runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Statsministeren siger, at man kun orienterer sig i forhold til officielle kanaler, men betyder det, at man ikke synes, det er vigtigt, hvad menneskerettighedsorganisationer som Amnesty International kommer frem med, når de f.eks. i en rapport fra 2003 beskriver den her episode med de 31 fanger, som er blevet udleveret til amerikanerne?
Betyder det, at man ikke synes, det er vigtigt, hvad Human Rights Watch skriver, når de i 2004 laver en rapport, hvor de også beskriver episoden?
Betyder det, at man heller ikke synes, det er vigtigt, hvad der står i avisartikler, når de her ting bliver beskrevet?
Når sådan noget kommer op, tænker man, nå, det er bare Amnesty International, det betyder ikke noget.
Det er bare nogle fanger, der stiller sig frem på en film og fortæller, at de er blevet tortureret, det betyder ikke noget.
Er det sådan det skal forstås?
Det har ikke nogen vægt.
Er det sådan, regeringen tænker, og det, den handler ud fra?
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Siden 1990’erne har Arbejdsdirektoratet uden samtykke kunnet indhente oplysninger om økonomiske og ikkeøkonomiske forhold vedrørende dagpenge- og efterlønsmodtagere for at kontrollere, om der sker misbrug af offentlige ydelser.
Den registersammenkøring og -kontrol bliver med forslaget udvidet til også at gælde for kommunerne, så de får samme mulighed for at kontrollere, at personer, der modtager sociale ydelser, ikke misbruger systemet.
Grunden til, at det her forslag kommer, var jo den affære, hvor Danmark måtte evakuere libanesere, der var blevet danske statsborgere, hjem fra Libanon, og at det var påfaldende, hvis der i det tilfælde var 1.600 kontanthjælpsmodtagere dernede, som skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet, uden at kommunerne havde kendskab til, at de var dernede.
Derfor kommer det her lovforslag, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at kommunerne ikke har mulighed for at kontrollere, at de, der modtager sociale ydelser, ikke snyder kommunen og dermed ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Derfor finder Dansk Folkeparti også, at det er et godt forslag, som bl.a. på opfordring fra os selv er kommet fra beskæftigelsesministeren.
Det er desuden nødvendigt, for at kommunerne kan varetage beskæftigelsesindsatsen optimalt, at de har den mulighed.
Er man ledig, skal det selvfølgelig også være sådan, at man står til rådighed, ellers vil beskæftigelsesindsatsen jo ikke fungere.
Det vil også give kommunerne mulighed for at sikre sig, at der ikke er nogen, der fejlagtigt bliver mistænkt for at snyde med de sociale ydelser.
Det bliver desuden sådan, at kommunerne, som overtager administrationen af lov om fleksydelse fra Arbejdsdirektoratet fra den 1. januar 2007, får samme mulighed for at føre kontrol med fleksydelsesmodtagere, som de efter forslaget vil få på de sociale områder.
Dansk Folkeparti støtter som sagt forslaget.
Det er et rigtig godt forslag.
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Vi har rejst forespørgslen om bibliotekerne og vidensamfundet på baggrund af to elementer: dels det, at vi har været meget bekymrede over de lukninger af biblioteker, som viser sig at være en konsekvens af kommunalreformen og den stramme økonomiske politik, regeringen fører over for kommunerne, dels fordi vi gerne vil prøve at se lidt fremad med hensyn til, hvordan man kan udvikle en samlende og en national strategi for Danmark og borgere i Danmark frem mod vidensamfundet.
I den samlende strategi, som vi opfordrer regeringen til at iværksætte, er det altafgørende at se bibliotekerne som en central aktør.
Det er derfor, vi har rejst forespørgslen i dag.
Besvarelse
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Det er bare lige for at få lidt afklaret, hvad De Radikales mening om registersammenkøring og kontrol af kontanthjælpsmodtagere i det her tilfælde er.
Jeg forstår på fru Elisabeth Geday, at De Radikale mener, at det går for vidt, og at man ikke skal kontrollere, om der sker et misbrug af kontanthjælpen i de her tilfælde.
Men jeg tror – og jeg har forstået det sådan – at fru Elisabeth Geday ikke har noget imod, at Arbejdsdirektoratet kontrollerer dagpengemodtagere.
Men det har jeg forstået at De Radikale ikke har noget imod.
Hvorfor skal der være den forskel?
Man må godt kontrollere dagpengemodtagere, men man må ikke kontrollere kontanthjælpsmodtagere.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Det Radikale Venstre er tøvende, hældende mod det absolut skeptiske over for det her lovforslag.
Vi kan i hvert allerede nu sige, at der er en række forhold, som vi mener skal afklares under udvalgsbehandlingen.
På den ene side vil vi ligesom Folketingets øvrige partier meget gerne socialt bedrageri til livs, på den anden side synes vi, at kommunerne allerede i dag har en række redskaber til rådighed og med en aktiv indsats rent faktisk også kan finde frem til de folk, som begår socialt bedrageri.
Det ved vi at de kan.
Vi kan se, at der er meget stor forskel på, hvor gode kommunerne er til det.
Nogle er rigtig gode, og der sker der meget lidt socialt bedrageri, andre gør ikke ret meget, og der er der lidt mere frit spil for eventuelle svindlere.
Vi havde en diskussion om det her i vores folketingsgruppe, og vores retsordfører brugte et rigtig godt udtryk, hvor hun sagde, at hun ikke brød sig om, at man kastede det store net ud i folkehavet for at se, om der eventuelt måtte være en sort fisk, som kunne trækkes i land.
Med andre ord brød hun sig ikke om, at man lavede store samkørsler af registre for at opdage eventuelle småsvindlere.
Det er lidt det, vi skal have afklaret i forhold til det her lovforslag.
Vi vil gerne være med til et lovforslag, som betyder, at hvis en kommune har en konkret mistanke til en konkret person, har kommunen mulighed for at indhente de nødvendige oplysninger for at afklare, om der er hold i mistanken.
Sådan mente jeg faktisk at det allerede er i dag, og det er det, vi skal have afklaret.
Er det det, der sker ved det her lovforslag, eller er det sådan, som bl.a. Rådet for Socialt Udsatte siger?
Jeg synes, der er en række retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som vi er nødt til at diskutere nøje i Arbejdsmarkedsudvalget, og vi må overveje, om kommunerne virkelig for alvor har brug for det her redskab, eller om der er tale om, at man forsøger at skyde en genvej i stedet for at lave en konkret undersøgelse i tilfælde af en konkret mistanke til en borger for socialt bedrageri og så kaster det store net ud i folkehavet i håb om, at man finder en sort fisk i nettet.
Så jeg kan på Det Radikale Venstres vegne sige, at stemningen er tøvende, hældende mod et nej.
Og jeg skulle hilse og sige fra Socialistisk Folkeparti, at fra dem lyder de samme kommentarer.
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Det er jo sådan, at tillid til og også accept af de offentlige ydelser hænger tæt sammen med, at de offentlige ydelser bliver udbetalt på et korrekt og lovligt grundlag.
Derfor er kontrol naturligvis nødvendigt.
Det er simpelt hen nødvendigt for at undgå misbrug og undgå overforbrug af de offentlige ydelser.
Sådan er det desværre, kunne man sige, men kontrol er nu engang nødvendigt.
Med det lovforslag, som vi behandler her, sikrer vi, at kommunernes kontrolmuligheder, når det gælder en række offentlige ydelser, bliver sidestillet med de kontrolmuligheder, der i forvejen er i arbejdsløshedsforsikringssystemet.
Det drejer sig om samkøring af registre, og det drejer sig om muligheden for at kunne se i registre for at tjekke, om folk nu er berettiget til de ydelser, som udbetales til dem.
Det skal være sådan, at der er en berettiget grund til at kigge i registrene osv.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Nu er det gode ved de her førstebehandlinger, at vi efterfølgende får en udvalgsbehandling, hvor vi kan få afklaret, om det virkelig også forholder sig sådan, som hr. Bent Bøgsted siger.
Jeg tror, at grunden til, at vi grundlæggende er skeptiske, er, at Arbejdsdirektoratets beføjelser over for den enkelte dagpengemodtager jo ikke er de samme beføjelser, som en kommune har.
En kommune har også beføjelser i forbindelse med tvangsfjernelser af børn, børnepenge og en lang række spørgsmål, som ikke direkte har noget med forsørgelsen, kontanthjælpens størrelse at gøre.
Derfor er det altså ikke helt det samme.
Jeg vil ikke afvise, at vi i løbet af udvalgsbehandlingen kan lade os overbevise om, at det her er den rigtige vej at gå.
Men på nuværende tidspunkt har jeg ikke set noget, der kan overbevise mig, og jeg synes i hvert fald, at høringssvarene gør mig stærkt bekymret og mistænksom, hvad angår, om det her nu virkelig er nødvendigt.
Er der nogen grund til, at vi som udgangspunkt skal kunne lave en registersammenkørsel, eller er det ikke meget rimeligt at sige, at der må foreligge en konkret mistanke, før vi kan tillade det, som jo er en overskridelse af privatlivets fred ...
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Det drejer sig om bemærkningen om, at flere og flere googler sig til oplysninger.
Det er sådan set korrekt.
Og det er netop derfor, at der er et meget stort behov for, at der er biblioteksdækning i hele landet, for forudsætningen for, at man kan google, er, at man enten har muligheden derhjemme, eller at man kan gøre det fra bibliotekerne.
Derfor spiller bibliotekerne altså en rolle ud over at have bogudlån, som der i øvrigt også bliver færre og færre muligheder for, fordi der bliver købt færre og færre bøger ind, da der bliver færre penge til det.
Derfor er der faktisk behov for, at man ligesom ikke bare siger, at det er en kommunal opgave at drive folkebiblioteker – det er det lovgivningsmæssigt, men vi har som samfund da vel også et ansvar for at lave en national strategi for, hvad det egentlig er, vi vil med bibliotekerne.
Derfor er mit spørgsmål: Er det ikke bekymrende, at man i en række tyndt befolkede områder fjerner bibliotekerne?
Man kan godt kompensere med bogbusser, men man kan ikke kompensere for det kulturmiljø, som et lokalt bibliotek kan være med til at udvikle, også når det gælder om at google og søge oplysninger.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Jamen hr. Troels Christensen får det jo til at lyde, som om alt er godt og folk nærmest er glade for de muligheder, der nu tegner sig for bibliotekerne udeomkring i landet.
Jeg er ikke sikker på, at det er sådan, det forholder sig.
Jeg ved faktisk, at det forholder sig stik modsat.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er rimeligt, at biblioteksområdet skal holde for med besparelser ude i kommunerne på op i nærheden af 6 pct. på deres budgetter for næste år, som jo er væsentlig over det – i visse tilfælde dobbelt så meget – som andre områder skal holde for med.
Er det rimeligt, at det er bibliotekerne, som regeringens hårde økonomiske politik nu kommer til at ramme udeomkring i kommunerne og specielt ude i de små landdistrikter, hvor folk altså nu mister deres biblioteksservice?
Jytte Andersen (S), 2007-01-11:
Som udgangspunkt har vi i Socialdemokratiet tillid til mennesker.
Vi tror på, at mennesker kun henvender sig til offentlige myndigheder med anmodning om hjælp og bistand, når de er nødstedte og har behov for i kortere eller længere tid at få hjælp.
Helt se bort fra, at visse grupper eller enkeltindivider ikke har den fornødne moral i forhold til, hvad samfundets bistandsmuligheder er beregnet til,
kan man dog ikke.
Der er eksempler på, at folk både arbejder – også arbejder sort – og samtidig hæver ved kasse et enten i akassen eller på bistandskontoret, og det kan vi selvfølgelig ikke acceptere.
I forhold til dagpengesystemet har Arbejdsdirektoratet helt tilbage fra midten af 1990’erne haft mulighed for at indhente oplysninger fra andre offentlige myndigheder og a-kasser for at kontrollere, om der er fejl eller sket misbrug, en ordning, der har været et rigtig godt redskab i kampen mod misbrug både over for enkeltpersoner og ved mere kampagneprægede tiltag.
Lovforslaget her giver så mulighed for, at kommunerne får de samme muligheder, som Arbejdsdirektoratet hidtil har haft og anvendt med succes.
Anvendelse skal ske i overensstemmelse med reglerne i persondataloven, og indsamling af oplysninger skal ske til udtrykkeligt angivne og saglige formål.
Det fremgår også af bemærkningerne til lovforslaget, at i almindelighed skal de borgere, der berøres af kontrolordningen, gøres opmærksom på myndighedernes adgang til at foretage samkøring, inden kontrollen iværksættes, og der skal, som også den forrige ordfører, hr. Jens Vibjerg, var inde på, være en begrundet mistanke, og der skal være en konkret sag.
Vi støtter forslaget, men opfordrer til både at sikre borgernes retssikkerhed og anvende de nye muligheder med omtanke ud fra det menneskesyn, at langt den største del af borgerne i dette land, hvad enten de er danske statsborgere, indvandrere eller flygtninge, er lovlydige borgere.
Troels Christensen (V), 2007-01-11:
Jeg vil igen slå fast, at det er utrolig vigtigt for Venstre, at det er de lokale politikere, der står til regnskab for de ting, der bliver besluttet.
Hvis man vælger en bogbus i stedet for et lokalt bibliotek, der er åbent to gange om ugen, og man finder, at man kan få flere bøger ud over disken, at man kan få internettet til at fungere bedre der, og at man kan få leveret bøgerne ud og der på den måde vil være en bedre service, jamen så skal vi ikke blande os i det – det vil jeg stadig væk fastholde.
Det spørgsmål, som hr. Mogens Jensen stiller til det om de stramme rammer, har jeg meget svært ved at forstå, og det tror jeg også man har meget svært ved at forstå ude i stuerne.
Der er altså brugt 31 mia. kr. mere til offentlig service, siden den her regering kom til, så det skulle være mærkeligt, hvis pengene ikke er der til de prioriteringer, hvis man ønsker det ude lokalt.
Mogens Jensen (S), 2007-01-11:
Jeg kan forstå, at hr. Troels Christensens og Venstres budskab til borgerne – de unge, voksne og ældre – de 79 steder i landet, der nu mister deres biblioteksfilial, er, at det er fint og helt i tråd med det, som Venstre og regeringen ønsker at der skal ske på biblioteksområdet, og så må borgerne selv finde nogle løsninger derude, som passer fint til det lokalområde.
Jeg forstår ordførerens budskab sådan, at det ellers er fint, at de her filialer bliver lukket, men jeg kan selvfølgelig have taget fejl.
Og jeg vil da godt spørge ordføreren om, om det ikke er korrekt, at der er en sammenhæng mellem kommunernes mulighed for at prioritere ressourcer bl.a. til biblioteksområdet og den økonomiske ramme, som staten har givet kommunerne til at kunne udvikle sig og prioritere tilbud til sine borgere i årene fremover.
Troels Christensen (V), 2007-01-11:
Jeg er meget åben for, at vi i udvalget tager en snak om de her ting, så vi prøver, om vi kan få talt os ind til hinanden på det her felt, for selvfølgelig har vi da også et ansvar overordnet set for, at alt det her kommer til at fungere og vi får lagt de rigtige spor.
De skal altså selv have lov til at skabe ejerskab til og identitet i forbindelse med de ting, de har derude, og de prioriteringer, der skal foretages, skal foretages lokalt.
Men jeg vil meget gerne være med til, at vi i udvalget kigger på de ting om en national strategi.
Ole Sohn (SF), 2007-01-11:
Jeg er enig i, at det er meget vigtigt, og jeg vil også gerne bidrage til, at man opfordrer kommunerne til at udvikle en biblioteksplan.
Men hvis kommunerne nu skal prioritere mellem en biblioteksfilial eller hjemmehjælp, en biblioteksfilial eller en daginstitution, ved vi jo udmærket godt, hvor prioriteringen kommer til at ligge.
Troels Christensen (V), 2007-01-11:
Jeg tror, at det er meget vigtigt, at vi tænker nyt og ser de muligheder, der er i lokalområderne.
Nu har vi f.eks. fået et nyt landdistriktsprogram, hvor man har mulighed for at søge og få hjælp til at skabe nye kulturhuse.
Der er en række muligheder for fortsat at skabe det gode kulturelle liv lokalt for de ildsjæle, det mener jeg der er.
Men det er vigtigt, at vi nytænker og ikke stædigt fastholder noget, som tiden ligesom er løbet fra, for det kan blive for dyrt.
Derfor er det vigtigt, at man optimerer sine midler lokalt.
Jeg har det stadig væk allerbedst med, at man kommunalt finder de løsninger, der passer til de ildsjæle og den måde, man vil gøre tingene på lokalt.
Det har jeg det faktisk rigtig godt med.
Vi skal så samtidig sikre os – og foreslå, for det vil jeg meget gerne foreslå – at de har en plan for, hvad de vil, altså at de virkelig tænker over, at de ting, som sker derude, sker efter en politik, som er vedtaget i kommunalbestyrelsen, så man ved, hvad man vil, og man er bevidst om det.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Forandring er jo et vilkår, vi skal leve under alle sammen, vi skal gøre det i virksomhederne, vi skal gøre det i kommunerne, hvor kommunalreformen er gennemført.
Det sker også på bibliotekerne.
Efterspørgslen ændrer sig, og derfor er vi jo nødt til at rette ind efter det.
Jeg er da helt med på, at det har en værdi, at vi lokalt har folkehuse, kulturhuse.
De vokser jo også frem alle andre steder i andre regier.
Jeg er såmænd ikke bange for, at der ikke vil findes mødesteder ude lokalt, for det er der en række muligheder for at der vil.
Men ellers vil jeg også bare sige, at det jo er sådan, at det er et kommunalt anliggende at finde de rigtige løsninger på det her felt.
Per Clausen (EL), 2007-01-11:
Jeg må jo forstå hr. Troels Christensens svar på den måde, at Venstre faktisk overhovedet ikke mener, at det lokale bibliotek spiller en anden rolle i lokalsamfundet end at lange bøger over disken.
Synes hr. Troels Christensen ikke, at det er en noget reduceret opfattelse af bibliotekerne set i forhold til den rolle, de rent faktisk har spillet i mange lokalsamfund, hvor de også har været et centrum for andre kulturelle aktiviteter, også har været et centrum for en demokratisk debat, noget, som en bogbus, der kommer forbi et par gange om ugen, måske har svært ved at løfte?
Troels Christensen (V), 2007-01-11:
Det, der er vigtigt for Venstre, er jo, at vi får de rigtige løsninger billigst muligt.
Der sker flere bogudlån, når bogbussen kommer forbi ude i lokalsamfundet to bestemte dage om ugen, hvor de nye bøger er med; man har mulighed for at gå på internettet der; man har mulighed for at få bøgerne og nyt materiale leveret; og på den måde kan vi egentlig se, at man kan få en bedre service, samtidig med at man faktisk rationaliserer.
Vi har bestemt ikke noget imod, at vi får noget mere for pengene.
Per Clausen (EL), 2007-01-11:
Efter kulturministerens sådan lidt bekymrede indledning var det måske lidt overraskende at høre hr. Troels Christensen, der nærmest var begejstret for udviklingen.
Jeg vil gerne spørge hr. Troels Christensen, om jeg har forstået det rigtigt, når jeg forstår, at det faktisk er Venstres politik, at det er godt, hvis der kommer færre biblioteker, altså at vejen til kvalitet efter hr. Troels Christensens opfattelse går gennem at lukke biblioteker og sikre, at de store biblioteker kommer til at fungere.
Er hr. Troels Christensen slet ikke bare en lille smule bekymret for, at det i hvert fald for nogle biblioteksbrugere og for nogle lokalsamfund kan være et problem, at det bibliotek, man har været vant til at bruge, og som også har spillet en stor rolle kulturelt i lokalsamfundet, forsvinder?
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Nu har jeg jo set de første reaktioner fra a-kassernes side, og det er en nedsættelse af kontingentet.
Så der er jo ikke noget, der tyder på, at det er et problem, og det viser tallene jo også.
Altså, man har så mange penge, man kræver så mange kontingentkroner op til det administrative arbejde i de fleste a-kasser, at der er masser af penge til at løfte den her opgave.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
Nu tror jeg ikke rigtig, der er plads til her, at vi tager den helt store diskussion om hr. Jens Vibjergs manglende kendskab til, hvorfor der er forskel på a-kasser.
Men jeg vil alligevel godt have et svar på det konkrete spørgsmål.
For det konkrete spørgsmål går ud på, at en opgave, der tidligere blev udført af det offentlige, af arbejdsformidlingen, beslutter man sig for, meget fornuftigt, at overføre til det sted, hvor den kan udføres bedst, nemlig arbejdsløshedskasserne.
Men man tager en opgave, der koster nogle penge, og overfører den fra et system til et andet system.
Når man ikke overfører en krone for at finansiere den, pålægger man direkte dem, der betaler for a-kassernes drift, a-kassernes medlemmer, at betale.
Er det rimeligt?
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Nu er det jo meget, meget nærliggende, at den forening, man er medlem af, altså a-kassen, er den første til at være på tæerne for at hjælpe en tilbage på arbejdsmarkedet, hvis man bliver ledig.
Altså, jeg forventer da af min a-kasse, at de vil være de første til at hjælpe mig tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg betaler et kontingent til arbejdsløshedskassen i håb om, at den selvfølgelig ikke bare vil bidrage økonomisk, hvis jeg får et hul imellem arbejdsforholdene, men at den også aktivt vil hjælpe mig.
Der er jo ingen, der er nærmere til det.
Hvis vi så kigger på det økonomiske, må vi jo sige, at det vel er svært nogen steder i verden at finde a-kasser, der er så dyre som de danske.
Der er utrolig meget fedt i a-kasserne.
Man kan få en meget mere effektiv udnyttelse af indsatsen, hvis man begynder at kigge internt i a-kasserne.
Man kan bare gå ind og se på forskellen på a-kasserne; der er jo en kolossal forskel på de administrative omkostninger, fra de lave til de høje.
Og kigger vi til vores nabolande, ja, så går det jo helt galt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
Jeg vil ikke her fordybe mig sådan fantastisk meget i alle de fantastisk mange kontrolforanstaltninger og negative tiltag, som er i det her forslag, men i stedet tage fat i noget, som egentlig kunne være godt i forslaget, nemlig at man overlader en større del af det indledende arbejde med at få nyledige i arbejde til a-kasserne.
Det er jo al ære værd, at man på den måde tager alvorligt, at arbejdsløshedskasserne i det her land faktisk er gode til at få deres arbejdsløse medlemmer i arbejde.
Men der er en ting, der undrer mig meget.
Når man pålægger arbejdsløshedskasserne flere opgaver, uden at man tilfører så meget som en eneste krone til at få løst den opgave, som tidligere lå i arbejdsformidlingssystemet, i jobcentrene, hvordan har man så forestillet sig at det skulle kunne foregå, uden at det bliver endnu dyrere, og dermed uden at man tørrer en del af udgifterne af på medlemmerne af a-kasserne?
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Det er sådan set bare en konstatering af, at Venstre selvfølgelig er helt med, og jeg er glad for, at også Socialdemokraterne anerkender det fuldt ud.
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Jamen jeg har heller ikke fundet sådan nogle citater.
Jeg skal så bare konstatere, at der åbenbart er partier, også i regeringen, der indimellem har behov for at lave markeringer.
Jeg synes, det er ærgerligt, når vi i fællesskab har lavet, synes jeg, så godt og flot et stykke arbejde, at man så skal forsøge at skabe usikkerhed om det, men jeg glæder mig over, at Venstre i hvert fald står ved velfærdsforliget.