runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Vi kan støtte lovforslaget og mener, at vi faktisk her har et rigtig godt eksempel på nytten og værdien af internationalt samarbejde.
Det centrale moment er, som det er blevet fremført af flere af ordførerne, hvorvidt vi kan notere det forsætlige element eller kan præcisere det på en sådan måde, at det giver mening i forhold til de retssikkerhedskrav, man altid må stille i sådanne sager.
Vi har også hørt, hvordan forskellige kulturelle forskelle kan betyde, at man definerer området forskelligt, og jeg synes, det er vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet får en meget klar beskrivelse af, hvordan man kan konkretisere det forsætlige element.
Vi vil gerne støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-01-20:
Der er ingen tvivl om, at noget af det værste, et barn kan blive udsat for, er seksuelle overgreb, og derfor er det rigtig vigtigt, at vi gør en stor indsats for at bekæmpe seksuelle overgreb.
Derfor håber jeg også, at det, der er blevet sagt i dag om forebyggelse, ikke bliver ved de fine ord, men at der rent faktisk også bliver sat ind med langt mere forebyggelse end i dag.
Det handler om hjælp til ofre og mulighed for, at alle kan få psykologhjælp med det samme.
Jeg tror på, at et Barnets Hus - som Socialudvalget for nogle år siden var oppe at se i Island, som man har i flere af de nordiske lande, og som et samlet Nordisk Råd har rekommanderet at vi bør have alle steder - også vil kunne være en klar styrkelse både for hjælpen til ofrene og for, at man meget hurtigt kan sikre beviser og dermed have en større mulighed for også at få dømt dem, der har begået overgrebene.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi sikrer behandling til gerningsmændene, også der, hvor gerningsmændene selv er børn som i projekt »Janus«, der er omtalt i lovforslaget, og sikrer, at det er en permanent støtte, der er til sådan nogle projekter, så de ikke bare falder væk efter få år, når satspuljefinansieringen eller andet bortfalder, men at vi faktisk sikrer, at man permanent har de muligheder, ligesom man bør have langt flere behandlingstilbud til dem, der kunne finde på at begå overgreb, så vi forhindrer, at overgrebene bliver begået.
Selvfølgelig skal vi så også sikre, at vi kan straffe dem, der begår overgrebene.
Derfor er vi også meget positive over for det forslag, der ligger her.
Vi har så, ligesom flere andre ordførere har været inde på, nogle ting, som vi gerne vil have uddybet under udvalgsarbejdet, dels i forhold til det her med, at man tilfældigt kommer forbi hjemmesider, dels i forhold til det, fru Karina Lorentzen rejste om billeder med et kunstnerisk udtryk; vi har set store debatter i andre lande om, hvorvidt der er tale om børneporno eller ej.
Derfor mener jeg, at vi under udvalgsarbejdet bliver nødt til at få en eller anden afklaring af, hvad det betyder for vores definition af, hvornår noget er børneporno, hvis vi går ind og laver den her lovændring.
Kommer det til at have en indflydelse, så nogle af de ting, vi i dag overhovedet ikke kunne finde på at opfatte som børneporno, vil blive opfattet som børneporno i andre lande, eller kan det give os en større forpligtelse til at straffe nogle mennesker i Danmark?
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi under udvalgsarbejdet lige får sikret, at det ikke får nogen utilsigtede konsekvenser.
Men da vi jo er enige om alle de her ting, går jeg ikke ud fra, at det giver de store problemer.
Derfor synes jeg, det kunne være godt, hvis vi under udvalgsarbejdet også kunne få en snak om forebyggelse og se på, hvad vi gør for at styrke den del af det, for det mener jeg altså ikke at vi er gode nok til i dag.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-20:
Det er da klart at foretrække, at de, der skal deltage, er enige, og at man søger at opnå en enighed.
Det, vi i forskellige EU-sammenhænge taler om, er, at der kan være god grund til på visse områder og i det forstærkede samarbejde, som EU jo er set i relation til Europarådet, at man i en lang række situationer benytter sig af flertalsafgørelser for at bringe samarbejdet videre.
Så tæt har jeg ikke fulgt tilblivelsen af den her konvention.
Jeg ved jo ikke, hvor mange hæle og hvor mange tæer man har måttet skære for at nå frem til det her resultat, men jeg vil tillade mig at glæde mig over, at det så, i modsætning til hvis det nu havde været i EU-regi, med en enkelt undtagelse kommer til at dække hele Europa.
Det er selvfølgelig en styrke for den her konvention, og jeg ser ikke nogen konflikt mellem det synspunkt og så det at støtte flertalsafgørelser i forskellige sammenhænge på EU-niveau.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-20:
Jeg er glad for, at også Det Radikale Venstre kan være med i den brede enighed, der er, om selve indholdet af det her forslag, som klart vil forstærke indsatsen mod børneporno.
Men det forslag her, som hr. Morten Østergaard altså står og roser og siger er rigtig godt, er faktisk opnået ved enighed.
Jeg vil bare høre, hvordan det hænger sammen med, at Det Radikale Venstre i EU-sammenhæng konstant og uden ophør ønsker, at man skal kunne træffe flertalsafgørelser.
Viser det her forslag, som jeg forstår Det Radikale Venstre støtter, faktisk ikke meget klart, at det sagtens kan lade sig gøre at lave rigtig fornuftige regler, selv om alle skal være enige?
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Nu skal vi jo ikke snakke ret meget med regionspolitikere, før vi godt ved, at de med deres forståelse af virkeligheden ved, at de 25 mia. kr. ikke kommer til at række.
De skal jo også finde noget i den almindelige drift.
Det er det, de alle sammen fortæller os, og jeg er sikker på - og jeg ved, at det siger de også i Nordjylland, hvor fru Birgitte Josefsen kommer fra og en gang imellem snakker med nogle af dem - at det ikke er sådan, at man har en stor pulje penge til den øvrige del.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jamen jeg kan sige, at vi er lige så optagede i Venstre netop af det spørgsmål, som fru Lise von Seelen er.
De 25 mia. kr. er 25 mia. kr. i ekstra midler, der gives lige nøjagtig til det, der hedder akut på sygehusområdet.
De er simpelt hen dedikeret til det, der hedder sygehuse med akut behandling.
Vi skal nemlig sikre, at vi stadig væk har en høj kvalitet i de nærsygehuse, som skal tage sig af de mindre specialiserede områder, og det er jo mange gange eksempelvis sygehuse med elektiv behandling eller sygehuse med almenmedicinske afdelinger.
Så hvis man nu ville forholde sig helt konkret til, hvad der er blevet sagt om de 25 mia. kr. De er beregnet til at få løst opgaven vedrørende akutfunktionerne, altså sygehusene med akutbehandling.
Derudover bliver der jo sat midler af - og er sat midler af, for det er jo en løbende proces - til at højne hele den præhospitale indsats og til at få styrket hele det medicinske område.
Det er eksempelvis noget af det, der er med i finansloven, som jeg er glad for, at alle her i salen på nær et parti har stemt for.
Det glæder mig, at vi er enige i den bane.
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Fru Birgitte Josefsen nævner i sin ordførertale, at det handler om tryghed, og at der skal være kvalitet i ydelserne.
Det, at man samler specialerne, vil naturligvis give et løft på det område, men det betyder også, at vi får en række andre sygehuse, som ikke skal varetage akut beredskab-opgaven, men som har andre opgaver.
For der er jo kun de 25 mia. kr.
Hvordan vil fru Birgitte Josefsen sikre, at de hospitaler, som også skal have høj kvalitet, kommer til at fungere godt i den her model med sølle 25 mia. kr. til hele denne kolossale omlægning af vores sundhedssektor?
Hvordan i alverden skal vi sikre, at alle hospitaler får et løft ved den her lejlighed?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Hvis det er artiklen i Nordjyske, hr. Per Clausen mener, kan jeg i hvert fald sige, at jeg overhovedet ikke har udtalt mig om, hvorvidt jeg er uenig med ekspertpanelet.
Slet ikke.
Så jeg synes, at hr. Per Clausen lige skal gå tilbage og læse, hvad der helt konkret står i Nordjyske i dag.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Nu har jeg jo her i morges kunnet læse i et nordjysk dagblad, at fru Birgitte Josefsen på ét område er uenig med ekspertpanelet.
Kunne man ikke forestille sig en række andre områder, hvor ekspertpanelet havde taget fejl eller måske havde blandet sig lidt for detaljeret i sagen, og hvor fru Birgitte Josefsen kunne give ministeren det gode råd, at han i den slags tilfælde skulle lytte til, hvad regionerne sagde?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Som jeg har været inde på, er Erik Juhl-udvalgets arbejde en udløber af en aftale, der er indgået mellem regeringen og Danske Regioner, og Erik Juhl-udvalget har sådan set løst den opgave, som man har bedt dem om at løse.
Det videre forløb er så et forhandlingsforløb, og der er det jo op til de enkelte regioner sammen med regeringen at nå frem til et resultat både for regionerne som helhed og for den enkelte region.
Jeg har stor tiltro til, at de regionesmedlemmer, som vi har valgt ude omkring, kan løse den opgave.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg vil godt følge lidt op på det her spørgsmål og spørge fru Birgitte Josefsen, om hun ikke er enig i, at det fremgår af ekspertpanelets rapport, at man opstiller nogle forudsætninger og opstiller nogle anbefalinger, og at de skal opfyldes, for at man kan få adgang til de her penge.
I den sammenhæng vil jeg godt spørge fru Birgitte Josefsen: Mener hun, at det kan være rigtigt, at sådan et ekspertpanel går meget detaljeret ind i forhold til en region og siger, at de ikke skal bygge et nyt sygehus, de skal renovere det gamle, for det ved ekspertpanelet meget bedre, end de gør?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Nu er det jo sådan, at vi alle ved, at der skal pågå en forhandling mellem regeringen og Danske Regioner, og jeg kan til hr. Flemming Møller Mortensens oplysning sige - det er sådan set offentligt kendt, for det ligger på diverse hjemmesider - at man starter det arbejde op på mandag.
Der er der møde mellem Danske Regioner og regeringsrepræsentanterne.
Det er jo ikke en del, vi er en del af, det er regeringen og Danske Regioner, for det er Danske Regioner, der er sygehusejere, der er driftsansvarlige på sygehusområdet, så det er der, de forhandlinger skal pågå.
Der er jo ikke nogen, der trækker noget ned over hovedet på nogen som helst.
Det er et forhandlingsmøde og nogle forhandlingsprocedurer, der skal pågå, og så er det jo ligesom i alle andre situationer sådan, at man må se, hvad der kommer ud af det.
Og jeg har en klar forventning om, at man finder et positivt resultat på de forhandlinger, der går i gang på mandag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Jeg synes jo slet ikke, at det, fru Birgitte Josefsen står og siger her, giver mening.
For realiteten er jo, at regeringen har været ude at sige meget tydeligt, at man i meget høj grad vil lytte til det, Erik Juhl-udvalget har fremlagt i sin rapport.
Er det demokrati, hvis Erik Juhl-udvalget har talt, og det bliver bakket op af regeringen, og det tilsidesætter et enkelt regionsråds fuldstændig faste, enstemmige beslutning om at placere et sygehus ét sted, at Erik Juhl-udvalget så anbefaler sygehuset placeret et andet sted?
Er det demokrati i fru Birgitte Josefsens ører og sind?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Så man kan jo sådan set ikke, mener jeg, finde noget mere repræsentativt end de mange regionsrådsmedlemmer, som er valgt og sidder decentralt placeret rundtomkring i hele landet.
Og det er jo det rigtige sted, man har satset, for det er jo regionerne, der er driftsansvarlige på sygehusområdet, og det er regionerne, der er sygehusejerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Jeg vil gerne spørge fru Birgitte Josefsen om det, sundhedsministeren sagde indledningsvis.
Sundhedsministeren siger, at Erik Juhl-udvalget, som nu har kigget på den overordnede sygehusstruktur i Danmark, og som sundhedsministeren sagde var nedsat af Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, i og for sig er talerør for et repræsentativt demokrati.
Så vil jeg gerne høre Venstres ordfører, hvordan Venstres holdning er til, at det jo i og for sig er en fuldstændig tilsidesættelse af et andet repræsentativt demokratisk valgt organ, nemlig regionsrådene.
Jeg vil bare sige, at i forhold til den fase, sygehusene og regionerne har været igennem, har alle regionerne jo gjort et detaljeret arbejde, hvor regionsrådet er - og mange gange i fuld enighed - blevet enige om den plan, som nu skal være gældende for den region.
De har gjort brug af ekspertise, de har haft det ude i borgerhøringer, og man er nået frem til en entydig beslutning om, hvordan det skal være.
Hvordan harmonerer det i fru Birgitte Josefsens ører, når det ene repræsentative demokrati overgår det andet repræsentative demokrati?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Når vi snakker om de 25 mia. kr., og det er sådan set det, der danner basis for den forespørgselsdebat, vi har i dag, som er rejst med baggrund i den rapport, der ligger, så må jeg præcisere en gang til, at de 25 ekstra milliarder kroner er til at få optimeret i forhold til det, der hedder akutsygehuse.
Så har vi en øvelse i forhold til den præhospitale indsats, i forhold til hele det, der hedder det primære sundhedsområde, og også i forhold til de øvrige opgaver, der løses af regionerne på sygehusene.
Det er jo nogle områder, som vi heldigvis alle er optaget af og har fokus på, og jeg glæder mig da over at kunne konstatere, at man flere steder i det her land bygger nye medicinske afdelinger for at sikre, at man kan højne kvaliteten.
Jeg kan så bruge min egen region som et godt eksempel.
Der har man bygget to nye, store, flotte medicinske afdelinger, en i Hjørring og en i Aalborg, som i den grad har været med til at højne kvaliteten på hele det medicinske område og i den grad har været med til at skabe bedre forhold for både patienter og personale.
Jonas Dahl (SF), 2009-01-20:
Nu er vi jo kommet langt omkring, men jeg vil godt vende lidt tilbage til det med evidens, som vi snakkede om tidligere på dagen.
Ekspertgruppen diskuterede derfor indgående, om en generel systematisk søgning af primær litteratur ville udvide evidensgrundlaget.
Set i lyset af resultatet af gennemgangen af sekundærlitteraturen, ekspertgruppens samlede viden og tidsperspektivet for gennemgang af akutberedskabet var der bred enighed om, at primærlitteraturen generelt ikke ville udvide evidensgrundlaget …«.
Så vil jeg bare gerne spørge Venstres sundhedsordfører: Vil ordføreren anerkende, at der er begrænset evidens for den beslutning, regeringen på baggrund af Erik Juhl-udvalgets rapport er ved at træffe?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jeg er sådan set overhovedet ikke uenig med min statsminister, jeg er faktisk meget enig med min statsminister.
Men jeg er nødt til at sige, at det er regionerne, der er driftsansvarlige på sygehusområdet, og de forhandler økonomi med regeringen.
Hvad angår rapporten her, hvor det er akutsygehusene, det handler om, vil jeg sige, at de starter forhandlinger på mandag.
Og hvad der så videre skal forhandles, er jeg helt sikker på at der bliver taget fat i løbende bagefter.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-20:
Jeg kan godt forstå, at fru Birgitte Josefsen svarer lidt udenom, for det er jo et tricky spørgsmål.
For der er ikke nogen tvivl om, hvad det var, statsministeren sagde under besøget på Skejby Sygehus under valgkampen, noget, som er refereret i Berlingske Tidende den 1. november 2007.
Der fik man altså hurtigt tryllet sig frem til 80-90 mia. kroner, hvoraf der skulle være - og jeg citerer: … en gevinst på 30 mia. kr. som følge af, at arbejdet kan tilrettelægges mere hensigtsmæssigt i nyt byggeri.
Så spørger jeg bare fru Birgitte Josefsen
: Hvad er almindelig logik?
Hvis man skal kunne høste 30 mia. kr. i effektiviseringsgevinster som en følge af nybyggeri, er man så ikke nødt til at have adgang til at investere de 30 mia. kroner?
Og da hele konstruktionen omkring regionerne ligger i en økonomisk spændetrøje, så de er uden egentlig handlefrihed, er man så ikke nødt til at give dem adgang til at lånefinansiere noget af deres nybyggeri, hvis det her regnestykke skal gå op?
Eller er fru Birgitte Josefsen bare uenig med statsministeren?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jamen jeg er nødt til igen at sige, at det, vi taler om nu, er de 25 mia. kr., og det er til akutsygehuse.
Derudover er der jo brug for at investere yderligere i det danske sundhedsvæsen.
Og det er så en opgave, der pågår under nogle drøftelser mellem regeringen og Danske Regioner.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-20:
Det var sådan under valgkampen i 2007, at det jo ikke var 25 mia. kr., der var omdrejningspunktet, nej, det var 80-90 mia. kr., som skulle investeres i nyt sygehusbyggeri, så halvdelen af det danske sygehusareal kunne skrottes til fordel for nybyggeri.
Og for at få det regnestykke til at gå op, var man nødt til at indlægge en effektiviseringsgevinst på 30 mia. kr., som regionerne skulle høste som følge af, at arbejdet kunne tilrettelægges mere effektivt i de nye bygninger.
Der vil jeg bare spørge fru Birgitte Josefsen: Er det ikke rigtigt, at for at man kan høste, må man så?
Derfor er man nødt til, hvis man ønsker at leve op til de løfter, at give regionerne adgang til at lånefinansiere noget af nybyggeriet, for at de kan få de bygninger, der skal give mulighed for en mere effektiv arbejdstilrettelæggelse og i sidste ende de effektiviseringsgevinster, som man så kan bruge til at betale af på lånene med.
Men hvis man ikke vil være med til det, hvordan er det så, man har tænkt sig, at regionerne skal tilvejebringe de 30 mia. kr. i effektiviseringsgevinster, som er en forudsætning for, at regeringen kan leve op til sine valgløfter?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jo, og det jo også derfor, vi har bedt regionerne om at komme med meget udførlige beskrivelser af deres planer, så vi kan se, hvordan sygehusstrukturen skal se ud hele vejen igennem
Men den opgave, de i første omgang kommer til at forholde sig til, er altså akutfunktionen.
Orla Hav (S), 2009-01-20:
For historieskrivningens skyld skal jeg bare sige, at byggeriet i Aalborg blev indviet i 2005 efter en byggeperiode på 5 år og en planlægningsperiode på 3 år og altså er resultatet af en langsigtet aftale med den tidligere SR-regering.
Så er det fastslået.
Angående akutsygehuse vil jeg gerne sige: Er det ikke sådan, vil jeg spørge fru Birgitte Josefsen, at der er en tæt sammenhæng mellem, hvordan vi tilrettelægger det akutte beredskab og de øvrige sygehusfunktioner, og at den sammenhæng gør, at deres indsats og dermed også investeringerne på deres område skal afklares, så man ikke kan betragte akutberedskabet som noget frit i luften svævende?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Orla Hav påpeger, at hvis vi tager den nordjyske del, er aftalen indgået med den tidligere regering.
Men den tidligere regering er også den nuværende regering eller i hvert fald en regering, der hvilede på det flertal, der sidder nu.
Det er jo ikke en aftale, der ligger mere end 7 år tilbage, så har jeg i hvert fald ikke hørt efter i timen i de år, jeg har siddet i amtsrådet.
Jeg kan se, at hr. Orla Hav sidder og ryster på hovedet.
Men jeg vil i hvert fald sige til hr. Orla Hav, at det er rigtigt, at vi fra Venstres side var ude i en valgkamp sidste år, hvor vi sagde, at hvis vi skal have optimeret sundhedsområdet fuldt ud, handler det om rigtig, rigtig mange milliarder, og det er sådan set det, vi tager fat på nu.
Vi sætter 25 mia. kr. ekstra af, og de er lige nøjagtig målrettet det, der hedder akutområdet, akutsygehuse.
Jeg vil meget gerne mejsle ud, at de 25 mia. kr. handler om akutsygehuse.
Orla Hav (S), 2009-01-20:
Først og fremmest vil jeg godt lige konstatere, at byggeriet i Nordjylland har rødder i aftaler med den tidligere regering, og det siger jo lidt om tidsforløbet i forhold til, hvor lang tid i forvejen man skal planlægge.
Vil ordføreren bekræfte, at Venstres opgørelse, nemlig at der er tale om et behov på 80-90 mia. kr., hvis vi skal lave en reel fornyelse af det danske sundhedsvæsen, slet ikke er i overensstemmelse med de 25 mia. kr., som regeringen på nuværende tidspunkt - måske - har stillet i udsigt?
Så vil jeg godt spørge yderligere om den aftale om et ekspertudvalg, som under stor bevågenhed fra regeringens side kom med i aftalen med Danske Regioner.
Det var regeringens ønske, og aftalens indhold er, at ekspertudvalget skulle sikre, at investeringer fandt sted i overensstemmelse med god faglig evidens, og ikke, at regionerne skulle tage sig af sygehusstrukturen og sygehusplanerne.
Vil fru Birgitte Josefsen bekræfte, at det er den arbejdsdeling, man fortsat sigter på fra regeringens side?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Hvis vi skal vente på forskningsresultater på alle områder, er jeg bange for, at vi kommer til at vente lidt for lang tid, og så er jeg rigtig, rigtig bange for, at der er nogle borgere, der ikke får den behandling, som de sådan set har et berettiget krav på at få.
Jonas Dahl (SF), 2009-01-20:
Det er da bare en smule tankevækkende, at Sundhedsstyrelsen nu selv har beskrevet, at den faktisk ikke kan se, at der på akutstrukturen og den præhospitale del faktisk er evidens for de beslutninger, vi skal til at træffe.
Efterfølgende har man så nedsat et udvalg, Erik Juhl-udvalget, som så kommer med nogle andre konklusioner, men det er da tankevækkende, at Sundhedsstyrelsen i dette land faktisk siger, at der ikke er evidens for det her.
Jeg vil gerne medgive fru Birgitte Josefsen, at der på kræftområdet og på mange andre områder er nogen evidens, men det er jo ikke det, vi diskuterer her i dag.
Vi diskuterer akutstrukturen og den præhospitale struktur, og her ligger der jo rent faktisk nu fra Sundhedsstyrelsen som i øvrigt er en styrelse under den nuværende sundhedsminister - noget materiale, som siger, at der ikke er evidens for den beslutning, man vil træffe.
Giver det ikke stof til eftertanke hos Venstres ordfører?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Den bedste evidens, vi kan få, er vel ved at konstatere, at de steder, hvor områderne er blevet specialiserede, kan vi allerede nu se, at borgerne, der går hen og bliver syge, bliver hurtigere helbredt, de får mindre skader.
Og jeg vil gerne henvise til bl.a. blodpropper i hjernen og hele kræftområdet, hvor man har specialiseret sig, og sådan kan vi tage en række eksempler på, at der allerede i dag er nogle flotte beviser på, at specialisering faktisk giver en højere kvalitet i forhold til at få den rette behandling.
Når vi så snakker det akutte område, hænger tingene jo gevaldigt sammen.
Hele den præhospitale indsats og det akutte indtag på sygehusene hænger sammen, og her i efteråret kommer der jo en udmelding fra det udvalg, der netop sidder og arbejder med hele det præhospitale område, og som vi jo må have en klar forventning om giver os nogle bud på, hvordan man skal organisere hele den præhospitale indsats.
Men her i dag beskæftiger vi os med sygehuse.
Nu har jeg kun 1 minut til at svare i, så derfor kan jeg ikke svare på spørgsmål om både helikoptere og skadeklinikker.
Men jeg er nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, at det altså ikke er alle steder i det her land, hvor man kan gå ind og få syet tre sting i sin finger på en skadeklinik, for der findes ikke skadeklinikker alle steder, og det ved hr. Jens Peter Vernersen jo udmærket godt, lige såvel som jeg ved det.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Jamen det hænger jo ikke sammen.
Der bliver oplyst her fra Folketingets talerstol, at en del af regeringens sundhedsplaner er, at man nu skal kunne få udført disse mindre ting på en skadeklinik.
Sådan er det i dag.
Det, jeg siger, er, at man fremover vil tilbyde folk i Skagen, Vestjylland, Sønderjylland eller på Sjælland en skadeklinik eller en helikopter, der i øvrigt ikke kan flyve, når det blæser, når det sner, når det er tåget, når der er isslag.
Der ligger 16 udmærkede svar i Finansudvalget, der beskriver alle de steder, helikoptere ikke kan flyve.
Det er ikke interessant, hvor de kan flyve, det er alle de steder, de ikke kan flyve, der er interessante.
Der ligger man tilbage derude.
En helikopter lander i den ende af Skagen by, men der skal da være en ambulance til at køre hen til helikopteren.
Alt det mangler der rigtig meget i at være på plads.
Jeg skal senere komme med et eksempel, når jeg selv er ordfører.