runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Det, som Enhedslisten siger, er, at selvfølgelig er det en forudsætning for at låne penge til nogle, at de overholder menneskerettighederne.
Det er da klart.
Vi har ikke menneskerettighederne op til debat.
Men realiteten er, at de krav, som EU har stillet til Grækenland, har ført til krænkelser af menneskerettighederne, og det må man jo fra regeringens side forholde sig til.
Hvorfor være med til at understøtte en politik, som har krænket menneskerettighederne her?
Situationen er jo den, at vi nu har fået det klart på bordet: Regeringen mener, at man må stille krav – støtter, at man stiller krav – til grækerne, men sjovt nok stiller man nogle krav, som betyder forringelser for pensionisterne, frem for at man tager pengene fra de rigeste grækere.
Hvorfor vælger man den politiske prioritering fra regeringens side?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-30:
Det er en absurditet fra ende til anden, som hr. Nikolaj Villumsen får rodet sig ud i.
Vi stiller da for det første jo ikke krav til Grækenland som regering, fordi vi ikke har lånt dem nogen penge.
For det andet er der ikke nogen, der stiller krav til Grækenland om, at de skal bryde menneskerettighederne.
Det, man stiller krav om, er, at man bringer sig i en situation, hvor man vil betale sin gæld tilbage.
Så har man truffet en række valg i Grækenland indtil nu og står over for at skulle træffe en række valg.
Det, der tilsyneladende er lidt vanskeligt for den nye regering, er ligesom at få enderne til at mødes og vise, hvilket valg man vil træffe, som rent faktisk fører til, at man kan betale gælden tilbage, selv om jeg er enig i, at det siger man også fra den græske regerings side man ønsker.
Men det skal man jo vise.
Der må man jo træffe sine valg og stå ved dem.
Men det, der lige nu er problemet, er, at det kan man ikke.
Man kan ikke komme derhen, hvor man viser og dokumenterer, hvad det er for nogen valg, man vil træffe for at bringe sig i en situation, hvor man vil betale sin gæld tilbage.
Det, der jo er Grækenlands store udfordring nu, er, at den troværdighed er man ved at sætte over styr.
Ratingerne bliver ændret til det negative, der er dårlige udsigter, og man støvsuger den offentlige sektor for penge for bare at kunne klare dagen og vejen.
Det understreger jo bare behovet for, at grækerne nu gør noget fundamentalt for at bringe deres økonomi i bedring til gavn for alle deres borgere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Jeg synes egentlig, at sammenligningen med Ukraine er ganske interessant.
Til gengæld har Europarådet sagt, at den politik, der er blevet ført i de seneste år i Grækenland, har krænket grundlæggende sociale og demokratiske rettigheder.
Så der er en kæmpestor forskel.
Situationen er den, at i Ukraine stiller vi krav om, at menneskerettighederne skal respekteres, og i Grækenland stiller regeringen åbenbart op bag nogle krav fra EU, som gør, at menneskerettighederne bliver krænket.
Synes ministeren ikke, det er problematisk – at man på den måde siger, at de her forpligtelser, Grækenland har, bl.a. er nogle reformer, som har haft dybt problematiske konsekvenser, og som er blevet kritiseret af bl.a. Europarådet?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-30:
Jamen det skal være helt kort.
Jeg synes bare, at det var lige lidt stærk tobak her til sidst at sige, at det gik ned ad bakke i Europa.
Altså, vi har jo heldigvis en stigende vækst og en faldende ledighed, også i Danmark.
Det er jo et helt forkert billede, der bliver tegnet der – det var bare min eneste kommentar.
Mette Bock (LA), 2015-04-30:
De konkrete initiativer er det naturligvis fuldstændig op til den græske regering at vurdere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Der er ingen tvivl om, at man skulle have lavet et skattesystem, der virkede, for lang tid siden.
Det har venstrefløjen jo råbt og skreget om.
Til gengæld har den græske højrefløj strittet imod.
Nu er det heldigvis venstrefløjen, som har vundet, så man går i gang med at kræve penge ind fra de rigeste grækere.
Og man kan sige, at Grækenland jo er et godt eksempel på, at det at have f.eks. 0 pct. i skat for rederivirksomheder ikke fører til en sund økonomisk politik, det fører tværtimod til økonomisk ruin.
Fra Liberal Alliances side siger man, at det skal være op til grækerne selv, men jeg tænker bare på, at realiteten jo er, at EU lige nu stiller krav om nogle meget specifikke politikker, eksempelvis pensionsforringelser og forringelser af forholdene på arbejdsmarkedet.
Hvorfor må det ikke være op til grækerne selv at bestemme, hvordan man finder sine penge til at afbetale gælden?
Mette Bock (LA), 2015-04-30:
Det er jo heller ikke sådan, at hvis vi låner penge i banken, er det op til os selv at fortælle bankerne, hvordan vi gerne vil betale de penge tilbage.
Vi er ikke medlem af den familie i EU, og jeg synes, grækerne nu selv må tage sig sammen.
Og jeg vil sige, at inden man overhovedet begynder at tale om, hvor der skal skæres – det ene eller det andet eller det tredje sted – er der en forudsætning for, at nedskæringerne vil komme til at virke, og det er, at man har etableret et system, som gør, at man overhovedet kan få penge ind i statskassen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Tak for det.
Jeg kan egentlig godt forstå, at De Konservative mener, det er lidt ligegyldigt at diskutere situationen i Grækenland, og at man er godt tilfredse med det, der sker.
Det kan jeg egentlig godt forstå man er, hvis man er konservativ.
Realiteten er jo, at de græske vælgere klart fravalgte den tidligere konservative græske regering, men at man nu kan konkludere, at den tidligere græske regerings politik alligevel vil blive gennemført, fordi EU kræver det.
Hvis den udvikling fortsætter, er det jo helt rigtigt, at der så ikke er nogen grund til at diskutere, hvilken økonomisk vej man skal gå i Europa, og at det egentlig så er helt ligegyldigt, hvad vælgerne vælger fra valg til valg, fordi det alligevel vil blive dikteret af Bruxelles, og der vil man formentlig alligevel hælde til at føre den konservative sparepolitik, som er det, der er realiteten i dag.
Så jeg kan godt forstå, at De Konservative er godt tilfredse og mener, at det reelt er en ligegyldig debat.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-30:
Nu er det jo faktisk sådan, hvis vi skal gå lidt tilbage i historien, som jeg kan forstå hr. Nikolaj Villumsen gerne vil, at den konservative regering under ledelse af Antonis Samaras overtog en aftale, som den tidligere socialdemokratiske regering havde indgået med eurolandene.
Jeg diskuterede det faktisk selv med Antonis Samaras, inden han blev statsminister i Grækenland, og han var lidt bekymret, fordi man fra den socialdemokratiske regerings side havde lovet, at man f.eks. skulle øge skatterne.
Det var han bekymret ved, for han sagde, at så risikerer man jo, at virksomhederne flygter ud af landet, og så tjener man færre penge osv.
Men han gennemførte og fulgte jo loyalt den aftale, som den socialdemokratiske regering havde indgået med EU – med eurolandene – i sin regeringsperiode.
Det er så det, den nye græske regering springer fra, og hvor man vil noget andet; sådan er det jo.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Ja, sådan er det jo: at vælgerne går hen og sætter nogle krydser og så kan vælge en regering, der ønsker at få økonomien i en eller anden retning.
Det interessante er jo, at man i Grækenland ønsker at få afbetalt gælden, at man ønsker at få økonomien i gang, men man vil hente pengene på en anden måde, end man tidligere har forsøgt at gøre, fordi den ikke har vist sig at være fornuftig og realistisk.
Der er det så bare set med mine øjne en relevant politisk debat at diskutere, om det virkelig skal være sådan, at man fra EU's side skal insistere på, at det er ligegyldigt, hvad for et kryds vælgerne sætter, fordi det er EU, der godt ved, hvad for en politik der skal føres.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-30:
Det er nu engang bare sådan, at skiftende regeringer må acceptere de aftaler, tidligere regeringer har indgået med andre lande og med internationale organisationer.
Sådan er det også her i landet – her skifter vi jo også regering en gang imellem, og jeg håber snart vi gør det igen.
Kommer der er ny regering med et nyt flertal, vil den nye regering jo acceptere de aftaler, som den tidligere regering har indgået med andre lande og internationale organisationer og forfølge det loyalt.
Nu er der så en ny regering i Grækenland, og man forsøger så at lave om på de reformer osv., som den tidligere regering og den forrige regering havde indgået, og man har samtidig foreslået en række nye udgiftskrævende forslag, som skulle med ind i den samlede pakke.
Så man ville godt nok lave nogle andre foranstaltninger, der skulle give flere penge i kassen, men man har samtidig foreslået nye udgiftskrævende foranstaltninger.
Det må man jo så se om man kan forhandle sig frem til enighed om.
Det kniber det så med, og det må vi jo bare notere os.
Det er jo eurolandene og Grækenland, der må forhandle det på plads, men det er jo rimeligt nok, at långiverne, altså eurolandene, vil sikre sig, at det er så konkrete forslag, den nye græske regering stiller, at man er sikker på, at pengene kommer i kassen, og at pengene stemmer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra Liberal Alliances ordfører, hvilke nødvendige reformer det er, man mener den græske regering bør gennemføre.
Eksempelvis har man skåret 50 pct. ned på det græske sundhedsbudget.
Skal man skære mere ned på sundhedsbudgettet, for at man er nået langt nok ned?
Mike Legarth (KF), 2015-04-30:
Mit svar var, som jeg også forsøgte at sige i min ordførertale, at borgeren skal henvende sig til SKAT og få assistancen derfra.
Hvis man så ikke kan det digitalt og man ikke kan få fat i nogen, jamen så skal kommunen jo hjælpe en der, hvor man er undtaget.
Man kan jo søge om undtagelse fra tingene, ikke?
Men hvorom alting er: På bundlinjen i det her beslutningsforslag står, at borgerservice skal være i stand til at håndtere årsopgørelser og skattemæssige ting og sager.
Vi mener, at det vil være for dyrt at pålægge kommunerne at levere en borgerservice, der vil være i stand til at løse de opgaver, som rettelig skal placeres og håndteres af SKAT som myndighed.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-30:
Tak til ordføreren.
Enhedslisten støtter jo forslaget og intentionerne i det.
Jeg skal bare høre ordføreren, om Dansk Folkeparti er enig i, at man selv har været med til at skabe en del af problemet, ved at man stemte for oprettelsen af Udbetaling Danmark, og ved at man også har støttet hovedparten af den tvangsdigitalisering, som er blevet rullet hen over den danske befolkning igennem de seneste år.
Tak for svaret, som jeg jo opfatter som i hvert fald en vis indrømmelse til Enhedslistens kritik, dengang vi behandlede forslagene om Udbetaling Danmark og alle de her tvangsdigitaliseringsforslag.
Så det vil vi gerne støtte.
Men så vil jeg gerne høre ordføreren, hvad ordføreren siger til argumenterne, der kommer fra regeringen og også fra nogle af de andre ordførere, om, at man slet ikke kan gennemføre det her forslag, uden at man brækker op i den struktur, som nu er blevet oprettet med Udbetaling Danmark og med SKAT.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-30:
Nu nævnte ordføreren selv i sin tale, at det kunne være besværligt f.eks. at finde ud af, om man kunne tage sin pension med sig til udlandet.
Altså, hvis man går ind på Udbetaling Danmarks hjemmeside, er der faktisk 13 spørgsmål, der er formuleret i retning af: Hvad kan jeg tage med?
Hvor kan jeg tage det hen?
Går det ud over mine personlige tillæg osv.?
Og det sidste spørgsmål går sådan set på, at hvis man har yderligere spørgsmål, er man meget velkommen til at henvende sig telefonisk til Udbetaling Danmark.
Det synes jeg egentlig er meget god service, og jeg synes, ordføreren taler Udbetaling Danmark og deres medarbejdere lidt ned under gulvtæppet her i forhold til den service, de rent faktisk udfører, og i forhold til den service, der også findes på hjemmesiden.
For som ordføreren selv har sagt, kan alle de her ting, der, som jeg hører det, ligger i intentionerne med forslaget, jo gennemføres i dag.
Hvad er det konkret, man ønsker der skal ske anderledes?
Men der er jo intet, der forhindrer, at det kan ske i dag, som ordføreren siger.
Der er jo lige præcis de muligheder, dels lovgivningsmæssigt, at man faktisk har krav på det som borger, dels at der er de her telefonlinjer, at der er åbningstider, at der er de fysiske faciliteter, der er telefonnumre og det hele.
Jeg kan ikke se, hvad det er, man ikke har i dag, og som ordføreren her foreslår.
Om tvangsdigitalisering, som hr. Finn Sørensen kalder det, vil jeg bare sige, at jeg ikke tror, man skal så langt uden for de her mure og til mange børnefamilier, for f.eks. at finde nogle, der er utrolig glade for, at man har fået muligheden for at kommunikere med det offentlige digitalt 24-7.
Det tror jeg altså man skal være rigtig glad for.
Jeg tror ikke, de oplever det her som tvangsdigitalisering på nogen som helst måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-30:
Jeg skal ikke trække tingene i langdrag, for de fleste gode pointer er allerede blevet sagt af andre ordførere, men jeg kan godt opsummere.
I forhold til at kommunerne fungerer som adgang til Udbetaling Danmark, er det allerede kommunernes pligt ved lov.
I forhold til at kommunerne kan fungere som indgang til SKAT, har vi helt bevidst frataget kommunerne skat i de senere år.
Jeg tror, at de ressourcer, der skal bruges, for at kommunerne også har skattekyndige mennesker siddende i borgerservice, er forholdsvis store, og det støtter vi ikke at de skal tvinges til.
Og så er der det sidste, nemlig at alt godt, som kommunerne kan gøre for borgerne, kan de jo gøre i dag, hvis de ønsker det – når man lige ser bort fra, at de ikke må sænke grundskylden til under 16 promille.
Så det her kan kommunerne godt gøre i dag, hvis de vil det, og hvis man ude i en kommune mener, at det er det rigtige at gøre at lave det her, så er man velkommen til det.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-30:
Det er jo typisk sådan, at når man fremsætter et beslutningsforslag, er det med henblik på at få regeringen til at lave et eller andet om.
Det, jeg forsøgte at beskrive, var jo, at vi synes, at opgavefordelingen er hensigtsmæssig.
Der er jo også det forhold, at selv om vi sagde, at man skulle kunne behandle skattesager ude i kommunerne, vil det, der kræver hjælp, jo ofte betyde, at man alligevel er nødt til konsultere sagsbehandlere, der har en særlig indsigt i netop de områder.
Det er derfor, at vi synes, at vi har den rette balance imellem, at kommunernes borgerservice i vid udstrækning er borgernes indgang til den offentlige sektor, men er man en udsat person eller har særlige behov, er der er en hotline til SKAT eller Udbetaling Danmark, hvor man kan få hjælp.
Derfor er der ikke nogen, der ikke ved, hvor de kan henvende sig for at få hjælp.
Men nogle gange er den bedste hjælp præcis at få et telefonnummer til nogen, der rent faktisk ved, hvordan det problem, som borgerne står med, skal løses.
Vi er nødt til at tage udgangspunkt i det forslag, der er fremsat.
Det mener vi ikke at vi bør gøre.
Jeg synes bare, at vi skal passe på ikke at gøre tingene mere komplicerede, end de er.
Jeg mener, at kommunernes borgerservice udøver en rigtig god service over for borgerne, og at vi til gengæld bør gøre, hvad vi kan, for at sikre, at man altid, når man skal have løst sine problemer, kan få hjælp til at finde den kompetente medarbejder.
Karen Ellemann (V), 2015-04-30:
Da Venstres ordfører, Jan E. Jørgensen, ikke havde mulighed for at være her lige nu, har jeg fået fornøjelsen af at agere ordfører i forhold til det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som vi behandler.
Det er, som ministeren også har nævnt, et beslutningsforslag, der handler om én indgang til det offentlige via kommunernes borgerservice.
Det står lige præcis i lov om Udbetaling Danmark.
Der står endda, at kommunen i fornødent omfang skal yde bistand til borgere, som vurderes at have særlige behov inden for tre områder.
Det første er at hjælpe med at udfylde og indgive ansøgning til Udbetaling Danmark; det andet er at sørge for, at borgeren kan medvirke ved behandlingen af sin sag hos Udbetaling Danmark; og det tredje er at varetage kontakten til Udbetaling Danmark på borgerens vegne.
Så som ministeren også nævnte, kan man altså allerede i dag få hjælp i borgerservice.
Og Venstre vurderer, at den arbejdsdeling mellem borgerservice og Udbetaling Danmark, som er skitseret i lov om Udbetaling Danmark, er ganske fin.
For så vidt angår forslaget om, at borgerservice skal løfte opgaver i forhold til SKAT, er der kun det at sige, at det forslag jo rent faktisk vil modvirke strukturreformen.
For i 2005 blev SKAT dannet som led i strukturreformen, ved at man fusionerede det statslige Told og Skat og de kommunale skatteforvaltninger, hvorved man skabte en landsdækkende enhedsforvaltning af skatteinddrivelsen, og den er så i dag organiseret i forskellige centrale enheder og lokale skattecentre.
Vi besluttede i 2005, at opkrævning og administration af skat er et statsligt anliggende, og derfor ser vi faktisk ikke nogen grund til at lave om på det.
For hvis man skal kunne yde den service, der er beskrevet her i beslutningsforslaget, vil det betyde, at man faktisk skal til at ansætte rigtig mange medarbejdere i borgerservice, fordi skat alt andet lige er et kompliceret område, og derfor handler det jo stadig væk om, at borgerne skal have en kompetent rådgivning, og vores vurdering er, at den får man hos SKAT, som det er i dag.
Så konklusionen på ordførertalen vil være, at vi ikke kommer til at kunne støtte det her beslutningsforslag.
Jan Johansen (S), 2015-04-30:
Tak for det, hr. formand.
Da vores ordfører, Simon Kollerup, ikke kan være til stede, har jeg taget sagen og læser hans tale op.
Dansk Folkeparti har fremsat forslag om, at kommunernes borgerservice skal fungere som én indgang til det offentlige.
Forslagsstillerne fremhæver særligt, at kommunerne skal kunne hjælpe med henvendelser, der vedrører opgaver, som ligger hos Udbetaling Danmark og SKAT.
Fra Socialdemokraternes side deler vi forslagsstillernes ambitioner.
Vi er enige i, at borgerne skal opleve en sammenhængende offentlig sektor.
Det mener vi dog også er tilfældet i langt de fleste tilfælde allerede i dag.
I forhold til Udbetaling Danmark har de som bekendt overtaget sager med objektiv sagsbehandling, dvs. ydelser, der på tværs af kommunerne gælder ens regler for, hvor en borger har krav på udbetaling, eksempelvis boligstøtte.
Det er fortsat kommunen, der giver en generel vejledning om borgerens muligheder for at få ydelsen, som ligger under Udbetaling Danmark, ligesom borgerservice også kan hjælpe med de digitale selvbetjeningsløsninger hos Udbetaling Danmark.
For borgere med særlige behov skal kommunerne sikre en ekstra håndfast indsats og stå for kontakten til Udbetaling Danmark.
Desuden hjælper kommunens borgerservice de ældre og andre, der har problemer med at betjene NemID, eller som er fritaget for digital post.
For langt de fleste er det blevet lettere, at man nu kan sidde derhjemme om aftenen og ordne sine sager uden at stå i kø hos kommunens borgerservice.
Men for de borgere, som ikke kan benytte de digitale selvbetjeningsløsninger, skal kommunerne bistå med den hjælp, der er behov for.
Kommunernes borgerservice hjælper også med generel vejledning og information på skatteområdet ved personlig henvendelse.
Det kan også være hjælp med at ændre borgernes forskudsopgørelse.
Kommunerne har desuden en hotline i både SKAT og Udbetaling Danmark til brug, når man skal yde speciel vejledning til borgerne med særlige behov.
Vi skal sørge for at hjælpe de ældre og andre borgere, som ikke gør brug af den digitale selvbetjeningsløsning.
Den hjælp står kommunernes borgerservice i allerhøjeste grad med i dag.
Med de bemærkninger kan jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag, men at vi deler forslagsstillernes ambitioner om, at borgerne skal opleve en sammenhængende offentlig sektor.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-30:
Jeg har endda taget højhælede sko på i dag, men jeg er åbenbart stadig væk for lille og forsvinder i mængden.
Men tak til Socialdemokraternes ordfører.
Jeg er her nu alligevel på vegne af SF's ordfører, der ikke kunne være her, og jeg tænkte, at når jeg nu var her, så var det mest fair, at jeg også læste den tale op og også gav de andre ordførere mulighed for at stille spørgsmål.
Så må jeg jo se, om jeg kan svare.
I SF synes vi – igen – at intentionerne bag DF's forslag er gode og sympatiske.
Vi er nemlig enige i, at adgangen til og kommunikationen med det offentlige skal være så let og enkel og ubureaukratisk som muligt.
Det skal være let for borgerne at være i dialog med det offentlige, og det offentlige system skal køre glat og let.
Men i SF finder vi det dog tvivlsomt, om forslaget kan bidrage til at løse den opgave, det vil sige, om adgangen til det offentlige faktisk bliver lettere og enklere, hvis forslaget her går igennem.
Først og fremmest savner vi en konkret beskrivelse af det problem, som DF vil løse.
I bemærkningerne står der, at det er utilfredsstillende, at nogle borgere vises videre fra borgerservice til Udbetaling Danmark, og at borgerne gerne vil have problemerne løst ansigt til ansigt.
I betænkningen til L 148 om Udbetaling Danmark bemærker Dansk Folkeparti, at der er behov for at arbejde med Udbetaling Danmarks kontakt til borgerne, og at borgere, som ikke er vedholdende nok til at trænge igennem »telefonsluserne, og som ikke forstår at trænge igennem systemet ... har brug for fortsat at kunne komme hen og tale med et andet menneske om de problemstillinger, som de har«.
Selvfølgelig skal borgerne kunne komme igennem til de rette myndigheder, f.eks. SKAT og Udbetaling Danmark.
Derfor er det jo netop også muligt at blive fritaget for digital selvbetjening, det er mine egne bedsteforældre – og nu taler jeg på egne vegne.
De er aldrig rigtig kommet med på den digitale bølge, og de er blevet fritaget.
Det var netop et vigtigt element for de fleste partier herinde, tror jeg, da vi lavede loven, at man skulle kunne få hjælp, hvis man ikke følte sig klar til det eller havde andre udfordringer.
Om end vi i SF synes, at ideen om én indgang til det offentlige er sympatisk, så savner vi et mere gennemarbejdet forslag, som beskriver problemet og løsningsforslaget, og når det kommer, vil vi gerne være med til en seriøs drøftelse af, hvordan vi kan gøre det offentlige enklere og mere effektivt til gavn for både borgere og medarbejdere.
Men vi synes altså, at der er nogle rigtig gode løsninger på de problemer, der kan være, og at der i praksis er en indgang, ved at den enkelte, der har behov for at komme i kontakt med f.eks. Udbetaling Danmark, kan gå ned på borgerservice, hvor der er en hotline, hvorigennem man kan få løst sit problem.
Så vi støtter ikke Dansk Folkepartis forslag.
Morten Bødskov (S), 2015-04-30:
Socialdemokraterne og det danske Socialdemokrati har jo, som jeg understregede, ikke noget med det her at gøre.
Vi er ikke en del af eurogruppen.
Så ret beset burde hr. Nikolaj Villumsen jo stille det spørgsmål til medlemmerne af eurogruppen.
Vi respekterer det valg, der er afholdt.
Det, der er virkeligheden, er jo, som jeg sagde i min tale, at hvis Grækenland ikke havde haft det her låneprogram, havde problemerne været meget, meget større for ikke bare Grækenland, men sandelig også for den græske befolkning.
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt at sige – som man ligesom fornemmer at nogen gør – at EU handler usolidarisk.
Borgerne i eurogruppen, hårdtarbejdende lønmodtagere, betaler til, at Grækenland kan komme på fode igen.
Det er da solidaritet, der vil noget.
Det er der, jeg simpelt hen ikke forstår Enhedslistens tilgang til det – at man mener, at hårdtarbejdende lønmodtagere, fabriksarbejdere i Tyskland, i Portugal, de baltiske lande, andre steder, som er med i eurogruppen, nærmest skal skældes ud for, at de har givet et kæmpe låneprogram til en græsk nation, som var på fallittens rand, og som ville være endnu sværere stillet, hvis de ikke fik den solidariske og hjælpende hånd fra hårdtarbejdende lønmodtagere i eurogruppens lande.
Det er da en enormt solidarisk håndsrækning til dem.