runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Det var hr. Finn Sørensens spørgsmål og ministerens svar på det, som lige fik mig til at reagere.
Hvis det er sådan, som hr. Finn Sørensen udlægger det, bl.a. i henhold til høringsnotatet, er det vel rigtigt, at der er noget fuldstændig selvmodsigende i, at man på den ene side prøver at fremme kortere ansættelser, småjobs, og hvad ved jeg, men på den anden side hamrer nogle gevaldige barrierer i for supplerende dagpenge, som jo også er kortere ansættelser, småjobs, hvad det nu kan være.
Er der ikke noget vildt selvmodsigende i det?
Hvis det er rigtigt, hvis hr. Finn Sørensens opfattelse er rigtig, vil ministeren så være med til at lave det om?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Vil det sige, at man i den aftale har afskåret sig fra at gøre den permanent, medmindre Venstre siger ja til det?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Jeg tror på, at vi finder en fornuftig aftale, og jeg tror ikke, at Venstre har nogen intentioner om, at man ikke kan permanentgøre det.
For hvis ikke de havde syntes, det var værd at se på, havde de jo stoppet forsøget allerede nu.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med skatteministeren, når han til dagbladet Børsen siger, at hvis de økonomiske udfordringer havde været lige så lysende klare i efteråret, var flere af de penge, som gik til erhvervslivets skattelettelser, nok gået til øget velfærd eller til flygtningeregningen?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Nej, det her er ikke et spørgsmål om penge.
Altså, det er jo en ordning, der er blevet brugt meget, meget lidt, og det viser sig i øvrigt, at det er vanskeligt at pege på alternative behandlingsmuligheder.
Men det ændrer ikke på, at der i hver eneste af de situationer, der er tale om, er grund til at være opmærksom på, at man står over for et menneske, som ikke har tillid til den lægebehandling, som bliver anbefalet, og hvor der er en myndighed eller en sundhedskoordinator, som det er nu, der har en opgave med at se på, om der er andre relevante behandlingsmuligheder.
Det synes jeg man skal have respekt for og bruge de her 3 år til at kigge på.
Hvis der så igen er gode erfaringer efter 3 år, jamen så er det vel noget, der bliver permanentgjort.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Det er en meget enklere proces.
Det er også en af grundene til, at vi alle sammen støtter den.
Jamen altså, så er det da også meget enklere at vurdere, og det kan vi da gøre allerede nu, at det da vil være en succes.
Det er klart.
Men er det det, man er bange for?
Er man bange for, at det bliver en succes, sådan at der er flere end dem, man egentlig synes man har råd til at bruge penge på, der bruger ordningen?
Er det det, der forhindrer, at vi gør den permanent med det samme?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Det er netop omlægningen fra den kliniske funktion til sundhedskoordinatoren.
For det, der jo er indholdet af det, der i dag foregår i den kliniske funktion, og som for fremtiden skal foregå hos sundhedskoordinatoren, er jo en vurdering af, om der er alternative behandlingsmuligheder for den pågældende patient.
Så her er det ikke bare et spørgsmål om økonomi.
Nu bliver det omlagt, så jeg synes, det er helt rimeligt at se på, hvad erfaringerne så er, når det er sundhedskoordinatoren.
Det er jo en meget enklere proces, vi går ind i.
Det er det, der ligger bag det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Jeg skal bare spørge ministeren: Hvad er den saglige begrundelse for, at man ikke gør ordningen permanent?
Altså, den eneste væsentlige ændring, der sker nu, er, at man kan springe rehabiliteringsteamet over, og at sundhedskoordinatoren kan afgøre tingene.
Altså, hvorfor skal man bruge 3 år til at evaluere, om man nu kan gøre sådan en ordning permanent?
Hvad er den saglige begrundelse?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Tak for det.
Og tak for behandlingen af lovforslaget.
Forsøgsordningen, som giver borgere ret til at afvise lægebehandling, uden at det kan få konsekvenser for deres ret til sygedagpenge eller ressourceforløbsydelse eller for kommunens vurdering af, om der er grundlag for at bevilge fleksjob eller tilkende førtidspension, blev indført i forbindelse med sygedagpengereformen. Intentionen er at sikre, at ingen borgere skal føle sig tvunget til at tage imod en behandling, som de ikke er trygge ved.
Samtidig skal det afdækkes, om der er andre behandlingsmuligheder.
Det mener jeg er en god intention.
Jeg er derfor tilfreds med, at partierne bag sygedagpengereformen har valgt at forlænge forsøgsordningen, og at partierne bakker op om en forenkling af ordningen, så det fremadrettet alene vil være kommunens sundhedskoordinator frem for hele regionens kliniske funktion, der skal afdække andre behandlingsmuligheder for den enkelte borger.
Det mener jeg vil være en mere hensigtsmæssig måde at bruge ressourcerne på, i og med evalueringen jo peger på, at det kun er i relativt få tilfælde, at det er muligt at pege på en anden behandling.
Det foreslås, at reglerne indføres som en midlertidig ordning i 3 år.
For den øvrige del af lovforslaget vil jeg henlede opmærksomheden på, at vi nu sikrer, at arbejdsgiver også får sygedagpengerefusion for løn, som bliver indbetalt som ekstra bidrag på en arbejdsgiveradministreret pensionsordning.
Jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Er det en god idé, at borgerne skal kunne sige nej til bl.a. elektrochok, uden at det får økonomiske konsekvenser for den enkelte?
Ja, det tror jeg da nok.
Det kunne da bare mangle.
SF støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-04:
Alternativet vil gerne støtte videreførelsen af den her forsøgsordning, der gør, at syge mennesker kan sige nej til lægebehandling i fremtiden, i en endda forenklet model.
Vi vil også gerne permanentgøre ordningen i den nye model, hvis der skulle være et flertal i Folketinget, der er klar til det.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-04:
Der er her tale om et forholdsvis lille lovforslag, hvormed man forlænger en ordning, som er aftalt af forligskredsen bag sygedagpengereformen.
Man laver en lille ændring af den her ordning, sådan at det for fremtiden er sundhedskoordinatoren frem for regionens kliniske funktion, der skal inddrages, når en borger ikke ønsker en anbefalet behandling.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det principielt er en god idé med sådan nogle forsøgsordninger, hvorpå man altså sætter en tidsbegrænsning, sådan at man kan evaluere dem og ikke bare automatisk gøre dem permanente, for så har de også en tendens til at få deres eget liv og blive meget svære at ændre rent politisk.
På andre områder kalder man det solnedgangsklausul, og det synes vi egentlig er en fornuftig ting, sådan at lovgivningen ikke bare kan blive ved med at køre videre i al evighed, men automatisk bliver taget op til revision en gang imellem.
Vi kan naturligvis støtte det her lovforslag, da vi er en del af sygedagpengeforligskredsen og naturligvis derfor har nikket til det på forhånd.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Jeg hørte, at det knirkede ganske voldsomt, da ordføreren for Venstre gik ned ad trappen fra talerstolen.
Det må skyldes de utrolig små sko, ordføreren går i.
Altså, hør nu her: Det er jo ganske få mennesker, vi taler om.
Det er en ganske beskeden udgift.
Det har man ikke engang medregnet her.
Jeg synes, vi skal stille nogle ændringsforslag, der kan gøre ordningen permanent.
Så kan vi jo få afklaret, hvem der mener noget med det, de står og siger her på talerstolen, og hvem der bare sådan hælder lidt vand ud af ørerne.
Så Enhedslisten støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Vi havde gerne set, at det blev permanent, men vi havde også gerne set, at det blev mere vidtgående.
Det er jo et fremskridt i tænkningen, at man nu pludselig siger, at borgeren har noget indflydelse på sin egen sygdoms forløb og de behandlinger, man kommer ud for.
Den selvbestemmelse burde jo udvides til andre af de foranstaltninger, man udsætter syge mennesker for i disse år i kraft af både sygedagpengelovgivningen og førtidspensionslovgivningen om ressourceforløb og arbejdsprøvning og huhej, hvor det går.
Vi støtter meget gerne, at mennesker, der er syge, og som ikke kan arbejde på grund af sygdom – for manges vedkommende med et totalt nedbrudt helbred på grund af nedslidning eller arbejdsulykker eller psykiske lidelser af forskellig art – får langt mere selvbestemmelse over, hvilke behandlinger forløb de bliver udsat for.
Det har vi så lavet nogle forslag om fra Enhedslistens side, der ikke er til behandling her.
Det kommer de den 23. maj, og så er det i hvert fald annonceret.
Men det er så for at sige, hvad vores holdning til det er.
Så kunne vi måske få afskaffet nogle af de her sindssyge praktikker, hvor folk bliver bedt om at tage sengen med på arbejde, og hvad man ellers udsætter mennesker for.
Men vores utålmodighed, hvad det angår, skal selvfølgelig ikke afholde os fra at støtte et udmærket forslag, som vi gerne ser bliver gjort permanent.
Vi støtter også de andre elementer, der er i forslaget, som omberegning af sygedagpenge og den sproglige tilpasning osv.
Så skal man måske lige holde øje med, hvad den sproglige tilpasning helt konkret bliver udmøntet i.
Men der er en ting, som vi i hvert fald må vi stille et spørgsmål om og få afklaret, og det er: Hvad er reelt økonomien i det her, hvis man medtager det forhold, at der er nogle sparede udgifter til behandling af de borgere, som man accepterer siger nej til en eller anden given behandling?
Så kan det da være, at hvis vi får opklaret det, er der slet ikke nogen argumenter tilbage for ikke at gøre ordningen permanent.
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Den konkrete årsag er, at der her er en forenklet model, som vi skal have afprøvet fremadrettet.
Virker den, eller virker den ikke?
Det vil vi så få afklaret i den kommende periode, og så drøfter vi den gerne med de øvrige partier i forligskredsen, for vi er optaget af, at sygedagpengereformen virker bedst muligt.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Enhedslisten har aldeles ikke fortrudt.
Det er ikke de syge, der skal betale for de forbedringer, der er i ordningen.
Det her var en af forbedringerne, og det sagde vi allerede dengang.
Det er en lille forbedring, men den er god, og den har stor betydning for de mennesker, der kan benytte sig af den.
Så jeg vil bare spørge igen rent sagligt: Hvad er problemet?
Hvorfor vil Venstre blokere?
Det er det, jeg hører ordføreren vil, selv om det bliver pakket lidt ind.
Venstre vil blokere for, at det her kan blive en permanent ordning.
Det er fair nok, hvis man har nogle saglige grunde, men dem har jeg ikke hørt endnu.
Måske kommer de.
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Jeg fornemmer ligesom på Enhedslisten, at Enhedslisten næsten har fortrudt, at partiet ikke er med i aftalen om en sygedagpengereform, for det er jo i den kreds af partier, at vi aftaler ændringer.
Det glæder os sådan set, at Enhedslisten så finder anledning til i hvert fald at støtte op om lovforslaget – lyder det til – i sin nuværende form.
Vi i forligskredsen har så fundet, at en 3-årig yderligere forlængelse, hvor vi kan afprøve den her model, er en fornuftig måde at håndtere det her forslag på.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Tak for det, formand.
Nu har ordføreren jo hørt den ordveksling, der har været.
Socialdemokraternes udmelding er, at de gerne vil lave en permanent ordning.
Det vil Dansk Folkeparti også – Enhedslisten også.
Det skulle ikke undre mig, om der var flere partier her længere nede bagved i salen, der også gerne vil.
Jamen hvorfor så ikke gå til biddet med det samme?
Hvad er det, der skal afklares, før vi kan tage det eneste rimelige skridt, nemlig at gøre det til en permanent ordning?
Vil Venstre ikke også støtte det?
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, udspringer jo af det forlig, som blev indgået tilbage i 2013 om en sygedagpengereform, og der blev en 2-årig forsøgsordning sat i værk – den er på udmærket vis blevet beskrevet af de tidligere ordførere – som var med til at sikre, at ingen borgere følte sig tvunget til en behandlingsform, som de ikke var helt trygge ved.
Det foreslås nu i lovforslaget at forlænge det for en 3-årig periode med henblik på i den periode at afprøve en forenklet model, og det hilser vi i Venstre velkommen.
Det går jo helt konkret ud på, at det er kommunens sundhedskoordinator frem for hele regionens kliniske funktion, som skal inddrages, når en borger ikke ønsker at modtage en given behandling.
Så vi synes sådan set, det er fornuftigt at afprøve den mere forenklede model i en periode, og derfor vil vi gerne anbefale det her lovforslag.
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstre, hvis ordfører ikke kunne være til stede her i dag, og sige, at de også støtter op om det lovforslag, som ligger her.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Ministeren siger, at man har lavet et system, hvor det skal være mere attraktivt at tage småjob.
Men der er et punkt, jeg gerne vil bede ministeren forholde sig til.
Hvis man er så uheldig at have 2 dages arbejde, hvor den ene dag er i den ene måned og den anden dag er i den anden måned, så mister man 2 måneders dagpengeret.
Hvad er logikken i det?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Tak for det, og tak for behandlingen, som lovforslaget har fået her i dag.
Der er jo tale om et meget omfattende lovforslag, som udmønter aftalen om et tryggere dagpengesystem samt tillægsaftalen om supplerende dagpenge og overskydende timer.
Og som det fremgår, bygger aftalerne på Dagpengekommissionens store forarbejde, hvor alle centrale dele af dagpengesystemet har været analyseret grundigt.
Udgangspunktet for det lovforslag, vi her behandler, er således særlig solidt og repræsenterer ikke bare et bredt politisk flertal hen over midten i dansk politik, men også anbefalinger fra førende eksperter og fra arbejdsmarkedets parter.
Med lovforslaget indfører vi bl.a. et mere fleksibelt og indkomstbaseret dagpengesystem samt månedsudbetaling af dagpenge.
Det er afgørende for regeringen, at incitamentet til at arbejde i løbet af perioden bliver styrket.
Det sikrer vi bl.a. med muligheden for fleksibel genoptjening af op til 1 års ekstra dagpengeret.
Aftalen fremmer således både mobilitet og tryghed på det danske arbejdsmarked til gavn for såvel lønmodtagere som arbejdsgivere.
Med lovforslaget har aftalepartierne fundet en balanceret og langtidsholdbar løsning, der sikrer ro og stabilitet på dagpengeområdet.
Igen vil jeg takke for behandlingen af lovforslaget, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Vil ordføreren godt lige bekræfte, at der ikke er ændret på reglerne for genoptjening af dagpengeretten?
Hvis man mister sin dagpengeret, skal man fremvise 1.924 timers ordinært arbejde inden for de seneste 3 år.
Sådan var det, før det her lovforslag blev fremsat, og sådan vil det være efter.
Det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter, for der er nogle, der ligesom giver indtryk af, at man nu har forbedret genoptjeningsreglerne.
Det har man ikke med det her.
Vil ordføreren så ikke også gerne bekræfte, at med sin tilslutning til det her forlig har Socialdemokraterne bundet sig til grundelementerne i VKO's dagpengereform, nemlig en nedskæring af dagpengeperioden fra 4 til 2 år og en fordobling af genoptjeningstiden, og at Socialdemokraterne kun kan komme ud af det ved at opsige forliget op til et folketingsvalg?
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en udmøntning af aftalen om et tryggere dagpengesystem, som regeringen i efteråret indgik med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne.
Og så glæder jeg mig over, at Radikale Venstre siden hen også har tilsluttet sig aftalen.
I juni 2014 nedsatte den daværende regering bestående af Socialdemokraterne og Radikale Venstre en kommission, som skulle komme med samlede anbefalinger til et moderniseret dagpengesystem, og i efteråret 2015 fremlagde Dagpengekommissionen så sine samlede anbefalinger til et bedre dagpengesystem.
Med lovforslaget i dag stiller vi klare beskæftigelseskrav, hvor vi styrker incitamentet til at tage et arbejde.
Trygheden skaber vi bl.a. ved at forbedre vilkårene for folk, der har svært ved at finde et længerevarende job, og det gør vi, ved at det også bliver attraktivt at tage de kortvarige job, også til en lavere løn.
Lovforslaget, som udmønter aftalen, indeholder en række ændringer i dagpengesystemet, som har været nødvendige, for at vi igen kan få ro om dagpengesystemet.
Ændringerne er derudover med til at sikre den mobilitet og tryghed, som vi har brug for på det danske arbejdsmarked.
Det sker bl.a. ved at ændre reglerne for genoptjening.
Fremover vil retten til dagpenge blive behandlet i timer frem for uger, og således skaber vi en nødvendig fleksibilitet i systemet, da man hurtigt kan genoptjene retten til dagpenge ved også at tage kortvarige job til en lavere løn.
Dermed kan beskæftigelse være med til at sikre, at ikke så mange mister dagpengene, efter at den ordinære dagpengeperiode på 2 år er afsluttet.
Ydermere skal en ny satsberegning, en ændret dimittendsats og en række andre ændringer i dagpengesystemet være med til at forbedre og skabe ro om dagpengesystemet igen
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter op om dette lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Det kan jeg bekræfte.
Det var det, jeg lige prøvede at fortælle Enhedslisten at den er.
I samarbejde er den blevet forbedret, ja.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Jeg vil lige komme med den bemærkning, at i valgkampen og derefter gik Socialdemokratiet ud og sagde, at man ville have forbedret genoptjeningstiden og ikke halveret den.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Jeg synes lige, at hr. Henning Hyllested skulle lægge mærke til – som jeg sagde i min ordførertale – at med den aftale her er det faktisk sikret, at man kan genoptjene retten til dagpenge, så man har 1 års længere dagpengeperiode.
Så i stedet for 2 år kan man egentlig komme op på at have 3 års dagpengeperiode.
Det synes jeg også at hr. Henning Hyllested skal lægge mærke til er det, partierne har fået igennem og aftalt.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Men det er bare, fordi både Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti jo var ude at sige – både i valgkampen og også tidligere, og i høj grad fra Socialdemokraternes side – at vi skal have halveret genoptjeningsperioden igen.
Vi må bare konstatere ud fra det, hr. Bent Bøgsted siger, at det krav ikke er blevet rejst af andre end Dansk Folkeparti.
Nu kan hr. Bent Bøgsted så endda konstatere, at det forlig, der er indgået, er holdbart i mange, mange år, for det består jo af Venstre, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Det er i virkeligheden det, man i sin tid fik forringet dagpengesystemet med, som står ved magt.
Det er ret utroligt – og det er så ikke hr. Bent Bøgsteds skyld – at Socialdemokraterne er med på den her vogn.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Nu er det sådan, at jeg ikke lige refererer, hvad der foregår i forhandlinger.
Jeg skal ikke sidde og fortælle, hvad andre har sagt under forhandlinger.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Det var lige hr. Bent Bøgsteds bemærkning om genoptjeningsretten, jeg har en kommentar til, for som hr. Finn Sørensen sagde, var det jo et valgløfte, som Dansk Folkeparti gik ud med.
Hr. Bent Bøgsted siger, at i forhandlinger giver man og tager man, og at de ikke kunne komme igennem med en halvering af genoptjeningsperioden.
Sådan hørte jeg det.
Betyder det, at Socialdemokraterne f.eks. ikke har rejst kravet i de forhandlinger?
For jeg vil da mene, at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne jo udgør et pænt flertal i forhold til Venstre.
Så det vil jeg da gerne lige have vi kommer på det rene med: Sidder Dansk Folkeparti alene i forhandlingerne med det krav om en halvering af genoptjeningsperioden?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Det må hr. Finn Sørensen have lov til at tage, som han vil.
Det, Dansk Folkeparti har levet op til, er, at vi har været med til at sikre, at der kommer en stabil dagpengereform, som er langtidsholdbar.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Det er jo så en klar indrømmelse af, at løfter bare er sådan noget, man kommer med, fordi der nu er valg, og så er det en god idé, hvis man vil have nogle flere stemmer.
Så tak for – hvad kan man sige?
– den erkendelse af, at man ikke har levet op til et valgløfte.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-04:
Jamen det er så enkelt, at når man sidder og forhandler og der bliver nedsat en dagpengekommission, som den tidligere regering nedsatte, og de kommer med et input, så respekterer vi selvfølgelig også det input, der kommer.
Så er spørgsmålet, hvad vi gør i forhandlingerne, og hvad der kan komme igennem.
Vi har prioriteret, at vi skulle have et bredt forlig på det område her, og det har vi fået.
Så vil det altid være sådan, at der er nogle ønsker fra de forskellige partier, som ikke kan gennemføres.
Sådan er det altid under forhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
I sidste valgperiode, sågar helt frem til valgkampen, lovede Dansk Folkeparti jo, at man nok skulle hjælpe de ledige, sådan at man i hvert fald fik ændret på genoptjeningsreglerne, så man fik halveret arbejdskravet for at genoptjene retten til dagpenge eller noget, der var bedre.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Jeg vil sige, at jeg har stor respekt for arbejdsmarkedets parter, og jeg har stor respekt for det arbejde, de har gjort her.
Men i forhold til at gøre det her til et eller andet marginaliseret, som om det ikke betyder noget, vil jeg sige, at jeg er sikker på, at for de her 2.000 mennesker, der ikke falder ud af systemet, betyder det en del.
Dem, der er på supplerende dagpenge – hvor antallet går fra 10.000 ned til 1.400 – betyder det noget for.
Det er mennesker af kød og blod, som rent faktisk bliver i det her dagpengesystem, og jeg synes sådan set, at Enhedslisten og alle andre burde være med til det her.
Og derfor kan jeg godt være stolt over, at vi har hjulpet de her mennesker og sørget for, at de sådan set også dermed får et bedre liv.
Og hvorfor skal man ikke være glad for det?
Henning Hyllested (EL), 2016-05-04:
Jamen så kan jeg forstå, at hr. Leif Lahn Jensen udtaler sig på hele den danske fagbevægelses vegne.
Jeg kender adskillige fagforeninger, som ikke er enige med hr. Leif Lahn Jensen og med LO.
Og vi har det sådan i Enhedslisten, at vi tilrettelægger vores egen politik, og den skal ikke nødvendigvis godkendes hos LO.
Men pyt nu med det.
Er det ansvar, som Socialdemokraterne her påstår at de går ind og tager, i virkeligheden ikke at lappe på det?
Ordføreren siger, at det er forbedringer, men det er jo lapper på et rigtig dårligt system, og det er det system, man er med til at cementere nu –
Vi anerkender de 2.000 ...
Hans Andersen (V), 2016-05-04:
Det kunne blive et meget, meget kort svar, ved at jeg bare svarer ja til samtlige de spørgsmål, som Enhedslistens ordfører her stiller.
Grundlæggende synes jeg, at vi har fået skabt en tryghed om det dagpengesystem, som nu ligger.
Det er jo korrekt, at det bygger på dagpengereformen fra 2010, hvor vi nu har en dagpengeperiode på 2 år og en genoptjeningstid, der blev fordoblet fra 2010.
Men det er også korrekt, når partierne Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne siger, at når man er i dagpengesystemet, kan man sådan set med arbejde få forlænget sin mulighed for at være på dagpenge.
Det er jo, synes jeg, hvis man ser det gennem en ledigs briller, en klar forbedring.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Tak for de klare svar.
Der er ingen, der har bestridt, at der er bedre muligheder for at forlænge dagpengeperioden.
Det er helt indlysende, og der er ingen, der har påstået noget andet.
Det, vi diskuterer her, er, hvem der skal betale for det, og faktum er, at langt det meste af finansieringen af det betaler lønmodtagerne selv.
Det betaler de arbejdsløse selv gennem lavere satser og karensdage, og hu hej, hvor det går.
Så det er forskellen.
Men tak for præciseringen, og tak for de klare svar på mine spørgsmål.