runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-16:
Ja, nu begynder vi jo selvfølgelig at komme ind til, hvor det gør ondt, når hr. Jesper Petersen må tage så store ord i sin mund om, at skatteministeren er chokerende ringe.
Så er det selvfølgelig, fordi vi begynder at få fat i noget, hvor det gør virkelig ondt.
Når man har brugt argumentationen på at bygge op omkring, hvordan og hvorledes det er, at de rige bliver begunstiget, så burde det jo også afspejles i de ændringsforslag, man stemmer for.
Jeg må dertil så blot give den lille kommentar, at hvis det, man kalder »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«, og hvad det alt sammen hedder, var fair, var det jo finansieret.
Der findes indtil flere eksempler på, at det slet ikke er finansieret.
Lad mig bare tage cigaretafgifterne som et klassisk eksempel: Her siger man, at hvis man forhøjer cigaretafgifterne med 10 kr., får man så og så mange penge ind.
Det gør man slet ikke.
Det hænger slet ikke sammen.
Og det er bare et ud af en kaskade af forslag, hvor man må sige, at der ingen sammenhæng er mellem det, man skriver, og det, man gør, for pengene stemmer ikke – desværre.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Det tager jeg som et klart svar på, at skatteministeren synes, at det er en rimelig måde at få Danmark ud af krisen på.
At lade regningen for den kommunale velfærd blive placeret hos børnefamilierne, hos de arbejdsløse er den rigtige måde at gøre det på, hvorimod de velstillede måske skal vente et par år med deres skattelettelser, med de sidste af dem, men de skal såmænd nok få dem.
De kommer ikke til at holde for.
Der går lige et par år, så får de deres skattelettelser.
De rigeste bliver begunstiget af regeringens skattepolitik i helt udpræget grad.
Man har gennemført den ene pilskæve skattelettelse efter den anden.
Man har med vilje villet skævvride det her samfund.
Så siger vi: Hvordan kan vi gøre noget ved det?
Det er ikke ved at rulle alt muligt tilbage, men klart at foreslå, hvad det er for nogle ændringer, der skal laves.
Det ligger i et udspil, der har været siden august.
Skatteministeren må kende det, f.eks. at der skal indføres en millionærskat, således at det, man tjener over 1 mio. kr., skal man betale 6 pct. i skat af.
Der er andre eksempler.
Skatteministeren kender dem, f.eks. aktier og omsætningsafgift.
Vi kan godt fortsætte.
Det giver et mere retfærdigt skattesystem.
»En Fair Løsning« er fuldt finansieret.
Det er en klogere vej ud af krisen end den, regeringen har præsenteret – langt klogere – fordi den fastholder et velfærdssamfund, faktisk en mulighed for at udbygge det og arbejde os ud af krisen i stedet for at spare os ud af den, som regeringen vil ved at placere regningen entydigt hos dem, der i forvejen har det vanskeligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-16:
Jeg læser altid med stor interesse, hvad S og SF måtte mene, for det kunne jo være, at der stod noget deri, man kunne bruge.
Men derfor læser jeg det, og jeg ved udmærket, hvad der står i de udspil, der er kommet, og de er unfair, de er helt igennem unfair.
Lad os bare tage millionærskatten.
Det provenu, man lægger op til der, er det før eller efter adfærdsændring?
Ja, det er jo før adfærdsændring, fordi når man indfører en millionærskat, betyder det selvfølgelig, at folk her i Danmark, der tjener penge, er med til at skabe de arbejdspladser, som jeg ved at hr. Jesper Petersen en gang imellem interesserer sig for, og så har det selvfølgelig en betydning, og så søger de andre steder hen.
Det ved vi jo.
Så derfor er det, hr. Jesper Petersen siger, desværre ikke rigtigt.
Det er bestemt en vanskelig sag.
Det, at vi har en meget svær økonomisk krise, som andre lande i hele verden også oplever, og som vi jo ikke er ene om at løse bl.a. i Europa, betyder selvfølgelig, at vi bliver nødt til at tage nogle nye initiativer for at løse de udfordringer.
Der må vi jo bare sige, at vi jo påtager os at løse dem.
Det gør Socialdemokratiet og SF desværre ikke.
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Så var der igen diskussionen om finansierede eller ufinansierede skattelettelser, og der er vi så heldige, at ministeren har forsynet Folketinget med et svar på et spørgsmål, jeg har stillet, som går på, hvor meget befolkningens rådighedsbeløb – det gælder så mest de rige – vokser frem til 2012.
Og der er svaret 305,6 mia. kr. Og rådighedsbeløbet vokser, siger man, uden man har taget skatten ind et andet sted.
Det vil sige, at det bare er penge, man har taget ud af kassen.
Det er ufinansieret.
Så siger skatteministeren: Jamen vi havde et rådighedsrum.
Hvor er det henne?
Der er ikke noget rådighedsrum.
I bedste fald skulle det være i 2019, når velfærdsreformen træder i kraft.
Men på nuværende tidspunkt er det helt ufinansieret – 305 mia. kr.
Det synes jeg altså ikke vi behøver at debattere, når ministeren selv har skrevet det.
Så er der det spørgsmål, som jeg har prøvet at få andre til at besvare: Hvorfor er det vigtigt i 2014 at give 2 mia. kr. i skattelettelser til de rigeste og tage 1 mia. kr. fra børnefamilierne?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-16:
Først og fremmest kan jeg jo sige til hr. Frank Aaen, at jeg synes, det er fint at diskutere, hvad der bliver svaret fra Skatteministeriets side og også fra andre ministeriers side.
Jeg har allerede svaret adskillige gange, at de skattelettelser, vi har lavet, er fuldt finansierede.
Det tror jeg også godt at hr. Frank Aaen er helt klar over, altså at både de skattelettelser, vi har lavet i 2004, 2007 og 2009, er fuldt finansierede.
Det, som så står tilbage i det, hr. Frank Aaen stiller som spørgsmål, er: Hvordan kan det så være, at vi stadig væk lægger op til, at topskattelettelserne bliver indfaset – dog lidt senere, end der var lagt op til?
Det er jo, fordi vi har lavet en skattereform, som vi står fuldt og helt ved.
Og der må jeg altså bare sige til hr. Frank Aaen, at de partier, som hr. Frank Aaen læner sig op ad, er fuldstændig enige med regeringen – fuldstændig enige.
S og SF lægger jo op til akkurat det samme; det er jo det, som er blevet afsløret i dag under debatten, de lægger op til akkurat det samme.
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Først vil jeg sige til det med det finansierede eller ufinansierede: Når man giver 305 mia. kr. i ekstra rådighedsbeløb til befolkningen fordelt sådan, at det er de rige, der får mest, er det jo en indrømmelsessag, at det er ufinansieret, for hvis det var finansieret, som jeg erkender at den sidste skattereform er, når vi kommer lidt længere frem i tiden, så tager man jo og giver skattelettelser med den ene hånd og skatteforhøjelser med den anden, men det gjorde man jo netop ikke i de tal, jeg her har nævnt; her er det bare 305 mia. kr. givet med den ene hånd og intet taget med den anden, og det hedder på almindeligt dansk ufinansieret.
Så må ministeren gerne diskutere med S og SF, hvorfor de ikke synes, at topskattegrænsen skal fastholdes til evig tid, den diskussion kan man bare tage.
Det må vi da kunne få et svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-16:
Man skal jo også huske at rose, når der er noget at rose.
Der er i hvert fald grund til at rose, at man har forsøgt.
Man har forsøgt at lave en økonomisk plan.
At den jo så ikke har noget med »fair« at gøre, er jo så bare, om man så må sige, en ting, man kan konstatere.
Det er så unfair, som det overhovedet kan være – så unfair på alle tænkelige måder, fordi det, man lægger frem, jo er ikke fuldt finansieret.
Når det så er sagt, må man jo sige, at der ikke er kommet et eneste svar på, hvorfor man i tillægsbetænkningen skriver, som man gør, og jeg bliver nødt til at læse op igen: Socialdemokratiet og SF vil desuden udskyde den med skattereformen besluttede forhøjelse af topskattegrænsen – og så kommer det – men vil ikke aflyse den, som det foreslås i ændringsforslaget fra Enhedslisten.
Der må man bare sige: Hvorfor vil man så ikke aflyse den?
Hvorfor er det, man ikke vil aflyse den, for det er lige præcis det, man argumenterer for?
Hr. Nick Hækkerup har brugt hele dagen, hele behandlingen på at sige, at man gerne vil aflyse den.
Så sig det, som det er: at man vil aflyse den!
Det er jo fair snak.
Tak for spørgsmålet igen fra hr. Frank Aaen.
Det giver mig jo rig lejlighed til at minde om det, som jeg allerede startede med at svare, nemlig at skattereformerne både i 2004 og 2007 er finansierede, og at den i 2009 også er finansieret.
Så til hele diskussionen om, hvorvidt skattereformerne er finansierede eller ej, vil jeg sige: Ja, det er de.
Så går vi ind i en anden diskussion om, hvordan det så kan være, at den sidste del af topskattelettelsen ikke bare skal helt væk.
Det er jo det, som hr. Frank Aaen spørger om.
Og det er, fordi jeg anerkender, at vi har lavet en skattereform, hvor vi også har sagt, at vi vil gøre noget for at styrke arbejdsudbuddet, og det er jo et af de elementer her, som har en effekt.
Jeg noterer mig så bare stilfærdigt, at de partier, som Enhedslisten læner sig op ad parlamentarisk, er fuldstændig enige med regeringen, selv om de jo ellers har været enige med hr. Frank Aaen i hele den diskussion, vi har haft under førstebehandlingen og andenbehandlingen, og har sagt, at det her er en skæv reform, og at det er forfærdeligt, og at det er de rige, der bliver begunstiget.
Men når det så kommer til stykket, og når man går ned i primærkilden, må man desværre bare konstatere, at så er Socialdemokratiet og SF helt enige med regeringen.
Det er jo fair at være det, for det er fornuftigt, hvad regeringen har truffet af beslutning, og der har jeg sådan set bare sagt til hr. Frank Aaen – og det vil jeg gerne sige igen – at der er sammenhæng mellem det, hr. Frank Aaen siger, og det, han gør, men det er der ikke med hensyn til det, S og SF siger, for de siger én ting og gør noget helt andet.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Jeg tror kun, at det er AE-Rådets og Socialdemokraternes lommeregnere, der kan få dem til at være underfinansierede.
Jeg tror også, det er den samme lommeregner, der får »En Fair Løsning« til at gå op og til at konsolidere det offentliges økonomi med 24 mia. kr. inden 2013.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-16:
Det er ganske tydeligt, ud fra det hr. Mads Rørvig siger her fra talerstolen i dag, at der er to veje i dansk politik.
Vi kan så være uenige om, hvilken vej der er bedst, men der er to veje, der begge fører os frem til målet.
Men hvis man ser op på tavlen for dette møde, er det jo kun den ene vej, vi behandler i dag.
Sandheden er bare, at danskerne burde være taget med på råd om, hvilken vej vi skal videre ud af krisen.
Danskerne burde have haft chancen for at tage stilling til, om vi skal spare eller arbejde os ud af krisen.
VKO har ikke et folkeligt mandat til at gennemføre de foreslåede ændringer – det er det, der er sandheden.
Tværtimod begår man – og det er blevet fremhævet flere gange i debatten om de mange forslag, der er fremsat i forbindelse med genopretningspakken – løftebrud på en række punkter.
Er det ikke sandheden, vil jeg spørge hr. Mads Rørvig.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Jeg ved ikke, om jeg er enig i, at det er sandheden.
Om der er folkelig opbakning eller ej er vel vores opgave og op til flertallet i Folketinget at konkludere i den her sammenhæng, når vi behandler et lovforslag.
Jeg kan da godt forstå, at hr. Benny Engelbrecht ikke vil snakke om »En Fair Løsning«, for hvis man skal sammenholde oppositionens plan for, hvad Danmark skal konsolidere sin økonomi med frem til 2013, med regeringens, så er det jo altså ikke noget, der skaffer 24 milliarder.
Jeg synes, det er på sin plads at tage det med ind i debatten, når man i betænkningsbidrag osv. nævner »En Fair Løsning« som et alternativ til det, vi står og behandler i dag.
Så det synes jeg er yderst fair, selv om hr. Benny Engelbrecht ikke ønsker at snakke om »En Fair Løsning«.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-16:
Hr. Mads Rørvig tager fuldstændig fejl.
Jeg vil hjertens gerne snakke om »En Fair Løsning«, jeg vil gerne lade danskerne tage stilling til »En Fair Løsning«, jeg vil gerne have danskerne til at tage stilling til, om det skal være vejen med en fair løsning eller VKO's skæve vej, vi skal gå.
Det er meget enkelt, men det vil regeringen jo altså ikke.
Lad os lige en gang til slå fast: Når vi snakker om skattelettelser, som er finansierede eller ufinansierede, så kan det ikke nytte noget, at hr. Mads Rørvig står her på talerstolen og insinuerer, at det alene er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som peger på, at der er foretaget ufinansierede skattelettelser.
Hr. Mads Rørvig ved udmærket godt, at professor Bo Sandemann Rasmussen fra Aarhus Universitet bl.a. også har påpeget, at skattelettelserne i 2004 og 2007 var ufinansierede.
Er det ikke sandheden?
Maja Panduro (S), 2010-06-16:
Venstres ordfører kommer jo i sin tale med en meget malerisk beskrivelse af, hvordan den danske økonomi er en bil, som Venstre nu ønsker at sende på værksted.
Jeg kan selvfølgelig kun være enig med Venstres ordfører i, at der efter 9 år med den her regering i den grad er behov for, at vores økonomi kommer på værksted og til eftersyn.
Men ovre på Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis værksted står man så og klør sig lidt i nakken, sparker på dækket, og beslutter sig så for, at det, der er brug for, er at begynde at pille den her bil fuldstændig fra hinanden.
Man giver sig til at afmontere alle dækkene.
Først, vupti, ryger det hjul, som skulle sikre uddannelse, sikre vores konkurrenceevne i fremtiden.
Ups, så piller man endnu et hjul af med nulvækst i kommunerne og med hele sikkerhedsnettet under vores svageste, og så piller man også lige det hjul med sikkerhedsnettet for vores arbejdsløse af og forringer dagpengene, så det er helt slut med den danske model.
Nu her er vi så i gang med at beslutte, at det er børnene, som skal betale for det hele.
Synes hr. Mads Rørvig, at det er rimeligt?
Mener hr. Mads Rørvig virkelig, at det her er vejen frem for dansk økonomi?
Tilbage står en vogn uden hjul, uden fremdrift.
Det eneste, der virker, er bremsen og måske båthornet.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-16:
Jeg håber ikke, at Venstres ordfører taler på hele regeringens vegne, for så har man virkelig et problem, hvis man ikke kan se forskel på den situation, som en børnefamilie får, når den har været vant til en bestemt indkomst, som pludselig med meget kort varsel bliver revet væk.
Men 12.000 kr. ud af en førtidspension, ud af en indkomst som kasseekspedient eller lignende er et meget stort beløb, og man må være kommet meget langt bag om skrivebordene, hvis man ikke kan anerkende, at der er forskel på, at man ikke får noget, man er blevet lovet i fremtiden, og at man skal aflevere noget, man har været vant til at få i årevis, når det oven i købet handler om børnefamilier.
Børnene er der, de skal have mad, de skal have tøj, de skal have konfirmation osv.
Hvis man overhovedet ikke kan se den forskel, har man virkelig et problem i forhold til virkeligheden, og man har et massivt problem i forhold til det sociale perspektiv, man ellers gerne siger man vil lægge ind over den økonomiske politik.
Til allersidst vil jeg gerne spørge: Er det korrekt forstået, at Venstre faktisk gerne havde set en indkomstafhængighed frem for en afhængighed af antallet af børn?
Er det korrekt forstået?
Det er fremgået af medierne, at det ville Venstre egentlig gerne have tilsluttet sig.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Der er jo ikke nogen, der har forestillet sig, at det er nemt eller sjovt at behandle og vedtage det her lovforslag.
Men alternativet, som vi står over for, er jo »En Fair Løsning« – en plan, som er luftsteg og vindfrikadeller, og som på ingen måde løser de udfordringer, som vi står over for i de næste 3 år.
Vi skal finde 24 mia. kr. Socialdemokraterne og SF har deponeret deres beslutningskraft hos fagbevægelsen, som har sagt nej til, at de vil være med til at arbejde for at øge arbejdstiden fra 37 til 38 timer om ugen.
Det er smuldret fuldstændigt.
Der er ikke nogen løsning på genopretningen af dansk økonomi fra oppositionen.
Maja Panduro (S), 2010-06-16:
Det, der jo bare er et faktum, er, at de eneste, som den her regering løser problemer for, er de allerrigeste.
Hvor er det synd for millionærerne, hvis de skal undvære deres skattelettelser, hvor er det hårdt!
Ordføreren sagde før meget klart: Nej, Bo Sandemann Rasmussen har ikke været ude at sige, at skattelettelserne var ufinansierede.
Nu har jeg fundet artiklen her.
Derfor vil jeg meget gerne bede ordføreren om at gentage, at det ikke var det, Bo Sandemann Rasmussen sagde.
Det synes jeg ville være klædeligt, særligt når det her i et ritzautelegram fra den 2. juni i år hedder, at på det punkt giver Bo Sandemann Rasmussen fru Helle Thorning-Schmidt ret.
Der står: »Han konstaterer, at de skattelettelser, som kom i 2004 og 2007 blev givet uden at kradse pengene ind andre steder – altså ufinansierede.
I de år var der tale om rene skattelettelser, hvor der ikke var andre skatter som blevet hævet.
Dermed var der ikke tale om en fuld finansiering, siger professoren.« Vil ordføreren ikke gentage sit nej fra før, så vi alle sammen kan høre det?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Det vil jeg meget gerne, for det, jeg kommenterede, var, om han havde ret eller ej, og det har han ikke.
Regeringens skattelettelser og de skatteomlægninger, der har været, er selvfølgelig fuldt finansierede.
Så hæfter jeg mig ved, at fru Maja Panduro siger, at det også er for dårligt, at vi ikke beskatter de rige mere, og at det er for dårligt, at vi kun udskyder den her topskattegrænse.
Så må jeg bare få S' svar på, hvorfor man ikke ruller alle de skatteomlægninger, som regeringen har lavet, tilbage, hvis det er så forfærdeligt?
Hvorfor siger man i sit udspil og i sine betænkningsbidrag, at man ikke vil udskyde topskattegrænsen overhovedet?
Jeg kan konstatere, at på det her punkt om udskydelse af topskattegrænsen er Socialdemokratiet og SF enige med regeringen.
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Lidt tidligere fik hr. Mads Rørvig en del spørgsmål om, hvordan hr. Mads Rørvig bidrog til krisen, når nu alle skal bidrage.
Det lykkedes ikke at få noget svar.
Trods mange spørgsmål blev der bare henvist til lovteksten.
Det er muligvis, fordi hr. Mads Rørvig som folketingsmedlem tjener så meget, at de småting for rige mennesker, der ligger i lovpakken, er så små, at de ikke mærkes, og at de under alle omstændigheder er meget mindre end de skattelettelser, hr. Mads Rørvig har bevilget sig selv i år og næste år og næste år.
Det er muligvis derfor, vi ikke kan få noget svar, og det er så også o.k.
Vi kan bare notere os, at det for nogle mennesker ikke er ligegyldigt, hvad der bliver vedtaget.
For nogle mennesker, børnefamilier og dem, der har de laveste indkomster, betyder det her virkelig et indhug i deres indkomst, som de kan mærke.
Men jeg erkender gerne, at et folketingsmedlem ikke kan mærke det.
Så kunne vi måske få det andet spørgsmål besvaret: Hvorfor er det vigtigt i 2014 at give topskatteydere en ekstra skattelettelse på 2 mia. kr., mens man stadig væk skærer i børnechecken med 1 milliard?
Hvorfor er det vigtigt i 2015 at give topskatteydere 2 mia. kr. i skattelettelse, mens man fortsætter med at skære 1 milliard i børnechecken?
Hvorfor er det valg rigtigt?
Hvorfor er det vigtigt?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Jeg mener, jeg svarede på fru Line Barfods spørgsmål før om § 20-reguleringen af personindkomster, og yderligere skal jeg ikke stå og redegøre for min egen privatøkonomi fra Folketingets talerstol.
Men det, jeg kan svare hr. Frank Aaen, er jo, at vi tager de midler, som er lagt åbent frem her, i brug, og det er jo ikke sjove redskaber, vi tager i brug.
Jeg er enig med sikkert et bredt Folketing i, at det, vi gør, jo ikke er nemt, men der er behov for, at vi finder 24 mia. kr. inden 2013, og indtil videre er regeringen sammen med Dansk Folkeparti de eneste, der kan levere et bud på, hvordan vi finder dem.
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Jamen jeg har forstået, at frem til 2013 er det plat umuligt at få regeringen væk fra at tage penge fra de arbejdsløse, tage penge fra pensionister og tage penge fra børnefamilier.
Det har jeg indset.
Men i 2014 mangler vi stadig penge i kassen, og hvorfor er det så vigtigt at give 2 mia. kr. i nye skattelettelser til de rigeste i samfundet, til dem, der tjener mere end 400.000 kr. eller 800.000 kr., hvis det er en familie – 2 mia. kr., værsgo!
Samtidig tager man 1 mia. kr. fra børnefamilierne, herunder den enlige mor eller far med et barn eller dem, der har tre børn.
Hvorfor mener VKO, at det er rigtigt?
2 mia. kr. gives til de rigeste, 1 mia. kr. tages fra børnefamilierne i 2014, 2015, 2016, 2017, og jeg tror, ordføreren kan resten af talrækken.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Jeg kan konstatere, at et bredt flertal i Folketinget inklusive S og SF er enig i, at vi skal ændre topskattegrænsen, når vi er over denne 3-årige periode, for at finde de 24 mia. kr. Og det, vi har gjort, er jo ikke nye skattelettelser, som hr. Frank Aaen påstår.
Det er jo et led i den skatteomlægning, der er lavet med forårspakke 2.0, hvor man fuldt ud finansierer den skatteomlægning, der er lavet, ved at man beskatter mere på det, man vil have mindre af, og beskatter mindre på det, vi vil have mere af, altså arbejdsudbud.
Et bredt flertal i Folketinget er heldigvis enig om, at det er måden, vi gør det på, når vi har overstået konsolideringen med de 24 mia. kr.
Rent principielt er der jo ikke nogen forskel i din fremtidige budgettering af dit rådighedsbeløb.
Om man er blevet lovet en stigning af sin indtægt, eller om man er blevet lovet en reduktion af sine udgifter, giver det jo det samme, hvis det er en rådighedsbeløbsbetragtning, man argumenterer ud fra.
Det giver jo i princippet det samme, når man budgetterer sin økonomi.
Jeg må give fru Pia Christmas-Møller fuldstændig ret i, at det her ikke er nemt.
Det er en svær løsning, og det ikke en nem løsning, når vi skal konsolidere med 24 mia. kr. frem mod 2013, men det er nødvendigt, at vi finder pengene, og det håber jeg også fru Pia Christmas-Møller er enig med mig i.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-16:
Allerførst: Der er ingen tvivl om, at de internationale økonomiske vinde gør, at vi har behov for ekstra fokus på den økonomiske politik, og at rettidig omhu er dobbelt så godt som for sen reaktion.
Det er der ingen tvivl om, der skal gribes ind, og vi skal efterleve konvergenskriterierne.
Men måden, vi gør det på, er jo afgørende, og jeg vil godt spørge Venstres ordfører helt principielt, om Venstres ordfører ikke på et principielt niveau er enig i, at der er forskel på, om man skal aflevere nogle penge, som man har indrettet sit husholdningsbudget efter, eller man skal afstå fra at få noget, man var blevet lovet kunne komme i fremtiden.
Er der ikke forskel på, om man skal aflevere 12.000 kr. ud af en førtidspension, ud af en kassedameindtægt, eller man skal afstå fra at få nogle skattelettelser, man er blevet stillet i udsigt?
Det kunne jeg godt tænke mig at få Venstres ordførers bemærkninger til, når han nu lægger så stor vægt på, at alle kommer til at bidrage.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Det er jo så faktuelt forkert, for i »Fair Forandring« står der den 1. januar 2011, og i betænkningsbidraget er der en udskydelse på 3 år.
Men hvordan kan hr. Nick Hækkerup tale sådan dunder mod topskattelettelserne og påstå, at der er årsagen til en kommende social massegrav?
Hvordan kan man køre op på den klinge og tale så dunder mod topskattelettelserne, når man selv i et betænkningsbidrag erklærer sig enig med regeringen i, at der selvfølgelig skal være de topskattelettelser, som er blevet lovet – og som er fuldt finansierede – som led i forårspakke 2.0?