runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-12-01:
Nu får hr. Mogens Jensen det til at lyde, som om man har anbefalet, at vi ureflekterende skulle køre videre med forsøgsordningen, sådan som den har været indrettet de sidste 4 år.
Over for mig har Statens Kunstråd i et brev af 20. april – og jeg ved, at rådet også oversendte det brev til Folketingets Kulturudvalg – pointeret, at rådets holdning er, at staten på nuværende tidspunkt primært skal styrke indsatsen i forhold til BGK'er.
Statens Kunstråds budskab er således ikke, at man ønsker en ureflekteret videreførelse af denne forsøgspulje.
Holdningen er, at der er behov for en konsolidering af undervisningen på de BGK'er, der allerede er støttet af Statens Kunstråd, og rådet ønsker også oprettelse af to nye BGK'er, så landet er dækket fornuftigt ind geografisk.
Til det ønsker rådet et årligt beløb på 5 mio. kr., altså væsentlig mere end de 3 mio. kr., der ligger i beslutningsforslaget her.
Det er også væsentlig mere end de 3 mio. kr., der hidtil har ligget i forsøgspuljen, hvor vi altså både har kørt forsøg med BGK'er, kulturskoler og forsøg med grundkurser inden for andre kunstneriske discipliner tilsammen.
Mogens Jensen (S), 2009-12-01:
Jeg fik ikke helt svar på, hvad det er, der gør, at det præcis er kommunerne, der nu skal tage ansvar for de billedkunstneriske grundkurser og kulturskolerne, men altså ikke for huskunstnerordningen.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at når man læser evalueringsrapporten om både huskunstnerordningen, de billedkunstneriske grundkurser og kulturskolerne, kan man se, at evalueringsrapporten anbefaler, at der fortsættes med tilskuddene, også til billedkunstneriske grundkurser og kulturskoler?
Det samme gør Statens Kunstråd, ministerens eget rådgivende organ.
Det drejer sig om 3 mio. kr. om året, hvis det var det samme beløb, man nu skulle afsætte, og jeg kan ikke finde nogen logisk forklaring på, at ministeren ligesom har valgt at skrotte de to andre ordninger, som betyder utrolig meget for børn og unge mange steder i landet.
Særlig i Jylland og på Fyn stemmer det godt overens med ministerens planer om, at der skal være kultur til alle, som jeg tror ministeren offentliggør i morgen.
Carina Christensen (KF), 2009-12-01:
Jeg ved ikke, hvad forskellen er.
Vi synes, huskunstnerordningen er en god ordning, den har fungeret rigtig fint i de 4 år, den har kørt, derfor har regeringen sammen med Dansk Folkeparti prioriteret, at ordningen kan køre videre de næste 4 år, og vi har sikret 41,6 mio. kr. til det.
Der har været en evaluering af huskunstnerordningen, en rigtig fin evaluering, som viser, at den er blevet godt modtaget, og at den også har fungeret efter hensigten ude i hele landet.
Der har også været en evaluering af det forsøg, der har været med kulturskoler, BGK'er osv.
Her har det jo været sådan, at der har været afsat en pulje på 3 mio. kr. årligt til at afprøve en hel masse forskellige forsøg med primært kulturskoler og BGK'er, og her er evalueringen lidt mere sporadisk.
Man kan sige, at den ikke er så god og så entydig, som evalueringen af huskunstnerordningen er.
Men vi har prioriteret at køre huskunstnerordningen videre.
Mogens Jensen (S), 2009-12-01:
Det er jo det sædvanlige med kulturministeren, når det gælder meget af kulturpolitikken.
Nu skal det også læsses over på kommunerne.
Vil kulturministeren ikke svare mig på: Hvorfor er det, regeringen har et særligt ansvar for huskunstnerordningen, som går ud på at skaffe økonomi til at sende kunstnere ud på kommunale institutioner som folkeskoler og andre institutioner, når man ikke har et ansvar for at sikre støtteordningen til billedkunstneriske grundkurser, som er målrettet børn og unge på samme måde som huskunstnerordningen?
Hvad er forskellen?
Carina Christensen (KF), 2009-12-01:
Regeringen og Dansk Folkeparti har på finansloven for 2010 sikret 41,6 mio. kr. over de næste 4 år til huskunstnerordningen, og det er et resultat, som vi er meget, meget tilfredse med.
I forhold til kulturskolerne og BGK'erne, som beslutningsforslaget her jo også handler om, er det jo ikke en statslig opgave – tværtimod.
Kommunerne spiller her en afgørende rolle.
Der har nu været gennemført en forsøgsordning over de sidste 4 år, som har vist nogle gode resultater, og nu er det så op til kommunerne at bære faklen videre.
Jeg har noteret mig og er i øvrigt også glad for, at Kunststyrelsen og Børnekulturens Netværk i samarbejde vil arbejde for at videreføre de erfaringer, der er gjort i forsøgene med både BGK'er og kulturskoler.
På den måde kan vi forhåbentlig være med til at inspirere en masse kommuner til at arbejde videre med de gode erfaringer fra forsøgsordningen, der nu er gjort.
På den baggrund støtter regeringen ikke det fremsatte beslutningsforslag.
Jeg vil gerne sige tak for bemærkningerne, som lovforslaget har afstedkommet under førstebehandlingen her i dag.
Som ordførerne allerede har været inde på, gennemfører vi med lovforslaget en revision af kulturværdiloven, der i realiteten ikke er blevet ændret siden lovens vedtagelse i 1986.
Undtagelsesvis vil jeg ikke gennemgå lovforslaget i detaljer, for jeg synes, at ordførerne så flot har været alle detaljerne igennem, så det tror jeg vi er dækket ind med.
Men jeg kan sige, at de foreslåede ændringer bl.a. skal ses på baggrund af de erfaringer, som Kulturværdiudvalget har draget som led i den daglige administration.
Derudover er det i øvrigt vurderingen, at loven har fungeret efter hensigten.
Jeg mener, at vi med lovforslaget moderniserer og fremtidssikrer den ordning, der beskytter vores umistelige kulturværdier, og jeg har i øvrigt noteret mig de bemærkninger, som lovforslaget har givet anledning til.
Jeg ser frem til en velvillig behandling i Kulturudvalget.
Helle Sjelle (KF), 2009-12-01:
Jeg tror ikke, at jeg overdriver, når jeg siger, at Kulturværdiudvalget næppe er Danmarks mest kendte udvalg.
Ikke desto mindre må man sige, at udvalget har en meget væsentlig opgave, som består i at sikre den danske kulturarv, så også de fremtidige generationer kan være sig Danmarks fortid bevidst.
Det er Kulturværdiudvalget, der giver tilladelse, når nogen ønsker at udføre kulturgenstande fra Danmark til et andet land, og den opgave har udvalget haft siden 1987.
Det sætter vi Konservative stor pris på, fordi for os er en bevaring af kulturen vigtigt, for kultur er det lim, der binder vores samfund sammen, og hvis vi ikke har en fælles kultur, har vi heller ikke noget samfund.
Jeg vil blot fremhæve de tre væsentligste punkter i forslaget, som har til formål at revidere loven.
For det første vil lovforslaget indebære, at værdi- og aldersgrænsen for kulturgenstande ændres.
Det betyder, at man fremover vil skulle have tilladelse fra Kulturværdiudvalget til at udføre en kulturgenstand fra Danmark, hvis den genstand er mindst 150.000 kr. værd og ældre end 50 år.
Den nuværende grænse på 100.000 kr. stammer fra lovens tilblivelse i 1986 og svarer i 2010-penge til knap 170.000 kr., og derfor synes vi også, at det er på tide at forhøje værdigrænsen og samtidig sikre, at den fremover automatisk følger prisudviklingen.
Den nuværende aldersgrænse på 100 år vil blive nedsat til 50 år, og det vil forhåbentlig betyde, at langt flere kulturgenstande bliver beskyttet.
Det synes vi også er god politik.
For det andet vil lovforslaget betyde, at kulturministeren kan forpligte auktionshuse til at informere Kulturværdiudvalget, når de udbyder kulturgenstande, der er omfattet af loven.
Det synes vi også er en rigtig god idé, fordi stadig flere kulturgenstande udbydes på aktioner.
Det skyldes især det stigende antal aktioner på internettet.
Derfor mener vi også, at Kulturværdiudvalget skal have mulighed for at føre en mere effektiv kontrol, så vigtige kulturgenstande også fremover bliver i Danmark.
For det tredje og sidste vil jeg fremhæve, at lovforslaget også forhøjer strafferammen for personer, der ulovligt udfører kulturgenstande fra Danmark til udlandet.
I den nuværende lov er straffen en bøde, mens lovforslaget vil indføre straf i op til 1-års fængsel.
Vi synes, at den skærpede strafferammen er helt nødvendig set i lyset af de stærkt stigende priser på mange kulturgenstande.
Når fortjenesten ved ulovligt at udføre danske kulturgenstande til udlandet stiger, må vi som ansvarlige politikere også sætte hårdt mod hårdt.
Alt i alt er vi altså af den opfattelse, at lovforslaget fra ministeren er et rigtig godt forslag, der forhåbentlig vil fremtidssikre Kulturværdiudvalgets arbejde til gavn og glæde for den danske kulturarv og dermed også for os danskere.
Tak for ordet.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Jeg skal ikke forlænge det her, for de ting, vi vil have gravet i, vil vi grave i under udvalgsarbejdet.
Det er jo en udmærket ændring, der er.
Problemet er, synes jeg bare, at vi jo i stigende grad har overladt opkøb af kulturarv til private fonde.
Der er færre og færre offentlige midler til rådighed, og flere og flere museer kommer med jævne mellemrum frem med det problem, at det er svært for dem at have råd til at købe de billeder, eller hvad det nu er, de mener er en vigtig del af den danske kulturarv.
Det er sådan blevet overladt til fonde.
Heldigvis er der stadigvæk fonde, der er lidt penge i, men finanskrisen betyder jo, at der er kilder, der tørrer ud.
Derfor har vi altså et problem her, som vi bliver nødt til at forholde os lidt til.
Men ellers vil jeg på SF's vegne sige, at vi støtter forslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2009-12-01:
Nogle af dem er af mindre omfang, nogle af de øvrige, vi skal forholde os til, er ikke fremført, fordi loven ikke har virket, men fordi det er nødvendigt med nogle justeringer.
Det drejer sig, som vi tidligere har hørt, og som står skrevet i forslaget, om en lov, som trådte i kraft i 1987.
Det er trods alt en del år siden, og der er sket en udvikling både prismæssigt og teknologisk, som gør, at det er relevant, at vi forholder os til det i dag.
I forhold til det prismæssige noteres det, at den nuværende værdigrænse ikke anses for tidssvarende, og at den bør ændres fra 100.000 kr. til 150.000 kr.
Det skønnes udmærket, også i betragtning af, at der i særlige tilfælde, hvor Kulturværdiudvalget måtte ønske det, kan lades genstande under denne værdi omfatte, og i disse sager vil kulturministeren selvfølgelig blive inddraget.
I forhold til spørgsmålet om at ændre aldersgrænse finder Dansk Folkeparti det meget passende, at denne nedsættes fra de nuværende 100 år til 50 år, som der foreslås.
Der skal ikke herske tvivl om, at Dansk Folkeparti har en interesse i, at de kulturværdier, der må anses for at være umistelige, i så vidt omfang som overhovedet muligt skal sikres, så de forbliver i Danmark.
Vi noterer også, at der i loven er taget højde for, at der kan være kulturværdier, som er yngre, men som også skønnes at have en sådan værdi, at de skal blive i Danmark, og at de også kan være omfattet.
I Danmark har vi jo en meget fin tradition med design, som er kendt langt ud over vores grænser.
Her tænker jeg særlig på møbler.
Disse er jo forholdsvis unge, og derfor er det vigtigt, at de modeller, der måske kun findes i et enkelt eller meget få eksemplarer, kan forblive i Danmark.
Spørgsmålet om sagsbehandlingsfrister er også meget vigtigt at berøre.
Selvfølgelig vil der være nogle, der er bekymrede over, at et salg kan trække ud, men det er, som det beskrives i bemærkningerne til forslaget, snarere undtagelsen end reglen.
I de allerfleste tilfælde går det meget smidigt og på kortere tid end den, som er til rådighed.
Det er jo fint, men der kan være sager, hvor det vil være meget uheldigt, hvis det er tidsfristen, der er årsag til, at en værdigenstand udføres af Danmark.
Derfor må det skønnes i orden, at der sker denne ændring, ligesom der indføres en 5-årig forældelsesfrist for overtrædelser af loven.
Siden loven blev lavet i 1987, er der også sket en stor udvikling, hvor meget salg finder sted på nettet via internetauktioner.
Disse er også inddraget i dette lovforslag, da det skønnes nødvendigt at bemyndige til udvidet regelfastsættelse af auktionshusenes forpligtelser ved udbud af kulturgenstande. Som afslutning kan det siges, at Dansk Folkeparti er glad for, at loven fungerer efter hensigten, og at denne lovs formål, som jo er at sikre den danske kulturarv med henblik på begrænsning af adgangen til at udføre de såkaldt umistelige kulturværdier for Danmark, er lykkedes, men også, at det er nødvendigt efter en årrække at justere lovgivningen, så intentionerne med den oprindelige lov fortsat er gældende.
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-01:
Ja tak.
Da vores ordfører på området ikke kunne være til stede, har jeg lovet at tage denne sag.
Jeg vil gerne sige, at med det her lovforslag gennemfører vi en revision af kulturværdiloven.
Det er jo at beskytte en række af vores danske kulturværdier, og det kan strække sig lige fra unikke vikingevåben over til helt særlig bevaringsværdige malerier, bøger m.v.
Til varetagelse af kulturværdiloven har der siden lovens indførelse været nedsat et Kulturværdiudvalg.
Dette udvalg har myndighed til at afgøre, om kulturgenstande bl.a. kan udføres af Danmark.
Kulturværdiloven har, som det fremgår, ikke været til nævneværdigt eftersyn, siden den trådte i kraft helt tilbage i 1987, og derfor er vi i Venstre glade for, at vi får en modernisering af loven.
Værdigrænsen ændres nu til 150.000 kr. og ændres årligt under hensyn til forbrugerprisindekset.
Samtidig er der en nedsættelse af aldersgrænsen for de genstande, som er omfattet af loven.
Der indføres således en 50-års-regel, hvilket i øvrigt ækvivalerer med bygningsfredningsloven.
Kulturværdiudvalget gives også mulighed for i visse tilfælde at kunne have lidt længere sagsbehandlingsfrist, som nu kan gå op til 6 måneder.
Vi er selvfølgelig interesserede i, at ting ikke tager for lang tid, men det har ministeren så også sørget for, og det er kun i helt ekstreme tilfælde, at vi kan acceptere, at den går helt derop, og det er kun helt entydigt, at den går der.
Normalt er det således, at det kan vi klare inden for ca. 1 måned.
Da der rundtomkring foregår meget handel på tværs af landegrænser og alt muligt andet af illegal karakter, er vi også meget interesserede i, at vi forlænger fængselsstraffen og under alle omstændigheder får en højere strafferamme.
Samtidig ved vi også, at man nu kan gå ind på internetauktioner, i modsætning til hvad man kunne i 1987.
Så nu sidestiller vi internetauktioner med de aktioner, som traditionelt set sker i vores auktionshuse.
Så vi vil gerne fremtidssikre de danske kulturværdier, og det kan vi gøre med dette lovforslag.
Så Venstre kan på den baggrund byde det velkommen.
Tak for ordet.
Carina Christensen (KF), 2009-12-01:
Jeg synes da sådan set altid, man skal bestræbe sig på at have en rigtig god dialog, men omvendt synes jeg også, man skal stå ved de aftaler, som man er med til at indgå.
SF var jo et af de partier, der var med til at aftale, at man i sin tid skulle lave huskunstnerordningen som en 4-årig forsøgsordning.
Dengang vidste man jo godt, at det var en 4-årig aftale, at der var afsat midler i 4 år, og at den jo så ville løbe ud på et tidspunkt, hvorefter der så på ny skulle tages stilling.
Det blev så præsenteret af mange, som at vi havde skåret ordningen væk osv., hvilket jo simpelt hen ikke er rigtigt.
Så jeg vil sige, at hvis dialogen skal være bedre, så synes jeg også, at det må gå den anden vej, at man går ud helt reelt og siger, at man godt ved, at ordningen udløber.
Man var selv med til at aftale, at det kun skulle være for en 4-årig periode.
Jeg synes, at debatten var lidt ærgerlig, fordi det af nogle partier blev udlagt, som om vi havde skåret ordningen væk.
Det havde vi sådan set ikke.
Vi havde levet op til aftalen om, at den skulle køre i 4 år.
Og så er det jo sådan, at de partier, der vil være med til at finde et nyt økonomisk fundament, også er dem, der er med til at lave de nye aftaler, og her har Dansk Folkeparti været på banen og har bakket meget aktivt op om huskunstnerordningen.
Det er jeg rigtig glad for, og det betyder nu, at ordningen kan føres videre.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Jamen det tror jeg gerne at de har.
Men det var der jo flere partier der var.
Og vurderingen har jo været positiv.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke kan forstå, at vi er nogle stykker, der undrer os over, hvorfor ordningen så bare bliver skåret væk uden yderligere kommentarer for så pludselig at opstå igen som en anden fugl Føniks, men i samarbejde med kun Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren sådan kan komme med et gæt på, hvor mange kommuner der mon vil opretholde de billedkunstneriske grundkurser, efter at staten har trukket tæppet væk under dem?
Vi har jo alle sammen hørt de jammerklager, der er kommet fra kommunerne, fordi økonomien er så stram.
Hvor mange steder vil man det?
Vil det f.eks. være sådan i ordførerens egen kommune, at man vil gennemføre de her billedkunstneriske grundkurser alligevel?
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-01:
Jamen jeg vil da gerne sige angående sondringen, at musikskolerne og den musiske udvikling og kulturudviklingen i kommunerne jo har en længere historie, som går langt tilbage.
Derfor kører det videre, og det kører kommunerne nu.
Selvfølgelig ved jeg da godt, at der er noget statsstøtte til de ting, og den fik man på et tidspunkt, hvor vi ikke havde virkningen af den her kommunalreform på samme måde.
Derfor er det nu, vi siger vedrørende billedkunsten: Lad så kommunerne få det, vi har hjulpet med at evaluere det, vi har sat projekter i gang, så der ligger et redskab til det her.
Vi selekterer ikke mellem det ene og det andet, vi vil gerne have begge dele, vi vil bare have forskellige driftsherrer på det.
Kommunerne støtter også musiklivet, der er lidt statslig finansiering, og det har jeg ikke problemer med for at sige det ligeud.
Jamen vi vil da i Venstre meget gerne have det her gjort permanent, bare med andre driftsherrer.
Det er jo derfor, vi også har kommunalreformen med inde i det her og større, bæredygtige kommuner, der kan overtage det.
Vi har fra statens side givet indsprøjtningen til at sætte gang i projektet, som viser positive evalueringer, vi giver lige kommunerne den her appelsin ned i turbanen og beder dem om at køre videre, så det kan jeg overhovedet ikke se noget med.
Og jeg vil også sige, at vi i Venstre i øjeblikket er ved at lave et nyt kulturpolitisk oplæg, som vi i øvrigt skal arbejde med i morgen, og der kommer ikke noget der; vi vil stadig væk have kommunerne med i front her, for det er der, mennesker lever, og det er der, kulturen skal udvikles.
Johs. Poulsen (RV), 2009-12-01:
Tak for det.
Jeg synes jo, det lyder dejligt, når hr. Preben Rudiengaard er i gang med at anbefale sine partikollegaer i kommunerne, at her er der en opgave, de skal tage fat på.
Det har de sikkert også brug for at få at vide, for det tror jeg ikke de helt er klar over.
Men uanset det vil jeg sige, at jeg måske har forsøgt at forholde mig en lille smule til, hvad Venstre sådan mere officielt mener på det her område.
Og i det seneste, jeg har kunnet finde om det i Venstres kulturpolitiske oplæg fra 2006, som ligger på nettet, siger man, at man ønsker at gøre de billedkunstneriske grundkurser permanente, og man siger, at Venstre ønsker, at tanken om MGK, altså de musikalske grundkurser, udvides til også at omfatte BGK, de billedkunstneriske grundkurser, på samme måde.
Er det en tanke, man så har forladt siden 2006?
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-01:
Ting kan tage meget lang tid, vil jeg sige til hr. Mogens Jensen, og min erfaring er, at vi også skal afgrænse det til en eller anden periode.
Det har vi ude i kommunerne, og der ligger en kæmpestor udfordring, og jeg har den store forventning, at de godt kan magte den opgave ude i kommunerne, for vi er jo alle sammen interesserede i, at vores borgere trives så godt som muligt, bliver kreative og udvikler sig i den globale verden.
Mogens Jensen (S), 2009-12-01:
Jeg er glad for, at der i hr. Preben Rudiengaards kommune er et rigt og blomstrende kulturliv; det tror jeg der er i rigtig mange kommuner rundtomkring.
Men det er åbenbart ikke noget, der betyder noget for Venstre, og i hvert fald ikke noget, Venstre mener at staten skal støtte, ligesom man støtter de musikalske grundkurser.
Og må jeg ikke sige til hr. Preben Rudiengaard: Ja, det var et forsøg, men i evalueringsrapporten står der jo lige præcis, at der ikke var tid nok til forsøget?
Hvis der ikke er tid nok til forsøget, skal forsøget så ikke fortsætte, og har staten ikke et ansvar for at gøre det færdigt, man har sat i gang?
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-01:
Jeg vil da gerne sige, at det er en god idé, og jeg vil klappe i mine hænder, hvis kommunerne vil implementere det her.
Nu er det således, at jeg altså bor i en blå kommune, som også har et rigt kulturliv, vil jeg sige til hr. Mogens Jensen, så vi har ikke de der problemer.
Vi kunne ikke gøre det, dengang jeg var borgmester i gamle Ribe; da var det svært, fordi vores bæredygtighed var formindsket.
Og når man laver forsøg, er det klart, at forsøgene skal evalueres, og det er dejligt, at der er kommet positive evalueringer på de her ting.
Men forsøg er jo ikke ensbetydende med, at de bare skal køre ud i al evighed; det kan jo godt være, at der er andre, der kan finansiere det, og der mener jeg helt klart, at kommunerne er dem, der kan løfte den her opgave, fordi de er tæt på de borgere og brugere, der skal bruge det.
Mogens Jensen (S), 2009-12-01:
Man kan måske godt forstå, hvorfor det kommunale landkort er blevet mere rødt og mindre blåt her ved sidste kommunalvalg, når vi nok en gang oplever, at Venstre ikke prøver at forsvare de ressourcer, der bliver givet i bl.a. Jylland til kulturprojekter og kommuner for at gøre en indsats for børn og unges kultur.
Nu lægger Venstres ordfører meget vægt på, at det her var en forsøgsordning, og at man jo ikke bare kan fortsætte sådan noget.
Jeg vil godt bede Venstres ordfører om at læse evalueringsrapporten, for i den anbefaler man, at forsøgene fortsættes.
Det gør man bl.a., fordi – som man skriver – forsøgene blev udmøntet rimelig sent, og man derfor ikke har haft den fornødne tid til at få forsøgene til at virke ordentligt, få ordentlig gennemslagskraft og ordentlig forankring i kommunerne.
Når alle siger, at det er rigtig gode intentioner, men at man bare ikke har haft tid nok til at få forsøgene til at virke, er der så ikke god fornuft i, at forsøgene fortsættes?