runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-30:
Tak for det.
Som det allerede er nævnt, indeholder lovforslaget tre elementer: For det første indeholder det en justering af afgifterne i opadgående retning på kraft-varme.
Det harmonerer godt med, at vi i fredags førstebehandlede et forslag om større fradrag, når man investerer i vedvarende energi.
For det andet bliver det foreslået, at hotelmomsen fremover kan fratrækkes med 50 pct.
Det er et rigtig godt forslag, som jo vil hjælpe en branche, som er i en trængt situation, og som forhåbentlig vil skabe fornyet aktivitet inden for branchen.
Det fremgår af forslaget, at biler, der bliver beskadiget for mindst 65 pct. af værdien, fremover skal betragtes som totalskadede.
Tidligere var det 75 pct.
Der er fremkommet forskellige udmeldinger om denne sag med oplysninger om, at virkningerne også vil få nogle andre og ikke så hensigtsmæssige konsekvenser.
Lad mig slå fast, at vi Konservative gerne deltager i en forhandlingsrunde, hvis vi bliver inviteret til det omkring lige præcis dette element i lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-30:
Jeg er meget bevidst om det
hr. formand.
Det Radikale Venstre er meget lidt begejstret for dette lovforslag.
Vi er for det første ikke overbevist om klogskaben i at øge afgiften på kraft-varme.
Det kan jo være rigtigt nok, som det bliver fremhævet, at kraft-varme er i konkurrence med varme og energi fra vedvarende energi, men der er jo også en konkurrencesituation imellem kraft-varme, og individuelle opvarmningsformer som f.eks. individuelle oliefyr.
Og i forbindelse med det sidste svækker det jo altså incitamentet til at udvikle kraft-varme-ideen, som jo på mange måder er yderst vellykket og et godt element i Danmarks totale energiforsyning.
Regeringen foreslår videre at ændre skrotningsprocenterne.
Det skal være mindre fordelagtigt at reparere biler, der er skadet eller har været indblandet i uheld.
Konsekvenserne af det er for det første, at bilisternes forsikringspræmie med sikkerhed vil stige.
Vi må meget nøje i udvalget vurdere, i hvilket omfang der er uenighed mellem branchen og regeringen.
Bilbranchen mener, det vil stige med 100 mio. kr. om året, og det provenu, man vinder, modsvares næsten af stigende forsikringspræmier.
Det er selvfølgelig ikke noget, der er omfattet af skatteloftet eller skattestoppet, at en afgift af denne type bagefter fører til, at bilisterne skal betale mere i forsikring.
Det viser også lidt om, hvor vilkårlig diskussionen om netop skattestoppet egentlig kan være.
Det er altså den ene konsekvens, nemlig stigende forsikringsudgifter.
Det må vi se nærmere på.
Det andet er, at beskæftigelsen på værksteder, der reparerer biler, med sikkerhed vil falde.
Branchen anslår, at det drejer sig om 500 beskæftigede.
Der er et stort ønske hos mange unge om at komme i automekanikerlære, og netop pladearbejdet er jo noget af det, som den moderne elektronik i mindre grad kan tage sig af.
Endelig må jeg sige, at provenuskønnene er yderst luftige.
Det er helt vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang ændringen af disse regler her vil føre til anskaffelse af nye biler.
Der vil være en vis virkning, men det er ikke ret nemt at skønne over i hvilket omfang, så jeg må sige, at den samlede provenuside af forslaget er yderst luftig.
Endelig foreslås det, at virksomheder får lov til at fratrække ikke 25 pct., men 50 pct. af udgifterne til hotelmoms, når de f.eks. arrangerer kurser, konferencer og seminarer.
Det kan der argumenteres for, dels i forhold til Sverige og Tyskland, dels for at sikre en grundlæggende ligestilling for hotelbranchen.
Men jeg vil dog føje til, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg ville bruge 180 mio. kr. på netop dette forslag, hvis jeg havde dem.
Men det er et forslag, der i det mindste er gode argumenter for, og det accepterer vi.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-11-30:
Der er set med vores øjne tale om et forslag, hvor man blander pærer og æbler, altså hvor man lægger tre fuldstændig forskellige ting ind i det samme forslag.
Vi synes, at det under alle omstændigheder er et problem, at vi ikke skal stemme om tingene hver for sig, så vi støtter selvfølgelig, at vi får opdelt lovforslaget.
Den første del af forslaget, der handler om en øget afgift på varme fra kraft-varme-værker, er faktisk et dårligt forslag, for konsekvenserne af det vil være, at det bliver dyrere og vanskeligere for folk, der i dag har individuelt oliefyr eller individuelt gasfyr, at skifte over til fjernvarme fra kraft-varme-værker.
Og fjernvarme fra kraft-varme-værkerne er jo langt mere effektivt og langt mere venligt for vores miljø og vores klima, og det giver faktisk også en mulighed for, at man kan have grøn varme, hvilket man jo ikke har, når man har et oliefyr eller individuelt gasfyr.
Derfor er det faktisk meget svært at forstå, hvorfor regeringen kommer med det her forslag – eller rettere sagt, jeg kan kun forstå det på én måde, nemlig at man har ledt med lys og lygte efter nogle penge, man kunne skrabe ind, og derfor er det gjort på den her måde.
Jeg kunne langt bedre have forstået det, hvis man samtidig havde lagt en varmeafgift på oliefyr og individuel gasfyring, for så havde man da ikke gjort det vanskeligere at skifte.
Det med, at det er vanskeligt at skifte over, er så også umuligt at forstå, for jeg har faktisk forstået regeringens signaler sådan, at man gerne vil have, at der er flere, der går over til at bruge fjernvarme frem for individuelle olie- og gasfyr.
Det er oven i købet ikke ret lang tid siden, at vi vedtog en lov, der gav ministeren – det var så klimaog energiministeren – en bemyndigelse til at fastsætte taksten for at gå fra de individuelle opvarmningskilder til fælles opvarmningskilder.
Så vidt jeg kan se, betyder det også, at den øgede varmepris bliver meget forskellig, afhængigt af om det er et stort værk eller et lille værk.
Jeg vil sige,
at sådan som den del er lavet her, er vi simpelt hen imod det.
Vi synes, det er dårligt, og vi kan ikke forstå, hvordan det hænger sammen med de ting, regeringen siger på energiområdet – eller rettere sagt, det hænger simpelt hen ikke sammen.
Så er der den anden del, nemlig at skrotningsprocenten ændres.
Der vil jeg bare sige, at det er vi også meget negative over for.
Altså, det skaber færre job, og det er da et vidunderligt tidspunkt at komme med et udspil, der skaber færre job, på!
Jeg vil sige ligesom hr. Niels Helveg Petersen, at det ikke virker specielt sikkert, hvad det egentlig er for et provenu, man får ud af det.
Den sidste del er så, at man kan fratrække 50 pct. i stedet for 25 pct. af momsen på hotelregninger, hvis det ellers er i erhvervsmæssig sammenhæng.
Der har vi en mere positiv holdning til det.
Det kan godt være, at det rent faktisk kunne være et fornuftigt forslag.
Men som det ligger samlet, er det jo ikke en cocktail, hvor man bare kan sige, at man tager de sure ting med den søde ting, for det er simpelt hen tre forslag, som er vidt forskellige, og som bør behandles hver for sig.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-30:
Ordføreren henviser til, at borgerne skal kunne sove roligt med hensyn til skattepolitikken.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få oplyst, hvor meget Enhedslisten planlægger at kommunerne skal have lov til at hæve skatten.
Skal det gives frit for kommunerne, så man lokalt kan afgøre, præcis hvordan kommuneskatten skal være?
Og i bekræftende fald: Er det så lig med, at familierne kan sove roligt om natten?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
I Enhedslisten vil vi faktisk allerhelst, at vi i Folketinget kunne komme igennem med, at de 10 pct. rigeste i dette land skulle betale det samme i skat i 2011, som de betalte i skat i 2009.
Det ville give 7,3 mia. kr. mere, og dem ville vi så gerne sende ud til kommunerne, så de hverken behøvede at hæve skatten eller skære ned på børnehaver, ældrepleje og folkeskole og alle de andre steder, hvor der bliver skåret i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg vil gerne takke for behandlingen af forslaget.
Lovforslaget er jo et led i udmøntningen af satspuljeaftalen for 2011 og indebærer, at efterløns- og fleksydelsesmodtagere med virkning fra 1. januar 2011 ikke længere ved lov har ret til rabat ved køb af abonnementskort til befordring i den kollektive persontrafik.
Siden befordringsrabatordningen for efterlønsmodtagere blev indført i 1996, har den været finansieret via midler fra satspuljen, og satspuljepartierne har således løbende truffet beslutning om forlængelse af bevillingen til ordningen.
Satspuljen for 2011 er som følge af den internationale finanskrise mindsket kraftigt set i forhold til tidligere år, og det har været nødvendigt at prioritere, hvilke formål satspuljemidlerne skulle gå til.
I den forbindelse er partierne bag satspuljeforliget så blevet enige om ikke længere at afsætte midler til befordringsrabat til efterlønsmodtagere og at ophæve lov om befordringsrabat til selv samme modtagere.
Jeg vil her endnu en gang takke for behandlingen og håber naturligvis på en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Tak for det.
Skattestoppet skaber tryghed for de danske skatteydere.
Dette skatteprovenu hentes naturligvis ikke ud af ingenting, men som navnet antyder fra skatteydernes indkomst.
Derfor lempes bundskatten med tre basispunkter, så skatteyderne holdes skadefri.
Denne lempelse er imidlertid ikke nok til at udligne den øgede kommuneskat.
Derfor vil der efterfølgende ske en kompensation af borgerne i størrelsesordenen 65 mio. kr.
Skattestoppet har det godt og lever i bedste velgående.
Det glæder vi os over i Venstre, og vi kan naturligvis støtte dette forslag.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Hvert eneste år, siden den her regering kom til magten, har vi jo haft den her situation, hvor man går ind og laver de her minimale skattelettelser ud over de kæmpe skattelettelser, man så har lavet på andre tidspunkter.
Kan ordføreren ikke forklare mig, hvorfor man mener, at det skulle være en overholdelse af skattestoppet, der lige nødvendiggør det her, når man f.eks. ikke mener, at overholdelse af skattestoppet er noget problem, i forbindelse med at man nu fjerner befordringsfradraget for efterlønnere, selv om man ellers mente at billetpriserne var omfattet af skattestoppet?
Det er heller ikke noget problem, at man sætter udgifterne til uddannelse kraftigt i vejret for arbejdsløse, eller at der i det hele taget rundtom i kommunerne laves store ændringer, som virkelig har betydning for folk.
Hvorfor er det, at vi skal have de her minimale skattelettelser, som stort set ikke har nogen betydning for nogen mennesker, men at man på andre områder mener, at man sagtens kan gå ind og virkelig ødelægge folks økonomi?
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Skattestoppet handler om skatter og afgifter, og skattestoppet er helt afgørende for regeringen og for de regeringsbærende partier, herunder Venstre.
Det er jo helt afgørende, at der er tryghed omkring familiernes økonomi.
Jeg ved godt, at Enhedslistens og oppositionens dagsorden er en hel anden i forhold til skatter, som i hvert fald S og SF vil øge med over 30 mia. kr., og det kan fru Line Barfod sikkert overgå.
Men det er helt afgørende for regeringen, altså Venstre og Konservative, og Dansk Folkeparti, at skattestoppet overholdes.
Det er det, vi sikrer her ved at sænke bundskatten tilsvarende med det, som kommunerne får lov til at hæve skatten med i 2011.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Hvis det, man ville, var at sikre tryghed i familiernes økonomi, må man sige, at det ikke er lykkedes særlig godt.
Det går godt nok dårligt med at sikre tryghed i familiernes økonomi.
Der er rigtig, rigtig mange mennesker, der har fået smadret deres økonomi, og endnu flere, der får det med de mange lovforslag, som vi skal behandle senere i dag.
Så det kan ikke være det, der er formålet.
Det går man ind og ændrer drastisk for efterlønnere.
De mister den rabat, de har haft hidtil.
Hvorfor er det, at man ikke mener, at skattestoppet gælder der, men at man her skal lave den her minimale skattelettelse?
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Skattestoppet er omdrejningspunktet, og skattestoppet er klart defineret.
Det handler om skatter og afgifter.
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-30:
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Det hørte jeg også at Socialdemokratiet endte med at gøre, selv om det måske var en lidt negativ argumentation for det ja.
Jeg vil så prøve med en lidt mere positiv tilgang til lovforslaget og blot konstatere, at det jo bestemt ikke er første gang, vi har et lovforslag af den her karakter, som går ud på at sænke bundskatten som kompensation for, at kommunerne har hævet kommuneskatterne tilsvarende.
Det er faktisk en fast tradition, at vi hvert efterår eller hver december har et lovforslag som det her, hvor skattestoppet håndhæves, ved at bundskatten sænkes svarende til en stigning i kommuneskatten.
Dansk Folkeparti har lige fra starten af støttet skattestoppet.
I og med at lovforslaget her er en del af håndhævelsen af skattestoppet, støtter vi det selvfølgelig også denne gang, og det bliver vi såmænd ved med.
Selv om andre partier jo springer til og fra skattestoppet, står vi ved det.
Vi synes, skattestoppet er en god opfindelse.
Det giver en tryghed for den enkelte borger og for den enkelte borgers privatøkonomi, og det giver en god tillid mellem borger og politiker, at politikerne har lovet borgerne her i landet, at vi ikke hæver skatterne.
Hvis det er nødvendigt af den ene eller den anden grund, kompenseres man på en anden måde.
Det løfte er overholdt til punkt og prikke gennem skattestoppets levetid som en del af lovgivningen, og det skal vi selvfølgelig fortsætte med.
Og derfor kan Dansk Folkeparti også støtte lovforslaget her.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-30:
Tak for det.
Som flere andre ordførere har sagt, er lovforslaget her et tilbagevendende fænomen, og regeringen har flottet sig i år.
Kommunerne har ifølge aftalen mellem KL og regeringen fået lov til at lade skatterne stige med hele 300 mio. kr. i 2011.
Da budgetterne viste en stigning på 330 mio. kr., accepterede regeringen det, og det er søreme storslået.
Titlen på lovforslaget er »Kompensation for kommunale skatteforhøjelser«, selv om der ikke kompenseres fuldt ud for kommunernes skattestigninger.
Der mangler nemlig 65 mio. kr.
I bemærkningerne er det nævnt, at der ved andre lempelser vil blive kompenseret for dette beløb, og SF vil gerne vide, hvordan og hvornår denne kompensation vil finde sted.
Med dette lovforslag forsøger regeringen at opretholde illusionen om, at skattestoppet lever i bedste velgående.
Men sandheden er, at skattestoppet har været skrantende siden forårspakke 2.0.
Men nu drejer det her sig jo heller ikke kun om penge.
Nej, det drejer sig også om kommunernes mulighed for at levere en ordentlig service til borgerne.
FOA har fået lavet en undersøgelse, som viser, at 52 pct. af kommunerne forventer besparelser på ældreområdet, og det synes vi i SF er skræmmende.
Udspillet indebærer skattestigninger for bl.a. millionærerne, øgede afgifter på slik og cigaretter og øgede skatter på landbrugets forurening.
Udspillet indebærer også et løfte om, at man kan regne med, at det kun er de skattestigninger, som vi har lagt frem, der vil blive gennemført.
Ud fra det princip og med vilje til finansiering af bedre velfærd på andre måder end ved stigende kommunale skatter kan SF støtte forslaget.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-30:
Tak for det.
Et mindre antal kommuner har hævet skatten med samlet 330 mio. kr., og som en konsekvens af denne stigning foreslår skatteministeren, at bundskatten sænkes fra de planlagte 3,67 pct. i 2011 til 3,64 pct.
Det vil med andre ord sige en skattelettelse på 0,03 procentpoint, og afhængigt af skatteborgernes indkomst vil der altså være tale om en skattelettelse på et eller andet sted mellem 40 og 155 kr.
Det er jo ikke, fordi det giver anledning til at indkøbe så mange flasker rødvin, men lovforslaget har til gengæld en meget stor symbolbetydning, fordi forslaget dokumenterer, at vi lever op til skattestoppet.
Der er fra tid til anden rejst kritik af, at kommunerne bliver holdt i en så stram snor med hensyn til deres ret til at hæve skatterne.
Men det synspunkt, vi har om, at kommunernes skat skal holdes i ro, er jo, at hvis kommunerne fik uhindret adgang til at hæve skatten, ville det i forhold til at se på de indkomstgrupper, der bliver ramt af en sådan skattestigning, først og fremmest være lavindkomstgrupperne, der bliver ramt.
Kommuneskatten rammer alle, uanset om de tjener meget eller lidt, og derfor ville den vende den tunge ende nedad, såfremt man gav kommunerne frit løb til at hæve skatten.
Vi er derfor store tilhængere af det nuværende skattestop og den stramme styring, og dermed kan Det Konservative Folkeparti anbefale lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-30:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte dette forslag.
Radikale Venstre har fra starten af været modstander af regeringens skattestop, og det er vi fortsat.
For nylig gennemførte Folketinget jo en meget stor skattereform.
Der var delte meninger om og forskellige opfattelser af den her i Folketinget, og den flyttede rundt på milliarder af kroner på måder, som vi har diskuteret ved mange lejligheder.
Nu skal vi så til at lave skattelove igen.
Vi skal gennemføre en lovgivning, der betyder, at hvis man har en indtægt på 200.000 kr., slipper man med 40 kr. mindre i skat om året; har man en indtægt på 400.000 kr., slipper man med 100 kr. mindre i skat om året; har man en indtægt på 600.000 kr., slipper man med 155 kr. mindre i skat – altså i forhold til det øvrige skattesystem totalt minimale beløb.
Det er jo oven i købet ikke sådan, at det er de mennesker, der bor i kommuner, der har fået skatten sat op, som får kompensationen, nej, vi får alle sammen kompensation.
Jeg bor i en kommune, der ikke har fået nogen skattestigning, og jeg skal altså have en kompensation, fordi andre har fået det.
Derfor er vi imod, og jeg må sige, at jeg også ser lovforslaget som et udtryk for denne regerings hang til detailstyring helt ned i det absurde.
Det giver ingen mening fordelingspolitisk eller på anden måde at gennemføre et sådant lovforslag, i betragtning af hvorledes skattepolitikken på andre områder griber fundamentalt ind i menneskers liv og tilværelse, og så er der vel ikke mening i at detailregulere på den måde, som her sker.
Vi stemmer ikke for dette lovforslag.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Vi synes også som den radikale ordfører, at det er fuldstændig tåbeligt, at man hvert år laver det her system med, at man, når kommunerne hæver skatterne for at prøve at klare bare en lille del af de øgede udgifter, som regeringen og Dansk Folkeparti pålægger dem til øget bureaukrati, så går ind og sænker bundskatten for alle med et minimalt beløb.
Hvis man endelig ville kompensere, hvorfor sendte man så ikke penge direkte til de kommuner, der ellers ville hæve skatterne?
Så ville det i det mindste komme de borgere til gode, ved at de så ikke behøvede at få en skattestigning i de kommuner.
Det, der sker, er jo, at hvis man er fattig og bor i en fattig kommune, kommer man til at betale mere skat, mens man, hvis man er rig og bor i en rig kommune, får en skattelettelse.
Det synes vi er dybt uretfærdigt, og det vil vi absolut ikke stemme for.
Jeg ved godt, at bankdirektørerne kan være rimelig sikre på at have en god økonomi; man skal nok sørge for fra Venstres og Konservatives og Dansk Folkepartis side, at bankdirektørerne kan sove roligt.
Men jeg har altså svært ved at se, at almindelige familier i Danmark kan sove roligere, hverken med det her lovforslag eller med alle de øvrige ting, som kommer fra regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi skal senere i dag behandle en lang række lovforslag, hvor man skærer ned og skærer ned over for nogle af de mest udsatte grupper – vores arbejdsløse og vores syge, efterlønnerne, flygtninge, når de bliver pensionister.
Det er altså ikke de familier, der kan regne med, at de skal have tryghed i deres økonomi.
Ude i kommunerne er der masser af familier, der oplever, at man hæver brugerbetalingen alle de steder, man overhovedet kan komme til det.
Det er altså heller ikke de familier, der skal have tryghed i deres økonomi.
Det er en meget, meget lille del af befolkningen, de allerrigeste i de allerrigeste kommuner, som regeringen og Dansk Folkeparti mener skal have tryghed i økonomien, mens alle andre ikke skal, og det vil Enhedslisten ikke være med til at støtte.
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Tak for det.
Jeg kunne forstå, at fru Line Barfod og Enhedslisten ikke støtter forslaget og samtidig gerne vil værne om familiernes økonomi, hvad angår skat.
Hvor meget vil fru Line Barfod tillade kommunerne at hæve skatten med?
Tak for det.
Hvis vi kigger på provenueffekterne af de enkelte delelementer, vil vi se, at det, man ikke ønsker at støtte, er noget, der giver provenu til staten, og det, man ønsker at støtte, er noget, der koster staten penge.
Kan ordføreren ikke se det finanspolitisk uholdbare i, at man ikke ønsker samlet set at finansiere de forslag, man står og taler for oppe på talerstolen?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg forholder mig til det lovforslag, der ligger her og nu, og jeg kan fortælle, at i al den tid, Venstre og Konservative har siddet på regeringsmagten med Dansk Folkeparti som støtteparti, har det været gratis at klage.
Det er jo kun nu, fordi regeringen har lavet en elendig lovgivning omkring miljøgodkendelser i husdyrbruget, at der pludselig kommer så mange klager.
Så ved jeg jo godt, at Venstre og Konservative har kammeraterne ovre fra landbruget på nakken.
Nu må I få stoppet det her, siges der.
Men i stedet for at lave en bedre lovgivning, skal det gå ud over dem, der klager.
Men dem, der klager har ret.
Før man kan dokumentere noget som helst andet, før kan der ikke blive tale om et gebyr, for der er ikke de der åbenlyst grundløse sager, de findes ikke.
Det er ikke dem, man kommer til at ramme med det her lovforslag.
Det er rimelige klager, som oven i købet kammeradvokaten har sagt er rimelige.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-30:
Men det, jeg kan forstå, når jeg læser om lovforslaget, både bilagene og de her artikler, som ordføreren også henviste til, er, at nogen jo har påpeget det her problem for et par år tilbage.
Ved ordføreren, hvornår der første gang er givet besked til et eller flere ministerier om, at det her var et problem?
Altså, hvor længe har man vidst blandt ministrene, at der var et problem her, som man var nødt til at forholde sig til?
Ved ordføreren det?
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Ministrenes viden og kendskab kan jeg af gode grunde ikke udtale mig om.
Det synes jeg næsten vil være for meget at forlange og måske næsten også grænsende til det lige lovlig spåkoneagtige, så det tror jeg ikke vi kan komme nærmere.
Det spørgsmål synes jeg fru Meta Fuglsang skal stille til de relevante ressortministre.
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Den sidste udtalelse fra ordføreren om Socialdemokraternes ønske om ro omkring skatten for boligejerne synes jeg næsten vi skal lade stå for sig selv og tale for sig selv.
Det, der egentlig får mig til at stille et spørgsmål nu her, er, at jeg bed mærke i, at ordføreren havde meget travlt med at slå fast, at det var Skatteministeriet, der havde foretaget ulovlig opkrævning af skatter.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant at vide – nu havde ordføreren jo selv en masse gode spørgsmål, som vi skal stille her i løbet af udvalgsarbejdet – hvem er det, der har lavet beregningspraksis siden 2005?
Og herefter: Hvem er det, der har fulgt den beregningspraksis siden 2005?
Er det Skatteministeriet, eller er det kommunerne?
Bare så vi lige sådan er helt på det rene med, hvor vi er henne.