runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, det var en interessant tale.
Ordføreren erkendte jo, at der var nogle relevante problemstillinger vedrørende menneskerettighederne i Tyrkiet, men spørger så, hvad alternativet er, og understreger så, at man selvfølgelig nøje vil se på, at de krav, der stilles til Tyrkiet i forbindelse med aftalen, overholdes.
Men et af de krav er jo menneskerettighederne.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren om noget: Når nu det er sådan, at der allerede inden aftalen er indgået og for alvor er trådt i kraft, i hvert fald inden vi har bevilget pengene i Danmark – der er jo allerede sendt nogen af sted – er et centralt punkt i aftalen, der ikke holder, nemlig respekt for menneskerettighederne og en ordentlig opførsel over for flygtninge, hvordan kan man så fortsætte det?
Eller er det lige præcis sådan, at på det område, der hedder undertrykkelsen af menneskerettighederne i Tyrkiet, er man villig til at se igennem fingre med det, hvis bare de stopper flygtningene fra at komme til Europa?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Vi lever ikke i en perfekt verden, og vi lever ikke i en verden, hvor den menneskeretlige standard er på niveau med Danmarks overalt.
Det gør vi ikke.
Men jeg tror trods alt, at vi kan blive enige om, at der er sket fremskridt på det område, også i Tyrkiet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Det er Europa-Kommissionen så uenig med spørgeren i.
Jeg vil godt læse op fra en henvendelse, vi har fået fra Dansk PEN: Der finder en massiv optrapning sted af anslag mod ikke mindst kurdiske medier, journalister og menneskerettigheder i Tyrkiet.
International PEN har derfor opfordret til protester over hele verden den 4. marts mod de mange overgreb.
Dansk PEN demonstrerer i den anledning foran den tyrkiske ambassade på fredag den 4. marts kl. 15.30-16.30.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren vil overveje at deltage i den demonstration.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-02:
Vi kommer vidt omkring, og der er så meget, man kan synes er pudsigt.
Jeg synes også, at det er pudsigt, at vi endnu ikke har fået oplyst et land, som Dansk Folkeparti mener at man kan lave aftaler med.
Men så vidt jeg kan høre, drejer debatten sig fra DF's side om noget helt andet, nemlig om, om Tyrkiet skal være medlem af EU eller ej.
Men det er altså ikke det spørgsmål, vi behandler her i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Det er meget muligt, at hr. Ole Birk Olesen ikke er forvænt med at blive tiltalt på et korrekt dansk.
Det skal jeg ikke kunne udtale mig om.
Så vil hr. Ole Birk Olesen finde svaret på det, han spurgte om – ellers kunne han havde slået lyttelapperne ud lidt tidligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-02:
Det er lidt sjovt med hr. Kenneth Kristensen Berth, for det virker, som om manglen på saglige argumenter opvejes af, at man taler på den meget formfuldendte måde, som man talte på for 50 år siden i Danmark.
Altså, argumenter skal virke i sig selv og ikke på grund af den måde, som man taler på.
Og argumentet for hr. Kenneth Kristensen Berth var, at det her ikke ville løse problemet i 2016.
Jeg spørger så: Forventer hr. Kenneth Kristensen Berth da, at der ikke vil være problemer i 2017, 2018 og 2019, og at det derfor ikke er nødvendigt at gøre en indsats der?
Christian Juhl (EL), 2016-03-02:
Ja, men det er også sandt, at de er taget fra de fattigste lande i f.eks. Afrika.
Og så vil jeg sige, om der så ikke, hvis man ønsker at hjælpe, er en idé i at lytte til FN og sige: I Jordan og i Libanon er det rent faktisk sådan nu – jeg kender ikke forholdene i flygtningelejrene i Tyrkiet – at flygtningene får halvdelen af, hvad man skal have for at kunne overleve?
Jeg tror også, ordføreren selv, hvis han var der med sin familie, ville prøve at komme til Europa, når ikke engang bidragyderne fra de rige lande leverer noget til de flygtningelejre, der findes i nærområderne.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Jeg anfægter sådan set ikke, at der er nogle mennesker, der har lyst til at få en bedre tilværelse i Europa,
det kan jeg godt forstå.
Det, der er problemet, er, at vi har en lovgivning, der er indrettet på en sådan måde, at vi kan honorere det og opfylde det ønske.
Jeg så hellere, at vi i meget højere grad brugte nogle af de 48 mia. kr., som vi forventeligt skal bruge de næste 4 år på at håndtere flygtninge i Danmark, i nærområderne.
Det ville der være meget mere ræson i.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne følge lidt op på det, som hr. Christian Juhl spørger om, for ordføreren for Dansk Folkeparti får sagt i sin ordførertale, at grunden til, at der kommer så mange flygtninge til Europa, er, at de alle sammen søger en bedre tilværelse og et bedre liv med flere muligheder.
Det vil jeg sådan set
ikke negligere, det er der jo nok en hel del af dem der gør, men virkeligheden er jo den, at folk først for alvor begynder at sætte sig i bevægelse fra flygtningelejrene i Tyrkiet, i Libanon og Jordan hen over foråret og sommeren 2015 på det tidspunkt, hvor madrationerne og forholdene bliver fuldstændig utålelige, fordi der ikke har været nok hjælp i nærområderne, fordi staterne ganske enkelt ikke kan håndtere den udfordring længere.
Det gælder også for Tyrkiet, også selv om vi ikke kan lide dem.
I det hele taget er grund til at være dybt kritiske over for menneskerettighedssituationen.
Men set i det lys, giver det så overhovedet nogen mening ikke at ville støtte Tyrkiet, hvis man ønsker, at der ikke kan komme flygtninge til Europa?
Burde man ikke hjælpe i de områder og i de lejre og i de stater, som er ved at bryde sammen, hvis man rent faktisk ønsker, at folk ikke skal sætte sig i bevægelse mod Europa?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Nu tilhører hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo et parti, der indtil sommeren 2015 havde regeringsansvaret her i landet, og således kunne hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo – godt nok var hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke medlem af Folketinget på daværende tidspunkt, men hr. Peter Hummelgaard Thomsen kunne måske ad anden vej have ansporet den tidligere regering til at satse mere på nærområderne.
Men det var så noget, der ikke blev gjort.
Jeg vil bare sige i forhold til det her, at så er det jo en ti stille-pille – nu er vi jo i Folketingssalen – til den tyrkiske regering.
Hvis I får visumliberalisering, hvis I får øget adgang til måske at komme med i EU på et tidspunkt, så leverer vi nogle penge til jer, og så forventer vi til gengæld at se færre bådflygtninge i Europa.
Modsat hr. Peter Hummelgaard Thomsen må jeg bare sige, at jeg ganske enkelt ikke tror på det.
Jeg er slemt bange for, at når vi skriver 1. januar i 2017, så er det ikke 1½ million, der er kommet fra Tyrkiet, så er det måske 2 millioner.
Det er sådan set såre simpelt.
Først på det tidspunkt vil strømmen måske ikke standse fuldstændig, men fade meget ud, og det er det signal, der burde sendes, ikke det her, som i virkeligheden ikke kommer til at betyde det fjerneste.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-02:
Jeg har været meget nysgerrig efter at høre Dansk Folkepartis argumenter for at være imod det her, for som andre i salen også har påpeget, siger Dansk Folkeparti ofte, at for at mindske asyltilstrømningen er en nærområdeindsats bedre end en indsats i Danmark.
Det er jeg enig i.
Det første er, at man ikke har tillid til Tyrkiet.
Men som hr. Jan E. Jørgensen har påpeget: Hvilke lande er det så, man har tillid til?
Det har hr. Kenneth Kristensen Berth ikke kunnet svare på.
Det andet argument er, at det ikke vil have nogen effekt i 2016.
Det ved jeg ikke.
Det kan da godt være, at det vil have en mindre effekt i 2016 end i de kommende år, men har Dansk Folkeparti den opfattelse, at flygtningetilstrømningen til Danmark er et problem, som vil forsvinde i 2017 og 2018 og 2019, og man derfor ikke behøver at gøre noget ved problemet i de år, hvor det her vil have en effekt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-02:
Hvis jeg nu skal være meget polemisk over for ordføreren, vil jeg sige ja, for det, der vil løse problemet med tilstrømningen, er en ændret dansk politik på området.
Det er, at vi fratager asylansøgere den forestilling, at de kan veksle deres tilværelse i et eller andet uland med en permanent tilværelse i Danmark.
Det er det, der fundamentalt kan ændre på, hvordan tilstrømningen til Danmark er.
Og så længe det ærede Tings medlemmer ikke er indstillet på at gennemføre det, vil tilstrømningen fortsætte, uanset hvilke fiksfakserier man laver.
Så spørger ordføreren, om jeg kan nævne nogle lande, som Dansk Folkeparti kunne have tillid til at vi kunne indgå en sådan aftale med.
Det ville føre for vidt, set i forhold til at jeg har 16 sekunder tilbage, at nævne de lande, men jeg vil sige, at Tyrkiet sandelig ikke er et af de lande.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Det, som ordføreren fra Dansk Folkeparti bliver ved med at skyde mig i skoene, er en eller anden form for naivitet i forhold til, hvad det her gør.
Det er i virkeligheden det modsatte, der gør sig gældende.
Der er i hvert fald ingen i Socialdemokratiet, der bilder sig ind, at det her går over i morgen, uanset om vi laver en aftale med Tyrkiet, eller om vi laver smykkelov og alle mulige andre ting.
Det er bare derfor, at det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at forsøge det redskab, der hedder at give nogle penge til et af de nærområder, der har været hårdest ramt, hvor staten – det gælder både Tyrkiet, det gælder Libanon, og det gælder Jordan – er i gang med langsomt at bryde sammen, hvad der blot vil gøre, at flere mennesker sætter sig i bevægelse.
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Men med den udlægning, som finansministeren er inde på her, lyder det jo som en udlægning, der handler om, at man skal kunne flytte penge fra eksempelvis kommunerne til et andet område, det kunne være skattelettelser, det kunne være andre dele af staten.
Det handler ikke om spørgsmålet om, at man skal sikre, at omprioriteringsbidraget fuldt ud tilbageføres til kommunerne – det har vi vist fået slået fast at ministeren ikke kan garantere – herunder heller ikke spørgsmålet om, at der nødvendigvis skal være en omfordeling kommunerne imellem i forhold til omprioriteringsbidraget.
Kan ministeren bekræfte det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Til det første, hr. Benny Engelbrecht sagde, vil jeg berolige ham med, at jeg har et rigtig godt forhold til Kristian Thulesen Dahl, og jeg har lavet adskillige finanslove og aftaler med ham gennem årene, så der tror jeg ikke, at hr. Benny Engelbrecht skal gøre sig unødige bekymringer.
For så vidt angår teknikken i omprioriteringsbidraget, er det jo, som jeg sagde før, sådan, at den offentlige sektor altså ikke er støbt i beton.
Vi skal kunne flytte ressourcer fra en sektor til en anden, og vi skal alle steder i den offentlige sektor sørge for, at vi får mest muligt for skattekronerne.
Derfor skal der effektiviseres, derfor skal der omprioriteres, og derfor skal der konkurrenceudsættes i den offentlige sektor, for at vi kan få det bedste og det billigste, så vi ikke skal betale for mange penge i skat.
Det er jo det, hele øvelsen går ud på.
Kasper Roug (S), 2016-03-02:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at rejsetiderne fra Nykøbing Falster St. til København H med tog ikke har ændret sig væsentligt siden 1970 og kun er forkortet med ca. 25 minutter siden 1957 og ca. 40 minutter siden 1939?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Nu er det jo svært at have en holdning til nogle specifikke minuttal i sig selv, og om en 25-minutters- eller en 40-minuttersreduktion er meget eller lidt, kommer jo an på sammenhængen.
Hvis man går lidt mere ned og ser i de her tal, kan man konstatere, at rejsetiden mellem Nykøbing Falster og København er blevet godt 25 pct. hurtigere siden 1957 og 32 pct. hurtigere end i 1939.
Selv om rejsetiden er vigtig, er det jo ikke det eneste afgørende.
Der er i perioden sket en meget markant udvidelse af antallet af tog, der betjener strækningen.
Det er jo generelt rart at sidde i toget sammenlignet med at sidde i kø på motorvejen, og mange har tydeligvis blik for disse fordele, da de ekstra togafgange jo også er godt fyldte.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at man gerne vil have endnu hurtigere rejsetider, og i tilfældet med Nykøbing Falster kan jeg faktisk pege på nogle fremtidige forbedringer: I 2018 tages en ny bane mellem København og Ringsted i brug – og det kommer også togdriften mellem København og Nykøbing Falster til gode – og forbedringen af Sydbanen i tilknytning til Femern Bælt-forbindelsen med en ny Storstrømsbro og dobbeltspor på Falster vil også kunne reducere rejsetiden til og fra Nykøbing Falster.
Kasper Roug (S), 2016-03-02:
Det er vi jo rigtig glade for.
Det er da også sådan, som ministeren selvfølgelig også godt ved, at det, for at vi kan få et Danmark i balance, så er vigtigt, at infrastrukturen kommer op at køre og måske endda kører lidt hurtigere.
Jeg håber jo lidt på, at ministeren også gerne vil anerkende, at infrastrukturen selvfølgelig er et af de vigtigste emner, og derfor er det her jo ikke kun et spørgsmål om minutter.
Så derfor synes jeg faktisk, at det er et meget relevant spørgsmål.
Men jeg håber da bare på, at ministeren vil kunne anerkende, at infrastruktur og dermed også kollektiv trafik og togtrafik klart er et af de vigtigste emner for landdistrikterne, specielt når vi taler om bosættelse, og når vi taler om pendlertrafik.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg vil bare sige til hr. Kasper Roug, at jeg oplever det her som værende meget seriøst fra spørgerens side.
Jeg har også selv som formand for Landdistriktsudvalget i 3½ år oplevet, hvor meget det betyder for landdistrikterne.
Jeg er helt enig i, at vi bl.a. kommer til at kigge på køreplanen for 2017 – og det håber jeg også at hr. Kasper Roug vil deltage i – for at se på, hvordan det fungerer for nogle af de pendlere, som netop bruger togene.
Der er ingen tvivl om, at den her store omlægning skal finjusteres i 2017, og det vil jeg gerne sige allerede nu at vi også kommer til at gøre.
Kasper Roug (S), 2016-03-02:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for at høre, at der er nogle konkrete planer på banen.
Det, som undrer mig lidt, er, hvor vi så er henne i det med den her timeplan.
Altså, hvor ligger regeringen i forhold til en timeplan, hvor vi gerne skulle have en times transporttid fra – i det tilfælde her meget konkret – København til Nykøbing Falster?
Det kunne jo også være fra København til Odense for den sags skyld.
Hvor ligger vi henne i det tilfælde dér?
Jeg håber da også på, at ministeren har en forståelse for, at det i forhold til andre strækninger også ser ud, som om Sydbanen er blevet forfordelt i en del år.
Altså, 45 år, uden at man rigtig har kunnet reducere rejsetiden, er rigtig, rigtig mange år.
Og det kan godt være, at ministeren peger på, at det er 25 pct., rejsetiden er forkortet med, men det er jo altså over noget, der minder om 70 år.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jo, men jeg svarede også spørgeren, at forbedringen af Sydbanen i tilknytning til Femern Bælt-forbindelsen med en ny Storstrømsbro og dobbeltspor på Falster altså også kommer til at reducere rejsetiden til og fra Nykøbing Falster.
Til det der med timemodellen vil jeg sige, at jeg har dyb respekt for, at folk også diskuterer timemodellen, men jeg må bare sige, at når jeg kigger ud over mit skrivebord ovre i Transportministeriet, har jeg nogle andre udfordringer, der er langt større – altså f.eks. vedrørende materiel, hvor vi har store problemer med IC4, hvor vi ruller et signalprogram ud, og hvor vi ved at skinnerne skal på plads; og jeg skal have Femern Bælt-forbindelsen til at komme på plads, fordi den laver affødte reaktioner på resten.
Kasper Roug (S), 2016-03-02:
Selvfølgelig skal der være en forståelse for, at der er nogle ting, der skal prioriteres.
Og jeg er også rigtig glad for at høre om det.
Nu, hvor jeg kun har 25 sekunder tilbage, vil jeg lige meget hurtigt spørge en gang: Når vi nu taler om, at rejsetiden selvfølgelig bliver forkortet fra 2018 og fremefter, er spørgsmålet så, hvor meget vi kan forvente at det bliver forkortet.
Hvad er tidsperioden i det her?
Hvor meget kan vi fortælle de her 150.000 mennesker, der bor syd for Køge, i det sydlige Danmark, at den her rejsetid så bliver forkortet med efter 2018?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Det er sådan, at vi faktisk i forligskredsen havde møde i går om Femern Bælt og skal have det igen på fredag.
Der er to ting, man der skal tage stilling til: Det er selvfølgelig hele projektet omkring Femern, men det er altså også om banen, og hvad vi gør på det område.
Og det er noget, som ordførerne sammen skal beslutte sig for.
Jeg vil gerne sende det over til spørgeren, så spørgeren kan få det, men jeg synes lige, vi skal have taget beslutningen på fredag først.
Kasper Roug (S), 2016-03-02:
Hvad er ministerens holdning til, at rejsetiden fra Nykøbing Falster St. til København H med tog ikke har ændret sig væsentligt siden 1970 og kun er forkortet med ca. 25 minutter siden 1957 og ca. 40 minutter siden 1939?
Skriftlig begrundelse
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg vil bare igen sende min opfordring til hr. Rasmus Prehn, for vi plejer jo at have nogle gode møder.
Hvis hr. Rasmus Prehn og Socialdemokratiet har fortrudt, at man på den måde har skævinvesteret alt i den her aftale om bedre og billigere kollektiv trafik og Togfonden DK, altså at man så massivt har investeret i kollektiv trafik, selv om det er på vejene, vi har problemer, selv om det er her, 80 pct. af transporten foregår, og hvis det skulle være noget, hr. Rasmus Prehn og hans parti har fået noget bøvl med nu, så kom over, og lad os snakke om det.
Jeg holder altid døren åben for at diskutere sådan nogle ting.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Deler ministeren DI’s holdning om, at det er dyrt at investere i transport og infrastruktur, men det er dyrere ikke at investere?
Reglerne siger stadig væk, at jeg skal læse spørgsmålet op: Deler ministeren Dansk Industris holdning om, at det er dyrt at investere i transport og infrastruktur, men det er dyrere ikke at investere?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg har jo lige svaret på det, for det er den samme artikel, vi har.
Så tak for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at jeg er enig i, at der er mange gode transportprojekter, der burde sættes i gang, og at manglende investeringer i transport og infrastruktur på sigt kan koste samfundet dyrt.
Men det kan blive endnu dyrere, hvis vi bruger penge, vi ikke har.
Det tror jeg de fleste godt kan forstå.
Det er på samme måde med ens private husholdning.
Det er jo de færreste, der begynder at kaste sig ud i at bruge en masse penge, man ikke har.
Og økonomien skal jo hænge sammen, og det skal den også for statens vedkommende.
Derfor vil det altid være den her regerings politik, at vi altså vil have det her overblik, inden vi begynder.
Vi har jo sagt, at den investeringsudfordring kommer vi frem med her i foråret.
Det kommer hverken før eller senere, på grund af at jeg bliver stillet de her spørgsmål, men det er spørgerens ret, og derfor er det også i orden, men sagen er bare, som jeg har svaret ved mange andre lejligheder: Den fremlæggelse af den investeringsudfordring, og hvordan vi agter at håndtere den, kommer her i foråret.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Igen vil jeg sige, at det virkelig er en interessant besvarelse, for ministeren siger: Vi vil gerne have et overblik, inden vi gør noget.
Altså, der ligger jo faktisk en indrømmelse i det, ministeren siger dér.
For når man så her for nylig har givet lempelser i registreringsafgiften, er det altså noget, man har gjort uden at have overblikket.
Man har kastet sig ud i at gøre det billigere at købe nye biler uden at have overblikket.
Det står ministeren her i Folketinget og indrømmer.
Sagen er den, at vi ved, at Dansk Industri har regnet sig frem til, at vi spilder, hvad der svarer til 15 mia. kr., på at holde i kø på vejene, fordi der simpelt hen er trængsel.
Dansk Industri siger så også: Hvis ikke vi gør noget drastisk nu, kan det komme til at koste 25 mia. kr. i spild.
Så det er et gigantisk problem, vi har.
Dansk Industri siger så, at vi er nødt til at bruge penge på at lave nye vejanlæg, og vi er nødt til at bruge flere penge på at lave kollektiv trafik, f.eks. letbane i Aalborg eller f.eks. elektrificering af jernbanenettet eller nogle andre ting.
Men regeringen gør ingen af de her ting.
Togfonden DK, der kunne elektrificere jernbanenettet, er blevet sat på standby.
Letbanen i Aalborg er blevet aflyst.
Forligskredsen om bedre og billigere kollektiv trafik er blevet sparket til hjørne.
Havnetunnelen har vi ikke hørt noget om i lang tid.
Udvidelsen af E45 har vi ikke hørt noget om.
Problemerne på Fynske Motorvej har vi ikke hørt noget om.
Ingenting sker, fordi den nye Venstreregering siger, at den lige vil have et overblik først.
Imens har man altså uden at have overblikket gjort det billigere at købe biler, så der kommer flere biler ude på de veje, hvor vi i forvejen spilder 15 mia. kr. om året på at holde i kø.
Skulle ministeren ikke til at forklare det her?
Har man helt uden at have overblikket kastet sig ud i at fylde flere biler på vejene, så vi kan holde endnu mere i kø, og gjort det stik modsatte af, hvad Dansk Industri anbefaler?
Vi er ikke ude på nogen fiffige tricks, som ministeren siger det.
Vi vil gerne have et overblik, og hvad angår det med Togfonden DK, har vi jo også sendt det signal til ministeren, både på skrift og i tale, at vi gerne møder ind i ministeriet og taler om, hvad der så er af penge, som der kan bruges.
Vi har også sagt, at vi gerne vil satse på elektrificering, fordi det er det, de danske statsbaner siger er allermest nødvendigt nu, og at det er noget af det, der kan gøre, at man ikke kommer til at lide under materialemangel i fremtiden, så der rent faktisk kan komme en aflastning af vejene på jernbanen.
Det er ministeren måske imod?
Ministeren taler om fiffige tricks, men jeg tror i virkeligheden, at der er tale om regeringens gennemskuelige tricks, for man begynder at gøre det billigere at købe biler midt i en tid, hvor vi har trængsel på vejene, og spørgsmålet om det har ministeren stadig væk ikke svaret på.
Ministeren nægter at svare på det med afgiftsnedsættelser på biler.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jamen jeg er slet ikke i tvivl om, at Socialdemokratiet gerne vil bruge penge.
Altså, hver dag kan jeg slå op i avisen og se, at der er en ny sag, hvor man gerne vil bruge penge – så er det en bro, så er det en vej, så er det andre ting, man gerne vil investere i, så er det en letbane, som giver minusvækst for Danmark, som jeg skal gå ind i.
Altså, det er jo ikke projekter, det skorter på, når man hører hr. Rasmus Prehn.
Men det er bare sådan, at de kommer i så lind en strøm, at jeg tror, at det er gennemskuet af de fleste, at det jo ikke kan lade sig gøre.
Man er nødt til at have et overblik over de investeringsudfordringer, der ligger i det, inden man kan begynde.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Da jeg spurgte den femte-sjette gang, tænkte jeg, at nu måtte ministeren svare på det med afgiftslettelserne på biler, men det bliver ministeren ved med at afholde sig fra.
Det er jo netop blevet sagt fra socialdemokratisk side, at der i en situation, hvor vi er presset på økonomien, som vi er, ikke er råd til, at vi kan gøre det billigere at købe nye biler, for det vil bare betyde, at der bliver endnu mere trængsel på vejene.
Mener ministeren virkelig, at vi i en tid, hvor der spildes 15 mia. kr. på at holde i kø på vejene, skal gøre det billigere at købe nye biler, så der bliver mere trængsel på vejene, frem for f.eks. at prioritere at anlægge ny vej?
Er det ministerens og regeringens politik?
For det er jo det, man helt konkret har gjort.