runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marion Pedersen (V), 2009-12-03:
Det skal jo være sådan, at dem, der udøver den forfølgelse og den chikane, er klar over, at det er noget strafbart, de har gang i.
Det bliver man jo nødt til at fortælle dem først.
Mennesker gør underlige ting, når de er forelskede, og nogle gange er det jo sådan noget, der er baggrund for en chikane, nemlig at man ikke tager et nej for et nej.
Det bliver man nødt til først at sige til folk, inden man kan begynde at give dem et tilhold.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Jeg vil gerne spørge, om det er rigtigt forstået, at Venstre gerne vil være med til at se på, om vi bør fjerne kravet om, at der skal være givet tilhold, inden man kan straffes efter § 265.
Julie Rademacher (S), 2009-12-03:
Der er ikke nogen strafferetlig definition af stalking, og vi har også hørt, at ministeren og regeringen er blevet klogere og klogere med tiden.
Der har været nogle indrømmelser i dag, og jeg kan sige, at det er vi i oppositionen rigtig glade for.
I maj havde vi bl.a. et forslag oppe om GPS-lænker, altså fodlænker til voldelige mænd.
Dengang var ministerens svar, at der ikke er nogen teknisk løsning med hensyn til fodlænker, så jeg vil høre nu, om der er kommet en teknisk løsning i forhold til fodlænker, og hvor langt vi er i den sag.
Hvis det er sådan, at regeringen og oppositionen ikke er uenige, må det da være ministerens ansvar at handle nu, så tiden ikke skal gå og flere mænd og kvinder skal udsættes for chikane.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Nu har jeg jo tidligere i dag rost ministeren for, at det er dejligt med den her åbenhed over for nye ideer, og at det er dejligt, at ministeren også, hvad det her beslutningsforslag angår, imødekommer vores forslag.
Jeg synes bare, at det på et eller andet tidspunkt også må være tid til handling.
Det er meget godt med alt det her med nye ideer og udvalg.
Jeg har bl.a. en artikel fra Ritzau fra februar i år, hvor ordførerne fra både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er enige om, at nu skal stalking stoppes.
Det er slået stort op med en stor overskrift: Nu vil regeringen gøre noget ved stalking.
Og sådan er der flere eksempler.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Det er jo derfor, vi handler.
Derfor har vi bedt Strafferetsplejeudvalget om at foretage en samlet gennemgang af tilholdsreglerne, med henblik på at vi får sikret en bedre beskyttelse og øget tryghed for ofrene.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om i Folketinget.
Men det er altså vigtigt, at vi sætter de rigtige folk til at se på det, eksperterne, advokaterne, dommerne, for at vi gør det på den rigtige måde.
Maja Panduro (S), 2009-12-03:
Ministeren bliver bestemt ikke uenig med mig i, at vi selvfølgelig skal gøre det på en ordentlig og rigtig måde.
Jeg synes måske bare stadig, at det må være muligt at gøre det uden sådan flere års betænkningstid.
Man har jo været opmærksom på det her igennem længere tid, også før den artikel, jeg omtalte før.
Jeg er også faldet over et spørgsmål til ministeren fra formanden for Retsudvalget, Dansk Folkepartis hr. Peter Skaarup, hvor man svarer, at Justitsministeriet lige nu drøfter med Rigspolitiet og Rigsadvokaten, om der er anledning til at overveje ændringer i relation til det her.
Det svar er altså givet i marts måned sidste år.
Så vil ministeren måske fortælle, hvad det er, der mangler, før vi kan komme i gang med rent faktisk at forbedre vilkårene for de her mennesker, der bliver udsat for stalking i deres dagligdag?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
I marts måned sidste år var jeg ikke justitsminister, men der sad jo en anden minister, og der diskuterede man jo også de her temaer.
Det, der sker nu, er, at vi har bedt Strafferetsplejeudvalget om at se på det, fordi vi mener, at det er et relevant tema, og fordi vi mener, at der skal ske noget.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med fru Maja Panduro i, at der altså her er et område, hvor vi bliver nødt til at gøre noget hurtigt.
Derfor er det også min besked, at de skal være færdige næste år.
Derfor kommer vi også med et lovforslag næste år, som jeg håber på vi kan samle alle Folketingets partier om, så vi gør en indsats på det område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Egentlig burde jeg jo være rigtig glad, fordi ministeren igen er imødekommende over for et af SF's forslag.
Men jeg synes, det er ved at være en lidt kedelig vane, at ministeren parkerer alle SF's udmærkede forslag i forskellige former for udvalg.
Vi så det med ofrene og nu også med stalking.
Og Det Radikale Venstres forslag i dag om bedre beskyttelse af voldtægtsofre er også blevet parkeret i et udvalg.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren er enig med SF i, at man skal kunne åbne en sag meget, meget tidligere.
I dag er det jo sådan, at der skal gives et tilhold, og så skal tilholdet overtrædes, før man rent faktisk kan skride til handling.
Det mener vi er alt, alt for sent.
Det mener jeg simpelt hen er drevet alt, alt for langt ud.
Så er ministeren enig med SF i, at det skal være muligt at starte en sag op langt tidligere?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-03:
Jeg vil ikke sådan kommentere konkrete sager, for der kan både være en masse ting, som vi ikke ved noget om, og selvfølgelig være nogle andre perspektiver i de sager, som jeg selvfølgelig ikke vil kommentere.
Jeg har den grundlæggende holdning, at hvad man kan gøre, skal man gøre her, og det vil sige, at man også skal gribe tidligere ind.
Det er ikke sådan bare lige til at sige, at man skal åbne en sag tidligere.
Ved man selv, at man udfører stalking?
Ved man det?
Derfor er det meget vigtigt, at der bliver et ordentligt retsgrundlag for det her, og derfor skal vi gøre det på den seriøse måde.
Og det her betragter jeg ikke som sådan et stort politisk tema, hvor man kan opnå uenighed, hvis det er det, man gerne vil, for jeg er sådan set helt sikker på, at vi kan blive enige om det her, når Strafferetsplejeudvalget er kommet med sin anbefaling.
Så vil regeringen lave et lovforslag, og det forventer jeg klart at Folketingets partier bliver enige om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-03:
Jeg tror, at mange af de kvinder – for det er hovedsagelig kvinder, der bliver udsat for stalking – som befinder sig udeomkring i Danmark, ville blive rigtig, rigtig glade, hvis ministeren ville give et tilsagn om, at det skulle være nemmere at rejse en sag på baggrund af stalking.
Jeg synes, det er ganske urimeligt, at en kvinde i 2 år må finde sig i, at hendes ekskæreste møder op på arbejdet og står alle mulige steder og sender e-mails og sender sms'er.
De behøver jo ikke at være truende, men derfor kan det alligevel godt være meget ubehageligt.
Ministeren kan bare tage sin telefon og ringe til kvindehusene og få at vide, at det her er et kæmpestort problem, og at det er et kæmpestort problem at løfte bevisbyrden i de her sager.
Ja, selvfølgelig skal stalkeren have at vide, at han skal høre op, men det skal han have at vide på et langt tidligere tidspunkt, end han får i dag.
Er ministeren ikke enig med SF i, at det er drevet alt, alt for langt?
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-03:
Jeg er ked af at sige, at hr. Holger K. Nielsen ikke ved, hvad han taler om på det her område, for danske soldater og den danske regering anvender jo masser af fly i Afghanistan.
Det er også derfor, vi selv har vores F-16-fly dernede.
Da vores fly, F-16-flyene, var dernede og leverede bombninger, leverede de dem til danske soldater, til engelske, til hollandske, til canadiske og alle andre soldater.
Man hænger i luften og støtter dem, der har brug for det.
Det kan være amerikanske, eller det kan være hollandske eller norske, afhængigt af hvem der er dernede.
Jeg skal love for, at der var omkommet langt, langt flere danske soldater, hvis man ikke havde den mulighed.
Alternativet er indimellem at bruge artilleri, altså det, man kalder kanoner og haubitser.
De har en spredning, der er ti gange større end flyene, og derfor er flyene i øjeblikket det, man har, som giver færrest civile tab, en brøkdel af de tab, det gav for bare 20 eller 30 år siden.
Johs. Poulsen (RV), 2009-12-03:
Tak for det.
Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Niels Helveg Petersen, kan ikke være til stede, og derfor skal jeg i hans sted fremføre Det Radikale Venstres synspunkter.
Nu har vi godt nok haft hr. Holger K. Nielsen til at tale fra hr. Niels Helveg Petersens plads, men det er nok bedst, at jeg trods alt meddeler, hvad der er Det Radikale Venstres synspunkter.
Det er sådan, at vi i Det Radikale Venstre fuldt ud står bag den redegørelse, som er givet fra forsvarsministeren.
Vi mener, at den på fuldt ud dækkende vis og i detaljer redegør for, både hvordan processen har været frem til nu, og hvordan man forventer den skal være fremadrettet.
Vi synes så, at det er vigtigt, når man får beslutningsgrundlaget tilvejebragt, at man på det tidspunkt netop så tager den grundige debat om, hvad valgmulighederne så er, og hvad begrundelserne må være for de valg, der skal træffes, både når man taler om typevalg, og når man taler om antal og meget andet i den forbindelse.
Så vi kan tilslutte os den redegørelse, som er givet fra forsvarsministeren, og tage den til efterretning.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Johs. Poulsen ikke er forsvarsordfører og accepterer så også, at vi ikke går langt ind i debatten om det forsvarstekniske, men sådan et helt banalt, grundlæggende spørgsmål kan jeg måske få lov at stille, nemlig: Synes Det Radikale Venstre, at det er en god ting, at de fly, vi måtte anskaffe os, også har den egenskab, at de er i stand til at lave operationer som dem, hr. Helge Adam Møller lige har fortalt om, nemlig det at kunne bombe, f.eks. i en krig som den i Afghanistan?
Johs. Poulsen (RV), 2009-12-03:
Jeg synes, at debatten i salen i dag har vist med meget tydelighed, at det, der er tale om, er fly, som kan anvendes til mange, mange forskellige formål, og at det er en faglig vurdering, som jeg kan høre det, at det er en afvejning, man må foretage, når man skal videre i processen, nemlig hvad der er klogest at anskaffe set i lyset af, hvilke egenskaber de kommende fly skal kunne opfylde.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Det er jo ikke sådan, når man skal købe nye fly, at man siger til alle, der laver fly, lige fra papirflyvere til Joint Strike Fighter: Kom og byd.
Man siger: Byd, hvis I har et fly, der kan det og det og det.
En af de ting, man har sagt til dem, der skal levere fly til Danmark, er: I skal kunne levere tunge bomber.
Var det ikke uklogt at stille det krav op?
Skulle man ikke have lavet et mere åbent bud på, hvad vi så skulle have af fly, hvis vi skal have fly?
Johs. Poulsen (RV), 2009-12-03:
Som jeg har forstået det, er det en del af beslutningsgrundlaget, som man i fællesskab har vurderet var den rigtige måde at gøre det på, nemlig at man skulle kunne opfylde en række forskellige egenskaber, herunder den egenskab også at kunne deltage i kampoperationer på den måde, som det er beskrevet af hr. Frank Aaen.
Og vi står naturligvis bag de aftaler, der er lavet i forsvarsforligskredsen, og som sagt ser vi frem til, at vi får en fuldstændig åben og gennemskuelig proces omkring valget.
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-03:
Kun en enkelt ting: I sit indlæg nævnte hr. Høgni Hoydal også, at Danmark deltog i USA's angrebskrig i Afghanistan.
Samtlige 15 lande har opfordret alle verdens lande til at deltage militært og civilt i Afghanistan.
Kan hr. Høgni Hoydal ikke også bekræfte, at før Taleban – indtil for 8 år siden, hvor de herskede – var der ikke en eneste afghansk pige, der gik i skole?
Ikke én, det var forbudt.
I dag er der 2,5 millioner piger, der går i skole.
Så det angreb, som FN opfordrede til at foretage, var måske meget godt, i hvert fald for afghanerne.
Høgni Hoydal (T), 2009-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil meget gerne bekræfte hr. Helge Adam Møller i, at der er radikal forskel på krigen i Afghanistan og krigen i Irak, og jeg tror, at jeg nævnte dem sammen.
Dog vil jeg bare pointere, at NATO jo uden at tage stilling til det er gået fra at være en forsvarspagt til også at være en angrebspagt, som skal operere ude i verden med Danmarks deltagelse.
Det var den pointe, jeg prøvede at fremhæve uden at gå ind i en større debat om krigen i Afghanistan.
Hvis jeg lige må komme med en bemærkning om det, vil jeg sige, at når man deltager her i Folketinget, oplever man set ud fra et færøsk synspunkt en slags forskønnelse, en slags eufemisering af krigsdeltagelse – altså, det påstås, at man kan spille krig ligesom et computerspil.
Krig har sine menneskelige konsekvenser, og det synes jeg man har en tendens til at undervurdere.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Ja, ja, men baggrunden var jo, som hr. Helge Adam Møller siger, at der var mange civile dræbte i det flyangreb.
Det er det, der er pointen og også en af grundene til, at man fra dansk side ikke satser på F-16-fly.
Ved de der bombninger fra stor højde er det stort set uundgåeligt, at der også kommer civile tab.
Det er stort set uundgåeligt.
Hvor præcise missiler man end har, er det stort set uundgåeligt.
Der er en stor debat om, hvordan man skal håndtere det, men specielt i den form for oprørsbekæmpelse, counter insurgencies, som det kaldes militært, er det dybt, dybt problematisk, når der kommer civile tab, og det er jo derfor, man er meget, meget forsigtig med at bruge F-16-fly i Afghanistan.
Men det er hr. Helge Adam Møller tilsyneladende fuldstændig ligeglad med i sit glødende forsvar for at afsende F-16-fly til Afghanistan.
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-03:
Det gør det indtryk, at jeg har det utrolig godt med, at han fik den skæbne, han fik, for personer, der åbent lyver og forholder oplysninger, skal selvfølgelig afskediges.
Han vidste godt, at i forbindelse med den bombning, de foretog af de tre lastbiler, der var stjålet af Taleban, var det ikke kun Taleban, der var i området, der var faktisk også nogle civile.
De ramte dem meget nøjagtigt, men der var nogle civile ved siden af Taleban, der var ved at tage benzin fra lastbilerne.
Men det var jo ikke derfor, han blev afskediget.
I stedet for at sige, at det var en kæmpe fejl og beklageligt, sagde han, at der ikke var omkommet nogen civile.
Han løj den tyske befolkning og det tyske parlament direkte op i ansigtet, og så skal man selvfølgelig afskediges.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Jo, men hvis man nu så bort fra, at flyene skal have kapacitet til at kaste bomber på samme måde, som det er gjort i Afghanistan, hvor det har ført til rigtig dårlige resultater, og at mange uskyldige civile er blevet dræbt – hvis man nu besluttede at se bort fra den kapacitet, så er feltet af fly, der kan anskaffes, jo meget, meget større, hvis man nu vil købe fly.
Så er det felt af fly, der kan anskaffes, jo væsentlig større end de tre, der er til debat i øjeblikket, for hvis vi kigger på, hvad der er brug for med hensyn til Grønland og Arktis, er det helt andre flytyper, der er de mest velegnede i modsætning til dem, der nu debatteres.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Eurofighter var inde i billedet på et tidspunkt, men trak sig ud igen, men de kan da også smide bomber.
Franskmændene havde også et fly, Rafaleflyet tror jeg det hedder, fra Dassaultfabrikkerne, men de gad ikke søge, fordi de mente, at man havde truffet beslutningen her i Danmark, men det fly kan også kaste bomber.
Jeg tror ikke, man kan finde et moderne kampfly, der ikke kan kaste bomber, så ville jeg gerne vide, hvad det så skulle være for et fly.
Hvad er det for mange flere fly, vi så kan vælge imellem?
Det, der er sagen i en nøddeskal, er, at der er tre kandidater, som har søgt på det grundlag, man meldte ud i sin tid.
Det er Gripen, det er Joint Strike Fighter, og det er Super Hornet, og det er rigtigt, at de alle tre kan kaste bomber.
Min pointe er, at vi hvis vi gør bombekastning til det væsentligste prioriteringsspørgsmål, mener jeg, det er et problem, men det er jo det, vi skal se på, når rapporterne kommer.
Frank Aaen (EL), 2009-12-03:
Det er vist en meget afgrænset del af virkeligheden, hr. Helge Adam Møller her beskriver.
Virkeligheden var jo en helt anden end det glansbillede, man prøvede at give.
Så det der med at bruge bomber til at bekæmpe oprørere i en krig som den i Afghanistan, tror jeg man må sige er kontraproduktivt, fordi det i den grad ødelægger alt muligt andet end det, man lige går efter.
Jeg har et ganske enkelt spørgsmål: Der er nemlig også i debatten rejst et spørgsmål om beskæftigelse i Danmark, og indtil videre har Danmark brugt 1,5 mia. kr. på Joint Strike Fighter i håb om at få beskæftigelse for pengene på eller andet tidspunkt.
Er hr. Helge Adam Møller ikke enig i, at spørgsmålet om beskæftigelse er absolut irrelevant og uden betydning, i forhold til hvilket fly vi skal anskaffe?
Det der med erfaring fra F-16-flyene kan vi jo tage en anden gang.
90 pct. af de virksomheder, der deltog i produktionen af F-16-fly, er i dag lukket og væk, og der er stort set kun en tilbage, nemlig Terma i Grenaa.
De passer simpelt hen ikke.
Men jeg kan forstå, at det med beskæftigelsen skal spille en rolle for De Konservative, selv om den er tvivlsom.
Udelukker det så ikke Joint Strike Fighter?
For der er nemlig i øjeblikket en stor debat – bl.a. i Canada, og der har også været det i Norge – om, at Lockheed Martin i USA insisterer på at ville have eneret på alt det, man kalder kildekode, altså muligheden for at komme ind at bearbejde og ændre i de computersystemer, der er i et fly, og som jo er det afgørende i moderne jagerfly.
Dem får vi ikke lov til at røre ved, hvis vi køber det fly, og dermed har vi ikke store muligheder for at gå ind at lave de modifikationer af flyet, som vi måske gerne ville.
Så hvis vi ikke kan få lov til det, må vi vel ud fra beskæftigelsessynspunktet udelukke at købe Joint Strike Fighter?
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-03:
Det udelukker selvfølgelig ikke Joint Strike Fighter.
Alle tre er kandidater.
Det vil vise sig, når vi har alle oplysninger på bordet.
Men Joint Strike Fighter er bestemt en af de tre muligheder, og det er en meget relevant mulighed.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-03:
Når man laver et fælles forslag til vedtagelse med hr. Helge Adam Møller, gør man det jo altid med bævende hjerte, for man ved, at hr. Helge Adam Møller er i stand til at forplumre næsten hvad som helst.
Og når han nu bruger det her forslag til vedtagelse og den her debat som et glødende forsvar for brug af F-16-fly og jagerfly i Afghanistan, må jeg sige, at jeg synes, at det er noget uforståeligt, også fordi den danske regering jo ikke har besluttet at sende F-16-fly til Afghanistan.
Gør det ikke indtryk på hr. Helge Adam Møller, hvilken skæbne den tidligere tyske forsvarsminister har fået qua tysk brug af F-16-fly?
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-03:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Det er selvfølgelig slet ikke hovedargumentet.
Hovedargumentet er først og fremmest at få et kampfly, der kan leve op til de mange forskellige opgaver: bombning, de mange rekognosceringsopgaver, overvågning, afvisningsberedskab osv.
Men et parameter er også, hvis man har to, der står lige, noget med beskæftigelse eller for at sige det endnu klarere: den knowhow, den teknologi, som vi kan tilføre danske virksomheder.
Det vil vi også få med et nyt projekt, uanset hvilket et af de tre det bliver.
Det vil sige, at vi kan få nogle flere arbejdspladser, end vi ellers ville få, og nogle teknologiske arbejdspladser.
Jeg er fuldstændig enig i, at krig har nogle menneskelige konsekvenser og normalt nogle kolossalt store menneskelige konsekvenser.
Men indimellem er alternativet vel endnu værre.
Nu kender jeg også Færøernes historie og den danske historie, og hvis der ikke var nogen, der var gået i krig i 1939, da tyskerne invaderede Polen, hvis der ikke var nogle andre lande, der havde sat sig op imod det, englænderne og andre, så var det jo endt med, at det så havde været hagekorset, der havde hængt ude foran Folketinget.
Så indimellem kan alternativet til at undgå krig være bedre.
Færøerne er jo også frit i dag.
Høgni Hoydal (T), 2009-12-03:
Selv om jeg ikke deler hr. Helge Adam Møllers opfattelse af krigen i Afghanistan osv., er jeg enig med hr. Helge Adam Møller i én ting, for jeg synes, han taler meget ærligt om, hvad krig egentlig er – også i forbindelse med hele den debat, der var om Irakkrigen, hvor man også førte retssager mod tolke osv.
Jeg mener bare, at når man debatterer krig her i vores del af verden, ikke mindst i Danmark, har man en tendens til at sige: Vi er i krig, men der sker egentlig ikke noget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-03:
Jeg forstår på De Konservatives ordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, at det altafgørende er, at staten ikke skal eje.
Men vi må jo sige, at vi står i en situation, hvor vi virkelig har brug for pengene.
Så det er naturligvis ikke uden betydning at få provenuet ind.
Der må jeg blot sige, at når jeg har været i dialog med ejendomshandlerne fra de berørte områder, så anser de den gennemsnitspris, som fremgår af lovforslagets tekst på i gennemsnit 800.000 kr. pr. grund, for ikkerealistisk i forhold til dagspriserne.
Så når hr. Per Ørum Jørgensen siger, at der er et provenu på i hvert fald 100 mio. kr., hvis det er de der 25-40 pct., der bliver solgt af dem, hænger det nok ikke sammen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-12-03:
Selvfølgelig kan det da godt gøre indtryk, men det var jo også derfor, jeg betonede meget kraftigt i min ordførertale, at det principielle for os er det helt afgørende i den her sag.
Det er fuldstændig umuligt for os folketingsmedlemmer og lægmænd, og så kan vi selvfølgelig høre nogle vurderinger af, hvad man i miljøet mener er realistisk som salgspris.
Men det her er ikke en øvelse, vi gør, for at der skal flere penge i statskassen.
Det her er en øvelse, vi gør, fordi vi principielt mener, at det er forkert, at staten ejer sommerhuse.
Bente Dahl (RV), 2009-12-03:
Tak for det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-12-03:
Tak for det.
Lovforslaget er et forslag, som vi også fra konservativ side er utrolig glade for.
Ikke mindst ud fra en principiel tilgang er det jo helt naturligt, at staten ikke skal være sommerhusejer, og derfor er det et principielt vigtigt lovforslag, vi behandler her i salen i dag.
Jeg synes, vi skal være åbne over for at se, om der kan være andre områder, hvor man også finder det urimeligt, at staten skal have en ejerrolle.
Det kan være campingpladser, det kan være statsskove, og det kan være andre ting, hvor vi bør følge det her spor i forhold til at sikre, at staten ikke har aktiviteter, som rettelig bør ligge
enten hos borgerne eller i privat regi.
Jeg synes, det er en god linje, der er lagt, og det bliver så også konkret i dag med det her lovforslag.
Så hørte jeg Socialdemokraternes ordfører sætte spørgsmålstegn ved, om det nu er det rigtige tidspunkt, og det spørgsmål kan man selvfølgelig med rette stille: Hvornår er det rigtige tidspunkt?
Men jeg vil sige, at for os er den principielle tilgang vigtigere, det at få sat gang i den her proces.
Man vil nu engang aldrig kunne forudsige, hvordan det her marked udvikler sig.
Det går meget hurtigt, og derfor kan vi diskutere fra nu af og indtil nytårsaften, om det er det rigtige tidspunkt eller ej, uden egentlig at kunne få nogen konkrete svar på det.
Derfor er den principielle tilgang det væsentlige for os, og ønsket om at få sat skub i den her udvikling overskygger også hele spørgsmålet om, hvorvidt det nu er det rigtige tidspunkt.
Vi kan konstatere, at vi har set af bemærkningerne til lovforslaget, at det forventeligt vil give en indtægt over 6 år på omkring 110 mio. kr.
Det synes vi ser fornuftigt ud, men det er ikke det, der er det altafgørende for Det Konservative Folkeparti; det er selve det grundprincip, at staten naturligvis ikke skal være sommerhusejer.