runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Jeg synes, at det ville klæde bl.a. Socialistisk Folkeparti, som jo nu har den hårde politik fremme, den hårde retorik fremme i forhold til også at føre en hård kurs over for udlændinge, som ikke respekterer de grundlæggende værdier og de grundlæggende samfundsinteresser i Danmark, at man rent faktisk tog stilling til det lovforslag, der ligger, som jo alt andet lige set med Dansk Folkepartis øjne rent faktisk er en opstramning i forhold til det.
Når det er Socialistisk Folkepartis nye retorik på det her område, på udlændingeområdet, på retspolitikområdet, så må det her jo ligge i fin forlængelse af, hvad Socialistisk Folkeparti mener lige er deres kop te.
Så jeg ser frem til, at Socialistisk Folkeparti beskæftiger sig med substansen i det her frem for at hoppe med på Enhedslistens galej.
Men det siger måske lidt om, hvad der venter danskerne, såfremt regeringsmagten måtte skifte på et tidspunkt, hvilket vi ikke håber.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-05:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Martin Henriksen mener, at Danmark har en forpligtelse til at undersøge, hvordan de oplysninger, vi får eller bliver tilbudt, er fremkommet, altså om vi aktivt, uanset om der er mistanke om det eller ej, skal sørge for at undersøge, om de oplysninger, vi får, er fremkommet under tortur.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Man kan blive ved med at tale om, at Dansk Folkeparti har sanktioneret det ene eller det andet, men det bliver det jo ikke mere rigtigt af.
Det, vi beskæftiger os med her i dag, er et lovforslag, som primært har at gøre med udlændinge, som vurderes som værende til fare for statens sikkerhed og grundlæggende samfundsinteresser.
Det er ret alvorligt at få det stempel på sig.
Når man har fået det stempel på sig, og justitsministeren efter indstilling fra PET har vurderet, at man er til fare for statens sikkerhed, Integrationsministeriet har vurderet, at man så kan udvises, det har været igennem en domstolsprøvelse, og det er også der er vurderet, at man kan udvise, så synes vi fra Dansk Folkepartis side, at diplomatiske aftaler bl.a. kan bruges til at sikre, at en udsendelse så effektueres.
Det er sådan set det, lovforslaget går ud på, og det betragter vi fra Dansk Folkepartis side som værende et skridt i den rigtige retning.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nej, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, det er ikke noget, jeg skal afgøre; det skal de myndigheder, som har med de her ting at gøre, afgøre.
Men det, som vi som politikere skal sige, er, om vi synes, man skal bruge informationer, som man har en klar opfattelse af er fremkommet ved hjælp af tortur, eller man ikke skal.
Og det spørgsmål er ikke spor teoretisk.
Det er et meget konkret spørgsmål, der kan svares klart på.
Jeg forstod nu også det, hr. Martin Henriksen sagde, på den måde, at han mente, det kunne være lidt lige meget, hvordan man var kommet i besiddelse af informationerne, hvis bare de var nyttige.
Dermed er hr. Martin Henriksen i praksis med til at hvidvaske tortur.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Jeg ved ikke, hvad det helt præcis er, hr. Per Clausen spørger ind til.
Jeg kunne forestille mig, at det var noget omkring Guantánamobasen, og jeg kunne forestille mig, at det var noget omkring at benytte sig af oplysninger, der kommer fra den amerikanske efterretningstjeneste.
Jeg synes da, at Danmark skal benytte sig af de oplysninger, som vi får fra eksempelvis den amerikanske efterretningstjeneste - specielt, hvis det er oplysninger, der kan være med til at henlede PET's eller det danske politis opmærksomhed på, at der måske er udlændinge i Danmark, der er i gang med at udøve terrorvirksomhed i Danmark eller planlægge terrorangreb i Danmark.
Der synes jeg selvfølgelig, at vi skal benytte os af oplysningerne.
Men det er jo en hypotetisk diskussion, for jeg ved ikke, om det skal være hr. Per Clausen, der afgør, om lige præcis dén oplysning eller dén oplysning er fremkommet ved tortur eller ikke er fremkommet ved tortur.
Så det er jo en teoretisk diskussion, som man selvfølgelig er velkommen til at tage.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu syntes jeg ikke, hr. Martin Henriksen helt svarede på fru Line Barfods spørgsmål, så jeg prøver på en måske lidt anden måde.
Jeg vil spørge hr. Martin Henriksen, om Dansk Folkepartis modstand mod tortur har et sådant omfang, at man ikke ønsker, at Danmark skal benytte sig af oplysninger, som er fremtvunget ved tortur - for hvis man benytter sig af dem, accepterer man jo også tortur.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Altså, jeg har jo sådan set svaret på fru Line Barfods spørgsmål, det gjorde jeg sådan set i mit første svar, så der er ingen grund til at gentage det, for så vil jeg bare gentage det, jeg allerede har sagt én gang, og det er der vel ikke nogen grund til.
Men jeg vil sige, at det, der er afgørende for Dansk Folkeparti, er, at når en udlænding bliver vurderet som værende til fare for statens sikkerhed og grundlæggende samfundsinteresser - det er ret alvorligt så er det selvfølgelig afgørende, såfremt det er en person, der er i udsendelsesposition, at Danmark og danske myndigheder så også sikrer og gør alt, hvad Danmark og danske myndigheder kan, for at effektuere den beslutning om at udvise den pågældende udlænding.
Og i den henseende kan man jo så bruge diplomatiske aftaler.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-05:
Jeg kender nogle, der bruger det ganske udmærkede udtryk, at det dunkle talte er ofte det dunkle tænkte, så jeg synes, at hr. Martin Henriksen skal tage det alvorligt, hvis Folketingets medlemmer ikke synes, at de får besvaret de spørgsmål, de stiller på så væsentlige områder som spørgsmålet om menneskerettigheder og spørgsmålet om Danmarks forpligtelser.
Så jeg vil gerne spørge en gang til, om vi har noget som helst ansvar ifølge hr. Martin Henriksen for at undersøge, om Danmark faktisk lever op til konventionerne om ikke at udsende mennesker til lande, der bruger tortur, og en forpligtelse til ikke at bruge oplysninger, som er baseret på tortur.
For det er jo, som hr. Martin Henriksen formentlig også ved, den enkelte politikers og Folketingets ansvar at sikre sig, at ting bliver gennemført og ikke bare at lade papiret være taknemligt og så lukke øjnene for, hvordan virkeligheden er.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Nu er Danmark jo kendt for at være førende inden for bekæmpelse af tortur i forsøget på at få andre lande til at indse, at det der med at rende rundt og torturere folk grundlæggende er en dårlig idé.
Det er jo også noget, som Danmark ved FN's generalforsamling har gjort en del ud af i de forskellige udvalg, som er derovre.
Og det synes jeg er helt fint, det skal Danmark bare blive ved med.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvad fru Line Barfods indgangsvinkel til det her spørgsmål er, for der er jo sådan set tale om, at man indfører en domstolsprøvelse, hvor der i dag ikke er nogen domstolsprøvelse - i hvert fald ikke på samme måde, som man lægger op til her.
Hvis fru Line Barfod spørger ind til diplomatiske aftaler, så er en diplomatisk aftale jo sådan set - det er jo meningen med en diplomatisk aftale - at man kan udvise en udlænding, som er vurderet at være til fare for statens sikkerhed, og så samtidig have en sikkerhed for, at vedkommende ikke bliver udsat for tortur eller dødsstraf.
Line Barfod (EL), 2009-05-05:
I Enhedslisten har vi så den holdning, at Danmark som et af rigeste lande skal sørge for at få stillet sådanne mennesker for en domstol og prøve at få dem dømt frem for at sende dem ud til andre steder i verden, hvor de så kan lave terror, hvis de faktisk er skyldige i at medvirke til terror.
Men jeg vil gerne høre om Dansk Folkepartis helt principielle holdning til tortur - og om ordførerens, hr. Martin Henriksens, helt personlige og principielle standpunkt i forhold til tortur.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Altså, jeg tror, at hr. Morten Østergaard - måske lidt med vilje misforstod min ordførertale.
Når vi fra Dansk Folkepartis side talte om opstramninger i forhold til det her lovforslag, kunne det eksempelvis være den fodlænkeordning, som man nu indfører.
Der står der jo i bemærkningerne til lovforslaget, at hvis man gentagne gange ikke overholder sit påbud om at tage ophold i Center Sandholm, kan man så benytte fodlænkeordningen.
Det kunne vi godt tænke os at få præciseret.
Det kunne være sådan, at hvis man én gang overtrådte det påbud, kunne man der iværksætte fodlænkeordningen.
Det var mere det, vi havde forestillet os fra Dansk Folkepartis side.
Jeg ved ikke helt, hvad det er, hr. Morten Østergaard havde tænkt sig eller spurgte ind til, men sagens kerne er jo, at en af de nye ting i det her - der er selvfølgelig flere nye ting - er, at der nu kommer en domstolsprøvelse af de afgørelser, Justitsministeriet og Integrationsministeriet træffer.
Fra Dansk Folkepartis side er vi mest interesseret i, at når der er en udlænding, som er vurderet at være til fare for statens sikkerhed, så bliver vedkommende også udvist.
Det synes jeg må være det, der er målet.
Vi tror faktisk, at den her domstolsprøvelse - hvor PET så kan fremlægge sit fortrolige materiale for domstolene - vil kunne medvirke til, at det bliver lettere at udvise udlændinge, som vurderes at være en fare for statens sikkerhed.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Jamen hvis vi så taler om administrativt udviste, som ikke har anlagt sag, men som er i Danmark på nuværende tidspunkt - skal reglerne så gælde de personer, eller skal det kun gælde fremadrettet?
For man kan vel ikke forestille sig, at man har én politik over for folk, der har lagt sag an mod staten efter de gamle regler, og en anden politik over for folk, som fortsat måtte være her på tålt ophold, men som ikke har lagt sag an.
For så kommer det jo nemt til at virke, som om man er i gang med at prøve at afværge en retssag, og det vil jo ikke klæde nogen, særligt ikke når de lige har erklæret, at de er villige til at gå videre i retssikkerhedens retning.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Det er ikke Dansk Folkepartis opfattelse, at alle, der er blevet administrativt udvist, lige pludselig skal vende tilbage til Danmark og så have en domstolssag - det vil jeg nok mene.
Men jeg har forstået det sådan, at sager, der nu her er anlagt, vil høre ind under det her regelsæt.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Jamen jeg vil gerne afsløre at være positiv overrasket over, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke tog del i kritikken, men det er jo ligegyldigt, hvis man er kommet til den samme erkendelse nu.
Jeg forstår, at hr. Martin Henriksen gerne ville være gået videre, og det ser jeg meget frem til i andre sammenhænge, altså at vi kan gå videre tilbage på retssikkerhedens spor, dér hvor vi kan finde lejlighed til det.
Men det principielle spørgsmål, som jeg gerne vil forfølge her, handler om den der overgangsordning og de sager, der er.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at alle dem, der til dato er blevet administrativt udvist, skal have mulighed for at få den domstolsprøvelse, der lægges op til med det her lovforslag, eller skal reglerne kun gælde fremadrettet?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Nu mener jeg rent faktisk, at jeg har svaret på det spørgsmål.
Og omkring at afsløre hulheden i vores politik, så tror jeg umiddelbart, at Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti erindrer forløbet omkring stramningerne for udlændinge på tålt ophold lidt forskelligt.
For der er jo sådan set sket en realitetsopstramning, og det er jo, fordi der har været et politisk ønske om, at når man taler om udlændinge på tålt ophold, så er udgangspunktet, at de skal tage ophold i Center Sandholm, og at de har meldepligt hos politiet.
Oppositionen var bare ikke enig i, at det var det, der skulle være udgangspunkt for lovgivningen.
Det var man ikke enig i.
Det var derfor, man stemte imod.
Og så siger jeg bare, at det, som hr. Henrik Dam Kristensen og Socialdemokraterne problematiserede som værende noget, der var forfærdeligt, bl.a. at man, når man var udlænding på tålt ophold, havde mulighed for at besøge sin familie - man sagde jo, at det var forfærdeligt, at de pågældende havde mulighed for det - jo er de menneskerettigheder, som hr. Henrik Dam Kristensen, hver gang han har mulighed for det, siger til Folketinget er en åbenbaring.
Men det er måske, fordi hr. Henrik Dam Kristensen ikke er klar over, at det, som hr. Henrik Dam Kristensen i hvert fald indirekte kritiserede, rent faktisk var menneskerettighederne.
Bare for at sige det endnu en gang: Diplomatiske aftaler bliver holdt inden for rammerne af internationale regler.
Det står jo i lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2009-05-05:
Men mener Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen, at Danmark har en forpligtelse til at sikre, at folk ikke bliver udsat for tortur?
Mener Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen, at vi i Danmark skal gøre, hvad vi kan, for at forhindre, at folk bliver udsat for tortur, og at det har betydning, om Danmark udsender mennesker, der så bliver udsat for tortur - eller at det er noget, vi ikke skal tage så tungt, og som ikke har så stor betydning?
Jeg forstod godt det, hr. Martin Henriksen sagde med, at det er fint, at vi render rundt ovre i FN og laver et eller andet, men helt konkret i forhold til at vurdere, om vi skal sende folk ud eller ej: Mener Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen så, at det er vigtigere, vi får smidt folk ud af Danmark end at sikre, at de ikke bliver udsat for tortur?
Helle Sjelle (KF), 2009-05-05:
Udvalgsbehandlingen er naturligvis til for, at man netop kan stille yderligere spørgsmål.
Det vil jeg da også foreslå at hr. Simon Emil Ammitzbøll benytter sig af.
Derudover kan man sige, at der også ligger en del materiale i den betænkning, som arbejdsgruppen netop er kommet med, og det er da muligt, at der ud over det, der allerede er nævnt i lovforslaget, er mulighed for at grave et spadestik dybere, men det må vi jo se på under udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at fru Helle Sjelle er imod tortur.
Det er bare, så det er sagt.
Det, jeg bare er bange for, er, at man stemmer for en lovgivning, der er med til at blåstemple tortur rundt omkring.
Jeg vil spørge mere konkret, om ordføreren, fru Helle Sjelle, i udvalgsbehandlingen kunne tænke sig at medvirke til, at vi prøver at få et indblik i de stater, der allerede har benyttet sig af diplomatiske udvisninger, for at se, hvor mange tilfælde vi egentlig kan remse op, hvor det ikke holdt i sidste ende.
Det kunne egentlig være interessant at se på de lande, som har brugt det meget få gange, men hvor man alligevel kan skaffe eksempler på, at de sådan set alligevel blev udsat for tortur.
Der er nemlig dybest set ingen, der er interesseret i, hvad der sker med vedkommende - det gælder både udsenderstaten og modtagerstaten - når det først er sket.
Det er jo det, vi har set eksempler på.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-05:
Jeg forventer bestemt ikke, at det her bliver nogen blåstempling af tortur rundt om i verden.
Jeg vil gerne en gang for alle slå fast, at vi er imod tortur, og vi mener ikke, at det er løsningen.
Derfor ville vi selvfølgelig også have betænkeligheder, hvis man bare udsendte folk til tortur.
Det er jo derfor, at det er vigtigt at have nogle diplomatiske forsikringer, og det er derfor, at man ikke bare sender folk ud i det blå.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Fru Helle Sjelle sagde, at det her med de diplomatiske forsikringer handler om, at vi så kan udvise folk til stater, hvor der bruges tortur - jeg tror næsten, at det er et direkte citat - og så lave en aftale om, at det i det pågældende tilfælde ikke vil blive brugt.
Man kan sige, at det jo i hvert fald er gode intentioner i forhold til den pågældende.
Er fru Helle Sjelle slet ikke bekymret for den indirekte anerkendelse, der ligger i, at man sådan set siger, at den stat er en torturstat, og at man anerkender, at de undtagen lige i det specifikke tilfælde bruger tortur?
Er det ikke en form for blåstempling af, at alverdens diktaturog torturstater sådan set bare forholdsvis lystigt kan fortsætte?
Vi kan så komme med vores enkelte hjemsendelser og sige: I det her tilfælde skal I opføre jer ordentligt.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-05:
Jeg vil gerne slå fast, at vi naturligvis håber, at det, at PET nu har mulighed for at fremlægge flere beviser bl.a. i de her lukkede rum, også gør, at der vil være større mulighed for at tilvejebringe beviser og dermed også for, at de mistænkte kan blive dømt.
Det er der jo ikke nogen tvivl om, og det vil jeg meget gerne slå fast her.
Med hensyn til de andre ting, som hr. Morten Østergaard nævnte, så har vi jo en udvalgsbehandling foran os, og der bliver rig lejlighed til at drøfte de ting.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Min principielle indvending var bare den, at administrative udvisninger er et usædvanlig ringe værn mod terrorisme, al den stund at det jo bygger på, at man lader den mistænkte terrorist gå frem for at retsforfølge vedkommende - så det blot være sagt.
Det andet spørgsmål, som er mere sådan af lovteknisk karakter, er spørgsmålet om, hvorvidt det skal være med tilbagevirkende kraft.
Og der vil jeg bare spørge fru Helle Sjelle, om vi i det mindste ikke kan være enige om, når man så får det diskuteret igennem i udvalget, at uanset hvilken løsning man ender på - om det skal være med tilbagevirkende kraft eller ej - så må det gælde for alle dem, der er blevet administrativt udvist efter de gamle regler.
Det kan ikke være sådan, at vi laver det med tilbagevirkende kraft for dem, der har lagt sag an mod staten, men ikke de andre.
Der må være ens regler for alle, der er blevet administrativt udvist enten efter gamle eller efter nye regler.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Nu sagde fru Meta Fuglsang, at jeg skal tage spørgsmålet seriøst.
Jeg har meget svært ved at tage Socialistisk Folkeparti seriøst, må jeg så indrømme.
Altså, når man udadtil siger, at man her vil føre en hård politik, når folk træder ved siden af i det danske samfund, og her er der tale om udlændinge, som bliver vurderet at være til fare for statens sikkerhed, kunne man måske godt sige, at det var at træde en lille smule ved siden af - bare en lille smule.
Så må det vel være her, at Socialistisk Folkepartis jernnæve kommer i spil, eller hvordan?
Det er det så ikke, kan jeg forstå.
Og med hensyn til alt det der med at spørge ind til de internationale konventioner har jeg jo allerede en gang redegjort for, hvad Dansk Folkepartis indgangsvinkel er til det.
Hvis man ikke hørte det, så kan man jo bare gå ind og se Folketingets referat og se, hvad det var, jeg har svaret.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Nu startede fru Helle Sjelle jo med ligesom at sige, at det her var nødvendigt af hensynet til at bekæmpe terrorisme eller forsvare sig mod terrorisme, og der må man jo nok sige, at forslaget her tværtimod indfører en vis retssikkerhed omkring nogle ting, som netop blev indført med den argumentation, og hvor jeg så fornemmer, at der nu er et flertal i Folketinget, der alligevel er kommet i tanker om, at det måske var at gå for vidt.
Og det kan jo være fornuftigt nok.
Men er fru Helle Sjelle ikke enig i, at den mest effektive måde at bekæmpe terrorisme på dog er at få retsforfulgt og i sidste ende dømt terrorister og få dem spærret inde?
Det er jo sådan set ikke at flytte dem rundt imellem landene, uanset om man så gennem diplomatiske forsikringer kan udvise dem til lande, som man ellers normalt ville kritisere for brug af tortur osv.
Det er jo ikke nogen voldsomt effektiv måde at bekæmpe terrorisme på.
Derfor vil jeg bare bede fru Helle Sjelle om at bekræfte, at en administrativ udvisning da under alle omstændigheder må være en nødløsning og i hvert fald føre til en erkendelse af, at her fik man ikke stoppet en terrorist.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Nu er der jo mange lande i verden, og det er sådan set svært for mig at stå her på Folketingets talerstol og sige, at lige præcis det land og det land og det land kunne man godt tænke sig at indgå aftaler med.
Det må altså afhænge af en vurdering af, hvorvidt der er en udlænding, som bliver vurderet, og hvor vi har nogle ting i dag, og det kan også være, at der kommer nogle nye, hvor de så bliver vurderet til at være til fare for statens sikkerhed, og så kan man jo se, hvilken nationalitet de har, og hvis disse bliver udvist af landet, og vi står til, at vi skal udsende dem og vi har nogle problemer med at udsende, så må vi jo se, hvilket land man kan udsende dem til, og så må man jo tage det derfra.
Altså, det her med diplomatiske aftaler er jo vanskeligt.
Det står sådan set også beskrevet i lovforslaget, at det ikke er noget, man bare sådan lige kan gøre.
Men det, vi fra Dansk Folkepartis side hæfter os ved, er, at det er en vej hen imod, at det trods alt bliver lettere at udvise udlændinge, som er vurderet som værende til fare for statens sikkerhed.
Jeg synes, at det er mærkværdigt, at man i en debat som den her ikke forholder sig til, at det da må være Danmarks legitime ret at ønske at udsende udlændinge, som af vores efterretningstjeneste, af vor justitsminister er blevet vurderet som værende til fare for statens sikkerhed.
Det burde da være det, det først og fremmest handlede om i debatten.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Det er jo altid rart at få gentaget bemærkningerne fra lovforslaget, hvis der skulle være nogen, der har fulgt debatten, der ikke lige havde hørt dem endnu tidligere, men nu var det jo sådan set slet ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg godt kunne tænke mig at finde ud af, er: Er Dansk Folkeparti fuldstændig ligeglad med, at folk bliver udsendt til tortur?
Det er det ene spørgsmål, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at få et svar på.
Det andet spørgsmål, som jeg synes er interessant, er: Hvad er det for torturstater, som hr. Martin Henriksen synes opfylder de her kriterier, og som vi nu lystigt kan udsende folk til efter diplomatiske forsikringer, garantier, aftaler, og hvad vi dog ellers skal kalde dem?
Hvad er det for lande?
Er det den svenske sag, som fru Line Barfod omtalte tidligere, der vistnok blev udsendt til Egypten - tror jeg, det var - hvor det alligevel ikke helt holdt?
Var den sag god nok, eller hvor er det lige, at de her diktaturstater, der overholder alle de spændende ting, er, eller er det bare et slag i luften og ren symbolpolitik?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Hvis nu man slår op i lovforslaget, kan man jo se af de rammer, der er skitseret for indgåelse af diplomatiske aftaler, at det en forudsætning, at regeringen i modtagerlandet er stabil og har fuld kontrol med de retshåndhævende myndigheder m.v.; en aftale om diplomatiske forsikringer bør være konkret og omhandle nærmere angivne personer; aftalen må være præcis, udtrykkelig og detaljeret; aftalens overholdelse skal overvåges, monitoreres effektivt, hvilket indebærer, at uafhængige, kvalificerede personer har ret til at besøge den udsendte uden forudgående varsel og til at udspørge den pågældende uden vidner, hvor de ønsker det osv. osv.
Så der er jo sådan set skitseret en vej frem for, hvordan man kan bruge diplomatiske aftaler.
Det var så arbejdsgruppens forslag, der lå her, som regeringen jo i store træk har tilsluttet sig.
Om det så lige præcis bliver sådan, som det er skitseret der, skal jeg ikke gøre mig klog på, men der er sådan set lagt nogle rammer for, hvordan man kan gøre det fremadrettede.
Det står jo i bemærkningerne til lovforslaget.
Så der kan hr. Simon Emil Ammitzbøll jo få det opklaret.
Så vil jeg i øvrigt takke for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kalder Dansk Folkeparti for et folkeparti og ville foretrække, hvis ikke han brugte den betegnelse om socialisterne.