runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Jeg har benyttet tiden forud for det her til at læse folketingsdebatterne fra den 13. og den 22. april 1977, og jeg vil nok sige, at niveauet i de debatter var af en sådan art, at der i hvert fald ikke er grund til at tildele Folketinget nogen højere autoritet.
Det var ufattelig overfladisk, der var ingen anelse om, hvad man egentlig her sagde ja til.
Fru Marion Pedersen hævder, det er en konvention til beskyttelse imod statsløshed, og så vil jeg gerne spørge: Var de 35, der kom på lovforslaget her i efteråret, forhindret i at blive danske statsborgere?
De er født i Danmark, de lever i fuldstændig tryghed, og de har kunnet indstille sig til de samme prøver som alle andre, der søger dansk statsborgerskab.
Er der nogen, der har forhindret dem i det?
Nej, det mener fru Marion Pedersen ikke at der er.
Så spørger jeg: Er der overhovedet mening i at tale om, at det er en beskyttelse imod statsløshed?
Forholdet er jo, at de ikke har villet, ikke har gidet, og mange af dem har altså også diskvalificeret sig ved kriminalitet, ved afvisning af indfødsretsprøven, ved ikke at ville være selvforsørgende osv.
De har kort sagt alle muligheder, statsløshed er slet ikke en skæbne, de er henvist til, hvis de vil bryde denne skæbne.
Så er der overhovedet mening i at tale om, at det er en beskyttelse imod statsløshed?
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Konventioner indgår man for at overholde dem.
Denne sætning udtrykker, som ministeren også sagde, Venstres holdning til konventioner.
I 1977 underskrev og tiltrådte Danmark FN's konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed.
Beslutningen blev truffet af et enigt Folketing med 147 stemmer.
Det skal dog siges, at der var fire VS’ere, der stemte hverken for eller imod på det tidspunkt.
Det var den 22. april 1977.
Det var ene og alene Folketinget, der besluttede dette tilbage i 1977. Som det fremgår af grundlovens § 19, stk. 1, kan regeringen i mellemfolkelige anliggender ikke indgå nogen forpligtelser uden Folketingets medvirken, og det var ved denne medvirken, Folketinget gav sit samtykke i 1977.
Med Folketingets beslutning i 1977 følger dermed også et ansvar for at overholde de internationale forpligtelser, som står skrevet i konventionen.
Uanset grundlovens § 44 og de betingelser, der er fastsat for at opnå dansk statsborgerskab, skal betingelserne bestemmes i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, Danmark har tiltrådt, og som Danmark derfor naturligvis skal overholde.
Vi mener i Venstre, det er vigtigt, at dem, som desværre sættes i verden som statsløse, får tildelt særrettigheder i form af statsborgerskab i det land, de nu engang er født og opvokset i, hvis de vel at mærke overholder de betingelser, der fremgår af konventionen.
Uden tildeling af statsborgerskab ville disse mennesker ikke kunne få et pas og dermed rejse nogen steder hen, men være, man kan sige, fanget i Danmark hele deres liv.
Fordi Folketinget tilbage i 1977 besluttede at ratificere konventionen, kan et flertal i Folketinget naturligvis også træde ud af konventionen, nøjagtig som hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti ønsker.
Det bliver dog ikke med Venstres stemmer, da vi ikke ønsker at opsige konventionen og derfor heller ikke kan støtte beslutningsforslag B 60.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-03-04:
Jamen det var dejligt at få den misforståelse ud af verden.
Så vi vil gerne høre Venstres ordfører fortælle os, at der virkelig er en mening med beskyttelsen af disse mennesker gennem disse konventioner.
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Jeg vil ikke svare på det med hensyn til alle de konventioner, Folketinget har tilsluttet sig, for jeg er helt sikker på, at der er nogle af dem, jeg ikke kender.
Der er nogle, der ikke ligger i vores udvalg, og dem kender jeg af gode grunde ikke.
Men den her synes jeg er i orden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-04:
Ministeren har jo slået fuldstændig fast, at konventionen selvfølgelig skal overholdes, så længe vi har tilsluttet os, så længe et flertal i Folketinget bakker op om den.
Alt andet ville jo også være meget mystisk, men det er altså fint nok at få slået det fast.
Det er da meget underligt at stå og forholde sig til et beslutningsforslag, som handler om at opsige en konvention, og så vil ministeren ikke fortælle os, hvad regeringens holdning til indholdet er.
Ministeren efterspørger Socialdemokraternes holdning til indholdet, og ministeren efterspørger SF'ernes holdning til indholdet, men hvad er regeringens holdning til indholdet af den her konvention?
Støtter regeringen indholdet af den her konvention, som handler om at begrænse antallet af statsløse i verden?
Ministeren behøver ikke at komme med den forklaring en gang til, som hedder, at selvfølgelig skal den overholdes, når et flertal støtter den.
Det ved vi da godt.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-04:
Jeg takker også for Venstres ordførers utvetydige opbakning til konventionen og indholdet af konventionen, og når hr. Jesper Langballe kalder Venstres ordfører for et rart og venligt menneske, tror jeg egentlig ikke, det var ment som et kompliment, for sådan plejer det ikke at være, og det er ikke et udtryk for det, tror jeg.
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Altså, Danmark er også medlem af FN.
Vi har underskrevet en konvention, og den skal vi holde.
Hvad de øvrige lande i FN har for styrer har jeg meget svært ved at se har med B 60 at gøre.
Det, der her er tale om, er, om vi vil ud af den konvention, eller om vi ikke vil.
Venstre vil ikke ud af den konvention.
Per Dalgaard (DF), 2011-03-04:
Det er jo flertallet, der sætter dagsordenen.
Og når det kommer fra lande, som har kæmpeproblemer med selv på anstændig vis at få deres mindretal til at føle sig nogenlunde velkomne i det land, de har boet i i mange år, så synes jeg da, det er problematisk, at de kan udstede nogle konventioner, som vi så skal følge.
Hvilken form for fred vil det skabe i verden, når de ikke selv vil være med til at overholde det, de pålægger de vestlige demokratier at overholde?
Jeg har svært ved at se det.
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Det er jo en FN-konvention, vi har tilsluttet os.
Det har vi tilsluttet os, og så følger vi det naturligvis også.
Per Dalgaard (DF), 2011-03-04:
Disse mennesker har en konvention at holde sig til – jeg må sige, at vi efterhånden når derud, hvor konventioner, der er forfattet og skabt af diktaturstater, som overhovedet ikke selv kunne drømme om at overholde dem, skal vi bare overholde.
Jamen hvad er det efterhånden for en model, vi er ude i?
Vi står jo med ryggen mod muren.
Vi kan intet gøre, fordi FN's diktaturstater kan bare lave alle de konventioner, de vil, og så skal vi overholde dem, men de gør det ikke selv.
Er det virkelig en model, vi skal til at arbejde os hen imod eller forholde os positiv til?
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Nej, det mener jeg virkelig ikke, for de mennesker har en konvention, de kan holde sig til, og det gør de, og det har de deres gode ret til, og det bliver vi andre også nødt til at følge.
Jesper Langballe (DF), 2011-03-04:
Den skal jeg vist lige tygge lidt på.
Altså, hvis der er noget, man ikke behøver at gøre, er det de færreste, der besværer sig med at gøre det.
Jeg går ud fra, at der dér må være tænkt på de statsløse palæstinensere, som kunne have taget en indfødsretsprøve, men som ikke har gidet det, og det finder fru Marion Pedersen er helt naturligt.
Det siger sig selv.
Kan fru Marion Pedersen ikke se, at det her er et synspunkt, der gør Folketinget og dets arbejde og dets grundlovshjemlede pligt til at lovgive i indfødsretsspørgsmål fuldstændig til grin?
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Tak for de pæne ord.
Jeg mener nu, at jeg har forberedt mig på debatten.
Jeg har endda skrevet en ordførertale, hvor jeg har gjort klart, hvad Venstres holdning er til den her sag, så det har jeg sådan set.
Når jeg svarede hr. Søren Krarup, som jeg gjorde på det med at tage indfødsretsprøven, er det, fordi det jo fuldstændig er ligesom alt andet her i livet for os alle sammen.
Hvis der er noget, man ikke behøver at gøre, er det altså de allerfærreste, der besværer sig med at gøre det.
Jesper Langballe (DF), 2011-03-04:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige, fordi jeg synes, at fru Marion Pedersen er et rart og venligt menneske, men jeg må altså sige, at det, fru Marion Pedersen har sagt her, simpelt hen er tungen ud ad vinduet.
Jeg har sjældent hørt en ordfører komme med noget så tyndt.
Altså, konventioner indgår man for at overholde dem.
Jamen det er så sandt, så sandt, at det nærmest er en selvfølge, det behøver fru Marion Pedersen overhovedet ikke at belære Folketinget om.
Men når så spørgsmålet kommer fra hr. Søren Krarup: Jamen kunne disse 35 statsløse palæstinensere ikke have gjort sig den ulejlighed at tage en indfødsretsprøve?
så siger fru Marion Pedersen, at det behøver de slet ikke, for de har konventionen.
Altså helt ærligt, kunne fru Marion Pedersen ikke have forberedt sig lidt på debatten her, eventuelt ved at overveje, hvad regeringen og Venstres syn på konventionen er, og om det konflikter med grundloven, som det har været påpeget under debatten, og de uheldige konsekvenser, som ministeren har påpeget, og om det er værd at tage alvorligt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Det er jo det, hr. Simon Emil Ammitzbøll forudsætter, nemlig at PET kan gå ind og sige, at her er der nogle, der efter konventionen har krav på statsborgerskab, men som alligevel ikke skal have det.
Det er jo også et af spørgsmålene i fortolkningen.
Så kan jeg jo kun gentage igen, at regeringen siger nej til det her forslag, regeringen begynder ikke at opsige konventioner, dem vedkender vi os, men derfor kan man jo godt påpege, at der er nogle stødende eksempler, som jeg synes er en debat værd.
Og jeg er glad for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll i hvert fald har budt ind.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-03-04:
Som jeg hørte det, var konventionen meget vidtgående, den var stort set provokerende.
Men der er jo sket det, at der med de her stramninger, som jo stort set er blevet indført for hver finanslov, vi har haft her i landet, jo også er sket en forplumring.
Vi har jo fået et miskmask af regler, og jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om ikke det var en mulighed, at ministeren kunne overveje, at man foretog en gennemgang af indfødsretsloven, så vi fik en rigtig lov, og så det i loven blev beskrevet, hvad der er gældende her i landet, også i forhold til internationale konventioner, og således at det ikke bare foregik i hemmelige rum, når man vedtog nye cirkulærer og bilag til cirkulærer, men således at der stod i loven, hvad der var gældende, og så de folk, det drejer sig om, fik at vide, hvad der var gældende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Som jeg lige har sagt, finder jeg, at princippet om at begrænse statsløshed er et meget vigtigt princip, som Danmark selvfølgelig skal medvirke til at fastholde.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-03-04:
Jeg synes, det er rystende at høre en minister i sin redegørelse i svaret her til medlemmer af Folketinget stort set fremføre, at det er en sur pligt at følge konventionen, fordi Folketinget har pålagt ministeren det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Jeg må sige, at der er jeg måske ikke helt enig med hr. Per Dalgaard.
Jeg synes, at det princip, som konventionen er udtryk for, nemlig at man skal begrænse statsløshed, er et rigtigt princip, bestemt.
Det synes jeg er et meget vigtigt princip.
Jeg synes også, det er vigtigt, at efterkommere i Danmark har mulighed for at få statsborgerskab.
Men jeg rejser det spørgsmål, om det er rimeligt, at der er så stor ulighed, som også flere af Dansk Folkepartis medlemmer har været inde på, men som man kan høre, er det åbenbart ikke muligt at få en diskussion med venstrefløjen om det spørgsmål.
Men princippet om at begrænse statsborgerskab mener jeg er meget vigtigt, og det mener jeg bestemt vi i Danmark skal støtte.
Per Dalgaard (DF), 2011-03-04:
Ja, og lige præcis i forbindelse med at nedsætte antallet af statsløse i verden, som en konvention siger, er det jo selvfølgelig igen i den tredje verdens interesse, den tredje verden, som skaber de der statsløse mennesker på grund af den måde, de agerer på over for deres egne befolkninger, over for deres egne mindretal.
Det er jo en bevidst handling fra deres side, og så skal vi her i de vestlige demokratier tage dem ind og give dem et statsborgerskab, frem for at FN gjorde det, som FN burde gøre, nemlig også en gang imellem at sige til de der diktaturstater: Nu skal I overholde bare de mest basale rettigheder.
At det så er i Enhedslistens interesse, at vi tager så mange af dem som overhovedet muligt, siger blot lidt om Enhedslistens politik.
Jeg synes, de sidste spørgsmål til ministeren begynder at sætte tingene lidt mere i relief i forbindelse med FN og konventionerne.
Det er ikke nogen hemmelighed, at tre fjerdedele af landene i FN er korrupte regimer, som selvfølgelig har en interesse i hele tiden ikke selv at blive udsat for nogen kritik, hvorimod al kritik og alle restriktioner og alle forhold, som skal anføres og udføres med humane aktiviteter, pålægges de vestlige demokratier.
Er det ikke et problem, at vi har et FN, hvor tre fjerdedele af medlemmerne er diktaturstater?
F.eks. havde Rådet for Menneskerettigheder for et stykke tid siden Gadaffi som formand.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Det har jeg svaret på.
Men jeg mener også, at det er vigtigt at anføre, at konventionen giver stærkt stødende resultater, og det synes jeg at jeg er forpligtet til at gøre opmærksom på her i Folketinget, al den stund Folketinget ikke interesserede sig for det for mange, mange år siden, hvor det var et helt andet Folketing, og hvor man tilsluttede sig denne konvention.
Det synes jeg var en god ting at få frem, fordi alle partier jo også må kunne se vælgerne i øjnene, når de skal forklare, hvorfor man går ind for denne konvention.
Jeg påpeger bare, at der er nogle eksempler, som befolkningen vil finde stærkt stødende, og jeg rejser spørgsmålet her: Er alle enige i, at sådan skal det være?
For jeg skal jo bare rette mig efter konventionen, og jeg følger så de fortolkninger, som Justitsministeriet fastlægger – naturligvis gør jeg det – men jeg synes da, at det er trist, at man ikke kan diskutere indholdet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-04:
Hvis der er nogen, der ikke ønsker at diskutere indholdet, er det da ministeren.
Og så efterspørger ministeren SF'ernes og Socialdemokraternes holdning til indholdet af konventionen.
Ministeren siger, at det er underligt, at folk ikke vil diskutere indholdet.
Så lad os da få at vide, hvad der er regeringens holdning til indholdet af konventionen.
Har man skiftet linje?
For jeg var af den klare opfattelse, at både Venstre og Konservative støttede FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Men jeg er blevet meget i tvivl, efter jeg har hørt ministerens indlæg.
Så kan ministeren ikke bare svare på det fuldstændig simple spørgsmål: Støtter den danske regering indholdet af FN's konvention om begrænsning af statsløshed, eller støtter man ikke er indholdet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-04:
Nu har jeg jo en fortid som medlem af Folketingets Indfødsretsudvalg, og der er det sådan, at lige meget om folk så i øvrigt måtte opfylde de betingelser, der måtte være, både på den her måde og – går jeg ud fra – på andre måder, så bliver der hver gang sendt en liste fra efterretningstjenesterne til Indfødsretsudvalget om dem, som man ikke mener skal med på forslaget.
Det vil der blive taget stilling til, og det ville da overraske mig meget, om efterretningstjenesterne ikke i et sådant tilfælde ville tage sig af sagen.
Det skulle være svaret til det.
Det andet er, at som jeg hører dialogen mellem ministeren og Dansk Folkeparti, så er det korrekt forstået, at regeringen ikke ønsker at opsige konventionen, heller ikke hvis man skal i gang med et længere forløb for at se på, om man eventuelt kan tolke den anderledes eller påvirke det internationale system, eller hvad ved jeg.
Så der er ikke et ønske om i den mellemliggende periode fra regeringens side om at opsige konventionen.
Er det korrekt forstået?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Jamen vi er jo nødt til at overholde indholdet, så længe Folketinget mener det.
Det er bare lidt pudsigt, at Folketinget ikke ønsker at diskutere indholdet, når det aldrig er gjort før.
Det er altid mystisk, når der er noget, som fru Schmidt-Nielsen er uenig i.
Jeg vil sige, at det er en del af demokratiet, at den regering, jeg repræsenterer, er meget uenig med fru Schmidt-Nielsen, selv om fru Schmidt-Nielsen finder det utrolig mystisk.
Det her står klart i indfødsretsloven.
Det, der jo har været problemet, er, at det, man har koncentreret sig om i Indfødsretskontoret, er lov om indfødsrets meddelelse og de politiske aftaler.
Det er også det, man skal, men så er der altså sket en eller anden, så vidt jeg kan gætte, mangel på kobling til indfødsretsloven, for der står tingene jo beskrevet, som de skal.
Om der skal stå noget andet i indfødsretsloven, er jo igen op til Folketingets flertal jævnfør grundlovens § 44, hvorefter indfødsret gives ved naturalisation, gives efter lov, og der kan man lave nogle generelle retningslinjer i indfødsretsloven, og man kan give nogle særlige forskrifter gennem nogle aftaler og cirkulæreskrivelser til kontoret, og man kan bestemme, at der er sager, der skal forelægges Indfødsretsudvalget.
Det er jo rigtigt, at Indfødsretsudvalget er et lukket rum, fordi man beskæftiger sig med enkeltpersoner, hvor man har tavshedspligt, men hvis man ellers møder op i Indfødsretsudvalget, vil man jo opdage, at der bliver arbejdet seriøst, og partierne – i hvert fald nogle af dem ved jeg – møder flittigt op.
Men det er der, arbejdet skal foregå.
Hr. Per Dalgaard peger på et meget væsentligt dilemma, nemlig at vi meget gerne vil udvide demokratiet til hele verden, og derfor sørger vi for i lille Danmark at være med alle steder, fordi vi tror på, at det ender godt på et tidspunkt.
Men indtil da er det jo rigtigt, at det er, som hr. Per Dalgaard siger, nemlig at vi er i selskab med nogen, som ikke kunne drømme om at tilslutte sig konventionen og måske heller ikke overholde den.
Nu er det jo desværre sket, at vi så heller ikke Danmark har overholdt den, så der taler jeg sådan lidt med sordin på i dag.
Men det er dilemmaet i verdenssamfundet endnu, at styreformerne er så forskellige.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-03-04:
Jeg synes altså, at man bliver nødt til at karakterisere det, som ministeren har gang i, som et skoleeksempel på at blæse og have mel i munden på en gang.
Det er jo noget, vi kan håndtere indenrigspolitisk.
Det er jo noget, vi kan træffe afgørelse om i Folketinget helt uden at anvende eller forholde os til den her konvention.
Det, det jo afhænger af, er, om der kan findes et flertal til at afskaffe den her konvention.
Og der undrer det mig bare, at ministeren, når ministeren repræsenterer et parti, for hvilket begrebet formel lighed for loven har været helt afgørende lige siden det pågældende partis skabelse, så her kan stå og stadig væk forsvare en konvention, som gør op med det begreb, og som etablerer ulighed for loven, fordi man stiller en speciel gruppe mennesker, nemlig statsløse, bedre end alle andre udlændinge i det her land.
Det er da påfaldende, at ministeren er parat til at gøre op med en 100-årig tradition i Venstre om at honorere princippet formel lighed for loven.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll læste netop konventionen op.
Der står »fundet skyldig«.
Det er derfor, jeg siger – og hr. Simon Emil Ammitzbøll kunne jo blive det halvfemsindstyvende mandat: Hvordan føler hr. Simon Emil Ammitzbøll det, ved at jeg har en pligt til at sende en indfødsret til en varetægtsfængslet, som jo endnu ikke er fundet skyldig, selv om han måtte have tilstået at have sprængt Hovedbanegården i luften?
Hvordan føler hr. Simon Emil Ammitzbøll det?
Det er såmænd bare det spørgsmål, jeg stilfærdigt rejser.
Jeg forstår sådan set, at jeg nu bliver bebrejdet, at jeg gør rede for nogle konsekvenser af konventionen.
Det kunne jeg jo så have ladet være med, for grundsynspunktet hos regeringen er fortsat, at denne konvention er gældende, og at det grundlæggende princip er et godt princip, vi tilslutter os.
Så længe der ikke er et flertal i Folketinget for noget andet, følger vi naturligvis den konvention.
Det eneste, der kan få os til ikke at følge den, er jo, at vi får den lavet om i verdenssamfundet, eller at vi trækker os ud.
Jamen jeg har svaret så mange gange, at det her er en konvention.
Det kræver en lang international proces, og det skal jeg pålægges af Folketinget.
Indtil da er jeg forpligtet til at overholde de konventioner og det grundprincip, som konventionen er udtryk for, nemlig begrænsning af statsløshed.
Det er selvfølgelig et princip, som jeg mener at Danmark til fulde bør tilslutte sig.
Så kan der være nogle eksempler, nogle konsekvenser, og man kan diskutere, om man kan begynde at drøfte med de nordiske lande, om det er noget, man skal begynde at skabe lydhørhed for.
Men som hr. Per Dalgaard så udmærket gjorde rede for, er det jo en meget vanskelig sag, fordi der er en række lande, der netop producerer statsløse og har en stor interesse i, at vi andre så samler op efter dem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-03-04:
Tak, hr. formand.
I virkeligheden er det meget surrealistisk at opleve, at ministeren kommer ned i Folketingssalen uden en klar indstilling til, hvad det er, man fra regeringens side vil med Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
På den ene side hører vi, at regeringen ønsker at medvirke til at begrænse statsløsheden, og at det er et meget vigtigt princip, som Danmark skal følge.
På den anden side siger ministeren, at den her konvention fører til, jeg citerer: stærkt stødende resultater.
Jeg må bare konstatere, at hvis en regering mener, at noget normalt fører til stærkt stødende resultater – altså, hvis en dansk lovgivning fører til stærkt stødende resultater – så vil regeringen da arbejde for at ændre den pågældende lovgivning.
Det ville da være naturligt.
Og derfor synes jeg, at der bør komme en klar tilkendegivelse fra ministeren: Vil ministeren arbejde for at ændre det, som ministeren karakteriserer som stærkt stødende resultater – ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-04:
Jeg er ked af at skulle afbryde ministerens dialog med Dansk Folkeparti, men jeg forsøger mig alligevel.
Det var, fordi ministeren gav et eksempel, som ministeren selv kaldte et uhyrligt eksempel – jeg tror, det var en henvisning til noget med at sprænge bomber på Københavns Hovedbanegård.
Men forholder det sig ikke sådan ifølge konventionen fra 1961, artikel 1, afsnit C, at den pågældende ikke må være fundet skyldig i nogen forbrydelse mod statens sikkerhed?
Og hvis man netop prøver at sprænge Hovedbanegården i luften, har man overtrådt straffelovens kapitel 12 eller 13 og er vel dermed undtaget fra at kunne få statsborgerskab efter denne konvention.
Peter Skaarup (DF), 2011-03-04:
Hvis vi nu skræller al retorikken bort, så er vi jo derhenne, hvor der skal tælles mandater for eventuelt at foreslå en ændring af konventionen eller opsige konventionen, og det er jo det, Dansk Folkeparti gerne vil med det her forslag.
Hvis vi tæller mandater i Folketinget, kan vi altså regne med 24 mandater fra Dansk Folkeparti for at opsige konventionen.
Hvis det, som jeg synes jeg hører ministeren sige, står til troende, så bør det vel også være sådan, at regeringen er skeptisk over for konventionens virkning med hensyn til at give statsløse statsborgerskab, uden at de opfylder betingelserne – sådan hører jeg i hvert fald ministeren.
Så spørgsmålet går i virkeligheden på: Kan vi regne med, at regeringen vil støtte Dansk Folkeparti?
Kan vi stå sammen om at opsige eller ændre den her konvention, så de gode ting ved den, som ministeren har nævnt nogle gange, bliver bibeholdt, mens de her effekter, som er uhensigtsmæssige, falder bort?
Kan vi regne med, at regeringen er enig med Dansk Folkeparti i, at der er et behov for at opsige den konvention, som den ligger nu?