runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Jo, men her kan jeg jo så i modsætning til i det sidste spørgsmål, jeg stillede, hvor det var lidt svært at trække finansministeren til truget, takke for en jo i hvert fald meget, meget entydig forklaring og et svar, der siger: Ja, det er rigtigt, at hvad angår kickstarten, som vi lancerede den, med det omfang, den havde, altså det, den ville kunne give, er det ikke længere sådan, det er
Der er tale om en reduceret virkning, i lyset af at krisen forstærkes og trækker ud.
Derfor er det jo oplagt at spørge finansministeren, om han i lyset af det er enig i den logik, der hedder, at en kickstart tit er noget, man skal bruge, fordi man så kan forstærke en positiv, opadgående tendens.
Det er jo ikke kickstarten i sig selv, der kan vende en negativ udvikling i økonomien, men man kan i virkeligheden bruge kickstarten til på et tidspunkt, hvor det begynder at se lidt lysere ud, at fremrykke en optur, forstærke en optur, og derfor kan man hurtigere komme i gang efter en nedtur, når man laver en kickstart.
Er finansministeren grundlæggende enig i, at der er sådan en logik?
Og giver det på den baggrund finansministeren anledning til at revurdere den kickstart, som regeringen har lagt for dagen og i sin finanslov, altså at man skal passe på med at bruge statspengene, som jo er knappe – det har vi lige været inde på i det foregående spørgsmål – og at man skal være varsom med at bruge statskronerne på et tidspunkt, hvor man ikke får tilstrækkelig effekt ud af dem?
Kunne det i virkeligheden, set med den viden, vi har nu, være bedre at have holdt noget ammunition nede i statens pengekiste for at kunne lave en kickstart på et tidspunkt, hvor den ville kunne få en større effekt, fordi den var med til at forstærke en begyndende optur i økonomien?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Nu er jeg jo faktisk belastet af en grundlæggende respekt for hr. Kristian Thulesen Dahls indsigt i de forhold, vi diskuterer.
Derfor vil jeg utrolig nødig virke belærende på nogen som helst måde, men det er ikke sådan, at den revision, der er foretaget af kickstartens virkning, har noget som helst at gøre med fornyede udsigter til, hvor længe krisen måtte vare, eller hvor dyb den måtte blive.
Det er simpelt hen en beregningsteknisk revision af ADAM-modellen, som gør, at man ser på finanspolitiske lempelser i et nyt perspektiv, også de lempelser, hr. Kristian Thulesen Dahl selv har medvirket til at foretage.
Så bare vi har den sag på plads.
I øvrigt er svaret nej.
Jeg har den opfattelse, i lighed med en række uafhængige økonomer, at den kickstart, vi foretager, er ansvarlig, rigtig og nødvendig.
Den bidrager til at skabe 8.000 job.
Oven i det er der faktisk en positiv jobeffekt af finanslovens øvrige nettoresultat.
Når jeg nu anerkender gængse regnemetoder – med de tæsk, jeg har fået for det – ville det jo klæde spørgeren og oppositionen at gøre det samme.
Der er 8.000 job i det, jeg har lagt frem, det, jeg har lagt op til at få vedtaget, 8.000 job, der ellers ikke ville komme.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Nu synes jeg egentlig, at finansministeren skaber mere forvirring end klarhed, og det gør det nødvendigt at stille finansministeren det spørgsmål, som vi har diskuteret tidligere i Folketingssalen, nemlig: Hvad er den langsigtede effekt af den økonomiske politik, regeringen har lagt frem indtil nu?
Er det et plus, altså, at der kommer flere job, eller er det, at der kommer færre job?
Hvis vi accepterer gængse regnemetoder og accepterer Finansministeriets måde at regne på, skaber regeringens økonomiske politik indtil nu så flere eller færre job på den lange bane?
Jeg havde forstået ud fra et svar, vi har fået fra finansministeren tidligere, at der er et jobtab på i omegnen af 4.000 personer.
Og det synes jeg da at finansministeren skaber noget uklarhed i forhold til med det svar, der netop er kommet, hvor finansministeren selvfølgelig meget behændigt fokuserer på den helt korte bane, altså isoleret på effekten af en fremrykning af f.eks. vejprojekter.
Det kan være en midtjysk motorvej, som Vejdirektoratet i øvrigt allerede i august siger at de kan bygge hurtigere end de oprindelig troede, og derfor kan man selvfølgelig sige, at der er nogle arbejdspladser i arbejdet med at bygge den her motorvej tidligere end ellers.
Men det giver jo ikke nogen langsigtet jobeffekt; det giver en jobeffekt på den korte bane, at man bare rykker det et år frem fra f.eks. 2013 til 2012.
Er det ikke korrekt, og er det ikke korrekt, at den langsigtede økonomiske politik giver et jobtab på 4.000?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Det er jo en meget grundlæggende debat, vi tager her i dag, om nogle af de basale forhold i den økonomiske politik.
Det har naturligvis også en sammenhæng med, hvordan vores økonomi kører på lang sigt.
Jeg føler mig helt overbevist om, at hr. Kristian Thulesen Dahl er i stand til at sondre imellem de to ting.
Det synes jeg selv jeg er.
Det, jeg har lagt vægt på, er, at vi er i en dyb, dyb krise, hvor masser af menneske mister deres beskæftigelse, og hvor det bidrager til en grundlæggende usikkerhed, som gør krisen endnu dybere.
Der skal vi da gøre, hvad vi kan, for at skabe arbejdspladser – der er jo rigeligt med arbejdsudbud lige i øjeblikket – som de mennesker, der er ledige, faktisk kan få.
Og der siger gængse regneprincipper, at man får skabt to gange 8.000.
Jeg har endnu til gode helt at forstå, hvorfor hr. Kristian Thulesen Dahl faktisk er imod de forslag, for i nogle sammenhænge bliver det fremstillet, som om de er aldeles virkningsløse og svarer til noget, man ville have gennemført under alle omstændigheder, i andre sammenhænge er det verdens undergang.
Det har den effekt, det har.
Der er et spørgsmål om arbejdsudbud på lang sigt, og det har regeringen også en politik for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Nu er der jo gudskelov en tæt sammenhæng mellem arbejdsudbud og antal arbejdspladser, og hvis der ikke langsigtet var en sådan sammenhæng, havde vi nogle gevaldige problemer.
Det tror jeg også finansministeren anerkender, og det er en af grundene til, at man tror på den økonomiske sammenhæng, der er i, at når vi har skiftende antal i arbejdsstyrken, er der også arbejde til dem, der er, og det kan betale sig at styrke arbejdsudbuddet, fordi man så også skaber arbejdspladser til dem, der er.
Jeg tror kun, det er Enhedslisten her i Folketinget, der normalt argumenterer imod den teori, at det er sådan, det hænger sammen.
Med hensyn til kickstarten har vi jo taget en indholdsmæssig diskussion af den, for vi kan ikke forstå, at regeringen f.eks. siger, at betalingsringen omkring København er en del af kickstarten.
Jeg har jo tidligere spurgt finansministeren her i salen om, hvordan i alverden etableringen af en betalingsring omkring København, som jo i virkeligheden nedsætter mobiliteten og skaber en forhindring, kan være en del af en kickstart.
Og svaret er, at der er nogle mennesker, som skal bygge den, der er nogle mennesker, der skal sætte den op.
Det er jo rigtigt nok, og det er klart, at hvis det er sådan man tænker en kickstart, kan man godt skabe nogle job, men spørgsmålet er, om det er nogle job, der giver noget på den lange bane for Danmark.
Det at fremrykke et vejprojekt fra 2013 til 2012 kan jo være udmærket, men det skaber jo ikke langsigtet flere job.
Derfor er det jo interessant, at finansministeren nu endelig her har bekræftet, at der langsigtet er et tab i arbejdsudbud – for at være mere præcis – på 4.000 personer.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
For os er det helt afgørende, at et land som Tyrkiet lever op til de krav, der er, om, at man ikke klarer uoverensstemmelser i form af retssager.
Derudover bliver der jo så i forbindelse med EU foretaget overvågning af, hvorvidt Tyrkiet lever op til og overholder de standarder for og principper om demokrati, menneskerettigheder og respekt for beskyttelse af minoriteter, der er omfattet af Københavnskriterierne, der er forudsætningen for at gennemføre de her tiltrædelsesforhandlinger.
Siden har Europa-Kommissionen i sin seneste fremskridtsrapport fra oktober 2011 om Tyrkiet foretaget en grundig gennemgang af de forskellige aspekter af det kurdiske spørgsmål, der er relevante i vurdering af, om ovennævnte principper bliver respekteret.
I den forbindelse peger Europa-Kommissionen også på de fængslede kurdiske borgmestre og en række andre problematiske forhold for kurderne i Tyrkiet.
Bl.a. noterer Kommissionen, at lokale advokater har peget på problemer med hensyn til både efterforskning og rettergang, altså muligheden for at føre en rigtig rettergang.
Mere generelt påpeger Kommissionen behov for sikring af kulturelle rettigheder, bl.a. retten til at tale sit eget sprog.
Sagen om de fængslede borgmestre er et led i den såkaldte KCK-retssag, hvor de er tiltalt for at have forbindelser til Kurdistan Communities Union, KCK, og anklaget for medlemskab af og støtte til en terrororganisation.
Sagen følges tæt både fra dansk og europæisk side; bl.a. har den danske ambassade i Tyrkiet ved flere lejligheder været til stede som observatør under retssagen.
Vi har i en række fora, både bilateralt og i EU-regi, hvor sagen løbende rejses, fremmet den her sag, også over for Tyrkiet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Det er glædeligt at høre, at man også vil lægge pres her.
Men lad os tage et helt konkret eksempel på noget af det, man kan blande sig i.
Der er eksempelvis Abdullah Demirbaş, som i 2007 blev fjernet som borgmester for en kommune i det østlige Tyrkiet med mange kurdere, fordi han havde indført en flersproget borgerservice.
I 2009 blev samme borgmester Demirbaş genvalgt med 66 pct. af stemmerne, og nu nægtes denne borgmester, som ligeledes er blevet dømt, udrejsetilladelse fra Tyrkiet, på trods af at han har en livstruende sygdom, der kræver behandling i udlandet.
I den sammenhæng vil jeg gerne høre udenrigsministeren, om Danmark mener, at det er en behandling, som man kan acceptere at der gives en folkevalgt borgmester.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Nej, og det er jo også derfor, vi både fra Danmarks og EU's side bliver ved med at påpege de forhold, vi synes ikke fungerer godt nok.
Et af de spørgsmål, der både fra Danmarks og EU's side bliver betragtet som vigtige, er netop sproget – at man bliver sikret sine kulturelle rettigheder og dermed bl.a. også retten til sit eget sprog.
Det vil vi blive ved med at påpege.
Det er jo klart, at når man så ser, som der også bliver peget på, at den pågældende borgmester bliver genvalgt med det meget høje tal – 66 pct. er jo et meget højt tal at blive genvalgt med – og så oven i købet nægtes retten til at rejse, så viser det bare, at der er nogle forhold i Tyrkiet, der fortsat ikke er, som de skal være.
De forhold vil vi både fra Danmarks og EU's side fortsætte med at påpege over for Tyrkiet og bede dem om at bringe i overenstemmelse med de kriterier, der også er forudsætningen for tiltrædelsesforhandlingerne i EU.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Det er godt at høre, at man vil holde øje med det.
Det er jo desværre sådan, at Abdullah Demirbaş langtfra er den eneste.
Vi talte før om journalister, men der er også borgmestre og folkevalgte på byråds- og parlamentsniveau, der sidder fængslet.
Vi har ligeledes fagforeningsaktive.
Det er i hvert fald noget, der bekymrer mig meget, for det kan komme til at fremme den farlige situation, der ligger i, at vi reelt har en borgerkrig i Tyrkiet, hvis vores tætte samarbejdspartner, Tyrkiet, ødelægger muligheden for at føre en fredelig politisk debat.
Derfor vil jeg høre, om ministeren ikke er enig i, at den tyrkiske politik lige nu fremmer en voldelig eskalering af konflikten.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Jo bestemt.
Jeg mener også, at det ligger i alt det, jeg har sagt indtil nu, at vores opfordring vil være, at man lever op til de meget høje demokratiske krav – det er i forhold til menneskerettigheder, behandling af mindretal, demokratiske standarder og presse- og ytringsfrihed.
Det vil vi holde øje med.
Det er så i praksis Europa-Kommissionen, der holder øje med det i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne.
I parentes bemærket
er det meget stærke instrument, som EU har, jo i virkeligheden at kunne sige til dem, der gerne vil være med: Det må I gerne, men forudsætningen er, at I lever op til de høje krav.
Det er et meget stærkt instrument at stå med for EU.
Vi kan jo fra dansk side gå foran som det rigtig gode eksempel på at lave en selvstyreordning og det at lave en vidtgående grad af autonomi for områder.
Det er noget, vi kender fra de områder, hvor vi har sådan nogle aftaler.
Så vi kan også bruge det gode eksempler til at påpege, at det kan lade sig gøre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Jeg er meget glad for, at ministeren er enig i, at den nuværende tyrkiske politik fremmer konflikten, og at vi skal arbejde for at fremme basale menneskerettigheder.
Det håber jeg at vi kan få et rigtig godt samarbejde om.
Der har vi jo heldigvis et nyt flertal i Danmark, der gerne skulle arbejde aktivt for menneskerettigheder og ikke bare holde skåltaler om dem.
Der er en helt konkret sag, der presser sig på, og som jeg vil høre om ministeren vil være med til at påpege over for Tyrkiet, nemlig sagen om, at den anerkendte kurdiske politiker, Leyla Zana, den anden dag fik ransaget sit hus i Tyrkiet.
I den sammenhæng var der mange andre, der også fik ransaget deres hjem og blev fængslet.
Jeg vil høre, om ministeren vil være med til sammen med Enhedslisten at kritisere Tyrkiet for denne fremfærd over for politisk aktive og anerkendte personligheder i deres eget land.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Det er jo derfor, at vi har besluttet at lave en stilling som menneskerettighedsambassadør.
Det er netop for at sikre, at vi uanset, om vi arbejder herhjemme i Danmark, eller om vi arbejder i udvidelsessammenhæng, eller om vi arbejder med at udvikle nye demokratier i Nordafrika eller Mellemøsten, eller hvor vi nu er i gang, har en så stærk position i det her spørgsmål som muligt.
Den konkrete sag kender jeg ikke, så den må vi i så fald kigge på sammen, og det gør jeg meget gerne, og så på baggrund af det se, hvordan vi bedst handler i sagen.
Det er jo afgørende, at vi på alle punkter, hvor vi har mulighed for det, er med til at påvirke i retning af høje standarder for menneskerettigheder.
Der er vi heldigvis også i den situation, at vi ikke står alene med det.
Det er også et højt prioriteret tema for EU.
Vi har rejst spørgsmålet om menneskerettigheder sammen med Tyskland.
Det betyder igen, at vi kan lægge langt større vægt bag, end hvis vi stod alene som land.
Vi står med et samlet EU, for hvem det her spørgsmål er et meget vigtigt spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-18:
Vil udenrigsministeren, sådan som den britiske udenrigsminister, William Hague, har gjort det, over for den kinesiske regering rejse spørgsmålet om, at flere munke i Tibet har sat ild til sig selv i protest mod den kinesiske undertrykkelse af den tibetanske befolkning, og vil udenrigsministeren fremadrettet sikre, at Danmark markerer sin afstandtagen fra undertrykkelse af tibetanere?
Skriftlig begrundelse
Den britiske udenrigsminister, William Hague, har i et svar i det britiske underhus tilkendegivet, at han har rettet henvendelse til de kinesiske myndigheder i lyset af en stribe selvafbrændinger, som tibetanske munke har foretaget i protest mod det kinesiske regimes undertrykkelse af Tibet.
Tak for det.
Spørgsmålet til udenrigsministeren lyder sådan: Vil udenrigsministeren, sådan som den britiske udenrigsminister, William Hague, har gjort det, over for den kinesiske regering rejse spørgsmålet om, at flere munke i Tibet har sat ild til sig selv i protest mod den kinesiske undertrykkelse af den tibetanske befolkning, og vil udenrigsministeren fremadrettet sikre, at Danmark markerer sin afstandtagen fra undertrykkelse af tibetanere?
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Hvad vil ministeren gøre for, at Danmark under EU-formandskabet kan lægge pres på ansøgerlandet Tyrkiet i forhold til demokratiske reformer, og i forhold til at der konkret sidder flere folkevalgte borgmestre fængslet?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Det, det i bund og grund drejer sig om, er, at man kigger på risikoen, når man laver fødevarekontrol.
Og det er da klart, at mad, der bliver produceret i den enkelte børnehave, hvor madmor står ude i køkkenet og laver mad til børnehavebørnene, er underlagt en form for kontrol, men hvis man står i et kæmpe storkøkken og laver mad til 2.000 mennesker, er man underlagt en anden form for kontrol, og den kontrol er naturligvis skrappere.
Det er nøjagtig det samme princip, der gælder her.
Hvis man har en lille gårdbutik, bliver man kontrolleret, men ikke så ofte.
Hvis man har en større virksomhed, hvor man vil sælge varer til hele landet, bliver man kontrolleret oftere, og så skal man autoriseres som engrosvirksomhed.
Det er meget fikst at komme med det her efter valget, for efter at være blevet til en del af oppositionen vil man selvfølgelig først have lavet om på alting, alt det, man selv har lavet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Hvad vil ministeren gøre, for at Danmark under EU-formandskabet kan lægge pres på ansøgerlandet Tyrkiet for at forbedre pressefriheden og ytringsfriheden i landet, og helt konkret i forhold til, at der lige nu sidder 97 journalister i tyrkiske fængsler?
Skal jeg læse det op først?
Perfekt.
Det, jeg gerne vil høre udenrigsministeren om, er, hvad ministeren vil gøre, for at Danmark under EU-formandskabet kan lægge pres på ansøgerlandet Tyrkiet for at forbedre pressefriheden og ytringsfriheden i landet, og helt konkret i forhold til de nu 95 journalister, der sidder fængslet i Tyrkiet.
Det er det seneste tal, jeg har hørt.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Jeg lægger meget stor vægt på presse- og ytringsfrihed, og det gælder også for Tyrkiet.
Det er klart, at Tyrkiet har store udfordringer på det her område, og det er vigtigt, at der sker fremskridt, og det er vigtigt, at vi påpeger det, hver gang vi får en mulighed for det.
Derfor er det vigtigt, at Europa-Kommissionen som led i tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet nøje er sat til at overvåge, hvorvidt Tyrkiet overholder de standarder og principper om demokrati, om retsstat, om menneskerettigheder og om respekt for beskyttelse af minoriteter, der er omfattet af de såkaldte Københavnskriterier, der er forudsætningen for tiltrædelsesforhandlingerne.
Særlig ytringsfriheden er et af de elementer, der følges meget tæt i udvidelsesforhandlingerne.
Europa-Kommissionen har i sin seneste fremskridtsrapport fra oktober 2011 om Tyrkiet fremhævet, at ytrings- og pressefriheden fortsat har vanskelige vilkår i Tyrkiet.
Kommissionen har endvidere udtrykt stor bekymring over en bølge af fængslinger, der fandt sted i december sidste år.
Det samme har vi gjort fra dansk side.
Europaministeren har udsendt en pressemeddelelse, hvor han på vegne af den danske regering udtrykker sin bekymring, senest den 12. oktober 2011, altså for 2½ måned siden.
På det seneste rådsmøde om generelle anliggender, det var den 5. december 2011, udtrykte Rådet også alvorlig bekymring over indgreb over for journalister og pressen generelt.
Jeg vil godt sige igen, at jeg også selv ser med meget stor alvor på indskrænkninger i ytringsfriheden, uanset hvor de foregår, og det gælder også Tyrkiet.
Den danske regering har løbende givet udtryk for bekymringen for ytrings- og pressefrihedssituationen over for den tyrkiske regering.
Det vil vi fortsætte med.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Tak for det, og tak til ministeren.
Det tyrkiske journalistforbund kalder Tyrkiet for verdens største fængsel for journalister.
Hvad mener udenrigsministeren om det?
Jeg håber, at ministeren kan være enig i, at det land i verden, der har flest fængslede journalister, ikke kan være et demokratisk forbillede for andre.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Vi er meget enige i det, og det er jo derfor, vi både fra dansk side og fra EU's side kritiserer hvert af den type indgreb over for journalister, som vi har set.
Vi har også set det i forbindelse med fængslinger af nogle kurdiske borgmestre sidste år, og vi har set det i forbindelse med behandlingen af det kurdiske mindretal, og det skal vi kritisere, hver eneste gang det finder sted.
Jeg tror nu, at min bemærkning om demokratiet var møntet på en anden sammenhæng.
Vi har meget tit en diskussion ikke med Enhedslisten, men med et parti, der står meget langt væk fra Enhedslisten, om, hvorvidt man kan have demokrati forstået som demokratiske valg i arabiske og muslimske lande, og det er i den polemik, jeg har fremhævet, at det faktisk er lidt interessant at se, at vi har fungerende demokratiske lande på den måde, at der gennemføres valg, og at de er af en standard, som er tilfredsstillende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Tak for det.
Det er dejligt at høre, at udenrigsministeren mener, at vi skal kritisere overtrædelser af menneskerettighederne og de demokratiske frihedsrettigheder i Tyrkiet, hver eneste gang vi får lejlighed til det.
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Det er jo sådan, at Danmark kommer til at få en meget vigtig rolle her det næste halve år som EU-formandskabsland, og i den sammenhæng vil jeg gerne have uddybet, hvordan udenrigsministeren tænker sig, at vi kan bidrage til at forbedre ytringsfrihedssituationen i Tyrkiet, og hvordan Danmark vil blande sig til fordel for de basale menneskerettigheder, som bliver knægtet lige nu af Tyrkiet.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-18:
Det er klart, at positionen som formandsland give os nogle særlige muligheder, og derfor er det jo godt, at der i EU er enighed om at fremføre den her kritik mod de demokratiske forhold, der ikke er gode nok i Tyrkiet, både for så vidt angår det med journalisterne, vi talte om, og også for så vidt angår mindretal, og for så vidt angår de kurdiske borgmestre.
Der er det jo rart at vide, at vi ikke står alene med det fra dansk side, for så havde vi ikke kunnet fremføre sagen med samme styrke.
Det er bare meget vigtigt, at vi har et EU, der med den tyngde, EU har, står bag en situation, hvor både Lady Ashton, repræsentanten for udenrigstjenesten i EU, vil fremføre den her kritik, og vi vil fremføre den fra dansk side, og det vil vi gøre på ministerniveau, sådan som jeg pegede på med et eksempel.
Men vi gør det jo langt hyppigere.
Vi gør det i de mange samtaler, der er mellem embedsmænd fra Danmark og Tyrkiet, så i virkeligheden rejser vi den her diskussion meget ofte.
Det vil vi blive ved med i det håb, at Tyrkiet har et ønske om at nærme sig EU, og en forudsætning for det er, at man lever op til standarderne, også på det her område.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-01-18:
Det, som jeg så gerne vil høre i den sammenhæng, er, hvad ministeren mener i forhold til ...
Må jeg lige spørge om noget?
Er mit andet spørgsmål om kurdiske borgmestre en del af det her.
Bliver ens spørgsmål slået sammen?
Perfekt, tak.
Jeg havde håbet, at jeg kunne sidde og aflure proceduren under hr. Jacob Jensens spørgsmål, men det fik jeg ingen mulighed for.
Det er jo ingen hemmelighed, at der lige nu kører en sag i forbindelse med den kurdiske tv-station Roj TV, som er i fare for at blive lukket.
Nu er sagen anket, men i den sammenhæng er det lige præcis, at Danmark efter min mening har understøttet den tyrkiske regerings undertrykkelse af ytringsfriheden i Tyrkiet ved at støtte op om, at hvis man dækker den konflikt og taler om de ting, der ikke må blive talt om i Tyrkiet, nemlig undertrykkelsen af kurderne og den forfærdelige væbnede konflikt, der desværre finder sted, så risikerer man at blive lukket.
For det er jo meget det, som også er situationen for de journalister, der sidder fængslet.
Så jeg vil gerne høre udenrigsministeren, om han er enig i, at det er vigtigt, at det kurdiske mindretal har en tv-station som Roj TV, hvor de kan få kritiske nyheder ud.