Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Så vil jeg starte med, tror jeg, at bringe noget klarhed over, hvor Enhedslistens påstand om en overbetaling på nationalt niveau på 100 mio. kr. til friboliger kommer fra.
Primært kommer den fra en meget stor ideologisk modvilje hos Enhedslisten, som kombineret med nogle tal fra Aarhus Kommune pludselig er blevet til, at KL har sagt det.
Aarhus Kommune har på et tidspunkt lavet en undersøgelse af, hvor meget Aarhus Kommune mener at friplejeboliger er overbetalt i Aarhus Kommune, og de har så sagt, at det er omkring 100.000 kr. pr. styk.
Det har Aarhus Kommune så ganget op til samfundsplan, og det er så blevet til 100 mio. kr.
Det er så ikke noget, der kommer fra KL, og undersøgelsen fra Aarhus Kommune er så i øvrigt blevet undsagt af masser af mennesker med forstand på det, bl.a., som det også tidligere er nævnt heroppe fra talerstolen af fru Louise Schack Elholm, tror jeg det var, at man ikke har medregnet alle udgifterne ved de kommunale legepladser, herunder ikke til selve boligen, altså huslejen.
Men det, det jo så viser, når så Enhedslisten sådan nærmest ud af den blå luft tager sådan en oplysning og tilskriver den KL, er, at Enhedslisten leder med lys og lygte efter oplysninger, hvor langt ude de end måtte være, for at kunne begrunde sin ideologiske modvilje mod, at der er nogle mennesker, der har brug for pleje, som ikke vælger det offentlige til at blive plejet hos.
Det er jo det, der er den egentlige baggrund for det her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Enhedslisten så jo helst, at den offentlige sektor fyldte sådan cirka – plus/minus en enkelt procent – et hundrede procent af samfundsøkonomien.
Så alt privat skal jo sådan set udryddes ifølge Enhedslisten, og det skal selvfølgelig også private plejeboliger, selv om de giver et alternativ til folk, der har behov for at blive passet – et alternativ, som de opsøger, fordi det alternativ passer dem bedre end det tilbud, som den offentlige sektor kan levere.
I Liberal Alliance er vi meget store tilhængere af, at når det offentlige beslutter, at der skal stilles en ydelse, en service til rådighed for borgerne, skal den offentlige sektor så vidt muligt give frit valg for borgeren mellem, om borgerne vil have leveret servicen i en offentlig institution eller hos nogle private leverandører, som konkurrerer med hinanden og med den offentlige sektor om at levere det bedst mulige produkt.
Hvis man vil se, hvor stor succes den måde at indrette sig på har, skal man bare kigge på vores friskolesystem i Danmark.
I lande, hvor borgerne ikke har mulighed for at tage pengene til undervisning med over til private skoler, er også de offentlige skoler betragtelig dårligere end de danske offentlige skoler, fordi de simpelt hen har et monopol.
De kan holde på borgerne.
Uanset hvor meget borgerne ønsker at gå et andet sted hen, har de meget ringe vilkår for at gøre det, fordi de kun får undervisningen betalt, hvis de vælger den offentlige løsning.
Det er noget, man også ser i mange amerikanske byer, altså at der er meget dårlige skoler til dem, der bor der, fordi de nærmest er stavnsbundet til den offentlige skole og ikke har mulighed for at tage pengene med over til en privat skole.
Således vil det også være på plejeboligområdet, hvis vi nu igen indskrænker muligheden for at søge alternativer, som er bedre end det offentlige tilbud.
Men for Enhedslisten er den slags ting jo ligegyldige.
Det er ligegyldigt, at borgerne hellere vil noget andet end den offentlige sektor.
Det, Enhedslisten først og fremmest går op i, er, at den offentlige sektor skal fylde alt, og det er baggrunden for det her forslag, som vi stemmer nej til.