runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Tak for spørgsmålet, da vi kom til det.
Jeg er utrolig glad for, at vi slap af med det pointsystem, som vi ikke var enige i og stemte imod, både det, der handler om permanent ophold, og det, der handler om familiesammenføring.
De to pointsystemer har vi sådan set stemt imod i salen, så derfor er det ikke så unaturligt, når man så får mulighed for det, at vi siger klart og tydeligt, at det agter vi at ændre.
Jeg har også sagt meget tydeligt, at vi ikke ville ændre 24-års-reglen og tilknytningskravet, og begge de regler står fuldstændig intakte.
Doris Jakobsen (SIU), 2011-10-06:
Derfor vil jeg søge at støtte dem så meget som det er muligt fra denne talerstol – såvel som fra talerstolen i Inatsisartut, hvor jeg også er medlem.
En anden fremtid for vort land bliver vores behov for fremmed arbejdskraft.
Vi har brug for udenlandsk arbejdskraft, og vi vil gerne selv bestemme, hvordan, hvornår og hvor længe disse mennesker kan opholde sig i Grønland.
Jeg har nævnt disse områder for at vise, at vi i Siumut også har fokus på de nære ting, som en plads i Folketinget kan bruges til.
Det betyder bestemt ikke, at vi har glemt Siumuts højeste mål – en stadig stærkere bevægelse hen mod selvstændighed.
Netop i dag debatterer vores parlament i Grønland, Inatsisartut, ønsket om at starte en proces mod en selvstændig grundlov for Grønland.
I den sammenhæng har jeg foreslået, at vi her i Folketinget laver en høring om grundlovsprocesser, så vi får skabt enighed om, hvordan vi gør dette i harmoni med udviklingen i rigsfællesskabet.
Derfor er det med stor glæde, at jeg har noteret mig, at regeringsgrundlaget sikrer netop dette mål for os: Regeringen Thorning-Schmidt anerkender princippet om folkenes ret til selvbestemmelse; regeringen Thorning-Schmidt respekterer de grønlandske ønsker om at nedfælde egen forfatning; regeringen Thorning-Schmidt forholder sig konstruktivt til ønsker om at udvikle forholdet inden for rigsfællesskabets rammer såvel som til ønsker om selvstændighed i kombination med et fortsat samarbejde mellem vore lande.
Ud over dette får vi så også løftet om et nyt og langt stærkere fokus på den arktiske udvikling, herunder arbejdet i Arktisk Råd og Arctic Five.
Det er præcis, hvad Siumut har bedt om i de forhandlinger, vi har ført med Socialdemokratiet op til regeringsdannelsen.
Derfor kan jeg også kun sige, at det nye regeringsgrundlag er en virkelig lovende begyndelse på det kommende samarbejde omkring Arktis mellem Grønland og Danmark, mellem danske og grønlandske folketingsmedlemmer og mellem Siumut og den nye regering.
Lad mig slutte med at sige, at jeg har en lang række andre emner, vi får brug for at tale om, end dem jeg har nævnt her.
Det gælder lige fra CIA's overflyvninger af Grønland, over fødevarepolitik til sikring af det grønlandske politi mod besparelser.
Men det tager vi hen ad vejen.
I dag fejrer vi starten af noget, der kan ligne begyndelsen til et dejligt venskab.
Det ser Siumut frem til.
Sara Olsvig (IA), 2011-10-06:
Nej tak.
Finn Sørensen (EL), 2011-10-06:
Jeg har ikke noget spørgsmål, men en kort bemærkning kan vel også bruges til at ønske held og lykke til et andet folketingsmedlem, nemlig til fru Sara Olsvig og det grønlandske folk, med det arbejde, hun skitserer om en grønlandsk grundlov, og en debat om det.
Det er jo klart, at så længe Grønland er en del af rigsfællesskabet, skal det grønlandske folk også respektere den danske grundlov, men jeg håber, at regeringen og Folketingets flertal også vil se positivt på processen, selv om den skulle blive det, som fru Sara Olsvig beskriver, nemlig en slags øvelse i at forberede en egentlig selvstændighed for det grønlandske folk.
Og så kunne vi måske også lære lidt her i Danmark, for det er jo et udmærket princip, grønlænderne har, om kollektiv ejendomsret til jorden.
Så held og lykke!
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg kan høre, at fru Maja Panduro gerne vil bygge videre på den der myte med, at 14-årige kommer i fængsel.
Vi sender jo ikke 14-årige i fængsel.
De 14-årige og andre under 18 år, som man kunne finde i Vestre Fængsel eller andre steder, er jo nogle, der sidder der nogle få timer, måske fra den ene dag til den anden, i ganske korte perioder, fordi de, lige efter de er blevet pågrebet, ikke umiddelbart kan anbringes på en sikret institution for unge.
Derfor kommer de derhen, overnatter der måske, og så kommer de derhen, hvor de skal være.
Det kan være, at de har vist sig at være meget voldelige på den institution, hvor de er, så man ikke kan håndtere dem, og så er man nødt til helt kortvarigt at anbringe dem i et fængsel, indtil man finder en mere passende institution.
Jeg tror godt, jeg kan garantere fru Maja Panduro, at uanset hvor mange år hr. Morten Bødskov eller en anden socialdemokrat måtte være justitsminister, så vil man også om 1, 2, 3, 5, 10 år, så længe bliver vi forhåbentlig ikke ved med at have en socialdemokratisk justitsminister, have børn, som på samme måde kortvarigt kommer i et fængsel, indtil man finder den rigtige institution til dem.
Maja Panduro (S), 2011-10-06:
Så må man forstå, at De Konservative har foretaget en kovending på retspolitikken, og det er jo fair nok, det sker jo en gang imellem, for skiftende konservative justitsministre er jo kommet med alle de rigtig gode grunde til, at det ville være en meget dårlig idé at sænke den kriminelle lavalder, og regeringens egen kommission for ungdomskriminalitet sagde, at lige præcis det at sænke den kriminelle lavalder frarådede de kraftigt, da det ville have den stik modsatte effekt.
Det var jo det, som alle, der har forstand på det, sagde.
Det passer jo heller ikke, når ministeren – undskyld, det var gammel vane – når ordføreren siger, at der ikke er børn i fængsel.
Det ved både ordføreren og jeg jo godt ikke er rigtigt.
Vi var selv ude – endda sammen, tror jeg – i Venstre Fængsel på det tidspunkt, hvor de lige havde haft deres første 14-årige i detentionen, og de kunne fortælle, at det, der jo sker, når man får børn på den alder ind, er, at man er nødt til at isolationsfængsle dem, fordi de 14-årige ikke må være fængslet sammen med de voksne.
Det, betjentene sagde, var, at de ikke er uddannet til at have med børn at gøre.
Derfor håber jeg bare, at den konservative kerneholdning, som det i virkeligheden er, og som vi har diskuteret her mange gange, om, at børn jo ikke skal sættes i fængsel, men hjælpes, kunne være der et sted endnu.
Men hvis ikke det er tilfældet, og hvis ordføreren mener det, han siger her, skal vi så også sænke den kriminelle lavalder til 13 år, til 12 år, som Dansk Folkeparti vil have, eller hvor langt ned mener De Konservative vi skal?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Det er sådan, at Det Konservative Folkeparti rent faktisk har været med til at sænke den kriminelle lavalder.
Derfor vil vi ikke være med til at hæve den igen.
Det har i virkeligheden nogle ganske gode effekter, at den kriminelle lavalder er blevet sænket til 14 år, for det giver mulighed for, at man kan gennemtvinge nogle foranstaltninger i forhold til kriminelle 14-årige, som man ellers ikke ville kunne gennemføre.
Jeg er godt klar over, at man har villet forsøge at skabe en myte i retning af, at vi satte 14-årige i fængsel.
Det gør vi jo ikke!
De kommer på nogle institutioner, som er velegnet til netop at sætte en behandling i gang i forhold til unge kriminelle.
Jeg kunne frygte, at vi, hvis vi hævede den kriminelle lavalder, ikke ville få de samme muligheder for tvangsforanstaltninger over for 14-årige kriminelle.
Jeg synes, det, vi har gjort, er blevet ganske velfungerende, og derfor vil vi ikke være med til at ændre det, men vi skal derimod løbende forbedre de foranstaltninger, vi har sat i gang i forhold til den aldersgruppe.
Maja Panduro (S), 2011-10-06:
Tak for det.
Politik er jo det muliges kunst.
Det ved vi, og jeg tror, at vælgerne har vist det ved til folketingsvalget at signalere, at de vil et Folketing, der arbejder sammen på tværs.
Heldigvis er det jo også noget af det, som De Konservative har signaleret.
Jeg tror måske også, at De Konservative bedre end så mange andre ved, at politik også nogle gange handler om at måtte bøje sig lidt mod hinanden og handler om at gå på kompromis, for De Konservative har jo nu i mange år siddet med et parlamentarisk grundlag bestående af bl.a. Dansk Folkeparti.
Jeg har en fornemmelse af – og jeg ville godt kunne forstå det – at man nu ånder en lille smule lettet op over ikke på samme måde at være bundet på nogle af de områder, hvor jeg ved nogle Konservative har haft en smule ondt i maven.
Jeg vil gerne helt konkret spørge: I det tilfælde, at den kriminelle lavalder kommer til afstemning her i salen, og det gør den jo, for vi har jo et flertal, som i regeringsgrundlaget siger, at den vil vi hæve igen, vil De Konservative så være med til at hæve den kriminelle lavalder igen?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Der var vist ikke noget spørgsmål, men det behøver der jo heller ikke at være.
Jeg vil stadig væk sige, at det er rigtigt, at der står noget om, at børn og unge på forskellig måde skal møde kulturlivet og deltage aktivt som udøvende i kulturlivet.
Det, jeg stadig væk beklager, er, at der ikke står noget om, hvordan vi kan styrke børn og unges kendskab til den danske kulturarv, og hvordan vi kan styrke kulturarvsinstitutionerne.
Som konservativ er jeg meget optaget af, at den kultur, der er opbygget gennem generationer i det her land, bliver givet videre til næste generation, og at der er nogle institutioner, der kan formidle den kultur, også til børn og unge.
Det, der nu engang gør, at vi hører sammen som land, som samfund og som nation, er, at vi har en fælles kulturarv.
Den skal bæres videre, og det er i høj grad kulturpolitikken, der skal løfte det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Velkommen til arbejdet.
Vi glæder os bestemt også til at diskutere forholdene i Grønland, og jeg vil med det samme sige, at vi har stor forståelse for ønsket om, at man i højere grad bliver herre i eget hus.
Men jeg vil spørge ordføreren, om man ikke godt kan blive nervøs en gang imellem på Grønland, for på danskere kan det komme til at virke, som om man vil alt på samme tid – altså at man både vil bestemme alting selv og samtidig have de fordele, der følger af rigsfællesskabet, som fast overførsel af bloktilskud, mulighed for sygdomsbehandling, uddannelse osv.
Men vil altså simpelt hen alt på en gang.
Deraf følger jo så også spørgsmålet om, hvordan man på Grønland forestiller sig, at man kan have to grundlove på samme tid, for der er jo ikke nogen i Danmark, der ønsker at fastholde Grønland i rigsfællesskabet, hvis ikke grønlænderne ønsker det.
Men med hensyn til selve tanken om, at man har to grundlove, der kan fungere side om side, er det jo et åbent spørgsmål, om det overhovedet kan lade sig gøre.
Jeg synes egentlig også, at statsministeren, når hun senere skal svare på de her spørgsmål, der er blevet rejst i dag, og sikkert også i forhold til Grønland, skal komme specifikt ind på det her emne om udviklingen i Grønland med at udarbejde en selvstændig grundlov.
Sara Olsvig (IA), 2011-10-06:
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Ja, det er rigtigt, at vi faktisk gerne vil have mulighed for at bestemme alting selv, men det er jo ret klart, som det står i selvstyreloven, at der er nogle områder, hvor vi ikke kan bestemme selv.
Men det står også meget klart i selvstyreloven, at vi på et tidspunkt, når vi ønsker det, kan afholde en folkeafstemning og dermed bestemme, om vi vil være selvstændige eller ej.
Det står også i lovkomplekset, at vi har mulighed for at udføre grundlovsforberedende arbejde, og det er jo det, vi holder os til, når vi begynder at se på at lave et grundlovsforberedende arbejde på nuværende tidspunkt.
Jeg mener, at tingene skal hænge sammen.
Når jeg er hjemme i Grønland, kan jeg mærke den her stærke følelse af, at man gerne vil komme videre i processen, og det føles meget naturligt for os oppe i Grønland at begynde en grundlovsforberedende proces på nuværende tidspunkt.
Så det føles meget naturligt for os at tage det skridt nu.
Vi har set på Færøerne, at de har debatteret det i over 50 år, de har haft et grundlovsudvalg i over 10 år, og jeg regner med, at det her også kommer til at tage en hel del år i Grønland.
Sara Olsvig (IA), 2011-10-06:
Jeg synes selvfølgelig, det er lidt ærgerligt, at der ikke bliver lavet en decideret undersøgelse, men jeg kan også godt forstå begrundelsen, altså at det er meget, meget dyrt at lave sådan en undersøgelse.
Det, som jeg synes bliver interessant, er, hvor meget vi rent faktisk finder ud af ved at få adgang til de dokumenter, som ligger her i Danmark – går jeg ud fra – for jeg tror også, der ligger en hel del informationer i USA under klausul, og det er også det, der bliver problemet i forbindelse med at få afdækket sagen fuldstændigt.
Jeg synes, det ville være bedst, hvis vi kunne få afdækket sagen og få indsigt i, hvilke forhold der har været.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-06:
Men synes ordføreren ikke, det er lidt bekymrende, at udenrigsministeren, dengang han ikke var udenrigsminister, men var formand for SF og almindeligt folketingsmedlem, rent faktisk meddelte, at man ville lave en kommissionsundersøgelse af eventuelle CIA-flyvninger, og lige så snart man så kommer i regering, løber man rent faktisk fra det løfte?
Kan fru Sara Olsvig ikke bekræfte, at det da må være et løftebrud over for grønlænderne?
Jeg noterede mig fru Sara Olsvigs ønske om, at der skulle laves en undersøgelse af eventuelle CIA-flyvninger, og så vil jeg sådan set bare bede om fru Sara Olsvigs kommentar til, at udenrigsministeren i dag har meddelt, at regeringen bestemt ikke har tænkt sig at lave en kommissionsundersøgelse af eventuelle CIA-flyvninger.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Jeg må sige, at jeg faktisk gav en kvittering før, men det kan være, at den ikke var tydelig nok.
Jeg sagde netop, at jeg var begejstret for, at det kun var Dansk Folkeparti, som havde diskuteret udlændingepolitikken på en meget negativ måde, men når alle andre partier havde afholdt sig fra det, anså jeg det for en mulighed for, at man netop på det område kunne få et bredt samarbejde.
Så det var en kvittering.
Jeg vil gerne gentage den.
Sara Olsvig (IA), 2011-10-06:
Jeg tror, at forholdene for Grønland og Færøerne er meget forskellige.
For Grønlands vedkommende kan jeg sige, at det, vi er i gang med nu, 2 år efter selvstyrets indførelse, er en implementering af selvstyreloven.
Det betyder, at vi skal se på de her 33 områder.
Vi har allerede overtaget et af områderne, og det er råstofområdet.
Vi skal se på de 32 andre områder og også sikre herfra, at de områder bliver holdt i en kvalitet og i et forhold, som gør det forholdsvis smertefrit, om man så kan sige, at overtage det for Grønland.
Det ansvar ligger stadig væk både hos Grønland og hos Danmark, og derfor er det også et arbejde, som kan laves her fra Folketinget.
Derudover er der jo også i selvstyreloven en række områder, som vi ikke kan overtage ifølge selvstyreloven, og der er det også vigtigt, at vi er med til at holde øje med, om tingene bliver varetaget på en god måde her fra det danske folkstyre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-10-06:
Jeg er nyslået ordfører vedrørende både Grønland og Færøerne for Radikale Venstre, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Jeg vil faktisk gerne stille et spørgsmål, ikke kun til fru Sara Olsvig, men også til de tre øvrige nordatlantiske mandater om, hvad man ser som det største og mest presserende problem, som skal løses i den kommende regeringsperiode.
Sara Olsvig (IA), 2011-10-06:
Det grundlovsforberedende arbejde, som går i gang nu, er jo ikke med henblik på løsrivelse i første omgang.
Desværre lød det lidt, som om hr. Kristian Thulesen Dahl ikke helt hørte, hvad jeg sagde i min tale.
Jeg snakkede om forskellige trin, og det er også det, man snakker om i Grønland.
Man taler om forskellige trin, hvor det første trin er et grundlovsforberedende arbejde inden for rigsfællesskabets rammer.
Man ser andre steder i verden, at regioner af lande har deres egne grundlove.
Det ser vi ikke som et problem.
Det er noget, der kan arbejdes med.
Det eneste, der skal til, er politisk vilje.
Som jeg også sagde, er selvstyreloven i forvejen en form for brud på den danske grundlov.
Grunden til, at det i det hele taget kan lade sig gøre, er politisk vilje.
Det er også sådan, vi ser på det i Grønland på nuværende tidspunkt.
Der er politisk vilje i Grønland til at udarbejde et grundlovsudkast inden for rigsfællesskabets rammer.
Senere kan vi se på – og vi skal også have mulighed for at se på det på et senere tidspunkt – et grundlovsforberedende arbejde, som går i retning af reel løsrivelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Min pointe er bare den, at hvis man ønsker at udarbejde en grundlov med henblik på at få selvstændighed, er der jo mig bekendt ikke nogen i Danmark, der på nogen måde vil forsøge at modsætte sig det.
Det er et rent grønlandsk anliggende.
Det, der var min pointe, er, at hvis man agter at lave det med henblik på at få sin egen grundlov, men samtidig vil bevare den danske grundlov – i virkeligheden som sådan en slags sideløbende grundlov, fordi man ønsker at beholde de fordele, der følger af samværet med Danmark, i form af fast overførsel af bloktilskud på 3-4 mia. kr. om året, de muligheder, der er i forhold til overvågning af territoriet, i forhold til sygehusbehandling, når man har de problemer, uddannelsesmuligheder, når man har de behov – så kan det godt for danskere måske virke sådan lidt paradoksalt.
Altså, fuld respekt for, at man ønsker at være sig selv, hvis det er det, man vil.
Men det der med, at man vil være sig selv, men lige holde fast i alle de områder, der giver adgang til pengestrømme og lignende fra Danmark, kan godt for danskere virke en anelse provokerende.
Er der en vis forståelse for det synspunkt?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-10-06:
Tusind tak for svaret, og jeg vil meget gerne høre, i stedet for at jeg stiller mig op og stiller spørgsmålet tre gange i træk herefter, om de tre øvrige nordatlantiske mandater også vil svare på samme spørgsmål.
Så har vi lidt at give os i kast med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Hvis man læser det nye regeringsgrundlag, som jeg går ud fra at hr. Ole Birk Olesen har gjort, vil man jo se, at de krav, vi stiller til den økonomiske politik, er stærkere end dem, vi har overtaget fra den tidligere regering.
Det er vi meget stolte af, for vi mener, at det er et sundt og fornuftigt princip, at økonomien hænger sammen.
Det har vi også sagt i ganske lang tid.
Det havde givet en anderledes gældsafvikling end den, vi har i dette dokument.
Det er en god økonomisk politik, vi har, men det er en anderledes økonomisk politik end den, vi gik til valg på.
Sådan er det jo.
Man går til valg, præsenterer sine synspunkter og noget af det får man så igennem ved en forhandling derefter.
Det har vi også fået, og det er vi meget tilfredse med, men det er en anderledes økonomisk politik, der ligger her, end præcis den, vi gik til valg på.
Nej, vi har taget konsekvensen af, at Venstre har haft meget uklare signaler om det her spørgsmål, og det vil sige, at vi har fået indtryk af, at der ikke kunne etableres et flertal om det her spørgsmål.
Sådan er det, og jeg synes jo egentlig, det er lidt ærgerligt, at Venstre forlænger diskussionen med nye uklare signaler.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, ikke for mig, ikke for regeringen, men for boligkøberne.
Tom Behnke (KF), 2011-10-06:
Statsministeren taler om konsekvens og taler om boligpakken, men er sandheden om boligpakken i virkeligheden ikke, at statsministeren har taget konsekvensen af at have taget Det Radikale Venstre med i regeringen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Jeg må indrømme, at jeg har en fornemmelse af, at Venstre bruger den her sag til at drille politisk, og jeg synes ikke, det er rimeligt over for boligkøberne.
Hvis Venstre havde haft et helt klart ærinde på det her område, havde de jo givet klare signaler.
Så havde de sagt til os, både før, under og efter valget sådan set, at de var parat til at lave denne boligpakke, uanset at de ikke umiddelbart var enige i den finansiering, vi havde lagt frem.
Det har Venstre ikke på noget tidspunkt gjort, og derfor vil jeg – via Liberal Alliance – igen opfordre Venstre, som jeg gjorde det med Dansk Folkeparti, til at stoppe den her leg.
Jeg synes ikke, det er klædeligt.
Anders Samuelsen (LA), 2011-10-06:
Flere gange under den tale, som vi har hørt, er det blevet sagt, at det er en ny tid, at det en ny regering, at der er nye arbejdsmetoder.
Hvorfor så hænge så krampagtigt fast i noget, der foregik før valgkampen og under valgkampen i stedet for at gribe muligheden for at skabe denne nye tid?
Det er ikke, fordi Liberal Alliance på nogen måde syntes, at det var genialt at bringe boligpolitik og boligpakker ind i valgkampen, men det skete, og der blev skabt usikkerhed.
Der er også folk, der har handlet ud fra, at der blev givet løfter fra begge sider af salen om, at det ville gælde med tilbagevirkende kraft.
Hvorfor så ikke gribe den mulighed, som er givet her i aften, og se stort på, hvorvidt der er blevet misfortolket eller der ikke er blevet misfortolket?
Vi har den tidligere statsministers ord for, at det kan forstås på en positiv måde, at man er villig til at række hånden frem.
Hvorfor ikke starte den nye periode med at vise, at man ikke længere er i opposition, men netop har magten, og så sige: Fint, lad os mødes; lad os slå en handel af?
Hvorfor ikke gøre det?
Kan vi ikke få et argument imod det, som ikke er et spinargument?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Jeg vil sige om venskabet med Ekstra Bladet, at jeg egentlig aldrig havde forestillet mig, at det sådan ville blive et evigt venskab, særlig ikke hvis vi vandt valget.
Og de er jo også i deres gode ret til at kritisere.
Jeg vil gentage, at det er ærgerligt, at det ansvar for boligkøberne, som Venstre nu forsøger at vise i dag, ikke kom til udtryk noget tidligere.
Det havde været rigtig fornuftigt at have en fuldstændig klar aftale om boligkøbernes forhold før valget og under valget.
Efter valget skabte man – og nu skal jeg passe på, at jeg siger det rigtige – mildest talt usikkerhed om støtten til den boligpakke, og det er en af årsagerne til, at det ikke blev til noget.
Anders Samuelsen (LA), 2011-10-06:
Statsministerens allerbedste ven i valgkampen må siges at have været Ekstra Bladet, der førte en meget, meget massiv kampagne for at sikre, at rød blok kom til magten.
Den nye regering er trådt til, og Ekstra Bladets forside i dag handler om statsministerens forræderi, som der bliver skrevet.
Det er jo altså henvisninger til forræderi i forbindelse med efterlønnen, dagpengeperioden, starthjælpen, kontanthjælpsloftet, tolærerordningen, 24 elever i de små klasser, millionærskatten og ekstrabeskatningen af bankerne, der er droppet, betalingsringen, som er sendt i høring, og boligpakken.
Nu har vi så hørt den tidligere statsminister række hånden frem og sige: Lad os nu mødes om det og snakke om det.
Virker det trods alt ikke underligt, at man så krampagtigt holder fast i en bevidst misfortolkning af noget, som er blevet sagt?
Hvorfor ikke vise statsmandskab og sige: Fint, så lad os indfri det løfte?
Eller skal Ekstra Bladet virkelig få ret i overskriften »Helles forræderi«?
Finn Sørensen (EL), 2011-10-06:
Så vil jeg gøre min forsyndelse mod taletidsreglerne god igen ved at kvittere for statsministerens tilsagn om at kigge på det her problem.
Tak for det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-06:
Tak for spørgsmålet, og tak for de pæne ord.
Dem vil jeg gerne kvittere for.
Jeg kan ikke lade være med at gøre en lille bemærkning om, hvordan Enhedslisten sætter sin lid til det europæiske samarbejde i den her forbindelse.
Det er også derfor, vi skriver i regeringsgrundlaget, at det vil vi selvfølgelig kigge på.
Danmark skal selvfølgelig følge dommene, men vi vil også gerne være med til at kigge på det, og det tror jeg også godt vi kan få lidt ud af.