runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Tak til ordføreren for et engageret oplæg.
Jeg vil stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til hr. Bertel Haarder, nemlig om den her sag med udvisning af nordiske statsborgere.
Hvordan har ordføreren det med, at vi fortolker den konvention langt strammere end de andre nordiske lande og faktisk står helt alene med vores fortolkning?
Det er jo blevet et vigtigt aktuelt spørgsmål, for jeg kan forstå på redegørelsen, at det spiller ind på vores arbejde med grænsehindringer, da regeringen åbenbart ikke mener, at det er noget, der skal løses i den forbindelse.
Hvad mener ordføreren om det?
Per Stig Møller (KF), 2012-10-11:
Nu er den arktiske strategi i sidste udgave jo ret ny, så det ville være ret tidligt, hvis jeg kom og sagde, at der skulle laves store radikale ændringer.
Og den har Grønland og den danske regering jo været enig i.
Så det er jo ikke, fordi jeg siger, at det og det skal laves om.
Altså, jeg synes, man har fået for lidt ud af Stoltenbergenheden, for den rummer jo også arktiske fælles forpligtelser.
Inden for overvågning er jeg meget bange for, at det går for langsomt.
Jeg har også set de sidste meldinger om, at Rusland jo også presser på, for at vi får nogle hurtigere, konkrete beslutninger, der føres ud i livet vedrørende Search And Rescue, altså eftersøgnings- og redningstjeneste.
Heldigvis har vi ikke været i situationen endnu, men det er jo for sent den dag, vi er i den uden at have forberedt den.
Vi har jo også gennemgået Stoltenbergrapporten i Folketinget.
Vi har også her i Folketinget været enige om – jeg tror med et forslag til vedtagelse ligefrem – hvad det er for dele af Stoltenbergrapporten, vi skal se at få realiseret.
Men det er altså nu nogle år siden.
Så jeg synes, at vi skal prøve at se på det.
Vi skal også, ved jeg, ifølge Folketingets dagsorden drøfte en opfølgning på Stoltenbergrapporten inden for rimelig tid, enten i et udvalg eller her i salen.
Så det er det, jeg vil sige til fru Sara Olsvig, nemlig at jeg synes, at der er nogle ting, vi godt kan komme længere med, og hvor vi så også får inddraget de andre nordiske lande.
Karen Ellemann (V), 2012-10-11:
Tak til udenrigsministeren for de to redegørelser.
Da der jo i dag på dagsordenen også er en redegørelsesdebat, der handler om det nordiske samarbejde, vil jeg benytte lejligheden til at spørge udenrigsministeren om udenrigsministerens syn på ambassadesamarbejdet her.
Vi har blandt de nordiske lande fornøjelsen af at have et ret velfungerende ambassadesamarbejde i Berlin.
Den tidligere danske regering var meget optaget af, at denne samarbejdsmodel også blev udbredt til at omfatte flere andre europæiske lande.
Der er jeg blot interesseret i at høre, hvad den nuværende udenrigsministers syn er på de nordiske ambassadesamarbejder rundtomkring i Europa.
Villy Søvndal (SF), 2012-10-11:
For det første tror jeg, at jeg skal lade være med at blande mig i, hvordan præsidiet vælger at tilrettelægge Nordisk Råds arbejde.
I så fald tror jeg, at jeg skulle søge ind i præsidiet.
Jeg er ikke medlem af præsidiet, så det tror jeg at jeg trygt vil overlade til dem.
Den danske regerings synspunkt på anerkendelse af Palæstina er jo kendt, nemlig at vi arbejder for en tostatsløsning, og det vil sige, at vi arbejder frem mod at kunne nå en situation, hvor vi vil være i stand til at anerkende to lande, der ligger side om side, efter min bedste opfattelse til begge landes fordel.
Det er en proces, der kommer til at foregå gennem FN-systemet.
Jeg tror, vi kommer til at høre mere om det inden årets udgang.
Hvad angår samarbejdet med EU, tror jeg i virkeligheden, det er meget værdifuldt, at de forskellige nordiske lande har forskellige positioner i forhold til EU-samarbejdet.
Så i nogle af de ting, hvor nordmændene savner at være i nærheden af EU, kan vi hjælpe dem tættere på, fordi vi jo sidder langt mere centralt.
Vi har faktisk et møde hvert år med nordmændene, hvor vi specifikt diskuterer det, fordi nordmændene anerkender, at når man ikke er medlem af EU, savner man en mere direkte kanal ind, og der kan vi så sådan i broderfolkets navn være med til at udgøre den bro, og det gør vi meget gerne.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-11:
Det er nogle spændende emner, som ordføreren kommer ind på.
Ordføreren kom også tidligere ind på den udfordring, som handler om søopmåling, og at det jo i sagens natur går lidt langsomt, fordi vi jo vælger en metode, som er præcis og grundig.
Har ordføreren noget forslag til, hvordan man så kan gøre det hurtigere med det udstyr, som vi har til rådighed i dag?
Skal vi finde nyt udstyr, skal vi finde nye metoder?
For der er jo ingen tvivl om, at de 2 mio. km² hav jo skal opmåles på et eller andet tidspunkt.
Nogle områder er jo også blevet isfri, efterhånden som årene er gået, og er derfor helt nye områder i forhold til opmåling.
Per Stig Møller (KF), 2012-10-11:
Nu havde vi jo et glimrende samråd om det i går, hvor miljøministeren svarede på spørgsmålene.
Det går jo hurtigere, og der er målt mere op sidste år, end man havde regnet med at man kunne nå at måle op, så jeg skal ikke stå her og pege fingre ad nogen og sige, at de skulle have gjort det bedre, for de gør det for så vidt bedre, end man havde ventet.
Men det skal jo gå, som jeg siger, så hurtigt som overhovedet muligt. For øjeblikket er det jo, så vidt jeg husker, den sydvestlige del af Grønland, man koncentrerer sig om, og der ved jeg godt at der ikke er meget, der ikke er optegnet, undersøiske skær osv.
Jeg har selv sejlet i områderne, og de siger, at de ikke rigtig ved, hvad der er dernede.
Men når vi kommer højere op, bliver det jo endnu farligere, og når vi kommer om hjørnet, som jo vil ske med klimaændringerne, bliver det allermest farligt.
Det er jo der helt oppe, at vi har den største Arctic Five-forpligtelse, og der har vi, så vidt jeg ved, meget lidt viden om det undersøiske. Så alt hvad der kan gøres, også hvis det skulle være med nye landvindinger inden for målemetoder, skal gøres, men jeg er ikke klog nok til at stå og fortælle, at de findes.
Men den udvikling, man kan tage i brug, skal man tage i brug, for vi har forpligtelsen, og vi har påtaget os den i den der Arctic Five.
Man lavede så også aftalen i fjor foranlediget af fru Lene Espersens initiativ.
Det vil sige, at vi har en forpligtelse, som vi hænger på, uanset om vi har nået at måle op eller ej, og derfor er det jo i vores egen interesse at måle op så hurtigt som overhovedet muligt.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Tak til ordføreren for en meget oplysende og tankevækkende tale, hvor vi på en venlig, men klar måde blev gjort opmærksomme på, at der er nogle problemstillinger, vi skal være opmærksomme på – så tak for det.
Nogle gange er man inden for, og andre gange er man uden for i kulden.
Kunne ordføreren uddybe de situationer, hvor den problemstilling er der, og eventuelt komme med nogle bud på, hvad der burde gøres?
For så spyt ud og lad os forholde os til det.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-11:
Tak til ordføreren for et spændende indlæg.
Mange af de udfordringer, som Færøerne møder, møder vi jo også måske på nogle lidt andre måder i Grønland i forhold til det arktiske og specielt i forholdet til EU.
Jeg var meget interesseret i at høre de bemærkninger, som ordføreren havde om netop forholdet til EU og EU's ønsker om at blive observatør i Arktisk Råd.
Kunne ordføreren uddybe lidt, hvad det er for nogle præcise problematikker, ordføreren ser, hvis EU eller en organisation eller et fællesskab som det europæiske udformet i EU skulle få observatørstatus i Arktisk Råd, for vi er vel alle sammen interesseret i, at de store internationale aktører netop har en indsigt i, hvad det så er, vi gør, i det arktiske, og hvad det er, vi regulerer?
Så kunne ordføreren uddybe lidt, hvad det er for nogle emner?
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Tak til ordføreren for et meget oplysende og tankevækkende indlæg.
Jeg hørte noget om nedskæringer på universitetet i Nuuk.
Jeg vil gerne bede ordføreren uddybe den problemstilling og de konsekvenser, det kan have, og hvordan sådan noget i det hele taget kan komme på tale.
Så har jeg et spørgsmål til den arktiske parlamentarikerkommité, hvor ordføreren jo repræsenterer os på bedste vis, og hvor jeg også synes der er kommet et rigtig godt resultat ud af det.
Men ordføreren refererer til en – man kan sige – stigende diskussion, hvor der bliver sat spørgsmålstegn ved de arktiske folks repræsentation i Arktisk Råd.
Der vil jeg gerne bede ordføreren sætte lidt mere præcis adresse på.
Hvor er det, der kommer et pres vedrørende det?
Det vil være oplysende for os alle sammen, og så kan vi jo bedre imødegå det.
For jeg går ud fra, at vi herhjemme er enige om, at der ikke må ske nogen antastelse af de arktiske folks repræsentation der.
Så for at kunne være lidt effektive er det rart at vide, hvor truslen kommer fra.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-11:
Først vil jeg gerne sige til det første spørgsmål, at det, jeg talte om, var det, der hedder University of the Arctic, som er et universitetssamarbejde i Arktis, og som den danske stat har ydet 3 mio. kr. til over en årrække, og som nu ikke længere er på finansloven.
Det er efter min mening rigtig, rigtig vigtigt, at man er med der.
Det grønlandske universitet, Ilisimatusarfik, er sammen med andre universiteter i rigsfællesskabet også affilieret med University of the Arctic.
Og University of the Arctic gør en stor indsats for at skabe en bedre adgang på øst-vest-aksen, i forhold til at studerende i Arktis kan komme rundt til andre arktiske universiteter og at forskningssamarbejdet i Arktis kan gøres mere smidigt.
Og der synes jeg virkelig det er vigtigt at vi også bidrager herfra.
Med hensyn til repræsentationen i Arktisk Råd har der været nogle bekymringer, bl.a. fra de oprindelige folks organisationer, i forhold til at Arktisk Råd i stigende grad arbejder med udenrigs- og sikkerhedspolitiske emner, selv om det ikke er nogen emner, som man under den nuværende konstruktion, Ottawadeklarationen, kan lave nogen beslutninger om i Arktisk Råd.
Men i og med at det kommer op på et højere og højere plan, er der flere og flere arktiske folk, som bliver bekymrede for, om deres repræsentation bliver skubbet ud, fordi det jo selvfølgelig bliver mere og mere statsbaseret.
Men her er det, jeg siger, at Arktisk Råd har en helt unik struktur, som man må bevare, og som man skal bevare, for den unikke struktur er faktisk helt fantastisk – altså, at man har otte stater og seks permanente deltagere, som sidder med rundt om bordet, og som arbejder på basis af konsensus, hvor man har oprindelige folks egne repræsentanter med til at tage beslutningerne.
Det er meget, meget vigtigt.
Så er der den anden sag, som handler om den danske delegation til Arktisk Råd.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Tak til udenrigsministeren for redegørelsen, både den mundtlige og den skriftlige.
Det skal jeg ikke bruge mere taletid på, for så falder hammeren, og så når jeg ikke at spørge om det, jeg skal og gerne vil spørge om.
Det første handler om Østersøsamarbejdet.
Jeg havde jo i mit ordførerindlæg lige en opmærksomhed på specialgruppen i forbindelse med arbejdet imod menneskehandel, hvor det jo er erkendt – der står, at der er et erkendt behov – at bevillingen løber ud, og så vil jeg bare spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren vil arbejde for, at der skaffes midler til, at dette vigtige arbejde kan fortsætte, selvfølgelig med forbehold for at udenrigsministeren måske kan udstede nogle tilsagn, men i hvert fald med et ønske om at skaffe midlerne.
Så er der den arktiske parlamentarikerkomité.
Jeg var glad for udenrigsministerens bekræftelse af, at der ikke skal pilles ved de arktiske folks repræsentation, men hvordan har udenrigsministeren det med de anbefalinger, der i øvrigt er i den udtalelse, som kom fra den arktiske parlamentarikerkomité, især strategien med, at vi skal udvikle Arktisk Råd til en forsamling, der kan indgå bindende aftaler.
Villy Søvndal (SF), 2012-10-11:
Tak for det.
For det første er det klart, at vi synes, det er en fantastisk vigtig opgave at sikre en indsats i forhold til menneskehandel, narkosmugling og våbensmugling i Østersøområdet.
Det er en opgave, som vi prioriterer højt, og så må vi jo vende tilbage til i forbindelse med finanslovforhandlingerne, som jeg har forstået er nært forestående, at diskutere sådan afsættelse af konkrete midler til det.
Det er helt rigtigt, at for os er det vigtigt, at oprindelige folk har en solid repræsentation i Arktisk Råd.
Arktisk Råd er virkelig en fantastisk konstruktion på den måde, at det sikres, at både de lande, der har den direkte interesse, de otte lande, plus de oprindelige folk har et sted, hvor man mødes og diskuterer, hvordan man sikrer udviklingen i det arktiske område.
For vi skal huske i alt det her, at det jo ikke er noget frilandsmuseum.
Der bor over 4 millioner mennesker i det arktiske område, og derfor har vi faktisk en meget stor interesse i at tilrettelægge en udvikling, der også sikrer interessevaretagelse for de folk, der bor der.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-11:
Jeg er glad for, at man kan komme på to gange, for så kan man nå de to andre spørgsmål, man havde.
Det ene var det, jeg nævnte i min ordførertale, altså at Den Venstresocialistiske Grønne Gruppe har lavet et forslag til sessionen om anerkendelse af Palæstina, men at vi sådan er blevet hældt ned ad brættet af præsidiet for at sige det pænt.
Nu er det ikke, fordi jeg sådan forlanger, at udenrigsministeren skal stå og skælde præsidiet ud, men udenrigsministeren er vel enig i, at det er en lidt besynderlig begrundelse, at man ikke kan beskæftige sig med noget i den stil på sessionen, fordi det er udenrigspolitik.
Så har jeg et lidt større spørgsmål, og det er, at der i redegørelsen jo også står lidt om Nordens samarbejde i forhold til EU.
Jeg ved godt, det er lidt stort, men kunne udenrigsministeren komme med nogle bud på, hvordan vi i højere grad kunne bruge det nordiske samarbejde i forhold til EU-arbejdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Jamen jeg synes, at DF's ordfører skaber usikkerhed om det her lovforslag, for det er netop blevet klargjort både i bemærkningerne og af Enhedslistens ordfører, at de gebyrer kun skal pålægges de virksomheder, i forbindelse med hvilke der er blevet bevist ulovligheder.
I forbindelse med ordførerens kommentar om, hvad der er hensigter, vil jeg da gerne læse noget op.
For der står nemlig: »Angående adgang til private boliger er det nu præciseret i bemærkningerne, at det ikke er hensigten med bestemmelsen, at der kan opnås adgang til private boliger uden retskendelse.« Er ordføreren ikke enig i, at når det er blevet præciseret i bemærkningerne, er det også gældende i lovforslaget?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Det drejer sig jo ikke kun om, om det er private boliger.
Der er tale om at have en virksomhed, og at både virksomheden og ens private bolig hører hjemme på ens privatadresse.
Så kan man stille sig selv det spørgsmål: Hvordan vil man lægge snittet her?
Hvornår går man ind det ene sted, og hvornår går man ind det andet sted?
Hvornår er det en privat computer, og hvornår er det en virksomhedscomputer?
Der er masser af ting, som man skal have afklaret, inden man bare siger: Det her er godt nok.
Det her er jo bare noget, EU har fundet på.
EU siger: Jamen nu skal vi have gjort noget ved det her problem og bekæmpe handel med ulovligt fældet træ.
Det tror jeg vi alle sammen kan være enige om at vi skal.
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Tak for det.
Jeg synes, det virker, som om der er gang i 100 m rygcrawl deroppefra, i forhold til nogle af de automatpiloter, som Dansk Folkepartis ordfører har sat på.
Der var den om gebyrskruen, som åbenbart ingen ende havde, og jeg er glad for, at vi nu har fået præciseret, ganske som hr. Per Clausen også nævnte, at det er dem, der ikke kan overholde reglerne, som kommer til det.
Jeg er også glad for, at fru Lisbeth Bech Poulsen fik ordføreren til at præcisere, at der ikke er en åben ladeport til bare at vælte ind over private ejendomme.
Så vil jeg altså godt tage fat i den sidste automatpilot, som Dansk Folkepartis ordfører hev fat i, nemlig EU, for der blev hr. Per Clausen beskyldt for, at man nu bare siger ja til alt, hvad der kommer fra EU.
Mit spørgsmål er ret simpelt: Hvis hr. Jørn Dohrmann mener, det er så forfærdeligt, at EU faktisk på miljøbeskyttelsesområdet laver fælles regler og dermed sikrer, at alle i Europa skal overholde regler om ulovligt fældet træ, altså sikrer, at der er styr på butikken, og hvis hr. Jørn Dohrmann ikke synes, at EU skal blande sig i miljøbeskyttelsen, hvad er så den nye konstruktive EU-linje fra hr. Thulesen Dahl, som vi har fået annonceret, og hvad er det for nogle områder, som hr. Jørn Dohrmann og DF egentlig mener at EU skal blande sig i?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Det bliver en lang debat, kan jeg godt høre.
Men jeg vil bare sige, at hvad angår gebyret, er vi slet ikke færdige, for det med, at man accepterer, at der skal betales for det, er jo ikke ensbetydende med, at der også er rimelighed imellem landene.
Altså, at EU kommer med nogle forordninger og siger, at nu skal vi bekæmpe handel med ulovligt fældet træ, kan vi alle sammen være enige i, men det er kun den store overskrift.
Det nytter jo ikke noget, hvis det er, at Danmark kommer og slår til med en 5.000-kroners-bøde eller en 20.000-kroners-bøde, hvad man nu kommer i tanker om, og de nede i Italien, eller hvor det er henne, siger, at det her skal koste 20 euro.
Så kan man bare sige, at så skal man ikke have meget fantasi for at forestille sig, at de her virksomheder, som jo egentlig gerne vil sælge de her varer, så flytter og flytter arbejdspladserne, fordi der bliver usikkerhed om, om man nu kan skaffe dokumentationen, og om myndighederne nu er tilfredse.
Det kan godt være, at den røde regering, som vi har nu, er fuldstændig ligeglad med arbejdspladser, det kan vi jo se med de tiltag, de foretager sig, altså at arbejdspladser ingenting betyder, men de betyder altså noget for Dansk Folkeparti.
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Nu må der også lige være en grænse for, hvor meget man kan tale udenom.
Altså, alle de ting, der er relevante i substansen her, regulerer EU jo.
Så kunne jeg godt tænke mig bare helt kort, for at være sikker på, at hr. Jørn Dohrmann ikke kan misforstå det, at spørge: Når du synes, problemet er, om miljøministeren gerne vil lave en skrue, og derfor er bange for, at miljøministeren i Danmark udsteder højere bøder end andre steder i EU, mener hr. Jørn Dohrmann så, at EU skal blande sig mere?
Er det EU, der skal fastsætte bøderne?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
For det handler jo netop om, om de gebyrer er rimelige eller ej, og det vil ordføreren ikke svare på.
I forbindelse med hr. Jørn Dohrmanns bekymring vil jeg gerne spørge DF's ordfører om det med adgang til private ejendomme.
Er ordføreren ikke enig i, at der netop står i høringsnotatet, at det ikke er hensigten med dette lovforslag, på den måde at det, ligesom ministeren siger, er taget ad notam, at det ikke er hensigten, at der uden retskendelse skal gives adgang til private ejendomme?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg synes, det er rigtig godt, at man skeler til, hvad det er, de andre lande lægger sig på i bødeniveau.
Så kan man sige, at der er en skævvridning.
Så betyder det arbejdspladser, der forsvinder ud af Danmark.
Derfor skal der være rimelighed i de her ting, og det mener jeg ikke fremgår af det forslag, som er fremsat her.
Der er simpelt hen, hvad skal man sige, lidt for meget luft i det her forslag.
Derfor skal vi have præciseret det, og det forventer jeg at vi gør i udvalgsarbejdet.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
Nu har jeg normalt det indtryk af Dansk Folkeparti, at de mener, at straf og bøder og sågar fængselsstraf har en meget præventiv virkning, og at man derfor i høj grad går ind for hårdere straffe.
Når der så nu her netop er tale om at ville pålægge bøder og endda fængselsstraf i op til 1 år for at bekæmpe de brodne kar i branchen, mener hr. Jørn Dohrmann så ikke, at det i virkeligheden er til stor gavn for de virksomheder, som er lovlydige, og som følger de regler, der er, og dermed i virkeligheden stiller dem rigtig godt i konkurrencesituationen?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Alt, hvad vi kan gøre for at hjælpe de lovlydige virksomheder, skal vi gøre.
Vi skal bare tænke på, om de tiltag, vi indfører, er nogle, der kan håndhæves, og om det er tiltag, som virksomhederne har en mulighed for at kunne efterleve.
Derfor var jeg jo nødt til at fortælle det her med, at træ altså bliver handlet mange gange.
Det næste bliver måske, at man siger til de borgere, der køber møbler herhjemme: Hvis I ikke har et certifikat med, når I handler et møbel i det træ, det nu er fremstillet af, så får I en bøde eller skal 1 år i fængsel, fordi I ikke kan bevise, at det kommer fra bæredygtig produktion.
Det bliver måske det næste skridt, og så kan man spørge: Er det så rimeligt eller ej?
Jeg synes, at man skal tænke sig om, inden man ligesom påfører de her virksomheder en masse ekstra administration.
Vi vil gerne bekæmpe handel med ulovligt fældet træ – det vil vi alle sammen – men vi skal bare passe på, at vi ikke skyder gråspurve med kanoner.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-11:
Netop her taler vi jo ikke om, at vi skal ind hos private og kontrollere, hvor møbler og ting og sager kommer fra; det er der jo overhovedet ikke tale om.
Der er her tale om at kontrollere erhvervsvirksomheder, og i den sammenhæng vil jeg gerne spørge hr. Jørn Dohrmann, om det ikke er rimeligt, at man kan kontrollere handel med træ hos de virksomheder, der handler med træ, lige så vel som man kontrollerer fødevarevirksomheder for fødevarekvalitet og sikkerhed omkring fødevarer.
Det er jo i mine øjne ikke spor anderledes at gå ind og kontrollere træ og oprindelsen af træ i forhold til fra fødevaremyndighedernes side at gå ind og kontrollere der, hvor det er fødevarevirksomheder, der håndterer fødevarer.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-11:
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at man skal koncentrere sine kræfter – for jeg hører dagligt, at politiet ikke har ressourcerne til at opklare, man kan sige, ganske almindelige, simple indbrud – når man vil pålægge andre ting, som de måske nu også skal ind over, altså hvis det er, at de her tilsynsførende skal have hjælp fra en offentlig myndighed, hvis de ikke føler sig sikre, eller hvad ved jeg; det kan være mange ting.
Så jeg mener helt klart, at man skal bruge ressourcerne på de brodne kar.
Der, hvor man har en konkret mistanke, skal man da gå ud og kontrollere det, men man skal da ikke bare gå rundt og sige, at nu kontrollerer vi alt og alle, altså så det på den måde bliver et beskæftigelsesprojekt, hvor regningen sendes videre til erhvervsvirksomhederne.
Det er der, jeg mener at kæden hopper fuldstændig af.
Man skal bruge kræfterne der, hvor man mener at der er et reelt problem.
Så jeg mener ikke, at det her forslag i sig selv er gennembearbejdet godt nok til, at man bare kan sige ja til det.
For der er masser af uafklaretheder, bl.a. det med, at man kan gøre det uden retskendelse.
Hvis det er en virksomhed og en privat bolig, der ligger sammen, hvad må man så på det her område?
Hvad med det her med, at det bliver handlet så mange gange, altså hvordan sikrer vi det hele vejen igennem?