Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg vil indledningsvis gerne sige tak for den, synes jeg, rigtig gode debat, vi har haft i Folketingssalen her om L 125, og ikke mindst vil jeg gerne sige mange tak til det brede flertal her i Folketinget, som jeg har hørt bakke op om forslaget.
Det er også et flertal, der rækker ud over selve aftalepartierne.
Så tak for det.
Lad mig fortsætte rosen, for på vegne af regeringen vil jeg også gerne kvittere for de forhandlinger, der førte frem til aftalen den 20. november 2015 om justering af fremdriftsreformen.
Jeg har forstået, at det var en god og konstruktiv proces.
Derfor er jeg også rigtig glad for den opbakning, som er kommet frem i dag.
Formålet med fremdriftsreformen fra 2013 var, som det allerede er blevet nævnt flere gange, at fremme en aktiv studiekultur og samtidig stille øgede krav til både de studerende og institutionerne om hurtigere fremdrift på studierne.
Der har imidlertid vist sig nogle uhensigtsmæssige konsekvenser af nogle af elementerne i fremdriftsreformen.
Derfor tog min forgænger initiativ til at igangsætte et forhandlingsforløb om justering af reformen.
Det er så det, vi forhandler om i dag.
Med de foreslåede justeringer får institutionerne mere frihed og mere fleksible rammer til at tilrettelægge uddannelserne efter de konkrete udfordringer og behov.
Institutionerne får samtidig større fleksibilitet til at nå målene om studietidsreduktion.
Med forslaget ophæves det centrale krav om tilmelding til fag og prøver på 60 ECTS-point pr. studieår for universiteter og videregående uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet.
Disse institutioner skal herefter selv fastsætte interne regler om tilmelding til fag og prøver inden for en centralt fastsat ramme.
Institutionerne får mulighed for at fastsætte løbende studieaktivitetskrav samt løbende karaktergivende prøver og fremlæggelser.
Endvidere får institutionerne mulighed for at give dispensation til studerende, der er iværksættere eller formand i frivillige ungdomsorganisationer, og vi giver bedre mulighed for faglig supplering for ansøgere til kandidatuddannelser.
De universiteter, som også udbyder professionsbacheloruddannelser, som f.eks. diplomingeniøruddannelser, kan følge de samme regler for studiefremdrift, som skal gælde til universiteternes bacheloruddannelser.
Der er enighed blandt aftalepartierne om at fastholde målet med økonomien bag fremdriftsreformen.
Omfanget af studietidsforsinkelserne på de videregående uddannelser skal mindskes.
Derfor fastholder vi det overordnede mål om, at universiteterne skal reducere studietidsoverskridelsen med 4,3 måneder ud over normeret tid frem mod 2020, når reformen er fuldt indfaset, i forhold til niveauet for 2011.
Med de reduktioner, der allerede er sket, indebærer det, at målet frem mod 2020 er en yderligere reduktion på 2,9 måneder.
Med de foreslåede justeringer giver vi flere værktøjer til at fremme studieaktiviteten på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Vi overlader også mere frihed og mere ansvar til både institutionerne og de studerende.
Herudover foreslås det, at karakterkrav på bacheloruddannelse kan anvendes for en afgrænset del af ansøgerne.
Endelig foreslås det at gøre det muligt at reducere udbetaling af tilskud til universiteterne, hvis der sker overskridelse af dimensioneringen af uddannelserne.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.