runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2014-04-04:
For det første er jeg glad for, at ministeren erkender, at det var en fejl, når den socialdemokratiske regering i sin tid skrottede den daværende trafikminister Kaj Ikasts plan om at elektrificere jernbanen og i stedet for besluttede at købe dieseldrevne, arkitekttegnede IC4-tog.
Det skulle man aldrig have gjort, vil jeg sige til ministeren.
Men nok om det.
Da vi besluttede os for den målsætning, der handler om timeplanen, var en af grundene til, at det lå sent at investere i jernbanen mellem Odense og Aarhus og opgradere den, at vi skulle have pengene til den del, men det var også, at vi skulle afvente planer for trafikken mellem landsdelene som f.eks., om vi skulle have en Kattegatbro.
Når man nu gennemfører det på nuværende tidspunkt, er det så, fordi man har skrottet planerne om en Kattegatforbindelse – for det er jo klart, at det ikke giver nogen mening at opgradere banen mellem Odense og Aarhus til så hurtige tog, hvis togene mellem København og Aarhus og Aalborg til sin tid skal være via en Kattegatforbindelse?
Så er der disponeret der, eller hvad er grunden til i forhold til planerne om trafik mellem landsdelene, at man allerede nu beslutter sig til at opgradere jernbanen – jeg understreger, at jeg er tilhænger af timeplanen?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Det tror jeg så at jeg vil anbefale hr. Andreas Steenberg, inden han kaster sig ud i et kæmpe forsvar for Vejlefjordbroen.
Det er et enormt kuperet område, og det bliver en meget, meget stor og vanskelig sag at lave broen over Vejle Fjord plus – og det er sådan set bare det, som jeg også synes, at det kunne være interessant at høre hr. Andreas Steenberg om – at området er totalfredet.
Har det nogen betydning, eller er det kun, når Det Radikale Venstre i andre sammenhænge diskuterer fredninger, at man er optaget af det?
Er man optaget af det her, eller er det bare, om man så må sige,
symbolpolitik?
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
Jeg har været forbi og har gået en tur.
Jeg tror ikke, at jeg har været ude at se alle områderne.
Det må jeg indrømme.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Nu valgte hr. Andreas Steenberg jo selv at begynde at diskutere Vejlefjordbroen.
Det er jo altid et spændende tema.
Har hr. Andreas Steenberg selv haft lejlighed til at se, hvordan området ser ud?
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
Der er lavet en samfundsøkonomisk analyse.
Den ligger på lidt over 5 pct., dvs. at hver gang vi investerer 100 kr., får vi 5 kr. tilbage om året.
Jeg vil bare sige, at det er væsentligt mere rent samfundsøkonomisk, end Venstres ordfører lover i mange vejprojekter.
Jeg glæder mig til invitationen.
Det kan være, at hr. Troels Lund Poulsen inviterer mig ud på en gåtur i Vejle.
Det vil jeg se frem til.
Vi har jo også sammen med Venstre stemt for hele projektet ved Silkeborg, hvor der også er fredet natur, og det er på samme måde ved Storåen ved Holstebro.
Det er jo rigtigt, at vi der har valgt at sige, at vi for at få noget, der gavner samfundet, og for at få en infrastrukturinvestering kan blive nødt til at føre infrastrukturen igennem et fredet område, for ellers er det jo ikke muligt at lave mere infrastruktur omkring Vejle, fordi der jo er så meget natur, som der er.
Men vi er også rigtig gode til at tage hensyn til naturen.
Jeg har været ude at se motorvejsprojektet i Silkeborg, hvor man faktisk rent fysisk flytter de træer, som flagermusene bor i, for at tage hensyn til dem.
Og det gør vi selvfølgelig også ved Vejle Fjord.
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Nu har der ikke været nogen sådan decideret samfundsøkonomisk analyse af Togfonden DK og timemodellen i den konkrete udformning, som den har her.
Kunne hr. Andreas Steenberg ikke elaborere lidt over, hvis der nu havde været en samfundsøkonomisk analyse, eller hvis hr. Andreas Steenberg skulle lave en sådan i sit eget hoved, være andre områder i den kollektive trafik, hvor nogle af de her 28 milliarder – forudsat at de er der – kunne være anvendt mere hensigtsmæssigt?
Jeg kender jo Det Radikale Venstre som et utrolig påholdende parti, altså, at der skal være orden i pengesagerne.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
I dag er en stor dag for dansk jernbane, for lovforslaget, som vi førstebehandler nu, betyder, at arbejdet med regeringens togfond kan gå i gang.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti indgået en aftale om at investere 28,5 mia. kr. i en grøn, hurtig og moderne jernbane.
Vi har i Danmark efter vores opfattelse en håbløst umoderne jernbane, der er langsom og tit er forsinket, fordi infrastrukturen er for ringe og for gammel.
Der er simpelt hen ikke plads nok på vores skinner til at kunne afvikle den stigende togtrafik.
Det giver forsinkelser og for få pladser i togene.
Vi skal øge mængden af baner, så der kan komme flere tog ud at køre, og så vi kan undgå kø og forsinkelser.
Vi bør samtidig ombygge jernbanen, så vi kan køre hurtigere og dermed skabe et konkurrencedygtigt produkt til privatbilismen.
Togfonden DK sikrer netop de hensyn.
På stort set alle strækninger mellem landsdelene i Danmark vil toget med vores investering i dag blive hurtigere end bilen.
Der har været rigtig meget fokus på, at rejsetiden mellem Århus og København bliver 2 timer, men det er ikke kun Århus og København, der bliver tættere bundet sammen.
Rejsetiden mellem eksempelvis Thisted og København bliver afkortet med hele 2 timer med alle de investeringer, vi laver.
Vi bygger ekstra baner på Vestfyn, ved Vejle og i Østjylland, hvor der er flaskehalse.
Det skal sikre, at togene kan køre hurtigere, men ikke mindst, at der er plads nok på skinnerne til togene, så de ikke skal vente på hinanden og blive forsinkede.
Togfonden DK indeholder også en anden vigtig mærkesag for Radikale Venstre, nemlig elektrificering til godt 9 mia. kr.
Det betyder, at vi kan køre med eltog på strøm fra vindmøllerne i stedet for som i dag på diesel.
Vi forventer også, at vi kan købe nogle tog, der virker, fordi de fleste andre lande kører med eltog.
Så vi bør kunne finde noget, der er mere afprøvet end IC4, og som virker.
Eltog vil også mindske CO2-udledningen med ¼ mio. t, så derfor bidrager Togfonden DK også til vores grønne ambitioner.
Til sidst vil jeg sige, at jeg er helt enig med hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Lars Barfoed, da de i 2008 skrev i en kronik i Jyllands-Posten: » I fremtiden skal den kollektive transport løfte det meste af væksten i trafikken.
Derfor skal det være nemmere, hurtigere og mere attraktivt at rejse med tog.
Og derfor er den grønne linje i VK-regeringens investeringsplan en massiv satsning på skinner frem for asfalt.«
Der bliver også nævnt, at flagskibet er den såkaldte timemodel.
Det var altså i 2008.
I dag er jeg ikke enig med de to Lars'er, for de mener nemlig ikke mere det samme.
De stemmer, som vi tidligere fik frem i debatten, nemlig ikke for det lovforslag her.
Så meget for især Venstres ord om, at Venstre ikke skifter holdning.
Det kan vi jo se her at man gør.
Radikale Venstre står stadig væk ved den timemodel, som vi sammen med Venstre lagde visionen for, og derfor støtter vi i dag lovforslaget med stor glæde.
Kim Christiansen (DF), 2014-04-04:
Det er jo lidt et angreb, dels på min formand, dels på mig, og jeg tror, at hverken jeg eller min formand agerede mere marionetdukke, end vi somme tider har set Enhedslisten gøre, når de skulle ud og ringe til hovedbestyrelsen.
Så det er det korte svar på det.
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Jeg kan forstå, at hr. Henning Hyllested glæder sig over at have trukket regeringen i den rigtige retning, således at man nu kan beskatte udkommet af udenlandske investeringer i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Men med bl.a. høringssvaret fra Vejle Kommune kan jeg ikke forestille mig andet – jeg tror heller ikke, hr. Kim Christiansen kan forestille sig andet – end at vi selvfølgelig beslutter os for, at det skal være rigtig jernbane, der skal gå fra Vejle til Billund.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi vi i slutfasen af forhandlingerne om Togfonden DK jo var udsat for et, ja, jeg kaldte det dengang et cirkus, hvor jeg ikke helt kan forstå, hvorfor Dansk Folkepartis formand pludselig agerede marionetdukke – det er måske et hårdt udtryk – for Vejles borgmester i den forbindelse.
Karsten Hønge (SF), 2014-04-04:
Venstre, De Konservative og Liberal Alliance stod afklædte tilbage, da forliget om timemodellen kørte fra perron.
Hvordan ser disse privatbilismens og oliekapitalens førsteelskere så ud uden tøj på?
Det er et noget trist og nedslående syn, når de sådan afsløres i manglende vilje til at binde det danske samfund sammen med flere og bedre tog til tiden.
De taler for bedre togdrift, men hverken passagerer, uddannelsesinstitutioner eller arbejdspladser kan leve af ord alene.
Vi kan vel i dag egentlig bare nøjes med at sige tillykke til hinanden og først og fremmest tillykke til Danmark, for i dag tages de første konkrete skridt til at virkeliggøre en stor vision.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-04:
Jamen både hr. Martin Geertsen og også nu forhenværende politisk ordfører fru Ellen Trane Nørby har jo garanteret, at Venstre støtter alt, hvad der er i Togfonden DK.
Det synes jeg at seerne og vælgerne skal vide.
Derfor er der jo ikke noget med, at Venstre ønsker at tage f.eks. Vejlefjordbroen ud.
Der har været meget fokus på, at Vejlefjordbroen er dyr, i forhold til at det er 8-10 minutter, men det afgørende for os med Vejletogbroen er sådan set ikke tidsbesparelsen, det er, at man får mere kapacitet omkring Vejle, hvor der jo både kommer tog fra Århus, Ålborg, Frederikshavn, fra Struer og nu også fra Billund og selvfølgelig fra Odense-København.
Der har vi altså et problem i dag med at få afviklet trafikken omkring Vejle Station.
Det vigtigste er at få mere kapacitet omkring Vejle, så togene ikke bliver forsinket.
Så nej, jeg synes ikke, vi har købt noget for dyrt.
Jeg synes, det er nogle rigtig gode investeringer, og jeg er glad for, at Venstre støtter visionen, dog ikke finansieringen.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Ja, det tror jeg faktisk de gør.
Det er i hvert fald intentionen, og jeg tror faktisk også, at de gør det.
Jeg kan se, at man jo også i det hele taget har forsøgt at speede processen op, så folk ikke kommer til at hænge på det i så lang tid.
Så har man godt nok lavet nogle formuleringer om, at det kan forlænges med 10 år.
Det er faktisk noget af det, vi vil spørge til i udvalgsbehandlingen, for det synes vi ikke helt harmonerer med det.
Så kan det jo pludselig blive en 20-årig periode, og så er man sådan ligesom lige vidt i forhold til nogle af de eksempler, vi kender fra mange af de planlagte motorvejsbyggerier, hvor man jo ikke har fået fastlagt linjeføring og derfor har bundet folk op.
Så det er noget af det, vi vil gå ind i i udvalgsbehandlingen.
De der særlige forhold, der skal gøre sig gældende, må jo være i forbindelse med sygdom og alder, og hvad man kan tænke sig.
Og jeg tror da, at det her under alle omstændigheder vil være en forbedring.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Jeg ved ikke, om det er, fordi taletiden for hr. Henning Hyllested slap op, men der var også et spørgsmål om ekspropriation.
Og mener hr. Henning Hyllested, at de ting, der står i lovforslag L 173, stiller de berørte lodsejere tilstrækkelig godt i forhold til det, som jeg vel tror har været regeringens intention, nemlig at man vil give bedre mulighed for ekspropriation for de mennesker, der bliver berørt?
Martin Geertsen (V), 2014-04-04:
Jeg skal bare høre hr. Henning Hyllested om, hvor meget det på en skala fra 1 til 10 glæder Enhedslisten og hr. Henning Hyllested, at man har trukket regeringen i den – i anførselstegn – rigtige retning, for så vidt angår finansieringen.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Det vil være omkring et 10-tal, hver gang det lykkes os at trække regeringen til venstre; det er klart.
Det har vi haft vores enorme hyr med; det er jo ingen hemmelighed.
Så når det endelig sker, er det godt.
Det her har der været rigtig bred enighed om mellem den daværende regering, hvor SF indgik, Enhedslisten og Dansk Folkeparti, som sluttede sig til – ikke mindst på grund af finansieringen.
Så der har været bred enighed, og det er en bred aftale, og vi glæder os selvfølgelig over, at regeringen her i modsætning til på så mange andre områder har valgt rigtigt.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for det.
Man kan jo være politisk uenige om mange ting, men jeg vil gerne kvittere for det.
Jeg synes faktisk, at det var en meget fyldestgørende ordførertale, hr. Henning Hyllested holdt.
At jeg ikke var enig i særlig meget af det, er så, hvad det er.
Spørgsmålet handler om Vejlefjordbroen for mit vedkommende og for den sags skyld også om ekspropriation.
Mener hr. Henning Hyllested, at de ting, der er taget med i det her lovforslag, og som skal styrke muligheden for, at man kan få eksproprieret sin ejendom, er gode nok i forhold til de mennesker, der måtte blive berørt eller potentielt blive berørt?
Hr. Henning Hyllested siger, at man nu har set nogle faktaark.
Ja, de faktaark tror jeg også jeg har set, og de siger jo ikke noget som helst om den linjeføring.
De siger lidt om, hvor det potentielt kan være.
Men hvis man har bevæget sig i området – det ved jeg ikke om hr. Henning Hyllested har haft mulighed for, og jeg vil gerne spørge hr. Henning Hyllested, om han har haft mulighed for at besigtige området – så tror jeg ikke, at det er sådan en walk in the park-tur.
Det er faktisk ret besværligt at lave en linjeføring i det område, fordi der er så store niveauforskelle.
Der er en anden ting, jeg vil spørge hr. Henning Hyllested om.
Hr. Henning Hyllested nævner jo selv, at der kan blive problemer omkring Vejle Fjord, og det opfatter jeg på den måde, at hvis der bliver udfordringer omkring anlægget omkring Vejle Fjord, så er Enhedslisten villig til at se på, om der skal laves en alternativ model.
Karsten Hønge (SF), 2014-04-04:
Jeg tror, at vi med det her lovforslag kan være med til at give noget mere sikkerhed.
Jeg synes, at vi for ofte har oplevet en helt uholdbar situation ved linjeføringer og andre situationer, hvor mennesker ikke har vidst, om de kunne blive boende eller skulle sælge deres ejendom, og hvis de alligevel skulle sælge den, kunne de ikke sælge den, fordi det ikke bliver ført ud i livet.
Så SF's udgangspunkt er at gøre det så enkelt og så let gennemskueligt for borgerne som muligt og med mest mulig retssikkerhed.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for det.
Det er jo i hvert fald interessant at høre, og det får vi nok lejlighed til at diskutere yderligere.
Er hele spørgsmålet om ekspropriation noget, som SF er optaget af i forhold til de beboere, som jo kan blive ramt, og som kan blive holdt som gidsler i rigtig, rigtig mange år, hvis der bliver udfordringer i forbindelse med linjeføringen?
Hvad er SF's holdning til det?
Karsten Hønge (SF), 2014-04-04:
Jeg forstår da fint, at der er diskussioner om linjeføringer for tog.
Der er jo meget ofte konflikter mellem naturhensyn og hensyn til almenvellets interesser, og Vejlefjordbroen er jo en af dem.
Det er jo meget ofte en afvejning af, hvor nænsomt vi kan gå til en linjeføring i forhold til de naturinteresser, der er.
I den konkrete situation mener vi, at det vejer tungere, at vi får den kollektive trafik over Vejle Fjord til at fungere godt.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Tak for en meget kort tale, i forhold til hvor vigtigt det her område er og også har været for SF.
Når man tænker på, at SF har lagt mange kræfter i det her, kan det jo undre, at det kan gøres så kort.
Men respekt for det.
Mit spørgsmål vedrører sådan set, at hr. Karsten Hønge jo er kendt for, at han tager baglandet i SF meget alvorligt: Hvad er hr. Karsten Hønges kommentar til, at SF i Vejle jo er lodret imod broen over Vejle Fjord?
Christian Langballe (DF), 2014-04-08:
Jeg kan helt tilslutte mig den konservative ordførers undren, og så vil jeg i øvrigt sige: Hvad skal det hele til for?
Altså, når man er 18 år, kan man alligevel få statsborgerskab uden overhovedet at have ydet noget.
Jeg synes, at det er lidt linjen fra 1983, man begynder at genindføre, når man lukker op.
Bare det, at man vil til at gøre statsborgerskabet til sådan et rent administrativt anliggende for danske myndigheder, der kan sætte et gummistempel, synes jeg er utrolig bekymrende.
Jeg synes, det er mærkeligt, for med hensyn til at gennemføre folkeskolen på et vist niveau, dispenserer vi allerede i Indfødsretsudvalget, hvis vi kan se, at det er gjort tilfredsstillende – i hvert fald gør nogle det.
Men det, man gør nu, er, at man siger, at hvad enten det er det ene eller det andet, så kan personer under alle omstændigheder få statsborgerskab, når de er 18 år.
Så er der jo ikke nogen krav, ud over at man selvfølgelig skal holde sig ude af kriminalitet.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-08:
Men der er jo børn med alverdens forskellige baggrunde, der laver ballade.
Der er såmænd også børn, der er født af danske forældre, som har haft danske forældre i generationer, som laver ballade, som mobber andre børn, som udsætter andre børn for grimme ting.
Og der er børn, som har en anden baggrund, men som er født her i landet, og som har forældre, som kommer lidt mere eksotiske steder fra, og som absolut opfører sig ordentligt.
Jeg synes ikke, man bare kan skære børnene over én kam.
Men det, vi gør med det her, er jo lige præcis at belønne dem, der opfører sig ordentligt, dem, der følger med i skolen, dem, der ikke begår kriminalitet, og sige til dem: Der er faktisk en gulerod til jer.
Den gulerod tror jeg kan få flere til at synes, at det er en god ting at opføre sig ordentligt, og derfor synes jeg også, det er fornuftigt.
Tom Behnke (KF), 2014-04-08:
I forhold til det med, at hvis der er en god grund til, at man ikke har kunnet bestå folkeskolens afgangseksamen – det fremgår jo, når man kommer lidt længere ned, for der står så i stk. 3, at der rent faktisk er nogle muligheder for, at man kan give en dispensation, og selvfølgelig skal der være det – vil jeg sige, at udgangspunktet da må være, at vi har en forventning om, at de, der går i folkeskolen i 9 eller 10 år, rent faktisk får noget ud af at være der, og at man som minimum er i stand til at bestå eksamen.
Alle kan jo læse den nye lovparagraf, og enhver kan sige: Okay, så er det jo ligegyldigt, om jeg følger med i folkeskolen.
Og jeg synes, at med de tegn, vi ser rundt i folkeskolen i dag, med mange tosprogede med anden etnisk baggrund osv., med al den ballade, mange af dem laver, så er der jo en mangel på respekt for vores folkeskole i forvejen.
Det bliver jo ikke bedre af, at man laver sådan en bestemmelse her, hvor man siger: Du skal leve op til eksamenskravene, men hvis du ikke gør, er det lige meget, du får statsborgerskab alligevel.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-08:
Det her handler om børn og unge, som er født og opvokset i Danmark, som har været her i mindst 12 år, som har været her i 5 ud af de seneste 6 år, som ikke har fået en bøde på 3.000 kr. eller derover, som ikke har fået 20 dagbøder og overtrådt straffeloven, som ikke har fået en bøde for spirituskørsel, som ikke har fået en bøde for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer, som ikke har fået en bøde for overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13, som ikke har fået en betinget eller ubetinget frihedsstraf eller blevet idømt forvarings-, anbringelseseller behandlingsdom eller fået en ungdomssanktion, som ikke er meddelt tiltalefrafald med vilkår, og som ikke er meddelt advarsel efter lov om euforiserende stoffer, og som ikke er sigtet for en lovovertrædelse.
Altså, sagt med andre ord: Vi ønsker sådan set stadig væk at have nogle ret og rimelige betingelser for, hvad der skal til, men omvendt synes vi også, at det er rimeligt nok, at man møder børn og unge, som er født og opvokset her, og giver dem mulighed for at erhverve dansk indfødsret allerede tidligere, hvis de består folkeskolens afgangsprøve.
Det er stadig noget helt særligt at få dansk statsborgerskab, men det, der er anderledes og det, der har været vores grund til at lave den her totrinsraket, har været at sige til unge mennesker, at vi sådan set gerne vil give en belønning, en gulerod: Hvis man opfører sig ordentligt, hvis man følger med i skolen, hvis man ikke begår kriminalitet, hvis man er ligesom alle sine andre klassekammerater, så vil man få mulighed for at erhverve et dansk pas, man kan få et dansk statsborgerskab, man kan tage med på studietur, man kan mange ting.
Det gør tilværelsen meget lettere, og det er på eller anden måde også et godt signal at sende til de børn, altså at lykkes de med deres skolegang, er der den her gulerod, der venter i den anden ende.
Så er spørgsmålet selvfølgelig det opfølgende, som hr. Tom Behnke så ikke nåede at stille, men som jeg nu kan svare på: Hvad så når de bliver 18?
Hvorfor skal de så lige pludselig have statsborgerskab, hvis de ikke har fulgt med i skolen?
Der kan jo være årsager til, at man har haft svært ved at følge med i skolen, og derfor har vi lavet erklæringsmodellen, men vi må også have en ambition om, at vores folkeskole bliver sådan, at vi ikke efterlader nogen børn tilbage på bagperronen, og at der i fremtiden ikke bliver født børn i Danmark, som vokser op her, og som vi ikke formår at få givet en forholdsvis ordentlig barndom.
Det synes jeg da vi må have som fælles målsætning.
Tom Behnke (KF), 2014-04-08:
Tak for det.
Jeg lagde meget mærke til, at ministeren – ligesom den socialdemokratiske ordfører – gjorde meget ud af at understrege , at det er noget helt særligt at få dansk statsborgerskab, og så fortsatte ministeren og sagde, at derfor er der krav om, at man skal have bestået folkeskolens afgangseksamen.
Så nævnte ministeren en hel masse ting med, at man heller ikke må være kriminel osv.
Det lagde jeg mærke til, for der er jo en anden mulighed for, at man ved erklæring kan få dansk statsborgerskab, og det er det, at man er fyldt 18 år.
Der vil jeg bare høre: Hvad er det, der sker i det tidsrum – altså hvad er det, der gør, at når man går fra at være 17 til at være 18 år, er det pludselig ikke afgørende, at man har bestået folkeskolens afgangseksamen?
Så er det ikke længere noget helt særligt at få dansk statsborgerskab, så er det bare noget, vi giver
Christian Langballe (DF), 2014-04-08:
Prøv nu lige at høre her.
Jeg synes, barren er sat alt for lavt med karakteren 02, men hvis man først stiller nogle krav og så efterfølgende siger, at folk alligevel ikke behøver at opfylde de krav, for når de bliver 18 år, får de statsborgerskab alligevel, så er det jo ikke noget krav.
Så er der jo overhovedet ikke nogen krav.
Så er det jo bare et gummistempel, man sætter, og så kører møllen.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-08:
Tak for det.
Det er jo, fordi det er så ualmindelig naivt, hvad ministeren står og siger oppe fra Folketingets talerstol.
Man kan jo i realiteten koge det ned til: vi giver dem et statsborgerskab, så bliver de nok glade, og så kommer vi til at få en rigtig god integration.
Det er da så hamrende naivt!
Har Socialdemokraterne slet ikke lært noget af tidligere tiders fejltagelser på udlændingeområdet?
Vi kan ikke bare blive ved med at give; vi bliver også nødt til at kræve, at folk rent faktisk leverer noget til samfundet, for at vi så kan sige, at de er fuldgyldige medlemmer af samfundet.
Sådan en argumentation bider overhovedet ikke på justitsministeren.