runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Vores politik på det her område ligger fast i det beslutningsforslag, som vi netop vedtog i formiddag, og som hedder B 48.
Der kan man læse en noget mere nuanceret strategi til, hvordan vi skal forhindre, at de her optjeningsprincipper kommer til at ødelægge vores mulighed for selv at styre, hvilke velfærdsydelser der skal udbetales.
Og vi har altså en meget klar opfordring til regeringen, som Venstre også selv har stemt for, om, at vi arbejder videre med det her og afsøger alle muligheder for at udfordre EU på det her område.
Men det betyder ikke, at vi bare lige meddeler EU, at de kan rende og hoppe og ikke har noget at sige på det område.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Det var faktisk det samme, som hr. Finn Sørensen var inde på, for jeg sidder her med en pressemeddelelse fra Lars Barfoed fra den 1. marts 2014, altså for godt 2 år siden, hvor man skriver, at man, altså Konservative Folkeparti, nu er klar med et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at sikre, at udbetaling af børnepenge sker i overensstemmelse med den af Folketinget vedtagne lov og altså dermed – og nu er det så mig, der taler – i strid med EU-retten, altså det, som Europa-Kommissionen på det tidspunkt vurderede var EU-retten.
Er det egentlig ikke bare Dansk Folkeparti, der i virkeligheden er mere ærlige, fordi de kommer her og siger, at det kræver, at vi trækker suverænitet tilbage, for så kan vi indføre de her optjeningsprincipper?
De gør det i virkeligheden ad to omgange, hvor I sådan set bare gik ned i Folketingssalen og sagde: Jamen nu skal vi bare gøre, hvad vi vil, og så ser vi stort på, at vi i virkeligheden har afgivet suverænitet her.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Jeg synes, hr. Finn Sørensen har fulgt dårligt med, for så sent som i formiddag vedtog vi beslutningsforslag B 48, som handler om præcis det her.
Det er for at understrege, at det ikke er en kamp, vi har opgivet, eller noget, vi har ændret holdning til.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Det var da meget afgørende for De Konservative i 2014.
I fremsatte et beslutningsforslag om, at den daværende socialdemokratiske regering skulle overholde gældende lov.
Og gældende lov var den lov, som VKO-flertallet vedtog i 2010, og som klart var i strid med EU-reglerne.
Det blev sagt dengang af De Konservatives ordfører, hr. Brian Mikkelsen, at man ikke mente, at det, man foreslog, var i strid med EU-retten, men at man var parat til at tage det opgør med Domstolen.
Så spørger jeg bare: Hvorfor er det så ikke længere vigtigt?
Og er forskellen ikke kun den, som hr. Holger K. Nielsen spurgte Venstres ordfører til, at dengang var De Konservative i opposition, mens De Konservative nu er parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Jeg sagde også i min tale, at det selvfølgelig er et vigtigt emne.
Jeg sagde, at det var mindre vigtigt, end hvis vi f.eks. blev pålagt at tale tysk, eller hvis dannebrog eller Roskildefreden blev forbudt.
Men det betyder ikke, at det ikke er vigtigt.
Det er vigtigt.
Det er en vigtig sag, og det er en vigtig kamp, vi skal tage, og vi skal også udfordre EU på det her område, for vi har ikke noget ønske om, at EU skal udvikle sig til sådan en social union, hvor det ikke er arbejdskraften, der vil være sort, men hvor folk er på jagt efter størst mulige velfærdsydelser.
Så det er bestemt et vigtigt emne, og det kræver en mere seriøs tilgang, end der er lagt op til i det her beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Mit spørgsmål er: Hvorfor er det nu pludselig ikke så afgørende at forholde sig positivt til det, som Dansk Folkeparti foreslår her?
Det var da meget afgørende for VKO-regeringen i 2010, da man vedtog en lov om forvaltningen af optjeningsprincippet, som klart var i strid med EU-reglerne.
Det var også meget afgørende for De Konservative i 2014, da De Konservative fremsatte forslag om, at nu skulle den lov overholdes, så hvorfor er det pludselig ikke afgørende mere?
Så lige et tillægsspørgsmål: Har Konservative ændret holdning og opfattelse af, om det, man vedtog i 2010, og det, som man ville fastholde i 2014, var i strid med EU-reglerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Konservative er for beslutningsforslaget.
Vi synes, det er meget positivt, at der bliver stillet nogle morsomme beslutningsforslag her i Folketinget.
Vi agter ikke at stemme det igennem, men vi synes, det er sjovt og har en høj underholdningsværdi.
Man kan næsten se, hvordan Dansk Folkeparti har siddet og moret sig, da de sad og skrev det her beslutningsforslag: Vi beslutter lige, at vi trækker suveræniteten tilbage fra EU, så er den klaret, så er alle problemer løst.
Jeg synes, det er sjovt tænkt, men vi ved alle sammen godt, at det ikke har nogen gang på jorden.
Det er udmærket at få slået fast, at Danmark kan trække suverænitet tilbage.
Den kompetence, vi har givet til EU, har EU jo kun, fordi vi har givet den til EU.
Så det er jo en bemyndigelse, vi har givet til den organisation gennem en frivillig aftale.
Og selvfølgelig kan man træde ud af frivillige aftaler igen, selvfølgelig kan aftaler laves om, og Danmark kunne sagtens meddele, at nu er der nogle dele af EU, som vi ikke er medlem af længere.
Man skal så bare være klar over, at det vil have nogle ganske voldsomme konsekvenser formentlig.
EU vil jo så tilsvarende kunne sige, at så trækker de en hel masse andre ting tilbage, ultimativt Danmarks medlemskab af EU.
Så som udgangspunkt er man nødt til at overholde de aftaler, man er gået ind i.
Man kan selvfølgelig træde ud af dem, og man kan også vælge at bryde dem.
Som et suverænt land kan man jo gøre, hvad man vil.
Men det vil være et meget voldsomt skridt at tage i forhold til den her sag.
Havde det været en sag af afgørende national betydning, ville vi også støtte, at man tog det her skridt.
Her taler vi om noget vigtigt, nemlig optjeningsprincipper for sociale ydelser,
men vi taler ikke om noget, der er så afgørende for Danmark, at vi kan sætte hele vores medlemskab af EU på spil i en meget uovervejet proces.
Altså, hvis vi skal gøre det, skal vi tænke os godt om, så skal vi planlægge det, og så skal vi vide, hvad vi foretager os.
Vi kan ikke bare sådan lige pludselig begynde at kaste os ud i sådan en kamp, som det her ville udløse.
Jeg synes i øvrigt også, hvis man skulle gøre det, at der var andre aftaler, som vi hellere ville opsige i forhold til at tage sådan en kamp – Roskildefreden eller et eller andet andet ville måske have en højere prioritet, hvis man virkelig skulle tage sådan en kæmpe kamp, som der ville blive lagt op til med det her.
Så alt i alt er der point til Dansk Folkeparti for at trække underholdningsværdien op, politik skal ikke være så kedeligt, så jeg synes, det er glimrende.
Men hvor vi må give et 10-tal for underholdningsværdi, så vi giver vi nok et 1-tal for seriøsitet, og vi stemmer selvfølgelig ikke beslutningsforslaget igennem.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Det er der ingen der er i tvivl om at det gør.
Men det, som hele diskussionen handler om i EU i øjeblikket, er jo netop, hvordan vi får håndteret den udfordring, der ligger i, at man på den ene side har et indre marked for arbejdskraft, og på anden ene side har nogle forskellige velfærdssystemer.
Det er jo den diskussion, der er ved at komme op, og som Danmark har deltaget aktivt i, og som vi stadig skal deltage aktivt i.
Og jeg ved da, at den danske regering er indstillet på, at vi i den diskussion skal kunne forsvare de danske velfærdsydelser og også de danske dagpengeregler så meget som overhovedet muligt.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Men, hr. Holger K. Nielsen, de principper, vi har i det danske dagpengesystem, findes jo ikke i de andre EU-lande – nogenlunde i Norge og Sverige, og det er også derfor, at vi har kunnet samarbejde med de nordiske lande om sådan nogle ting.
Men de findes jo ikke i de andre EU-lande.
Hvordan vil ordføreren fastholde det princip?
Eller rettere sagt: Vil ordføreren ikke nok erkende, at det kan vi ikke løse inden for EU's regler – medmindre vi går den helt anden vej, hvilket Enhedslisten jo vil være meget modtagelige over for, og nedsætter kravet til erhvervelse af dagpengeret, så det kommer ned på niveau med de krav, som udenlandske arbejdere skal opfylde, altså at man ikke behøver være medlem af en a-kasse i et helt år?
Hvordan vil ordføreren løse problemet inden for EU-reglerne, så længe man har det her sammenlægningsprincip?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Man har det her såkaldte sammenlægningsprincip.
Det vil sige, at de krav, man skal opfylde, kan man også opfylde i andre EU-lande.
Det er indlysende nok, at der dér er en problemstilling.
Den anden problemstilling er så, at man, hvis der er så forskellige dagpengesatser i forskellige EU-lande, kan bruge det sammenlægningsprincip til, om jeg så må sige, at tage derhen, hvor man kan få den højeste dagpengesats.
Så kan vi ikke fastholde det danske dagpengesystem, og så bliver det undergravet.
Det er det, som jeg synes er problemet i det her, og det er jo det, som man forhandler, har jeg forstået.
Og jeg forstod også på det, ministeren gav udtryk for, at det er det, man forhandler med andre EU-lande i øjeblikket.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jamen jeg har ikke sagt, at det ikke har nogen betydning.
Jeg startede faktisk med at sige: Jo, det spiller sikkert også en eller anden rolle.
Men det er vores og mit klare indtryk, at når østeuropæiske arbejdere kommer her til landet, er det først og fremmest for at få et job, hvor de kan tjene en ordentlig løn.
Og der ser vi altså sådan på det, at hvis de opfylder de forpligtelser, man har her i landet – i det her tilfælde vedrører det spørgsmålet om at betale skat, for de har jo ikke nogen skattefordele i den forstand, altså flere, end andre har, da det jo er de samme regler, der gælder for alle – skal de også have de samme rettigheder.
Det er jo dér, vandene skilles fuldstændig.
Vi har et problem med den børnecheck, men det består i et helt andet princip, som Dansk Folkeparti jo ikke vil gøre op med her.
Der har vi den klare holdning, som også er beskrevet i loven, at børnecheck som hovedregel skal udbetales, hvis børnene opholder sig her i landet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Se, det har jeg meget svært ved at forstå.
For hvis vi nu forestiller os den situation, at man som østeuropæisk borger, der kom til Danmark for at arbejde, f.eks. ikke havde nogen skattemæssige fordele, f.eks. ikke havde ret til gratis behandling i vores sundhedssystem osv., vil ordføreren så vitterlig abonnere på den opfattelse, at det overhovedet ikke har nogen betydning?
Hvis bare vedkommende kunne komme til Danmark og få 50, 60, 65 kr. i timen, var alle de ydre omstændigheder fuldstændig ligegyldige – det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig at ordføreren rent faktisk selv tror på.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Selvfølgelig kigger folk også på hele pakken, men det er mit indtryk – og det er faktisk ikke dokumenteret, at det skulle forholde sig anderledes – at når østeuropæere kommer hertil, er det, fordi de gerne vil have et job til en bedre løn, end de kan få derhjemme.
Færdig.
Alt det der med velfærdsturisme er der jo ikke nogen dokumentation for.
Det er jo noget, som især borgerlige politikere har haft travlt med at føre i marken, fordi det ligesom kan bruges som en murbrækker til at bryde op i nogle helt grundlæggende principper, vi har for retten til velfærdsydelser her i landet.
Så jeg deler ikke ordførerens bekymring på det punkt.
Og nu er min tid udløbet, men jeg skal nok føje yderligere til bagefter.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Jeg skal bare lige høre hr. Finn Sørensen, om han ikke er enig i, at når det handler om, hvor attraktiv Danmark er som destination for en udenlandsk lønmodtager, en lønmodtager fra EU, så er det i virkeligheden hele pakken, man må forholde sig til.
Altså, så er det det, der hedder løn, og det er også det, der hedder sociale ydelser og skattemæssige fordele.
Det er altså hele pakken, som skal være tilstrækkelig attraktiv, for at en eksempelvis østeuropæisk lønmodtager vælger at flytte til Danmark og arbejde.
Er vi ikke enige om det?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Der er i hvert fald sket det, at der er kommet en god løsning, ikke dagen efter og ikke i morgen, men der er kommet en god løsning, som gør, at børnechecken kan indekseres.
Og så vil jeg ikke give karakter til den måde, det foregik på.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Nej, jeg har ikke meget optimisme, når det gælder de svar, jeg får fra Venstre.
Jeg kan sige, at det rent faktisk interesserer mig.
Jeg sad som skatteminister på det tidspunkt, da det landede på vores bord, og der var ingen som helst tvivl hos hele den juridiske ekspertise, som vi spurgte – og jeg spurgte meget omkring – om, at optjeningsprincippet var i strid med EU-retten.
Der var ingen som helst tvivl.
Og med så klar en melding var jeg da fuldstændig sikker på, at Venstre ville bakke op om det.
Jeg var fuldstændig sikker.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg kan rigtig godt lide hr. Holger K. Nielsen, som jo efterhånden har siddet herinde i ganske lang tid.
Og jeg tror også godt, at hr. Holger K. Nielsen er klar over, at hvis spørgsmålet blev formuleret på en anden måde, kunne vi sikkert godt få en god dialog.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-21:
Hr. Jan E. Jørgensen sagde, at der havde fundet en proces sted siden 2014.
Er den proces ikke udelukkende, at Venstre dengang var i opposition, og at Venstre nu er i regering?
Man førte dengang en opportunistisk og populistisk kampagne, fordi man skulle konkurrere med Dansk Folkeparti, og derfor blæste man på alle tidligere principper og på, hvad man tidligere havde gjort og havde haft af forpligtelser i forhold til Europa.
Nu er man i regering, og nu er der ligesom et andet ansvar og noget andet at tage hensyn til.
Er det ikke forklaringen på det?
Er det ikke processen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg er ked af det.
Vi må tage den bagefter.
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Jamen det er det, hr. Søren Pind, justitsministeren, har sagt: at det var et trick for at få befolkningen til at stemme ja i forbindelse med EU.
Sådan har jeg forstået det, og hvis det er sådan, at jeg har misforstået, hvad hr. Søren Pind har sagt, er han da velkommen til at sige det til mig.
Mit spørgsmål er bare: Gør Venstre et for at få befolkningen til at stemme ja til det, de gerne vil i EU, og arbejder for noget andet i EU?
Eller hvordan forholder det sig?
Hvad er det, man gør?
For det er åbenbart ikke traktatstridigt, hvis man skal indføre regler her, men det mener Venstre jo så alligevel det er.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg tror ikke, jeg forstod spørgsmålet.
Det gør vi ikke.
Jeg beder bare om, at når man citerer hr. Søren Pind, gør man det ordentligt og redeligt, altså tager hele citatet.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-21:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte forslaget om at trække suverænitet tilbage.
Det kan vi ikke, fordi det ikke er muligt.
For jeg vil sådan set give justitsministeren ret i, at det jo er muligt, men som Enhedslisten også siger, vil det jo ikke ske uden konsekvenser.
Jeg er bange for, hvilke konsekvenser det vil have, men jeg er også enig med Liberal Alliance i, at det ikke er sådan, man samarbejder i Europa.
For der er jo ingen tvivl om, at det vil være dybt undergravende for EU-samarbejdet, hvis man begynder at shoppe i forpligtelser; der er nogle, man gerne vil binde sig til, og andre, man helst vil slippe for.
For det vil jo i så fald – hvis det sker uden at få konsekvenser – blive en glidebane og skabe præcedens for andre, og så ender EU måske der, hvor Dansk Folkeparti ønsker at det ender, men det er der, hvor vi er rigtig mange, der ikke ønsker at det ender.
Så til selve sagen omkring den fri bevægelighed og adgang til velfærdsydelser.
Der er jo ingen tvivl om, at den fri bevægelighed er en vigtig hjørnesten i dansk økonomi, og vi er selvfølgelig imod spekulation og misbrug.
Men jeg tror ikke, at vi nogen sinde kommer til en tilstand, hvor folk kommer hertil og arbejder og betaler en høj skat, men så ikke til gengæld får nogle velfærdsydelser til gengæld.
Det gælder jo også for folk, der kommer hertil.
Men ja, det kan være, at der er enkelte, der spekulerer i det.
Jeg tror dog – jeg tror endda, at det var hr. Finn Sørensen, der sagde det – at det altså er et mindretal, der spekulerer i det.
For langt de flestes vedkommende er det et stort og vigtigt bidrag til dansk økonomi, at der kommer folk.
De, der primært optager Dansk Folkeparti, er måske dem fra Østeuropa.
Der kommer østeuropæere og giver et vigtigt bidrag til det danske arbejdsmarked.
Det er ganske få, der spekulerer i at være velfærdssnyltere.
Langt de fleste kommer faktisk for at tage hårde jobs og yder et rigtig vigtigt bidrag til vores økonomi og dermed også til vores velfærdssamfund, fordi de jo betaler skat og bidrager til det, som de så også får en adkomst til.
Så vi er imod forslaget af den sådan overordnede grund, altså at man ikke bare kan trække suverænitet tilbage, for det ville være en glidebane, og det ville få konsekvenser for Danmark.
Hvis det ikke får det, vil det nok få store konsekvenser for EU.
Det vil få store konsekvenser for den fri bevægelighed, som er meget vigtig for dansk økonomi.
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Tak for det.
Liberal Alliance er helt enig i det politiske mål, som det her beslutningsforslag stiler imod, nemlig at arbejdskraftens fri bevægelighed ikke bør være velfærdsydelsernes fri bevægelighed.
I Liberal Alliance er vi varme tilhængere af principperne om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Det frit at kunne bosætte sig i et andet europæisk land, tage et arbejde, leve og lære om tilværelsen uden for landets grænser er ubetinget et gode for den enkelte europæiske borger.
Men retten til at tage et arbejde i et andet land bør ikke være det samme som retten til at hæve velfærdschecks i et andet land.
Når det så opleves, at f.eks. børnechecks cirkulerer hen over landegrænserne, udfordrer det sammenholdet i Europa, og jeg er bekymret for, at det på sigt kan udfordre opbakningen til selve princippet om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Derfor er der behov for klarhed om reglerne.
Der er behov for at adskille retten til at tage et arbejde i et andet land fra retten til at modtage kontante velfærdsydelser i et andet land, hvis vi ønsker at sikre arbejdskraftens fri bevægelighed, og det gør vi i Liberal Alliance.
Vi er således enige i det politiske mål, som beslutningsforslaget stiler imod, men vi er ikke enige i midlet.
Det er ikke den rigtige måde at løse problemet på, at medlemslandene efter forgodtbefindende meddeler EU, at EU-regler, der strider mod nationale særinteresser, ikke er gældende for det pågældende medlemsland.
Tænk, hvis Frankrig fandt på, at forbuddet mod national statsstøtte til f.eks. landbruget ikke skulle gælde for Frankrig, at Polen meddelte, at klimamålsætningerne ikke gælder for dem, eller at Spanien fandt på, at reglerne om dataroaming skulle ophæves i Spanien – sådan kan et seriøst og konstruktivt samarbejde selvfølgelig ikke fungere.
Danmark bør efter Liberal Alliances opfattelse derimod være fortalere for, at lande, der ikke lever op til deres forpligtelser, oplever langt større konsekvens, end tilfældet er i dag.
Suverænitet er ikke noget, man bare lige kan tage tilbage.
Det var faktisk præcis derfor, at vi i Liberal Alliance under valgkampen og i debatterne frem mod folkeafstemningen om afskaffelsen af retsforbeholdet sidste år insisterede på, at det, når vi afgiver suverænitet, skal ske efter en ordentlig procedure med respekt for principperne i grundlovens § 20.
Det er netop, fordi suverænitet ikke er noget, man sådan lige tager hjem igen.
Jeg er altså ikke enig med justitsministeren i, at Folketinget bare kan beslutte at hjemtage suveræniteten, og derfor skal afgivelse af suverænitet ske med omtanke og med opbakning fra enten fem sjettedele af Folketingets medlemmer eller fra borgerne ved en folkeafstemning.
Suverænitet er ikke noget, man skalter og valter med – hverken frem eller tilbage.
Det insisterede vi på sidste år, det insisterer vi på i dag, og Liberal Alliance kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Så har jeg lovet at meddele fra Alternativets ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, som beklager ikke at kunne være til stede, at Alternativet heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Justitsministeren har fuldstændig ret i, at Danmark da til enhver tid kan trække suverænitet tilbage, bare vi er klar til at tage konsekvenserne.
Så enkelt er det, det har den nuværende justitsminister fuldstændig ret i.
Men det, jeg vil spørge til, er Liberal Alliances politik på det her område.
For jeg kan ikke komme til anden konklusion på det, som ordføreren lige står og siger her, end at så tog Liberal Alliance også fejl i 2014, da man hævdede, at det ikke var i strid med EU-retten at fastholde den fortolkning af optjeningsprincippet, som lå i loven om børnecheck, som VKO indførte.
Så tog
Liberal Alliance også fejl i 2014, ligesom Venstre gjorde?
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Således kan vi jo konstatere, at vi i virkeligheden ikke er så uenige, når det handler om spørgsmålet om at tage suverænitet tilbage.
Vi er enige om, at der bør man gøre det efter ordentlige procedurer, også i respekt for de samarbejdspartnere, man har, og til hvem man har givet suveræniteten.
Hvor vi så måske stadig væk er uenige, er der, hvor det kommer til spørgsmålet om, hvad det er for en procedure, der ligger forud for at afgive suverænitet.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Nu er justitsministeren her ikke selv, og så må hans tro væbner jo gå i brechen for ham.
Men jeg kan i hvert fald sige, at det selvfølgelig er uheldigt, hvis det læses sådan.
Men der er nogle, der siger, at man aldrig kan tage suverænitet tilbage.
Hvis noget først er smidt ind i buret i zoologisk have, må det anses for tabt for evigt – sådan er det jo ikke.
Men er vi villige til at tage de konsekvenser?
Nej, selvfølgelig er vi ikke det.
Det mener justitsministeren ikke.
Det mener jeg ikke.
Og det er jeg glad for at Liberal Alliance heller ikke mener.
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
De udtalelser var jo en del af en debat, hvor jeg var meget uenig i justitsministerens betragtninger om, hvordan man håndterer spørgsmålet om afgivelse af suverænitet.
I den kontekst synes jeg at regeringen og justitsministeren tog for let på spørgsmålet om afgivelse af suverænitet.
Og som jeg siger i min tale, er suverænitet ikke noget, man bare skalter og valter med.
Det gør man ikke, når man afgiver den, men sådan set heller ikke, når man ønsker at tage den tilbage.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg var ellers så glad for LA's tale, ikke mindst for de mange eksempler.
For det er jo ikke sådan, man arbejder med hinanden, altså at man bliver enige om en fælles aftale på et eller andet område, og så finder et land ud af, at nej, det der gider vi alligevel ikke være med i, og så trækker landet sig ud af det.
Det duer ikke.
Et samarbejde må være forpligtende.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt, når man fra LA's side eller fra Dansk Folkepartis side mistolker det, som justitsministeren sagde.
For det, justitsministeren sagde, er fuldstændig korrekt, som også Enhedslisten var inde på: Vi kan trække suverænitet tilbage.
Men at sige, at han har sagt, at det er noget, vi bare kan gøre, er simpelt hen citatfusk.
For det, der bliver sagt direkte efter, er, at det vil få nogle konsekvenser.
Det kan være store konsekvenser, det kan være små konsekvenser.
Det må være op til EU-Domstolen at afgøre.
Det vil være i strid med EU-retten at gøre det.
Det vil få konsekvenser.
Men kan man gøre det?