runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2013-06-04:
Tak for det.
Vi fastsætter udgiftslofterne for de næste 4 år.
Og hvor vi havde en politisk aftale og et forlig i forhold til budgetloven, er det i forbindelse med udgiftslofterne jo en del af den politiske aftale, vi har indgået om vækstpakken – en vækstpakke, hvor vi enedes med regeringen om at lave reformer og samtidig sænke skatter og afgifter.
Det drejer sig om SU-reformen, kontanthjælpsreformen og en sænkelse af selskabsskatten, og desuden har vi gjort det, at vi ved at mindske det offentlige forbrug har fået råd til at lave yderligere skattelettelser i fremtiden.
Det er en god aftale.
Vi havde gerne set, at vi var nået videre, men et skridt i den rigtige retning er et skridt i den rigtige retning, og derfor stemmer vi for lovforslaget, der fastsætter de her udgiftslofter for de næste 4 år.
DØR har i deres høringssvar været kritiske over for, at der ikke er dokumentation for, hvordan Finansministeriet og regeringen når frem til at fastsætte de konkrete udgiftslofter.
Og jeg vil gerne opfordre regeringen til, når man giver det svar i høringssvarene, at man vil komme med den her dokumentation over for DØR hurtigst muligt, og at det selvfølgelig er, inden vi tredjebehandler lovforslaget.
For begrebet hurtigst muligt kan jo dække over meget, men vi har alle en interesse i, at vi har den dokumentation, der ligger bag, og hvor man er nået frem til de konkrete udgiftslofter, inden tredjebehandlingen.
Men ellers glæder jeg mig over, at vi fastsætter og udmønter selve budgetloven nu.
Det kan lofterne, men jeg vil anbefale, at man fortsætter en linje, hvor man holder igen med størrelsen af den offentlige sektor og netop i den ånd, aftalen er lavet i, sikrer, at der er råd til at sænke skatter ved at lade være med at lade verdens største offentlige sektor vokse.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-04:
Nu tror jeg ikke, jeg har lyst til – eller det ved jeg at jeg ikke har lyst til – at begynde at kommentere presseforlydender om hovedkrav fra Enhedslistens side.
Det tror jeg man skal gemme, til vi sidder ved forhandlingsbordet.
Peter Christensen (V), 2013-06-04:
Men er Socialdemokratiet så enig i, at der er et forlig, der gør, at hvis man vil ændre på det strukturelle underskud, så kræver det enighed, bl.a. med Venstre, og at Enhedslisten ikke er en del af det forlig?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-04:
Det ene er, at vi har et styringsredskab, fordi man skal overholde den vækst, man bliver enig om i fællesskab.
Det andet er lovforslaget her og nu, som siger i nominelle tal, hvor høj den vækst skal være.
Jeg går ud fra, at det, som er kernen i hr. Frank Aaens kritik, er, at han ikke synes, væksten er høj nok, for det er vel ikke den anden side af sagen, nemlig at man skal overholde de aftaler, man bliver enig om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-04:
Altså, den beskedne vækst – men det er trods alt vækst – der bliver lagt op til de næste 4 år, medfører et merforbrug på godt 10 mia. kr.
Derudover har de tiltag, vi har gjort, jo netop haft til formål at fremme beskæftigelsen.
Det er de to hensyn, som vi tilsammen prøver at sætte fokus på her.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Det tror jeg sådan set også gerne på.
Problemet er bare, at det lovforslag, vi behandler i dag, jo er med til at stramme økonomien og dermed også med til at skade beskæftigelsen.
Den vækstplan, der er lavet, giver jo ikke beskæftigelse hverken i 2014 eller i 2015 – den gør det lidt i 2014 på grund af håndværkerfradraget, men ellers er der negativ beskæftigelse.
Det er derfor, jeg mener, at der er lidt modsætning mellem gerne at ville gøre noget for beskæftigelsen og så tilslutte sig det her lovforslag, der behandles i dag, men jeg bøjer mig for, at det åbenbart er logik, når man sidder i regeringen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-04:
Jeg tror ikke, at hr. Frank Aaen eller nogen anden ordfører vil kunne få mig til at stå og sige her fra talerstolen, at vi i finansloven vil gøre noget, der er dårligt for beskæftigelsen.
Jeg tror, det er et fælles ønske og det primære formål for os alle sammen at få styr på det problem, vi står over for, og som vi synes er et af de allerstørste, nemlig antallet af ledige og mangelen på job.
Det er vores hovedfokus at adressere det problem i alt, hvad vi gør fra regeringens og SF's side.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Jeg har jo lagt mærke til, at SF har haft en lidt anden politik tidligere, men der sker selvfølgelig meget, når man træder ind i en regering.
Derfor dette lidt mere fredsommelige spørgsmål: Kan vi regne med, at SF vil prøve at understøtte de krav, der er fra økonomer, fagbevægelse, borgmestre – i virkeligheden fra hele samfundet – om at sikre en finanslov, der gør noget godt for beskæftigelsen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-04:
For godt et år siden vedtog vi her i Folketinget en budgetlov.
Det var en udløber af regeringsgrundlaget, hvor vi slog fast, at vi gennem en budgetlov ønskede at sikre, at der kom styr på de offentlige udgifter.
Fra 1993-2001 var der planlagt en realvækst i det offentlige forbrug på 1 pct. årligt, men den faktiske vækst blev 2½ pct. om året i gennemsnit.
Fra 2002-2010 var målet en vækst på 0,9 pct., men den blev i stedet for 1,6 pct.
Det var altså mere end svært for skiftende regeringer at styre væksten.
Spørgsmålet er ikke, om der skal være en høj eller lav vækst i det offentlige forbrug, men at overholde de aftaler og planer, der bliver indgået.
Specielt i en tid med krise og underskud er det vigtigt, at både stat, regioner og kommuner overholder de aftaler, de indgår.
Udgiftslofterne skal ikke bestemme finanspolitikken, men understøtte de målsætninger og aftaler, vi fastlægger politisk.
Dansk økonomi har siden den verdensomspændende krises start stået – og står fortsat – over for store udfordringer.
Det er derfor, regeringen fra begyndelsen har lagt så stor vægt på at få ryddet op og få styr på underskuddet.
Det betyder bl.a., at der skal være styr på de offentlige finanser, og derfor vedtog vi budgetloven sidste år.
Med den sikrede vi samtidig, at vi lever op til de krav, der ligger i de aftaler, vi har forpligtet os på i Stabilitets- og Vækstpagten og Finanspagten.
Næste skridt er det, vi tager i dag.
Vi fastlægger nemlig et loft over statens, kommunernes og regionernes budgetter fra 2014 og 4 år frem.
I de sidste par år har kommunerne haft et mindre forbrug end budgetteret.
Det er der flere årsager til.
Men alt i alt er det også et signal om, at de tager ansvaret på sig og kører efter et forsigtighedsprincip.
Det ændrer dog ikke ved, at vi under den forrige regering havde nogle år, hvor der var en uheldig tendens til, at budgetter blev overskredet år efter år.
Sådanne overskridelser er hverken ønskværdige eller fornuftige.
De betyder nemlig, at vi er tvunget til at foretage tilsvarende besparelser.
De kan være både tilfældige og ikke hverken særlig kloge eller velovervejede.
Vi skal derfor ikke risikere, at vi ender med sådanne overskridelser igen.
Styr på økonomien er vigtig, både i stat, kommuner og regioner.
Uden styr på de offentlige finanser kan vi nemlig ikke opretholde det velfærdssamfund, vi ønsker, og det rammer dem, der har allermest brug for et fælles offentligt sikkerhedsnet.
De budgetlofter, der med lovforslaget lægges op til, svarer som sagt til det, der er aftalt i vækstplanen.
Den vækst, der ligger i udgiftslofterne, svarer samlet set til godt 10 mia. kr. mere til sundhed, uddannelse, ældre m.v. over de næste 4 år.
Samtidig har vi de højeste offentlige investeringer i 30 år.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-04:
Men de siger over en kam, at det er en rigtig god idé at indføre sådan nogle udgiftslofter, så man har en retning på økonomien, så man har en retning for, hvordan man vil styre den, og så man kan føre politik inden for den.
Den her regering har netop fået vedtaget den største vækstplan, der længe er set, og som netop er med til at sætte gang i beskæftigelsen både i år, næste år og allermest på længere sigt – altså private arbejdspladser, der holder, også til når vores børn skal på arbejdsmarkedet.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Hvis man kigger på de råd, der kommer fra økonomer, som siger, at man ikke skal gøre noget, vil man se, at de stort set alle sammen udtaler sig om 2013, fordi Danmark skal ud af EU-henstillingen.
Hele den filosofi er vi grundlæggende imod, men o.k., vi siger 2013, og så er vi ude af EU-henstillingen.
Men når vi kommer til 2014, som vi skal forhandle finanslov for om kort tid, er der et ret entydigt billede i retning af, at lande som Danmark og andre, der har råd til det, plads til det og med fornuft kan gøre det, faktisk bør gøre noget for at sætte gang i økonomien og dermed beskæftigelsen.
Bør man derfor ikke – i stedet for at binde sig fast til sådan en mekanisk beregning, som man lægger op til i dag – kigge på, hvad det egentlig talt er, økonomien har brug for?
Og der siger vismændene jo helt klart, at det er tudetosset – jeg tror ikke, at de bruger de ord – at stramme finanserne i en periode, hvor der er brug for at sætte gang i økonomien.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-04:
Vi har jo talt om det her før, og vi lytter skam også til økonomer og også til vismændene.
Der er rigtig mange gode anbefalinger i den seneste rapport.
De roser bl.a. den række af reformer, som regeringen har gennemført, og mange andre ting, som jeg da vil håbe at Enhedslisten i fremtiden vil være mere med på.
Så kunne vi begynde at tale om endnu flere ting.
Men der er også andre økonomer, vi lytter til, og det er dem, der kommer fra OECD eller Nationalbanken.
De mener noget andet, for økonomer har også holdninger.
Vi er politikere, og vi skal tage ansvaret, og det, vi tager ansvaret for, er at føre en ansvarlig økonomisk politik, så der ikke skabes mistillid til dansk økonomi.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Jeg husker fra valgkampen De Radikale sige gang på gang: »Vi lytter.
Også til økonomer«
Når nu økonomer siger over en meget bred kam, at der både inden for EU's regler, i forhold til samfundets økonomi og i forhold til beskæftigelsen er både brug for og plads til at gøre noget for at øge beskæftigelsen, hvorfor lytter Radikale så ikke til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-04:
Det er jo kendt for de fleste, at skiftende regeringer har haft problemer med at styre de offentlige udgifter.
Siden starten af 1990'erne er de vokset betydeligt, og budgetaftaler er blevet brudt år efter år, selvfølgelig særlig når det gælder det offentlige forbrug.
Det her handler jo om, at det vil vi ikke fortsætte med, og jeg er rigtig glad for, at der er et bredt politisk flertal, der bakker op om en gang for alle at stoppe den praksis.
Vi har valgt en konkret politisk retning i den her regering med reformer og ansvarlig økonomisk politik, og vi tager også ansvaret for konsekvenserne af den.
For alternativet med at sprænge budgetterne år efter år, øge det nuværende, jo store underskud på de offentlige finanser vil vi ikke tage ansvar for; det sender regningen videre og skaber usikkerhed om dansk økonomi, og det vil vi ikke være med til.
Det var jo derfor, vi vedtog budgetloven i foråret 2012; den hjælper til at nå de finans- og udgiftspolitiske målsætninger og sætter en ny ramme for den måde, som de offentlige udgifter styres på.
Det følger af budgetloven, at vi skal indføre udgiftslofter for 2014, og det er det, vi førstebehandler her i dag.
Vedtagelsen af udgiftslofterne ved lov i Folketinget vil skabe, mener vi, en klar politisk forpligtelse til, at udgiftslofterne overholdes år for år, og derfor medvirke til at understøtte, at det her udgiftspolitiske styringssystem har bred opbakning.
I Radikale Venstre tror vi på, at vi har et ansvar både over for os selv og vores samfund, også i fremtiden, og derfor er det vigtigt for os, at vi både har kunnet gennemføre langsigtede reformer, og at vi får en ansvarlig ramme om den økonomiske politik ikke for budgetlovens eller udgiftslofternes skyld, men for samfundets skyld, for vores børns skyld.
Vi sætter også stor pris på at samarbejde på tværs med dem, der vil, og derfor er jeg glad for, at vi med et bredt flertal i Folketinget kan fastsætte udgiftslofterne, så vi fører holdbar politik og giver både statslige situationer, regioner og kommuner en klar retning i de kommende år.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-04:
Jeg er enig i, at det er en del af budgetloven.
Jeg er også enig i, at når vi vedtager de her udgiftslofter, så er det de udgiftslofter, der er styrende for finanspolitikken, også med hensyn til finansloven for 2014.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Når vi så er færdige med principperne, står det tilbage, at der er en række sager, som ville have været dårligere belyst i offentligheden, end de nu er blevet, og det går ministeren ind for, eller hvad mener han i grunden, fordi det er lidt svært at få det rigtige indtryk af, hvad ministeren mener?
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Men det er nu engang sådan, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at når et Folketing nedsætter en kommission, der sidder i 7 år og kigger på at udforme en ny offentlighedslov, så nedsætter man ikke en kommission på baggrund af enkeltsager.
Man nedsætter ikke en kommission med det formål, at der er nogle oplysninger, som ikke skal komme frem.
Man nedsætter, som fru Johanne Schmidt-Nielsen vil vide, en kommission med det formål at udbygge – udbygge – de grundlæggende principper, som er i den nuværende offentlighedslov.
Det er det, der er sket.
Derfor handler det ikke om enkeltsager.
Det handler om principper.
Det kan man så være enig eller uenig i, det er helt fair, og det er det, vi har haft diskussionen om, men man nedsætter ikke en stor offentlighedskommission på baggrund af enkeltsager.
Man nedsætter den for at sikre, at man har en offentlighedslov, som er indrettet bl.a. på den måde, som centralforvaltningen er organiseret på i dag, og som altså er med til at udbygge det grundlæggende princip i offentlighedsloven om åbenhed og kontrol med magthaverne.
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Jeg bliver nødt til at sige klart og tydeligt, at her er der ikke tale om, at der sker en indskrænkning i retten til aktindsigt generelt.
Når vi ser det ud fra en generel betragtning, er der er tale om, at her kommer der til at være mere åbenhed.
Ud fra en generel betragtning vil der være mulighed for at få aktindsigt og få indsigt i den offentlige forvaltning på langt flere områder, og det vil blive nemmere, end det er i dag.
I forhold til Skattekommissionen synes jeg, at vi skal lade den arbejde, men jeg vil gerne sige, at undersøgelseskommissioner jo er helt afgørende i den her diskussion, for det er jo helt rigtigt, at når vi taler om offentlighedsloven, kan vi ikke undgå også at tale om undersøgelseskommissioner, tale om Ombudsmanden, tale om Rigsrevisionen, tale om statsrevisor, som til enhver tid vil kunne få udleveret samtlige dokumenter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-06-04:
Tak, formand.
Først vil jeg lige sige, at det jo er ret paradoksalt, at vi behandler et lovforslag, der skal indskrænke retten til aktindsigt, dagen før grundlovsdag, altså dagen før, at vi alle sammen skal ud i fædrelandet og holde store, flotte taler om det danske demokrati, og hvor godt det er, danske værdier, og at vi har et godt parlamentarisk system, hvor man kan søge indsigt osv.
Dagen før det skal vi her i Folketingssalen tredjebehandle et lovforslag, der begrænser retten til indsigt.
Det er da paradoksalt.
Nu har den her diskussion jo stor risiko for at blive meget teknisk, og derfor synes jeg, at det er fint, at der har været debatteret med udgangspunkt i eksemplet om solcellediskussionen.
Jeg kunne nævne et andet eksempel, jeg gerne vil spørge ordføreren om, nemlig sagen om Skattekommissionen, skattesagen.
Er ordføreren enig i det synspunkt, at der er meget, der taler for, at den skattesag ikke ville have resulteret i en skattekommission og deraf følgende diskussion om, hvad der er sket i Skatteministeriet og i SKAT København og sådan noget, hvis de nye regler havde været gældende?
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Hvad angår den socialdemokratiske holdning, har jeg sagt utallige gange her fra talerstolen, at præciseringen af § 24 er så utrolig vigtig for os.
Man ved godt, at vi Socialdemokrater var bange for, at det her ville udvikle sig til et tagselvbord, til en blankocheck.
Derfor er det så vigtigt for os, at den balance, som vi har fundet frem til, også kommer til at virke, når lovforslaget nu bliver vedtaget.
Der kan være faglige hensyn, der gør, at man opretter styrelser.
Der kan være økonomiske og fysiske hensyn, pladshensyn, og andre hensyn, der gør det.
Men skal det have betydning for muligheden for at søge aktindsigt?
Det synes jeg ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg forstår fru Julie Skovsbys svar sådan, at det er en klar indrømmelse af, at der ikke er nogen som helst forskel på det forslag, der lå før valget, og det forslag, der lå efter valget, og at Socialdemokraterne derfor ikke har noget, der minder om et argument for at have skiftet holdning.
For man svarede ikke på, hvad det var, der havde gjort, at man havde skiftet holdning.
Til det der med organisatoriske tilfældigheder vil jeg sige: Jeg ved ikke, om det er fru Julie Skovsby bekendt, men det er jo sådan, at de ministre og departementschefer, der har siddet fra midten af 1980'erne og frem til i dag, vel alle har kendt den offentlighedslov, der har været gældende, når de har omorganiseret rundtomkring i ministerierne.
Det er da kloge valg, der har øget åbenheden, og tak for det.
Men det er den arv, man nu kaster ud med badevandet.
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Ja, vi har fundet den rette balance mellem på den ene side mest mulig åbenhed og på den anden side hensynet til, at der bliver lavet god lovgivning.
Det, som man bliver nødt til at forholde sig til, også fra Liberal Alliances side, er, at vi i dag har en tilfældighed indbygget i muligheden for at søge aktindsigt.
Det er organisatoriske tilfældigheder, som afgør, om der kan søges aktindsigt i et dokument eller ej.
Det bliver man nødt til at forholde sig til.
Det har en kommission forholdt sig til i 7 år, det har vi siden 2009 forholdt os til i den politiske debat, og det synes jeg også kunne være på sin plads at Liberal Alliance begyndte at forholde sig til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Fru Julie Skovsby siger, at der er fundet den rette balance.
Det må jo så skulle forstås som balancen mellem, at der er mere åbenhed uden for Slotsholmen, og at der er mindre åbenhed omkring, hvad der foregår på Slotsholmen.
Er det virkelig den rette balance?
Det er et kompliceret lovforslag, siger ordføreren, men det tog jo kun et års tid for Socialdemokraterne at skifte fra de synspunkter, partiet havde før valget, til nye synspunkter.
Hvis det er så kompliceret, skulle vi så ikke vente, til tilhængerne af lovforslaget inklusive ordføreren selv egentlig ved, hvad lovforslaget får af konsekvenser, jævnfør den diskussion, som ordføreren lige havde med fru Pia Adelsteen?
Det er jo tydeligt at høre, at ordføreren slet ikke har forstået alvorligheden af, hvad det betyder, når justitsministeren svarer, at der er tale om ren § 24, for underforstået: Her vil der ikke være åbent, her vil være lukket.
Den rette balance – det var ikke det, man gik til valg på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-06-04:
Jamen så lad os tale om det, og så stiller jeg spørgsmål, og så svarer ordføreren.
Og nu spørger jeg, om ordføreren er enig i det synspunkt, som der jo er mange, der har, at de nye regler ville have vanskeliggjort muligheden for at få afdækket skattesagen og dermed det, der har resulteret i en skattekommission.
Nu går jeg ud fra, at ordføreren er talsmand for et parti, der er meget glad for, at der sidder en skattekommission, for det var i hvert fald den nuværende regering, der kæmpede for, at der skulle nedsættes en skattekommission, og os andre, der så accepterede og støttede, at det gjorde man så for at få tingene afdækket.
Men det kom vel på baggrund af en aktindsigtsanmodning, bl.a. i en kalender, som så fik sagen til at rulle og diskussionen til at rulle med det resultat, at der nu sidder en skattekommission.
Og er hun enig i, at det havde man ikke haft mulighed for med de nye regler?
Det er bare spørgsmålet.
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Jeg mener helt bestemt, at vi har fundet den rette balance.
Det kan jeg godt høre at fru Pia Adelsteen ikke er enig med mig i.
Når vi taler om, om vi har fundet den rette balance, så er det vigtigt at sige, at vi går ind og ser på det.
Vi ser helt præcist på, om den kommer til at virke efter hensigten, og i den evaluering bliver netop det, der blev diskuteret i går, rigtig vigtigt, nemlig ekstraheringspligten.
Så kan man lægge hovedet på blokken og sige: Det og det dokument er det helt afgørende.
Jeg vil sige, at det, som er det afgørende, er, at der er tale om en revision, hvor nogle dokumenter ikke vil komme frem og andre vil komme frem, som vi kender det i dag.
Og ja, så er der nogle helt nye dokumenter, der i fremtiden vil kunne komme frem, og som vi jo altså i dag ikke kan få aktindsigt i.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Nogle gange, når man er til et møde, kan man jo godt være der fysisk uden rent faktisk at høre efter, hvad der foregår.
I går, da vi havde samråd mellem kl. 8.00 og kl. ca. 9.15, sagde justitsministeren: Den interne mail er en ren § 24.
Ifølge den journalist, der har afdækket sagen omkring næsen til en minister i forbindelse med solcellesagen, er det ikke et spørgsmål fra Dansk Energi, der gør, at man tænker: Nu er der en sag.
Altså, spørgsmål er spørgsmål.
Det, der er hele pointen her, er jo, at det er de interne mails mellem Energistyrelsen og ministeriet, der lige pludselig er interessante.
Det er lige præcis de mails, som med den nye offentlighedslov bliver lukket ned.
Jeg håber et eller andet sted, at fru Julie Skovsby, som er socialdemokrat, og som går ind for åbenhed og sådan, siger: Der er et eller anden, vi skal kigge på.
Man bør da vide, hvad pokker det er, man siger ja til her.
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Jeg tror ikke, jeg behøver svare på, om jeg var til stede.
Det ved fru Pia Adelsteen jo godt at jeg var.
Det er vi uenige om politisk.
Jamen så synes jeg jo, det er rigtig godt at få fremhævet her i dag, at vi jo netop får iværksat en evaluering af § 24, hvor vi skal ind og se på, lige præcis hvordan loven kommer til at virke på det her område.
Kommer den til at virke efter hensigten?
Kommer de rette akter frem til dem, som søger aktindsigt?
Når loven har virket i 3 år, ja, så går vi ind helt konkret og ser på det her, også i forhold til vejledningen.
Det er også vigtigt at få nævnt.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Altså, jeg bliver da helt i tvivl om, om fru Julie Skovsby var til stede på samrådet i går.
Det gør jeg faktisk, for det var et helt klokkeklart svar fra justitsministeren.
Justitsministeren har godt nok en påstand om, at hele sagen omkring miljøministeren starter med en ekstern mail, som der i øvrigt ikke er nogen af os modstandere der er i tvivl om at alle kan se fremover også.
Problemet er bare, at den journalist, der har skrevet om sagen, siger, at det slet ikke er det, der starter det.
Det ved så alle vi andre, og fru Julie Skovsby køber så bare justitsministerens argument om, at det er en helt anden mail.
Var fru Julie Skovsby til stede i går, og hørte fru Julie Skovsby ikke ministeren sige, at den interne mail var ren § 24?
Julie Skovsby (S), 2013-06-04:
Jeg er simpelt hen ikke enig i fru Pernille Skippers vurdering.
Jeg er mere enig med justitsministeren og i ministeriets vurdering af den her konkrete sag.
Så vil jeg sige, at jeg helt bestemt mener, at det afgørende er, at det er et eksternt dokument.
Det er det, jeg synes det har vist, når vi har taget de her mange sager, der har været, og der har det jo i øvrigt i de fleste af sagerne vist sig, at ekstraheringspligten virkelig kommer til sin fulde ret, nemlig når det gælder reglerne om de faktiske oplysninger, om de eksterne faglige vurderinger, altså de eksterne dokumenter, og om de interne faglige vurderinger i deres endelige form.
Det er der, hvor jeg mener at det kommer fuldstændig til sin ret.
Når man så taler om, hvilke sager der vil komme frem, eller andet, så synes jeg faktisk, at det, som jeg sagde i min ordførertale, også har sin berettigelse, nemlig at der også med den nye revision af loven vil kunne komme nogle nye akter frem, som man ikke kan få frem i dag.
Det synes jeg også at man skal have med i hele den diskussion.