Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Da Venstres ordfører ikke har mulighed for at være til stede her i dag, holder jeg talen på Venstres ordførers vegne.
Lovforslaget her drejer sig om udenlandske virksomheder, der leverer tjenesteydelser i Danmark og også udstationerer medarbejdere.
Og så handler det om RUT-registeret, Registeret for Udenlandske Tjenesteydere.
Det helt overordnede formål er at modvirke social dumping ved at give myndighederne og arbejdsmarkedets parter bedre muligheder for at sikre, at udenlandske virksomheder overholder danske regler.
Forslaget indeholder følgende fire hovedelementer og vedrører udstationeringsloven: For det første foreslås en udvidelse af anmeldelsespligten, altså krav om oplysning om momsnummer i hjemlandet.
Det er i øvrigt den del af forslaget, der giver økonomiske konsekvenser, nemlig en øget udgift for Erhvervsstyrelsen på i alt 1 mio. kr. i perioden 2013-2016. For det andet foreslås en kortere frist for at anmelde ændring af oplysninger i RUT.
Fristen forkortes fra 8 til 3 dage.
Som et tredje element skal der være offentlig adgang til flere oplysninger om en virksomhed i RUT.
Erhvervsstyrelsen kan derfor fremover også give adgang til oplysninger om den periode, som tjenesteydelsen varer, og oplysning om virksomhedens momsnummer i hjemlandet.
Det fjerde element går ud på at give mulighed for udstedelse af administrative bødeforelæg, som altså sker ved overtrædelse af anmeldelsespligten til RUT.
Arbejdstilsynet skal dermed have hjemmel til at afgøre sager om overtrædelse af udstationeringsloven og udstede bøder, men altså kun hvis sagerne er åbenbare og objektivt konstaterbare.
I normaltilfælde er bødeniveauet 10.000 kr., men bøden kan fastsættes til et større eller mindre beløb afhængigt af sagens konkrete omstændigheder.
Derudover foreslås enkelte mindre ændringer.
Og beskæftigelsesministeren får bemyndigelse til efter forhandling med den relevante minister at fastsætte, at tilsynet med anmeldelsespligten til RUT inden for bestemte sektorer skal varetages af en anden myndighed end Arbejdstilsynet.
I Venstre ser vi meget positivt på arbejdskraftens frie bevægelighed, men samtidig er det nødvendigt, at vi sætter konsekvent ind over for det mindretal, der udnytter systemet.
Derfor indgik den tidligere VK-regering også en aftale om styrkelse af RUT med Socialdemokraterne, SF og Radikale allerede i 2009, en aftale, som beskæftigelsesministeren i svar på spørgsmål 178 fra den 12. marts 2013 anser som værende forligsbundet på beskæftigelsesområdet.
Nu foreligger disse forslag, som ikke har været drøftet i forligskredsen.
Det er en meget kedelig fremgangsmåde, og vi forventer, at vi meget snart får lejlighed til at drøfte dem i forligskredsen.
Hvad angår de nye initiativer i forhold til RUT, vil vi gerne drøfte dem, hvis det altså kan dokumenteres, at de kan gøre en forskel.
Men vi har allerede nu en række forbehold
: Bl.a. bør retningslinjerne for udstedelse af bøder præciseres.
Det fremgår ikke tydeligt nok af forslaget, hvordan det helt nøjagtigt skal foregå.
Vi mener heller ikke, der er grund til at gøre livet unødvendig surt for virksomhederne, og derfor bør RUT løbende opdateres med henblik på at fjerne overflødige krav og ligegyldige informationer.
Og det bør undersøges, om det er en god idé at give alle adgang til at se oplysninger om arbejdsperiode og -sted.
Det kan nemlig få betydning for virksomhedens konkurrenceevne.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi ser frem til kommende drøftelser af ændringer i RUT, og ved den lejlighed vil vi gerne bede om at få belyst flere af initiativerne mere grundigt.