runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2015-01-27:
Ordføreren siger, at frihedsrettighederne ikke er til diskussion, og det er jeg enig i.
Så siger hun, at alle har frihed til at leve, som de vil.
Det tror jeg godt vi kan sige
imamerne i Grimhøjmoskeen har, altså fuldstændig frihed til at leve, som de vil.
Kurt Westergaard har ikke den samme frihed, og det har Jyllands-Postens journalister heller ikke.
Kan ordføreren se et modsætningsforhold i det, der måske kunne gøre, at hun kunne tænke på en lidt anden måde i forhold til de giftigheder, der bliver udspyet fra et sted som Grimhøjmoskeen, der indirekte fører til ting som dem, vi har set?
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg deler Søren Espersens beklagelse over, at Kurt Westergaard som en navngiven person og medarbejderne på Jyllands-Posten er nødt til at have særlig beskyttelse, fordi der har været konkrete trusler, og fordi forsøg på angreb har fundet sted.
Jeg synes, det er forfærdeligt, at det også i vores samfund finder sted.
Det, jeg bare siger, er, om det er et udtryk for, at vores værdier er truet.
Vores værdier lever jo stadig væk.
Vi skal jo netop holde fast i de værdier, hvis vi skal imødegå den form for trusler.
Og så må vi jo gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre, at angreb finder sted, forsøge at forebygge, at der sker radikalisering, og regeringen har jo taget en lang, lang række initiativer netop med det formål.
I den bedste af alle verdener undgår vi jo, at også mennesker, som er opvokset i vores samfund eller i vestlige samfund, vender de samfund ryggen.
Søren Espersen (DF), 2015-01-27:
Jamen hvor er rimeligheden i, at Kurt Westergaards rækkehus i Aarhus er omdannet til Fort Knox?
De vestlige værdier og de frihedsidealer, som vi tror på, er inde i det hus.
Hvor er rimeligheden i det, når vi samtidig har en moské oppe på bakken ved Grimhøj, der udspyer giftigheder, som bl.a. gør, at folk ikke kan leve, som de vil og med den frihed, som ordføreren siger at alle har?
Ordføreren siger, at alle har frihed til at leve, som de vil.
Nej, de har ej.
Der er nogle, der har den fulde frihed – og det er desværre mange onde kræfter – og så er der andre, der må leve som i Fort Knox.
Det er det modsætningsforhold, ordføreren må og skal forholde sig til.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jamen jeg synes da ikke, det er rimeligt, at Kurt Westergaard er nødt til at være under konstant bevogtning.
Det synes jeg da ikke er rimeligt.
Men derfor kan jeg da godt fortsat stå fast på, at vi har frihedsrettigheder, som gælder i Danmark, og at de frihedsrettigheder altså gælder for alle.
Hvad angår de mennesker i Grimhøjmoskeen, som efter min mening kommer med fuldstændig tåbelige bemærkninger og også skadelige bemærkninger, er de jo i politiets søgelys.
Det er jo den vej, man må gå i et samfund som vores, at alle har ret til at sige, hvad de vil, men at der altså kan være konsekvenser af ens ytringer.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Det er meget interessant, for jeg har ellers forstået, at Dansk Folkepartis værdiordfører meget gerne vil diktere, at Jyllands-Posten skal bringe de her tegninger igen.
For os Socialdemokrater er det afgørende, at vi sætter ind i kampen mod de ondsindede kræfter, at vi gør alt, hvad vi kan, for at forebygge, at de får luft under vingerne, og ikke mindst, at vi har et effektivt politi og PET, der kan afværge trusler – som det jo også er sket, netop i forhold til Jyllands-Posten – både nu, men også i fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-27:
Jeg vil da gerne kvittere for svaret, selv om det var noget svævende og noget vævende, må jeg sige, men altså, okay, lad det nu ligge.
Men jeg vil da gerne retfærdigvis lige, sådan som en serviceoplysning over for fru Johanne Schmidt-Nielsen, nævne, at udmeldingerne fra hr. Per Clausen kom på Twitter, de kom fra hans egen mobiltelefon, de kom fra hans egne fingre, som jeg går ud fra er i kommunikation med hans hjerne.
Så man kan jo ikke bare sige, at man er blevet misfortolket og misforstået, og at det hele bare var en stor undskyldning, bla, bla, bla.
Nej, det var det jo ikke.
Det var en velovervejet handling.
Et menneske, som bliver overfaldet, får så at vide efterfølgende: Ja, han er en nar.
Var det nu mig, der havde skrevet det om fru Johanne Schmidt-Nielsen, skulle jeg nok have fået at vide, hvad det var, jeg skulle mene om det en anden gang.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Nu siger fru Trine Bramsen, at der bliver bygget en bro ind til arbejdsmarkedet.
Problemet er bare, at den bro jo er blevet rullet ind – om man så må sige – for en stor gruppe indvandrere.
For hvis man tager et par, der er på kontanthjælp – og rent statistisk set er der mange indvandrere, der er det – skal de have en startløn på omkring 35.000 kr., for at det bedre kan betale sig at arbejde end at være derhjemme.
Det betyder jo, at der er alt for mange indvandrere, der netop ikke kommer ud på arbejdsmarkedet og dermed ikke får kendskab – og det tror jeg ellers at ordføreren og jeg er meget enige om er vigtigt – til skik og brug, en almindelig dansk hverdag og dansk sprog, og som ikke får gang i integrationen.
Derfor er det jo en skadelig politik, regeringen fører på lige præcis det her felt, for det kan ikke betale sig at arbejde for især rigtig mange indvandrere.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Må jeg ikke minde om, at regeringen netop har sat fokus på at rette op på den mislykkede politik, der har været ført i mange år, hvor der ikke er nok udlændinge, der er kommet ind på det danske arbejdsmarked.
Det er jo netop baggrunden for, at vi har lanceret et udspil, der skal sikre, at flere kommer ind og får fat på arbejdsmarkedet og derfor ikke ender på passiv forsørgelse.
Redskaberne har hidtil ikke været gode nok, heller ikke da Venstre havde ansvaret for den her indsats.
Det retter vi nu op på, og det mener jeg er en vigtig indsats.
Søren Espersen (DF), 2015-01-27:
Nu taler vi meget om de vestlige værdier, som jeg tror vi er enige om hvad er – det er der i hvert fald mange der er – altså demokrati osv.
Det er meget væsentligt.
Jeg kunne også godt tænke mig lige at tale om de danske værdier, dansk kultur, noget, som er specielt dansk, og som vi har en særlig forpligtelse til her i Folketinget at kæmpe for.
Kan ordføreren ikke nævne nogle af dem?
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Grundlaget for de danske værdier er vores demokrati, det er vores ytringsfrihed, og oven på det bygger en hel palet af gode danske ting, både kulturelle ting, sportslige begivenheder, litteratur, hele vores samfundsmodel.
Det er gode danske ting, som bygger oven på de grundlæggende værdier, som handler om demokrati, som handler om ytringsfrihed, som handler om, vi har et retssamfund, hvor borgere både har pligter og rettigheder.
Søren Espersen (DF), 2015-01-27:
Det er rigtigt, at ytringsfriheden, demokratiet og retstingene skal være i orden.
Det tror jeg også englænderne vil sige og belgierne og tyskerne og franskmændene, og en hel masse andre vestlige lande vil sige præcis det samme.
Det er det, vi kalder vestlige værdier, og som vi alle sammen ved hvad er.
Men når så jeg beder om noget specifikt dansk, kommer der et sådan lidt fluffy svar – undskyld det engelske udtryk – som ikke rigtig siger noget.
Det er noget med, at vi – forstår jeg – ved store sportsbegivenheder holder med Danmark og sådan noget.
Er der overhovedet ikke noget, man kan sige er ægte danske værdier, og som er en kamp værd, og har Socialdemokratiet overhovedet ikke tænkt den tanke?
Sådan tror jeg faktisk det er.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Nu troede jeg netop, at det lå hr. Søren Espersen meget på sinde, at man netop holdt med Danmark, når der var store internationale sportsbegivenheder – sådan har jeg forstået det.
I min tale nævnte jeg eksempler på dansk kultur, jeg nævnte eksempler på dansk gastronomi, jeg nævnte eksempler på andre ting, som jeg forbinder med Danmark.
Jeg tror ikke, man kan sætte det på formel.
Jeg tror ikke, Danmark og danskhed handler om, om man vil have stegt flæsk med persillesovs eller er mere til æbleflæsk, men det handler om, at vi har nogle definerede rettigheder, og at vi har nogle ting, der binder os sammen, og det er helt afgørende for det, vi kalder Danmark.
Christian Langballe (DF), 2015-01-27:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stillede ordføreren angående Jyllands-Posten.
Vi kender alle sammen til det her forfærdelige terrorangreb i Paris, og vi ved også godt, at der var mislykkede terrorangreb i Belgien.
Det, der bekymrer mig mest, er sådan set ikke de formelle regler, for dem er der jo ikke ændret på, hvad angår ytringsfrihed, men det, der bekymrer mig mest, er den krybende angst, som får folk til at udøve selvcensur.
Fra Jyllands-Posten side har man været ude at tilkendegive, at man simpelt hen er bange.
Jeg synes ikke, det kan passe, at det skal være sådan i et land, hvor vi virkelig sætter ytringsfriheden så højt.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge, om det ikke er rigtigt, at ytringsfriheden, hvad angår selvcensur og den her krybende angst, virkelig for alvor er kommet under pres, og om det ikke er vores opgave at understøtte og støtte de kræfter, der vil tage den her frihed alvorligt og bruge den.
Jeg tror ikke, der er nogen her i Folketinget, der har lyst til at diktere, hvad Jyllands-Posten skal bringe af nyheder, eller hvordan de skal redigere deres avis.
Det, der er det bekymrende i det her, er, at årsagen til, at de ikke trykker de her tegninger, er, at de er bange.
Det synes jeg jo er skræmmende, fordi jeg vil mene, at det danske samfund er bygget på den her ytringsfrihed, som betyder så utrolig meget for os alle sammen, netop at vi kan sige, hvad vi vil, uden at skulle kigge os over skulderen fordi der er nogle onde kræfter, der vil ytringsfriheden og dem, der bruger den, til livs.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-27:
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren mener, at der udøves selvcensur i Danmark, og hvis der gøres det, om det så ikke er udtryk for, at nogle helt grundlæggende værdier er truet.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Jeg synes da, at det er problematisk, når Jyllands-Posten går ud og meddeler, at de er bange, men det får mig ikke til at kræve, at de trykker særlige tegninger eller skriver bestemte artikler, for det vil være en misforståelse af ytringsfriheden.
Derimod får det mig som socialdemokrat til at sikre, at vi har et effektivt PET og politi, og at Jyllands-Posten får den beskyttelse, som er påkrævet i forhold til at sikre, at de fremadrettet kan udleve deres ytringsfrihed i deres avis.
Det er der, mit fokus som socialdemokrat ligger, ikke på at diktere, hvad de skal bringe i deres avis.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg tror, at alle mennesker, der indgår i en hverdag, overvejer, hvad de siger i forskellige sammenhænge til forskellige mennesker, og i den forstand finder der hele tiden selvcensur sted.
Jeg tror, at vi ville have et meget, meget mærkeligt og ubehageligt samfund, hvis alle i enhver sammenhæng sagde nøjagtigt, hvad de havde lyst til og til alle, de mødte.
Altså, det at have en respektfuld dialog kræver jo netop, at man på en eller anden måde overvejer, hvordan det, man siger, bliver modtaget af den, man taler til.
Det er så rigtigt, at der i kølvandet på attentatet på Charlie Hebdo i Paris har været en diskussion om særlig Jyllands-Postens genoptryk af tegningerne og også tryk af tegninger fra Charlie Hebdo.
Der må man jo bare sige, at det jo også er en del af ytringsfriheden, at man netop selv bestemmer, hvordan man vil dosere de ting.
Det kan vi da ikke give os til at diktere her fra Folketingssalen.
Nej, det tror jeg sådan set heller ikke, men det har Zenia Stampe jo heller ikke foreslået.
Det har Zenia Stampe da aldrig foreslået.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Jeg synes, det er for primitivt: Kampen om frikadellen.
Altså, så er det hele jo egentlig lidt ligegyldigt.
Og jeg kan da godt gå så langt som at sige, at det ikke alene er en kamp om frikadellen; det drejer sig om bederum, tørklæder, juletræer og halalkød, men det handler også om meget mere.
Og der vil jeg godt foreholde fru Camilla Hersom noget i forhold til Jyllands-Posten: Jeg fatter ikke, at man ikke bare kan indrømme, at det da er et problem.
Man skal ikke diktere noget, de må selv om, hvad de vil bringe, men det er da et problem, at de ikke tør gøre det – og indrømmer det; der må man jo tage hatten af for Jyllands-Posten.
Der var andre aviser, der slog sig op på at være de store forkæmpere for ytringsfriheden, men som ikke rigtig havde noget at have det i, men Jyllands-Posten sagde ærligt: Vi tør ikke.
Men det er da et enormt problem.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg synes da, det er en fuldstændig forfærdelig situation, at der er trusler mod navngivne institutioner og personer i vores samfund, som gør, at de må have særlig beskyttelse.
Det, jeg bare vil fastholde, er, at vores værdier da står intakte.
Vores værdier er da intakte, uanset at de trusler er der.
Og den måde, vi bedst kan imødegå de trusler på, er bl.a. ved at forebygge, at det sker; det er ved at insistere på, at alle har en plads i samfundet; det er ved at lytte til hinanden; det er ved at lade være med at lave stereotyper om, hvordan andre mennesker er; det er ved at lade være med at lægge op til de ting, som Dansk Folkeparti gør i dagens forespørgselsdebat, hvor der direkte står, om statsministeren – og dermed også regeringspartierne – vil redegøre for regeringens værdipolitik med fokus på de udfordringer, der følger af indvandringen, og som presser, tvinger danskerne til at ændre levevis og adfærd og rette ind af hensyn til indvandrerne.
Jeg anerkender ikke den præmis.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Det var jo det, jeg vidste, altså at fru Camilla Hersom taler imod sig selv.
Altså, der bliver sagt, at man skal forebygge, at det sker.
Hvordan kan man forebygge det, når Jyllands-Posten siger, at de ikke tør trykke tegningerne?
Hvordan kan man så forebygge det?
Man kan forebygge det med det spørgsmål, vi stillede til den her forespørgselsdebat: Hvordan bærer vi os ad med at opretholde vores levevis, altså at en avis naturligvis skal kunne trykke, hvad den vil?
Det er jo det, der er hele kernen i det.
Jeg synes bare, man må sige, som fru Camilla Hersom også siger: Ja, det er en katastrofe.
Men hvad vil man gøre ved det?
Man stopper jo der.
Det er det, der er problemet.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Det har ikke noget med indvandring at gøre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-27:
Tak, fru formand.
Jeg vil gerne spørge om det her med ytringsfriheden, for den er selvfølgelig også en af de rettigheder, som vi sætter utrolig højt i et frit og åbent samfund som det danske.
Men jeg har jo da bl.a. tidligere noteret mig, at eksempelvis en fra fru Johanne Schmidt-Nielsens eget parti her i Folketinget, hr. Per Clausen, har udtalt, at han mener, at Dan Park var en nar.
Det var faktisk det, han sagde, efter at Dan Park var blevet slået ned af nogle autonome her i København.
Han var en nar.
Men det er så, hvad det er.
Men så siger Johanne Schmidt-Nielsens kollega fra Enhedslisten også, at han ikke er en kunstner, og at han ikke er en politisk modstander.
Det har jeg hæftet mig lidt ved, for mener man i Enhedslisten, at man ud fra sådan en devise kan kategorisere folk til at være noget bestemt, altså at du har ikke den rette holdning til det og det politiske spørgsmål, ergo er du ikke en politiker; eller du har ikke den her rette kunstneriske vinkel til, hvad kunst skal være, ergo er du ikke en kunstner?
Jeg vil gerne spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, om Johanne Schmidt-Nielsen tager afstand fra de udmeldinger, der kom fra hr. Per Clausen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Lad mig starte med at sige, at enhver form for vold er uacceptabel, og det bliver kun værre, hvis det er politisk motiveret.
Og som fru Stine Brix, Enhedslistens gruppeformand, også var ude at sige i forbindelse med den der udmelding fra hr. Per Clausen, så blev hr. Per Clausens udmelding udlagt på den måde, at det på en eller anden måde skulle være sådan mindre slemt, at Dan Park var udsat for vold.
Det er helt forkert, for selvfølgelig er det fuldstændig uacceptabelt, uanset hvem der udsættes for vold.
Det står fuldstændig klart.
Og det er i øvrigt naturligvis også hr. Per Clausens holdning.
Så er der ordførerens andet spørgsmål, nemlig hvornår er nogen en kunstner?
Ja, det må man da vel selv bestemme.
Jeg har malet et billede engang faktisk af hr. Per Clausen i forbindelse med sådan en indsamling, som handlede om fedme.
Det var ikke for at genere hr. Per Clausen, at jeg valgte ham som motiv, men det handlede om bekæmpelse af fedme.
Og ordføreren må fuldstændig selv vurdere, om ordføreren så mener, at jeg er en stor kunster eller bare en nar, der har malet et billede af hr. Per Clausen.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Altså, fru Zenia Stampe har jo foreslået, at tålt ophold skulle afskaffes.
Og det undrer mig bare, for helt grundlæggende tror jeg ikke, at danskerne vil føle det som en dansk værdi, at man, hvis man som udlænding har begået alvorlig kriminalitet og af den ene eller den anden årsag ikke kan sendes hjem, så bare skal kunne rende frit rundt.
Det tror jeg ikke.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Vi har ikke foreslået, at man skal afskaffe tålt ophold.
Vi har engageret os i en diskussion, som handler om, at det jo skal være proportionalt, hvilket er noget, som nogle af de instanser i det danske samfund, som om nogen hylder frihedsrettighederne, faktisk også tager op.
Men vi har ikke noget konkret forslag om, at man skal afskaffe tålt ophold.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-27:
Jeg må sige, at jeg synes, det er skammeligt, at et parti, der oprindelig bygger på og også bygger videre på en oplysningstradition med religionskritik, ytringsfrihed og grundlæggende frihedsrettigheder, står og laver en relativering, der driver ned ad væggene her i salen, af, hvad selvcensur er, og hvad selvcensur ikke er.
Jeg synes, det er skammeligt, at man ikke tager det alvorligt, at der er mennesker, som er nødt til at pålægge sig selv selvcensur, fordi de lever under trusler om overgreb og om mord.
Det burde man tage mere alvorligt, og man burde vedkende sig sin historie langt mere, end tilfældet er.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg kan love ordføreren, at vi også i Radikale Venstre tager det alvorligt.
Og så vil jeg gerne have mig frabedt, at ordføreren tager patent på, hvad Det Radikale Venstre skal mene, eftersom det er mig, der taler på vegne af Det Radikale Venstre, og ordføreren nu tilhører et andet parti.
Det, der er diskussionen her i dag, er jo, om vores frihedsrettigheder er under pres.
Er de det?
Jeg mener ikke, at vores rettigheder er under pres, men det, der sker, er, at fanatiske kræfter retter angreb ind i vores samfund ligesom ind i andre samfund.
Det skal vi forsøge at forhindre.
Det gør vi med alt, hvad vi har, med netop respekt for de rettigheder.
Det betyder f.eks., at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Og det betyder, at man ikke, som den her forespørgsel lægger op til, kan sætte lighedstegn mellem, at alt, hvad der er fremmed, også er noget, der vil Danmark det ondt, og som truer de danske rettigheder og tvinger os til at ændre levevis, og hvad der ellers står af tåbelighed i det forslag.
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Ordføreren talte om frihed og om tolerance og en respektfuld dialog.
Jeg synes jo i virkeligheden, at det meget blev et udtryk for, hvad der er værdier i et vestligt demokrati.
Historien, hele vores land, den danske kultur er også med til at definere de værdier, som vi grundlæggende er båret af.
Ordføreren sagde slet ikke noget om den danske kultur, og derfor kunne jeg godt tænke mig bare at spørge: Hvor vigtig er den danske kultur for Det Radikale Venstre, og er den overhovedet vigtig?
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jamen den er da vigtig, ligesom jeg går ud fra, at den er vigtig for ordføreren, der spørger.
Eller på retssikkerhed.
Eller på, at man kan leve, som man vil, uanset religiøs og seksuel overbevisning.
Det er ikke en dansk opfindelse.
Det gælder tillid, det gælder fællesskab, og det gælder det, at vi faktisk, synes jeg, har en flot tradition i Danmark for at have løst endda meget store problemer med demokratisk samtale.
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Men det er bare så enormt letkøbt at stå og sige fra Folketingets talerstol, at den danske kultur er enormt vigtig, når det jo ikke følges op ude i de politiske debatter og de diskussioner og de beslutninger, der bliver truffet herindefra.
Når der er diskussioner om, at man i folkeskoler undlader at synge kristne julesalmer, hvor er De Radikale så henne i det spørgsmål?
Så tier man stille.
Når det handler om frikadeller i daginstitutioner, tier man stille.
Når det handler om rigtig, rigtig mange ting, så er Det Radikale Venstre der jo ikke til at bakke op om den danske kultur, for nej, så må man selv bestemme ude på den enkelte institution.
Derfor vil jeg bare lige minde den radikale ordfører og Det Radikale Venstre om, at vi jo er formet af vores fortid, og hvis ikke vi kender og bruger den fortid, ved vi jo heller ikke, hvad det er for en fremtid, det er vi skal forme.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Altså, medbestemmelse er også en væsentlig dansk værdi for mig.
Det er ikke mit indtryk, at man ikke længere kan spise frikadeller i de danske daginstitutioner.
Der kan være særlige institutioner, hvor man har besluttet i et flertal, at man ikke overhovedet ønsker at synge.
Men det er da en anden situation.
Den må man da løse lokalt, hvis der er nogen, der har et problem med det.
Og de få sager, der har været omtalt i medierne, er da mig bekendt også blevet løst lokalt.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at det er en dansk værdi, at man faktisk forsøger at løse problemerne dér, hvor de er.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Jeg vil gerne spørge fru Camilla Hersom, om hun vil uddybe det forslag, der er kommet fra Det Radikale Venstre, om at afskaffe tålt ophold.
For det vil jo betyde, at man som kriminel udlænding – og det kan endda være meget alvorlig kriminalitet – frit kan opholde sig i Danmark, og det tror jeg generelt set ikke er en dansk værdi.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvorfor det fra radikalt hold er blevet foreslået.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-28:
Jeg tror, der var lidt for mange præmisser i det spørgsmål til, at jeg kan nå at tilbagevise dem alle sammen.
Som jeg forsøgte at sige tidligere – måske var det et spørgsmål, man havde skrevet på forhånd – så mener jeg, at det er et både-og.
Som jeg kender erhvervslivet, er det også et både-og, de efterspørger.
Derfor er det også, synes jeg jo, helt rigtigt set af den her regering, at vi tog den tidligere regerings niveau for investeringer i infrastruktur, og så gjorde vi det større, fordi der er behov for, at vi investerer her i vores land.
Derfor er jeg meget, meget tilfreds med, at vi er nået de skridt videre i de trafikaftaler, hvoraf Venstre jo i hvert fald er med i en del.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Jeg må lige korrigere: Det var 75 milliarder og ikke 95 millioner, som ministeren vist kom til at sige.
Pyt med det, alt forladt.
Det er trods alt ministerens fødselsdag.
Vi påtager os et medansvar for, at vi op igennem de seneste år har bøvlet med IC4, men de var altså købt, de var købt og bestilt, inden vi overtog regeringsmagten.
Og det var unægtelig en tung byrde at bøvle videre med.
Men nu skal vi have ryddet op, og det er en fælles opgave – det er vi enige om.
Jeg vil gerne spørge: I tilfælde af at ministeren nu er enig i, at erhvervslivet efterspørger bedre veje, hvad er så ministerens bud på, hvordan han vil finde finansiering til at dække hullet på de 18 mia. kr., der mangler i Togfonden DK lige nu, uden at det går ud over allerede planlagte vejinvesteringer?