runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Det var dog fantastisk.
Man fremstiller det, som om man har gjort en hel masse.
Jeg forstår, at man fornyer 40 pct. af det danske hospitalsvæsen ved at lave udbygninger her og der.
På Rigshospitalet kunne man måske bygge en altan på, og så har man fornyet hele Rigshospitalet.
Det var sådan set det, jeg kunne forstå at ministeren mente her forleden, da han forklarede sagen i dagbladet Politiken.
Jeg vil godt sige, at regeringen bestemmer økonomien til regionerne.
Sundhedsstyrelsen har fået - som ministeren siger - muskler til at bestemme behandlingsindhold i meget høj grad.
Byggeri af nye hospitaler bestemmes af ekspertpaneler.
Regionerne forestår inden for disse rammer driften af hospitalerne.
Med det, ministeren har sagt her, er det vel afgørende, når vi ser på disse intensivpatienter, at ministeren giver en besked til regionerne, der er i overensstemmelse med det, der er sagt her, nemlig at intensivpatienter kun skal flyttes, hvis det er sådan, at det er af behandlingsmæssige årsager.
Vil ministeren give den besked til regionerne, så de ved, hvad der politisk er meningen her fra stedet?
Det er sådan set afgørende, om ministeren giver den besked.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jeg tror simpelt hen, at hr. Jens Peter Vernersen læser op af spørgsmålet fra Politiken og gør det til mit og måske også Dansk Folkepartis svar.
For jeg er ikke blevet citeret for at have sagt, at det er fuldstændig uproblematisk, at 84 pct. af lægerne ikke giver let og lige adgang ud fra, hvem der er mest syg.
Jeg har faktisk sagt det modsatte, og det kunne man også høre, dengang jeg deltog i TV 2 om aftenen, nemlig at de skal prioritere de mest syge først.
Det var det, der blev sagt; det sagde jeg i TV 2.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Nu er det ikke, hvad det var for et spørgsmål, jeg læste op af Politiken, der er afgørende, men at ministeren siger, at en prioritering, hvor man favoriserer visse patientgrupper frem for andre, og som ikke sker efter sygdommens art, men efter andre ting, er uacceptabel.
Og det synes jeg da også er en besked, der skal ud i det lægelige system.
Det, som der jo også bliver skrevet i den forbindelse, er, at det er en grundlæggende forståelse mellem stat og læger, at der sker en prioritering af patienter, som jeg har beskrevet det her, og at kriterierne er beskrevet som en sortering af patienterne, sådan at det ikke bliver de mest syge, der bliver behandlet først, men at det derimod er andre kriterier, der er afgørende.
Hvis ministeren er helt enig med mig i, at det er uacceptabelt, er ministeren da også nødt til at lade den melding gå ud i sit sundhedsvæsen.
Vil ministeren det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Det er jo fuldstændig det, der er årsagen til, at jeg stiller ministeren spørgsmålene her i dag.
Det er, at ikke bare vi i oppositionen, men den danske befolkning i det hele taget og også regionerne har en helt klar forventning til, at ministeren vil redegøre for, om der er sandhed i det, ministeren tidligere har sagt, i det, regeringen har sagt, og i det, der bliver meldt ud nu.
Jeg stillede også i begyndelsen af februar måned spørgsmålene her fra talerstolen til ministeren.
Det er fuldstændig rigtigt, at ministeren der kom med de samme opgørelser talmæssigt, som ministeren også gør i dag, men når ministeren hævder, at det her vil give en fornyelse af sygehusmassen med 40 pct.s nybygget, og ministeren her står og siger, at de 15 mia. kr. udmønter 20 pct.s nybygning, og at vi så godt nok får 10 eller 15 mia. kr. til på et senere tidspunkt, må jeg spørge: Hvordan i himlens navn får ministeren det til at gå op med de udmeldte 50 pct., som regeringen har været ude at love vælgerne og borgerne i Danmark?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jamen de 25 mia. kr. svarer ikke til de 20 pct., det er de 15 mia. kr.; det var derfor, jeg understregede, at det var fase 1. Så det er ikke rigtigt, hvad hr. Flemming Møller Mortensen siger.
Hr. Flemming Møller Mortensen må lige sætte sig ind i tallene.
Når vi siger fase 1, siger vi 15 mia. kr.
Når vi siger fase 2, har vi sagt 25 mia. kr. - plus regionernes egne.
Tallet på 50 pct. i regeringsgrundlaget er en forventning om, at disse arealer skal fornyes ad åre inden for vores samlede sundhedsvæsen.
Det er ikke noget, man kan relatere i forhold til den ekstraordinært store investering, der sker nu, med de 25 mia. kr. fra Kvalitetsfonden.
Der holder tallet på de 40.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Jeg må jo så sige, at hvis sundhedsministeren nu siger, at det udgør 20 pct., forstår jeg simpelt hen ikke de udmeldinger, sundhedsministeren er kommet med tidligere.
Jeg vil citere det, der er regeringens overordnede politik på området.
Jeg vil bare henlede til regeringsgrundlaget for 2007, hvori det om de 25 mia. kr., som man fra regeringens side nu putter ud i perioden 2009-2018, bliver sagt: »Regeringen forventer, at omtrent halvdelen af de nuværende sygehusetagemeter over de kommende år kan erstattes af nybyggeri.«
Mit spørgsmål skal så allerede her og nu være: Hvordan i himlens navn står det i forhold til det, ministeren nu svarer mig ved at sige, at de 25 mia. kr. vil svare til 20 pct. nybygget areal?
Her er regeringens udsagn, at man vil forny 50 pct., og siden hen har regeringen og også sundhedsministeren været ude at sige, senest ved offentliggørelsen af Erik Juhl-udvalgets rapport, at det vil udmønte 40 pct. renovering, nybyggeri.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jeg kan oplyse, at der i første fase prioriteres otte store somatiske sygehusprojekter, og her medregner jeg endda ikke akutombygningen af Slagelse Sygehus, hvortil der er afsat 300 mio. kr.
De otte sygehuse vil have et skønnet samlet bruttoareal på 1.750.000 m2, svarende til ca. 40 pct. af det samlede somatiske sygehusareal i Danmark, hvilket jeg tidligere har nævnt.
De nye mursten vil udgøre cirka halvdelen af arealet på de otte store somatiske sygehuse, og det vil altså sige, at vi indtil videre vil komme til at stå med ca. 20 pct. nybygget sygehusareal ud af det samlede sygehusareal efter fase ét.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Kan ministeren oplyse, hvor stor en andel af sygehusene der vil være nye, når fase 1 af »Investeringer i en moderne sygehusstruktur« er færdig, hvis man kun medregner helt nye kvadratmeter og ikke den eksisterende del af sygehuset?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Man skal tage de mest syge patienter først.
Men jeg kan godt forstå, at hr. Jens Peter Vernersen afviser det her med at sige, at det er livlig fantasi.
Det var ellers et udmærket, godt og realistisk eksempel, som gik lige ind i hjertekulen på hr. Jens Peter Vernersen.
Men det var nemmere at sige, at det er et urealistisk eksempel.
Nej, det er det ikke, det er faktisk et meget realistisk eksempel.
Og alternativet, hvis ikke vi lader lægerne afgøre det, bliver hr. Jens Peter Vernersens overbureaukratiske diktaturvælde, hvor hr. Jens Peter Vernersen og andre i Folketinget skal bestemme, hvad lægerne skal gøre, så vi hæver dem over enhver form for faglighed.
Det system synes jeg ikke om.
Jeg synes, vi skal lytte til lægerne, som har fagligheden, som har indsigten, og som har øjenkontakten med de mennesker, det handler om, og så tage mit eksempel med den enlige mor først, selv om hendes henvisning kom 20 minutter senere end den arbejdsløse direktørfrues.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Ministeren har en fantastisk livlig fantasi, når han skal opstille scenarier.
Det, det drejer sig om her, er, at af de 84 ortopædkirurger, der er blevet spurgt, favoriserer 83 pct. af dem bestemte områder.
Det har ikke noget med det der tænkte eksempel, som ministeren giver, at gøre, det har intet med det at gøre.
Det har noget at gøre med, at det faktisk er sædvane, når det er sådan, at 83 pct. af de 84 ortopædkirurger, der er blevet spurgt, melder ud: Vi favoriserer bestemte patientgrupper.
Så der er jo ikke noget at sige til, at den borger, der er 70 år og bor ude på Vesterbrogade, har ventet i 400 dage på behandling.
Det medfører i øvrigt også det interessante, at den gennemsnitlige ventetid, der er, for nogle bliver meget, meget længere, når man følger den her prioritering.
Derfor synes jeg, det i forbindelse med et så helt principielt spørgsmål er afgørende, at ministeren også tilkendegiver, at det er helt uacceptabelt.
Det må da være det mindste, der skal ske herfra.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Jeg har fuldstændig tillid til, at lægerne prioriterer de mest syge først.
Lad mig lige prøve at komme med et eksempel, man kan også sige det på en anden måde.
Jeg ved så af andre grunde, at lægerne griner lidt af os, når vi fra politisk side begynder at tale om to nøjagtigt lige syge patienter, for dem kender de ikke, men lad os bare tage det for eksemplets skyld.
Den ene er enlig mor med tre børn, som risikerer at miste sit arbejde, den anden er hjemmegående direktørfrue, som ikke længere kan klare 18 huller på golfbanen.
Er det altafgørende, at direktørfruen behandles først, blot fordi hendes henvisning kom ind 20 minutter tidligere.
Det kan nemlig også have en lægefaglig konsekvens, hvis man ikke går ind og kigger på de sociale konsekvenser.
Der vil jeg ikke lægge afstand til lægegerningen, når de vælger at prioritere den enlige mor først, selv om hendes henvisning kom 20 minutter senere.
Jeg ville synes, at hvis lægerne vurderer det fornuftigt, har jeg ikke grundlag for at lægge afstand til det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-18:
Ministeren siger, at der er foretaget massive investeringer i det offentlige sundhedsvæsen.
Ministeren siger også, at prioriteringer i forhold til den her problemstilling ligger ude i regionerne.
Men ministeren siger så også, at det er regeringen, der fastsætter servicerammen for det samlede sundhedsvæsen, altså er det regeringen, der overordnet set fastsætter kvalitetsniveauet for det nationale niveau, og dermed er det sundhedsministerens ansvar.
I forhold til det helt konkrete omkring intensivpatienter, der bliver flyttet, er alle vi sundhedspolitikere i Danmark fuldstændig klar over, at vi ikke kan dimensionere efter en spidsbelastning.
Men det, vi går efter i dag, er at høre ministerens ambitionsniveau i forhold til det her.
For ministeren har for ganske kort tid siden også orienteret om, at Sundhedsstyrelsen kan pålægge regionerne enten at lukke for en nedlæggelse af sengepladser eller sikre et ordentligt sengepladsniveau, og det er det, vi går efter på det her område.
Kan ministeren ikke sørge for, at Sundhedsstyrelsen får sendt et sådant dekret til regionerne, og så sende pengene med?
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Spørgsmålet går på, at jeg tilsyneladende skulle have givet et løfte om at kigge på afgifterne til virksomheden Fibertex.
Jeg kan nu ikke huske, at jeg har givet et løfte på noget tidspunkt, men jeg kan til gengæld sige, at det er korrekt, at jeg meget tit har drøftet med virksomheden Fibertex, hvorfor de blev afgiftsbelagt af den daværende SR-regering, som de nu engang gjorde, og hvorfor den daværende SR-regering, dengang man oprettede den såkaldte procesliste, ikke tog Fibertex med.
Sagen er, at Fibertex og andre virksomheder med hensyn til såkaldt energiintensitet ligger sådan, at hvis vi skulle tage Fibertex med ind til den lave afgift, der gælder i øjeblikket, ville en stribe andre virksomheder i præcis samme situation kunne komme og stille et berettiget krav om præcis det samme.
Og så ville vi for det første svække incitamenterne til at få energirigtige virksomheder og for det andet få et hul i kassen på et meget, meget stort trecifret millionbeløb, hvis ikke vi fandt andre indtægter til at dække det.
Derfor er sagen med Fibertex den, at de ikke er i samme kategori som de virksomheder, der på proceslisten er klassificeret som værende energiintensive, og derfor er de også blandt de virksomheder, som nu kommer til at mærke, at afgifterne bliver sat op.
Men det er jo hele grundlaget for det spørgsmål, vi lige har haft.
Regeringen ønsker altså en grøn skattereform.
Vi ønsker, at forurenere og energiforbrugere bliver belastet mere, så deres tilskyndelse - deres gulerod - til at spare på energiforbruget og reducere forureningen bliver endnu større.
Det er tankegangen i en grøn skattereform, og det er regeringens tankegang.
Så kan hr. Bjarne Laustsen redegøre for Socialdemokratiets tankegang, hvis man er uenig i, at forurenere og energiforbrugere skal betale.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Mener ministeren, at han nu har opfyldt sit løfte om at se på virksomheden Fibertex' afgiftsbelastning, nu hvor firmaet skal betale 5 mio. kr. mere pr. år som følge af regeringens nye skattepakke, hvorved deres konkurrencesituation bliver forværret betydelig, da de næsten eksporterer 100 pct.?
For et par år siden lovede ministeren at se på afgiftsbelastningen af Fibertex' energiforbrug.
Det ser ud til at være sket, da firmaet nu skal betale 5 mio. kr. mere pr. år, som følge af regeringens nye skattepakke.
Dermed bliver deres konkurrencesituation forværret betydelig, da de næsten eksporterer 100 pct.
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Det her er en alvorlig situation for den konkrete virksomhed og for de konkrete ansatte i virksomheden.
Hvis ikke den var så alvorlig, ville jeg nu alligevel trække lidt på smilebåndet over at skulle stå og høre på, at vi nu er for hårde i vores belastning af energiforbrugere og miljøsvin.
Nu har jeg måttet lægge øre til talrige eksempler fra partikolleger til hr. Bjarne Laustsen, der har sagt, at vi slet ikke er gået langt nok.
Når man så ser den konkrete effekt af at gå dertil, hvor regeringen er gået og ikke længere, så kommer hr. Bjarne Laustsen og siger, at det slet ikke var dem, vi mente, det var ikke dem, der var kendetegnende.
Hvis ikke det her var alvorligt for nogle konkrete menneskers arbejdsplads, ville det være lidt sjovt at høre den dobbelttydighed og det hykleri, der ligger i spørgsmålet.
Sagen er jo, at den her virksomhed som mange andre har gjort en fremragende indsats for at reducere energibelastningen, men er stadig væk meget energitung, og hvis ikke de, der bruger energien, skal betale, hvem skal så?
Ja, så skal vi andre betale for oprydningen efterfølgende.
Derfor skal vi finde en balance mellem at pålægge afgift for dem, der forurener og bruger meget energi, og så skal vi naturligvis sørge for, at der også er en god konkurrenceevne, der gør, at virksomhederne og ikke mindst arbejdspladserne bliver i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Kan ministeren ikke bare svare på det?
Så deres konkurrencesituation bliver forværret.
De her tal, jeg har, siger noget om, at branchen har haft svære vilkår, også fordi de har investeret i netop det, ministeren siger.
Dioxin osv. renser de for, de har investeret 275 mio. kr. i det her.
Skal det forstås sådan, at ministeren synes, at folkene i de her virksomheder er nogle slendrianer, der ikke har gjort noget for at nedbringe deres energiforbrug, udledning osv. osv.?
Min opfattelse er, at det er toptrimmede virksomheder, der har gjort, hvad de kunne.
Det er ikke sikkert, at det er nok, og det kan godt være, at der kan gøres mere, men jeg synes, de skal have den cadeau, at de har gjort noget.
De har overskud på 24-25 mio. kr., og det, man lægger op til her, er afgifter for 30-35 mio. kr.
Det var bl.a. det argument, gartnerne kom med, nemlig at man ville lægge mere afgift på, end de havde haft i overskud, og derfor frafaldt man det.
Er det ikke sådan i den her situation, at deres konkurrencesituation alt andet lige bliver strengt forværret af de afgifter, de bliver påført?
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Jeg tror nok, at spørgeren vil få tilgivelse af formanden, hvis spørgeren ville svare på nogle af de spørgsmål, jeg rejste.
Jeg tror ikke, det er sådan, at spørgeren vil blive frataget ordet.
For det kunne være rart at vide, om Socialdemokratiet har skiftet holdning og nu ikke længere ønsker, at forurening skal beskattes hårdere, eller om det bare er - som jeg går ud fra - hr. Bjarne Laustsen, der ikke helt er i tråd med sit partis politik på det her område.
Regeringens overordnede holdning til hele skattereformen er, at vi faktisk styrker dansk erhvervslivs konkurrenceevne ved at sænke skatten på arbejde.
Til gengæld for det kommer erhvervslivet til at betale en del af regningen, fordi vi hæver afgifterne på forurening, vi hæver afgifterne på energiforbrug.
Nu er vi i en høringsfase, og jeg tror, at der i den høringsfase kommer nogle bud fra virksomheder, der bliver særlig hårdt ramt eller andet, og der må vi så se på, hvilke muligheder der er inden for den ramme, der hedder EU's statsstøtteregulativ, og på, hvad vi så kan gøre for at hjælpe dem.
For vi har ingen intention om at jage arbejdspladser ud af landet, men vi har en intention om at beskatte forurening og energiforbrug hårdere.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Nu er det jo en ærlig sag at begå en fejl, og det var det, jeg kom til lige før.
Det er selvfølgelig også for skatteministeren en ærlig sag at begå nogle fejl.
Det her er jo noget, regeringen laver, og det er jo undertegnede, der har spurgt skatteministeren i dag, for Folketingets forretningsorden giver jo ikke mulighed for, at en minister kan spørge udvalgte folketingsmedlemmer om, hvad de mener i en given sag.
Det kunne være, det var meget smart, men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Det er jo, fordi regeringen har sagt, at de vil kigge på de her sager, og nu kommer der så ekstra afgifter på.
Jeg kan jo se, at der en lang række virksomheder, der er blevet fritaget.
Landbruget er på væsentlige områder blevet fritaget i forhold til udspil osv.
Det gælder også for andre erhverv, at der er virksomheder, der er blevet fritaget.
Det, der jo er interessant her, er, hvordan de her virksomheder - nu taler vi så om fiskemelsfabrikkerne - skal klare sig.
De er i konkurrence med andre lande, hvor den her afgift ikke bliver lagt på.
Problemstillingen er for så vidt den samme.
De kan kun gå tilbage til erhvervet og sige: I, der leverer fisken, som vi bruger til at lave fiskemel af, får nogle færre kroner.
Det drejer sig også om yderområderne.
Fiskeriet er meget hårdt ramt, og derfor hænger det sammen med, hvordan arbejdspladserne skal være i fremtiden.
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Nu tror jeg, hr. Bjarne Laustsen er faret vild i sine egne spørgsmål.
Vi er i gang med spørgsmål nr. 5, hvor hr. Bjarne Laustsen skriver, at den øgede belastning bliver på 35 mio. kr.
De 5 mio. kr., der er nævnt, optræder i spørgsmål nr. 6, og det kommer der svar på lige om lidt.
Jeg tror også, hr. Bjarne Laustsen er faret vild i sit partis politik.
Det er faktisk det, skatteaftalen lægger op til, nemlig at sænke skatten på arbejde og gøre det dyrere at forurene, og en konsekvens af at gøre det dyrere at forurene er altså, at de virksomheder, som forurener, kommer til at betale.
Jeg har indtil nu haft opfattelsen af, at Socialdemokratiet er enigt i, at det skal være dyrere at forurene, og jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen bare er kommet på tværs af sit eget parti, og at det ikke er partiet, der har skiftet holdning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Det er jo ikke bare principielt, at tingene bestemmes i Folketinget og af et flertal i Folketinget; sådan er det jo.
Det er regeringen sammen med Folketinget, der sætter rammerne for, hvordan vi vil have vores sundhedsvæsen.
Men det er nu altså sådan, at driftsopgaven er henlagt til nogle regioner, som vel rundt regnet har 90 mia. kr. at lave sundhed for totalt set, og det tal bliver større og større.
Så giver jeg ikke så meget for de der tal, som hr. Jens Peter Vernersen kommer med, i forhold til andre lande omkring os, for de her sundhedsudgiftsstigningstal kan ikke altid sammenlignes på tværs af landegrænser, fordi der er udgifter, som i Danmark eksempelvis ligger ovre i Velfærdsministeriet, men som i andre lande ligger inde under sundhedsministerierne og sundhedsområderne, og derfor er de ikke direkte sammenlignelige.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Jeg takker for svaret, men hvis den ligning skal gå op, går jeg også ud fra, at skatteministeren synes, det er rimeligt, at der er nogle arbejdspladser, hvor medarbejderne får noget mere med hjem, fordi skatten sættes ned, som bare forsvinder, fordi man laver om på tingene, så det bliver dyrere for erhvervslivet.
Det, der rent faktisk er tilfældet her, er, at næsten 100 pct. af virksomhedens produkter går til eksport, og hvis producenterne i de lande, den konkurrerer med, ikke lægger den samme afgift på, opstår der jo en helt anden konkurrencesituation.
Det er jo en sag, der har været vældig politisk bevågenhed om, og vi to har jo haft lejlighed til at diskutere den tidligere her i Folketingssalen.
Her var argumentet, at de helt urimelige afgifter, der er lagt på, blev lagt på i forbindelse med pinsepakken, og det lovede ministeren at se på.
Det har han så gjort, og det har ført til, at der nu kommer 5 mio. kr. ekstra oveni.
Jeg ved jo udmærket, at forskellige politikere har sagt, at det er alt for galt, at den virksomhed skal pålægges så store afgifter, så derfor vil jeg spørge, om det en fremstrakt hånd, når ministeren siger: Vi lytter til de indsigelser, der kommer.
Vil man fjerne de afgifter, hvis det kommer til at koste arbejdspladser, som virksomheden påstår det vil gøre?
Jamen jeg synes jo, at skatteministeren taler udenom, og at det er en gang hykleri fra ende til anden.
Altså, vi kan jo alle sammen huske, da den gamle SR-regering lavede pinsepakken.
Da sagde de, som har magten nu: Lige så snart vi kommer til, laver vi det om.
Argumentet for ikke at lave det om midt i perioden var jo, at det lige skulle undersøges, og der skulle komme nogle ting osv.
Det vil jo sige, at den nuværende skatteminister nu indrømmer, at det, den tidligere SR-regering gjorde, var meget klogt.
Ud over det tager man lige og lægger 5 mio. kr. oveni.
Det, man skal forholde sig til her, er jo, om forureneren skal betale.
Jamen ud over at de bruger meget energi - og det bruger de simpelt hen i den proces - synes skatteministeren så, at den type produktion, som de har på Fibertex i Aalborg, i det hele taget skal være i landet?
Skal den ud, fordi den bruger meget energi?
Jeg tror, at det er mere end 99 pct. af det, de laver, der går til eksport.
Det kan sagtens laves et andet sted, selvfølgelig kan det det, men så er der altså nogle, der mangler arbejdspladser, og så får de heller ingen skattelettelser.
Altså, jeg synes, at vi bliver nødt til at forholde os til det her.
Jeg synes, det er fint, at skatteministeren rejser sig her og siger, at det, regeringen vil, er, at man gerne vil være grøn.
Ja, på nogle punkter måske.
Der kunne måske også skaffes mere energivenlig strøm til Fibertex, der var CO2-neutral.
Altså, det er jo en kendt sag, at regeringen har syltet vindmølleudbygningen i Danmark i de seneste 7 år.
Jeg synes, at der har været masser af muligheder, men man har altså ikke gjort andet end at øge belastningen.
Skal den her virksomhed være her også i fremtiden, eller skal den bare lukke, fordi den bruger meget energi?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Det er muligt, ministeren fastholder, at det altså er regionerne, der har ansvaret, men efter de oplysninger, vi har, er det jo sådan, at man i Danmark bruger mindre på sundhedsvæsenet, end man gør i landene omkring os - relativt set.
Man bruger mindre.
Jes Søgaard, Dansk Sundhedsinstitut, har sagt, at vi bruger mindre på sundhedsvæsenet end vore nabolande - betydelig mindre faktisk.
Og det er sikkert årsagen til det.
Det er da også væsentligt at få afklaret.
Sådan er det jo efter den lov, vi har i dag om fordeling af økonomi og ansvar: Regionerne er driftsherrer, men politikken bestemmes principielt af regeringen og et flertal her i Folketinget.
Det er dem, som principielt bestemmer: Hvor meget skal der være til rådighed, hvor stor en økonomi skal de have?
Selvfølgelig har man fået flere penge.
Alt andet ville være fuldstændig tosset, selvfølgelig har man det, men har man fået nok?
Er problemerne tilstrækkeligt løst?