runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-01-22:
Jeg kender godt det svar som en indvending imod det her forslag, men jeg synes, det er en smule mærkeligt, for hvis jeg køber en hybridbil og kan spare en masse penge på, at den er delvis batteridrevet og jeg ikke skal fylde benzin på bilen, hvorfor i alverden skulle jeg så vælge at slå batteriet fra og køre på benzin, som koster meget mere, i stedet for at køre på det batteri, som sidder i bilen?
Kan fru Henriette Kjær forklare mig logikken i det og oplyse mig, om hun virkelig mener, at mennesket er så dumt, at det ville pålægge sig større udgifter ved at bruge et brændsel i stedet for at køre på batteriet i en hybridbil?
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig det, men hvis fru Henriette Kjær kender til det, må vi selvfølgelig have det frem.
Ellers synes jeg, at det er en lidt underlig indvending mod forslaget.
[Problemer med mikrofonen].
Jeg kan bruge så kraftig en stemme, at den når op til fru Henriette Kjær, men nu er jeg på.
Jeg er også glad for svarene og for hensigterne om at ville øge brugen af biler i Danmark, som ikke udleder så meget CO2, som konventionelle biler gør.
Vi er på skatteområdet ved at behandle, at man fortsat afgiftsfritager el- og brintbiler indtil 2012, men det er jo lidt en gratis omgang, og derfor er oppositionen klar - Socialdemokraterne og SF er i hvert fald klar - med et forslag om, at der også skal være en rabat på hybridbiler, ved at man enten afgiftsfritager den del af hybridbilen, som er batteridrevet, eller at man simpelt hen giver en særlig rabat.
Er det noget, som De Konservative kunne være interesseret i at medvirke til, så vi kan få udskiftet bilparken og i højere grad få solgt nogle hybridbiler, der jo giver os en CO2 gevinst her og nu, hvis vi får flere af dem på vejene i stedet for konventionelle biler, der kører på benzin eller diesel?
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Nu pågår der jo nogle energiforhandlinger hos klimaministeren, og der synes jeg da der lægges op til, at man lægger en meget detaljeret plan for udbygningen af bl.a. vindenergi.
Det er bestemt et meget interessant forslag, men man skal være helt sikker på, at man opnår en gevinst med hensyn til CO2-udslippet ved hybridbiler, altså at man ikke køber dem uden afgift eller med en lavere afgift end andre biler og derefter kører på et fossilt brændstof, så samfundet alligevel ikke får den miljøgevinst, man havde regnet med.
Det er noget, der skal granskes meget nøje, inden man kaster sig ud i at afgiftsfritage hybridbilerne.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Det, der er problemet med fru Pia Christmas-Møllers forslag til vedtagelse, er, at det, der er meget centralt for os - og det er, at flygtningene bliver selvforsørgende - ikke indgår i det.
Fru Pia Christmas-Møller er ikke enig i, at de skal ud at være selvforsørgende.
For os er det meget centralt, at flygtninge bliver selvforsørgende.
Det er i hvert fald noget, der vil komme i spil, og så kommer der nogle forhandlinger, og så må man måle os på resultaterne.
Vi vil gerne trække tingene i vores retning, men det kommer an på forhandlingerne.
Får vi ikke noget igennem, er vi ikke med i den aftale.
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Jeg vil i den forbindelse først svare på det sidste spørgsmål, som drejede sig om grønlandske børn.
Jeg har i forbindelse med min første tale her i Folketinget understreget, at jeg er åben over for en dialog, der også omhandler grønlandske børn.
Hr. Søren Espersen er medlem af Udvalget vedr. Grønlandske Forhold, og der kan man åbent tage sager op, der vedrører Grønland og grønlandske børn, og det er også derfor, at der er rejst en forespørgsel om Grønland.
Den debat skal vi nok tage senere, ikke i dag.
Jeg støtter fru Pia Christmas-Møllers forslag til vedtagelse i morgen.
Den danske udlændinge- og flygtningepolitik er ikke blot et internt dansk anliggende.
Kongeriget Danmark har indgået internationale aftaler på vegne af både Danmark, Grønland og Færøerne, som vi alle må forholde os til og rette os efter.
Vi har ansvaret for at hjælpe en gruppe mennesker, som er havnet i en ulykkelig situation.
Asylpolitikken og indvandrerpolitikken er et af de områder, som den danske regering og Folketinget fører mere eller mindre alene på vegne af både Danmark, Færøerne og Grønland.
At påstå, at der er tale om ren dansk indenrigspolitik, som grønlændere og færinger skal blande sig udenom, er derfor noget sludder.
Vi har fælles asylpolitik.
De grønlandske folketingsmedlemmer valgte af samme grund også i 2006 at tage stilling til asylpolitikken.
Hvis vi fra den nordatlantiske gruppe kan være med til at skabe flertal for, at de afviste asylansøgere får bedre vilkår og kortere ophold i asylcentrene, og at familierne får de værdige vilkår, som børnene fortjener, så vil vi naturligvis stemme for, uanset om vi bliver mødt med trusler om at få frataget bloktilskuddet, eller at selvstyreprocessen bliver afskåret.
Vi er glade for, at statsministeren noterede sig, at vi er i vores gode ret til at afgive vores stemme i overensstemmelse med grundloven.
Jeg har desværre ikke besøgt et asylcenter endnu, og jeg tror heller ikke, jeg helt kan forstå, hvor svært det er for dem, der lever under disse forhold, vi har fået beskrevet.
Men det burde ikke være så svært at prøve at sætte sig ind i de menneskelige tragedier og den åbenlyse uretfærdighed det er, at folk skal leve i aflukkede lejre i flere år under kummerlige omstændigheder, og især at børn skal vokse op under sådan nogle forhold.
Viden forpligter, også hos partierne på tværs af fløje og lande.
At man fra regeringens og Dansk Folkepartis side ikke har fundet det nødvendigt at lave en bredere aftale har ført til, at vi som et alternativt flertal gør vores til, at asylpolitikken kommer menneskelighed og værdighed nærmere, end det er tilfældet i dag. Denne sag burde ikke kunne splitte Folketinget, den burde kunne samle os.
Søren Espersen (DF), 2008-01-23:
Jeg hørte fru Juliane Henningsen sige i tv, at grunden til, at grønlænderne nu blandede sig i dansk indenrigspolitik, var, at det havde noget med mennesker at gøre.
Altså, bare to-tre eksempler.
Det må jo være let.
Det andet, jeg vil jeg spørge om, er med hensyn til børns vilkår.
Er det fair og legalt, hvis vi hernede fra Danmark begynder at blande os i grønlandske børns vilkår.
Er det okay?
Det har det ikke været tidligere i forhold til grønlandske politikere.
De to ting vil jeg gerne have svar på, tak.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Efter at have hørt hr. Naser Khaders ordførertale, hvor det understreges, at asylansøgerne skal arbejde, at der findes afviste asylansøgere, som ikke kan vende hjem osv., har jeg meget, meget svært ved at forstå, at Ny Alliance ikke stemmer for fru Pia Christmas-Møllers forslag til vedtagelse.
For her ville Ny Alliance have mulighed for med sine mandater at sørge for en helt konkret forbedring for de mennesker, der lever i centrene i dag.
2 år er ikke godt nok, bliver der sagt.
Der står endda i fru Pia Christmas-Møllers forslag til vedtagelse, at man vil indkalde Folketingets partier til yderligere forhandlinger.
Var det ikke lige præcis den mulighed, som Ny Alliance nu står med, som Ny Alliance gik til valg på?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
»Nok er nok«, tror jeg var Ny Alliances valgslogan.
Nu ser det så ud til, at man har tænkt sig at kaste sig i armene på regeringen, vel vidende at Dansk Folkeparti er udstyret med en vetoret.
Spørgsmålet er her, om man ikke, når man er gået til valg på, at man har et næsten ultimativt krav om, at centrene skal lukkes på nær et, så i dag bør kunne redegøre for, præcis hvad det er, der gør, at man lukker sig ind i en kreds, hvor Dansk Folkeparti er udstyret med den vetoret, man gik til valg på at gøre op med?
Præcis hvad er det for nogle forventninger, man har, så vi ved, hvad det er, hr. Naser Khader forventer at få ud af at gå ind og forhandle på baggrund af en aftale, som man ellers hidtil har sagt at man ikke kunne acceptere?
Jeg vil gerne spørge helt præcist, for jeg håber sådan set, at der bliver brede forhandlinger, sådan som statsministeren havde lovet.
Jeg håber, at det bliver et bredt flertal, som jo kræver deltagelse af partier, som ikke er en del af regeringsgrundlaget, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Naser Khader: Hvad er det for næsten ultimative krav, man har til den her aftale?
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Jeg synes, det er vigtigt, at man i den her sag måler os på resultaterne af kommende forhandlinger.
Det er vigtigt for os at sige, at vi gerne vil påvirke den aftale.
Vi vil gerne komme til nogle forhandlinger og påvirke aftalen i vores retning.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Det er jeg sådan set meget enig med hr. Naser Khader i, og derfor stillede jeg også ordret Dansk Folkeparti spørgsmålet, om de ville være med til, at man lod asylansøgerne arbejde uden for centrene.
Det blev afvist blankt - endda flere gange.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Naser Khader, hvad det er, der får ham til at tro, at han kan udvide aftalen med de ting, han står og siger.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Selvfølgelig har det betydning, hvor længe man bor i centrene.
Man bliver syg af at bo der.
Børnene bliver syge af at bo der.
Det har vi fået bekræftet fra flere lægelige rapporter.
Vi mener ikke, man skal bo der ret længe, man skal have mulighed for at komme ud og bo blandt os andre.
Det synspunkt ændrer vi ikke ved.
Hvad angår det med at sige, at det er lige meget, om det er 2 eller 3 år: For os er det vigtigere, at asylansøgerne er selvforsørgende, end at diskutere, om det skal være 2 eller 3 år.
Den svenske undersøgelse viser, at de ikke får det bedre bare ved at komme ud at bo i samfundet.
Den svenske undersøgelse konkluderer, at det, der gør en forskel, er, at de bliver aktive i samfundet og bliver selvforsørgende.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jeg må jo nok indrømme, at jeg er forvirret på et højere plan.
Det kan være, det er, fordi jeg en ny her, men det kan også være, at hr. Naser Khader kan hjælpe mig med at blive lidt mindre forvirret.
Så vil jeg gerne spørge hr. Naser Khader
: Hvad er de fornødne skridt for Ny Alliance?
Hvad er Ny Alliances pris?
Er der noget, Ny Alliance ikke vil give køb på?
2 eller 3 år er et slag i luften, sagde hr. Naser Khader i sin ordførertale, og derfor er jeg bare meget interesseret i at høre, hvad Ny Alliances pris er, og hvad de fornødne skridt er, for at Ny Alliance bakker op om denne aftale.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Jeg gjorde i min tale meget ud af at forklare Ny Alliances asylpolitik.
Vi står stadig væk for det synspunkt, at asylansøgerne skal ud af centrene, og gerne tidligere end inden for 2 år, eventuelt 1 år.
Vi har talt om nogle få måneder.
Vi mener, det er vigtigt, at asylansøgerne bliver selvforsørgende.
Søren Espersen (DF), 2008-01-23:
Det vil jeg høre om.
Er det ikke korrekt, at det i virkeligheden er her i Folketinget, vi er ansvarlige for, at FN's børnekonvention overholdes i forhold til grønlandske børn, og at det i virkeligheden jo er os her i Folketinget, der beslutter, hvad der skal ske, hvis der er børn på Grønland, der bliver forsømt?
Og så synes jeg ikke, at der blev svaret på det andet spørgsmål: Hvad er det for anden lovgivning, vi laver hernede, der ikke har med mennesker at gøre?
Bare giv et eller to eksempler.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Det, vi har sagt ja til i dag, er forslaget til vedtagelsen.
Vi har ikke sagt ja til aftalen.
Vi har sagt ja til forslaget til vedtagelse, et forslag til vedtagelse, der giver os mulighed for at gå ind og påvirke aftalen.
Det er det, vi har sagt ja til.
Vi har ikke sagt ja til asylaftalen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-01-23:
Jo, det er det, og det er også det, jeg forholder mig til.
Men jeg synes alligevel, det er væsentligt at stille to spørgsmål til hr. Lars-Emil Johansen.
Det ene spørgsmål er: Har hr. Lars-Emil Johansen nogen sinde været i Center Sandholm - i et asylcenter i Danmark?
Det andet er: Betyder det, som hr. Lars-Emil Johansen lige listede op, at alt er o.k. i Grønland, at børnene har det fremragende?
Jeg kan så bare henvise til, at det, der var fremme i debatten, var, at alkoholmisbrug, omsorgssvigtede børn, tvangsfjernelser, selvmord og seksuelle overgreb er hverdag i Grønland.
Næsten en tredjedel af alle grønlandske piger under 15 år er blevet seksuelt misbrugt, tallet for drenge er 9 pct.
En fjerdedel af Grønlands unge siger, at de har forsøgt at begå selvmord.
Jeg synes virkelig, det er alvorligt, og jeg synes, det er bekymrende.
Det er bare det, jeg henleder hr. Lars-Emil Johansens opmærksomhed på.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Selvfølgelig er alt ikke o.k. i Grønland, på samme måde som ikke alt er o.k. i Danmark.
Det ville heller ikke være rigtigt at sige, at alt er problemfrit i Danmark.
F.eks. var der også nogle problemer i Tønder.
Men derfra og så til at sige, at forholdene i Danmark er fuldstændig ude af trit med god skik, synes jeg ville være forkert.
Jeg har ikke besøgt asylcenteret endnu, men agter naturligvis at gøre det.
Men jeg har fulgt med i de undersøgelser, der er om de fakta, der er fremført, fakta, der viser, at selvmordsforsøg blandt asylsøgere i Danmark er tredoblet siden 2001, og at 43 børn oplevede, at deres mor eller far forsøgte at begå selvmord i perioden 2001-2007.
Vi taler altså om danske forhold.
Jeg synes, det er ærgerligt, at fru Pia Kjærsgaard synes, det er ærgerligt, at jeg er kommet.
Men det gør jeg, fordi det er min ret at være her, og det agter jeg heller ikke fremover at spørge om lov til.
Med hensyn til grønlandske børns vilkår vil jeg gerne henvise fru Pia Kjærsgaard til Grønlands hjemmestyres hjemmeside, der hedder www.nanoq.gl, og der slå op under Familiedirektoratet, der den 2. november 2007 på baggrund af det af fru Pia Kjærsgaard omtalte tv-program udsendte en pressemeddelelse, der fortæller, hvor meget og hvad der bliver gjort for børns vilkår i Grønland; om forebyggelse og bistand, der står i højsædet hos alle, der ønsker at medvirke til at forbedre forholdene; om familiecentre oprettet langs kysten i Grønland og om det fokus på børn og unges trivsel og sundhed i dagligdagen, der er i Grønland.
Der er altså rigeligt, og jeg vil også godt lige nævne som en sidste bemærkning, at der også er et initiativ, som hedder Meeqqat Inuunerissut; på dansk hedder det Bedre Børneliv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-01-23:
Nu er det jo næsten lidt ærgerligt, at de to grønlandske medlemmer under meget stor mediebevågenhed er taget til Danmark, og det så viser sig her i debatten i dag, at det egentlig kunne være lige meget; man kunne jo bare være blevet hjemme, som man plejer at gøre.
Men man havde jo, også i lyset af medieopmærksomheden, troet, at man var udslagsgivende.
Det viser det sig jo så i løbet af dagen at man altså ikke er.
Jeg synes, det var glimrende, at hr. Helge Adam Møller før listede nogle forhold op om, hvordan danske asylbørn har det i eksempelvis Center Sandholm.
Jeg vil godt spørge hr. Lars-Emil Johansen, om ikke det er på tide, at mange grønlandske børn bare får tilnærmelsesvis de samme gode forhold, og på tide, at en grønlandsk politiker virkelig tager hånd om de problemer, der er i Grønland.
Jeg synes, det var rystende, da vi kort tid før folketingsvalget så en DR-dokumentarudsendelse fra Grønland om, hvordan forholdene er med påstået korruption i forhold til tidligere ministre, hvordan børnene blev udsat for vanrøgt, incest, alle mulige ting.
Der er virkelig en opgave, synes jeg, og jeg kan forstå, at hr. Lars-Emil Johansen er meget optaget af børns forhold, og det tror jeg egentlig vi alle grundlæggende er.
Men der ligger altså en meget, meget stor opgave der for en grønlandsk politiker.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-01-23:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg føler en vis ydmyghed over at befinde mig her i et fremmed folks parlament, et folk, der taler et sprog, der er fremmed for mig - i hvert fald så fremmed, at det somme tider kan være lidt svært at høre, om der er tale om et bredt flertal, eller om der er tale om et vredt flertal.
Jeg er ganske vist lovligt valgt på grund af en i andre sammenhænge højt besunget grundlov med samme frihedsrettigheder, som alle andre mennesker, der bor i de lande, som denne grundlov gælder, har.
Jeg føler mig som en, der skal holde kæft og makke ret, når danske magthavere har talt.
Jeg har sjældent mærket en så klar demonstration af, hvor kunstigt, hyklerisk og pinligt det såkaldte rigsfællesskab kan være, når det kommer til stykket, som da Tinget den 19. februar i år behandlede en forespørgsel til statsministeren fra hr. Søren Espersen, Dansk Folkeparti - forespørgsel nr. F 8 vedrørende grønlandske forhold.
Den forespørgsel er hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti i deres gode ret til at stille.
Men det er helt og aldeles uacceptabelt, at samme hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti udviser et topmål af hykleri ved at forsøge at forhindre os andre i at deltage i en debat om og stillingtagen til forhold, som udspiller sig her i denne del af rigsfællesskabet.
Vil man forhindre os i at deltage i debatter og afstemninger her i salen, er der faktisk kun to måder at gøre det på
Men ud fra den virkelighed, der gælder i dag, har jeg lige så meget ret til at deltage i debatter og afstemninger som alle øvrige medlemmer af dette Ting.
Børns vilkår i de danske asyllejre har interesseret mig, lige siden jeg var medforslagsstiller i en forespørgselsdebat i maj 2006, ved hvilken anledning vi da også deltog i den efterfølgende afstemning.
Dengang var der ingen, der så meget som løftede et øjenbryn af den grund.
Jeg ønsker ikke at skade nogen, hverken regeringen eller dens støtteparti, men jeg ønsker at medvirke til at forbedre forholdene for asylansøgere og deres børn her i Danmark.
Derfor agter jeg at stemme for det af fru Pia Christmas-Møller rejste forslag til vedtagelse, når forslaget sendes til afstemning i morgen.
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Jamen det her handler jo også om alt det andet, om det ved siden af; alt det, der ikke er hyggeligt, alt det, der ikke handler om at gå ud og lege.
Det her handler også om, hvordan de mennesker har det; hvordan de mennesker bliver lukket inde og ikke kan arbejde.
I øvrigt har jeg en aftale med et andet folketingsmedlem om, at vi skal ud og besøge et asylcenter.
Helge Adam Møller (KF), 2008-01-23:
Det er fair nok.
Men jeg tror i virkeligheden, det kunne være godt for alle folketingsmedlemmer, uanset om de kommer nord- eller sydfra, at komme ud og se et asylcenter med egne øjne, for jeg tror, de fleste ville blive overraskede.
Det er altså forholdene, og det synes jeg også er vigtigt at man har med i den her debat.
Man sidder altså ikke isoleret i et eller andet slags fængsel.
Det står allerede i loven i øjeblikket, at lige så snart man kan tale det danske sprog, så kan man komme ud i den almindelige kommunale folkeskole, og det er der masser, der er.
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Jeg ved godt, at der har været en del debat frem og tilbage om, hvorfor og hvorledes det kan være, at vi blander os i sådan nogle sager.
Det vi har sagt er, at vi ikke blander os i danske indenrigspolitiske sager.
Men mine forgængere har, som hr. Søren Espersen udmærket godt ved, også førhen blandet sig i dansk asylpolitik, og det gør vi også her, fordi vi mener, at hvis vi kan gøre vores til, at de afviste asylansøgere kan få en bedre tilværelse med vores stemmer, så gør vi det.
Helge Adam Møller (KF), 2008-01-23:
Fru Juliane Henningsen sagde i sin ordførertale bl.a., at hun endnu ikke havde haft mulighed for at være ude i et dansk asylcenter - det er der såmænd også mange folketingsmedlemmer og andre danskere, der ikke har og at det måtte være svært at leve i en aflukket lejr.
Det er jo desværre det indtryk, som jeg tror at mange i Grønland og i Danmark har.
Sådan er det jo ikke, hvis man er afvist asylansøger.
Man sover i sin lejlighed i asylcentret, og fra kl. 5 eller 6 om morgenen kan man gå udenfor og gå i storcentre.
Så der er altså ikke tale om, at det er en lejr med hegn omkring, men om et sted, hvor man bor.
Og man kan færdes fuldstændig frit i det danske samfund, ligesom man kan færdes frit, hvis man bor i Nuuk eller i Julianehåb eller et andet spændende sted.
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Jeg ønsker ikke her fra denne talerstol at retfærdiggøre, hvordan og hvorledes og hvorfor jeg ikke stemmer i nogle sager.
Jeg har tidligere sagt, at den her sag er ekstraordinær.
Den handler om børn, og den handler om menneskerettigheder som i den grad er blevet svigtet af dansk asylpolitik.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-23:
Det er jo meget godt, men mit spørgsmål er sådan set, hvordan det kan være, at når Folketinget efter ønske fra hjemmestyret behandler et lovforslag, hvor man imødekommer hjemmestyrets ønsker - som jeg går ud fra også er de grønlandske folketingsmedlemmers ønsker - hvordan kan det så være, at de grønlandske folketingsmedlemmer ikke ønsker at møde op i Folketinget til en sådan debat, men ønsker at møde op til den her debat?
Altså, afgør man, om man møder op til forskellige debatter ud fra, hvor megen enighed der er, eller hvor lidt uenighed der er?
Eller hvad afgør man det ud fra?
Hvor ligger snittet?
Jeg forstår det ikke helt.
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Det skyldes primært, at den folkeskoleforordning, det drejede sig om, var blevet diskuteret i Landstinget, før den blev sendt videre til Folketinget.
Der var stor enighed om dette lovforslag, som spørgeren omtaler.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-23:
Nu er vi allerede lidt inde på grønlandske børns vilkår, og det her spørgsmål ligger lidt i forlængelse af det.
Da jeg for en måneds tid siden som uddannelsesordfører var i Folketingssalen for at behandle et lovforslag om den grønlandske folkeskole, som det grønlandske hjemmestyre havde bedt om at få behandlet i Folketinget, var der ingen grønlandske folketingsmedlemmer til stede.
Og nej.
De deltog ikke i debatten, de deltog ikke i førstebehandlingen, i andenbehandlingen og i tredjebehandlingen, så vidt jeg husker.
Jeg er lidt forvirret, og mit spørgsmål er derfor: Hvad er det der gør, at man ikke som grønlandsk folketingsmedlem ønsker at deltage i en debat i Folketinget om den grønlandske folkeskole, men ønsker at deltage i den her debat?
Hvor lægger man snittet for, hvad man blander sig i, og hvad man ikke blander sig i?
Blander man sig overhovedet i sine egne forhold?
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Jo, det er helt korrekt.
Og det er også derfor, at det kommer helt bag på nogle, at man er meget rystet over vores indblanding i den her asylsag.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Det var lige præcis noget af det samme, jeg ville spørge om.
Jeg vil nemlig høre ordføreren, om det ikke er rigtigt, at fru Juliane Henningsens forgænger, f.eks. den 18. maj 2006, sammen med flere af de tilstedeværende deltog i debatten omkring asylpolitik og faktisk også deltog i afstemningen?
Juliane Henningsen (IA), 2008-01-23:
Det vil jeg gerne tage til efterretning.
Men jeg har sagt, at det initiativ, som forespørgeren er kommet med, er et skridt i den rigtige retning.
Og det vil jeg gerne støtte.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Skal jeg bare forstå det sådan, at når statsministeren til TV 2 udtaler, og jeg citerer: »Jeg er meget tilfreds med den aftale, som både Dansk Folkeparti og Ny Alliance er med i«, så kan hr. Naser Khader ikke bekræfte, at der findes en sådan aftale?
Når der i det forslag til vedtagelse, som man i Ny Alliance har besluttet sig for at bakke op, henvises til, at der skal sikres et flertal bag aftalen -altså aftalen, som vi i dag diskuterer, og som er indgået med Dansk Folkeparti - vil jeg også spørge hr. Naser Khader, om det så betyder, at det er inden for rammerne af den aftale, at der eventuelt kan laves ændringer?
Der er altså ikke tale om en udvidelse.
Er det den forståelse, hr. Naser Khader har, og indebærer det også, at den aftalepart, der i forvejen er, Dansk Folkeparti, fastholder sin vetoret i aftalen i sin helhed?