runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Jeg kan nøjagtig lige så meget som fru Lene Espersen svare, at jeg har presset lige så meget på fra Socialdemokratiets side for at finde en løsning i forhold til veteranerne, som fru Lene Espersen har gjort det fra De Konservatives side.
Og det er da meget muligt, at der kunne skabes et flertal uden om regeringen, fordi Enhedslisten kom med et forslag.
Jeg noterer bare, at i forsvarsaftalen stod der klart og tydeligt, hvordan vi skulle håndtere det her.
Det, der så var spørgsmålet – der blev også holdt et samråd om det – var, at hvis nogle af de her ting, der kom frem, krævede lovgivning, kunne man så nå at ændre det inden sommerferien osv.
Så det væsentligste af det hele er, at i dag ligger der et forslag til vedtagelse, som er tiltrådt, kan jeg forstå, af alle Folketingets partier.
Det ville jeg da hellere glæde mig over end over forskellige udkast til forslag til vedtagelse.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Det er jo ikke særlig længe siden, at hr. Troels Lund Poulsen og Venstre brystede sig af at have taget medansvar, været med til at tage nogle svære beslutninger i det forsvarsforlig, der blev indgået.
Vi effektiviserede det danske forsvar med 2,7 mia. kr., og det var en meget svær, men også meget ansvarlig beslutning, ikke mindst når den offentlige sektor er under pres, som tilfældet er i de her år.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Troels Lund Poulsen, om det er i orden at nedlægge kaserner og fyre metalarbejdere, 3F'ere, HK'ere og andre almindelige medarbejdere, men ikke turde tage de store beslutninger, der handler om at effektivisere ledelsen.
Er det i orden, at man ikke tør tage den her beslutning om at effektivisere forsvarets ledelse, når man nu har taget beslutninger, der omfatter ganske almindelige mennesker med ganske almindelige job længere nede i organisationen?
Jeg håber, at hr. Troels Lund Poulsen vil forklare, hvad der er baggrunden for, at man ikke vil træffe den her beslutning, der altså omhandler ledelsen.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg vil sige, at da vi sad og forhandlede forsvarsforlig, var det i hvert fald min opfattelse, at den udredning var færdig i marts eller april, og derfor er der en forsinkelse i forhold til det, jeg havde opfattet.
Nu er det selvfølgelig klart, at vi ikke sad og diskuterede beskæftigelsesministerens område indgående, da vi forhandlede forsvarsforlig, men det var i hvert fald den opfattelse, jeg sad tilbage med.
Jeg kender jo Folketingets arbejdsgange, og derfor er jeg klar over, at hvis den først er færdig i juni måned, så har vi jo som oppositionspartier ikke nogen som helst mulighed for at få regeringen til at lave nogen regler om, før Folketinget starter igen i oktober måned;
det ville jeg være utrolig ked af.
Så jeg vil sige, at jeg havde en opfattelse af, at den ville foreligge tidligere, og det er selvfølgelig ærgerligt, kan man sige, at den udredning så ikke er færdig.
Men det skiller os jo ikke ad, for vi har alligevel fundet det flertal, der skulle til at ændre på det, der har optaget dem, i hvert fald når jeg har besøgt veteranhjemmene både på Frederiksberg og i Aalborg.
Og det har været den her regel om at skulle gå til læge, inden der er gået 6 måneder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-16:
Jeg kan prøve at spørge om noget andet, for hvis man nu får anerkendt de her folk, koster det jo penge.
Vi har fået en opgørelse, som anslår det til 300-400 mio. kr.
Hvordan er det i forhold til V og K's byrdestop?
Ligger det inden for eller uden for byrdestoppet?
For det er vigtigt for mig, at man skal give folk en erstatning, og det koster jo penge for arbejdsgiverne.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg kender slet ikke reglerne for, hvordan det her bliver opkrævet hos arbejdsgiverne, godt nok til, at jeg kan svare fyldestgørende på det, men jeg vil sige, at vi er villige til at finde de penge.
Og man kan sige, at der i hvert fald er nogle penge, der står og blinker, og som vil være nemme at tage ud til at finansiere noget af det her.
Det er de penge, som man i Forsvarsministeriet afleverede ovre hos finansministeren, og som bare ligger og venter på at blive brugt.
De penge kunne man jo så passende bruge til at dække det hul, hvis det viser sig, at det er Forsvarsministeriet, der får nogle ekstraudgifter om arbejdsgiver.
Jeg ved som sagt ikke nok om, hvordan reglerne er, altså om der er andre arbejdsgivere, der skal til at betale noget.
Det, der er afgørende for os, er, at når folk har en sygdom, hvor man kan få tilkendt arbejdsskadeerstatning, så får man den arbejdsskadeerstatning, altså når man er syg.
Længere er den sådan set ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man fra talerstolen kommer til at beskylde beskæftigelsesministeren for ikke at have leveret en vare, som vi først har bestilt i juni måned, og jeg er helt sikker på, at det er sådan, det står i forsvarsforliget.
Det blev gennemtrawlet, også på det der samråd, at det ville komme til juni måned, og at det var det, der var hele omdrejningspunktet for vores sag.
Så kan fru Lene Espersen ikke bare bekræfte, at det er sådan, at det er, at det var det, vi aftalte i forsvarsforliget?
Så vil jeg godt spørge fru Lene Espersen, som jo har en mangeårig karriere som minister: Var den her sag om PTSD og 6-månedersreglen noget, som optog den daværende regering rigtig meget de 10 år, hvor de havde magten?
Jeg kan bekræfte, at hr. Helge Adam Møller var en af bannerførerne og en god konservativ for netop det militære område, men jeg synes bare stadig væk, at der helt tydeligt står, hvordan vi skal håndtere den her sag, og så at komme og sige i dag, at beskæftigelsesministeren har leveret noget for sent, hænger bare ikke sammen.
Men lige nøjagtig, når det drejer sig om 6-månedersreglen, hvor Venstre i alle de 10 år overhovedet intet som helst har ændret – jeg har aldrig hørt et ord fra V og K omkring den her sag – så er det jo kun godt, at vi i dag kan blive så enige om at gøre noget ekstra godt for veteranerne, for det har været en mangelvare i alle årene, og det er det, som SFI-rapporten også dokumenterer, så det er jo kun godt.
Der er bare lige det der med, at der ikke er noget, der er blevet forsinket, vi er bare blevet enige om en ny procedure i dag med hensyn til veteranerne, og så kigger vi på det fremadrettet senere, når det kommer.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at min erindring er bare, at det var i foråret, og juni måned er ikke forår i min optik, men det kan der være forskellige opfattelser af.
Det har bestemt ikke været ment som nogen kritik af beskæftigelsesministeren, for beskæftigelsesministeren var slet ikke med til de møder.
Så det har bare været en diskussion om, hvornår det skulle være færdigt.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg et eller andet sted simpelt hen synes, det er helt utroligt, at vi har en socialdemokratisk forsvarsordfører, der er så lille en mand, at han ikke vil erkende, at der her altså er et politisk flertal, der har presset regeringen til at ændre en regel.
Jeg synes, det er helt legitimt, at man altid gerne vil forsvare sine egne synspunkter, men realiteten i den her sag er, at alle, der sidder her i salen, udmærket godt ved, hvordan forløbet har været i den her sag, og hvordan det har været i de sidste par uger.
Og der synes jeg bare at det havde klædt hr. Bjarne Laustsen, hvis hr. Bjarne Laustsen ligesom jeg selv, forsvarsministeren og beskæftigelsesministeren havde rost alle for, at vi har mødtes, og havde anerkendt den, der skulle anerkendes.
Jeg anerkender rigtig gerne, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr har gjort et kæmpe stykke arbejde og været den, der har anmeldt den her forespørgsel, men jeg synes simpelt hen, det er forkert at forsøge at skyde på dem, der faktisk har været med til at få det her fjernet.
Til det første vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at ud fra den erindring, jeg har, lader det til, at vi ikke har været til de samme møder i Forsvarsministeriet.
Til spørgsmålet om veteranpolitik generelt vil jeg sige, at nu er det jo nyt, at jeg er blevet forsvarsordfører.
Det er jeg først blevet efter folketingsvalget, men det er min klare erindring, at hr. Helge Adam Møller, der var Det Konservative Folkepartis forsvarsordfører i mange år, absolut var bannerfører for, at der blev formuleret en veteranpolitik for danske soldater, og at der blev sat et arbejde i gang.
Jeg kan selvfølgelig ikke redegøre for, hvad han har sagt til forskellige møder, for dem har jeg af naturlige grunde ikke deltaget i, men jeg er helt overbevist om, at han har været meget afgørende for, at der overhovedet er blevet formuleret en veteranpolitik.
Og man kan sige, at vi med SFI-rapporten, der kom her i efteråret, så tager endnu et skridt i naturlig forlængelse af det ved at sige, at selvfølgelig skal vi gøre noget mere for vores veteraner.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Jeg tror, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Martin Henriksen, har taget sig en lille blunder, da jeg holdt min tale, for jeg sagde det faktisk ganske klart: Vi Socialdemokrater vil hellere bruge skatteydernes kroner på at skabe forbedret integration for at få de mange, der står uden for samfundet, med ind i samfundet, for at få dem med ind på arbejdsmarkedet, for at sikre, at de får en uddannelse, end på at sidde og lave økonomiske analyser.
Man kan ikke bruge pengene to gange, og vi vælger altså at bruge pengene på forbedrede integrationsindsatser.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Jeg tror, at fru Trine Bramsen overvurderer, hvor meget det koster at lave beregninger af de udgifter, der er forbundet med indvandring.
Altså, jeg tror nok, at hvis man f.eks. kigger på, hvad vi betaler i bidrag til EU, hvad vi bruger på ulandsbistand, hvad vi bruger på SU osv., på kontanthjælp, vil man se, at udgiften til, hvad det vil koste at beregne udgiften, er forholdsvis lille, hvis man sammenligner det med de andre områder.
Så den der med, at hvis vi laver en embedsmandsgruppe, som løbende skal beregne, hvad indvandring koster, så får vi mindre råd til velfærd eller alt muligt andet, må fru Trine Bramsen altså lidt længere ud på landet med.
Undskyld mig!
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man sådan ikke vil ud med oplysningerne.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
En ny embedsmandsgruppe skal jo bidrage med noget ny viden.
Vi ved allerede godt, at vi har nogle indvandrergrupper, som det er forbundet med store omkostninger for vores samfund at have.
Det står stadig væk fuldstændig uklart for mig, hvad det er for en ny viden, som vi i forvejen ikke allerede har, og som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti mener vi skal have ud af en embedsmandsgruppe og nye analyser.
Der skal være et klart mål med at nedsætte de her grupper, altså at få noget, som ligger ud over den viden, vi allerede har.
Christian Langballe (DF), 2013-04-16:
Jeg kan helt tilslutte mig min partifælles kommentarer om, at det var sort snak.
Sagen er jo, at den nuværende statsminister i 2010 sagde, at der ikke ville blive lempet, og nu har man lempet.
Er det en akademisk syssel at beskrive, hvad indvandringen koster?
Er det sådan en mærkværdig akademisk syssel?
Næh, det er det ikke.
Når nu det f.eks. fremgår af den norske undersøgelse – de her choktal, med hensyn til at hver eneste ikkevestlige indvandrer koster 4,1 mio. kr. i tilsætning – er det så helt urimeligt herhjemme at stille spørgsmålet: Hvad koster indvandringen?
For det, vi må kunne regne med på sigt, er jo, at hvis tallene begynder at nærme sig det beløb, de er på i Norge, så er det en møllesten om halsen på velfærdsstaten.
Og når man så har kørt kontanthjælpen op i det samme niveau, sådan at det tiltrækker folk udefra, vil jeg sige, at det er skruen uden ende.
Det, vi så bare spørger om, er: Kunne man ikke løbende lave en udregning af, hvad det rent faktisk koster?
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Jamen jeg skal hjertens gerne tage hr. Christian Langballe under armen og gå en tur rundt på statens matrikler og se, om vi kan finde det der pengetræ, hvor de uendelige midler af statens kroner vokser.
Det er sådan – det bør også stå klart for Dansk Folkeparti – at vi ikke har uendelige midler i statskassen, og derfor bliver vi nødt til at prioritere de midler, vi har.
Der er det, vi siger, at når vi nu ved fra sidste år og forrige år, hvad indvandringen koster, at når vi har forholdsvis nye tal på det her område, så vil vi egentlig hellere bruge pengene på at skabe en forbedret integration.
Christian Langballe (DF), 2013-04-16:
Jeg synes, det er rimeligt inden for alle områder, f.eks. det sociale område og sundhedssektoren, at man løbende laver udregninger.
Selvfølgelig kan man også godt lave en løbende udregning af, hvad det koster; det manglede da egentlig bare.
Det manglede bare, at danskerne fik at vide, hvad det egentlig er, det koster, helt grundlæggende, udregnet i tal, sådan at vi har et overblik over, hvordan økonomien eller udgifterne udvikler sig.
Jeg kan egentlig bare se én grund til, at Socialdemokraterne vægrer sig, og det er jo, at man har lempet, lempet og lempet og egentlig er ved at falde tilbage i den position, der var før 2001.
Det er jo simpelt hen det, der er sagen.
Og Socialdemokraterne har om noget parti et problem, fordi man gik ud og sagde, at der ikke blev lempet.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Nu er det jo sådan, at man ikke bare skal lave udregninger for udregningernes skyld.
Der skal være et formål med det, og jeg må bare gentage: Vi har forholdsvis nye tal på det her område.
Så der skal ligesom være noget nyt, hvis vi skal lave nye udregninger; ellers giver det ikke nogen mening.
Det er måske heller ikke tallene, der skal bruges til så meget.
Det handler mest af alt om, at Dansk Folkeparti så kan fortsætte sin turné rundt med skræmmekampagner, der prøver at bilde danskerne ind, at Socialdemokraterne har lempet udlændingepolitikken gang på gang.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er rigtigt, at vi har lavet nogle enkelte forbedringer nogle steder, hvor det f.eks. var åbenlyst urimeligt, at ægtefæller ikke kunne få hinanden, fordi der var lavet så stramme regler, at det ikke gav mening.
Men f.eks. på asylområdet har vi jo ikke ændret så meget som et komma.
Inger Støjberg (V), 2013-04-16:
Inden ordføreren selvantænder oppe på talerstolen, vil jeg sige, at det jo godt kan være, at der ikke er ændret i selve tildelingen af asyl, men problemet er jo, at der er ændret i reglerne for, hvordan man f.eks. huser asylansøgere.
Det betyder jo, at Danmark bliver en magnet for asylansøgere fra rigtig mange lande.
Det er ikke noget, jeg står og finder på, det er der mange eksperter der har sagt.
For hvis vi har markant bedre regler, end man har i mange andre lande, er det jo klart, at man som asylansøger søger til Danmark.
Det kan man ikke fortænke den enkelte asylansøger i.
Det er jo på grund af regeringens ændrede regler.
Det betyder en merudgift for det danske samfund, og jeg kan, ligesom mange andre borgerlige ordførere, bare ikke forstå, at regeringen ikke vil være med til at se på, hvad det egentlig koster, ikke vil være med til at se på, hvilke økonomiske konsekvenser de her ændringer har for landet.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Jeg synes, at der er utrolig meget sort snak fra fru Trine Bramsens side.
Lidt er man vant til, men jeg synes godt nok, at det er ekstraordinært meget i dag, så derfor fortstår jeg simpelt hen ikke en stor del af den argumentation, der kommer oppe fra talerstolen.
Det kan så godt være, at det bare er mig.
Trine Bramsen sagde, ligesom ministeren i øvrigt også sagde, at vi ved, hvad ikkevestlig indvandring koster.
Fru Trine Bramsen og ministeren sagde også, at det, altså ikkevestlig indvandring, koster 15,7 mia. kr. om året; det er nogle beregninger, der allerede ligger.
Men hvis fru Trine Bramsen har læst den rapport, som kommer med de beregninger, så ved fru Trine Bramsen jo også, at embedsmandsrapporten faktisk siger, at man ikke har fuldt overblik over de samlede udgifter, og derfor anbefaler man, at man har løbende beregninger, at man regner videre.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Socialdemokraterne ikke ønsker at regne videre på, hvad det koster.
Hvad er argumentet for, at vi vidste, hvad det kostede i 2010, og så ikke vil vide, hvad det koster i 2011, i 2012, i 2013 og i 2014?
Hvad er den dybere visdom?
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Jeg må blot gentage, at vi stadig væk har nogle udfordringer i det danske samfund med store indvandrergrupper, der ikke er en del af fællesskabet, men står uden for.
Hvis man kigger på statistikkerne, har vi en større andel, der ikke får en uddannelse, og som ikke er i beskæftigelse.
Det er det problem, jeg mener vi skal tage seriøst.
Det er det, jeg mener er det vigtige at fokusere samfundets ressourcer på i stedet for at lave økonomiske analyser af, hvad den her restgruppe koster samfundet.
Inger Støjberg (V), 2013-04-16:
Lad mig sige det sådan: Belært af erfaring ved jeg, at man ikke skal kommentere løsrevne citater fra andre politikere, hvor man ikke kender den kontekst, som det hører til.
Derfor vælger jeg ganske enkelt ikke at kommentere det, fru Trine Bramsen siger her, alene af den grund, at jeg ikke føler mig sikker på, at fru Trine Bramsen får hele sandheden frem om det, fru Birthe Rønn Hornbech i sin tid sagde.
Sådan kan man vælge at gøre det.
Jeg vil bare advare imod den løsagtige udlændingepolitik, som den nuværende regering har sat på dagsordenen.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Hr. Bjarne Laustsen svarede ikke på mit spørgsmål.
Hr. Bjarne Laustsen ved udmærket godt, at der i sidste uge blev lavet et forslag til vedtagelse uden om regeringen, og at det var det, der medførte, at det var muligt at mødes her i dag og få presset også regeringspartierne til at være indstillet på allerede nu at tilkendegive, at den praksis, der er i Arbejdsskadestyrelsen, skal laves om.
Jeg synes, det er meget ærgerligt for debatten, men meget symptomatisk for hr. Bjarne Laustsen, at frem for at svare på det, man spørger om, og at erkende, at der, ja, var et flertal uden om regeringen, så snakker hr. Bjarne Laustsen udenom.
Jeg har også betinget mig, at hvis der skulle skrives noget om det i forligsteksten, skulle det skrives sådan og udredningen være færdig tids nok til, at et andet flertal i Folketinget kunne ændre reglen, hvis ikke regeringen var indstillet på det.
Det er muligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan huske det.
Men jeg synes, det er meget ærgerligt for debatten her i dag, at vi har en socialdemokratisk ordfører, der snakker udenom frem for at svare på det spørgsmål, jeg stiller.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Jeg vælger altså at konstatere, at på dette område har Venstre foretaget en kovending, en holdningsmæssig kovending, når det kommer til, om man kan gøre mennesker op i penge på den måde, som fru Birthe Rønn Hornbech tog afstand fra i 2010, men som fru Inger Støjberg nu står og argumenterer for er en rigtig god idé.
Jeg vil spørge om noget andet: Så vidt jeg har forstået, ønsker Venstre at bruge skatteydernes penge på den bedst mulige måde.
Man kan som bekendt ikke bruge pengene to gange, så jeg vil gerne spørge fru Inger Støjberg, om det giver mest værdi for Danmark at lave Excelarkberegninger på, hvad en udlænding koster, eller om det giver mest værdi for Danmark at bruge de samme penge på at forbedre integrationen.
Inger Støjberg (V), 2013-04-16:
Når fru Trine Bramsen vælger at tolke mine udtalelser på den måde, som hun valgte at gøre det lige før, synes jeg lige nøjagtig, at det i sig selv er beviset på, at man ikke skal kommentere løsrevne citater fra en politiker.
Så fru Trine Bramsen gør sig sådan set efter min bedste overbevisning skyldig i på den her måde at manipulere.
Derfor er jeg sådan set meget glad for, at jeg valgte ikke at svare på fru Trine Bramsens spørgsmål.
Det var med fuldt overlæg.
Og jeg synes bare, at beviset på, at man netop ikke skal gøre det, ligger på bordet.
Når det kommer til Excelarket, vil jeg sige, at det dog er en meget, meget mærkværdig måde at føre politik på, at man lukker øjnene for fakta.
Men det er åbenbart det, regeringen ønsker at gøre nu.
Det må man så bare sige er skammeligt og ærgerligt for integrationen, men det går meget godt i tråd med den løsagtige udlændingepolitik, som regeringen har lagt for dagen.
Tom Behnke (KF), 2013-04-16:
Jeg kan høre, sådan hørte jeg i hvert fald fru Trine Bramsen sige det, at den tidligere VK-regering ikke formåede at løfte opgaven med integrationen.
Jeg vil derfor lige spørge, om fru Trine Bramsen slet ikke hørte, hvad ministeren svarede lige før.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Jeg konstaterer blot, at vi stadig væk har udfordringer med integrationen i Danmark.
Det er den gruppe mennesker, vi nu skal bruge ressourcerne på at få inden for.
Tom Behnke (KF), 2013-04-16:
Det var jo ikke det, der blev sagt før.
Nu gentager jeg så, hvad jeg sagde: Under VK-regeringen opnåede vi både et historisk højt antal udlændinge, der var i uddannelse, og et historisk højt antal udlændinge, der var i beskæftigelse.
Med en målrettet integrationsindsats blev andelen af udlændinge, der enten var under uddannelse eller i arbejde, historisk høj.
Bør man ikke kippe lidt med flaget i den sammenhæng og lægge valgkampsretorikken væk?
Der bliver jo alligevel ikke valg før om 2½ år.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Dansk Folkeparti ønsker med forslaget her at forpligte regeringen til løbende at udarbejde beregninger på effekterne ved indvandringen til Danmark.
Faktum er jo, at vi allerede har tal på, hvad omkostningerne forbundet med indvandringen er.
Hvorfor skal vi så bruge skatteydernes kroner på at fremstille nye tal?
Vi ved allerede godt, at vi har problemer med integrationen i Danmark; vi ved godt, at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti ikke formåede at løfte udfordringerne med integration.
Derfor er der en gruppe af borgere med anden etnisk baggrund end dansk, der ikke er ordentligt integreret, som ikke går på arbejde, som ikke bidrager til at holde fællesskabet kørende.
Men frem for at bruge ressourcerne på nye økonomiske analyser er vi Socialdemokrater mere optaget af at bruge ressourcerne på at forbedre integrationen.
Det er vi langt mere optaget af end af nye Excelarkanalyser.
Jeg må sige, at det undrer mig dybt, at Dansk Folkeparti prioriterer at bruge flere penge på akademiske analyser end på de danske borgere.
Det strider nemlig fuldstændig imod, hvad Dansk Folkeparti ellers siger om den her slags analyser.
I stedet for administration vil vi Socialdemokrater bruge pengene på at sikre deltagelse på arbejdsmarkedet, på vores uddannelsessystem, på deltagelse i foreningslivet og på at mindske de sociale problemer, der er i de udsatte boligområder.
Hvorfor vi gerne vil det, burde jo egentlig ikke være raketvidenskab.
En styrket integrationsindsats er til gavn både for det enkelte menneske og for samfundsøkonomien.
Det er her, vi Socialdemokrater har vores fokus.
Her tror vi at vi bibringer fællesskabet i Danmark mest.
Vi mener, at vejen til en vellykket integration ikke mindst går gennem en aktiv arbejdsmarkedspolitik, hvor vi både stiller krav til og udbyder den nødvendige støtte til de her mennesker.
Derfor har vi netop taget fat på en afbureaukratisering af beskæftigelsesindsatsen, vi har styrket indsatsen for ordblinde og for læse- og skrivesvage, og vi har fremlagt en kontanthjælpsreform med fokus på at styrke brobygningen fra kontanthjælp til uddannelse.
Samtidig har vi forstærket det boligsociale arbejde og bl.a. gennemført pilotforsøg med hotspotprojekter.
Det er bare for at nævne nogle enkelte af de mange punkter, hvor vi har forbedret integrationsindsatsen.
Det er alt sammen helt konkrete tiltag, som reelt gør en forskel.
Det er konkrete initiativer, der giver vores samfund mere værdi set i forhold til de bagudskuende analyser, som Dansk Folkeparti med det her forslag foreslår at regeringen skal bruge penge på.
Skal vi fortsætte ad den sti, som Dansk Folkeparti lægger op til med det her forslag, bliver det næste vel, at vi skal lave årlige beregninger på, hvad en handicappet koster samfundet, hvad et barn af ikkeuddannede forældre koster, om jyder koster mere end sjællændere, eller for den sags skyld om en, der stemmer Dansk Folkeparti, koster mere end en, der stemmer på De Konservative.
Vi Socialdemokrater vil hellere fokusere på at skabe lige muligheder og sikre, at alle bidrager til vores samfund.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.