runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Når nu ministeren mener, at raske mennesker ikke skal forlade arbejdsmarkedet, vil jeg bare høre, om det så betyder, at regeringen har den holdning, at man skal være på arbejdsmarkedet og man skal arbejde, til man bliver syg og nedslidt.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når regeringen har den holdning, at man ikke skal kunne gå fra arbejdsmarkedet, når man er rask, betyder det så, at det kun er de lavtlønnede, der skal tvinges til at blive på arbejdsmarkedet?
Eller hvordan har man tænkt sig at tvinge dem, som med kæmpe tilskud fra skatteborgerne har sparet op til en privat pensionsopsparing og derfor trækker sig tilbage tidligt?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Altså, jeg sagde, at jeg ikke mener, at man skal betale folk, der er friske og raske og rørige, for at gå fra arbejdsmarkedet.
Det er jo en meget stor forskel.
Hvad det enkelte individ gør, synes jeg jo ikke at vi kan blande os i.
Så hvis der er nogen, der har sparet op og ønsker at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, så må det jo være op til den enkelte, lige så vel som det er op til den enkelte, hvis man vil forsørge sig selv på anden vis.
Sådan er det jo, og sådan synes jeg også det skal vedblive med at være.
Så må jeg altså bare sige til det første spørgsmål, at jeg nogle gange må undre mig over, hvad man bruger Folketingets tid på.
For naturligvis går den borgerlige regering jo ikke ind for, at folk skal nedslides, og at man på den måde skulle skubbe til en udvikling, hvilket fru Line Barfod ligesom prøver at sige her.
Tværtimod er det jo sådan, at vi bruger utrolig mange penge på forebyggelse.
Det skal vi blive ved med at gøre, for vi kan se, at det virker.
Det ligger jo i Forebyggelsesfonden, som blev aftalt ved velfærdsforliget 2006 – der uddeler vi penge hvert år – og så ligger det også i hele arbejdsmiljøindsatsen, som jeg i øvrigt er ved at forhandle om nu med bl.a. Socialdemokratiet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jeg fik ikke noget svar.
Det, jeg er interesseret i at vide, er: Når nu Socialdemokraterne ikke vil være med til at afskaffe efterlønnen, må vi med 99,9 pct. sandsynlighed regne med, at forhandlingerne bryder sammen, og så spørger jeg i al stilfærdighed – og det er kun, hvis det nu sker, jeg forpligter ikke regeringen til, at der skal ske et sammenbrud, for hvis man kan få Socialdemokraterne med på det, er det fint nok for mig: Hvis der nu sker et sammenbrud, skal vælgerne så have mulighed for at stemme om at afskaffe efterlønnen, eller vil Venstre fortsætte med at være i forlig med to partier, der er tilhængere af efterlønnen, hvorefter man, næsten lige meget hvad der måtte ske ved et folketingsvalg, stadig væk ikke vil kunne afskaffe efterlønnen efter et valg?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg er glad for, at ordføreren for Liberal Alliance har så stor tiltro til mine evner og min position.
Det har jeg også selv, og så er vi i hvert fald to.
Men det her bliver afgjort et helt andet sted, for der indgår jo mange andre ting i det velfærdsforlig, som det danske samfund har stor glæde af.
Så det er nogle helt andre personer end mig, der er med til at træffe det valg.
Men jeg tror, at med den massive annoncekampagne, fagbevægelsen har ført igennem de sidste uger, er der ingen danskere, der er i tvivl om, hvad der står på spil, for man har ikke kunnet bevæge sig ret mange steder hen uden at blive gjort opmærksom på, at der altså er en forskel i dansk politik.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Hvis man nu er bankdirektør, har man muligvis tjent masser af millioner på at køre en bank i sænk, og så kan man bruge dem til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet for, når man vil.
Hvis man er faglært eller ufaglært arbejder, har man efterlønnen.
80 pct. af dem, der går på efterløn, er faglærte eller ufaglærte arbejdere.
Jeg mener jo, at det bør være en menneskeret, at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når man mærker, at man er ved at være slidt ned og ikke kan holde til mere, altså inden man får den blodprop, som gør en invalid, eller inden man dør i en særdeles tidlig alder.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er rimeligheden i, at en bankdirektør kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når han vil, fordi han har tjent mange penge, mens ordføreren og hans parti vil forhindre, at almindelige lønmodtagere kan gøre det samme?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg var glad for at se, at ordføreren for SF kom op af stolen, for ellers havde jeg været slemt skuffet.
Hvis jeg må starte bagfra, vil jeg sige, at det jo er således, at mit parti ikke vil forhindre nogen i at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet – ingen.
Det kan man jo gøre, når man selv vil, men man skal bare selv finansiere det.
Så kan det godt være, at en bankdirektør og en i blåt tøj har nogle forskellige muligheder, men jeg køber ikke præmissen om, at man skal lægge bankdirektørerne for had hele tiden, og slet ikke den med, at de kører en bank i sænk, og så kan de gå på pension.
Det synes jeg faktisk er lidt utilstedeligt.
Jeg synes, at bankerne løser en meget samfundsnyttig opgave, og de bankpakker, vi har sat i søen herindefra med et meget bredt flertal, har jo ikke været for at skåne bankdirektøren, men for at skåne hele det danske banksystem, således at hr. Eigil Andersen og jeg som lønmodtagere kunne hente vores penge et sted og ikke skulle have kontanter liggende hjemme under hovedpuden.
Så er jeg godt klar over, at det i øjeblikket er politisk smart at køre en slags hadkampagne mod dem, der er ansat i bankvæsenet, men den vil jeg ikke deltage i.
To tredjedele af alle danskere har ikke mulighed for at få efterløn.
To tredjedele har ikke mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
En tredjedel betaler til efterlønsordningen.
Derfor må folk selv betale, hvis de vil forlade arbejdsmarkedet.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Jeg må så sige, at jeg er meget forarget over mange af de bonusser og høje lønninger, som bankdirektører har kunnet tjene i Danmark – og kan tjene.
Men det, vi taler om her, er altså efterlønnen, og der er ordførerens tilbud så til den almindelige lønmodtager, hvoraf en del kun har sparet forholdsvis lidt op til deres pension, når de bliver folkepensionister, at de selv må finansiere at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Jeg vil jo påstå, at det ingenting har med virkeligheden at gøre.
Jeg mener ikke, at en rengøringsassistent eller en bygningsarbejder eller en hvilken som helst anden har råd til at lægge til side til, at vedkommende også kan gå på efterløn eller det, der svarer til efterløn.
Så kort og godt vil jeg gerne spørge ordføreren: Har jeg ikke ret i, at det, som ordføreren stiller op som en mulighed for den enkelte menige lønmodtagere, er en illusion?
Det er der ingen der har råd til, og derfor jager ordførerens parti disse mennesker ud i noget arbejde, som i øvrigt slet ikke er der.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det var jo det samme spørgsmål, som ordføreren for Liberal Alliance stillede til ministeren.
Jeg kan ikke give et mere præcist svar end det, ministeren har givet.
Så jeg kan ikke bidrage med noget nyt.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Jeg kunne høre på ministerens svar tidligere, at hun ikke havde overskud til at bekymre sig om nordjyderne.
Derfor er jeg sådan set
lidt interesseret i at høre, om Venstres ordfører i det mindste er i stand til at bekymre sig om bornholmerne.
Vi ved begge, at de områder, der bliver særlig ramt, er Nordjylland, og det er Bornholm.
Grunden til, at man bliver særlig ramt med hensyn til den her efterløn, er, at der er en høj arbejdsløshed.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg synes nu, at ministeren kerede sig meget om, hvad der skete i det nordjyske.
Jeg har nogle lidt andre informationer om, hvad der sker på det bornholmske arbejdsmarked, end man åbenbart har om, hvad der sker på det nordjyske.
Vi har et Center for Regional- og Turismeforskning, der har kigget lidt på det arbejdskraftbehov og de kompetencer, man får brug for i fremtiden på Bornholm.
Javel, vi mangler ikke arbejdskraft i dag, men det gør vi allerede i 2018.
Der er ingen andre – der er ingen andre – der har kunnet give et svar på, hvordan vi ellers skulle sikre, at vi i hvert fald har en del af den arbejdsstyrke, end regeringen med deres tilbagetrækningsreform.
I et samfund, der ikke kan levere den nødvendige arbejdskraft, kommer ingen vækst.
Man er ikke attraktiv over for tilflytning, og så vil man som område stille og roligt dø ud.
Her er der i hvert fald et svar på, hvordan man kan løse den udfordring.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Så skal jeg nøjes med at stille et meget simpelt spørgsmål.
Siger ordføreren, at fjernelsen af efterlønnen er en hjælp til bornholmerne?
Lad os få det svar, fordi så kan vi i det mindste forholde os til det, når vi når til de der diskussioner om, hvor meget arbejdskraft man kommer til at mangle på et givet tidspunkt.
Er det her i virkeligheden tænkt som en hjælp til bornholmerne?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg tror ikke, man kan sige, det er en hjælp til bornholmerne, men det løser en af de store udfordringer, vi står med derovre på den korte bane: Hvordan sikrer vi tilstrækkelig arbejdskraft til 2018?
Der er ikke andre, der har kunnet give svar på det spørgsmål.
Men vi kan se, at hvis man bor på Bornholm i 2018 og ikke er ufaglært, er der et job.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er egentlig en mærkelig retorik, ordføreren bruger.
Nu har jeg gået troet, at regeringens indgreb over for efterlønnen drejede sig om at skaffe mere arbejdskraft til arbejdsmarkedet, men så siger ordføreren, at ordføreren ikke har noget imod, at folk forlader arbejdsmarkedet, bare de selv betaler.
Det er det, der er kernen i det hele.
Måske cirka halvdelen af den danske arbejdsstyrke er i stand til at pensionere sig selv i kraft af de opsparinger, som ordføreren bl.a. også er med til at finansiere gennem skattefordele.
Så siger ordføreren: Det er helt i orden, at folk forlader arbejdsmarkedet, bare de selv betaler.
Så er spørgsmålet: Er det så også meningen, at regeringen vil kigge på de pensionsordninger, som har et fradrag?
Det kan være ratepensioner; det kan være så mange andre pensioner; det kan være alle de her pensionsordninger, som offentligt ansatte har, så de egentlig kan pensionere sig selv som 60-årige?
Er det meningen, at regeringen vil pille ved dem?
Eller er det kun de lavtlønnede, det egentlig drejer sig om med hensyn til efterlønnen?
De skal bare ikke have lov til at pensionere sig selv, mens halvdelen af den danske arbejdsstyrke kan forlade arbejdsmarkedet som 60-årige, fordi de kan pensionere sig selv.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg vil ikke tvinge nogen til at forlade arbejdsmarkedet, hvis de gerne vil blive der.
Og det er jo faktisk det, vi taler om, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Som lønmodtager, hvis man betaler fuldt ud til den eksisterende efterløn, når man at betale en fjerdedel af det, man kan forvente at få i pension.
Er det de to tredjedele af alle danskere, som ikke har mulighed for at gå på efterløn?
Skal deres børn være op til 40 timer i en institution?
Og hvordan hænger regnestykket så sammen?
Hvem skal betale?
Jeg har ikke noget imod, at lønmodtagere forlader arbejdsmarkedet, men så må man selv finansiere det.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Hvis regeringen siger, at raske mennesker ikke må trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, at kun nedslidte må have lov at forlade arbejdsmarkedet, så må konsekvensen vel være, at man skal blive på arbejdsmarkedet, så længe man er rask. Det vil jeg bare gerne høre om er regeringens opfattelse.
Jeg vil bare høre, om regeringen mener, at dem, der ikke har fået et stort tilskud til at lave en kæmpe privat pensionsopsparing, også skal have ret til en pensionisttilværelse, hvor de er raske, eller om det er de lavtlønnede, der skal tvinges til at blive, til de er nedslidte.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Man kan jo høre, hvad man vil høre, og så kan man danne sit verdensbillede ud fra det, og det er tydeligvis det, fru Line Barfod gør nu.
Men lad mig lige henvise til de undersøgelser, der ligger, og som jo helt klart viser, at helbredstilstanden for efterlønsmodtagere ikke er væsentlig anderledes end helbredstilstanden for de mennesker, der er på arbejdsmarkedet.
Det er jo faktisk en rigtig god nyhed, for det betyder, at rigtig mange efterlønsmodtagere har det rigtig godt og er friske og raske og rørige.
Det er det, jeg siger ikke kan være rigtigt i en tid, hvor vi simpelt hen ikke har midlerne til det.
Vi har ikke pengene til det, og derudover kommer vi til at mangle arbejdskraft.
Noget andet er, hvad folk gør selv, om folk selv vil betale for at forlade arbejdsmarkedet.
Det kan man jo også gøre i en hvilken som helst anden aldersgruppe.
F.eks. kan man jo gøre det, hvis man er 45 år og har tjent penge nok, eller hvis man vælger at forsørge sig selv på anden vis, har man ret til at gøre det.
Det kan vi jo ikke blande os i, og det håber jeg da egentlig heller ikke at fru Line Barfod vil blande sig i.
For så kan man da sige, at man virkelig har blandet sig i alt fra vugge til krukke.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Indimellem er timingen af beslutningsforslagene ikke altid lige god.
Her i dag behandler vi et forslag fra Liberal Alliance om at afskaffe efterlønnen, men som alle ved, har regeringen fremlagt et forslag til en tilbagetrækningsreform.
Da dette er tilfældet, må jeg altså også konstatere, at et sådant forslag er fremlagt, og Venstre kan derfor ikke tilslutte sig det forslag, som vi behandler her i dag.
Vi kan ikke pålægge regeringen at fremsætte et forslag om at afskaffe efterlønnen, når der allerede ligger et forslag om en tilbagetrækningsreform.
Men jeg vil bruge min tid på at glæde mig over, at regeringens udspil til en tilbagetrækningsreform vil være med til at sikre sunde, offentlige finanser.
Jeg vil glæde mig over et udspil, der har rod i velfærdsaftalen fra 2006, hvor et endda meget stort flertal af partierne i Folketinget var enige om, at tilbagetrækningsalderen skulle stige, i takt med at levealderen steg.
Jeg vil glæde mig over, at der er taget hånd om de personer, der er nedslidt efter et langt arbejdsliv, og som har mistet evnen til at arbejde.
Dette gælder ikke kun den tredjedel af danskerne, der er tilmeldt en efterlønsordning, men alle danskere, der ikke har evnen til at være på arbejdsmarkedet fremover.
Og jeg vil glæde mig over, at der i Danmark har været ført en så økonomisk ansvarlig politik, at vi stadig væk har råd til at afskaffe efterlønnen gradvis over flere år.
Jeg tror faktisk, at man i Irland havde været lykkelig over at have haft denne mulighed.
I stedet for taler man i Irland i dag om at nedsætte de offentlige lønninger med yderligere 5 pct.
Man har allerede sat de offentlige lønninger ned med 10 pct.
I England har man beskåret alle budgetter med 25 pct. – med 25 pct.!
I Danmark har vi brugt de gode år til at betale nettogælden, og derfor har vi ikke været så hårdt ramt, ligesom krisen løbende er blevet fulgt til dørs med sikre og meget præcise indgreb fra regeringens side, der har skånet Danmark for de helt store udfordringer.
Selv på trods af det kan vi dog ikke komme udenom, at vi er ramt, og bringer vi ikke balance i den offentlige økonomi, kan vi ikke fastholde de lave renter til gavn for både beskæftigelsen og boligmarkedet, for så efterlader vi et velfærdssamfund i laser og en endda meget stor regning til de kommende generationer.
Det vil Venstre ikke være med til, men vi vil gerne være med til en tilbagetrækningsreform, som allerede er sat på skinner, og derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Liberal Alliance.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Tak, hr. formand.
Det er sådan, at jeg står her med en udskrift fra 3. kvartal for 2010, den er lige kommet fra Danmarks Statistik, hvor man kan se, at i eksempelvis Fødevareforbundets a-kasse er 64 pct. af deres medlemmer over 60 år faktisk på efterløn.
For eksempelvis 3F er det 60,9 pct., for FOA er det 60,1 pct., og derefter kommer i hastig rækkefølge TIB og BUPL osv.
Når to tredjedele af slagteriarbejderne går på efterløn, er det nok ikke, fordi de rejser verden rundt med golfkøllerne under armen.
Når regeringen nu vil afskaffe efterlønnen og hr. Peter Juel Jensen, ordføreren, bakker varmt op om det, selv om hr. Peter Juel Jensen for ganske få måneder siden slog korsets tegn for sig, når det samme kom på tale,
hvad er så tilbuddet fra regeringen til de her nedslidte slagteriarbejdere, tilbuddet til det nedslidte 3F-medlem, tilbuddet til den nedslidte SOSU-assistent, der nu bliver ramt af det her?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Men jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at fakta er, at det jo ikke er alle, som er gået på efterløn i dag, som er nedslidt.
Vi står i en situation, hvor vi kommer til at mangle hænder på det danske arbejdsmarked, og der vil det i mine øjne – i mine øjne – være totalt tåbeligt at betale raske mennesker for at forlade arbejdsmarkedet og på samme tid pålægge dem, som har den største erhvervsfrekvens, nemlig de unge, at de skal arbejde længere.
De unge er jo også dem, der gerne skulle være med til at sikre, at vi har børn, der kan tage over, når vi andre er slidt ned.
Jeg hæfter mig ved, at de lande, som vi normalt sammenligner os selv med, nemlig Norge og Sverige, jo har en højere tilbagetrækningsalder, end vi har, og vi har nogle meget sammenlignelige arbejdsmarkeder.
Jeg hæfter mig også ved, at størsteparten af dem, der går på efterløn i dag, faktisk siger, at de kunne blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Men indrømmet, er man slidt, skal man have en mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, og det ligger der faktisk også i den tilbagetrækningsreform, som regeringen har sat i spil.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Det er jeg desværre ikke i stand til at besvare, og det tror jeg sådan set heller ikke at Socialdemokraterne er.
Det er jo det, der er hele problemet, men vi får forhåbentlig lejlighed til senere i debatten at afæske dem et svar.
Ordføreren sagde, at timingen ikke er god.
Det gjorde den jo ved halveringen af dagpengene og nu også med efterlønnen, så vi er sådan set meget tilfredse.
Man skal jo huske på, at forslaget er fremsat, før regeringen blev modstander af efterlønnen.
Når det så er sagt, vil jeg bare sige, at det jo også står i forslaget, at vi pålægger regeringen at fremsætte de nødvendige lovforslag, ikke bare forslag.
Det betyder, at vi er meget interesserede i at høre: Hvis man nu ikke kan blive enig med velfærdsaftalepartierne, vil man så opsige velfærdsforliget op til et valg, så vælgerne får et reelt valg: for og imod efterlønnen?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jo, jeg kan godt bekræfte, at det er spillereglerne, men jeg kan også bekræfte, at når man går på efterløn, har man faktisk kun sparet knap en fjerdedel op selv.
Resten er alle de andre danskere, der ikke har muligheden – og det er to tredjedele af danskerne – med til at finansiere.
Jeg kan også bekræfte, at det er ansvarlig politik, at vi tager hånd om dem, der er nedslidt, og det er også indeholdt i den her reform.
Kan hr. Torben Hansen så ikke, når han får chancen, bekræfte, at det ser meget værre ud i Irland og England, og at vi nu prøver på at skåne et land mod krisen?
I mine øjne ligger det her faktisk lige for.
Kan hr. Torben Hansen ikke bekræfte, at for hver gang der kommer fire ind på arbejdsmarkedet, er der fem, der forlader det?
Hr. Torben Hansen kan jo få chancen til at bekræfte det, når han får ordet som ordfører.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Men det gør hr. Torben Hansen ikke, for det har han uddelegeret til mig, og så må jeg jo se på, om jeg kan svare.
Men jeg vil så stille ordføreren et spørgsmål om noget helt andet.
Jeg var egentlig tilfreds med at høre ordføreren sige, at man ikke ville afskaffe efterlønnen nu, for vi er jo alle sammen enige om, at gøres det nu og her, kommer de her efterlønnere ud til arbejdsløshed, og så er der jo ikke nogen penge sparet.
Men man gør det egentlig, og det kan ordføreren bekræfte, for at skaffe hænder på sigt, og man kan gå ind og se i Arbejdsmarkedskommissionens rapport, hvor de kommer med et forslag om at afskaffe efterlønnen, at det netop vil skaffe hænder på sigt.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Nu ligger der ikke noget i det her forslag om, at efterlønnere skal tilbage på arbejdsmarkedet.
Er man på efterløn i dag, og er man over 57 år, jamen så vil man have de samme rettigheder, som man har i dag.
Så der er ikke tale om, at vi skal sende efterlønnere tilbage på arbejdsmarkedet.
Der vil så være en aldersgruppe, som vil få reduceret efterlønnen, og der vil være en aldersgruppe, der ikke vil få nogen mulighed for at gå på efterløn.
Det er det, der ligger i regeringens udspil, men det, vi taler om i dag, er, hvorvidt det skal pålægges regeringen at udarbejde sådan et udspil.
For vi kommer til at mangle hænder.
Jeg er valgt på Bornholm, og det er et udkantsområde.
Vi har en skæv demografi, og vi har også et utrolig stort problem med at tiltrække arbejdskraft og tiltrække en befolkning på Bornholm.
Hvis man kigger på udviklingen fra 2008 og frem til 2018, vil man se, at vi kommer til at mangle 1.700 personer til at tage over.
De generationer, der går på pension i dag, giver slip, vi kommer til at mangle 1.700, og de unge bornholmere, der burde tage over, jamen de rejser over på den anden side af vandet, som vi siger derovre.
Så vi står med en kæmpestor arbejdskraftudfordring, og der kan det her forslag være med til at sikre, at Bornholm fortsat vil være et levedygtigt samfund.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jamen ordføreren må bare bekræfte, at hvis man gør det nu – afskaffer efterlønnen – hvor der er stor arbejdsløshed, så vil det altså koste flere penge, end hvis man lod det være, som det er nu.
Er det korrekt?
Og hvis vi kommer med det på et senere tidspunkt, så vil det ikke kunne svare sig at afskaffe efterlønnen.
Er det korrekt?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jamen det er jo et hypotetisk spørgsmål, for det ligger jo ikke i forslaget, at efterlønnen skal afskaffes i dag.
Men hr. Leif Lahn Jensens eget parti har fremsat et forslag om, at vi alle sammen skal arbejde længere i en periode, hvor arbejdsløsheden er relativt stor, og vil det ikke give større arbejdsløshed og stigende udgifter?
Her har regeringen fremlagt et udspil, der er med til at løse en udfordring på det økonomiske område og er med til at sikre, at vi også i fremtiden har noget arbejdskraft, således at vi kan bevare vores velfærdssamfund.
Og vi har ikke hørt om en eneste idé til, hvad man fra oppositionens side har tænkt sig at gøre, ud over at man vil ringe til formanden for LO og så tage en kop kaffe med ham.
Er det sådan, man fra Socialdemokratiets side vil håndtere den økonomiske udfordring?
Det er et åbent spørgsmål.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Jeg er ikke sikker på, at medlemmerne af NNF’s a-kasse, slagteriarbejderne, dem fra 3F og dem fra FOA synes om ordførerens bemærkning om, at man betaler raske og rørige mennesker for at trække sig tilbage, for jeg tror ikke, de føler sig raske og rørige efter 35 år på et slagteri eller 45-47 år på en byggeplads – tværtimod.
Kan hr. Peter Juel Jensen ikke bekræfte, at den seniorførtidspension, som man har foreslået, sådan set er fuldstændig den samme som en almindelig førtidspension?
Hvis en NNF’er, en slagteriarbejder, der har stået 35 år på et slagteri, ikke længere kan holde det ud og med regeringens forslag skal på en seniorførtidspension og vedkommende har en hustru, der så tilfældigvis har en lønindtægt, så bliver der trukket i seniorførtidspensionen, som for øvrigt er fuldstændig det samme som en førtidspension.
Det vil sige, at ægtefælleafhængigheden eksisterer, hvorimod efterlønnen er en rettighedsbestemt ydelse, hvor man kan forlade arbejdsmarkedet uden at stå med hatten i hånden.
Kan hr. Peter Juel Jensen ikke bekræfte, at en stor del af de her mennesker vil blive ramt af, at de har en ægtefælle, der har et arbejde, så der med regeringens forslag vil blive fratrukket penge i seniorførtidspensionen?