Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for det, formand.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslag B 153.
Med ændringen af hundeloven fra 2010 blev der indført et forbud mod 13 hunderacer, hvoraf 2 af disse racer allerede var forbudt.
Forbuddet blev indført på baggrund af en række alvorlige episoder, hvor mennesker eller dyr blev angrebet af farlige hunde.
Det skabte en øget frygt i befolkningen for at blive angrebet af hunde på offentlige gader og veje.
Forbud mod bestemte racer blev dengang indført med en forventning om, at antallet af farlige hunde gradvis ville kunne reduceres, samtidig med at man ønskede at varetage hensynet til borgernes sikkerhed og tryghed.
Enhedslisten fremsatte et lignende beslutningsforslag tilbage i 2013.
Dengang var der allerede taget initiativ til en evaluering af bl.a. hundelovens forbudsordning.
Den forbudsordning blev evalueret af Københavns Universitet i 2013, og på baggrund af evalueringen kunne det konstateres, at forbudsordningen har haft den ønskede effekt på antallet af forbudte hunde; at der er indikation for, at forbudsordningen har haft en positiv effekt på borgernes oplevelse af sikkerhed og tryghed; at det ikke er muligt at af- eller bekræfte, om hundelovens forbudsordning har haft en reducerende effekt på episoder, hvor mennesker er blevet bidt af hunde; og at det tyder på, at forbuddet har haft en vis effekt på bidepisoder, der involverer andre hunde.
Fødevareministeriet fandt samlet set ikke anledning til at foreslå forbudsordningen ændret, og ændringen af hundeloven i 2014 vedrørte således ikke hundelovens forbudsordning.
I hundeloven findes allerede i dag en mulighed for, at politiet kan udstede påbud bl.a. om, at en hund skal holdes i kort snor og/eller bære mundkurv.
I forbindelse med ændringen af hundeloven i 2010 nedsatte Justitsministeriet en arbejdsgruppe, som bl.a. overvejede muligheden for forskellige alternativer til en forbudsordning, herunder mulighed for pålæg om at deltage i kursus.
Udvalget havde bl.a. den opfattelse, at det ikke ville være relevant at indføre mulighed for, at politiet kan pålægge en hundeejer at deltage i et kursus, hvis dennes hund konkret har forvoldt skade eller er til fare for sine omgivelser.
Det bliver begrundet med, at det for at få udbytte af et kursus vil kræve, at hundeejeren konstruktivt medvirker i uddannelsesforløbet, og det er der en betydelig risiko for ikke vil være tilfældet, hvis deltagelse i kurset sker efter pålæg fra politiet.
Før indførelse af forbudsordningen lå fokus i debatten på frygten for de farlige hunde og hundebid.
Selv om debatten nu har fokus på, hvorvidt man gik for langt mod en forbudsordning, må vi ikke glemme, at det var frygt og usikkerhed blandt befolkningen, der var grundlaget for indførelse af en forbudsordning.
Jeg mener, det er vigtigt, at hundeloven tager hensyn til både borgernes sikkerhed og tryghed samt til hundeejernes interesser og hundenes velfærd.
Som nævnt er det en ganske kompleks balancegang.
Det er min opfattelse, at vi med den seneste ændring af hundeloven i 2014, hvor vi bl.a. fik defineret skambid og givet mulighed for inddragelse af omstændighederne ved bidepisoden i vurderingen af skambid, fik skabt en bedre balance.
Jeg mener ikke, at vi med ophævelse af forbudsordningen og indførelse af flere pålægsmuligheder effektivt kan tage hensyn til borgernes oplevelse af sikkerhed og tryghed, og på den baggrund kan regeringen ikke stemme for beslutningsforslaget.