runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2015-03-19:
Forslaget er en del af en forståelse, som regeringen indgik med Kommunernes Landsforening i januar i år.
Punktet her udspringer af et ønske fra kommunerne om at få nogle mere fleksible anvisningsregler, når det gælder boligplacering af flygtninge.
Og der kommer jo temmelig mange flygtninge i løbet af året her, og der kan det være vanskeligt for nogle kommuner uden videre at kunne sikre dem en bolig efter de regler, der gælder i dag.
Derfor er der lagt op til med forslaget her at gøre reglerne mere smidige, når det gælder om at oprette bofællesskaber.
Det kan Venstre støtte.
Men som det bliver skrevet i lovforslaget, vil den også kunne bruges i andre tilfælde, hvor man har brug for mindre bofællesskaber, f.eks. også for mennesker med mindre indtægter.
Det er kommunalbestyrelsen, som har anvisningsretten og i helt særlige tilfælde, som der står, kan oprette de her mindre bofællesskaber i boliger med ned til tre rum.
Forslaget indeholder også nogle ændringer i boligstøttereglerne, som er tilpasset den her ændring, der sker i anvisningen.
Og det står i lovforslaget, at det er udgiftsneutralt, men det er lidt svært at gennemskue de regler, så det vil der være nogle spørgsmål om i udvalget, i forhold til hvad det mere præcist er, der bliver ændret, og hvad de økonomiske konsekvenser er.
Men helt grundlæggende er det en støtte til forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Jeg takker for debatten.
Jeg var godt klar over, at der ikke ville være så meget medvind fra de borgerlige partier, dog var Dansk Folkeparti meget positivt indstillet.
Det er jeg sådan set meget tilfreds med.
Jeg tror ikke, at der er nogen tvivl om, at penge selvfølgelig betyder noget, og har man en lavere indtægt, så betyder en bøde på 1.000 kr. sådan set mere, end det gør for den, som har en højere indtægt.
Og hvis vi skal argumentere ud fra synspunktet om, at bøder skal være præventive, så må de altså også være forskellige, fordi de betyder noget forskelligt for de mennesker, som overtræder loven.
Det er jo ikke et princip, vi er ubekendt med i dansk lovgivning, for vi har det netop, når det handler om spritkørsel.
Der afleverer man en månedsløn gange promillen, og det vil sige, at den sådan set tager højde for, om man tjener meget eller lidt, og det rammer lige hårdt.
Derfor kan jeg egentlig heller ikke forstå Venstres argument om, at det, når man går over for rødt lys, skulle være forskelligt fra at modtage en fængselsstraf, for ved en fængselsstraf koster det sådan set lige meget for alle borgere, for de mister præcis den indtægt eller position, de har i samfundet, når de skal ind og sidde i fængslet.
Så der kan man sige, at der rammer en fængselsstraf sådan set lige hårdt, uanset hvor man er i sit liv.
De har i en mere udstrakt grad det her system i Finland og Sverige.
Derfor ved vi, at det sådan set kan lade sig gøre at finde nogle modeller, som tager højde for indtægterne.
Desuagtet at der selvfølgelig er noget administration forbundet med det, er det jo et politisk spørgsmål, om man vil den vej eller ej.
Jeg synes i hvert fald, det ville være fornuftigt at få undersøgt det i et udvalg, og det håber jeg så vi når til på et tidspunkt.
Grunden til, at vi i SF synes, at netop det her skal undersøges i et udvalg, er jo, at vi godt er klar over, at der er mange forskellige bøder, og at det måske ikke giver mening at indføre et indtægtsreguleret system alle steder, men vi synes sådan set principielt, at der er noget rigtigt i, at når man har et bødesystem, skal de altså ramme lige hårdt, og det gør de ikke i udgangspunktet i dag.
Så vi ser frem til, at vi arbejder videre med det her forslag.
Dansk Folkeparti har nogle spørgsmål, som de vil stille i udvalgsarbejdet.
Det hilser vi velkomment.
Og så satser jeg på, at vi en gang med tiden får et system i Danmark, der mere bygger på indtægtsregulering af bøder end det system, vi har i dag, gør.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-03-19:
Da fru Mai Mercado ikke kan være her, har jeg lovet at sige et par ord på hendes vegne.
SF har fremsat et beslutningsforslag om indtægtsregulerede bøder, som vi drøfter her i salen.
Når nu millionærskatten og andre misundelsesforslag er lagt i graven, kan man jo altid finde på det her, for det må være misundelse, der driver SF, når de ønsker at indtægtsregulere alle bøder i hele kongeriget.
SF's forslag handler ikke engang kun om at gøre livet mere surt for de borgere, der har en høj indkomst.
Nej, det handler søreme også om, at hvis man har klaret sig godt som virksomhed og idømmes en bøde, skal man også have et betragteligt gok i nøden.
Det er i forvejen hårdt at drive virksomhed her i landet, fordi der er mange byrder af både økonomisk og administrativ karakter.
Derfor er det ikke den rigtige vej at gå at kaste endnu flere udgifter over på virksomhederne.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-19:
De almennyttige boligorganisationer i Danmark får i omegnen af 4 mia. kr. i støtte hvert eneste år.
De penge bliver givet med en betingelse, den betingelse, at kommunerne har anvisningsret til op til 25 pct. af boligmassen i det almennyttige byggeri.
Det er betingelsen for, at de almennyttige boligselskaber får de mange milliarder kroner.
Sådan er det.
Det bakker Dansk Folkeparti op om.
Det, som Dansk Folkeparti øjensynlig ikke bakker op om, er den praksis, som har været der hidtil, nemlig at når kommuner anviser flygtninge, er det selvfølgelig det samme.
Dansk Folkeparti har været en del af magten her i Folketinget fra 2001 til 2011, men Dansk Folkeparti har ikke ændret på, at når kommuner anviser flygtninge til de op til 25 pct., sker det uden om boligkøen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-03-19:
Hvis vi får de øvrige borgerlige partier med på at lave en helt ny straffelov, sådan som vi ønsker os, så vil der i en sådan efter vores overbevisning ikke skulle være indtægtsregulerede straffe.
Så i det omfang kan man sige, at svaret på spørgsmålet er ja.
Men i øvrigt vil jeg gerne understrege, at der hverken i beslutningsforslaget eller i den pågældende paragraf tales om lighed for loven og en lige straf, sådan som man antyder.
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
Så vidt jeg er orienteret, og ordføreren kan jo korrigere mig, har vi ikke lejre herhjemme, vi har asylcentre.
Vores forslag er ganske enkelt, at de folk, der så får ophold, bliver boende på asylcentrene.
Så enkelt er det.
Jeg mener, at det her forslag indebærer en form for positiv særbehandling, fordi man giver kommunen hundrede procents anvisningsret, hvilket betyder, at de folk, der søger på traditionel vis, kommer bag i køen.
Det er meget enkelt; det vil vi ikke være med til.
Det her er jo ikke vores ansvar.
Det er regeringens ansvar, ikke vores.
Vi vil også gerne have begrænset starthjælpen, vi vil gerne have lavet nogle stramninger, hvad angår flygtningepolitikken, men vi spiller bare ikke med i det spil der.
Og derfor siger vi nej.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Jeg forstår ordførerens svar sådan, at ordføreren finder det helt rimeligt, at flygtninge og asylansøgere kommer foran i køen i forhold til de danskere, der står på en venteliste og har betalt for det, altså at det finder ordføreren simpelt hen er helt rimeligt og legalt.
Det her vedrører jo miljøordførerne, integrationsordførerne og boligordførerne.
Så vi lader det gå videre til ministeren, for det må han jo kunne svare på.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-19:
Der er jeg jo hæmmet af, at jeg ikke er integrationsordfører og heller ikke udlændingeordfører, så jeg er faktisk ikke bekendt med, om der er fundet en anden løsning for de resterende asylsøgere og asylmodtagere, som forventes at skulle ud i det danske samfund i de kommende år.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Løsningen er jo, at vi skal begrænse antallet af asylansøgere, og at de skal hjælpes i nærområderne.
Men når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Ole Birk Olesen: Det drejer sig om 12.000, og det her lovforslag vil give mulighed for at bruge ca. 500 værelser, herunder 400 til flygtninge, så hvor vil hr. Ole Birk Olesen placere de resterende?
Lars Dohn (EL), 2015-03-19:
Jeg kender ikke den pågældende afstemning.
Nu har vi fået folk valgt ind i så mange kommuner, at jeg ikke kan følge afstemningen i samtlige kommuner.
Jeg beklager.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Der er svaret klart, at Enhedslisten har stemt nej i Borgerrepræsentationen til at tage flere flygtninge.
Lars Dohn (EL), 2015-03-19:
Der ligger jo den særlige situation, at København som by er udsat for nogle særlige belastninger.
Det er jo den tanke, der ligger bag at friholde København fra at skulle modtage flere flygtninge.
Men vi er jo nået frem til, hvordan vi kan sikre flere betalelige boliger, altså flere almene boliger, gennem den planlovsændring, som vi lige har vedtaget.
Så hvem er det lige, der har medvirket til at sørge for, at mennesker med almindelige indtægter kan få noget at bo i, f.eks. i København?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-03-19:
Jeg mener sådan set ikke, at det har så meget at gøre med, hvad jeg finder rimeligt i den her sammenhæng.
Jeg mener, at vi er nødt til at gøre noget, fordi der er et særligt pres på vores asylsystem lige nu, og derfor er vi nødt til at finde ud af noget for de mennesker, som har fået et lovligt opholdsgrundlag her, og de skal jo væk fra asylsystemet, de skal væk fra asylcentrene.
Så på den måde har det jo noget at gøre med, hvad der kan lade sig gøre.
Hvis en kommune har en udfordring i forhold til hjemløse, så mener jeg selvfølgelig ikke, at nogle bør komme foran i køen i forhold til en hjemløs.
Men faktum er jo, at man, ud over hvis man er hjemløs, har en bolig, hvor de her mennesker jo skal videre fra et asylcenter, hvor der skal være plads til nogle andre.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Det er jo positivt, hvis unge mennesker kan få en billigere bolig.
Det er jeg fuldstændig enig med Lars Dohn i.
Men nu er det jo sådan med det her lovforslag, at ud af de 500 værelser, man regner med der kommer til at stå til rådighed, skal 400 udlejes til flygtninge, så jeg tvivler på, at det er ret mange unge, der får muligheden for det her.
Noget andet er København.
København vil ikke tage flere flygtninge.
Når Lars Dohn taler så varmt om det her lovforslag, kunne han måske fortælle, hvad Enhedslisten har stemt i Borgerrepræsentationen i spørgsmålet om at tage flere flygtninge til København?
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
Det her forslag lægger jo op til det, man kalder positiv særbehandling.
Det vil sige, at de flygtninge, der kommer her til landet, giver man en positiv særbehandling i forhold til boliger, og det vil sige, at de går foran i køen i forhold til folk, der har søgt bolig i mange år, betalt ind til en boligforening, stået i kø, ventet på, at de kunne komme ind.
Nu kommer man så med et forslag fra regeringen, der siger, at flygtninge i Danmark får positiv særbehandling i forhold til at få en bolig.
Det, at man giver den positive særbehandling, ligner jo den flygtningepolitik, som Radikale og resten af regeringen fører i al almindelighed.
Man hævder, at der er tale om en stramning.
I virkeligheden drejer det sig bare om, at flygtninge skal først i køen, at de skal integreres i det danske samfund, og at de skal blive danskere.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-03-19:
For forskellen er jo, at de mennesker, som Christian Langballe siger har søgt, er folk, der har en anden bolig, hvorimod de her mennesker jo ikke har det.
Min målsætning er, at flygtninge skal blive nogle, der bidrager til det danske samfund.
Jeg håber, at dem, der behandler de her ting ude i kommunerne, selvfølgelig laver behovsvurderinger.
Det, jeg bare synes er vigtigt, er, at der her er tale om en hel gruppe af mennesker, som ikke har et andet sted at bo, og hvor de er nødt til at finde et andet sted at bo, medmindre man gerne vil bygge markant flere asylcentre.
For lige nu er vi i en situation, hvor der er historisk mange flygtninge i verden.
Vi er derfor også i en periode – nu er tallene godt nok faldet lidt igen – hvor vi i Danmark har skullet tage imod rigtig mange flygtninge.
Derfor prøver vi at lave nogle fleksible greb i lovgivningen, sådan at der kan være flere flygtninge i den boligmasse, vi allerede har.
Det er sådan set det, det handler om, hvis man bare for et sekund lige prøver at holde øje med bolden i stedet for at køre ud i en eller anden meget stor, meget ideologisk og meget tung diskussion om antallet af flygtninge i verden.
Lars Dohn (EL), 2015-03-19:
Når naboens hus brænder, er det ethvert ordentligt menneskes pligt at lukke sin dør op og sikre mennesker, som er i nød.
Og jeg ser det her forslag som et led i den bestræbelse, det er at skabe nogle ordentlige boligforhold for dem, der er tvunget fra deres hjemområde.
Enhedslisten har stillet forslag om, at der skal være flere betalelige boliger, altså at boligen skal være en menneskeret.
Den boligpolitik, der er blevet ført gennem de sidste mange år, har gjort, at antallet af betalelige boliger svinder ind, så derfor skal vi en anden vej frem, sådan at der bliver flere almene boliger og den private udlejningsmasse ikke får lov til at lade lejeniveauerne stige.
Vi må sige, at de almene boliger er særdeles velegnede til at løse den her meget presserende opgave.
De er godt vedligeholdt, og de er oftest bygget i en god standard.
Vi har set tilfælde i Svendborg, hvor nyrenoverede almene boliger på grund af den her ghettolistelovgivning ikke måtte tages i anvendelse.
Det er jo en fuldstændig barok situation.
Vi skal udnytte de muligheder, vi har.
Og forslaget om at ændre reglerne for kollektive bofællesskaber vil også komme til at gavne andre grupper med lave indtægter, f.eks. kontanthjælpsmodtagere og studerende.
Mange af de her grupper deles faktisk om et lejemål, men det sker altså også, fordi reglerne egentlig er lidt uoverskuelige.
Så sker der ofte det, at der ved fraflytning sker en urimelighed ved lejefastsættelsen, og der sker også det, at én bliver udlejer i en almen bolig, og andre bliver fremlejetagere.
Med de nye regler her får vi en huslejefastsættelse, som går efter objektive kriterier, altså hvad er det rum, man får stillet til rådighed hver, og det vil blive et stort fremskridt for de grupper af unge, som måske ikke har andre muligheder end at prøve at søge sammen i en lejlighed.
Og det kan være en udmærket løsning
Et andet godt element i enigheden mellem Kommunernes Landsforening og regeringen er oprettelsen af en boligbørs, sådan at man ubureaukratisk og uden udgifter kan blive i stand til at melde ud, om man ønsker at udleje en bolig til en flygtning.
Under lejelovsforhandlingerne foreslog Enhedslisten, at vi skulle oprette en offentligt finansieret boligportal, som man ser det i en række kommuner i Sverige.
Det ville gøre det billigere for lejerne at søge boliger på den måde, og svindel med ikkeeksisterende boliger ville forsvinde, men det ville ministeren ikke medvirke til.
Og jeg ser faktisk forslaget her som en lille imødekommelse af, at det måske ikke var så dårlig en idé at sørge for en offentlig formidling.
Det her er en nødsituation, hvor der skal skaffes ordentlige boliger til rigtig mange mennesker.
Det skal ikke medføre, at boligstandarden i Danmark bliver lavere, så derfor er målsætningen stadig, at vi bygger rummelige og gode boliger, som vi f.eks. gjorde i 1970'erne.
Enhedslisten synes, at det er et nødvendigt og et rigtigt og et godt forslag, der er kommet her, og vi støtter det.
Og jeg skal meddele fra SF's ordfører, som ikke kunne være her, at SF også støtter forslaget.
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
Det har aldrig nogen sinde været Dansk Folkepartis holdning, at de flygtninge og de 12.000 mennesker, der kommer hertil, bare uden videre skal blive danskere, sådan at man fra dag et, hvor de kommer, konverterer dem fra at være flygtninge til at være indvandrere.
Men lad mig så give et eksempel.
Man kan forestille sig en person, der står i kø til en bolig, det kan være en mor eller en far med et barn i en familie, hvor man er blevet skilt, hvor vedkommende ikke nødvendigvis har kunnet forudse den situation og står uden bolig.
Med det her forslag vil en flygtning rykke frem i køen og stå foran.
René Christensen (DF), 2015-03-20:
Nu er det jo sjældent her i Folketingssalen, at vi sådan ruller dyrevelfærd tilbage, men det gør vi så med det her forslag under den nuværende fødevareminister.
Og et af argumenterne for at rulle den her dyrevelfærd tilbage er, at det er forbundet med økonomiske omkostninger, der vil være svære at bære for den enkelte producent.
Så her kigger man slet ikke på dyrevelfærden, man kigger kun på den enkelte producent.
Nu har jeg faktisk været ude at besøge en landmand med frilandsgrise og set, hvordan man kan løse det her ved at lægge en wire omkring sin slange, så der kommer strøm til.
Det, man siger her og nu, er, at der ikke er nogen krav om, at der skal være rindende vand om natten.
Så kunne man jo godt forestille sig, at der er nogle, der heller ikke vælger de her lavpraktiske, billige løsninger i forhold til at sørge for, at der kan være rindende vand om natten.
Så vi siger bare helt stille og roligt, at det undrer os, at der kommer sådan et forslag nu fra en minister, der skruer sig op på at ville gøre noget for dyrevelfærden.
Og hvad ser vi så her?
Vi ser et forslag, der går fuldstændig den modsatte vej.
Der er jo masser af økologer og landmænd, der har frilandsgrise, og som gør alt for, at deres grise selvfølgelig har rindende vand om natten.
Erling Bonnesen (V), 2015-03-20:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 156, forslag om lov om ændring af lov om udendørs hold af svin, vil Venstres støtte det.
Lovforslaget indebærer en ophævelse af revisionsbestemmelsen, § 18 a, i lov om udendørs hold af svin, som skulle afklare betydningen af § 12 i samme lov.
Med forslaget skal det accepteres, at svin, der holdes udendørs i perioder med frostvejr, ikke har permanent adgang til vand om natten, forudsat at dette ikke udgør et dyrevelfærdsmæssigt problem.
Vi synes i Venstre, at det er positivt, at der endelig findes en afklaring af betydningen af § 12 i lov om udendørs hold af svin.
Det er en sag, som har trukket ud i lang tid, idet nye undersøgelser flere gange har betydet en udskydelse af stillingtagen til betydningen af kravet.
Med forskningsresultaterne fra DCA, Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug ved Aarhus Universitet, er det endelig blevet muligt at lave en vurdering af udegående svins behov for adgang til vand om natten i perioder med frostvejr.
Og det viser sig, at når der ikke er permanent adgang til vand om natten i perioder med frostvejr, udgør det ikke et dyrevelfærdsmæssigt problem.
Det er vigtigt, at vi nu får det slået fast i lovgivningen, og det er vigtigt med afklaringen af kravet.
Og det er i den grad vigtigt for den økologiske produktion af svin og anden produktion af svin på friland, for i praksis ville et krav om permanent adgang til vand i døgnets 24 timer året rundt kunne umuliggøre produktion af svin på friland.
Derfor skal vi ikke stille et sådant krav, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-20:
Tak for det.
Nu ser Radikale Venstre ikke primært det her forslag som en ren praktisk foranstaltning.
Vi ser det faktisk som et ret vigtigt forslag for at involvere vores unge mennesker i demokratiet.
Så simpelt er det faktisk.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om, hvordan det kan være, at ordføreren mener, at det er en opgave, man skal være 18 år, altså myndig, for at kunne udføre, når man skal gøre følgende, og jeg citerer fra lovforslaget: »De juniortilforordnede må alene varetage opgaver af praktisk karakter og alene efter instruktion og under fornødent opsyn fra valgstyrere eller tilforordnede vælgere.«
Hvad er det, der gør, at man skal være 18 år for at udføre de opgaver?
Det gælder, når man sidder der som en gammel nisse, som en af de foregående ordfører sagde, eller en ung politisk aktiv.
Det er altså også spin, og det har heller ikke noget med demokrati at gøre.
Det må være den naturlige følge af det, som ordføreren argumenterer for her.
Mike Legarth (KF), 2015-03-20:
Nu er det måske tredje eller fjerde gang, at der bliver læst op fra det der.
Hver gang er der en tydelig tilkendegivelse fra talerstolen, og det skal jeg også gerne komme med.
Det her handler om, at man fra Radikale Venstres side påstår, at det her er en måde at lade de unge mennesker på 16-17 år stifte bekendtskab med demokratiet på.
Det er jo noget vrøvl.
Det er jo et minimalt antal mennesker, der vil få andel i det.
Det er ikke det, der forekommer.
Og så har man åbenbart brug for nogle til at gå og lave kaffe og spidse blyanter.
Jeg synes, man skulle skamme sig.
Hvad er dog det for noget vrøvl?
Jeg har da aldrig hørt en mere mærkelig konklusion på det, jeg siger.
Det, jeg forsøger at sige og holde i hævd, er, at hvad angår de mennesker, der ved en valghandling sidder og styrer og kontrollerer og sørger for, at alt foregår efter de regler og forskrifter, der er, skal man have en vis forventning om, at de kan udføre opgaven.
Det er ikke hensigtsmæssigt at tage nogle ind og bruge den dag, som er demokratiets hyldestdag, og så gøre det til en eller anden lærepladsøvelse, og så må vi se, hvordan det går og det ene med det andet.
Jeg har den største respekt for dem, der tager del i demokratiet og deltager og udfører den handling, og min opfattelse er, at hvis man i øvrigt gør noget for at inddrage sine medlemmer i både kommunale og nationale valg, kan man finde masser af mennesker, der gerne vil tage en dag i demokratiets tjeneste og være til stede på valgstedet og medvirke til, at tingene foregår sådan, som de skal.
Orla Hav (S), 2015-03-20:
Og formålet med revisionsbestemmelsen har jo, som hr. Erling Bonnesen gjorde rede for, været at afdække udegående svins behov for adgang til vand om natten i perioder med frostvejr.
De har ikke kunnet gennemføres på grund af mangel på frost.
Så det har måske været et udtryk for, at problemet ikke er så presserende, men det kan det selvfølgelig blive.
Vi er på ingen måder indstillet på at eksperimentere med dyrs velfærd – det må ikke ske.
Men det ligger nu godtgjort, at det er muligt for udegående svin at klare sig natten over, uden at der er rindende vand til rådighed, og det er jo det, der er det afgørende, altså rindende vand i nattetimerne.