runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Det er jo sådan lidt bagvendt, men det kan jeg godt forstå ordføreren så benytter sig af, fordi så har han lidt mere tid til at sige de andre ting, han gerne vil sige om det her lovforslag.
Så tak for det.
Altså, det, man jo så kunne ønske, var, at sådan nogle debatter også på en eller anden måde afspejler sig i det materiale, vi får.
For hvis man lige bladrer høringssvarene igennem, ser man, at de jo er meget korte og lakoniske fra de myndigheder, man har hørt i den her sag.
Det kunne da være meget gavnligt for vores debatter og for vores fælles viden om, hvad der egentlig sker inden for rigsfællesskabets forskellige dele, hvis vi havde et mere nuanceret billede af, hvordan tingene diskuteres de steder, hvor lovforslagene er født, om man så må sige.
Mike Legarth (KF), 2014-05-06:
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Færøernes Landsstyre har ønsket det her lovforslag med henblik på at bringe den færøske retsplejelov på linje med den danske, hvad angår meddelelseshemmelighed, observation, dataaflæsning, forstyrrelse eller afbrydelse af radio- eller telekommunikation samt ikke mindst videoafhøring af børn, som andre også har været inde på.
Færøerne ønsker at indføre de samme regler på de her områder, som vi har i retsplejelovens § 71, men undtaget fra det her lovforslag er efter Færøernes eget ønske kravet til tjenesteudbydernes logning.
Det vil vi så heller ikke pånøde dem, for vi ønsker også her at efterkomme det færøske ønske og går derfor ind for lovforslaget.
Det Konservative Folkeparti går ligeledes ind for den del af lovforslaget, der omhandler videoafhøring af børn, hvor det drejer sig om straffesager om seksuelt misbrug af børn, og det er jo en dybt alvorlig form for kriminalitet, der påfører barnet skader for resten af livet, og retssagerne er ganske smertefulde for børnene at stå igennem.
Med det her lovforslag kommer den færøske lovgivning på det her område til at svare til det, vi har i Danmark, og som vi indførte i 2003, og det er vi naturligvis for.
Med de kommentarer støtter vi lovforslaget.
Edmund Joensen (SP), 2014-05-06:
Det er justitsministeren, som har fremsat L 185 om at ændre den færøske retsplejelov.
I korte træk drejer det sig om at give politimyndigheden hjemmel til at foretage visse indgreb i forhold til meddelelsesfriheden samt at tillade videoafhøring af børn – det er altså indholdet.
På Færøerne har der været en omfattende debat om forslaget, både i offentligheden og i Lagtinget.
Efter debatten har landsstyret valgt at udelade delen om den såkaldte telelogning.
Det skal ses i lyset af, at EU-Domstolen den 8. april som bekendt afsagde en dom, der konkluderede, at det såkaldte logningsdirektiv er ugyldigt.
I Domstolens afgørelse hed det, at telelogning tilsidesætter den grundlæggende ret til respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger, som det hedder.
Selv om Færøerne står uden for EU og derfor ikke har pligt til at følge EU-Domstolens afgørelse, vil landsstyret afvente, hvilke konsekvenser Domstolens afgørelse får for telelogningen her i Danmark.
Derefter vil man fra landsstyrets side tage spørgsmålet om telelogning op og eventuelt fremkomme med et nyt forslag.
Sambandspartiet på Christiansborg støtter forslaget.
Så vil jeg gerne svare på spørgsmålene fra hr. Finn Sørensen.
For det første har der, som jeg sagde i mit indlæg, været en grundig diskussion på Færøerne om det her forslag, og man er i Lagtinget blevet enige om at tage den del ud, som EU siger går imod folkeretten.
Hvis det så senere viser sig, at der er ændringer, som skal tilpasses, så vil man gøre det fra landsstyrets side.
Der har været en grundig debat, en dyb debat, og der har været så mange hoveder og så mange sind i den her debat, og det er selvfølgelig, fordi det går privatlivets fred lidt på klingen.
Men vi forstår alle sammen, at der skal en vis kontrol til i den verden, som bliver mindre og mindre, og som vi er en del af.
I forhold til det andet spørgsmål, om Færøerne er udsat på samme måde som de store samfund og derfor har brug for en lovgivning af den her type, kan jeg starte med at sige, at vi indtil i dag heldigvis ikke har været udsat for terror og den slags, som man hører om i verdenspressen, eller for problemer med narko i den størrelsesorden, altså med karteller osv., men vi er godt vidende om, at vi er en del af verden, også på den led, for der går hver dag flyforbindelser over Færøerne, flere gange om dagen, og Færøerne besejles af skibe, som både sejler mod syd og mod nord.
Men det skal, kan man sige, heller ikke være en heldig smutvej, fordi Færøerne ikke har den nødvendige kontrol, som andre nabolande har.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Tak til ordføreren, også fordi ordføreren besvarede et af de spørgsmål, jeg stillede.
Selve den fysiske kontrol med den indgående trafik fra den store verden, som Færøerne helt givet er en del af, er vel ikke så indviklet at foretage på Færøerne.
Så spørgsmålet er, om det er et argument for, at man også vil indføre en meget omfattende lovgivning om brud på meddelelseshemmeligheden.
Edmund Joensen (SP), 2014-05-06:
Selvfølgelig er det rigtigt, at det er et lille, let overskueligt område, som hr. Finn Sørensen siger.
Men nu er det ikke bare passagerfly, der passerer vores flyvepladser på Færøerne.
Der er også mindre fly, som medbringer passagerer, og hvis man har brug for at sejle med skib, så er der mange skibe, der sejler forbi Færøerne, og der er mange skibe, der fisker i farvandet omkring Færøerne.
Men vi håber sandelig ikke, at der bliver brug for det.
Det er en anden sag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for at give os et sådan lidt mere nuanceret billede af debatten, som den står på Færøerne, og så har jeg bare den betragtning, at det måske også er en ordentlig mundfuld, at man sådan i løbet af få måneder vil gennemføre meget omfattende ændringer af den færøske retsplejelov, som det er taget mere end 25 år at nå frem til her i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Tak for det, og også tak til ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Som med det tidligere lovforslag, vi behandlede, sker det her også efter ønske fra Færøernes landsstyre, og der sker nu en ajourføring af den færøske retsplejelov, for så vidt angår bl.a. indgreb i meddelelseshemmeligheden og videoafhøring af børn.
Lovforslaget indeholder to hovedelementer.
For det første foreslås der regler om indgreb i meddelelseshemmeligheden, observation, dataaflæsning og forstyrrelse eller afbrydelse af radio- eller telekommunikation, og for det andet foreslås der regler om videoafhøring af børn.
Bestemmelserne svarer i det væsentlige til de tilsvarende bestemmelser i den danske retsplejelov.
Lovforslaget har endvidere været forelagt Færøernes hjemmestyre til udtalelse, og udtalelsen er som bekendt sendt til Færøudvalget.
Villum Christensen (LA), 2014-05-06:
Det er endog særdeles veldokumenteret, at konkurrencefremmende rammevilkår vil sikre højere produktivitet og effektivitet.
Som grundlag for indførelse af engrosmodellen blev vi jo også præsenteret for tykke rapporter, som slår fast, at den manglende reelle konkurrence på området, som forbrugerne betaler ekstraordinært for, løber op i et tal, der ligger et sted mellem 0,25 mia. og 0,5 mia. kr.
Det er altså en gevinst, som vi med denne lov vælger at udsætte i yderligere 1 år.
Man kan måske næsten sige: Ja, som om liberaliseringen ikke har været fodslæbende nok i denne sektor.
Man kan endda forstå på lovbemærkningerne, at det ikke koster noget at udsætte en gevinst.
Spørgsmålstegn!
Der bliver i sektoren italesat meget om det her frie valg, men vi ved jo alle sammen, at der reelt er tale om en pseudoliberalisering, i hvert fald indtil videre.
Produktet er svært at forstå i forhold til en valgsituation, systemet er meget lidt transparent, ligesom de umiddelbare gevinster, så længe markedet ikke fungerer, er forholdsvis små, og så starter den onde cirkel, selv om der også er nogle positive elementer i den omtalte prisportal.
Det er i hvert fald fik et lille lyspunkt.
Ellers kan det virke lige modsat, i og med at man i en overgangsperiode, og ingen ved jo i virkeligheden hvor længe, omvendt kan få højere priser til følge, når prisbeskyttelsen ikke længere finder sted.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt og vel også meget usædvanligt, at man 1½ år før engrosmodellens indførelse er i stand til at sige, at man ikke kan overskue de teknologiske vanskeligheder ved opstarten.
Det er lige før, man tænker: Hvem er det, der bestemmer – er det Dansk Energi, der bestemmer, eller er det Folketinget, der bestemmer?
Jeg synes også, det er svært at forstå, at titusinder af små virksomheder ikke bliver omfattet af leveringspligten.
Det er enmandsfirmaer, og jeg har svært ved at se, hvordan de skulle have særlige forudsætninger for at følge med i disse meget komplicerede forhold, når de ofte kan have rigeligt at gøre med at holde firmaet oven vande.
Nej, de der særlige forudsætninger for at agere i markedet, som det lyder, har jeg svært ved at se.
Endelig vil den manglende afklaring af skatter og afgifter samt garantiproblemerne, som er helt åbenbare, kunne medføre en skævvridning, der er til fordel for de gamle monopolselskaber.
Man kan næsten sige, at de har travlt med at skynde sig langsomt i den her sag.
Sidder man på flæsket, er der selvfølgelig heller ingen grund til at dele ud af det.
Jeg er lidt ærgerlig over, at de små virksomheder ligesom bliver holdt uden for denne fest, for er der noget, man har brug for, er det bestemt, at det her marked kommer til at fungere, og det gør det jo altså ikke, så længe vi har så store monopoler, som lever så godt af den eksisterende tilstand.
Hvis man bare nævner tinglysningsskandalen, så siger alle politikere: Uha! Lad os endelig udskyde det et år eller mere.
Den samlede betragtning for os er, at pilen vender lidt nedad, selv om der selvfølgelig er elementer i det, som vi er meget godt tilfredse med.
Mikkel Dencker (DF), 2014-05-06:
Lovforslaget her indeholder en længere række elementer på energiområder.
De to vigtigste er at indføre leveringspligt i stedet for forsyningspligt for leverandører af elektricitet og indførelsen af engrosmodellen på elmarkedet fra den 1. oktober 2014 til den 1. oktober 1015.
For at begynde med det sidste må vi konstatere, at det ikke er realistisk at indføre engrosmodellen i år.
Det er vi ærgerlige over i Dansk Folkeparti.
Vi ser nemlig engrosmodellen som en model, der alt andet lige vil gøre det lettere for den enkelte danske at skifte elselskab, og dermed bliver det lettere at sikre sig den billigst mulige pris på elektricitet, når engrosmodellen træder i kraft.
Derfor ærgrer vi os over, at indførelsen af modellen må vente 1 år.
For så vidt angår skiftet fra den nuværende model med forsyningspligt, som er placeret hos et enkelt selskab i hvert geografisk område, til at alle elselskaber i stedet får leveringspligt, så er vi klar over, at hensigten er at få konkurrencen på elmarkedet til at fungere bedst muligt, for at danskerne skal kunne få leveret deres elektricitet billigst muligt.
Så langt er vi helt enige om intentionerne.
Men regeringens forslag til leveringspligt indebærer også, at der ikke længere vil være noget produkt med forsyningspligt, som alle de danskere, som ikke har valgt en alternativ elleverandør, automatisk bliver tilsluttet, og hvor der er en politisk fastsat regulering af prisen, sådan at forsyningspligtselskaberne ikke bliver fristet til at malke kunderne gennem højere priser.
For med regeringens forslag til leveringspligt afskaffes nemlig reguleringen af prisen for de kunder, som ikke foretager noget valg.
Det betyder, at de mange danskere, som efter den nye ordnings ikrafttræden ikke skifter elleverandør, kommer til at fortsætte som kunder hos deres nuværende selskab.
Det behøver i og for sig ikke være nogen dårlig løsning.
Men det vil det være, hvis selskabet vælger at udnytte den manglende politiske regulering af priserne for denne gruppe og begynder at malke kunderne ved at lade priserne stige stille og roligt, uden at folk opdager det.
I Dansk Folkeparti er vi bekymrede for, hvordan gruppen af elkunder, som ikke udnytter markedets muligheder, selv kan blive udnyttet.
Derfor vil jeg bede ministeren om at komme med et bud på, hvordan denne kundegruppe kan beskyttes mod at blive udnyttet af deres elselskab.
Da spørgsmålet om forbrugerbeskyttelse er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, skal jeg sige, at vores tilslutning til lovforslagets endelige vedtagelse er afhængig af, at der findes en tilfredsstillende løsning for alle forbrugere.
Og på trods at vi i bund og grund er enige i, at der må gøres noget for at få konkurrencen på elmarkedet til at fungere bedre for at opnå bedre priser til elkunderne, må vi også have en model, der sikrer, at der er en ordentlig forbrugerbeskyttelse af de kunder, som ikke foretager sig noget.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-06:
Formålet med det her lovforslag er, som det allerede er fremgået, at regulere forsyningspligten fremadrettet med henblik på at styrke konkurrencen på elmarkedet i tråd med de forslag, som Elreguleringsudvalget netop er kommet med.
Dernæst er formålet med forslaget at udskyde den vedtagne engrosmodel, som ellers skulle være trådt i kraft i år pr. 1. oktober.
For det tredje er der en ændring af lov om naturgasforsyning, og for det fjerde angår lovforslaget Energinet.dk.
Formålet med at indføre en leveringspligt til erstatning for forsyningspligten og prisreguleringen på elmarkedet er at øge konkurrencen, samtidig med at vi holder et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.
Leveringspligten sikrer, at husholdningsforbrugere får en lovreguleret adgang til elforsyning som en basal livsfornødenhed i et moderne samfund.
Desuden opfylder leveringspligten eldirektivets krav om, at alle husholdningsskunder har ret til at få leveret elektricitet på rimelige vilkår.
Det vil indebære, at alle elhandelsvirksomheder sikres lige adgang til nye forbrugere, når de træder ind på markedet, og det styrker konkurrencen.
I høringssvarene har det været et ønske fra forskellig side, at leveringspligten også burde gælde de mindre virksomheder.
Man vurderer imidlertid, at der er tilstrækkelig mange elvirksomheder på det danske marked til, at alle erhvervsskunder, herunder også de små erhvervsdrivende, vil kunne finde en elhandelsvirksomhed og et elprodukt, som er acceptabelt for dem uden at have den særlige beskyttelse, som ligger i leveringspligten, og som jo ville indebære et fordyrende element.
Med lovforslaget indføres der også en permanent prisovervågning.
Så får man et sammenligningsgrundlag, når man skal vælge leverandør.
Når engrosmodellen udskydes, imødekommer det faktisk en del ønsker om at være sikker på, at alle er parate, og det giver da også 9 måneder ekstra til at gennemteste samspillet mellem aktørerne og sikre en vellykket implementering.
Der er stadig væk frit leverandørvalg, og derfor er der ikke nødvendigvis tale om en merpris.
Radikale Venstre kan støtte forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-06:
I må meget undskylde, at jeg fik trykket på knappen meget sent, men ordføreren stoppede meget pludseligt, og derfor fik jeg travlt med at trykke på knappen.
Det er kun, fordi jeg finder anledning til at gøre opmærksom på, at jeg absolut læser forslaget således, at man både kan forlange forudbetaling og en form for sikkerhedsstillelse, netop også for at undgå alle de har dårlige betalere, der zapper.
Men jeg synes ellers, at det står meget klart i lovforslaget, hvad man mener en dårlig betaler er, og derfor skal jeg lige høre ordføreren, om ordføreren ikke betragter det sådan, at hvis man står i RKI, må man betegnes som dårlig betaler, i tilfælde af at man skifter elselskab.
Steen Gade (SF), 2014-05-06:
Jeg tror, at hvis man står i det register, er man nok en dårlig betaler.
Jeg vil bare give mig tid i udvalgsarbejdet til at finde ud af, om der skal være sådan en automatik på det punkt.
Det er jo et privat register, og det kunne jo godt være, at vi havde andre kriterier.
Jeg har egentlig bare signaleret, at det her er et punkt, jeg vil kigge nærmere på, og om det ender med at vise sig, at det er det bedste, der er fundet frem her, kan jeg ikke afvise på nuværende tidspunkt.
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Jeg kan – for nu at gøre det kort – tilslutte mig det, som både Venstres og Socialdemokraternes ordfører har sagt, og Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2014-05-06:
Tak for det.
Nu har vi jo haft en diskussion om bevægeligheden.
Så jeg skal derfor på den baggrund sige, at vi kan støtte begge lovforslag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Folketinget skal selvfølgelig have korrekte oplysninger.
Jeg har sagt mange gange, at det giver sig selv, det giver sig selv, at Folketinget skal have sandheden at vide og skal have korrekte oplysninger.
Så siger forhørsledelsen i den her sag, at der har været nogle helt særlige omstændigheder, men det ændrer for mig ikke noget ved det grundlæggende, at selvfølgelig skal Folketinget have korrekte oplysninger.
Jeg tror ikke, der kan være flere holdninger til den sag, og jeg tror ikke, jeg kan sige det tydeligere: Folketinget skal have korrekte oplysninger.
Det, som justitsministeren nu vil indkalde til et møde om, hvilket jeg har bemærket at mange partier har kvitteret positivt for, er at have en drøftelse, hvis en sådan sag opstår fremadrettet og der er et dilemma af den karakter, som er beskrevet.
Hvordan skal man så håndtere det?
Men det ændrer jo ikke på nogen måde ved, at Folketinget skal have korrekte oplysninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-06:
Nu er det jo ikke første gang, vi diskuterer den her sag.
Jeg har i en tidligere spørgetime forsøgt at få statsministeren til at forholde sig konkret til det, den tidligere justitsminister gjorde.
Men skal jeg nu tage det, der kommer frem i dag, som udtryk for, at statsministeren godt kunne se, at selvfølgelig skulle den tidligere justitsminister gå af på grund af vildledning af Folketinget?
Må jeg bare lige minde om, at det ikke var statsministeren, der, havde jeg nær sagt, trak stikket fra den tidligere justitsminister.
Men skal jeg nu tage det, som kommer til udtryk i dag fra statsministerens side, som en holdning om, at det nok egentlig var rigtigt, at justitsministeren måtte gå, for selvfølgelig skal Folketinget ikke vildledes?
Det kan der jo ikke være to meninger om, har statsministeren sagt flere gange i dag.
Men det var der jo på det tidspunkt.
Dengang måtte justitsministeren jo åbenbart gerne vildlede Folketinget.
Det fik i hvert fald ikke nogen konsekvenser fra statsministerens side.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl spørger, om han kan fortolke mine ord.
Det kan jeg jo ikke forhindre ham i at gøre, men jeg synes, det vil være væsentligst at tage mine ord for pålydende.
Jeg har sagt det samme rigtig mange gange: Selvfølgelig skal Folketinget have korrekte oplysninger.
Man skal fortælle sandheden til Folketinget.
Den er ikke så meget længere, og det var også derfor, jeg syntes, det var rigtigt, som jeg også har sagt rigtig mange gange tidligere og også sagde den 17. januar, at den tidligere justitsminister over for Folketinget beklagede, at Retsudvalget ikke fik den reelle begrundelse for aflysningen af Christianiabesøget.
Det er jo igen meget enkelt.
Jeg synes, det var positivt, at den tidligere justitsminister beklagede, og jeg er ikke i tvivl om, at vi alle sammen her i Folketinget er enige om, at Folketinget skal have korrekte oplysninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-05-06:
Jeg vil gerne starte med at rose regeringen for det udspil, der kom med beskæftigelsesreformen.
Det sætter fokus på, at man opkvalificerer ufaglært til faglært, men sådan set også faglært til mere faglært.
Og vi får afskaffet håbløse aktiveringer og latterlige pipfuglekurser og opbygning af spaghettitårne, og hvad man ellers så under Venstre og Konservatives reform.
Så jeg synes sådan set, at det er et rigtig godt udgangspunkt.
Det interessante bliver jo så bare, hvem regeringen laver aftalen med, altså hvordan det endelige resultat bliver.
For et udspil er jo ikke noget alene, det handler jo sådan set om, hvordan den endelige aftale kommer til at se ud.
Venstres forslag er i forhold til de arbejdsløse en besparelse på 4 mia. kr., som de så gerne vil hælde ned i erhvervslivets lommer.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det afviser SF blankt, og det håber jeg også regeringen vil gøre i forhandlingerne.
Så mangler der jo også en side i regeringens udspil.
Regeringen svarer ikke på, hvad man vil gøre med de mange tusinde mennesker, der er faldet ud af dagpengesystemet, hvilket jo netop er det, som den her reform også omhandler; det er, hvordan vi opkvalificerer dem, men det er jo også at forholde os til, hvordan vi får folk ind i dagpengesystemet igen.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren synes, det er rimeligt, at genoptjeningsretten til dagpenge er skruet op til et helt år, og om statsministeren vil være med til at samle et politisk flertal for at sænke genoptjeningskravet til ½ år, så mange af dem, der vil være villige til at tage et sæsonarbejde eller et barselsvikariat, har mulighed for at komme tilbage i dagpengesystemet, hvis de vel at mærke ikke kan få et fuldtidsjob i en længere periode.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jamen først er jeg da utrolig positiv over, at SF på den måde kvitterer for regeringens beskæftigelsesudspil.
Det, som jeg tror optager SF, er også noget, der optager regeringen, altså at vi sikrer, at de mennesker, der har fået allermindst uddannelse, nu får et rigtigt uddannelsesløft – ikke bare aktivering for at aktivere, ikke bare at følge reglerne, fordi reglerne er der, men med den enkelte i fokus og med et rigtigt løft i forhold til uddannelse.
Og 500 mio. kr. om året er et rigtigt løft, og det vil kunne hjælpe de mennesker, som har fået mindst uddannelse, som måske ikke lige fik praktikpladsen, og som gerne vil i gang igen.
Så det er altså noget, der bliver til at tage at føle på for de mange mennesker, der får glæde af det her de næste 5-6 år.
Så det håber vi meget at kunne gennemføre.
I forhold til diskussionen om dagpenge må jeg sige, at de nuværende regeringspartier jo for 1 år siden indgik en aftale med SF og med Enhedslisten, hvor vi sikrer en bedre indfasning af den dagpengereform, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti var med til at indføre før valget.
Det er en bedre indfasning, som betyder, at de negative konsekvenser bliver meget mildere, og det synes jeg egentlig at vi alle sammen skal bakke op om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-05-06:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at vi har leveret nogle midlertidige løsninger, også undervejs mens SF sad i regering, nemlig med forslaget fra sommeren 2012 om en 2-årig dagpengeperiode, men med 1 års mulighed for en arbejdsmarkedsydelse, især med en, kan man sige mildere indfasning af dagpengereformen.
Men det står jo stadig væk tilbage, at vi skal forholde os til genoptjeningsretten til dagpenge.
Nu snakker jeg ikke om længden på dagpengeperioden, som det jo helt klart, som statsministeren også understregede, var Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, der gennemførte og stemte igennem Folketinget i 2010.
Det fornemmer jeg nogle gange folk glemmer, og også at den her regering har lavet forbedringer.
Men den væsentligste forbedring ville jo være, i forhold til mange af dem, som falder ud, og som ikke kan komme ind igen i dagpengesystemet, at kigge på længden af den periode, som VK og Dansk Folkeparti og De Radikale jo lavede til et helt år.
SF vil foreslå, at vi sætter den ned til ½ år, så folk får en chance for at komme ind i dagpengesystemet igen.