Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Det her er et rigtig godt projekt, og det er det jo, først og fremmest fordi det styrker den kollektive trafik i hovedstadsområdet.
Nogle og især den socialdemokratiske ordfører har undret sig lidt over, hvordan det kan være, at det her projekt, men ikke projektet i Aalborg, er sluppet igennem.
En del af forklaringen er jo nok, at det her projekt ligesom letbaneprojektet i Odense og Århus var så fremskredent, at det kunne man ikke rigtig stoppe.
Det var desværre ikke tilfældet med letbaneprojektet i Aalborg, det kunne man bedre stoppe.
Det er meget, meget beklageligt, men jeg tror, det er en del af forklaringen.
Vi synes også, det er godt, at man har lyttet, og at der nu er kommet den der ændrede linjeføring, både ved DTU og i Ishøj.
Det er rigtigt, som det er blevet bemærket, at det nu tager navneforandring til Hovedstadens Letbane.
Det går vi ikke så meget op i, men hvis det kunne dække over, at vi så også fik igangsat de analyser, som vi egentlig har besluttet at igangsætte i bedre og billigere-forligskredsen, om et samlet letbanenet i hovedstaden, så ville meget jo være nået.
Men ellers er det jo meget, meget tydeligt, at det er erfaringerne fra metrobyggeriet, der spøger her.
Det er helt tydeligt, at lovforslaget gennemgående lægger voldsom vægt på fremdriften, og at projektet ikke kan stoppes af f.eks. naboer osv., som vi så det med metrobyggeriet.
Man prioriterer fremdrift højere end de omkringboendes nærmiljø i form af støj, støv og vibrationer.
Her skal det bemærkes, at man jo også i lovforslaget lægger op til, at det også langt hen ad vejen bliver nødvendigt – ikke mindst af hensyn til den øvrige trafik på Ring 3 – at arbejde om aftenen og natten og i weekender.
Det var lige nøjagtig noget af det, der gav en masse problemer i forbindelse med metrobyggeriet.
Derfor har man jo også direkte skrevet, at man må – og jeg citerer – »håndtere problemerne på anden vis end forudsat ved den almindelige miljøretlige regulering«.
Derfor indfører man altså her i lovforslaget nogle særlige regler, en særlig regulering, som betyder, at Transportministeriet ifølge lovforslaget fuldstændig tager over og tager hånd om naturbeskyttelses- og miljølovgivningen, og at kommunernes tilsyn og Natur- og Miljøklagenævnet i den forbindelse bliver sat ud af spillet.
For de spillede jo i Transportministeriets optik en negativ rolle, i og med at de var med til at træffe nogle beslutninger, som på et tidspunkt fik opsættende virkning for metrobyggeriet.
Det er klart, at det er det, der spiller ind her.
Desuden bemærker vi også, at man afskærer folk fra klageadgang.
Det synes vi faktisk er ganske, ganske alvorligt.
Så opererer man selvfølgelig med det samme, som man også fandt ud af til sidst i forbindelse med metrobyggeriet, nemlig at man jo kan lave nogle beboeraftaler.
Hvis man kommer ud for, at der sker en voldsom overskridelse af grænserne for støv, støj og vibrationer, kan man lave en aftale med beboerne om at give dem noget kompensation eller genhusning eller i sidste ende overtage deres bolig.
Nu tror jeg måske ikke, der er en forventning om, at problemerne på Ring 3 med letbanen bliver så voldsomme, som de har været med metroen, men det kan man jo ikke vide.
Så gør man også i bemærkningerne til lovforslaget meget ud af at forklare, at Århuskonventionen er overholdt, og bare det, at man gør så meget ud af at forklare sig, er for mig og Enhedslisten nok til at blive meget mere mistænksomme.
Jeg vil også vove den påstand, at Århuskonventionen er klart udfordret med det her lovforslag.
Det gælder bl.a. Århuskonventionens bestemmelser om, at man skal have en billig, nem og hurtig prøvelse af det her.
Det eneste, der bliver tilbage for beboere, der vil klage over de gener, som det her projekt medfører, er en domstolsafgørelse.
Jeg kan godt se, at der i lovforslagets bemærkninger står, at det skal gøres billigt, men det kræver jo hyring af advokater, og jeg ved ikke, om man i et lovforslag sådan kan gøre sig til herre over udgifterne og sige, at det ikke må koste noget.
Så skal der da i hvert fald følge nogle tilskudsmuligheder med, og det har jeg ikke kunnet læse mig frem til der gør.
Vi vil i udvalgsarbejdet stille forslag om – og jeg håber, at udvalget vil være med til det – at vi får en ekspertvurdering af nogle af de ting, jeg har været inde på her.
Det gælder dels i forhold til naturbeskyttelses- og miljølovgivningen, dels i forhold til Århuskonventionen.
Vi vil konkret opfordre til at invitere Peter Pagh, som er professor på Københavns Universitet i miljøret og EU-miljøret, og som vi jo før har haft inde i andre sammenhænge, til at vurdere det her for os.