runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Vi er slet ikke tilhængere af skattestoppet og sanktionerne imod kommunerne.
Vi har helt grundlæggende den holdning, at ejendomsretten til jorden bør ligge hos samfundet, og at brugerne af jorden – hvad enten det er til bolig eller erhvervsformål – betaler en leje til samfundet.
Så længe vi har privat ejendomsret til jorden, går vi ind for, at der betales grundskyld, og at denne reguleres i forhold til værdistigningen således, at jo mere attraktiv jord, man ejer, jo større værdi, den har, jo mere skal man betale.
Vi er også modstandere af at udhule udligningssystemet, og så meget vigtigere er det jo at afvise det her forslag, når man ser på kommunernes trængte økonomi, som jo fører til, at der skæres ned på velfærdsområdet.
Der er blevet skåret kraftigt ned, ikke mindst gennem de sidste 3-4 år.
Der er kommet færre pædagoger, færre skolelærerne og færre social- og sundhedsassistenter med deraf følgende forringet velfærd på de helt centrale kerneområder for velfærden i kommunerne.
Hvis vi følger forslagsstillernes ønske, vil disse nedskæringer blive endnu større.
Vi har da ikke, endnu i hvert fald, hørt noget om den beregning – men det kan ordføreren for forslagsstillerne jo så tage til genmæle om, når ordføreren kommer på talerstolen – der er blevet fremført her, nemlig at det vil koste cirka 1,5 mia. kr. svarende til 4.000 social- og sundhedsassistenter eller 41 social- og sundhedsassistenter pr. kommune.
Disse social- og sundhedsassistenter går vel ikke og laver ingenting i dag, så det vil jo helt klart gå ud over velfærden i forhold til de ældre, hvis det er det område, kommunen vælger at skære ned på.
Så handler det jo også om lighed.
Det her forslag vil jo betyde en favorisering af velstående kommuner, men også af særdeles velstillede borgere.
Der vil være tale om endnu en favorisering af boligejerne, især de mest velstående boligejere med de dyreste grunde.
Pengene skal jo komme et sted fra, og da der ikke er anvist anden finansiering som f.eks. en skatteforhøjelse, sådan at lige nøjagtig den gruppe af borgere, der har glæde af det, kunne komme til at betale på anden vis, så vil pengene jo blive taget fra lejerne, fra de fattige kommuner, fra de borgere, der har brug for offentlig velfærd.
Det er et helt usympatisk og asocialt forslag, som Enhedslisten stemmer imod.
Vi er meget glade for, at vi kan afvise det sammen med regeringspartierne, og jeg kan tilslutte mig de argumenter, der er blevet brugt af ministeren og af de tre regeringspartiers ordførere.
Vi kan så beklage, at der ikke er enighed om, at man faktisk også burde ændre de nuværende regler og fjerne skattestoppet og sanktionerne mod kommunerne.
Men det er under alle omstændigheder, som hr. Simon Kollerup også har været inde på, en god optakt til den kommunale valgkamp, at de tre regeringspartier og Enhedslisten er så stålsatte på at afvise det her usympatiske forslag.
Det var også rart at få Venstre ud af busken, med mindre det bare var et standpunkt, der ændrer sig til en holdning.
Men i hvert fald er der kommet en klar politisk markering fra Venstre om, at de er parat til at følge Liberal Alliance et langt stykke ad vejen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at SF under ingen omstændigheder kommer til at sige ja til et forslag, der koster 1,5 mia. kr., og hvor der ikke er anvist en eneste finansieringskrone.
De mennesker, som hr. Ole Birk Olesen taler om, vil opleve en markant serviceforringelse af fuldstændig basale velfærdsydelser, hvis vi skal til at bruge 1,5 mia. kr. på et eller andet stunt, som skal tilgodese rige nordsjællændere på bekostning af store dele af Nordjylland og Midtjylland.
Det kommer ikke til at ske med SF's stemmer hverken i dag eller i morgen eller om 1 uge for den sags skyld.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Men det her handler ikke om rige kommuner og fattige kommuner.
Det handler om konkrete borgere.
Det er borgere, som ikke er gået frem i indkomst de senere år, som risikerer at komme til at betale op til 5.000 kr. mere om måneden i grundskyld, fordi de har et hus i en bestemt kommune.
Det er jo ikke sådan, at de har fået større mulighed for at betale den skat.
Der er blevet ændret i et tal på et stykke papir, og derfor skal de nu betale 5.000 kr. mere i skat om måneden.
Det er altså noget, der kan mærkes, og det vil SF slet ikke gøre noget ved.
Er det rigtigt, at SF slet ikke vil gøre noget ved det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-31:
Jamen selv en folkesocialist synes, at det er meget klogt med en kommunal udligningsordning, og selv en folkesocialist synes, at det er meget klogt, at grundskylden er en del af den udligningsordning, for der er god grund til en solidaritet, i forhold til at rige kommuner har helt andre muligheder og forhold end fattige kommuner.
Derfor synes vi ikke, at grundskylden skal tages ud af udligningssystemet, som – og her må jeg give Venstres ordfører ret – jo for et år siden blev justeret sidst.
Det her er en del af et meget stort og kompliceret puslespil, og grundskylden skal ikke tages ud af udligningsordningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jeg må lige rette fru Pernille Vigsø Bagge, som sagde, at forslaget her ville give en skattelettelse.
Det vil det ikke.
Det vil forhindre en skattestigning.
Det er jo sådan, at der er lagt op til meget stigende grundskyld i de kommende år i en række kommuner, og det er den stigning, forslaget vil forhindre.
Så til det her med, at man tager fra de rigeste og giver til de fattigste: Det, der er princippet her, er jo sådan set, at man opkræver ekstraskat hos dem, der i forvejen har de største boligudgifter, fordi det er meget dyrt at bo i disse kommuner, og så tager man pengene og sender dem til en anden kommune, hvor boligpriserne er langt lavere, og hvor udgifterne således er meget mindre for borgerne.
Jeg synes faktisk ikke, at det er indlysende, at det skulle være en rigtig måde at gøre det på – selv ikke hvis man er folkesocialist.
Hvorfor skal de, der skal betale allermest for at bo, fordi de har deres liv og arbejde i en bestemt by, betale endnu mere til andre, som betaler meget mindre?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-31:
SF forstår forslaget sådan, at Liberal Alliance er utilfreds med, at grundskylden samlet set er steget, og at den i visse kommuner er steget mere end den reelle vækst i boligpriserne.
Vi udleder desuden af forslaget, at forslagsstillerne er af den opfattelse, at det er en opgave for Folketinget også at detailstyre den her del af kommunernes indtægtsgrundlag.
Alene af den grund er vi imod det her forslag i SF, fordi det i endnu højere grad vil stavnsbinde kommunerne til en helt bestemt økonomisk politik, som vi for det første ikke er enige i, og som vi for det andet heller ikke mener skal bestemmes fra Christiansborg, hvis vi mener noget med det kommunale selvstyre.
Det er sandt, at der i nogle kommuner er sket en stigning i grundskyldspromillen, men det er en politisk truffet beslutning, som de folkevalgte har truffet for at finansiere det budget, som borgerne har valgt dem til at udarbejde.
Forslaget fra Liberal Alliance vil efter vores opfattelse give en skattelettelse til nogle af de borgere, der i forvejen har mest, nemlig boligejere i kommuner, hvor grundværdierne er høje og indtægterne som oftest lige så.
Det er den samme gruppe danskere, der har nydt godt af skattestop og topskattelettelser, og da forslagsstillerne ikke anviser finansiering af forslaget, må vi gå ud fra, at det må ske ved serviceforringelser ude lokalt.
Med de kommentarer kan SF ikke støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-31:
Hvis man så at sige sætter spørgsmålstegn ved al skattepolitik i landet, kan man jo også sige: Hvorfor skal der overhovedet være beskatning af ejendomme?
Det tror jeg næsten også at hr. Ole Birk Olesen kunne finde på at spørge om, for der er nogle, der mener, at ejendomme ikke er investeringsgoder, men at det f.eks. er tag over hovedet.
Det er jo de principper i skattelovgivningen, som tilsiger, at forskellige former bliver beskattet forskelligt, og der må jeg bare sige, at det at have en have jo er forskelligt fra det ikke at have en have, og dermed bliver det beskattet ekstra, sådan helt gennemsnitligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jo, men burde det ikke være sådan, at forskellige boligformer og forskellige boliglivsstile blev beskattet ens?
Hvorfor skal det være sådan, at hvis man har behov for en have for at udfolde sin livsstil, skal man betale en meget højere samlet ejendomsskat, end hvis ens livsstil ikke kræver en have?
Hvorfor skal der være dobbelt så høje ejendomsskatter på et hus til en værdi af 5 mio. kr. som på en lejlighed til en værdi af 5 mio. kr.?
Burde beskatningen af et hus til 5 mio. kr. og beskatningen af en lejlighed til 5 mio. kr. ikke være ens, og burde vi derfor ikke gøre noget ved de stigende grundpriser, som gør forskellen større og større?
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-31:
Jeg synes for det første, at præmissen for spørgsmålet er noget tvivlsom.
Det er jo ikke sådan, at selve sammenhængen med grundskyld og ejendomsværdiskat bliver ændret.
Altså, det er jo kendt, når man køber boligen, og det vil sige, at man faktisk kender de forhold, nemlig at når man har have, betaler man mere, fordi man så har en større grund, end hvis man bor i lejlighed.
De ting er jo kendte, eller i hvert fald har man forudsætningen for at kende til dem.
Det er jo ikke sådan, at staten kommer som en tyv om natten og ændrer de forhold.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Når man ejer en bolig, betaler man to former for boligskat.
Man betaler ejendomsværdiskat, og man betaler grundskyld.
Ejendomsværdiskatten er underlagt et skattestop, den må ikke stige.
Det må grundskylden, og det betyder, at den stiger.
Altså, man betaler dobbelt så meget i samlede ejendomsskatter, hvis man gerne vil have en have, som hvis man bor i en lejlighed med udsigt ud over havet måske eller med central beliggenhed tæt på Det Kongelige Teater og sådan nogle ting.
Altså, det at have en have er i dag voldsomt beskattet, og det går ud over danske børnefamilier.
Hvorfor skal det være sådan, at hvis man har brug for en have, fordi man er en børnefamilie, så skal man betale meget mere i ejendomsskatter af en bolig, som koster nøjagtig det samme, end hvis man ikke havde brug for en have og derfor kunne bo i en lejlighed?
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-31:
Liberal Alliance har fremsat et beslutningsforslag, som har til formål at pålægge regeringen at fremsætte et forslag til ændring af reglerne om opkrævning af grundskyld.
Endelig er der et delforslag om, at grundskyldsprovenuet skal udfases fra udligningsgrundlaget over en tidshorisont på 5 år.
Samlet set kan Radikale Venstre ikke støtte Liberal Alliances forslag.
Det brede spænd mellem 16 og 34 i grundskyldspromille giver kommunerne et ikke ubetydeligt spillerum, ikke bare i fastlæggelsen af skatten, men dermed også i finansieringen af den lokale velfærd rundtom i kommunerne.
Det er klart, at fastlæggelsen af intervallet er et spørgsmål om vurdering, faglig vurdering og en række andre vurderinger, men jeg mener, at det nuværende spænd samlet set er passende og ikke noget, som vi påtænker at ændre.
Når det handler om kompensation for merprovenuet, mener jeg, det er vigtigt at se på, hvad grundskyld rent faktisk er for en størrelse.
Basalt set er grundskyld en skat, der betales af det, som en grund er estimeret til at være værd, og så kan vi som lægmænd, lægkvinder eller andre jo have forskellige holdninger til, hvad grundene burde være værd, men de bliver estimeret efter en faglig vurdering, så at sige.
Derfor er det fair, at skatten må følge prisudviklingen på jord og ikke den almindelige prisudvikling i samfundsøkonomien som sådan, om det så er via nettoprisindekset eller via andre indeks.
Så det er prisudviklingen på jord, der er omdrejningspunktet.
Når det handler om udligningsdelen, som straks er mere kompleks, så er det væsentligt for mig at påpege, at formålet med udligningen er at sikre, at alle kommuner får mulighed for at tilbyde et omtrentligt, gennemsnitligt serviceniveau med en skatteprocent, der omtrent er et gennemsnit.
Hvis vi skal tilvejebringe nogenlunde lige og ensartede økonomiske vilkår mellem kommunerne forskellige steder i Danmark, er det en klar betingelse, en forudsætning, at alle væsentlige indtægtskilder udlignes.
Så kan jeg jo sige som ægte liberal, og det mener jeg som en ros til forslagsstillerne, at forslagsstillerne burde glæde sig over, at det kommunale landskab med alle kommunerne i deres mangfoldighed bliver betragtet som et marked bestående af forskellige skatte- og servicepakker, og så kan borgerne jo bestemme og stemme med stemmesedlen og/eller med fødderne.
Samlet set, som jeg også sagde før, kan Radikale Venstre ikke tilslutte sig det beslutningsforslag, som foreligger fra Liberal Alliance.
Morten Marinus (DF), 2013-05-31:
Som sagt er det meget kompliceret, og når man tager en del ud af udligningssystemet, herunder grundskylden, så er man altså også nødt til at se på det fra flere sider.
Man kan ikke bare løse et problem ved at gøre det her, for så skaber man altså nogle andre problemer.
Men er der nogle, der synes, at deres grund er blevet for højt vurderet, vil jeg da opfordre til, at man klager, med håbet om, at man så får nedsat den værdi, som man er blevet sat til.
Det er jo en mulighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Det kommer ikke som nogen overraskelse for mig, at Enhedslisten ikke støtter beslutningsforslaget, for som hr. Finn Sørensen siger, så går Enhedslisten ind for, hvad han kalder samfundseje af jorden.
Så det vil jeg i stedet spørge lidt ind til.
Ønsker Enhedslisten, at staten skal nationalisere de villagrunde og de grunde, der ligger ejerlejligheder på, således at de bliver taget fra ejerne i dag og afleveret til staten?
Er det det, der er Enhedslistens politik?
Det er rigtigt, at regeringen planlægger at øge det offentlige forbrug hvert år frem mod 2020 med 0,65 pct. eller 0,7 pct. om året.
Men det ønsker Liberal Alliance jo ikke.
Så derfor påhviler det ikke Liberal Alliance at finde finansiering til regeringens overforbrug i den offentlige sektor.
Derfor påhviler det os ikke at sige, når der ikke kommer disse ekstra 1,5 mia. kr. i kassen, hvordan regeringen dog så skal få råd til at øge det offentlige forbrug i de kommende år.
Det må regeringen selv finde ud af.
Vi vil ikke øge det offentlige forbrug, og vi vil ikke øge skatterne.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-31:
Jo, jo, men nu er der jo forudsat et forbrug baseret på, at der er den grundskyld og det provenu.
Så må ordføreren jo også pege på, hvordan man vil finansiere det provenutab.
Jeg mener, at Liberal Alliance plejer at være meget konkret, med hensyn til hvordan man vil lempe skatten og hvor man vil hente pengene.
Det er jo samme øvelse, man er ude i her.
Så jeg kunne da godt tænke mig, at ordføreren er lidt mere præcis og konkret.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Der er jo ikke noget provenutab ved ikke at opkræve ekstraskatter.
Det er sådan, at hvis det her forslag gennemføres, vil der ikke komme 1,5 mia. kr. ekstra i de offentlige kasser, og det kan man finansiere ved ikke at bruge 1,5 mia. kr. ekstra.
Der er jo ikke tale om, at vi med det her forslag vil sænke nogle skatter.
Der er blot tale om, at vi ikke vil hæve skatter.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-31:
Tak, og tak for den udførlige tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Birk Olesen om, hvordan Liberal Alliance vil finansiere det provenutab, der ligger, hvis forslaget bliver ført ud i livet.
Mike Legarth (KF), 2013-05-31:
Det, jeg synes er den helt store fejl i det her forslag, som Liberal Alliance fremsætter, er jo, at man ikke har finansieringen med.
Man peger på gevinsten, man peger på det, man gerne vil gøre, og jeg er enig i det, det vil jeg også gerne gøre, og jeg vil også gerne tage politisk ansvar for at få det gennemført, og der må Liberal Alliance og hr. Ole Birk Olesen jo gerne støtte mig, for jeg har jo været skattekriger, længe før hr. Ole Birk Olesen kom i Folketinget, og jeg er fyldt med ar og blå mærker fra den kamp, der har været.
Meget er ikke lykkedes, men vi er dog kommet et stykke ad vejen, så vi kan da sammen gøre det.
Men vi er bare nødt til at have betalt den regning, der følger med, og der er det, vi siger, at vi er nødt til at have en gennemgribende ændring af udligningssystemet, så der kommer en retfærdighed, en ordentlighed i det, også for dem, som har boliger, som har en vis størrelse.
Der er lagt op til, at de skal betale en stigning, som vi er imod, for vi er på borgerens side, vi synes, der er mange, der betaler for meget, og vi går ikke ind for automatiske stigninger.
Det håber jeg står klokkeklart, for det er Det Konservative Folkepartis holdning og politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis ikke man opkræver hundredvis af millioner kroner ekstra hos husejere i hovedstadsområdet og i Aarhus og Skanderborg og mange andre steder, kan de penge ikke sendes til hr. Mike Legarths storkreds i Syd- og Sønderjylland.
Det er korrekt, men det var mit indtryk, at Det Konservative Folkeparti var imod opkrævningen af disse penge.
Man er jo imod den forhøjede grundskyld, men hvordan vil man så fortsat sende pengene til Syd- og Sønderjylland, hvor hr. Mike Legarth er valgt?
Man kan da ikke både lade være med at opkræve pengene og så alligevel ville sende pengene videre til Syd- og Sønderjylland.
Mike Legarth (KF), 2013-05-31:
Nu behandler vi jo det her forslag, der er fremsat af Liberal Alliance, og vi har jo kunnet se på svaret fra ministeren, hvad konsekvenserne så vil være, hvis man gennemførte den ordning, som der lægges op til fra hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliances side.
Og der kan vi jo i den landsdel, jeg kommer fra, se, hvad den direkte påvirkning ville være for selve kommunen, og det er derfor, jeg siger, der er nødt til at være en balance i det.
Vi ville gerne være på borgernes side, vi ville gerne minimere den udgift, borgerne urimeligt bliver pålagt, vi er helt på linje med den dagsorden, men det er bare nødt til at ske i en overgangsordning, sådan at vi kan følge med til det i forhold til helheden.
Prisen at betale er jo for Esbjerg Kommune 125 mio. kr., og for Aabenraa Kommune er det 51 mio. kr., og det her er jo i én sammenhæng ikke relevant, for jeg taler jo om, at jeg er på borgerens side, og jeg synes ikke, det er rimeligt at pålægge borgerne den her stigning i grundskyld.
Det er det vigtigste.
Men vi er nødt til at gøre det på en måde, sådan at regnskabet stadig væk hænger sammen for kommunerne, og der er vi nødt til at finde en helhedsløsning, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Det er rigtigt, at Det Konservative Folkeparti tidligere har haft beslutningsforslag i salen om at fastfryse grundskyldsbetalingen.
Men kan hr. Mike Legarth ikke lige fortælle, hvad der vil ske, hvis man pålægger kommunerne ikke at måtte opkræve flere kroner i grundskyld?
Hvis udligningen fortsætter uhindret på baggrund af grundværdierne i kommunen, er det så ikke sådan, at de kommuner, som ikke hæver grundskyldsbetalingen, stadig væk skal sende en masse penge videre i udligningssystemet, således at de kommuner, der ikke får pengene ind, men sender dem videre alligevel, så får et kæmpe hul i kommunekassen, fordi De Konservative ikke tør røre ved udligningssystemet?
Mike Legarth (KF), 2013-05-31:
Tak, hr. formand.
Vi synes, at mange betaler for meget, og vi er i det hele taget imod alle former for unødige skatter og afgifter.
Vi er også i den her sag på borgerens side, og vi har jo også tidligere fremsat vores eget beslutningsforslag, som skal begrænse betalingen af grundskyld.
Så hvad angår den del af beslutningsforslaget, er det at løbe en åben dør ind.
Det er klar konservativ politik.
Vi har jo selv været imod den her regerings nye udligningsordning.
Vi ønskede en gennemgribende reform af udligningsordningen, fordi vi ikke synes, den er fair.
Men her, hvor man går ind og piller et element ud af helheden, synes vi ikke, at det giver en ny og forbedret retfærdighed.
Tværtimod synes vi faktisk, at det forværrer selve udligningssystemets retfærdighed og sociale hensyn og andre former for ordentlighed, der skal være i det.
For man kommer ingen vegne med at tage et element ud og prøve at adressere noget, hvis helheden ikke er på plads.
Vi er i den her sammenhæng nødt til at have en helhed, og det er derfor, vi ikke kan støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Jeg tror, at det er godt for alle disse mennesker at få at vide, at hvis man gennemfører samfundseje af jorden, så vil det ske efter de fuldstændig demokratiske og normale spilleregler, som vi anvender her i Folketinget og i kongeriget Danmark, og så har alle jo mulighed for at påvirke den beslutningsproces.
Så tror jeg faktisk, at det langt hen ad vejen vil være muligt at overbevise et meget stort flertal af danskerne om, at det er en rigtig god idé for samfundsøkonomien og den enkelte borger.
For med hensyn til hvordan man kan forhindre disse boligbobler, som vi har set – vanvittige stigninger i huspriser og ejendomspriser – så er der kun en eneste effektiv måde at gøre det på, og det er ved at fjerne det spekulative element fra boligen og fra spørgsmålet om den enkelte lille families hus.
Den eneste måde, man effektivt kan løse det problem på, er at gøre jorden til samfundseje, så man udelukker spekulation.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Nu er der sådan set ikke nogen grænse for, hvad man kan vedtage på demokratisk vis, medmindre disse grænser sættes af det flertal, som er demokratiet.
Så der er heller ingen grænser for, hvilke uhyrligheder man kan gennemføre på demokratisk vis, men det gør dem ikke mindre uhyrlige.
Det er bare rart, synes jeg, at få at vide, at folk derude, som bor i deres ejerlejlighed eller deres hus, som de selv har købt, skal vide, at hvis de stemmer på Enhedslisten, så er det et parti, der arbejder for, at deres lejlighed eller deres hus skal tages fra dem og gives til staten.
Det er godt at få på plads.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Hvordan realiseringen af spørgsmålet om at indføre en samfundseje af jorden skal føres ud i livet, har jeg af gode grunde ikke noget konkret forslag til her og nu.
Jeg tror også, hr. Ole Birk Olesen har oplevet, at Enhedslisten er et meget realistisk parti, der beskæftiger sig med de aktuelle politiske styrkeforhold, og de er jo ikke af en sådan art, at vi har nogen mulighed for at komme igennem her og nu med det synspunkt.
Jeg kan bare garantere hr. Ole Birk Olesen en eneste ting, og det er, at når spørgsmålet om samfundseje af jorden bliver gennemført, så vil det være noget, der bliver besluttet på demokratisk vis, og hvis det kræver nogle ændringer af grundloven at gennemføre det, vil de også blive gennemført ud fra de regler, der er beskrevet i grundloven.
Så det vil jo i givet fald være det fornødne folkeflertal, der afgør, om vi skal gå i den retning, som Enhedslisten foreslår.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Det er klart, at de 100 mio. kr. ekstra fra borgerne i en kommune, som ikke bliver sendt ind i udligningssystemet, så ikke bliver uddelt andre steder.
Men hvem siger, at de nødvendigvis skal have 100 mio. kr. ekstra det andet sted?
Skal borgerne betale for det?
Skal pensionister, som har sparet op og arbejdet hårdt hele deres liv for at kunne sidde gældfrit i et hus, når de bliver gamle, nu pludselig opleve, at på grund af den her kommunale grundskyldsstigning har de ikke længere råd til at sidde i deres hus.
Så må de enten flytte fra det, eller de må gå ned til kommunen og låne til at betale de skatter, som kommunen skal have.
Morten Marinus (DF), 2013-05-31:
Jeg forstår godt spørgsmålet.
Det, hr. Ole Birk Olesen bare gør i det her tilfælde, er, at han jo kun ser sagen fra en side, nemlig i forhold til kommuner, som han mener har behov for og grund til at sætte grundskylden ned.
Men hvis man gør det, som hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance foreslår, så er der jo en lang række andre kommuner, som vil miste i forhold til udligningen, og dermed skal de så til at sætte skatten op eller i stedet for lave serviceforringelser.
Så man er nødt til at se på en sag fra flere sider, for at det her kan gå op i en højere enhed.