runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Det er godt, og det kunne også være rart, hvis vi kunne blive enige om – den tid, hvor vi havde mulighed for at have et flertal, er forbi; i hvert fald lige nu – at det på nogle områder faktisk også godt kan være nødvendigt at bruge lovgivning.
Vi sender alle sammen nogle signaler, og jeg synes, at de signaler, som fru Inger Støjberg sender, er positive og rigtige, men hvis man ude lokalt ikke lever op til det ansvar, man har for at sikre de danske traditioner i en børnehave eller i en folkeskole, kan det også en gang imellem være nødvendigt, at vi fra Christiansborgs side tager lovgivningsmidlet i brug.
Er det helt udelukket for Venstres vedkommende?
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Vi har faktisk givet en vid mulighed for, at man rundtomkring på de forskellige skoler og daginstitutioner via f.eks. forældrebestyrelser selv kan bestemme og indrette sig i hverdagen.
Det synes jeg er et godt fundament i et demokrati som det danske.
Men jeg vil også gerne understrege, at alle, der kan og vil bidrage, selvfølgelig er velkomne i Danmark.
Man er også velkommen med den kultur, man kommer med, men der skal også være respekt omkring dansk kultur og danske traditioner.
Deri er vi helt enige, Dansk Folkeparti og Venstre.
Vi er også helt enige om, at i mange tilfælde skal vi ikke have lovgivning, og at der i andre tilfælde skal være lovgivning.
Hvis man kigger hele ghettostrategien igennem, synes jeg, man vil se, at der blev taget nogle vigtige initiativer, lige så vel som vi jo igennem 10 år har sørget for at give indvandrerne mulighed for at komme ud på det danske arbejdsmarked.
Det har vi bl.a. via 225-timers-reglen, starthjælpen og kontanthjælpsloftet.
Det er så nogle regler, som den nuværende regering vil fjerne, og det er også nogle regler, som den nuværende regering vil fjerne med åbne øjne, fordi de siger, at det betyder, at færre indvandrere kommer ud på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg er synd og skam, for det er igennem arbejdsmarkedet og kulturlivet, at god integration foregår.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg forstod det sådan, at Venstre deler i hvert fald nogle af de bekymringer, som Dansk Folkeparti har; sådan opfattede jeg det i hvert fald lidt.
Jeg vil høre, om ikke Venstre mener, at der er behov for, at man politisk aftaler at gøre en indsats for at finde nogle strategier for, hvordan man skal håndtere det, hvis der f.eks. er nogen, der kommer og siger, at de ikke længere ønsker at have nogle juletraditioner eller andet på en institution, fordi der er et stort mindretal, der har f.eks. muslimsk baggrund.
Synes Venstre, at det kunne være relevant, at man satte sig ned og drøftede politisk, hvordan man kunne give nogle redskaber til de lokale, der er derude?
Marie Krarup (DF), 2011-12-15:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten mener, at det er værd at bevare vores valgfrihed, vores lighed og vores store frihed i Danmark.
Anerkender Enhedslisten ikke, at der kan være sammenhæng mellem graden af frihed og den dominerende religion i et land?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Jo, bestemt, især i forbindelse med hvordan den religion tolkes.
Religion har i mange tilfælde været brugt til at undertrykke mennesker.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Ordføreren siger, at man går ind for fællesskab over grænserne, også når det drejer sig om folk af anden nationalitet.
Hvad kan det ellers være?
Altså, fællesskab over grænserne må nødvendigvis være med folk af en anden nationalitet.
Det er vi fuldstændig enige om, ellers giver det jo ingen mening.
Jeg vil gerne have en klar tilkendegivelse af – og ikke noget med, at nu skal man se på det, nu skal der nedsættes en kommission, og nu skal det sendes i udvalg, som er blevet den nye regerings standardsvar på alting – om Socialdemokratiet går ind for, at Bulgarien og Rumænien i det halve år, hvor Danmark har ordførerskabet i EU, bliver optaget i Schengen.
Det synes jeg må være rimelig let at svare på.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Mange tak for det.
Jeg kan bekræfte, at vi Socialdemokrater tror på fællesskabet, også når det går over grænser, og også når det inkluderer folk af en anden nationalitet end os selv.
Det er faktisk sådan, at vi tror på, at en af de vigtigste og mest effektive måder hvorpå vi kan sikre stabilitet og bekæmpe de, lad os sige uheldige, samfundstendenser, der kan være i nogle lande, er ved at have noget attraktivt at lokke med: et marked at komme ind på, et fællesskab at være med i og nogle fælles regler at rette sig efter.
Der er jo nogle klare forudsætninger, som skal være opfyldt, før man kan deltage i det europæiske samarbejde – det gælder også med hensyn til Schengen – og de vurderinger foretages i første omgang på et niveau under, og så må vi se, om vi når helt i mål under det danske formandskab.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Nu bed jeg mærke i, at den socialdemokratiske ordfører pralede af, at man har afskaffet grænsekontrollen, sådan at smuglere og andre banditter igen frit kan færdes over grænsen.
Jeg kan så til gengæld love, at hvis vi nogensinde igen får indflydelse, vil vi genindføre den fornuftige grænsekontrol, som vi var med til at indføre.
I den forbindelse lagde jeg mærke til, at ordføreren sagde, at Socialdemokratiet tror på fællesskabet, også når det går over grænserne.
Gælder det også Rumænien og Bulgarien?
De to lande banker jo på i forhold til Schengen, og det aktualiseres af, at vi nu igen har afskaffet grænsekontrollen.
Jeg føler, at Socialdemokratiet har haft en skeptisk holdning til de to landes optagelse i Schengen, men er ved at ændre holdning.
Er det rigtigt forstået, eller vil man i det formandskab, der kommer nu, arbejde aktivt for, at de to lande bliver optaget i Schengen?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg synes faktisk, at det er sund fornuft, at man afventer, hvad det lige præcis er, man bliver bedt om, hvad det er, man bliver tilbudt, og hvad det er, man bliver underlagt, hvis man siger ja.
Det er jo på nuværende tidspunkt ikke seriøst at buse frem at sige, at vi vil det ene eller det andet eller tredje, før vi har en klarhed for, hvad det er, vi bliver bedt om, hvad det er for nogle tilbud, vi får, og hvad det i øvrigt er for nogle betingelser, det skal ske under.
Så det er derfor, vi ganske klart har sagt – og det har statsministeren også sagt flere gange på europaudvalgsmødet – at vi er nødt til at få en gennemgang, før vi siger ja eller nej.
Man kan selvfølgelig godt sige ja eller nej lige nu, men så risikerer man jo, at man siger ja til noget, man ikke ved hvad er, og det har vi ingen interesse i.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Det, jeg synes er så besynderligt, når vi taler om den her europagt, er, at nu har vi haft en afrapportering i tirsdags, hvor statsministeren også sad der, og man bliver ved med at sige, at man ikke vil forholde sig til det indhold, der trods alt er i den topmødeerklæring, der kom ud af mødet torsdag nat.
Hvordan kan det være, at man afventer en juridisk vurdering, når der direkte fra kansler Merkels side er blevet sagt: Nu laver vi en finanspolitisk union?
Er det, man vil fra socialdemokratisk side, at være med en finanspolitisk union?
Det vil jeg meget gerne vide, og så pyt med juristeriet, for der står, at man vil lave en overordnet fælles finanspolitik.
Det behøver jeg ikke en jurist til at oversætte for mig.
Jeg ved godt, hvad det betyder, og det håber jeg da så sandelig også den socialdemokratiske ordfører gør.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Tak for det.
Først og fremmest bliver der spurgt til, om vi er enige med de svenske Socialdemokraterna.
Det var sådan, jeg forstod det.
Jeg kan forstå på spørgeren, at man i Sverige har meldt ud fra Socialdemokraternas side.
Vi har i den danske regering sagt, at inden vi kan sige noget om, hvorvidt det er en fordel for Danmark at tiltræde europagten, så bliver vi nødt til at have belyst alle de økonomiske, juridiske og faktiske omstændigheder, der er i forbindelse med det, og det kan vi ikke gøre på nuværende tidspunkt, fordi teksten ikke er lavet.
Derfor bliver vi nødt til at vente på, at den politiske aftale, der blev lavet en sen nattetime for en uges tid siden, nu bliver omsat til en juridisk tekst, sådan at vi kan se, hvad vi har at forholde os til, og vi bliver nødt til at vente på et udspil om, hvad det er, man fra EU's side vil tilbyde de lande, som ikke er eurolande.
Jeg kan se, at min tid er ved at løbe ud her, men jeg vil sige, at vi er meget opmærksom på udbudsproblematikken, og vi er selvfølgelig også i dialog med kommunerne om de barrierer, der er lige nu.
Det er jo en af de ting, man gerne vil sætte skub i for at være sikker på, at EU's regler ikke står i vejen, men tværtimod hjælper.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokraternes ordfører, om man er enig med Socialdemokraterna i Sverige, som jo meget hurtigt har meldt ud, at man ikke er indstillet på at tilslutte sig europagten.
Det er den ene ting, jeg gerne vil høre om.
Det er jo for så vidt et, hvad kan man sige, godt formål, men ikke desto mindre ved vi, at udbudsdirektivet står over for en revision lige nu og forhåbentlig bliver færdigt under dansk EU-formandskab, og der er i hvert fald en hel del kommuner, som mener, at det er et problem, at grænsen for, hvornår noget skal i EU-udbud, er så lav, fordi det giver et meget stort administrativt arbejde, og derfor ønsker de grænsen sat op.
Det vil jeg meget gerne høre ordførerens kommentarer til.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Nu lagde jeg mærke til, at hr. Martin Henriksen også bed mærke i den hidsighed, som kirkeministeren lagde for dagen, da vi begge spurgte ind til det råd, man nu vil have nedsat i Aarhus.
Jeg lagde også mærke til, at kirkeministeren sagde, at det ikke havde noget på sig.
Man måtte tro på, at det slet ikke havde noget på sig, at man ville have nedsat imamråd eller islamiske råd, for viceborgmesteren fra Aarhus havde nemlig sagt til kirkeministeren, at sådan var det.
Det undrer mig jo bare en lillebitte smule, og jeg vil så bare høre, om ordføreren har set en berigtigelse i Jyllands-Posten, hvor ellers ønsket om et islamisk råd blev fremført af den radikale viceborgmester.
Jeg har nemlig ikke selv bidt mærke i, at der har været en berigtigelse, og det er jo en ret voldsom ting at gå ind for.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jamen det er muligt, at vi så står i et vadested.
Altså, jeg har tolket det, som Det Radikale Venstre har været ude med – selvfølgelig ikke kun ved den her lejlighed, men også ved andre lejligheder – som at man bakker op om råd, der sidder imamer i, hvor imamer har mulighed for at mægle, og hvad imamer nu kan finde på.
Altså, det er den opfattelse, jeg har efter at have lyttet til, hvad bl.a. Det Radikale Venstre har af synspunkter på det område.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Det er nemlig også, hvad jeg har fået ud af debatten her i dag, og det synes jeg ærlig talt nærmest er beskæmmende.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Mange tak.
Tak også for den sproglige rettelse.
Det har hr. Søren Espersen naturligvis ret i.
Nu vil jeg sige, at man godt kan være flere forskellige nationaliteter også inden for et lands grænser, og det vil vi også gerne udstrække fællesskabet til.
Når det handler om Schengensamarbejdet, er det jo fuldstændig ligesom svaret til fru Pia Adelsteen, nemlig at vi jo sådan set er nødt til at afvente, at der kommer styr på det, men vi har ikke nogen principiel holdning om, at det ikke skal ske.
Det er også min opfattelse, at der faktisk er et flertal i Folketinget for, at hvis man lever op til kravene, og hvis det er, som det skal være, synes vi, at man skal være velkommen i klubben.
Så under forudsætning af, at vi kan nå til enighed, at kravene er opfyldt, og at der er styr på tingene, så ja, så arbejder vi frem imod det, men om vi når det, er jo stadig væk usikkert.
Tak for det.
Vi skal jo i dag have en snak om Europa og det forestående formandskab, og det er meget, meget vigtigt.
Derfor er jeg også rigtig, rigtig glad for, at jeg på vegne af forespørgerne kan sige, at det var et enigt Folketing, som bakkede op om, at der skulle være en forespørgsel.
Det er vigtigt for regeringspartierne og for oppositionspartierne at få en god og gennemgribende debat om det europæiske samarbejde, og det er særlig vigtigt – som vi gør i dag – at få en debat om det formandskab og de prioriteter, som der lægges op til.
Det er vigtigt, fordi vi gerne vil sikre en demokratisk inddragelse.
Det er vigtigt, fordi vi gerne vil sikre, at der kommer en bred opbakning til den førte politik i Europa.
Og det er vigtigt, at netop det at være formandskabsland ikke bliver gjort til en indenrigspolitisk kampplads.
På baggrund af disse motivationer har forespørgerne bedt regeringen om at oplyse om planer og prioriteringer for det danske EU-formandskab i første halvdel af 2012.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan jo forstå på nyhederne, at Angela Merkel er meget glad for den europagt, der er blevet besluttet.
Den anden dag kunne vi også høre, at hr. Lars Løkke Rasmussen var glad for den, fordi det er god borgerlig politik, en videreførsel af den reformdagsorden, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har ført de seneste år.
Reformdagsordenen betyder jo så på moderne dansk eksempelvis en forringelse af efterlønnen.
Samtidig har vi så nogle socialdemokrater i Sverige, som klart taler imod, og det er derfor, at jeg gerne vil høre ordføreren: Hvorfor er det egentlig, at Socialdemokraterne i Danmark bliver ved med at overveje, om de skal være med?
Hvorfor ikke tage vores socialdemokratiske venner i Sverige og den europæiske fagbevægelse i hånden og så sige: Vi vil en anden vej for Europa?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Nu vil jeg sige, at vi har 90 mandater i Folketinget, som er i gang med at løse nogle af de kriser, vi er blevet efterladt med fra den tidligere regering, så bare rolig, vi er i arbejdstøjet.
Så bliver der spurgt, om der er forskel på politik og spin.
Ja, det synes jeg nok der er.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Simon Emil Ammitzbøll bedriver politisk virksomhed, men jeg er selv af den opfattelse, at det er klogest at basere sine politiske holdninger på både værdier og viden.
Problemet er, at vi godt kan have nogle værdier lige nu, men vi har ikke ret meget viden, og hvis de to ting ikke går hånd i hånd, bliver det, man kommer til at sige, ikke særlig kvalificeret.
Jeg har ikke lyst til at være mavefornemmelsespolitiker og udelukkende rende rundt at sige, at det her føler jeg lige nu er det rigtige, når jeg reelt ikke ved, hvad jeg taler om.
Det må vi jo bare erkende.
Der er jeg ikke alene i Europa; der er rigtig mange, som lige nu sidder og prøver at finde ud af, hvad det her kommer til at betyde, og det er vi ganske enkelt nødt til at afvente.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Jamen så er vi lidt tilbage ved gårsdagens diskussioner om spin.
Har Socialdemokraterne ikke nogen holdninger selv?
Hvad mener Socialdemokraterne, Danmarks regeringsbærende parti nr. 1, om det her spørgsmål?
Altså, sidder man bare i de der ministerkontorer til pynt, indtil nogle andre kommer til?
Eller har man et synspunkt om, hvordan Danmark skal komme igennem den krise, som vi er blevet påduttet af andre?
90 mandater i Folketinget kan sådan set løse den krise ved at føre en anden politik.
Men hvis det er sådan, at tilbuddet går ud på, at der skal være sanktioner også over for Danmark, hvad er så Socialdemokratiets holdning?
Det må ordføreren da have et svar på, ellers er det jo ikke politik.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Når vi har fået den tekst, vil vi vurdere, om det her en fordel for Danmark at komme med i, eller om det er en fordel for Danmark at komme med i noget af det, eller om det er muligt for Danmark at komme med i noget af det, eller om vi slet ikke skal være med i det.
Det er det, som vi har tænkt os at vurdere, lige så snart vi har fast grund under fødderne, lige så snart vi har et seriøst grundlag at vurdere det på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Det synes jeg sådan set stadig ikke vi blev meget klogere af.
Altså, går ordføreren ind for, at der skal kunne påtvinges Danmark sanktioner, og bør der i så fald være en folkeafstemning ifølge Socialdemokraternes overbevisning?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg er glad for at få muligheden for at præcisere det, jeg sagde, hvis det var uklart.
Det, der er hele pointen her, er, at vi ikke ved, hvilke betingelser vi bliver tilbudt.
Derfor kan vi ikke sige noget om, hvad situationen bliver for Danmark, og derfor kan vi også godt bruge resten af dagen i dag på at snakke om, hvad der muligvis kunne ske hvis og hvis.
Anders Samuelsen (LA), 2011-12-15:
Altså, det, jeg hører ordføreren sige, er, at vi kan ende i en situation, hvor vi har en europagt for de 17 eurolande, hvem man kan sanktionere, og så kan vi komme ind i den pagt, men alligevel blive friholdt for sanktioner, hvis vi ikke lever op til kriterierne.
Det lyder som en lidt underlig måde at gøre det på.
Hvad er så egentlig effekten af at være med?
Så er det jo fuldstændig ligegyldigt, om man er med eller man ikke er med.
For problemet er jo – jeg ved ikke, om ordføreren også vil bekræfte det – at det, markederne vurderer i øjeblikket, er, i hvor høj grad vi på en eller anden måde skiber os ind i at være en del af at tage ansvaret for at betale af på den gæld, som andre lande har skabt for sig selv.
Så snart at markederne får en fornemmelse af, at vi er på vej i den retning, kan vi risikere at få eksploderende renter herhjemme til meget, meget stor skade for husejere, som lige har lagt deres lån om til meget, meget lave renter.
Næste år skal lånene rentetilpasses, og pludselig kan man stå over for renter på 5-6 pct.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Først og fremmest kan jeg bekræfte, som hr. Anders Samuelsen også indikerer, at det er en af de ting, der ligger i den nye aftale mellem eurolandene, altså at man automatiserer sanktionerne.
Man kan sige, at tidligere var det sådan, at man lidt populært sagt skulle vurdere, om folk havde et underskud.
Hvis de havde det, satte man sig sammen for at se, om man kunne blive enige om, at det skulle sanktioneres.
Nu er det den anden vej rundt.
Nu har man sagt til hinanden, at det bliver sanktioneret, medmindre vi sætter os sammen og beslutter, at sådan skal det ikke være.
Det, der er det tricky her, er, at vi jo desværre stadig er nødt til at afvente, hvordan vores forhold og betingelser bliver, for vi er jo ikke et euroland.
Derfor gælder de her ting ikke for os.
Vi har et forbehold på lige præcis det her område.
Derfor har vi jo stadig til gode at se, hvad eurolandene, Van Rompuy og de andre med deres juridiske sprog og med alle de spidsfindigheder, det måtte have, tilbyder Danmark.
Hvad er vi med i og på hvilke betingelser?
Det ved vi jo ikke på nuværende tidspunkt.
Jeg skal bare lige præcisere, at det, regeringen lige nu går og gør, er, at vi afventer den endelige afgørelse, og så overvejer vi, om det vil være i Danmarks interesse, altså om det vil være en fordel for Danmark, at tilslutte sig et tættere samarbejde.
Hvad enten det bliver det hele, en del af det eller slet ingenting, kan vi jo ikke sige, før vi har de endelige tekster.
Og det må desværre også være svaret på det andet spørgsmål, altså at vi ikke kan sige det på nuværende tidspunkt.
For der er en fuldstændig fast procedure i det danske Folketing om, at vi holder folkeafstemninger om det, når der er tale om afgivelse af suverænitet.
Den vurdering af, om der her er tale om suverænitetsafgivelse, foretages af eksperter – heldigvis ikke af politikere som os, der jo ikke har de fornødne juridiske kompetencer til det, men af eksperter – og den afventer vi selvfølgelig, inden vi kan tage stilling til, hvorvidt der skal være en folkeafstemning.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jeg kunne forstå, at både ordføreren og statsministeren venter på, at juristerne skal skabe klarhed, for at de så derefter kan have en holdning.
Det er vel egentlig første gang i historien, at en tekst er blevet gjort mere klar, efter at den er blevet håndteret af jurister, men det er så taget til efterretning.
Men det er jo tydeligt for alle, både for politikere og for den danske befolkning, at vi her står over for en politisk virkelighed omkring europagten, og det er meget tydeligt blevet lagt frem, hvad den indeholder.
Hvorfor kan ordføreren og statsministeren så ikke have en holdning til det, så vi kan have en reel politisk drøftelse af det, som er Danmarks muligheder?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Altså, det, som vi egentlig har en reel politisk drøftelse om i dag, er, hvad det er for nogle prioriteringer og pejlemærker, vi har for det danske formandskab, og derfor er det måske i virkeligheden lidt partikulært kun at koncentrere sig om, hvad Danmark skal.
Men jeg er nødt til at sige, at vi selvfølgelig har masser af holdninger.
Altså, vi er jo alle sammen i vores gode ret til at have en holdning, også til, at juristers tekster er ulæselige, men det er nu engang meget rart at vide, om vi ifølge grundloven afgiver suverænitet, eller om vi ikke gør.
Det lægger jeg i hvert fald vægt på at vide, inden jeg træffer min endelige beslutning.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Statsministeren sagde for nylig i et åbent udvalgsmøde i Europaudvalget ordret, at danskerne har sagt klart nej til en økonomisk union.
Lige nu går regeringen og overvejer, om de vil gå ind i europagten og dermed også blive en del af en økonomisk union.
Mener ordføreren så ikke, at det vil være oplagt at spørge danskerne, om de har skiftet mening?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg er ikke enig i, at vi er nødt til at træffe konklusioner, før vi har et grundlag at gøre det på.
Men jeg er selvfølgelig enig med hr. Erling Bonnesen i, at det ikke kan hjælpe noget, at Danmark bliver et protokolførende formandskab.
Det er ikke altid sådan, at det kun er nye ting, som man kan handle på; faktisk er lovgivningen om noget så teknisk som patenter noget af det arbejde, som er mest fremskredent, men det ikke desto mindre noget, som dansk erhvervsliv skriger på, og som vil skabe rigtig, rigtig mange arbejdspladser på tværs af Europa.
Jeg synes ikke, det er uambitiøst, hvis vi som formandskab siger: Lad os hellere se, om ikke vi kan trille den her bold i mål, fordi den faktisk giver nogle arbejdspladser, i stedet for at starte noget helt nyt, som kan lyde flot og forkromet, men som måske ikke rigtig kommer de europæiske borgere til gavn.
Vi har trods alt en krise lige nu, som kalder på nogle svar, og gerne nogle svar, der skaber arbejdspladser.
Det er det, vi pejler efter.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Tak for det.
Tak for svaret.
Det svarer lidt til, at man er fem til et kortspil, hvor der er fire med i kortspillet ad gangen, mens den femte skal føre tavlen over, hvordan det ser ud med point – der har regeringen så indtaget rollen som den femte i det kortspil.
Det kan vi så bare tage til efterretning.
Så kunne man prøve at spørge om en anden ting, som sådan set også er lidt vigtig.
Så man har jo nu forøget underskuddet.
Når man nu starter med at sige her, at man som det første prioriterer ansvarligheden, vil man så leve op til det og sørge for, at man får fejet for egen dør først?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Så er der vist ikke mere at diskutere på det punkt.
Hvis det så er hr. Erling Bonnesens opfattelse, at det, at vi i et af verdens rigeste lande har en ambition om at hæve ulandsbistanden, skulle være grunden til, at vi står i en øjeblikkelig krise, så må jeg sige, at jeg er uenig i det, men det har spørgeren jo lov til at anføre.
Jeg synes, at det må være en ambition for Danmark, at vi præger det europæiske samarbejde, også selv om vi lige nu er i en situation, hvor vi, hvad angår europagten, er ved at finde ud af, hvad konsekvenserne og spillereglerne egentlig er, og det er ærlig talt ikke helt seriøst at skulle konkludere på det, før vi er færdige med at få udredt, hvad de faktiske forhold er.
Anders Samuelsen (LA), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg vil godt vende tilbage til europagtdiskussionen.
Jeg kan se, at ordføreren nikker til det synspunkt.
Det må også betyde, at vi ikke kan undgå – og det må Socialdemokraterne også bakke op om – at vi skal have en folkeafstemning, fordi for at kunne sanktionere, kræver det, at vi afgiver suverænitet.