runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Det er i grunden meget underholdende at skulle stå i Folketingssalen og høre en ordfører fra Dansk Folkeparti benytte EU som argumentation.
Det synes jeg er pudsigt, især fordi Tøndermarsken jo er et af de områder, som EU også har interesseret sig utrolig meget for, fordi man altså ikke nødvendigvis synes, at Danmark har gjort det så godt, som Danmark kunne.
Men i forhold til en prioritering, altså bare lige for få det slået fast en gang for alle: Det, som hr. Jørn Dohrmann siger, er altså, at Dansk Folkeparti ikke mener, at Tøndermarsken er et område af en sådan værdi, at man skal gå ind og prioritere det med offentlige, statslige midler.
Kan ordføreren ikke lige bekræfte det?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-21:
Nu ved hr. Benny Engelbrecht jo godt, at der ikke findes en facitliste over, hvordan det skal se ud, når man skal give støtte til et område.
Det er jo sådan, at man går ind og vurderer hvert eneste område og projekt og ser, om det her giver mening at lave noget naturgenopretning.
Det kan være til gavn for fuglene eller fiskene, eller hvad det er, man nu ønsker at tilgodese i det enkelte projekt.
Så der er masser af muligheder, og vi har netop i flere omgange afsat en miljømilliard, hvor det er sådan, at vi går ud og hjælper i de her områder.
Jeg må bare sige, at de penge jo netop er kommet ud i de her lokalsamfund, de er netop kommet ud til naturprojekter til gavn for fuglene, for fiskene, og med midler bl.a. også fra EU kan man så få meget mere ud af de her penge.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-21:
Da mit partis ordfører, fru Bente Dahl, ikke kan være til stede, skal jeg på mit partis vegne gøre den bemærkning, at vi har stor sympati for forslaget, at vi synes, det er et godt forslag, og at vi finder, at udviklingen for nogle fuglearter i området er foruroligende, og synes, det er en god idé at få udarbejdet en forundersøgelse af Tøndermarskens fremtid. Med disse bemærkninger vil jeg anbefale beslutningsforslaget, som selvfølgelig skal igennem en udvalgsbehandling.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Det er jo fremragende.
Venstre vil nøjagtig det samme som Socialdemokraterne vil – nøjagtig de samme naturområder, nøjagtig den samme handlingsindsats – men vil det ikke via en fredning, for det koster penge.
Med andre ord er det, som Tønders borgere kan imødese, og det kan de så være glade for, at de får nøjagtig de samme mål, de skal leve op til, med en Venstre ledet regering, som de ville få med en socialdemokratisk ledet regering.
Forskellen er blot den, at Socialdemokraterne betaler for den natur, der skal være, og det vil en borgerlig regering ikke.
Det er da et meget klart valg.
Jeg synes ærlig talt, at det er ganske udmærket, at borgerne i Tønder også kan få det at vide.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Jeg kan forstå på hr. Benny Engelbrecht, at han er i gang med at trække forslaget om fredning tilbage, for det, hr. Benny Engelbrecht siger, er jo det, som jeg siger i lidt mere overordnede vendinger, nemlig at vi gerne vil sikre naturen, og at vi gerne vil sikre, at lokalbefolkningen er med til at bevare og videreudvikle naturen.
På en lang række af de punkter, som hr. Benny Engelbrecht nævner, er det jo nogle af de initiativer, man kan drøfte i fællesskab, hvis vi sætter os sammen og bliver enige om, at der skal gøres noget, som ikke er fredning, men som er at bevare og videreudvikle området.
Der er bare det, at sagen blokeres af, at Socialdemokratiet så entydigt satser på en fredning.
Men hvis det var en åbning til et samarbejde om det her bagefter, er Venstre altid villig – og det ved jeg også at regeringen er – til at drøfte sagerne med Socialdemokratiet, men ofte forlader Socialdemokratiet jo forhandlingerne.
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
Jamen jeg er sådan set ikke enig i den præmis, der hele tiden bliver lagt på, om, at vi ikke har opnået noget som helst resultat.
Jeg er i øvrigt enig i, at der er blevet brugt rigtig mange penge på det her, og jeg synes jo, det er en mærkelig tanke, at de her 80 mio. kr., som indtil videre bare sådan skulle være blevet hældt ud af vinduet i forbindelse med Tøndermarskloven, ikke skulle have skabt noget som helst resultat.
Altså, hvis vi går tilbage historisk set og ser på, hvad det egentlig var for et område, hvad det var, man gjorde, og hvad det var for nogle resultater, man skabte, har jeg al mulig god grund til at tro på, at man lige præcis, fordi man betaler digelaget 1 mio. kr. om året for at drive det her bevandingssystem, med det initiativ her nu også kommer til at skabe de resultater, som vi sådan set alle sammen er enige om at vi gerne vil se i forhold til engfuglene.
Per Clausen (EL), 2010-05-21:
Nej, det har miljøministeren nu ikke helt ret i.
Altså, jeg har mindst to-tre gange til den tidligere miljøminister sagt, at jeg syntes, at det lød rigtig godt, at han ville få en aftale med Tønders borgmester, hvis den bare kunne holde.
Den kunne ikke holde.
Han kunne ikke få nogen aftale.
Hvis han fik en aftale, tilfredsstillede den i hvert fald ikke lodsejernes krav.
Er problemet ikke, at miljøministeren ikke engang kan forsikre os om, at man vil gøre det, som er det bedste med hensyn til at sikre, at fuglene får bedre vilkår, fordi miljøministeren stadig væk baserer sig på midlertidige aftaler med lodsejerne i stedet for ligesom at sige, at nu kommer vi ud af det problem en gang for alle, får klaret reglerne, og så får de den erstatning, de skal have.
Formentlig vil det være billigere for staten, for det, vi har set, er, at lodsejerne jo med jævne mellemrum ligesom siger, at det, de har fået, er for lidt, de er nødt til at have mere.
Det har kostet ganske meget ikke at opnå nogen resultater i de seneste år.
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
Hr. Per Clausen ved lige så vel som jeg, at det er svært at spå, navnlig om fremtiden.
Men det, jeg jo konkret står og siger i dag, er, at vi lige præcis med det initiativ med bevandingen har et virkemiddel her, som vi har en klar tro på vil gøre det mere attraktivt for engfuglene at søge dertil, så jeg synes, at det er et vigtigt initiativ.
Man kan jo altid have lyst til at stille spørgsmål tilbage, for jeg er godt klar over, at oppositionen her sidder meget fastlåst i et billede af, at det her kun kan løses med sådan en statisk fredning.
Der er det, jeg fortæller, hvordan det her i samspil rent faktisk har skabt resultater.
Det er de resultater, jeg også tror vi kommer til at se fremadrettet.
Per Clausen (EL), 2010-05-21:
Fortiden er jo belyst igennem en række samråd med ministerens forgænger, en yderst kedelig historie, hvor man selvfølgelig godt kan sige, at miljøministeren brugte tid på både at være i samråd og på at holde møder med Tønders borgmester, uden at det hjalp noget som helst.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre om, er det, ministeren nu siger, om, at de deltal, hun er nået frem til, vil sikre, at der sker en øgning i fuglebestanden i det her område.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Jeg kan ikke forstå, at det skulle være nødvendigt for ministeren at tro noget som helst.
Der er lavet undersøgelse på undersøgelse, som viser, at situationen ser meget, meget alvorlig ud for Tøndermarsken, for engfuglene i Tøndermarsken.
Det er det, jeg beder ministeren om at forholde sig til.
Det er sket på bare 20 år.
Det sidste par år er det eskaleret, og hvorfor er det eskaleret?
Fordi miljøministerens forgænger har siddet ovre i ministeriet og snorksovet, mens ordningerne er smuldret nede i Tøndermarsken.
Det er typisk baseret på denne regerings frivillige aftaler, som ikke holder, som er kortvarige, og som ikke giver nogen løsning.
Det betyder, at vi nu altså står og har mistet 80 pct. af fuglene i Tøndermarsken.
Det synes jeg da ikke man kan sige
ser særlig kønt ud.
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
Det er jeg sådan set ikke uenig i i forhold til engfuglene.
Det er også lige præcis dem, jeg redegør for.
Jeg fremlægger også en helt konkret plan for det her netop med bevandingen, som jeg tror i høj grad vil hjælpe.
Jeg tror ikke, at det lige præcis vil afhjælpe engfuglenes problem, hvis man laver det her – som jeg nævnte – som en statisk fredning.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man så at sige er meget i kontakt med området hele tiden.
Det, jeg også gør, er, at jeg ikke kun ensidigt ser på engfuglene.
Jeg ser sådan set på helheden.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Ministeren siger, at der bliver tegnet et misvisende billede.
Situationen er jo den, at fire ud af fem fugle er forsvundet på 20 år.
Hvordan kan man så sige, at det da egentlig går meget godt i Tøndermarsken?
Fire ud af fem fugle er forsvundet.
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
Jeg synes jo i virkeligheden, at det ville klæde også fru Mette Gjerskov at se på helheden i Tøndermarsken og ikke kun ensidigt se på engfuglene, for tilbagegangen for engfuglene har jeg fuldstændig erkendt.
Jeg har også redegjort for, hvordan vi netop kan gøre noget ved lige præcis det konkrete problem.
Men når man bliver ved med at holde fast i et billede af en naturmassakre, må jeg bare protestere og netop forklare, hvad det er, der er sket i forbindelse med Tøndermarskloven, og hvad det er for et unikt naturområde, som vi taler om.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om den nye aftale om, at der skal vand på tidligere.
Det er jo et godt initiativ, men som jeg ser det, er det bare ikke nok, for der er også et væsentligt spørgsmål om vandstandshøjden.
Ifølge miljøministerens egen glimrende handlingsplan for truede engfugle fra 2005 må grundvandsstanden nemlig højst være 10-30 cm under jordoverfladen i maj og i første halvdel af juni, hvis vi skal have engfuglene til at yngle der.
Så hvis vi skal efterleve handlingsplanen for truede engfugle, skal vandstanden altså være meget højere i Tøndermarsken, end den er i dag, måske 0,5 m højere.
Hvor er initiativerne i forhold til at få vandstandshøjden op?
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
Nu går vi meget ind i teknikken her i forhold til vandstand og vandhøjder osv.
En ting, som det i hvert fald er vigtigt at sige, er, at jeg tror meget på, at vi netop skal arbejde meget, meget målrettet med den her bevanding, så vi sikrer de bedste vilkår for engfuglene.
Det er sådan set det, hele initiativet går ud på.
Vi kan godt have en eller anden meget teknisk diskussion nu om vandhøjder på 30 cm og det ene og det andet, men jeg vil sige, at hr. Benny Engelbrecht er meget velkommen til at stille et teknisk spørgsmål via udvalget.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Jeg kan forstå på hr. Eyvind Vesselbo, at vi ikke kan blive enige om værktøjet til at opnå resultater, men kan vi så blive enige om målene?
Kan vi blive enige om, at naturhensynet er vigtigt?
Kan vi blive enige om, at der skal mere vand og højere vandstand, og at dyrene skal senere på græs, så de ikke træder fuglereder ned – jeg beskylder nemlig ikke hr. Eyvind Vesselbo for at gøre det selv, det vil jeg godt slå fast her – så vi når frem til det mål, at der rent faktisk kommer flere fugle?
Er vi enige om de målsætninger?
Siger hr. Eyvind Vesselbo, at han mener, at det her skal opnås via lokalbefolkningen selv, at de bare ikke skal have en fair kompensation for det, at de selv skal betale for det?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Som jeg sagde før, mener jeg ikke, at man kan lovgive sig til, at der kommer flere fugle.
Det er jo altså heller ikke regeringens medlemmer, som går hen og træder fuglene ned.
Det er jo det slid, der er på området, den påvirkning, som er på området, og som jeg nu forstår fru Mette Gjerskov gerne vil være med til at gøre noget ved sammen med lokalbefolkningen.
Så er det bare, jeg siger, at det er det, vi skal samle os om, og ikke en eller anden fredning.
Jeg ved udmærket godt, at der i forvejen er fredning i en del af området, men denne kombination af, at man har fredet det, der er helt specielt i den sydlige del, samtidig med at man videreudvikler naturhensynene i den øvrige del, mener jeg er en fremragende måde, især når man gør det sammen med dem, der bor i området.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Venstres ordfører lyder, som om vi vil komme som en tyv i natten og frede et område.
Altså, Venstres ordfører er vel klar over, at området er fredet i forvejen?
Det, vi taler om her, er en yderligere fredning, fordi der er behov for en opstramning på det her.
Når vi ser, hvordan situationen er med fuglelivet i Tøndermarsken, kan vi se, at der er brug for en opstramning.
Men der er også brug for, at man tager lodsejerne og lokalområdet alvorligt.
Derfor er vi faktisk parate til at sige, at så må der gives den erstatning, der skal til, for at vi sikrer, at de 80 mio. kr., vi allerede har brugt i Tøndermarsken, ikke bare er hældt ud af vinduet.
Så på den måde er situationen da bedre, end den kunne have været.
Men jeg vil sige til Venstres ordfører, at fire ud af fem fugle simpelt hen ikke er godt nok for de frivillige ordninger.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Jeg vil nu alligevel hævde, at de frivillige ordninger virker.
Det er jo ikke sådan, at løsningen er at frede området, for man kan ikke lovgive sig til flere fugle eller flere fisk eller mere natur.
Det kan man ikke lovgive sig til.
Det, man kan gøre, er, at man kan lave rammerne, men i rammerne mener jeg der skal indgå det værktøj, at det er de lokale folk, folk i lokalområdet, som er med til at fastholde og udvikle det her område som et helt specielt naturområde.
Så denne passive indsats, som man gør ved at frede området, mener jeg ikke de har fortjent i Tøndermarsken.
De har fortjent at blive taget alvorligt og blive inddraget, og det forstår jeg så også at fru Mette Gjerskov og Socialdemokratiet gerne vil, og så er det jo det, vi skal satse på.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-21:
Venstres ordfører siger, at de frivillige ordninger har fungeret glimrende.
Regeringen har haft 10 år til at få de frivillige ordninger til at fungere, og de fungerer ikke.
Når vi står i dag med kun en ud af fem fugle tilbage, er det, fordi ordningerne ikke fungerer.
Jeg er meget enig i, at lodsejerne skal inddrages.
En fredning betyder ikke, at man ikke kan have dyr f.eks. i Tøndermarsken, at man ikke kan drive Tøndermarsken landbrugsmæssigt, men det skal være på naturens præmisser.
Det ved Venstres ordfører, vi har drøftet det her før, og alligevel står han her og himler op om frivillige ordninger, der ikke virker.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-05-21:
Der har her på det sidste været en række beslutningsforslag, som egentlig har været meget positive og har vist, at Socialdemokratiet nu er ved at være med på vognen i en aktiv naturog miljøpolitik.
Det er jo også prisværdigt, at man fra Socialdemokratiets side nu sætter fokus på at bevare naturen i Tøndermarsken.
Det er prisværdigt, at man har interesse for at gøre noget for naturen og har interesse for at bevare et naturområde som Tøndermarsken, som jo er noget helt specielt og unikt, men den måde, som Socialdemokratiet vil gøre det på, er vi ikke enige i.
Vi mener faktisk, at der er gjort en lang række tiltag, som ministeren jo nævnte i sin tale, men at arbejde videre på at frede området er jo ikke den vej, som løser de problemer, der vitterlig er i Tøndermarsken.
Jeg synes ikke, der skal lægges skjul på, at der har været en stærk påvirkning af området, som må betyde noget for naturen og miljøet, og derfor er det jo prisværdigt, at man stiller sådan et forslag for at gøre noget for at forbedre de vilkår.
Men værktøjet til at gøre det med er forkert, det er ikke fredning, for jeg mener ikke, at vi her i Folketinget skal bestemme i den her sammenhæng, hvad man skal gøre i et lokalområde.
Det har jo fungeret glimrende med de frivillige ordninger, som er i øjeblikket, og dem synes jeg bare man skal arbejde videre på.
Man kan jo bare nævne alle de initiativer, som er taget i et lokalområde, og som også er taget på grund af rammerne, der er lagt fra centralt hold her.
Men det at gå ind og lave en fredning, hvor man herinde på Christiansborg kloger sig på, hvordan situationen skal være i det område, mener jeg faktisk er en helt forkert vej at gå.
Det, som det drejer sig om her, er jo fortsat at give borgerne i området, lokalbefolkningen, et ejerskab til det, der skal ske i området.
Det gør man ikke ved at frede det.
Så må jeg igen her sige, at sådan som jeg læser forslaget, er der åbenbart ingen grænser for, hvor mange penge Socialdemokratiet vil bruge på det.
Det kan være, de bliver afsat.
Det kan også være, de har været afsat, men det er så et spørgsmål.
Men det har jeg nok også givet udtryk for nogle gange.
Derfor kan der ikke være tvivl om, at Venstre ikke kan støtte forslaget, men vi vil gerne sammen med Socialdemokratiet være med til at finde nogle gode, konstruktive løsninger til at forbedre vilkårene i Tøndermarsken for både dyr og planter og mennesker.
Karen Ellemann (V), 2010-05-21:
I forhold til diskussionen om de anbefalinger, for det er jo også nogle anbefalinger fra DMU's rapport, vil jeg sige, at jeg også har noteret mig de anbefalinger, de er kommet med.
Og til det her med udbinding af dyrene – jeg går ud fra, at det er det, hr. Benny Engelbrecht spørger til – vil jeg altså sige, at der igen på grund af områdets meget særlige beskaffenhed, og fordi dyrene kommer langvejs fra og fra mange forskellige bedrifter, jo ikke har været tradition for græsningsfællesskaber i marsken.
Men det kan man jo forsøge sig med, og det er også på en eller anden måde en måde at imødekomme DMU's anbefalinger på.
Så jeg vil da ikke fuldstændig blankt afvise, at det i hvert fald også er noget, vi kan kigge nærmere på.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-21:
Ja, undskyld, at jeg stiller nogle spørgsmål, som er relevante for Tøndermarsken.
Jeg vil dog sige, at jeg i hvert fald på ét punkt gerne mere generelt vil anerkende og rose ministeren, nemlig idet ministeren jo i sin tale erkender, at MVJ-ordningen, den frivillige ordning, er en mindre succes.
Det vil jeg nok vove at påstå er en underdrivelse, men ikke desto mindre kan vi da i hvert fald sagtens blive enige om, at det ikke har været det mest fremmende.
Der er dog et andet spørgsmål, som også er ret så væsentligt i forhold til marsken, og som ikke kun handler om vand, nemlig hvor tidligt kreaturerne kommer på græs.
Vil ministeren også være med til at tage initiativer, i forhold til hvor tidligt dyrene kommer på græs i området?
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Jamen vi taler jo ikke om, at vi ikke kan være det bekendt.
Det er slet ikke det, det her handler om.
Det handler om, hvorvidt Danmarks forhandlingsmuligheder bliver svækket i de kommende måneder, hvis der nu sker en nedskæring af vores egen ulandsbistand.
Jeg er glad for, at ministeren også er villig til at fortsætte kampagnen i EU for det.
Men hvordan har ministeren selv tænkt sig at gå ind i det her, for han henviste jo rent faktisk bare til vores FN-ambassadør?
Han gør sit arbejde, og jeg er sikker på, at han gør sit arbejde godt.
Men hvad har ministeren selv tænkt sig at gøre i forberedelserne?
Det andet er: Kunne man måske her til sidst få den indrømmelse fra udviklingsministeren, at det, hvis der bliver skåret milliardbeløb, vil svække Danmarks muligheder for at presse en god løsning igennem i september?
Søren Pind (V), 2010-05-21:
Lad mig for det første sige, at jeg ikke skal lægge skjul på, at forhandlingssituationen er svær.
Det her er en svær opgave.
Men jeg kan også garantere, at vi gør alt, hvad der er menneskeligt muligt for at få det bedst mulige resultat ud af det.
Derfor har jeg rejst det over for FN's generalsekretær, jeg har rejst det over for EU's udviklingskommissær, jeg har været til møder i EU i den forbindelse, og i det hele taget presser vi på i alle de internationale fora, hvor vi optræder, og samtidig gør Udenrigsministeriet et stort arbejde for, at det her skal blive vellykket, men selvfølgelig er det svært.
Dernæst hvad angår de 0,7 pct.: Uanset hvad, så har Danmark ikke noget at skamme sig over i relation til, at vi er blandt de fem lande i verden, der bidrager mest, og derfor vil Danmark altid kunne føre en kampagne, også over for de EU-lande, der slet ikke er i nærheden af at nå det mål, for, at de selvfølgelig skal leve op til, hvad de selv har underskrevet.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-21:
Jeg har svært ved at forstå logikken i det her, for nu har vi gang på gang hørt både statsministeren og finansministeren forklare os, at det her land naturligvis også lider under den økonomiske krise, men vi har et langt bedre udgangspunkt, hedder det.
Vi har en langt bedre sokkel under vores økonomi end de lande, som vi sammenligner os med.
Hvordan skal Danmark bevare sin troværdighed, hvis vi også glider på det her område?
Det er det, som jeg synes giver et kæmpe problem her.
Vi har jo altid været rollemodel.
Jeg synes, at det er lidt af et svigt af den rolle, som Danmark hidtil har haft.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Regeringen har jo sagt med det nye arbejdsprogram, at man ikke vil tilføre nye midler til udviklingsbistand.
Der står klart i det, at man giver 15,3 mia. kr. og hvis BNI falder, vil man løfte det op til 0,8.
Det er rigtigt, at det er en ændring fra det, der tidligere har stået i det regeringsgrundlag, som gjaldt for regeringen inden den finansielle krise.
Der stod der, at man ville øge udviklingsbistanden gradvis over en årrække.
Hvorfor har man lavet den ændring?
Det har man, fordi der er en ændret økonomisk situation, og fordi vi i Venstre og i regeringen er ansvarlige partier, der ønsker, at der skal være balance mellem indtægter og udgifter i statens finanser.
Så kan vi tage en politisk diskussion om, hvor man skal finde pengene henne.
Der har regeringen så sagt, at det går vi fordomsfrit ind i med de partier, der gerne vil diskutere det.
Der pågår en diskussion i øjeblikket.
Jeg kan ikke stå her og love, hvad der vil ske i forhold til udviklingsbistand.
Jeg kan heller ikke forholde mig til det – det vil være ligesom at spå i en krystalkugle – men blot sige, at regeringens udgangspunkt er det, der står i arbejdsprogrammet.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-21:
Nu blev jeg faktisk lidt desorienteret, for var det, hr. Karsten Lauritzen sagde lige her, i virkeligheden en bekræftelse på, at man ikke vil leve op til løfterne om, at ulandsbistanden skal stige?
Jeg er jo helt enig med hr. Karsten Lauritzen i, at tempoet må skrues op, hvis vi overhovedet skal komme i nærheden af at nå disse 2015-mål, men hvis tempoet skal skrues op, må det jo også handle om midler, og jeg ved ikke, om det, hr. Karsten Lauritzen sagde, var, at lige nu kan vi ikke tilføre yderligere midler.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Det ærlige svar til hr. Steen Gade er, at vi har underskud på statens finanser.
Der skal findes 24 mia. kr. Der er overtræk.
Det mål har regeringen sat sig, og regeringen har også sagt, at alt er i spil.
Så forhandles der.
Det er forklaringen på, at besparelser på udviklingsbistanden måske kan komme på tale.
Det står ikke øverst på vores ønskeseddel, men jeg kan jo ikke stå her og spekulere i, hvad resultatet bliver af de forhandlinger, som pågår i øjeblikket.
Så kan jeg bare som en lille polemisk bemærkning sige, at jeg synes, det er tankevækkende at læse Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiets »En Fair Løsning«.
Der står jo på en af de sidste sider om alle de ting, som Socialdemokratiet og SF har lovet her i Folketingssalen – alle de løfter, man har givet, ikke blot til verdens fattigste, men også til alle andre – at finansieringen til dem må afvente den økonomiske situation, når Socialdemokratiet og SF kommer til; dem forholder man sig ikke til i planen.
Det er jo mærkeligt, hvordan man lige pludselig kan smide sådan noget ind.
Der er vel nok det, der har ændret sig, at vi skal finde nogle penge til statens finanser, og det gør, man må sætte nogle ting på hold, og at man ikke kan få opfyldt alle sine ønsker.
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Jamen jeg vil jo også løfte sløret for det.
Det er sagt af den tidligere udviklingsminister, fru Ulla Tørnæs, midt under den økonomiske krise sidste år i august.
Det er i klar forlængelse af det, som lå i regeringsgrundlaget i 2007, og som stod i finansloven for 2010, nemlig at ulandsbistanden ikke skal falde, den skal oven i købet fastholdes, også nominelt, i 2010, og derefter skal den stige.