, er simpelt hen forkert.
Det vil det også være, hvis der er kommende spørgere, der kommer ind på det samme.
Jeg bliver nødt til at sige det samme til hr. Erling Bonnesen, som jeg sagde under førstebehandlingen af det her forslag, nemlig at Socialdemokratiet og SF's plan opfylder EU's konvergenskrav på den måde, at det offentlige underskud i 2012 vil være på 3 pct., og at det i 2013 vil være på ca. 2 pct.
Derfor er der en økonomisk holdbarhed i planen, og der er ikke noget med, at den smuldrer, eller at vi hopper fra isflage til isflage.
Det har simpelt hen ikke noget på sig.
Som vi nævnte tidligere, er vi meget optaget af også at få afskaffet det enorme bureaukrati, som den her regering har skabt både over for de arbejdsløse og over for en masse andre, bl.a. de offentligt ansatte, som man har dyb mistillid til.
Deres tid kan bruges bedre, så de kan tage sig af de borgere, som de egentlig er sat til at betjene; den skal ikke bruges på at udfylde skemaer.
Det bliver en langt mere effektiv offentlig sektor.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at mennesker, der er på dagpenge, ikke er svage.
Men jeg synes da, at det er en underlig fremgangsmåde, hvis man hos De Konservative har den holdning, at man gerne vil tage hånd om de svageste, og man ikke synes, at de, der er på dagpenge, er svage, så derfor tager man dagpengene fra dem, så de bliver svage.
Så kan man tage hånd om dem.
Det er da en underlig fremgangsmåde.
Det ville da være bedre at sørge for, at der ikke var nogen, der blev svage, og lade være med at sende folk ud i en situation, hvor de kommer til at stå helt uden indkomst og må gå fra hus og hjem og risikerer at få voldsomme sociale problemer.
Hvad er det, man mener at de skal kunne lave fremover?
Helt konkret, hvad er det for nogen job, De Konservative forventer pludselig vil dukke frem ud af intetheden, når man tager dagpengene fra folk?
Når nu fru Helle Sjelle siger, at man er nødt til at lave reformer, hvorfor skal reformer så være lig med, at man skærer ned på dem, der har mindst, i stedet for at lave en reform, hvor man tager fra de rige, der har fået masser af skattelettelser og får lov til at beholde dem?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-10:
Det gjorde man faktisk også under Nyrupregeringen.
Hvis man ser tilbage på, hvad der skete dengang, skete der faktisk det, at mennesker, når de nåede slutningen af deres dagpengeperiode, for langt de flestes vedkommende også var i stand til at finde et job.
Så vi har altså både empirisk belæg, og vi har undersøgelser, der viser, at jo tættere man kommer på dagpengeperiodens slutning, desto mere incitament er der åbenbart for mennesker til at finde et job.
Så jeg er også overbevist om, at det nok skal lykkes for langt størsteparten af de mennesker, som kommer i den situation, at de er lige ved at falde for 2-års-fristen til den tid.
Så forestiller vi os naturligvis, at det er en bred vifte af job, som de mennesker vil være i stand til at søge.
Vi ser så sent som i dag, at ledigheden endnu en gang er begyndt at falde, og det synes jeg kun er positivt.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-10:
Jeg hørte fru Helle Sjelle sige, at eksperterne har ret.
Jeg kan ikke lade være med at spørge mig selv, hvem de her eksperter er.
Er det alle de her talmænd, alle de her vismænd, som regeringen jo gerne vil lytte til, medmindre de selvfølgelig er imod dem med nogle andre ting, som vi også har hørt?
De eksperter, som jeg mener er de rigtige eksperter, er jo dem, vi havde i deputationer; det er dem, der sidder ude i a-kasserne, der har de her folk til daglig, der lige nøjagtig ved, hvad det drejer sig om.
Eksperterne er de folk, der virkelig bliver berørt, alle de arbejdsløse, og alle dem, der bliver arbejdsløse, som kom ind i deputation og fortalte os, hvad det her problem var.
Dem ser jeg som eksperterne.
Hvorfor lytter man ikke til alle de folk, alle eksperterne?
Hvorfor forsøger man ikke at gøre noget ved det?
Hvad vil man egentlig sige til alle de folk, der virkelig har forsøgt at komme ind og fortælle en god historie?
Så mener man ikke, at de ved nok om det.