runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Det, der så alligevel kalder mig herop, er, at jeg kun kan tilslutte mig hr. Mike Legarths bemærkninger om, at det her er topmålet af hykleri.
Hr. Villum Christensen står heroppe og bekymrer sig om prisen på vindmøller og prisen på den samlede energiaftale, og derfor står Liberal Alliance uden for.
Det forslag, vi behandler her, går jo lige præcis ind og finder den hårfine balance mellem på den ene side at skulle passe på skatteydernes kroner, forbrugernes kroner, og på den anden side gerne at ville lave en grøn omstilling.
Hvis jeg havde haft flere korte bemærkninger, ville jeg gerne have spurgt om, om det ikke var korrekt, at lige præcis bemeldte vindmøller er væsentlig billigere i forhold til at skabe energi end de solceller, vi behandler her.
Så hvis det var sådan, at Liberal Alliance havde travlt med at sikre sig, at der var billige elpriser i Danmark, ville det sådan set være på sin plads, at man stemte for det her forslag.
Og det er præcis den balance, vi skal finde.
For det, der er det vigtige med solceller, er selvfølgelig det folkelige engagement, der er i at få lavet en grøn omstilling i Danmark.
Det skal kunne betale sig at investere i solceller, men det skal ikke være sådan, at det bliver et guldrandet papir, hvor den investering er langt bedre end alle andre investeringer, man kan finde på hele markedet.
Den balance må og skal vi kunne finde.
Den har vi fundet med det her stykke papir.
Hertil kommer så, at vi har åbnet for, at almennyttige boligselskaber bliver ligestillet med parcelhusejere.
Jeg mener i virkeligheden, at det er ganske betænkeligt, at man i en årrække har haft det sådan, at samtlige forbrugere i Danmark, samtlige skatteydere i Danmark, har bidraget til en ordning, som kun parcelhusejerne har kunnet få del i.
Med den aftale, vi har indgået her, med det lovforslag, vi behandler her, bliver det sådan, at det ikke kun er parcelhusejerne, men at det er hele den danske befolkning, der kan få adgang til at investere i solceller.
Og det er på et rimeligt leje, hvor vi også tager hensyn til skatteyderne.
Så jeg vil sige, at jeg mener, at vi samlet set har lavet en aftale og nu også et lovforslag, som rammer en rimelig balance i forbindelse med de hensyn, der er at tage både til solcellebranchen og til solcelleejerne, som vi netop har givet gunstige vilkår fremadrettet, samtidig med at vi har sikret, at det ikke virker med tilbagevirkende kraft.
Det er topmålet af hykleri, når Liberal Alliance står heroppe og taler imod forslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2012-12-19:
Topmålet af hykleri siges der.
Det, der er, og det, som man ikke kan tale sig ud af, hvad enten man er fru Pernille Rosenkrantz-Theil eller hr. Mike Legarth, er, at det her Folketing har lagt stemmer til for 3,5 mia. kr. ekstra skatter.
Det er ekstra skatter, der i den sidste ende ender hos forbrugerne.
Det er den ene ting, som er fuldstændig skandaløs og topmålet af hykleri, når man siger, at man har tænkt på borgerne.
Og hvis man er i tvivl om det, og det er man åbenbart, når man er inde i det her hus, skulle man da bare gå ud i virkeligheden og spørge, hvad der foregår derude.
Der foregår ikke længere noget, for man har ikke tillid til, hvad der foregår herinde.
Og det er med god grund.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Det er fuldstændig korrekt, at energiaftalen kostede lige godt 3,5 mia. kr.
Men hvis ordføreren tog en tur ud i virkeligheden, ville han opleve, at ude i virkeligheden er det også sådan, at man sparer 5,6 mia. kr.
Og det vil altså sige, at den samlede regning går den rigtige vej.
Vi ved jo udmærket godt, at priserne på energi stiger i de her år.
Det har større og større betydning for dansk erhvervsliv og for de danske forbrugere.
Vi ved alle sammen, at vores varmepriser stiger.
Det, der er lavet med den her energiaftale, er ganske rigtigt også en udgift, men på den lange bane er der altså inden for den rækkevidde af aftalen en kæmpestor besparelse for forbrugerne og for dansk erhvervsliv.
Mon ikke også, det var derfor, at både Dansk Industri, Dansk Erhverv og Dansk Landbrug bakkede op om aftalen?
Anders Samuelsen (LA), 2012-12-19:
Der er én grund til, at de bakkede op, og den er, at de havde frygtet det, der var værre.
Priserne falder på energi i øjeblikket.
Det er jo utroligt, at man skal stå og høre på det der.
Sandheden er, at vi her i Danmark betaler op mod det firedobbelte for energi, end man f.eks. gør i Schweiz.
Hvorfor? På grund af jer!
Man forringer Danmarks konkurrenceevne, man poster ekstra regninger ud i hovedet på forbrugerne, og så står man oven i købet oppe på Folketingets talerstol og påstår, at det her fører til nettobesparelser for den danske borger.
Det er jo simpelt hen noget vrøvl fra ende til anden!
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Så er vi vist tilbage til det der med topmålet af hykleri.
Det lovforslag, vi behandler her, skruer ned for en ordning, fordi solceller er dyrere end vindmøller, og hvis vi skal bruge pengene på klog vis i forhold til den grønne omstilling, skal vi selvfølgelig sørge for, at ordningerne bliver tilpasset, efterhånden som markedspriserne falder.
Prisen på solceller er faldet til det halve inden for det sidste år, og derfor bliver man selvfølgelig nødt til at gå ind og justere på de ordninger.
Jeg vil bare sige, at det er 5,6 mia. kr., dansk erhvervsliv og danske forbrugere sparer på ryggen af den energiaftale.
Det er da sådan set gode 3,5 mia. kr. givet ud, at man foretager den investering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-19:
3,5 mia. kr. i nye udgifter har man kastet i hovedet på danskerne og dansk erhvervsliv.
Energipriserne stiger, siger ordføreren.
Ja – i Danmark.
Vi har Europas højeste energipriser, men er sandheden ikke, at både kul og gas bliver billigere ude i verden, mens regeringen gør energipriserne dyrere i Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Jeg gentager bare, at hvis man kerer sig så meget om energipriserne, som jeg kan høre at de to herrer fra Liberal Alliance gør, er det da mærkværdigt, at Liberal Alliance som det eneste parti stemmer nej til et forslag, hvor man går ind og justerer på tilskud til solceller på en måde, så man kommer ned på et naturligt leje.
Prisen på solceller er faldet til det halve på et år.
Villum Christensen (LA), 2012-12-19:
Nu tror jeg, at jeg vil prøve for tredje gang, men det er jo selvfølgelig ikke sikkert, det lykkes.
Men vi har jo rigtig mange gange hørt det her med, at det er en god forretning at bruge rigtig mange penge på energiområdet, for så tjener vi endnu mere.
Jeg har hørt ministeren sige det rigtig mange gange og nu også den socialdemokratiske ordfører.
Vi ved, at biobrændslerne, som vi skal have rigtig meget af, er der meget lidt af ude i den store verden, og der bliver mindre og mindre, og så er mit spørgsmål: Hvordan i alverden kan man tjene penge, når man går fra noget, som faldet i pris, og så flytter sit energiforbrug over på noget, som stiger i pris?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-12-19:
Nogle gange kan man have folk mistænkt for ikke at kunne forstå svaret, andre gange kan man have folk mistænkt for ikke at ville forstå svaret.
Jeg tror, det er det sidste, der er tilfældet her.
Det står meget tydeligt i lovforslaget, at vi, samtidig med at lovforslaget er blevet fremsat, også er i dialog med Kommissionen om det her.
Og som hr. Henning Hyllested meget klart præciserede før, er der en dato for, hvornår vi anmeldte det, og hvornår vi anmeldte, hvad udfaldet af Kommissionens diskussion havde været.
Så er det rigtigt, at når det er sådan, at der er nogle, der har medvirket til, at DSB er kommet i den situation, at de nu har en gæld på 18 mia. kr., kan man jo vælge en af to ting: Man kan vælge, som hr. Martin Geertsen gør, at sige, at så skal vi have privatiseret det her.
Man kunne også vælge at sige, at i et marked for togdrift, som vi kender det i Europa, er der egentlig ikke et reelt privat marked.
Og så er vi nogle, som er mere optaget af at få DSB til at fungere til glæde for de danske passagerer, og det er det sidste, som der heldigvis er et flertal i Folketinget for.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-19:
Jeg vil høre, om SF's ordfører ganske kort kan fortælle, hvorfor vi i det hele taget har afgift på strøm i Danmark.
Hvad er årsagen til, at der er afgift på strøm i Danmark?
Per Clausen (EL), 2012-12-19:
Jeg kan forstå, at Venstre hellere vil have lange svar end klare svar.
Det må regeringen så indstille sig på, så oppositionens største parti på det område kan blive tilfredsstillet.
Lange svar giver også bedre muligheder for at være uklar, så det kan være en klar fordel for regeringen.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: De der 18 milliarder i gæld, er det noget, der er opstået de sidste år, eller er det noget, som er opstået under den tidligere regering?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Jeg synes, det er interessant, at Dansk Folkeparti står her og, synes jeg, har en misforstået loyalitet med Venstre, der jo løber efter Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker, når det handler om den her sag, frem for i virkeligheden at stå netop på patienternes side.
For lige præcis det her lovforslag, der er i dag, giver markante forbedringer for patienterne.
Det handler om den hurtigere udredning, og det handler om, at man nu kan prioritere de mennesker, som i dag oplever, at de ikke har nogen behandlingsgaranti, fordi de fejler noget specielt; fordi de ikke bare har ondt i knæet, men fordi de har ondt i knæet og samtidig har diabetes og dermed ikke kan få en behandling et privat sted.
Jeg synes, det er fuldstændig malplaceret, at man nu siger her, at man står på patienternes side.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte, at der ikke er nogen patienter, der bliver stillet ringere med det lovforslag, der er kommet her i dag?
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Der er nogle, der kommer forrest i køen i udredningsretten.
Det er 30 pct.
De 70 pct. er der ingen rettigheder for.
Samtidig er der nogle, der får en behandlingstid, der bliver 2 måneder i stedet for 1 måned.
Det kan jeg ikke se som en forbedring.
Ja, vi står på patienternes side.
Den ville vi godt have stemt for, hvis man havde været villig til at dele forslaget.
Så ja, vi står på patienternes side.
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Med al respekt for den videre debat må jeg konstatere, at når det er, at man tydeligvis ikke i dag er interesseret i at diskutere det indholdsmæssige, hvad det her lovforslag indebærer, nemlig at man nu forringer patienternes behandlingsgaranti i forhold til retten til hurtig behandling, men gerne vil diskutere alle mulige aftaler fra 2010 og andet, må det være et forsøg på at dække over, at man i virkeligheden godt ved, at man står med en rigtig dårlig sag her i dag.
Det er en rigtig dårlig sag, fordi man til de danske patienter siger: Værsgo, nu skal I fremadrettet vente i længere tid, før I får retten til at vælge køen fra.
Det kan jeg godt forstå man forsøger at bortlede opmærksomheden fra og kommer med noget andet, så man kan slippe for den indholdsmæssige diskussion herom.
Det er nu engang bare det, som står på tavlen, L 30, vi behandler i dag, og som det omhandler.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Det sidste er i hvert fald noget vrøvl, for man kan jo ikke bruge en behandlingsgaranti til noget, hvis ikke man ved, hvad man fejler.
At stå og sige, at vi skal dele et lovforslag op, der handler om at behandle folk, udrede folk hurtigere, så de bagefter kan finde ud af, om de fejler noget alvorligt og ikke skal gå rundt og have ondt i maven, synes jeg er helt forkert efter min mening.
Så vil jeg bare minde om, at læger, sygeplejersker og folk, der arbejder i det offentlige sundhedsvæsen, jo ikke bare et år, men flere år igen og igen har pointeret, at med den 1-måneds-behandlingsgaranti, vi har i dag, så skævvrider vi sundhedsvæsenet, således at man ikke opbygger en stor nok kapacitet til at behandle dem, der ikke har et privat alternativ, dem, som fejler flere ting, dem, som har diffuse symptomer, dem, som har smerter, og hvor der f.eks. nogle steder i dag er over 100 ugers ventetid – de mennesker kan man nu prioritere bedre ved, at der er nogle enkelte med nogle ikke alvorlige sygdomme, som måske kommer til at vente 2 måneder, før de kan få et udvidet frit valg.
Måske har de endda nået at blive behandlet i det offentlige sundhedssystem inden da, fordi man kunne prioritere bedre.
Det kan da kun være en forbedring for patienterne.
Jeg forstår slet ikke, at Dansk Folkeparti går med på Venstres vogn, hvad angår det her forslag.
Jeg synes, det er meget misforstået.
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Ordføreren bliver ved med at sige, at vi ikke vil være med til udredningsretten, men den har vi jo hele tiden arbejdet for.
Vi vil gerne skille det ad, for vi mener også, at hvad nytter det, at man, når man er udredt, så skal have 2 måneder til at blive behandlet?
Hvad nytter det, at det er den veltalende oppe hos den praktiserende læge, der kommer op og får en hurtig behandling frem for en, der måske ikke er så god til at tale om det og så får 2 måneder, eller at det er direktøren, der kommer op, og selvfølgelig får 1 måned, fordi det er vigtigt, at vedkommende er på arbejdsmarkedet?
Den arbejdsløse, der kommer op og har mange smerter, får derimod beskeden: Du kan godt vente 2 måneder.
Det er jo sådan, det bliver.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Tak for det.
I min hverdag her i Folketinget er jeg som regel ikke i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti står henne rent holdningsmæssigt, men i den her sag er jeg meget, meget forvirret.
Jeg synes slet ikke, at det matcher Dansk Folkepartis profil i forhold til sundhedspolitik at skulle løbe efter netop det, der er den yderste liberalisme.
Vil fru Liselott Blixt anvise, hvor i lovforslaget der står, at operationsstuer for eftertiden skal stå stille eller stå tomme?
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Der vil blive køer på mange måder, for en af tingene er jo netop, at hvis man ikke laver en aftale med et privathospital om at tage sig af nogle af de her ting, så sker der ikke noget.
Vi kan se det i øjeblikket, hvor der kører en sag med hjertepatienter, som har 26 eller 29 ugers ventetid i nogle regioner, fordi man ikke har lavet en aftale med et privathospital, der kunne tage sig af udredningen.
Nu er jeg da spændt på, hvad der sker, når vi når 1. januar, for så skal de her mennesker, der står på venteliste, og som har stået der et halvt år, udredes inden for 1 måned.
Jeg glæder mig til at se, hvordan det skal ske, hvis ikke man går ud og laver nogle aftaler.
Og hvis ikke man gør det, bliver der ved med at være køer i systemet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Ja, start den 1. september næste år, ikke den 1. januar.
Der sker det stik modsatte.
Lægeforeningen siger det så tydeligt, som det overhovedet kan siges, i Jyllands-Posten i dag.
Foreningen siger, at man her får en anden fleksibilitet, at man udnytter den samme kapacitet, at man gør det bedre for de patienter, som vitterlig har alvorlige sygdomme.
Dermed ikke være sagt, at dem med mindre alvorlige sygdomme ikke bliver behandlet, men de kan vente 8 uger i stedet for 4 uger.
Er der noget sted i lovforslaget her, der indikerer, at kapaciteten i sundhedsvæsenet ikke til fulde kommer patienterne til gode?
Karen J. Klint (S), 2012-12-19:
Den linje er jo ikke en begrænsning for, at man må samarbejde med andre.
Det er jo heller ikke en legalisering af det, hvis der ikke er en ressourcemæssig tilgang til det.
Det er jo ikke en forhindring for, at man kan samarbejde med andre om det, hvis man ikke selv kan løfte opgaven.
Det her er jo ikke voldgrave omkring de enkelte sygehuse, og jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det danske sundhedsvæsen ikke forhindres i at samarbejde på tværs af regionsgrænser og på tværs af grænser mellem det offentlige og private, hvis det er det, der skal til for at løfte den forpligtelse.
Så det korte af det lange er – meget kort – at når regionerne får en pligt, er det det samme, som at borgerne også får en ret.
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Jeg vil gerne bekræfte, at regionerne har masser af muligheder for at samarbejde.
Det har de allerede i dag, og de gør så brug af det i, skal vi sige, varieret omfang mellem de enkelte regioner – uden at vi skal tage hul på en større debat.
Og det er det, der er den principielle forskel mellem regeringens lovforslag og de ændringsforslag, vi har stillet hertil.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-19:
Jeg skal ikke blande mig i, hvorvidt lægerne og sygeplejerskerne har ret i det her spørgsmål, eller om det er Venstre.
Men jeg bliver nødt til som finansordfører at blande mig lidt i, hvor pengene skal komme fra.
Nu har fru Sophie Løhde et par gange nævnt de 2 mia. kr., der står i Venstres finanslovudspil.
Sandheden er jo, at hvis man slår op i Venstres finanslovudspil under de 2 mia. kr., vil man kunne læse, at langt hovedparten af de 2 mia. kr. skal bruges til folkeskolen, at de skal bruges til bekæmpelse af socialt bedrageri, at de skal bruges til forskning.
Hvis man så beder Finansministeriet om at regne på Venstres finanslovudspil, siger Finansministeriets regnefolk, at der mangler 2 mia. kr.
Så der er altså ikke nogen finansiering på Venstres finanslovudspil.
Derfor vender jeg tilbage til det spørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Så jeg har to spørgsmål.
Og det andet: Hvor skal pengene komme fra?
Julie Skovsby (S), 2012-12-19:
Jeg synes jo, at jeg stillede et meget enkelt spørgsmål, da jeg spurgte, om Venstres ordfører kunne bekræfte, at man indførte brugerbetaling på danske sygehuse med genopretningspakken i 2010.
Jeg var dengang selv med til debatten her i salen, og jeg blev virkelig bekymret for, hvor meget længere Venstre var villig til at gå ad den glidebane.
Jeg synes, det er så forkert, at man som dansker skal tage sit dankort med og betale for behandling på sygehuset.
Nuværende regering har heldigvis annulleret den brugerbetaling.
Men kan Venstres ordfører ikke stå ved, at man med genopretningspakken i 2010 indførte brugerbetaling på fertilitetsbehandling?
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
I forhold til det sidste spørgsmål vil jeg faktisk gerne oprigtigt udtrykke en tak for, at det bliver stillet af Socialdemokraternes ordfører, for det kunne måske bane vej for, at Socialdemokraterne vil gå tilbage til landets finansminister, landets sundhedsminister og bede dem om at oplyse, hvad det koster at indføre en udredningsret, og hvad det er, man påstår man sparer ved at forringe patienternes adgang til behandlingsgarantien.
Vi har haft et samråd, og jeg tør godt sige, at det varede et par timer, også lidt mere end det.
Det er endnu ikke lykkedes os at få et eneste svar ud af regeringen om det her, og derfor er det da pudsigt, at man beder nogen om at anvise en finansiering, uden at man vil sætte tal på, hvad den finansiering skal indeholde.
Og mens formanden stadig sidder ned, vil jeg skynde mig at tilføje, at i forhold til hvad der er indeholdt i Venstres finanslovforslag, kan jeg da i hvert fald garantere, at der er væsentlig mere tilbage til sundhedsområdet i Venstres finanslovforslag end i det finanslovforslag, som regeringen nu har indgået aftale om og udmøntet i dag sammen med Enhedslisten.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-19:
Det var så ikke noget svar overhovedet på de to meget enkle spørgsmål, jeg fik stillet, og derfor stiller jeg dem igen.
Punkt 1: Der er ikke nogen finansiering i Venstres finanslovforslag.
Der mangler mindst 2 mia. kr.
Nu har Venstre ovenikøbet, efter at man har fremsat forslaget, sagt, at vi skal have nulvækst i Danmark frem til 2020.
Så punkt 1 er stadig: Hvad koster det her ændringsforslag, som Venstre har stillet?
Og lad nu være med at svare på den måde med at pege på nogle andre ting og nogle tredje ting og nogle fjerde ting, som finanslovudspillet fra regeringen indeholder eller ikke indeholder.
Venstre har jo stillet et ændringsforslag, og Venstre må da for søren have en idé om – bare en idé om – hvad det her kommer til at koste.
Punkt 2: Jeg tror faktisk, at Venstre har den her idé, men bare ikke er særlig meget for at lufte den, så kunne man ikke også derfor bare ganske kort indikere, hvor pengene skal komme fra.
Når der nu ikke er nok finansiering i Venstres finanslovudspil, der mangler mindst 2 mia. kr., og når man nu ved, at Venstre har foreslået nulvækst frem til 2020, der mangler mindst 30 mia. kr., hvad er det så for nogle andre områder i den offentlige sektor, der skal holde for?
Hvor skal pengene komme fra, vil jeg spørge fru Sophie Løhde, til det her forslag?
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Med fare for at gentage mig selv, punkt 1: Der mangler ikke finansiering i Venstres finanslovforslag.
Vi har krone til krone anvist forslag til, hvordan vi ønsker at prioritere inden for finanslovforslaget.
Punkt 2: Hvad koster ændringsforslaget?
Vi har jo oprigtig bedt ministeren om at oplyse det.
Vi må konstatere, at på trods af at der er stillet 145 spørgsmål til det her lovforslag, tror jeg, det var, har vi ikke i et eneste svar kunnet få oplyst økonomien bag regeringens eget lovforslag.
Det må da være en forudsætning for, at man så også kan kræve af andre, at man skal sætte bud på, hvad et initiativ koster.
Der har vi sådan set bare bedt ministeren om at komme med et ærligt svar på, hvad der ligger i det her.
Man beder nogen om at sætte et beløb på, så fortæl os, hvad det beløb er.
Det burde da ikke være nogen helt umulig præmis i forhold til arbejdet i Folketingssalen, men det har bare ikke været muligt at få oplyst, og det synes vi er ærgerligt.
Julie Skovsby (S), 2012-12-19:
Tak for det.
Jeg synes, det er bekymrende, at Venstres ordfører ikke helt præcist kan fortælle, hvor finansieringen skal komme fra, og hvor meget forslaget koster.
Jeg ønsker, at Venstres ordfører bekræfter, at det, man gjorde sidste gang, hvor Venstre stod med nogle udfordringer vedrørende finansiering – nemlig da man besluttede at finde pengene i sundhedsvæsenet med genopretningspakken i 2010 – var, at man indførte brugerbetaling på de danske sygehuse.
Det betød, at en patientgruppe skulle tage deres dankort med på sygehuset.
Kan Venstre bekræfte det?
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Nej, det sidste kan jeg ikke bekræfte.
Og det er jo i øvrigt besynderligt, når vi nu i dag også står her og behandler et finanslovforslag fra ordførerens eget parti, som indeholder stigende brugerbetaling på en række områder inden for sundhedsområdet – jeg nævner i flæng medicin til de ældre, jeg nævner i flæng tandrensning osv. osv. – på trods af at man sagde, at man ville gøre det modsatte.
Men lad det nu ligge. Hvad jeg i virkeligheden synes er bekymrende,
er, at vi igennem hele behandlingen af det her lovforslag ikke har kunnet få oplyst, hvor mange patienter der fremadrettet skal vente i længere tid, hvor mange der fremadrettet skal vente længere, hvilke patienter skal fremadrettet vente længere, og hvad der er den nærmere økonomi i regeringens eget lovforslag.
De oplysninger har ministeren konsekvent nægtet at udlevere til Folketingets Sundhedsudvalg.
Der skete så det, at der lige pludselig dukkede et notat op – et internt notat, som var oversendt til Statsministeriet som led i regeringens egne interne forberedelse af lovprogrammet – som viste, at 44 pct. af de patienter, som i dag havde ret til udvidet frit sygehusvalg efter 1 måned, ikke længere ville have den rettighed efter 1 måned.
Så kom der et fint, langt notat fra sundhedsministeren over til Folketingets Sundhedsudvalg, hvori man sagde
: De tal og beregninger er fuldstændig på månen, de er meget misvisende.
Så sagde vi: Hvis de beregninger er misvisende – de var unægtelig heller ikke særlig rare – så kom dog med en beregning, som ikke er misvisende.