runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Det er sådan, at princippet er det samme, og det tror jeg også fremgik klart af de svar, der blev givet på det åbne samråd, og der er sådan set ikke forskel på, om det er et fag på Syddansk Universitet eller et fag på Københavns Universitet eller på et andet universitets institutioner.
Det er nemlig reguleret i universitetsloven.
Helt præcis er det universitetslovens § 3, stk. 1, der pålægger universiteterne at beslutte, hvilke forskningsbaserede uddannelser de vil udbyde inden for universitetets fagområder.
Af samme lovgivning fremgår det også helt klart, at ministeren – dvs. uddannelses- og forskningsministeren – ikke kan pålægge et universitet at udbyde nogen bestemt uddannelse.
Så det er universitetets ledelsesansvar inden for de rammer, der er givet af regering og Folketing, at leve op til universitetslovens bestemmelser.
Det er ikke en politikeropgave at fastsætte, hvilke fag der skal udbydes på vores universiteters institutioner.
Det ønsker jeg at holde fast i.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Så hvis det i fremtiden vil være sådan, at universiteter og uddannelsesinstitutioner, fordi de bliver økonomisk pressede, vælger at lukke små hold og små fag, som måske er helt afgørende for Danmark, vil ministeren ikke skride ind.
Det synes jeg faktisk er ret bekymrende.
Nogle af de steder, hvor det her rammer, er jo i Slagelse, Kolding, Esbjerg og Sønderborg.
Det er ganske rigtigt, at de fortsat vil have en campus, men man lukker jo uddannelser, og det vil sige, at der vil være elever, der ikke længere kan tage deres uddannelse i de byer.
Jeg vil gerne høre, hvordan det egentlig stemmer overens med regeringens og sådan set også SF's målsætning om, at man skal have flere unge mennesker ud til andre byer end lige storbyerne.
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Det er sådan, at det er universiteternes ansvar at prioritere.
Vi her i Folketinget træffer politiske beslutninger, der er udtryk for vores prioriteringer, når vi vedtager en finanslov, og når politikere, hvilket jeg ved at hr. Jacob Mark har kendskab til, træffer beslutninger om en kommunes budget, er det udtryk for deres prioriteringer.
Nøjagtig det samme gør sig gældende for universiteternes ledelser.
Så peger hr. Jacob Mark på en helt særlig problemstilling eller udfordring, nemlig hvordan vi sikrer, at vi også uden for de store, traditionelle universitetsbyer har videregående uddannelser.
Det er en prioritet for regeringen, og som jeg vist også nævnte i samrådet, har vi jo igangsat en reform af vores bevillingssystem, og jeg synes, det vil være nærliggende, at vi i den sammenhæng ser på de forskellige måder, som vores institutioner har indrettet sig på.
Og det er sådan, at jeg opfatter det som en integreret del af f.eks. Syddansk Universitets dna, at de har en campusstruktur.
Troels Ravn (S), 2016-05-18:
Nu vil jeg opfordre ministeren til at tage hjem og læse sit eget blad fra Beredskabsstyrelsen, som faktisk i en stor artikel fortæller om flammer over Fredericia, hvor der mirakuløst ikke skete nogen menneskelig skade, hverken i forbindelse med branden eller i forbindelse med de her groteske og meningsløse beredskabsmeddelelser.
Det er udmærket, at ministeren spørger mig – der er spørger – om, hvad jeg tænker.
Jeg tænker jo, at man gennem bygningsreglementet skulle sørge for, at der kan slukkes for ventilationssystemerne decentralt.
Det ville kunne gøres relativt enkelt.
Det her er meningsløst, og det giver utryghed.
Når vi agerer her i Folketinget, er det jo ofte på baggrund af nogle borgere, der har henvendt sig, og sådan er det også i den her sag.
Det her skaber utryghed, og det er grotesk.
Vi må som politikere påtage os et ansvar, og det forventer jeg sådan set også at forsvarsministeren vil og gør, når vi har beredskabsmeddelelser, der som i de her tilfælde fremstår fuldstændig groteske, ufuldstændige og meningsløse.
Borgerne her bliver altså opfordret til at gå ind og lukke døre og vinduer, og samtidig fortsætter det automatiske ventilationssystem.
Det kræver sådan set bare en ændring af bygningsreglementet.
Søren Pind (V), 2016-05-18:
Jeg gjorde det, at jeg i forbindelse med denne sag bl.a. drøftede forholdet om afpresning med Danmarks Restauranter & Cafeer.
Jeg fik den besked, at de har kontaktet alle deres medlemmer, og oplevelsen var, at problemet ikke er synderlig stort i Danmark, men når der er sager, er det typisk på Nørrebro.
De har konstateret i omegnen af 5-6 sager.
Jeg er selvfølgelig optaget af, om der også skulle være et religiøst islæt i det, der foregår, men jeg bliver også nødt til at vente på den redegørelse, jeg får fra politiet, om, hvad der egentlig foregår, før jeg kan gå nærmere ind i det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-18:
Det er selvfølgelig klart.
Men jeg vil alligevel spørge ministeren, om man kunne frygte, at der måske også er et mørketal.
Altså, er der folk, som måske ikke går til politiet, fordi de ikke tør af forskellige grunde?
Er det noget, man også er opmærksom på?
Søren Pind (V), 2016-05-18:
Det var derfor, det var vigtigt for mig at henvende mig til en interesseorganisation, som har direkte kontakt med medlemmerne, der uden frygt for konsekvenser kan udtale sig til denne interesseorganisation.
Den utvetydige besked, jeg fik, var, at i modsætning til Tyskland og Sverige opfatter man i Danmark ikke problemet som værende ret stort, bl.a. også fordi politiet tager de her ting alvorligt og gør en indsats.
Men jeg vil meget, meget gerne vende tilbage til spørgeren, når jeg har redegørelsen fra politiet, for vi skal være opmærksomme, også når det starter i det små, hvis det foregår, for det skal ikke være sådan, at en sådan adfærd kan nyde fremme, så man eventuelt kan se den sprede sig som ringe i vandet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-18:
Så når den redegørelse kommer og det viser sig, at der er et problem, kan vi være sikre på, at der fra regeringens side vil blive afsat politiressourcer nok til at slå hårdt ned på det her?
Søren Pind (V), 2016-05-18:
Med det nylige politiforlig bliver der tilført dansk politi 2 mia. kr. frem mod 2019.
Og der er ikke nogen som helst tvivl om, at politiet i øjeblikket er i en svær situation.
Men der skal være ressourcer til at rykke ud til den pågældende form for handlinger.
Som jeg selv sagde det, var man der i den beskrevne situation i løbet af 4 minutter.
Opfatter jeg det som det, skal vi have yderligere drøftelser.
Troels Ravn (S), 2016-05-18:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt og tryghedsskabende for borgere, når der i beredskabsmeddelelser i forbindelse med katastrofesituationer opfordres til, at borgere holder sig inden døre og slukker ventilationsanlæg, samtidig med at man bl.a. i mange almennyttige boligbyggerier ikke har mulighed for at styre ventilationsanlægget i den enkelte opgang eller lejlighed, hvormed ventilationen fortsat kører trods beredskabsmeddelelsen og potentiel sundhedsskadelig røg i luften omkring bygningen?
Peter Christensen (V), 2016-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan til besvarelse af spørgsmålet henvise til transport- og bygningsministerens svar i februar i år på Transport- og Bygningsudvalgets spørgsmål nr. 327.
Det fremgår bl.a. af besvarelsen: »Behovet for at indføre krav om mulighed for decentral slukning af ventilationsanlæg har tidligere været undersøgt i en tværministeriel arbejdsgruppe.
Det fremgår videre af besvarelsen: »Arbejdsgruppen konkluderede, at der ikke er et sikkerhedsmæssigt behov for at sikre, at bygningens ventilationsanlæg kan slukkes decentralt.«
Transport- og bygningsministeren mener således ikke, »at der på det foreliggende grundlag er grundlag for at indføre krav i bygningsreglementet om, at ventilationsanlæg skal kunne slukkes decentralt«.
Jeg skal sådan set henholde mig til transport- og bygningsministerens besvarelse.
Troels Ravn (S), 2016-05-18:
Tak for svaret, om end jeg ikke er helt tilfreds.
Altså, jeg er en smule skuffet.
Den her sag omhandlende ventilation i almene boligbyggerier i forbindelse med katastrofer omhandler i høj grad mennesker.
Det kunne være mennesker som i Fredericia onsdag den 3. februar, hvor man har en stor brand på havnen, eller det kunne være i Esbjerg et par måneder tidligere, hvor sirenen har lydt, hvor der er givet beredskabsmeddelelser, og hvor mennesker bliver bedt om at gå inden døre og lukke døre og vinduer, da der i forbindelse med branden udvikles farlig røg.
Det her handler om tryghed, det handler om tillid til beredskab, tillid til beredskabsmeddelelser og tillid til myndigheder.
Det her er en grotesk problemstilling, fordi borgere, der bor i almennyttige byggerier, ikke har mulighed for at slukke de automatiske ventilationssystemer decentralt.
Dermed bringes den farlige røg ind i lejlighederne, og beredskabsmeddelelserne fremstår som værende groteske, meningsløse og ufuldstændige.
Som forsvarsminister er ministeren den øverste ansvarlige for Beredskabsstyrelsens varslingssystem – det bliver benyttet omtrent 15 gange årligt – og ansvarlig også for bygningsreglementet.
Jeg vil opfordre ministeren til at handle.
Vi må agere.
Den passive holdning er uholdbar, og jeg betragter det som uholdbart blot at henvise til en tværministeriel arbejdsgruppe, der blev nedsat i 2009.
Der er sket meget siden.
Peter Christensen (V), 2016-05-18:
Jeg mener, man kan have fuld tillid til det danske beredskab.
Det synes jeg er væsentligt lige at holde fast i.
Hvad er hovedbudskabet til borgerne egentlig?
Det er: Søg mere information for at høre, hvad det er, man skal gøre, og hvad det er, der pågår.
Der vil man så ofte, afhængigt af hvad det er for en ulykke, få tilkendegivelser om, hvad man videre skal foretage sig.
Det kan man ikke svare generelt på, for det afhænger selvfølgelig af, hvad det er for en ulykke, vi taler om.
Man skal også være opmærksom på, at hvis det endelig handler om, at det er stærkt sundhedsskadelig luft eller forurening, der er tale om, så vil det næppe være tilstrækkeligt bare at slukke for ventilationen.
Så skal man sådan set væk.
Man skal evakueres eller søge væk ved egen hjælp.
Det med »ved egen hjælp« er måske også en væsentlig pointe i den her debat.
Det handler om, at når beredskabet udsender et varsel, er det jo ikke, fordi man ikke selv skal tænke sig om og prøve at finde løsninger på, hvordan man kan komme væk fra en given situation.
Derfor savner jeg måske også i forbindelse med den her diskussion en melding fra hr. Troels Ravn om, hvad det er, han mener der skal foretages.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at hvad angår Lesbos, som jo har været et af de steder, hvortil der er kommet rigtig mange flygtninge og migranter fra Tyrkiet, så er indrejsetallet faldet meget.
Og jeg kan i hvert fald også konstatere ved at have været dernede, at vurderingen er, at der med det indrejsetal, man har nu, og som er lavt, er styr på de flygtninge og migranter, der kommer til Lesbos nu.
Og det er takket være den aftale, og det er jo i høj grad også takket være de medarbejdere, som vi også fra dansk side har sendt ud, og som jeg kan sige gør et ualmindelig stort stykke arbejde.
Så jeg er ikke i tvivl om, at den effekt, der er af aftalen her, er, at de mennesker, der kommer hertil nu, bliver registreret.
Så er der nogle ting, der gør, at sagerne så nu er blevet afgjort i første instans, og så sidder man og venter på at få dem afgjort i anden instans.
Og det kan selvfølgelig blive meget interessant, hvordan det kommer til at falde ud.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
I Europa-Kommissionens fjerde rapport står der, at EU-Tyrkiet-erklæringen er et midlertidigt tiltag.
Kan man så fortolke det sådan, at visumliberaliseringen også er at betragte som et midlertidigt tiltag?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Med hensyn til visumfrihed til Tyrkiet vil jeg nævne, at det ikke er en ny proces – den er jo gået i gang for år tilbage.
Den fremskyndelse, der ligger med hensyn til visumfrihed, er i virkeligheden en meget lille fremskyndelse, i og med at den er på 4 måneder i forhold til den oprindelige køreplan.
Når det så er sagt, er der bare stadig væk en række punkter, som Tyrkiet ikke har levet op til, og det er også nogle ganske væsentlige punkter.
Altså, som det jo er blevet nævnt ad flere omgange i dag, er der 72 punkter – de 7 af dem har Tyrkiet endnu ikke levet op til, og 5 af dem er altså meget tunge, fordi det jo bl.a. omhandler deres terrorlovgivning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
For det første: Jeg må forstå det sådan, at regeringen har fået advarsler mod visumfriheden mellem Danmark og Tyrkiet fra danske sikkerhedsorganisationer.
Jeg kan også forstå, at ministeren ikke vil komme ind på – ikke engang i generelle vendinger – hvad de advarsler går ud på.
Men kan ministeren bekræfte, at den danske regering har modtaget advarsler mod visumfrihed mellem Danmark og Tyrkiet fra danske sikkerhedsorganisationer?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Inkluderer det, at Tyrkiet skal leve op til de 72 punkter, at de mennesker, som i dag sidder fængslet i Tyrkiet i modstrid med punkt 65, altså menneskerettighedskonventionen, løslades?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Altså, med hensyn til det første vil jeg ikke under nogen former sige ja eller nej til et spørgsmål som det, og jeg synes egentlig også, at det er lidt underligt, at man begynder at fremhæve, bl.a. hvad der måtte være sendt af breve frem og tilbage eller konstateret i forhold til sikkerhedstjenester.
Det er altså ikke noget, man står og diskuterer her i Folketinget.
Det har vi helt, helt andre fora til.
Og det tror jeg sådan set også er fru Johanne Schmidt-Nielsen bekendt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Ministeren har en fantastisk evne til ikke at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
All right, ministeren vil ikke fortælle, om regeringen er blevet advaret af sikkerhedsorganisationer i forbindelse med visumfriheden.
Når jeg spørger til det, er jo, fordi hr. Marcus Knuth for ganske kort tid siden henviste til et brev, som jeg ikke tidligere har hørt om, på talerstolen.
Så stiller jeg det andet spørgsmål igen, altså det samme spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede to gange, nemlig:
Er forudsætningen for, at man kan sige, at Tyrkiet lever op til de 72 punkter, at de mennesker, som i dag sidder fængslet i Tyrkiet i strid med punkt 65, menneskerettighedskonventionen, løslades?
Det spørgsmål må ministeren kunne svare på, nu hvor det er fjerde gang, ministeren får spørgsmålet.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Altså, punkt 1, jeg har jo ikke kendskab til præcis de sager, som fru Johanne Schmidt-Nielsen nævner her, og derfor kan jeg heller ikke, punkt 2, kommentere hver enkelt sag.
Det eneste, jeg kan sige, og det var præcis det, jeg svarede hr. Søren Søndergaard, er, at Tyrkiet skal opfylde alle 72 punkter.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Først skal jeg høre, om det er ministerens opfattelse, at den her aftale løser problemet.
Altså, den her aftale, som EU har indgået med Tyrkiet, løser den problemet, som vi i dag kalder flygtninge- og migrantkrisen?
Er det ministerens opfattelse, at den løser problemet eller vil komme til at løse det?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Nej, jeg mener ikke, at den her aftale alene vil løse problemet, men jeg mener, at den er et godt bidrag til at løse problemet.
Men det, man jo kan se, er, at når man får lukket tilgangen til Europa, får lukket hullet i forhold til at rejse til Grækenland fra Tyrkiet via Lesbos, så opstår der andre rejseruter til Europa.
Men dermed jo ikke være sagt, at man så ikke skal gøre, hvad man kan. Så derfor mener jeg rent faktisk, at det her er et væsentligt bidrag.
Det mener jeg af mange årsager – i høj grad fordi det jo er sådan, at når man rent faktisk sender de mennesker, der er kommet hertil, retur og stiller dem, om jeg så må sige, bagest i køen i Tyrkiet, men tager andre syriske familier hertil, så ødelægger det menneskesmuglernes rolle i hele den her flygtninge- og migrantkrise, som vi står i.
Og det er altså væsentligt.
Menneskesmugleri er en kynisk forretning ud over alle grænser, og det her er med til at bekæmpe menneskesmugleri, og det mener jeg er vigtigt, samtidig med at det jo så lukker for tilgangen.
Det at sætte både sit liv og alle sine penge på spil for at komme til Europa er den forkerte måde at gøre det på.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren er enig i EU's vurdering af, at man med EU-Tyrkiet-erklæringen er sikret, at indrejse til EU for flygtninge og migranter sker på en lovlig og organiseret måde.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Nu kan jeg jo oplyse, at jeg faktisk har brugt min pinse på at besøge Morialejren på Lesbos for netop ved selvsyn at se, hvordan det fungerer i praksis, men også for at besøge de danske medarbejdere, som vi har udsendt.
Der er ingen tvivl om, at som det ser ud nu, har EU-Tyrkiet-aftalen haft sin virkning.
Der kommer ganske få ind på Lesbos i den her tid.
Og sætter man det i forhold til, hvordan det så ud sidste sommer, tror jeg da nok, at man må sige, at det har haft en meget, meget stor effekt.
Så man skal jo bekæmpe den illegale migration, der sker, men den flygtningestrøm, vi ser, til Europa, skal vi selvfølgelig også tage fat på på flere fronter.
Det ene er, hvordan vi gør det herhjemme, og det andet er selve tilstrømningen til Europa.
Og der mener jeg altså at EU-Tyrkiet-erklæringen er et meget, meget væsentligt element.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
I sådan nogle situationer, som vi har oplevet det sidste års tid, har det været nødvendigt med grænsekontrol i Danmark, men det er ikke det mest effektive.
Det mest effektive er en meget mere effektiv ydre grænsekontrol, men det har EU ikke arbejdet optimalt i retning ad.
Men uanset om vi havde haft den, ville Erdogan og Tyrkiet have spillet en meget stor rolle i forhold til den tilstrømning, vi oplevede sidste år i september måned, da han åbnede sine grænser og pressede EU.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg synes på mange måder, at vi har haft en god debat, hvor vi har drøftet et uhyre væsentligt element i bestræbelserne på netop at få styr på flygtninge- og migrantsituationen i Europa, nemlig EU-Tyrkiet-erklæringen fra den 18. marts og spørgsmålet om eventuel visumfrihed for Tyrkiet.
Der var selvfølgelig dem, der helt forventeligt var kritiske over for EU's aftale med Tyrkiet.
Det har kritikerne jo heller ikke på nogen måde lagt skjul på op til debatten i dag, og det er helt forståeligt.
Det er kritikere, der mener, at EU er gået alt for langt i forhold til at imødekomme Tyrkiet.
Jeg hæfter mig imidlertid ved, at de fleste partier i Folketinget deler opfattelsen af, at spørgsmålet om visumfrihed hænger uløseligt sammen med EU's samlede engagement i Tyrkiet, herunder navnlig muligheden for at tilbageføre de irregulære migranter, der måtte være ankommet til Grækenland.
Det er et europæisk problem, der skal løses i europæisk sammenhæng.
Det er i det lys, EU-Tyrkiet-erklæringen skal ses, og det er også i det lys, vi bliver nødt til at se aftalen med Tyrkiet om fremskyndelse af visumfrihed for tyrkiske statsborgere.
Hvis ikke vi hjælper Tyrkiet med at håndtere flygtningesituationen, er der kun ét alternativ, og det er, at tilstrømningen til Europa vil tage til i omfang.
Det kan vi ganske enkelt ikke håndtere i virkelighedens verden.
Lad mig så understrege en gang til, at regeringen ikke kan støtte et forslag om visumfrihed til tyrkiske statsborgere, førend Tyrkiet lever op til alle betingelser i den køreplan, der arbejdes efter.
Vi vil arbejde for, at den eksisterende suspensionsmekanisme styrkes, således at en eventuel visumfrihed kan suspenderes hurtigere og i et videre omfang, hvis der sker misbrug.
Det er en linje, som jeg også har kunnet konstatere at der er opbakning til i dag, og det er jeg selvsagt glad for.
Regeringen ønsker, at vi også i fremtiden kan genkende Danmark på de ting, vi værner om, nemlig ytringsfrihed, demokrati, ligestilling og ansvar for fællesskabet.
Det er mit håb, at EU-Tyrkiet-erklæringen i fremtiden vil bidrage til et lavere antal asylansøgere og en mindre grad af ulovlig indvandring til Europa og selvfølgelig også til Danmark.
Samarbejdet er i sidste ende i både Danmarks og Europas, men jo også Tyrkiets interesse.
Så jeg vil gerne sige tak for debatten, som jeg i høj grad synes har været nødvendig og faktisk også ganske konstruktiv her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
For det første: Deler ministeren den opfattelse, at forudsætningen for, at Tyrkiet lever op til de krav, som fremgår af de 72 krav for visumfritagelse, i særdeleshed krav nr. 65 om overholdelse af den europæiske menneskerettighedskonvention og de europæiske menneskerettighedsdomme, er, at man løslader de folk, der er fængslede og dømt i modstrid med de krav? Det andet spørgsmål – og det er i forlængelse af hr. Marcus Knuths forklaring om den henvendelse, der var kommet fra danske sikkerhedsmyndigheder – er, om ministeren lige vil forklare, hvad den henvendelse mere præcis gik ud på.
Altså, hvad er det præcis, regeringen er blevet advaret imod i forbindelse med at give Tyrkiet visumfritagelse?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg kan selvsagt ikke stå på Folketingets talerstol og oplyse det, men det, jeg kan sige, er, at det er helt afgørende for regeringen, og det er i alle forhold, at Tyrkiet lever op til alle de 72 punkter, der ligger i aftalen, og som det ser ud nu, er der jo 7 punkter, som Tyrkiet ikke har levet op til.
Så kan man sige, at 7 ud af 72 ikke er mange, men det er det, når man ser på, hvilke punkter det er, Tyrkiet ikke har levet op til, og før Tyrkiet lever op til alle 72 punkter og dermed også de 7, der mangler, heraf er 5 af dem jo ganske tunge punkter, så er regeringens holdning nu engang den, som jeg har sagt: Så er der ikke visumfrihed.
Det er helt afgørende for os, at man fra Tyrkiets side lever op til alle de punkter, der er sat op, og det er på alle måder.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Tak til ministeren, og så prøver vi lige spørgsmålene en gang til.
Inkluderer det at leve op til, at man løslader de mennesker, som er blevet anholdt og fængslet og dømt i modstrid med den lovgivning, som EU kræver ændret?
Altså, det er jo et relativt simpelt spørgsmål, man kan svare ja eller nej.
Det andet spørgsmål var, hvad det er, man har fået oplyst.
Vi er ikke interesserede i her i Folketinget at høre navne eller organisationer eller sådan noget, men hvad er den generelle bekymring, som sikkerhedstjenesterne har ved afskaffelse af visumpligten over for Tyrkiet?
Altså, hvad går det ud på?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Selvsagt skal vi jo ikke stå i dag her i Folketinget og diskutere, hvilke henvendelser der måtte være myndigheder imellem, og da slet ikke af den her karakter.
Jeg ved, at hr. Søren Søndergaards store parlamentariske erfaring på alle mulige måder tilskriver, at han så ganske udmærket er klar over, at det diskuterer vi ikke på Folketingets talerstol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Det er en helt forrygende og i virkeligheden forfærdelig defaitisme, som ministeren giver udtryk for her.
Hun rækker sådan nærmest opgivende armene i vejret og siger: Jamen det kan vi ikke gøre noget ved, men vi har heldigvis den her aftale.
Altså, hvis ministeren ikke mener, at ministeren kan gøre noget ved det, skulle ministeren da til at tage sig sammen.
Er ministeren ikke optaget af, at der er noget, der hedder pushfaktorer, og noget, der hedder pullfaktorer?
Der er ekstremt mange pullfaktorer i forhold til Europa.
Hvis vi tager drømmen om at få en ny permanent tilværelse i Europa fra de mennesker, som søger til Europa, så vil det da effektivt reducere tilstrømningen.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen ikke bevæger sig ind på det spor.
Man kan bare spørge den australske ambassadør – han har masser af gode råd til, hvordan man kan gøre det.
Jeg synes bare, det er om at komme i gang i stedet for at deponere sin politiske handlekraft hos Recep Tayyip Erdogan.