runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Jeg vil da gerne indgå den aftale med Dansk Folkeparti - så kan hr. Hans Kristian Skibby jo snakke med sin finansordfører om det efterfølgende at vi sådan skulle afmilitarisere den politiske debat i Danmark.
Men det spørgsmål, jeg alligevel vil stille til hr. Hans Kristian Skibby, er: Jamen det er jo meget godt at snakke om en aftale, men vi er vel enige om, at de begrænsninger, der nu er kommet på anlægsinvesteringerne, ikke er en aftale?
Det er noget, man finder på, fordi man siger, at kommunerne ikke var i stand til at overholde den aftale, man lavede oprindelig, og så er det vel en straffeforanstaltning, man selv iværksætter, fordi man siger, at det så skal være straffen for, at kommunerne ikke er i stand til at overholde den aftale, der er lavet.
Det vil sige, at det er en ensidigt bestemt straffeforanstaltning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg er nødt til at reagere, for jeg bemærkede, at De Radikales ordfører i sin ordførertale valgte at rose Dansk Folkeparti, og så plejer alle alarmklokkerne at ringe hos mig, skulle jeg hilse og sige.
Det er der måske også god grund til.
Jeg synes, at jeg kunne fornemme, at ordførertalen tog udgangspunkt i skattestoppet som argumentation for at tale imod det her lovforslag, altså hvorfor det overhovedet er nødvendigt, og at den ikke i så stor udstrækning tog udgangspunkt i aftalesystemet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man ikke fra De Radikales side vil anerkende, at fremsættelsen af det her lovforslag netop begrundes med, at det er nødvendigt for at sikre det fremtidige aftalesystem.
Altså, straffen består i, at man i den her flertalsafgørelsesbeslutning og det her forlig har accepteret, at der er offentlige anlægsudgifter for 17 mia. kr. set i forhold til 15 mia. kr. i 2007.
Det er en forbedring på 2 mia. kr. Skulle det være at straffe kommunerne?
Jeg synes, det virker ganske, ganske pudsigt, at man vil sælge det som en negativ fornemmelse.
Ellers nytter det jo ikke noget.
Og alternativet ville jo være, at man skrottede hele aftalesystemet.
Jeg vil gerne sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg ikke er klar over, hvor mange års erfaring hr. Rasmus Prehn har med at begå sig i det kommunalpolitiske miljø, men det er jo altså ikke første gang, at kommuner teknisk flytter anlægsinvesteringer fra det ene år til det andet.
Det er heller ikke første gang, at kommunerne er ude at prioritere.
Det har kommunerne gjort i mange år.
Det har faktisk været en lang, stor prioritering, også under socialdemokratiske regeringer, at få kommunernes økonomi til at slå til, til trods for at mange kommuner har fået tilladelse til at sætte skatten op år efter år.
Men nu er vi så kommet dertil, hvor vi har et skattestop i Danmark, og det er der faktisk rigtig mange borgere der er utrolig glade for at vi har.
Derfor synes jeg, det er underligt og også måske lidt pudsigt, at vi ligesom i dag alle sammen skal tages som gidsler, fordi det med de her lovforslag bliver frygtelig dårligt at være børnefamilie i Danmark, det bliver frygtelig dårligt at være ældre, som skal have pleje og omsorg, og det bliver endnu mere dårligt, hvis man overhovedet tillader sig at komme ind for at blive behandlet på en eller anden måde af det offentliges servicesystem.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Det forstår jeg godt, for hvis man gjorde det, at man ikke stod og talte om to ting, men ligesom så de ting i sammenhæng, kan det godt være, at man ikke skulle kalde det at blande æbler og pærer sammen.
Det, der er hverdagen, og det, som Venstre lægger op til, er, at de kommuner, som fik en udligningsordning, nu må leve med en trussel, fordi de sådan set har levet op til, at det her skulle være med til at lave serviceforbedringer, men så er i den situation, at de med det, der ligger i det her lovforslag, kan komme ud for at skulle lave nedskæringer i de fattige kommuner.
Er det virkelig det, der er Venstres profil på det her område?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Når vi starter med at konstatere, at vi har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter, så harmonerer det overhovedet ikke med at begynde at tale om nedskæringer.
Så er det jo rigtigt, at der i forbindelse med kommunalreformens gennemførelse var nogle mekanismer og nogle midlertidige sammenhænge netop for at sikre, at alle ordningerne blev kørt i hus, og der er også nogle harmoniseringsøvelser rundtomkring, men når vi samlet har de største kommunebudgetter nogen sinde fordelt ud på de enkelte kommuner, så kan man ikke tale om nedskæringer.
Det må karakteriseres som skræmmebilleder.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg tror, det er tredje gang, at jeg har hørt fra Venstres ordfører, at nu må kommunerne udvise intern fælles solidaritet i det her spørgsmål.
Jeg har endnu ikke hørt ordføreren fortælle lidt om, hvordan regeringen kunne agere anderledes for at få de aftaler til at fungere bedre.
Jeg tror, det bliver øvelsen fremover, at regeringen lærer af det her.
Jeg kan selvfølgelig godt undre mig over, at Kommunernes Landsforening indgår en aftale, som de ikke kan holde, men jeg er jo overbevist om, at man har siddet og forhandlet med nogle ukendte faktorer, som man ikke har kunnet tage højde for.
Det synes jeg også bare at regeringen skal forholde sig til.
Sådan tror jeg også det vil være i fremtiden.
Det er jo mikroskopiske overskridelser i forhold til det samlede statsbudget, vi taler om her.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Hvis det ligesom blev fastslået i bred enighed, at der er tale om mikroskopiske overskridelser, så kan man næsten vende den rundt og sige, at så burde det heller ikke være så svært at overholde aftalerne.
Det har så desværre har bare vist sig, at der er nogle, der ikke vil det eller i hvert fald ikke har særlig stor lyst til at medvirke til det.
Det er sådan set derfor, at mekanismerne bliver koblet på nu, sådan at incitamenterne til det bliver bragt på plads.
Det er også derfor, at vi siger, at vi så skal have mekanismerne koblet på.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg tror slet ikke, at vi kan bruge udtryk, som at kommunerne ikke vil overholde de her aftaler.
Jeg tror, vi skal sige, at kommunerne ikke har kunnet overholde de her aftaler, og derfor er det vel et relevant spørgsmål at stille nu: Ligger der nogle analyser, som viser, eller som kan godtgøre, at der er udvist ond vilje fra kommunernes side?
Det tror jeg ikke der gør.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg refererede bare til den debat, der var i efteråret, netop i forbindelse med færdiggørelsen af budgetterne rundtomkring i kommunerne, og jeg tror også, spørgeren var opmærksom på, hvordan der blev ageret undervejs i det færdiggørelsesspil og den debat, der var om det.
Det var sådan set den tydeligste understregning af, at der jo lige præcis er behov for at iværksætte de mekanismer, som vi nu lægger op til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Nu er jeg så lidt i tvivl om, om det var et spørgsmål, eller om det var en vittighed om afgifter på snevejr, som hr. Johs. Poulsen valgte at drage ind i debatten.
Jeg vil gerne have lov til at konkludere, at grunden til, at det her lovforslag overhovedet er blevet til, er - som vi har kunnet se tidligere, også i den debat der har været i dag - at man har kunnet se, at aftalerne år efter år ikke blev overholdt, og at de kommunale skatter steg og steg, også under forrige regeringer her i Danmark.
Og det er sådan set det, der er baggrunden for, at man har været nødt til at gribe ind, samtidig med at man jo kan se, at konjunkturerne gør, at man har oplevet en overophedning inden for den offentlige sektor inden for selve anlægsområdet.
Derfor har det været nødvendigt.
Og så vil jeg undlade at svare på noget med snevejr osv.
Det tjener ikke noget formål.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
I sin indledning gjorde den socialdemokratiske ordfører en del ud af, at der var tale om nogle ret kraftige straffeaktioner.
Jeg vil godt lige starte med at konstatere, at hvis vi kigger på fakta og kigger lidt tilbage, var det faktisk sådan, at først fik man en aftale om budgetterne, og så lagde kommunerne budgetter, der var højere.
Dem fik de lov at køre videre med, så jeg synes ikke rigtig, det harmonerer med, at det skulle være straffeaktioner.
Det, der lægges op til i det, vi kommer med her, er jo rent faktisk nogle mekanismer, der skal sikre, at disse højere budgetter bliver overholdt.
Så kommer jeg frem til spørgsmålet: Hvor er det lige, ordføreren ser en straffeaktion?
Kommunerne får jo sådan set lov til at realisere de budgetter, de selv har lagt op til, og det kan jo ikke være en straf, når man få lov til at gøre det, man selv har lagt op til.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Nu er det jo ikke kun Socialdemokratiet, der opfatter det her som straffeaktioner.
Det er jo alment accepteret i hele den kommunale verden at opfatte det som straffeaktioner.
Det er sådan, man ser det, det er sådan, man oplever det.
Vi har læst i de forskellige høringssvar, at man er frustreret over, at regeringen kommer og laver straffeaktioner.
Det er rigtigt, at for 2008 lavede man budgetter, hvor man budgetterede med mere, end der egentlig var lagt op til.
Men ude i kommunerne har man jo været meget optaget af at sikre, at borgerne fik den velfærd, som de var blevet stillet i udsigt, ikke mindst af den nuværende regering og statsministeren, som gik foran og sagde, at vi skal have et bedre velfærdssamfund, vi skal udvikle, vi skal have en kvalitetsreform osv.
Det pres, der blev lagt på kommunerne, har altså medført, at man har prøvet at leve op til løfterne og derfor er kommet til at bryde budgetterne.
Det er rigtigt, at det gjorde man også, men i 2009 ligger man så på lur med en dobbelt straf.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jamen jeg er virkelig glad for det svar, for grundlaget for argumentationen og stort set hele indholdet af den socialdemokratiske ordførers indlæg var jo, at der er noget snak derude, og at der er et pres.
Derfor kan jeg sådan set konstatere nu, at hele øvelsen her bare går ud på at presse rammerne endnu længere ud og få forhandlingerne ført videre.
Det var faktisk indholdet af svaret.
Så er spørgsmålet sådan set, hvor meget rammerne egentlig skal udvides, hvor meget mere budgetterne skal have lov til at stige med, og hvor meget mere man vil have gennemført.
Hvordan hænger det overhovedet sammen med, at en masse uafhængige økonomer har været ude med den store løftede pegefinger og har sagt: Pas på, for I kører på kanten af, hvad samfundet kan bære nu.
Tingene hænger jo ikke sammen, det er jo lidt den ene vej og lidt den anden vej, og hvor er grænsen?
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Her sagde vi jo meget klart fra Socialdemokratiets side, at der ikke var råd til både skattelettelser og bedre velfærd.
Det er der ikke råd til, man er nødt til at vælge.
Vi har sagt fra Socialdemokratiets side, at vi gerne vil have velfærd.
Vi vil gerne sikre, at der er tilstrækkeligt med timer i vores børns folkeskole, vi vil gerne sikre, at de ældre på plejehjemmene får en ordentlig behandling, vi vil gerne sikre ordentlige forhold for vores børn i institutionerne, vi vil gerne have, at man vedligeholder hele den offentlige bygningsmasse osv. osv.
Det prioriterer vi, vi prioriterer det fælles.
Venstre var optaget af at give 4 mia. kr. til skattelettelser, oven i købet til de allerrigeste, men det er jo altså et prioriteringsspørgsmål.
Så spørger ordføreren, om man bare skal bryde rammerne.
Som jeg har sagt op til flere gange, er der ikke ét eneste kommunalbestyrelsesmedlem, der ikke tænker på økonomisk ansvarlighed hver eneste morgen, når medlemmet vågner op.
Derfor er det ikke noget med bare at bruge løs og bryde rammerne og sådan noget.
Det er helt ude i skoven, synes jeg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Det er jo næsten ligesom at opleve et deja-vu.
Nu er vi her igen, og det drejer sig sådan set om nøjagtig det samme, nemlig at vi skal have konfirmeret de her dele, som hører under den her nye økonomiske aftale, som blev indgået i forbindelse med finansloven for 2008.
Fra Dansk Folkepartis side støtter vi det her lovforslag, og vi mener sådan set, at det er sund fornuft, og at det er et lovforslag, som er nødvendigt for at sikre en fremtidsorienteret justering af aftalesystemet, som også sikrer, at kommunerne bevarer deres ret til forskellighed.
Og netop på den her måde har man så mulighed for at gøre noget ved den side af sagen.
Det er jo sådan, at velfærdsministeren nedsætter det statslige tilskud til kommunerne i 2009, hvis kommunerne under et overskrider den aftale, som kommunerne selv har været med til at indgå.
Og det betyder så, at den overskridelse vil blive taget der, hvor den kommer fra, havde jeg nær sagt; det vil være den enkelte kommune, som vil stå til ansvar for den overskridelse, der har været.
Det betyder også, at nedsættelsen vil blive foretaget individuelt i de kommuner, som har overtrådt den aftale, de selv har været med til at indgå.
Jeg synes også, at det er vigtigt at påpege, at der er den her dispensationsbestemmelse, som i konkrete, særlige tilfælde vil kunne finde anvendelse.
Det er netop, hvis der er specielle forhold, der gør, at en kommune er kommet i en situation, hvor der er ekstra gode forklaringer på, hvorfor man har en anlægsinvestering, som af en eller anden grund ikke er blevet bearbejdet korrekt.
Her tænker jeg eksempelvis på den sag, der har været om samsøfærgernes problemer med at lægge til ved nye havneforhold i Hou i Odder Kommune, hvor i hvert fald velfærdsministeren har udtrykt sig positivt over for at se på den problemstilling og de millioner kroner, der ekstraordinært skal på budgettet.
Som sagt kan Dansk Folkeparti støtte det her forslag, og vi synes, at det er sund fornuft, fordi det dels er et led i udmøntningen af finanslovaftalen, dels er med til at styrke kommunernes egne intentioner om at blive ved med at have styr på den decentrale kommunale økonomi.
Og det får man jo ikke, hvis det ender med, at kommunerne vil få en individuel sanktionering og en individuel aftale med regeringen uden om KL, som mange har frygtet.
Det er sådan set for at sikre det fremtidige samarbejde og sikre det fremtidige aftalemønster, at de her forslag finder anvendelse.
Vi kan støtte forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Igen og igen bliver man jo rørt over al den omsorg i forbindelse med at sikre aftalesystemet fremover.
Det minder mig lidt om, at Niels Hausgaard på et tidspunkt havde nogle udsendelser i tv, hvor han fortalte om det der med at få tæsk som barn.
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører hr. Hans Kristian Skibby, som nu har sagt, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag, om han er klar over, at han dermed indfører en statsafgift på snevejr.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg synes egentlig, at det her fremsatte lovforslag klart beskriver, hvad der er lagt op til.
Og det er jo bl.a., at de sammenlagte kommuner, som eksempelvis har sat skatten ned fra og med år 2008, vil blive friholdt, hvis andre vil sætte skatten op.
På den her måde sikrer man således, at de kommuner, som ikke har ladet skatten stige, ikke får sanktionerne for, at andre har ladet skatten stige, og samtidig gives der ikke en sanktion for, at nogle af kommunerne frivilligt har valgt at lade skatten falde.
Derfor synes jeg sådan set, at det her lovforslag klart beskriver, hvad der bliver konsekvensen af, at kommuner lader skatten stige eller lader skatten falde.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg ved godt, finansministeren ikke var finansminister sidste sommer, men er han ikke af den opfattelse, at da man sidste sommer indgik den her aftale - hvor der ganske rigtigt, som hr. Rasmus Prehn siger, ikke var tale om noget anlægsloft, men man lagde nogle finansieringsforudsætninger ind, som var de der knap 17 mia. kr. vidste man jo sådan set godt, at der var en situation, hvor man måske nærmede sig noget, der var tæt på en overophedning?
Og havde det derfor ikke i finansministerens øjne været mere fornuftigt, at man så på det tidspunkt havde diskuteret sammen med kommunerne, hvorvidt overførselsretten skulle fjernes?
For det er jo i realiteten det, man har gjort.
Ville det ikke have været mere fornuftigt, at regeringen så der havde taget den diskussion, så man havde kendt vilkårene?
Og synes finansministeren i det hele taget ikke, at det er en god idé, at man kender vilkår og aftalevilkår frem for at få dem bagefter, hvor de kommer som en tyv om natten?
Det er jo nu engang en kendsgerning, at mange af sammenlægningskommunerne - nu er det jo ikke alle, der blev lagt sammen, men mange af dem, der blev lagt sammen - havde meget fokus på sikker drift og måske lidt mindre fokus på at få udført de anlægsbudgetter, der ligger.
Men jeg forstår på finansministeren, at finansministeren nu definerer overførselsadgangen som noget, der betyder, at ja, man må gerne overføre, blot man overfører lige så meget til det næste år.
Det er dog en ny måde at definere overførselsadgang.
Hvis det til enhver tid forudsættes, at man skal overføre lige så meget det næste år, er der ikke længere tale om en overførselsret, så er der tale om en overførselspligt - og det er jo noget helt, helt andet end at have tillid til, at man kan finde ud af det lokalt.
Så ville jeg egentlig også gerne have spurgt om de finanspolitiske virkninger af de øvrige finanslovtiltag i den størrelsesorden, som man klandrer kommunerne for, men lad det nu ligge, hvis bare finansministeren vil svare på den første del.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Det er finansministerens bemærkning om at sætte kul på kedlerne, som jeg synes trænger til lidt uddybning, for som finansministeren beskriver det, ville kommunerne opkræve 1,4 mia. kr. mere i skat end det, de aftalte med finansministeren, og derudover ville de så have nogle udgifter på lidt under 1 mia. kr.
Det sætter da ikke noget fut på nogen kedler.
Det er da sådan set at inddrage penge, der ellers ville være gået til forbrug.
Det er jo kun, fordi regeringen har sit velsignede skattestop og man derefter laver nogle ekstra skattelettelser til befolkningen, at det sætter mere skub i kedlerne.
Jeg synes aldrig, finansministeren kom frem til, hvornår det var noget sludder, jeg havde sagt.
Pointen er jo, at hvis nu kommunerne opkræver 1,4 mia. kr. mere i skat og budgetterer med at bruge noget under 1 mia. kr., så er der jo også et vist rum for den opsparing, som private kunne have foretaget sig.
Nej, sagen er jo bare den, at regeringens synspunkt er, at det er bedre at give penge i form af skattelettelser til den enkelte borger, end det er at lade kommunerne få mulighed for efter aftale med deres egne borgere, deres egne skatteydere, at bruge nogle ekstra penge til at skabe mere velfærd for.
Det er jo en politisk uenighed, og finansministeren har ret i én ting: at så længe vi har det flertal i Folketinget, som vi har nu, så bestemmer finansministeren og de folk, der er enige med ham, men det gør jo ikke de synspunkter, jeg har, til noget sludder; det gør dem bare til nogle andre synspunkter.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Vi har nu fået konstateret, at spørgsmålet om overførsel på anlægssiden stort set kan betragtes, som at man udskyder, altså at man skubber det til det kommende år.
Jeg vil godt lige høre finansministeren om det, der sker med hensyn til driften, for her forholder det sig jo sådan, at i mange moderne kommuner med moderne, lokal økonomistyring har man aftaler helt ud på institutionsniveau, hvor man sikrer, at der kan foretages opsparing, og hvor der er sikker overførsel - og så er der procenter på, hvor meget over, under osv. Jeg har læst det her lovforslag sådan, at det er i konflikt med de her lokale ordninger, fordi disse lokale ordninger ikke er holdt uden for rammen
, og det burde de jo rettelig have været.
Jeg vil gerne se, om vi kan gøre det her færdigt.
Det er sådan, at jeg har mange års kommunal erfaring og har været med til at gennemføre sådan et decentralt økonomistyringssystem.
Og hvert år, når vi sad med vores budgetter og skulle finde besparelser, var der jo nogen, som var fristet til at sige: Vi bliver nødt til at tage det overskud, som nogle af institutionerne har opsparet.
Men vi endte altid med at blive enige om, at første gang vi gjorde det, var vores fremragende system smadret en gang for alle.
Så var vi tilbage i den situation, hvor man brænder pengene af i november og december måned, og så ville vi få i stribevis af tillægsbevillingsansøgninger.
Det, jeg bare vil sikre mig, er, at den situation ikke opstår, fordi man har lavet en lovgivning, hvor man ikke lige har været opmærksom på den risiko her.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Lovforslaget her, L 173, indgår i den justering af aftalesystemet, der skal sikre incitamenter til, at kommunerne lever op til deres ansvar og overholder aftalerne.
Med lovforslag nr. L 173 justeres aftalesystemet for den kommunale økonomi således, at statstilskuddet til kommunerne nedsættes ved forhøjelser af den kommunale skatteudskrivning.
På den måde skabes der et incitament for kommunerne til at overholde økonomiaftalen, samtidig med at skattestoppet vedligeholdes.
Hvis den samlede kommunale skatteudskrivning stiger, vil det kommunale merprovenu blive inddraget gennem en kombination af individuelle og kollektive nedsættelser af bloktilskuddet.
I budgetåret vil den individuelle modregning i bloktilskuddet svare til 75 pct. af den samlede kommunale skatteforhøjelse, og de resterende 25 pct. modregnes i det samlede kommunale bloktilskud.
I året efter budgetåret vil den individuelle modregning være på 50 pct. af merprovenuet af en skatteforhøjelse, og den resterende del af skatteforhøjelsen vil igen blive inddraget for alle kommuner gennem en generel nedsættelse af statstilskuddet til kommunerne.
For de efterfølgende år foretages reguleringen over statstilskuddet samlet for kommunerne under ét.
Skattemekanismen indeholder både et kollektivt og et individuelt incitament til at samarbejde om at overholde skatteaftalen, og jo flere kommuner, der sætter skatten ned, desto mindre bliver den samlede skatteforhøjelse i givet fald og dermed også det beløb, der skal modregnes.
Alle kommunale skattenedsættelser medvirker således til at reducere både den individuelle og den kollektive modregning i bloktilskuddet.
Det er altafgørende for at undgå en overophedning af økonomien, at kommunerne overholder aftalerne.
Kommunernes Landsforening og regeringen kan fortsat indgå aftaler, der giver reale løft i de kommunale udgifter, ligesom den økonomiaftale, som KL og regeringen indgik i juni 2007 og også i andre år og ved andre lejligheder, har givet et realt løft af de kommunale udgifter til velfærdsydelser i bred forstand.
Det er flere gange blevet nævnt som danmarkshistoriens største kommunale budgetter, og det er også det, som vi glædeligvis kan konstatere at vi har nu.
Kommunernes budgetter bliver større år for år.
Det kan der være gode grunde til, og derfor skal de også overholdes.
Venstre støtter også dette forslag om skattemekanismerne.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg kan simpelt hen på ingen måde acceptere præmissen for de spørgsmål, der bliver stillet, og jeg mener også, at jeg helt tydeligt og klart har redegjort for, hvad den konservative holdning er.
Vi er jo et midterparti, der ligger sådan en millimeter til højre, og som sørger for, at balancen i samfundet er korrekt.
Vi har spændt et sikkerhedsnet ud under de svage, dem, der ikke kan klare sig selv, og de skal have de penge, der skal være til det, og så vil vi i øvrigt levere så god en service, som vi nu kan for de penge, der er til rådighed.
Omvendt er vi også nødt til at investere i fremtidig forskning og udvikling, så vi kan bevare et højt niveau som land, så vi kan blive ved med at konkurrere på verdensmarkederne, så vi kan blive ved med at få store skatteindtægter, ikke bare fra skatteyderne, men også fra virksomhederne, og så der bliver så stor en mængde penge til rådighed til velfærd som muligt.