runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Det forslag, vi behandler her i dag, er den del af udligningsreformen, som forligspartierne har kunnet nå til enighed om.
Dermed er der også tale om den eneste del af forliget, hvor regeringen øjensynlig har valgt at følge gældende retningslinjer i Folketinget og respektere, at området er bundet af forlig her i Folketinget.
Særlig underligt er det, at regeringen har valgt at smide Dansk Folkeparti ud af de resterende forhandlinger om udligningsreformen, selv om vi gentagne gange har bekræftet over for regeringen, at vi ønskede at forhandle videre.
Det kan undre, at en regering, som i den grad har tordnet mod blokpolitik og postuleret, at man går ind for det brede samarbejde her i Folketinget, alligevel har valgt at gå en anden vej.
Nå, det må regeringen jo sådan set også selv om, men det tegner altså ikke godt i forhold til de kommende forhandlinger om reformer, der skal finde sted her de næste par måneder, hvis man gang på gang vælger at sjofle basale aftaler her på Borgen, som der ellers er tradition for at bakke op om, og som er grundstenen i samarbejdet.
Når det så er sagt, er vi glade for kunne støtte den her del af forliget, som udgøres af aftalen om beskæftigelsestilskuddet.
Det er sund fornuft, ikke kun i forhold til den foretagede evaluering, men også realpolitisk.
Det er for Dansk Folkeparti naturligt at belønne de kommuner, der gør mest og gør en aktiv indsats for beskæftigelsen her i en krisetid.
Det er samtidig glædeligt, at mange små og mellemstore kommuner har vist vejen, når det gælder om at gøre en aktiv beskæftigelsesindsats.
Det kommer de nu til at nyde godt af, også økonomisk, og det er fuldt ud fortjent og glædeligt.
Dermed må konklusionen på denne behandling af dagens lovforslag være, at de ændringer, der foretages på beskæftigelsesområdet her i dag, er gode og glædelige, men at det er ærgerligt, at regeringen ikke ønsker at fortsætte det konstruktive samarbejde om det resterende på udligningsdelen.
Men Dansk Folkeparti bakker op om denne del af aftalen.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-16:
Jeg skal undlade at gennemgå lovforslaget, som er blevet penslet fint ud af tidligere ordførere.
Det er jo et meget sympatisk forslag, som retter op på den skævhed, der er i fordelingen mellem de forskellige landsdele.
Det, der så står tilbage at spørge om, og jeg håber ministeren kan svare, er de skævheder, som det direkte fremgår at der er i forhold til kommunerne, så der kan være kommuner, der bliver underkompenseret, og spørgsmålet er, om der så også er kommuner, der bliver overkompenseret.
Vi er ude i noget med noget millimeterretfærdighed imellem landsdelene, som det kan være vanskeligt at være imod, men umiddelbart vil vores stillingtagen afhænge af, hvor stor en forskel det så gør for de enkelte kommuner, hvis vi vedtager den her ordning.
Vil der så fremstå et billede, som ser urimeligt ud i forhold til kommunerne, når nu vi er så optaget af, at der ikke skal gøres forskel på landsdelene?
Så vi afventer signaler om det, og om ikke ministeren kan svare på det i dag, kan det selvfølgelig klares i udvalgsarbejdet.
Mike Legarth (KF), 2012-05-16:
Tak, hr. formand.
Jeg synes, det er ganske glimrende, at vi nu, efter at kommunerne i 2010 overtog ansvaret for de ledige og dermed også skulle have det finansieret via beskæftigelsestilskuddet, har identificeret, at der var nogle ubalancer; der var ikke helt den retfærdighed og ordentlighed i måden, pengene blev fordelt på.
Det er der nu kommet.
Det bakker vi fuldstændig op om og ser frem til, at tingene kommer til at virke efter hensigten fremadrettet.
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Jeg vil gerne sige tak for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg synes også, det tjener Folketinget, når en ordning på den måde er i ubalance, at man så støtter op om at bringe tingene på plads.
Hensigten med ordningen var meget klart, at det på landsdelsniveau skulle være en kompensation, og nogle af dem, som har henvendt sig til os, har jo sagt, at de ikke syntes, at det er meget at gå i nul, hvis nogen får 95 millioner for lidt og andre får 177 millioner for meget, som jeg husker det, og derfor synes jeg det er vigtigt, at vi sørger for, at det faktisk går i nul på landsdelsniveau.
Det vil det ikke gøre for den enkelte kommune.
Det er vigtigt, at man ikke får en egentlig krone for krone-refusion, fordi den enkelte kommune skal have en tilskyndelse til at gøre det bedst mulige for at få de ledige i arbejde og selvfølgelig også at gøre det på den mest omkostningseffektive eller med andre ord billigste måde.
Og derfor vil der være forskel på, hvad kommunerne får og ikke får.
Men der er et sagligt grundlag at fordele midlerne på, og det vil vi naturligvis meget gerne komme tættere ind på under udvalgsarbejdet, og det er svar på hr. Leif Mikkelsens spørgsmål.
Men intentionen er altså ikke, at hver kommune krone for krone skal kompenseres, men at hver landsdel skal kompenseres.
Uanset at kommunerne har overtaget beskæftigelsesindsatsen, er det jo vigtigt, at den ledige så at sige ikke bliver betragtet som en, der kun kan finde arbejde inden for kommunen, og de fleste kommuner er jo selv efter kommunalreformen stadig relativt små, når man ser det på den måde. Folk er villige til at pendle for at få et arbejde, og det er derfor, at landsdelsrefusionen skal gå i nul, mens der i forhold til den enkelte kommune godt kan være nogle bevægelser op og ned.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg står her med loven fra 14. april 2011.
Den er altså knap et år gammel, blækket er knap tørt på den lov, som Dansk Folkeparti lavede sammen med Venstre og Konservative, og jeg kan nu forstå på hr. Jørn Dohrmann, at den lov åbenbart er så sjusket, at man ikke mener, der kan forvaltes efter den.
Jeg kan også forstå, at man ikke synes, den lov, man selv lavede for lige omkring et år siden, tager hensyn til private.
Så må jeg bare spørge, hvad der er sket, om det er, fordi der har været valg, at Dansk Folkeparti lige pludselig synes, at loven skal laves om.
Jeg mener, at den lov, der ligger nu, er ganske striks.
Der skal være meget præcise kriterier for, hvornår kommunen kan nedklassificere.
Hvis der opstrøms ligger et stykke, der er kommunalt ejet, kan man faktisk heller ikke nedklassificere den nederste del.
Så der er en meget stor beskyttelse af borgerne på det her område, og det er meget få steder, kommunerne kan få lov til at nedklassificere.
Jeg synes måske nok, at det er fair nok, at kommunen et sted, hvor det hele er private interesser og det er en privatperson, der tjener pengene, så også kan sige: Så er det også en privatperson, der skal vedligeholde vandløbene.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Jeg synes, ministeren også skulle forholde sig til det med, hvad små vandløb er.
Hvor mange borgere taler vi om her?
Hvor går grænsen henne for, at det er private formål?
Vi ved, at det nogle af de her steder også er afledning af f.eks. vand fra veje, som skal ledes væk fra det område.
Så hvornår er det privat, og hvornår har det en offentlig interesse efter ministerens indstilling?
Og der kan jeg så forstå, at det ikke interesserer ministeren ligesom at sikre, at vandet kan komme væk fra vejene, og så vil man bare putte det ind under, at det her er private formål, for så går det nok det hele.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jamen det er selvfølgelig sådan, at vi med hensyn til de dele af Venstre og Konservatives politik, som var fornuftige, gerne fortsætter det, der er.
Derfor har vi så bl.a. også taget nogle af de anbefalinger, der har været fra ekspertudvalget, og har allerede nu lavet nogle ændringer af anmeldeordningen, som spørgeren også nævner.
Der er der jo tale om, at det er en temmelig stor øvelse, der skal laves, og hvis vi først begynder at file på lovgivningen nu og kommunerne skal til at sætte et helt nyt regime op, og der kommer yderligere ændringer i reglerne, når Natur- og landbrugskommissionen er færdige med at arbejde med det, så vil det blive et bureaukrati, der bliver endnu større, og der vil være endnu større risiko for, at sagerne hober sig op.
Så set ud fra vores synspunkt er det, at vi venter med at lave den her store øvelse, til vi faktisk har styr på de ting, som vi har lagt inde i Natur- og landbrugskommissionen, noget der vil give mindre bureaukrati, sådan at kommunerne ikke vil komme til at skulle ændre på det en gang til og en gang til.
Der har et af problemerne i forhold til den husdyrregulering, som Venstre og Konservative lavede sammen med Dansk Folkeparti, jo været, at det var noget, der var omstændeligt, og at det er blevet ændret og filet til, hvilket jo er en af grundene til, at sagerne virkelig har hobet sig op i Naturklagenævnet.
Henrik Høegh (V), 2012-05-16:
Jeg vil blot lige minde om, at der ikke var tale om, at det var en V- og K-politik, der allerede var besluttet.
Der var tale om, at der havde været nogle eksperter, som havde udtalt sig, og som havde givet nogle gode råd og nogle svar med hensyn til, hvordan de mente at man kunne gøre sagsbehandlingen bedre.
Da var det sådan, at miljøministeren faktisk valgte at lægge spørgsmålene over i Natur- og landbrugskommissionen en gang til; det drejede sig om, at det var de samme mennesker.
Man spørger altså de samme mennesker
halvandet år efter, om de stadig væk mener det samme.
Jeg er nødt til at sige, at det er nogle helt klare vejledninger, der er, bl.a. i forhold til det med ammoniak, det med dyreenheder og det med emissioner, og jeg vil spørge ministeren en gang til: Er ministeren parat til at fortsætte arbejdet med at implementere det, som eksperterne dengang anbefalede, eller skal vi forstå det sådan, at man vil spørge de samme mennesker om noget en gang til? Så vil det være sådan, at man efter halvandet år eller efter 2 år endnu en gang vil skulle tage stilling til et arbejde, som faktisk er et arbejde, der er blevet udført sidste sommer.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Men når det nu er, at vi har en Natur- og landbrugskommission, der er i gang med den helt store øvelse, der skal sikre mere og bedre natur i Danmark, og som skal sikre et landbrug, som er stærkt og robust, og hvor vi ved, hvad det skal leve af – og her kan vi faktisk finde mange af de synergier, der er, for det er sådan, at det for mange landmænd godt kan betale sig, at der er nogle områder, de kan få taget ud, og som gøres til naturområder – så vil det også være sådan, at vi vil tage de anbefalinger, der er, med ind under den, sådan at vi ikke midt i det hele vil komme til at skulle lave kommunernes forvaltning om, med den risiko, at vi laver yderligere bureaukrati, og at der skal laves yderligere regelændringer en gang til.
Når vi gør det, er det simpelt hen også, for at vi kan spare nogle mennesker for en yderligere omgang bureaukrati, ikke kun dem, der er her på Christiansborg, men også dem, der sidder med det.
Og så sikrer vi, at det er klar til implementering, sådan at det kan hænge sammen med den store øvelse, hvis det viser sig, at hele ekspertudvalgets anbefalingsrække skal medtages.
Erling Bonnesen (V), 2012-05-16:
Tak for det.
Der tales jo mere og mere om klimatilpasning i de her tider, og det er også meget relevant, når man ser de eksempler, som vi også tidligere været inde på i spørgerunden her, fra f.eks. København med store oversvømmelser.
Og det er jo ikke kun i København og i de større byer, det er også andre steder i landet, man ser, at når det regner meget, står vandet der og har lidt svært ved at komme væk.
Når man så sætter det lidt sammen med, at miljøministeren har meldt ud, at der skulle iværksættes en modernisering, tror jeg overskriften var på det, af vandløbene og vandløbsloven, så er det værd at nævne – og det er det, jeg vil koncentrere mig om – at det jo er fint nok, at der også skal sættes fokus på, at man skal sikre et godt miljø.
Men det er så også værd at notere sig – og det er det, jeg vil spørge ind til – og sikre sig, at vandløbsloven stadig væk har som sit hovedformål at sikre afvanding.
Så spørgsmålet er helt præcis: Vil miljøministeren i forbindelse med den modernisering af vandløbsloven, som kommer, sikre, at vandløbene stadig væk har som overordnet formål at sikre, at vandet kan komme væk?
Jamen der havde ministeren faktisk i nogle af sine allerførste uger som miljøminister mulighed for at reagere, for der rejste vi det jo med nogle spørgsmål i samråd også med miljøministeren og pegede på, at der lige præcis var andre virkemidler på vej.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg svarer gerne på spørgsmålet en gang til.
Vandløbsloven har også i dag et dobbelt formål: både at sikre en naturtilstand de steder, hvor det er relevant, og afvanding.
Jeg forestiller mig ikke, at vandløbene kommer til at få en anden funktion end at sikre afvanding de vigtigste steder og samtidig sikre, at der er til lystfiskerne, at der er til fiskerne, at der ud over landmændene er til alle de mennesker, der nyder og bruger vandløbene.
Erling Bonnesen (V), 2012-05-16:
Men det er jo fint, og vi kan alle sammen være enige om, at der også skal være plads til, at lystfiskerne skal kunne komme derud osv.
Men det er så også nødvendigt, at de rent faktisk kan komme derud, for det nytter jo ikke noget, at der er så oversvømmet, at de ikke kan komme derud med fiskestangen, og hvad der nu ellers skal til for ligesom også at nyde de rekreative glæder, der kan være ved at være i nærheden af de områder.
Så det, der jo ligesom kan anes, synes jeg, er, at miljøministeren er for tilbageholdende med at få svaret klart ja, som jeg gerne ser det, til, at vandløbene, ud over at vi skal tage miljøhensyn og rekreative hensyn, også skal sikre, at vandet kan komme væk.
Det synes jeg er et godt formål at få slået fast, og det må vi da alle sammen være interesseret i som borgere i det her land, uanset om man nu bor i København eller andre steder i landet, hvor man oplever oversvømmelser.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Det bliver der heller ikke ændret på med vandplanerne.
Vi må også lige sige, at det jo ikke er vandplanerne, der er skyld i de store oversvømmelser, der var sidste år på en masse landmænds marker.
De er først begyndt at træde i kraft nu, så det er jo en situation, som vi har haft længe, og hvor vi ser de oversvømmelser, der var sidste sommer.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke skal kigge på lige præcis den problemstilling, der opstår med vand, som både kommer fra byerne og fra landet, og vi skal gøre det de steder, hvor det er mest omkostningseffektivt.
Det kan bl.a. være ved at lave nogle store vådområder, hvor man i stedet for at have en masse sumpede marker eller en meget oversvømmet by, faktisk kan lave en sø eller genslynge en å, sådan at man får et meget smukt naturområde.
Man kan holde mere vand i landskabet, og man kan samtidig sikre, at vandet ikke ender de forkerte steder.
Det kan meget let vise sig at være den mest omkostningseffektive måde at gøre det på, og det er også derfor, jeg ærgrer mig en lille smule over, at vi ikke kom til lidt før, sådan at de vandplaner, vi bliver nødt til at komme ud med, havde fået klimatilpasning ordentligt tænkt ind.
Henrik Høegh (V), 2012-05-16:
Jeg glæder mig over, at det næsten fremgår, at ministeren er enig i, at det, der her har været tale om, i virkeligheden er en stor grøn omstilling, og at vi er enige om, at det også er noget, der skal fortsætte.
Mit næste spørgsmål går på noget, som jeg tror vi er enige om, nemlig at det, hver gang der er husdyr, der bliver flyttet over i nye stalde, og hver gang man køber ny teknologi, både til markproduktion og til husdyrproduktion, så betyder, at belastningen bliver mindre, og at alle derfor har en stor interesse i, at det er noget, der går så hurtigt som muligt, selvfølgelig under hensyntagen til de krav, som vi som samfund har med hensyn til at få tilladelserne igennem.
Der må vi altså konstatere, at der har været et ekspertudvalg, som har lagt en række løsninger frem, som ligger klar, og som var noget, som der skulle tages politisk stilling til sidste år, da vi i september fik valg.
Hvad angår de anbefalinger, de er kommet med, er der for de to tredjedeles vedkommende tale om, at de faktisk er blevet lagt i Naturog landbrugskommissionen, hvor det er sådan, at det er de samme mennesker, som det var der sad i ekspertudvalget, som nu en gang til skal svare på de samme spørgsmål, der handler om, hvordan vi kan få en bedre sagsbehandling.
Jeg erkender, at ministeren har taget det, der vedrører det, der er om Naturklagenævnets sagsbehandling frem og tilbage imellem kommuner og naturklagenævn, med, og at man vil lave lovforslag med hensyn til det, men der er det desværre kun en del af det.
Der er der bl.a. en meget fin beskrivelse af, hvordan man kunne gøre behandlingen i forhold til ammoniak nemmere, og hvordan man, i stedet for at man regner i dyreenheder, så kunne regne i emissioner fra staldene.
Det ville netop kunne godskrive det i forhold til dem, der vælger noget mere teknologi.
Mit spørgsmål er egentlig: Hvorfor fortsætter ministeren ikke det her lovgivningsarbejde på baggrund af alt det, der lå i ekspertsudvalgets anbefalinger?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg synes, vi har en meget stor fælles interesse i at vise, hvad det er, der er styrkerne i det danske landbrug, og jeg synes, vi har en meget stor interesse i, at vi får udviklet det danske landbrug endnu mere, og det er noget, der går i to retninger.
Nu er jeg jo ikke fødevareminister, men jeg vil alligevel gerne dele de visioner, der er på det her område, og som jeg synes er nogle visioner, der er stærke.
Der handler det som det ene om, at vi får et landbrug, der er meget, meget dygtigt, effektivt og højteknologisk, og som netop, ligesom spørgeren beskriver det, vil kunne være med til at reducere sin miljøpåvirkning, bl.a. ved hjælp af agroteknologi, som jo også er noget af det, vi eksporterer.
Som det andet handler det om, at vi får et højkvalitetslandbrug, hvor vi øger værdien af de varer, som vi kan sælge, og at vi øger andelen af varer, der er mere specialiserede, og som er af en højere kvalitet.
Det er de to stærke visioner, der er for det danske landbrug.
Der var der måske i virkeligheden tale om at have en profil, som det ville gavne dansk landbrug at man løftede, i stedet for at man altid står og brokker sig over miljøreglerne.
For det er jo et image, man nemt kan få i offentligheden, fordi man vælger at fokusere på noget, som jo også er en bunden opgave, nemlig det, at vi passer på det, der er vores alle sammens natur og miljø.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg kan ikke forstå, hvordan Socialdemokraternes ordfører kan sige, at man trygt kan gøre det, når et så kompliceret lovforslag har været i høring i under 2 døgn.
Der foreligger ikke høringssvar fra Danske Advokater, der foreligger ikke høringssvar fra Advokatrådet, og de få, der har afgivet høringssvar – på nær det, jeg refererede – har svaret, at så kompliceret stof har man ikke haft mulighed for at sætte sig ind i, og derfor kan man ikke afgive et høringssvar.
Lad mig citere Bo Sandberg fra Dansk Erhverv igen:
Regelsættet vedrørende beregning af kommunal grundskyld er forholdsvis teknisk og juridisk kompliceret, hvorfor vi ikke har haft den fornødne tid til at analysere virkningerne af lovforslaget til bunds, endsige sende det til kommentering i vores bagland.
Altså, det er jo ikke for sjov, at man sender ting i høring.
Jeg går ud fra, at det er, fordi man gerne vil høre, hvad folk rent faktisk har at sige, herunder om der kan påpeges nogle uhensigtsmæssigheder, nogle fejl eller andet.
Samtidig er det en lovgivning, der tidligere har givet anledning til problemer.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Nu var det lidt mange spørgsmål på en gang – randzonelovgivning ligger hos fødevareministeren, så det vil jeg foreslå at man spørger fødevareministeren om.
Om det, der vedrører vandplanerne og forholdet til klimatilpasningen, må jeg jo sige, at de vandplaner, vi kom med, var på baggrund af et arbejde, som VKO havde lavet og været rigtig, rigtig mange år om og allerede var 2 år forsinket med.
Så vi skulle af sted med noget, og derfor kom vi af sted med nogle vandplaner, som er lagt til rette af Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti.
På det tidspunkt var man tilfreds med dem og var lige ved at sende dem af sted, så det mente man i hvert fald på ét tidspunkt; nu er de så åbenbart ikke gode nok.
Men jeg kan sige om de vandplaner, der ligger, at der ville jeg meget gerne have haft klimatilpasning til at være en del af dem.
Det ønskede Venstre og Konservative og DF ikke, men de kan jo få lejlighed til, når vi nu skal til at diskutere næste generation af vandplaner, at sikre, at vi får en ordentlig sammenhæng mellem by og land, at sikre, at vi får opstuvet vandet der, hvor det er billigst, og at sikre, at der selvfølgelig bliver givet erstatning til folk, hvis de skulle miste afgrøder og land på den bekostning.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Jamen jeg synes ikke, ministeren svarer på, hvor mange arbejdspladser det her må koste.
Vi er jo alle sammen godt klar over, at der i den tid, der gik forud, altså inden vandplanerne egentlig blev sendt endeligt ud, var nogle problemer, og at det ville koste på bundlinjen, bl.a. på grund af oversvømmelser, når man reducerede vandløbsvedligeholdelsen.
Derfor kan man sige, at når man tænker på hele klimatilpasningsdelen, bliver der overhovedet ikke taget hensyn til, at man f.eks. oversvømmer mere, får færre arbejdspladser, får f.eks. en mindre produktion i Danmark, og dermed koster det arbejdspladser.
Derfor er vi nødt til at spørge regeringen, om man overhovedet har tænkt det ind i sine planer, at det her koster arbejdspladser.
Og hvor mange arbejdspladser, hvis jeg skal begrænse mig til få spørgsmål, må det her så koste i regeringens øjne?
Jeg tror, at der er mange, der godt kunne tænke sig at vide det helt nøjagtigt – især dem, der nu står med en slagterilukning i Esbjerg.
Hvor mange arbejdspladser skal det koste rundtomkring i landet, vil jeg spørge miljøministeren.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
I forhold til vandplanerne er det jo sådan, at når der sker en indsats i forhold til et vandløb, bliver landmanden kompenseret.
Så det bliver ikke det, der kommer til at spille nogen som helst rolle for, om man mister arbejdspladser.
Man bliver fuldt kompenseret.
I forhold til klimatilpasning synes jeg, at det er en lidt negativ måde at se klimatilpasning på, altså kun at se det som et problem.
Det er faktisk en meget stor mulighed for Danmark at komme først og at blive de bedste til at lave klimatilpasning, fordi vi ved, at det her skal gøres.
Vi ved, at regningen bliver meget, meget større, hvis ikke vi kommer i gang med opgaven, og vi ved, at de løsninger, vi udvikler i Danmark, kan vi sælge til andre lande.
Her kan vi skabe temmelig mange arbejdspladser – nye, gode arbejdspladser, som lige præcis er det, Danmark har brug for.
Så jeg synes, at spørgeren skulle prøve at kigge på klimatilpasning som en mulighed, som et sted, hvor regningen bliver meget, meget større.
Den tidligere regering var ikke særlig god på det her område.
Derfor så vi sidste sommer et regnvejr, der kostede over 7 mia. kr. og betød 120.000 skader i København.
Det er altså penge lige i kloakken.
De penge kunne have været brugt meget bedre på at klimasikre vores samfund; de kunne have gjort, at folk ikke fik vand i kældrene eller områder blev oversvømmet; de kunne have gjort, at vi fik skabt de løsninger og de teknologier, vi kan eksportere til andre lande, og dermed kunne de have skabt arbejdspladser i Danmark.