runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Det er bestemt meget relevante spørgsmål, men jeg vil igen om det specifikke, om selve danskuddannelsen, henvise til undervisningsministeren, fordi det er undervisningsministerens område.
Når det er sagt, vil jeg meget, meget gerne henvise til, at vi i regeringen jo sådan set er enige i, at danskkundskaber er en afgørende forudsætning for en god integration af medborgere, men det er det sådan set af medborgere i alle aldre.
Derfor har vi jo også lanceret det nationale integrationsbarometer, og der går vi jo ind og følger udviklingen ganske tæt.
Så om den egentlige, deciderede danskundervisning vil jeg igen henvise til undervisningsministeren, men om selve integrationsdelen svarer jeg selvfølgelig som integrationsminister gerne beredvilligt på spørgsmål.
Jeg finder det fuldstændig uacceptabelt, hvis man udsættes for trusler efter at have udtalt sig kritisk om islam, og det er ikke acceptabelt, uanset hvem afsenderen af kritikken er.
Trusler og overfald er meget ubehagelige oplevelser for de mennesker, som det går ud over, men samtidig er trusler og overfald også et angreb på vores demokratiske frihedsrettigheder, hvoraf ytringsfrihed jo er et af vores principper.
Religionskritik er sådan set en væsentlig del af vores religions- og ytringsfrihed, og det må alle borgere i Danmark acceptere, uanset religiøst tilhørsforhold.
Der er tale om grundlæggende demokratiske principper, som ikke står til diskussion.
Og hvis man ønsker at tage til genmæle, skal det ske med demokratiske midler.
Sådan er spillereglerne i et demokratisk samfund som det danske.
Jeg er faktisk stærk tilhænger af det sekulære samfund, og jeg er imod enhver form – og det vil jeg gerne gentage: jeg er imod enhver form – for religiøs fundamentalisme.
Jeg er også imod religiøse love, som stiller sig over de demokratiske.
Jeg er ikke religionsfjendsk, slet ikke, men jeg kan ikke tolerere, at demokratiske principper eller frihedsrettigheder tilsidesættes på grund af religiøs overbevisning.
Mennesker, som ikke har respekt for demokratiske principper, og som enten føler sig tiltrukket af eller bevidst vælger at isolere sig i parallelle miljøer uden respekt for demokratiets kerneværdier, udgør en integrationsmæssig udfordring, som regeringen er meget opmærksom på.
I regeringen vil vi derfor fortsætte vores arbejde med at forebygge ekstremisme og parallelle retsopfattelser, ligesom vi jo også løbende arbejder med at sikre, at vi har et åbent og rummeligt fællesskab, sådan at ingen isolerer sig i antidemokratiske fællesskaber.
Christian Langballe (DF), 2013-12-04:
Tak til formanden.
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til, at mange af de trusler, der er blevet fremsat mod både digteren Yahya Hassan og Ahmed Akkari, er begrundet med, at de krænker islam, og er den fundamentalistiske islam ikke den alvorligste trussel i dag mod både ytringsfrihed og ordentlig integration?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg hører det egentlig mere som en replik end et decideret spørgsmål og i hvert fald også som en opfordring.
Jeg tager afstand fra alt, hvad der begrænser demokratiske grundprincipper.
Det gælder sådan set, uanset om det er fundamentalisme inden for religion, eller om det er radikalisering, bl.a. også politisk radikalisering.
Vi ser desværre også bevægelser, som er på den yderste højrefløj og på den yderste venstrefløj, og den hat, de ligesom kan samles under, er undertrykkelse.
Det er undertrykkelse af menneskers frihedsrettigheder, og det er jo lige præcis undertrykkelse af de demokratiske rettigheder.
Så hvis spørgsmålet gik på, hvordan jeg ser på det som integrationsminister, vil jeg sige, at vi har demokratiske principper, som vi bygger vores samfund på, bl.a. også stærke frihedsrettigheder og traditioner, og dem ønsker jeg at vi værner om.
Jamen jeg tror, at jeg nu op til flere gange har sagt, også herfra, at jeg beklager det forløb, der har været, og at det står fuldstændig for min regning.
Men det, jeg ikke beklager, er, at det er lykkedes at få sat fuld opmærksomhed på en gruppe borgere i Danmark, som er nogle af de socialt mest udsatte, og lige præcis med den indsats og med nogle af de øvrige initiativer er det faktisk lykkedes os at få landspolitikere og lokalpolitikere til at holde møder, til at gå i dialog. Og det er en indsats, som jeg håber holder efter den 19. november, lige præcis også i det mellemrum, der er i de 4 år frem mod næste kommunal- og regionsvalg, nemlig for, at alle borgere i Danmark skal tages alvorligt, også når det angår deres demokratiske rettigheder.
Det har vi i hvert fald skabt en anledning til nu, og det er jeg meget glad for.
Christian Langballe (DF), 2013-12-04:
Altså, almindelige danske skolebørn skal gennemgå 9 års uddannelse.
Det er simpelt hen folkeskoleforløbet, at man går i alle de her klasser på de forskellige niveauer, der er, hvor 9. klasse selvfølgelig er det sværeste niveau.
Hvorfor skal de det?
Jo, det skal de, fordi de får en bred faglig uddannelse, der gør dem i stand til at tage en uddannelse, gå ud og få en læreplads, arbejde på en virksomhed.
Det vil sige, at det er folkeskolens opgave.
Så spørger jeg bare: Hvorfor skal det samme ikke gælde for mennesker, der søger om dansk statsborgerskab?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jo, men det er jo et meget komplekst spørgsmål, som bliver stillet her, og jeg skal forsøge at svare så godt, jeg kan, med min integrationsministerkasket på.
Vellykket integration forudsætter en gensidig forpligtelse.
Som samfund skal vi selvfølgelig være med til at nedbryde nogle af de barrierer, der kan være for integration, og nye borgere, som kommer til, skal have mulighed for at kunne være ligeværdige borgere og jo deltage med alt, hvad der overhovedet hører med til det at være en aktiv deltager i samfundslivet.
Så ja, danskkundskaber er en vigtig forudsætning, men det er også vigtigt, at man kan være aktiv i forbindelse med uddannelse, i forbindelse med arbejde, i forbindelse med civilsamfundet.
Og det er jo også nogle gange sådan, at sproget læres bedst, når det bliver brugt, og det bliver det gennem uddannelse, arbejde og deltagelse i civilsamfundet.
Men vi fastholder, at vi er ambitiøse, og der er også stadig væk danskuddannelse for udlændinge, også på et meget, meget relevant niveau.
Christian Langballe (DF), 2013-12-04:
Jo, men når jeg nu spørger på den måde, er det egentlig bare for at få ministeren lidt ud af busken, for jeg synes, der bliver holdt mange, mange skåltaler i den her tid om ytringsfrihed, uden at man adresserer problemet
Jeg kan i hvert fald ikke se, at der er nogen ude fra Vestjylland, i det, man kalder bibelbæltet derude, der er kommet med trusler, overhovedet ikke, hvis der er nogen, der modsiger kristendommen, men jeg kan se, at der i Vollsmose og i forskellige andre af de her parallelsamfund og subkulturer sidder nogle fundamentalistiske muslimer, som simpelt hen truer ytringsfriheden, og som opbygger en trusselskultur, jeg synes er uhyggelig.
Og hvis det er fremtiden for Danmark, så vil jeg sige: arme danskere.
Grunden til, at jeg spørger integrationsministeren, er jo selvfølgelig, at jeg har spurgt justitsministeren, og justitsministeren er jo en teflonminister, der ikke giver svar på de spørgsmål, der bliver stillet, så det er derfor, jeg sådan af nød iler til integrationsministeren for at høre, om der overhovedet er nogen plan bag den nye lov med hensyn til statsborgerskab.
Jeg og vi i Dansk Folkeparti mener, det er meget alarmerende, at man nu slækker kravene til sprogkundskaber.
Når man skal opnå dansk statsborgerskab, går man fra et trin 3 til et trin 2, og det vil sige, at man går fra et 9.-klassesniveau og ned til et 7.-klassesniveau.
Det er altså, hvad der i dag skal til af sprogkundskaber for at få dansk statsborgerskab.
Så er det, jeg spørger, og vi fra Dansk Folkepartis side spørger, om sproget ikke er den mest afgørende faktor i forhold til det at være integreret i det danske samfund.
Jeg mener, at folk, der er danske statsborgere, skal have et niveau, der ligger over et 7.-klassesniveau, for de skal hen at stemme.
For de får lov til at stemme med et dansk statsborgerskab, og det vil sige, at de skal kunne sætte sig ind i politiske problemstillinger på et rimelig højt niveau.
Er det så ikke rimeligt at forlange, at man i hvert fald har et 9.-klassesniveau i dansk?
Altså, det går jo den helt forkerte vej, når vi tænker på, hvor afgørende sproget er for at blive ordentligt integreret i det danske samfund.
Man ser jo mange eksempler på mange mennesker her i Danmark, der ikke kan ordentligt dansk, hvilket jeg synes er dybt problematisk, men jeg spørger bare: Hvorfor er det, man slækker på det?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Er man ikke interesseret i den her ordentlige integration, som jeg mener så at sige skal være basis for overhovedet at give statsborgerskab, altså at de er ordentligt integreret i det danske samfund?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Gode danske sprogkundskaber er en vigtig faktor.
Det, vi kan se der skal være til stede i forbindelse med en god integration, er jo både, at man får adgang til uddannelse, at man får adgang til arbejde, og at man får adgang til at være en del af civilsamfundet, og her har sproget selvfølgelig en afgørende rolle.
Så jo: Sprogkundskaber, gode sprogkundskaber, er en afgørende faktor og forudsætning for en vellykket integration.
Til beroligelse: Aftalen mellem regeringen og Enhedslisten betyder ikke dårligere integration, tværtimod.
Jeg ville gerne kunne uddybe det, men det, som jeg står med her i dag, det må jeg også lige slå fast, er jo, at jeg er integrationsminister, og da danskuddannelse og indfødsret jo hører under henholdsvis justitsministerens og undervisningsministerens ressortområder, så vil jeg sådan set overlade det til dem.
Vi har fra regeringens side ikke slækket på danskuddannelsen for udlændinge, men det er korrekt, at vi har været inde at justere i de krav, der skal være opfyldt, for at man som udlænding kan opnå dansk indfødsret ved det, der hedder naturalisation.
Det har vi gjort, fordi vi ønsker, at opnåelse af indfødsret er baseret på betingelser, som målrettet styrker den enkelte udlændings incitament til at blive godt integreret i Danmark.
Og det mener jeg er vejen; vi skal både være meget ambitiøse, og vi skal også være meget realistiske i vores krav til nye borgere, som ønsker at opnå dansk indfødsret, og det er vi i dag.
Så nej: Vi har ikke slækket på kravene.
Christian Langballe (DF), 2013-12-04:
Er gode danske sprogkundskaber ikke en afgørende forudsætning for en ordentlig integration i det danske samfund, og betyder aftalen mellem regeringen og Enhedslisten, hvor man har lempet kravene til danskkundskaber, ikke en dårligere integration?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg tror, jeg kan berolige spørgeren med, at det nu ikke er et trusselsbillede, som jeg ser snige sig ind over hele Danmark.
Men jeg synes, vi har en fælles opgave, fordi vi også er et solidarisk samfund, bl.a. i forhold til nogle af de unge, som bliver ramt i forhold til radikalisering.
Der har vi en opgave i også at kunne sikre at familierne ret tidligt kan gå ind og tage hånd om det her, og derfor har jeg på mit ministerområde sat et større initiativ i gang, som handler om at få kommunerne og politiet til at arbejde bedre sammen.
Vi kan se, at nogle af de unge, som bliver radikaliseret, bl.a. også har psykiske lidelser, og det vil sige, at det også er en meget sårbar gruppe, vi skal have fat i, og det gør vi bl.a. med initiativer, hvor vi får forældrene til at tage ansvar for deres børn, og i det hele taget ved at vi ude i kommunerne har uddannet personale, som er opmærksomme på, når der viser sig tegn på fundamentalistiske, radikaliserede grupper.
Og jeg kan jo så forstå, at vi da har en fælles interesse i, at der ikke er nogen unge, der kommer ind på det spor.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Jeg er lidt ked af, at ministeren afviser min kollegas, hr. Torsten Schack Pedersens, ønske om en evaluering.
Det synes jeg er rimeligt, og det synes jeg at de skatteborgere, der har været udsat for den her proces, har krav på.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at ministerens ageren og opførsel i hele processen i høj grad har skygget for de mange gode initiativer og det produkt, der er kommet ud af hele forløbet.
Er der noget, ministeren særlig fortryder i det her forløb og ville have gjort anderledes, hvis hun fik mulighed for at gøre det igen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg vil ikke tage initiativ til, der bliver lavet en evaluering, sådan som det bliver fremlagt her.
Jeg er meget tilfreds med den opfølgning af puljen, som allerede er planlagt, og at det sker.
Og jeg glæder mig selvfølgelig til at se resultaterne, når »Stemmer på Kanten« fremlægger deres egen evaluering.
Jeg kan bare konstatere, at det ser ud til, at stemmeprocenten under et er steget med 6 pct.
Det synes jeg sådan set i demokratiets navn vi alle sammen skulle hilse meget velkommen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Nå, formand, jeg beklager.
Jeg så bare, at den røde lampe begyndte at blinke.
Jeg har tilladt mig at formulere et spørgsmål, hvor vi skal snakke om, hvordan de brugte penge så er kommet til gavn.
Og jeg kan se, at min taletid løber ud nu – det håber jeg ikke er korrekt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg vil gerne gentage: De penge, vi har givet, har vi givet til projektet, sådan som projektet er beskrevet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Tak for det.
Er det korrekt?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg svarer igen, som jeg gjorde lige før, altså at det, jeg har givet støtte til, er projektet, sådan som det er beskrevet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Det tolker jeg som en klar tilkendegivelse fra ministeren af, at det så er foreningen, der har modtaget støtten, for ellers vil der jo være en uoverensstemmelse mellem modtageren, og hvem der kan søge.
Så jeg håber, at ministeren kan bekræfte, at det, ministeren har sagt, er, at der er givet støtte til foreningen, fordi det er foreningen, der er ansøgningsberettiget, og ikke andre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jamen jeg kan ganske kort sige, at det, jeg har givet støtte til, er projektet, sådan som det er beskrevet.
Christian Langballe (DF), 2013-12-04:
O.k., jeg prøver igen: Om det at blive integreret i det danske samfund og blive en del af det danske samfund
er vores spørgsmål fra Dansk Folkeparti jo, at når nu sproget er en så afgørende faktor i forhold til at få et arbejde, at søge en uddannelse, blive ordentligt integreret i det danske samfund, hvorfor sætter man så sprogkravene ned?
Det er simpelt hen et spørgsmål om integration i det danske samfund.
Hvorfor sætter man sprogkravene ned?
Det virker, som om man egentlig dybest set er ligeglad, og at det egentlig bare skal gøres meget nemmere at få statsborgerskab.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Er ministeren umiddelbart tilfreds med resultatet af de initiativer, der er skabt på baggrund af puljen Fremme af udsattes valgdeltagelse, og hvorledes planlægger ministeren at evaluere effekten af initiativerne og dermed sikre, at de nu 2 mio. kr., der blev afsat i puljen, har haft den ønskede effekt?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Da jeg afsatte midler til initiativer, som skulle medvirke til at fremme socialt udsatte borgeres valgdeltagelse, var det selvfølgelig med det formål, at flere socialt udsatte borgere ville bruge deres mulighed for at kunne stemme i forbindelse med det netop overståede kommunal- og regionsvalg.
Det havde også det formål, at jeg ønskede, at der skulle være en tættere kontakt mellem lige præcis borgere og lokalpolitikere, og med det formål at skabe debat om vores samfund, den sociale indsats osv. mellem også de borgere, som lever på kanten af samfundet, og de lokale politikere.
Der vil jo gå 4 år, før vi får et kommunal- og regionsvalg igen, og derfor ville det være rigtig nyttigt, at vi fik skabt den kontakt.
Puljen har medvirket til at inddrage de mest udsatte borgere i den politiske debat op til valget, og det er jeg rigtig godt tilfreds med.
Så kan jeg konstatere, at den samlede stemmeprocent til kommunaludvalget er steget med godt 6 pct.
Vi kan jo ikke vide med sikkerhed, om det lige præcis er de socialt mest udsatte borgere, som har bevirket det.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at stemmeprocenten er øget, og at vi har støttet »Stemmer på Kanten« og de øvrige initiativer, for vi skal jo huske, at der er flere initiativer end »Stemmer på Kanten« – dem har vi støttet via puljen, bl.a. også det initiativ, der hedder »Tænk dig om før du ikke stemmer«.
Og de aktiviteter tror jeg har været medvirkende til stigningen i valgdeltagelsen.
Stemmeprocenten blandt socialt udsatte borgere er mig bekendt ikke opgjort.
Jeg kan jo konstatere, at der har været og er en kedelig udvikling mod en generelt lavere valgdeltagelse, og at den blev vendt i forbindelse med det netop overståede valg.
Og det er jeg meget godt tilfreds med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Mit spørgsmål var egentlig meget simpelt.
Ministeren mente, at der var brug for 1 mio. kr. på det her område, og så lige pludselig bliver ministeren nødt til at finde 2 mio. kr.
Så er det da relevant at få at vide, hvad effekten har været af, at ministeren har fordoblet puljen.
Det ville da være besynderligt, hvis ikke det bliver belyst, når ministeren siger, at der jo selvfølgelig skal ses på effekten af det her.
Så vil ministeren bare bekræfte, at det vil blive undersøgt, hvad effekten har været af at fordoble puljen?
For jeg formoder, at man havde et mål, da man lavede puljen på 1 mio. kr. Jeg formoder vel også, at man forhøjede målsætningen og ambitionsniveauet, da man fordoblede puljen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Det er ikke helt klart, hvad det er, spørgsmålet egentlig går ud på, men jeg kan i hvert fald sige, at i forhold til evaluering af projektet følger ministeriet op på resultaterne af de indsatser, der er gjort.
Og det gør vi jo bl.a. ud fra de afrapporteringer, der kommer fra de organisationer, som har medvirket.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Jeg tror, vi alle synes, det er vigtigt at få så mange som muligt ud at stemme, når der er valg.
Ministeren siger, at der ikke er evalueret endnu, og at man ikke kender omfanget af effekterne.
Det vil jo så komme senere.
Der vil jeg så bare bede om, at ministeren i den evaluering redegør for, hvad mereffekten er af, at ministeren fordoblede puljen.
For det var jo en pulje, der var tænkt at skulle udgøre 1 mio. kr., og på grund af lidt for hurtige tilsagn lidt uden for procedurerne for at sige det mildt, ja, så blev puljen fordoblet.
Der vil jeg jo så gerne bede ministeren om at give et tilsagn om, at det forøgede tilsagn i økonomisk bevilling evalueres, altså at der også i evalueringen kastes et kærligt blik på, om det har haft en mereffekt, eller om effekten har ligget i den oprindelige million, så vi får klarhed over, om den ekstra million, som ministeren måtte finde af skatteborgernes penge, var medvirkende til det, eller om det var den første million, der kunne være medvirkende til den positive udvikling, der har været i stemmeprocenten.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Pengene til Huset Zorning er gået til det projekt, som er beskrevet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Det glæder mig da, at ministeren i visse tilfælde er i stand til at gøre mere end én ting ad gangen.
Når vi står her i salen, må både hr. Torsten Schack Pedersen og jeg jo forstå, at ministeren kun er i stand til ad gangen enten at være formand for SF eller social-, børne- og integrationsminister.
Jeg er nødt til at vende tilbage til det sidste spørgsmål, jeg stillede, og det drejer sig om det her cvr-nummer.
Jeg har spurgt ministeren nu tre gange i træk: Hvem er pengene til Huset Zornig bevilget til – foreningen eller cvr-nummeret?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Nu vil jeg meget nødig være belærende, men det er faktisk muligt at gøre mere end én ting.
Det handler om hjemløse, og det handler om unge, som har været anbragt, og som ikke får en uddannelse osv.
Så der har vi en indsats, men jeg må da sige, at det må være en af demokratiets flotteste opgaver at sikre, at alle borgere i demokratiet – alle borgere i demokratiet – har ret til også at deltage i den demokratiske proces, som et valg er.
Og det er det, vi har støttet, og det er jeg meget glad for at vi har gjort.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Jeg vil sige tak til ministeren for svaret, og så vil jeg spørge ministeren: I en situation, hvor statens midler er begrænsede, hvilket de jo er, mener ministeren så ikke, at det er bedre for både samfundet og de mennesker, der lever på den sociale kant, at vi rent faktisk bruger de midler, vi har til rådighed i statskassen, på at sikre, at de mennesker for stedse forlader den sociale kant og bliver inkluderet i samfundet, i stedet for at vi laver et projekt, hvor vi først tager dem i hånden, følger dem væk fra den sociale kant og ned i stemmeboksen og dernæst i stemmeboksen tager dem i hånden og følger dem tilbage til den sociale kant?
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Jeg synes også, at det er vigtigt at finde ud af, hvordan man gør i andre lande, men det ændrer ikke ved, at de levere, som er i Danmark, er mit ansvar, og jeg synes sådan set, det er vigtigt, at det er det, vi forholder os til.
Forhåbentlig kan man finde en løsning, som ikke risikerer at være sundhedsskadelig, især for sårbare grupper, som spiser meget kanel, og det er jo ikke kun i form af kanelsnegle, det kan også være kanel på havregrød eller i smoothies eller i te, eller hvad det kunne være.
Hvis der er en reel risiko for, at man kan få leverskader – og jeg skal nok oversende en dokumentation – som vi nu ved at man kan, har myndighederne også en forpligtelse til at reagere på det, også selv om folk kan trække på smilebåndet, fordi det er kanelsneglen, der er i fare.
Vi sørger selvfølgelig for at finde en løsning, sådan at erhvervet forhåbentlig kan blive ved med at producere kanelsnegle, men så de altså ikke indeholder for meget af stoffet kumarin, som kan give leverskader.
For jeg tror heller ikke, at Venstres ordfører er interesseret i, at vi skal til at opleve, at der kommer til at være episoder med leverskader på grund af for meget kanel.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Jamen det vil vi selvfølgelig også følge meget tæt, og det håber vi da kan lykkes.
Det ville være glædeligt.
Det ville jo have været endnu mere glædeligt, hvis konflikten ikke var opstået.
Jeg forstår godt, at ministeren må følge den vurdering, der er, men det er jo ministeren, der har mulighed for at udfordre den og spørge Fødevarestyrelsen til at starte med, hvordan man implementerer det her i andre lande.
Anlægger man der en lige så restriktiv fortolkning?
Og der kunne man jo vælge enten at fastholde den restriktive fortolkning eller at følge den fortolkning, de har i en række andre lande, hvor de altså tillader mere kanel, end den danske Fødevarestyrelse lægger op til.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Kanel er ikke nået til straffeloven endnu, og jeg har heller ikke hørt om nogen, der er blevet slået ihjel med det, men det kan selvfølgelig være, at det kommer til at være en helt ny sag.
, det, der er ved det, selv om det er lidt muntert, er sådan set, at der er lavet en faglig vurdering, og den vil jeg som minister ikke blande mig i.
Og nogle af de undersøgelser tyder altså på, at selv relativt små mængder kanel, eksempelvis givet til børn, på sigt kan medføre leverskader, hvis man indtager det dagligt.
Der har man i Danmark vurderet, at man skulle sørge for, at forbrugernes ve og vel i hvert fald ikke blev sat over styr, og så har man lagt sig på den model, som man har gjort.
Men jeg er da ligesom hr. Karsten Lauritzen rigtig glad for, at man nu har taget en dialog med erhvervet, for jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at kanelsneglen skal overleve, men det ville jo være rart, hvis den kanelsnegl blev bagt med en type kanel, som ikke gav leverskader, sådan at vi sådan set både kan bevare vores lever og også stadig spise en kanelsnegl.
Så jeg er glad for, at Fødevarestyrelsen og erhvervet er ved at finde en god løsning.