runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
Hr. Per Stig Møller var inde på et andet område, som også forværrer den grønlandske økonomi, og det er netop sælskindsforbuddet fra EU.
Godt nok er der en inuitundtagelse, men det har faktisk betydet en kæmpe, kæmpe omsætningsnedgang for vores eget selskab, Great Greenland, men også direkte økonomiske tab for bygder og yderdistrikter i Grønland – for en masse fangerfamilier, fiskere og fanger.
Jeg har bare ét eksempel.
For 6 år siden havde Grønlands garveri en årlig omsætning på 60 mio. kr.
Den er nede på 5-6 mio. kr. årligt nu.
Så det er noget, der kan mærkes.
Men det er jo noget, som Folketinget også er medansvarlige for.
Per Stig Møller (KF), 2015-02-05:
Vi kan jo glæde os til, at statsministeren kommer på talerstolen for at afrunde debatten.
Jeg er glad for, at hr. Johan Lund Olsen har fanget mit budskab.
Grønlands økonomi er meget dårlig, men jeg lagde også vægt på at kunne vise, at der er ting, vi for så vidt kan gøre uden at blande os i selvstyreloven.
Der var f.eks. det der med sælskind.
Det har skiftende ministre arbejdet for.
Der er også hele fiskeripolitikken, hvor man kan se på, hvad Danmark kan gøre for at hjælpe Grønland med Grønlands kvoter.
Så er der naturligvis Thule, hvor jeg mener, at Grønlands indtægtsgrundlag er kommet ud i en risikosituation på grund af regeringens aftaleændring med USA fra december 2013.
Jeg er godt klar over, at Grønland har været med i alle de møder, der har været, men det er jo stadig væk en situation, som en dansk regering har fremkaldt eller været med til at fremkalde.
Det var det, der var pointen i min tale.
Men jeg glæder mig meget til at høre statsministerens og finansministerens reaktioner med hensyn til Thule.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
Så fik Per Stig Møller lejlighed til at motionere lidt ved at gå tilbage og op på talerstolen.
Det er mest en kommentar, men jeg synes bare, det er så dejlig befriende, når Folketinget også ser ind i sig selv og på sig selv.
For Per Stig Møller kom jo ind på noget, som var ganske rigtigt.
Det er, at man også må forholde sig til, at man selv har været med til at forværre Grønlands økonomi.
Der var ordføreren jo godt og rigtigt inde på den der nye Thulebasekontrakt, som et amerikansk selskab nu står til at få.
Hvis de får den – det er der meget der tyder på – mister Grønland omtrent 240 mio. kr., og der var ordføreren også rigtigt inde på en sammenligning med danske forhold, for det ville jo svare til, at man lige pludselig manglede 240 mia. kr. i det danske statsbudget.
Så det er meget alvorlige sager, vi snakker om, og jeg vil gerne kvittere for og takke for, at ordføreren var inde og anlægge et perspektiv på det her.
Det kunne jo være interessant at høre, hvad statsministeren mener om den situation, men det kommer måske senere.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Hr. Flemming Møller Mortensen må åbenbart ikke høre efter, for det er jo en ganske bestemt anbefaling, man hæfter sig ved, og som man fremhæver.
Man kunne have fremhævet alle mulige andre anbefalinger i den rapport, hvis man endelig ville.
Jeg er da glad for, at Flemming Møller Mortensen siger, at det ikke er det, der er intentionerne med det, men, herregud, hvis det ikke var det, havde det vel ikke været så besværligt at pille de ord ud, som vi var nogle andre partier der gerne ville have pillet ud, så vi kunne have fået et fælles forslag til vedtagelse.
Altså, der må jo være en eller anden mening med det, og så længe jeg ikke kan få en anden forklaring, må jeg tolke det, som jeg kan få ud af det, nemlig at man egentlig gerne vil blande sig, om end på en pæn og høflig og indirekte måde.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-02-05:
Jo, og det er lige nøjagtig det demokrati, vi hylder og er så glade for, men derfor er det også dejligt at få mulighed for at give udtryk for, hvor paradoksalt det her faktisk er i min tolkning
For hr. Finn Sørensen står og siger, at det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, er et spørgsmål om, at vi vil indikere, hvor og hvordan der skal stilles krav fra dansk side, som hr. Finn Sørensen sagde i sin ordførertale.
Det, vil jeg blot sige, kan jeg i hvert fald med socialdemokratisk tænkning og læsefærdigheder overhovedet ikke tolke ind i det, der er vedtagelsesteksten her.
Man siger, at man noterer sig, at Grønlands Økonomiske Råd er kommet med sådan og sådan, og at de også er kommet med nogle anbefalinger.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Ja, det er jeg ikke i tvivl om at hr. Flemming Møller Mortensen synes, men det er jo så, fordi Flemming Møller Mortensen ikke vil høre efter, hvor det er, skillelinjerne går.
Jeg siger jo udtrykkeligt, og det er også det, der er den væsentlige forskel mellem de to forslag til vedtagelse, at i det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten er medforslagsstiller på sammen med SF og IA's repræsentant, går vi ikke ind og plukker en bestemt del af Det Økonomiske Råds rapport ud og siger, at det er disse anbefalinger, vi meget gerne ser at grønlænderne følger.
For hvis man gør det, begynder man nemlig at blande sig i den grønlandske indenrigspolitiske debat.
Det er jo lige nøjagtig Flemming Møller Mortensen og de andre partier, der fremsætter det forslag til vedtagelse, som begynder at invitere til en indblanding i den grønlandske indenrigspolitiske debat.
Det har vi forsøgt at forklare hr. Flemming Møller Mortensen gennem flere mailudvekslinger over de seneste dage – det ville han ikke høre på.
Vi kunne ellers have fået et fælles forslag til vedtagelse, hvis man havde villet pille det ud.
Når man ikke vil det og ikke vil mødes omkring det, bliver vi jo tvunget til at fremsætte vores eget forslag til vedtagelse, hvor vi alle sammen er enige om de ting, som vi er enige om.
Det er jo en god idé, når man skal lave forslag til vedtagelse om det her spørgsmål.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-02-05:
Men hr. Finn Sørensen vil have det her til at blive – ja, undskyld mig, jeg laver en tolkning – mere en grønlandsk indenrigspolitisk debat end en debat, der hører hjemme her.
Man fremsætter et forslag til vedtagelse, hvor man fra Enhedslistens side godt kan nævne Det Økonomiske Råd og deres rapport, og hvor hr. Finn Sørensen fra talerstolen godt kan sige, at der er nogle af anbefalingerne, hr. Finn Sørensen godt kan støtte og se det fornuftige i, men hr. Finn Sørensen og Enhedslisten kan ikke støtte det forslag til vedtagelse, som langt de fleste partier her i Folketinget står sammen om, hvor vi netop bare præciserer, at Det Økonomiske Råd også kommer med nogle anbefalinger, bl.a. på nogle strukturelle områder, og at det så ellers er Grønland, der selv bestemmer alt omkring økonomi.
Ja, undskyld mig, jeg synes, det er en forplumring.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Jeg tror ikke, at hr. Claus Hjort Frederiksen kan finde eksempler på, at vi har blandet os og foreslået, hvilken politik vi som Folketing skulle blande os i, og hvilken politik den til enhver tid siddende græske regering skulle føre.
Og det er jo det, vi taler om her.
Det er jo lige nøjagtig dér, den hårfine skelnen er, og der, hvor det er så utrolig vigtigt, at vi som Folketing holder tungen lige i munden.
For i Grønland – det tror jeg vi alle sammen er bekendt med – findes der også strømninger, der synes, at de der danskere bare er dumme, at de blander sig i alting, og at de vil bestemme alting.
Det er jo fremgået af landstingsvalgkampen deroppe, og der er det jo fantastisk vigtigt, at vi holder tungen lige i munden og ikke giver næring til, hvad skal vi sige, de strømninger, som gerne vil lægge danskerne for had, fordi de vil bestemme alting i Grønland.
Villum Christensen (LA), 2015-02-05:
Tak for det.
Det er på alle måder på en trist baggrund, vi i dag drøfter situationen på Grønland.
Det ville være forkert at underspille problemerne, for som flere allerede har sagt, er sandheden jo, at det går den forkerte vej på stort set alle parametre.
Uanset om vi taler om råstoffer, fiskeri eller turisme, peger pilen nedad.
Desværre er det også en kendsgerning, at vi, her 5 år efter selvstyreloven blev vedtaget, har set meget ringe vilje til reformer inden for især den offentlige sektor.
De reformbehov, vi drøfter her i Syddanmark, hvis man kan kalde det sådan, står i modsætning til de reformbehov, der er for Grønland, som jo er præget af en virksomhedsstruktur, som i høj grad er kendetegnet ved helt eller delvis offentligt engagement.
Rigtig mange erhvervsvirksomheder, hvis udvikling er helt afgørende for, at man kommer ud af suppedasen, er jo sovset ind i offentlige tilskud og politiske særinteresser, som gør, at det er ganske svært at få rentabilitet, som vi kender det i det øvrige Europa og i den vestlige økonomi som sådan.
På det lange sigt er det tillige bydende nødvendigt, at der sikres uddannelser til de unge, og at motivation og incitamenter er til stede i arbejdsstyrken, hvis økonomien på noget tidspunkt skal blive selvbærende.
Jeg er overbevist om, at der kræves en forholdsvis hård reformkur meget snart, og at der må satses på langsigtede løsninger, for rigtig mange af problemerne er efter vores opfattelse strukturelle og måske også kulturelt båret.
Jeg tror og håber, at erkendelsen af de nødvendige tiltag står klart hos de fleste politikere, og at de vil sige, at vi her fra dansk side altid vil vise respekt for selvstyret og meget gerne række ud med hjælp og støtte til implementeringen af de nødvendige reformer, akkurat som statsministeren var inde på, når blot finansieringen fastholdes på det nuværende niveau.
Hvis ikke der sker drastiske forandringer i tilgangen til problemerne og den nødvendige beslutningskraft, kan jeg frygte, at vi på et tidspunkt vil se en nordlig udgave af Grækenland med alle de menneskelige og personlige tragedier, der følger med.
Det er en situation, vi aldrig må komme i, fordi det politiske system på en eller anden måde ikke har kendt sin besøgelsestid.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Jeg ved, at hr. Per Stig Møller har lagt hjernen rigtig godt i blød for at finde på et snedigt svar på et spørgsmål, som han tror jeg vil stille.
Men jeg vil skuffe hr. Per Stig Møller ved at sige tak for en rigtig god ordførertale.
Det er – og nu må andre ikke blive sure – det bedste indlæg i debatten i dag, fordi det satte tingene ind i et historisk perspektiv, og fordi hr. Per Stig Møller netop også inddrog spørgsmålet om, hvad vi kan gøre i vores del af rigsfællesskabet for at afhjælpe Grønlands situation.
Så en stor tak for at bringe den nuance ind i det.
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Nej, men jeg vil egentlig også opfordre ordføreren til at moderere det, han sagde.
Jeg har forstået, at vi i dag skal have sådan en vældig god tone, og jeg synes altså, at det er udtryk for en rigtig skidt tone at sige i det danske Folketing som et folkevalgt medlem af Folketinget og et meget værdsat medlem, at vi nu er i gang med at blande os i et andet lands indre anliggender.
Jeg må understrege her: Grønland er ikke et land, heller ikke selv om Johan Lund Olsen drømmer om, at det bliver det, eller at det er det.
Skal vi ikke lige holde os til den gode tone, for ellers synes jeg, at det går helt, helt grassat?
Jeg er meget optaget af den gode tone, det ved alle jo.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
Det mener jeg ikke.
Altså, vi har en grundlov, som Grønland også er omfattet af.
Den grundlov trådte jo i kraft for Grønland den 5. juni 1953, og i den grundlov står der, at Grønland er sikret to pladser i det danske Folketing, og at Grønland er en del af riget.
Så jeg kan ikke se, at der skulle være noget odiøst i, at et fællesskab, et rigsfællesskab, bidrager til hinanden, økonomisk og menneskeligt.
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Jeg tror, dagens mest barokke bemærkning kom fra ordføreren, da han sagde, at diskussionen her i dag er en indblanding i et andet lands indre anliggender.
Altså, helt ærligt!
Så vil jeg gerne spørge i den forbindelse: Er afsendelsen af knap 4 mia. dkr. til Grønland hvert år en indblanding i et andet lands anliggender?
For så kan vi bare lade være.
Og i øvrigt: Er hr. Johan Lund Olsen tilstedeværelse her i Folketinget som valgt på Grønland en indblanding i danske anliggender?
Per Stig Møller (KF), 2015-02-05:
Altså, for det første går jeg ud fra, at jeg ikke ville have lavet den aftale.
Og hvis vi – for det andet – havde haft den situation, havde vi sagt, at hvis Grønland ikke ville, ville vi ikke påtvinge Grønland det.
For at tage en parallel situation havde vi situationen med opgraderingen af Thuleradaren, hvor jeg under forhandlingerne sagde til amerikanerne, at de ikke skulle regne med, at det danske Folketing sagde ja, hvis Grønland sagde nej.
Og til Grønland sagde jeg: Hvis I siger nej, bliver det et nej, og hvis I siger ja, bliver det et ja.
Jeg tror, jeg havde kørt den samme linje i det her spørgsmål, naturligvis.
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Jeg synes også, det var en rigtig dårlig aftale, der blev lavet.
Det har vi også haft debatten om her.
Det, jeg egentlig bare fisker efter, er: Hvis nu den grønlandske regering markant havde sagt, at det ville man ikke være med til, tror den tidligere udenrigsminister så, at det var blevet til noget?
Per Stig Møller (KF), 2015-02-05:
Jamen jeg synes jo, at jeg svarede præcis på det spørgsmål i forbindelse med mit svar til hr. Johan Lund Olsen.
Så vidt jeg har forstået på det samråd, der har været – nu kommer der jo et til – så har Grønland været repræsenteret ved alle møderne, og det er fuldstændig i overensstemmelse med den Itelleqaftale, som jeg på den daværende regerings vegne indgik med Hans Enoksen på Grønlands vegne på hans ø, Itelleq.
Ifølge den skal de være med, når den danske regering forhandler grønlandske vilkår med andre.
Så de har nok været med hele vejen.
Men altså, jeg er ikke sikker på, det var den klogeste beslutning at flytte kompetencen om, hvem der skal have kontrakten på Thulebasen, fra det danske udenrigsministerium til det amerikanske forsvarsministerium.
Der synes jeg man også burde have inddraget det danske Folketing – men det gjorde man jo ikke.
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Det er bare lige et enkelt spørgsmål til hr. Per Stig Møller.
Han var selv lidt inde på det.
Vi havde jo i mange år glæden af at have hr. Per Stig Møller som udenrigsminister, hvor han også viste et stort engagement i grønlandske forhold.
Kunne man forestille sig, at den danske regering i en situation, hvor den grønlandske regering modsatte sig en ny aftale, så bare ville gennemføre den alligevel?
Jeg ved godt, det er sådan nogle hypoteser, men det kunne være interessant at høre.
Per Stig Møller (KF), 2015-02-05:
Det kan jeg jo kun takke for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-02-05:
Jeg undrer mig ligesom hr. Søren Espersen over den meget skarpe sondring, som Enhedslisten åbenbart gør, når det handler om retten til at udtrykke sig og blande sig og drøfte alle andre landes forhold i denne verden.
Der er kun ét land, hvor vi ikke kan tillade os at komme med nogle henstillinger.
Altså, jeg synes jo, at hr. Finn Sørensens parti er meget aktivt i debatten om Grækenland.
Mon ikke samme engagement ville være på sin plads, når vi diskuterer en del af vores eget kongerige?
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Jeg synes faktisk, at der er en del af anbefalingerne i det her råds rapport, som er meget fornuftige set med min viden om grønlandske forhold.
Jeg siger bare: Det er ikke noget, vi skal beskæftige os konkret med i det danske Folketing, i respekt for, at det er grønlænderne, der bestemmer i de anliggender.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-02-05:
Har vi et ligeværdigt og et respektfuldt samarbejde mellem Folketinget og politikerne og befolkningen i Grønland?
Har vi en respekt fra Folketingets side i forhold til selvstyreloven – ja eller nej – set med SF's øjne?
Så spørger fru Annette Vilhelmsen, om der sker noget i forhold til opfølgning på hr. Minik Rosings rapport og andet.
Jeg ved jo, at finansministeren har stået her og redegjort for, at der netop er fremlagt en rapport i forhold til at fremme det kommercielle erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det var noget af det, hr. Minik Rosing havde præciseret at vi manglede, og der er der altså lige nu kommet 12 anbefalinger.
Så sover vi i timen, eller sker der noget her set med SF's øjne?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Nej, det gør jeg jo lige præcis ikke.
Det var også derfor, jeg sagde, at det skal vi ikke gøre.
Det er ikke, fordi jeg siger, at vi har gjort det – tværtimod.
Hr. Flemming Møller Mortensen kender også udmærket godt mit engagement både her og i udvalget og i andet regi, hvor der er mulighed for at tale den grønlandske sag.
Men det, jeg bare ønsker, er, at vi gør det i et tillidsfuldt, ligeværdigt samarbejde.
Det er for mig at se ganske fornuftigt at læse Det Økonomiske Råds anbefalinger fra Grønlands side, men jeg mener også, at der er andre muligheder, som måske kan pege mere fremad, have nogle løsningsmuligheder i sig, bl.a. rapporten fra Minik Rosing, og det er egentlig det, jeg spørger til: Hvordan går det med opfølgningen på de anbefalinger, der kom?
Den var jo en identifikation både af nogle problematikker, men også af nogle mulige steder, hvor man kunne sætte ind og komme med nogle løsninger.
Det er det, jeg spørger til, så tak for, at jeg fik mulighed for at afklare det.
Der er bestemt ikke vendt det blinde øje til.
Jeg siger bare, at det skal vi heller ikke gøre.
Vi er nødt til at tage fat dér, hvor der også er en mulighed for Grønland.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-02-05:
Fru Annette Vilhelmsen siger som ordfører, at vi ikke skal vende det blinde øje til i forhold til social og økonomisk udvikling i Grønland.
Jeg har sagt i min ordførertale og i mine besvarelser, at vi har en redegørelsesdebat hvert eneste år, hvor vi diskuterer forholdene inden for rigsfællesskabet.
Jeg sidder selv som grønlandsordfører, og jeg vil sige, at vi har et Grønlandsudvalg, som er utrolig aktivt både med de danske medlemmer og de to valgte grønlandske medlemmer, der konstant er oppe på dupperne, i forhold til hvad der sker.
Så mener fru Annette Vilhelmsen fra SF, at vi vender det blinde øje til i den danske debat om Grønland?
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Hver uge er der kritik.
Det her med formynderisk fatter jeg ikke.
Jeg synes – og det sagde jeg også til fru Annette Vilhelmsen før – det er et latterligt begreb.
Det skal løses, og det må landsstyret løse, og hvis ikke man kan kritisere landsstyret for ikke at have gjort nok, er man ikke sin opgave voksen.
Den danske økonomi og den grønlandske økonomi er i den grad sammenvævet, uanset om vi kan lide det eller ej.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-02-05:
Jo, det er jo lige præcis det, der er meningen med ligeværdighed
Det er også derfor, jeg egentlig ønsker at høre nogle kommentarer til opfølgningen på rapporten fra Minik Rosing, »Til gavn for Grønland«.
For der er nogle meget klare og meget gode muligheder ridset op, og jeg vil egentlig bare gerne høre: Hvordan ser det ud med det?
Men jeg synes, der er stor forskel på, om man inviterer til kritik, eller om man står, og nu vil jeg gerne nævne det igen, formynderisk i Danmark og siger: Her ved vi, hvad det vil være godt at Grønland gør.
I den ideelle verden burde Grønland og Danmark fra Landstingets side og fra regeringens side sætte sig sammen og så gå tilbage til os bl.a. og sige: Det er det her, vi godt kunne tænke os et fælles samarbejde om.
Men kritik, ja, hjertens gerne, for hvordan skulle vi blive klogere, hvis vi aldrig nogen sinde gav kritik til hinanden?
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Nu nævner fru Annette Vilhelmsen værdien af et tillidsfuldt samarbejde.
Og jeg ved, at de personer, jeg har det bedste og mest tillidsfulde samarbejde med, er dem, jeg kritiserer mest.
Det er også af dem, jeg får mest kritik – og der er rigtig meget, skulle jeg hilse og sige.
Mener fru Annette Vilhelmsen ikke, at et tillidsfuldt samarbejde indeholder, at den danske regering skal kritisere landsstyret, hvis man føler grund til det, og at kritikken skal komme den anden vej?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-02-05:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke forespørgerne for at give os mulighed for at drøfte Grønland og rigsfællesskabet igen.
Jeg noterede mig dog, at IA's ordfører, Johan Lund Olsen, synes, at det er lidt underligt, vi overhovedet debatterer en af parterne i rigsfællesskabet, ligesom det sikkert også ville være underligt, hvis det grønlandske parlament debatterede danske forhold.
Men under alle omstændigheder vil jeg, ligesom statsministeren gjorde det, udtrykke et håb om, at vi får en konstruktiv og saglig debat.
Vi har kunnet læse i Økonomisk Råds rapport, der har været nævnt mange gange her, om Grønlands økonomi for 2014.
Jeg har talt med erhvervsfolk, grønlandske politikere og indbyggere og andre med et indgående kendskab til Grønland, og de har alle ridset situationen op på stort set samme vis: en stigning i antallet af ældre i befolkningen, unge, der søger væk, f.eks. for at uddanne sig i Danmark – og en del af dem kommer aldrig tilbage – arbejdsløshed, mangel på arbejdspladser og mangel på kompetencer.
Situationen bliver uholdbar inden for en kort årrække, hvis ikke der handles nu.
I Det Radikale Venstre vægter vi rigsfællesskabet højt, og jeg vil gerne understrege, at vi har fuld respekt for selvstyret som defineret i selvstyreloven.
Alligevel tør vi godt herfra sige højt, stadig i stor respekt for selvstyret, at vi mener, at reformsporet, som vi selv har fulgt, men som ikke altid har været lige nemt, er vejen frem, for det er naturligvis vigtigt, at der er balance mellem udgifter og indtægter.
Den anden del er så at søge at øge indtægterne gennem udvikling af både nye og eksisterende erhverv – udvidelse af fiskeriområdet er blevet nævnt som en mulighed.
I den netop offentliggjorte fælles rapport om erhvervsudvikling og samarbejde for regeringen og landsstyret kan man læse om 12 anbefalinger til udvikling af erhvervsmuligheder.
Deri nævnes, som det også har været nævnt tidligere, turismeerhverv og råstofudvinding, og så er der en del forslag til øget myndighedssamarbejde.
Vi anerkender, at der er en række forbundne problematikker som nævnt før, der knytter sig til den økonomiske situation, men målet er, at det grønlandske folk får uddannelser, de kan bruge, at der skabes arbejdspladser, så folk har mulighed for at forsørge sig selv, og at der på sigt skabes et økonomisk råderum, så velfærden kan opretholdes, og så den grønlandske økonomi på sigt eventuelt kan blive selvbåren.
Da vi i Det Radikale Venstre på ingen måde er ligeglad med, hvad der sker i Grønland, følger vi udviklingen nøje, og vi støtter naturligvis op om regeringens fortsatte samarbejde med Grønland og tilbud om administrativ bistand, råd og vejledning, når og hvis naalakkersuisut ønsker det.
Det handler om det grønlandske folk og deres fremtid!
Udkastet til forslag til vedtagelse, som det foreligger nu, kan Det Radikale Venstre også støtte fuldt ud op om.
Tak for ordet.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
Tak, det er jeg også meget optaget af.
En god tone, god takt og tone.
I 1979 fik vi hjemmestyre i Grønland, og efter godt og vel 30 år fik vi selvstyre.
Hr. Søren Espersen sad selv sammen med mig i Selvstyrekommissionen, hvor vi aftalte og indførte og blev enige om forslaget til selvstyrelov, der blev vedtaget i det grønlandske parlament og også vedtaget her i Folketinget.
Deri står det sort på hvidt, at den økonomiske politik har Grønland selv ansvaret for.
Det er et faktum, og det må vi forholde os til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-02-05:
Der var godt nok mange spørgsmål i det her.
Men det, jeg konkluderer, er, at fru Annette Vilhelmsen ikke har hørt, at den anden sentens i min ordførertale var, at vi – som statsministeren og finansministeren har været inde på – ønsker et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde og kompetencefordeling mellem Grønland og Danmark, der bygger på selvstyreloven.
Og selvstyreloven siger lige nøjagtig, hvilke dele der træffes beslutning om i dette Folketing, og som er rigsanliggender, og hvad der træffes beslutning om i Grønland, fordi det er hjemtagne områder.
Der står i vores forslag til vedtagelse, at økonomi er et grønlandsk anliggender.
Så der er ikke noget med, at jeg kommer med forslag til, hvilke reformer der skal indføres i Grønland.
Det ville være disrespekt og fuldstændig imod selvstyrelovens ramme og tænkning.