Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for en interessant debat om finansloven for 2016.
Regeringen har jo indgået en aftale om finansloven for 2016 med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, og jeg vil godt kvittere for det gode samarbejde og for, at partierne har været med til at tage medansvar for vores samfund.
Med finanslovsaftalen har aftaleparterne fastholdt den ansvarlige økonomiske politik.
Kasseeftersynet fra august viste, at de offentlige finanser var i mindre god stand end ventet før valget.
Vi har med finanslovsaftalen taget konsekvensen og foretaget en markant styrkelse af de offentlige finanser med 5 mia. kr. i 2016 og fået skabt luft til underskudsgrænsen i budgetloven.
Det er vigtigt af flere grunde.
For det første skal vi jo tilpasse økonomien, så målet om balance på de offentlige finanser i 2020 indfris.
Det skal sikre, at der også er råd til at finansiere velfærdssamfundet i fremtiden, hvor der jo bliver flere ældre.
For det andet er økonomien nu inde i et opsving med fremgang i BNP og beskæftigelse, og derfor er det vigtigt, at vi fører en klog finanspolitik, som understøtter et holdbart opsving.
Derfor skal vi stille og roligt stramme finanspolitikken i forhold til det lempelige udgangspunkt.
Det har således været et grundvilkår for finansloven for 2016, at rammerne var stramme, og derfor er alle nye initiativer finansieret krone for krone gennem omprioriteringer.
Vi styrker kernevelfærden og trygheden markant, og samtidig gør vi hverdagen lettere for familier og boligejere, og vi skaber bedre vilkår for at drive virksomhed i Danmark.
Vi gav regionerne 1,4 mia. kr. i aftalen fra i sommer, og vi løfter derudover med ca. 1 mia. kr. her på finansloven.
Pengene skal bruges bl.a. på en indsats for demente.
Der er mange, som har sygdommen inde på livet, og her kan vi gøre det bedre, så den stigende gruppe borgere med demens og deres pårørende får god hjælp og en værdig og tryg tilværelse.
For at håndtere problemerne med overbelægning er der sat midler af til en akutpakke på sygehusene i forhold til de ældre medicinske patienter.
Derudover har vi prioriteret midler til at styrke den akutte indsats i landets yderområder og til et løft af fødeafdelingerne.
Vi har med finansloven også afsat 1 mia. kr. årligt til at understøtte en værdig ældrepleje i kommunerne.
Kommunerne skal fremover formulere en værdighedspolitik, hvor den enkelte kommune beskriver sine overordnede værdier og prioriteringer på ældreområdet.
Det er vel at mærke ud over ældremilliarden fra finansloven for 2014, som bliver lagt ud i bloktilskuddet i forbindelse med indgåelse af økonomiaftalen fra 2016 med Kommunernes Landsforening.
Så nu for at skære det helt ud i pap: Med finanslovsaftalen for 2016 kan kommunerne samlet set anvende ½ mia. kr. mere på service i 2016, end man kunne i 2015.
Samtidig forventes en realvækst i det offentlige forbrug med 0,8 pct. fra 2015 til 2016.
Vi er altså langt fra det skræmmebillede, som bliver tegnet i medierne af nedskæringer af vores velfærd.
Med finansloven for 2016 tilfører vi politiet i alt 1,9 mia. kr. frem mod 2019 i den nye flerårsaftale om politiets økonomi.
Med aftalen får Danmark et stærkt værn mod terror, og vi får flere betjente til at lave politiarbejde.
Det skal være lettere at være dansker, og derfor har vi nedsat registreringsafgiften for personbiler og motorcykler fra 180 pct. til 150 pct.
Med afgiftsnedsættelsen bliver det i højere grad muligt at købe mere familievenlige og trafiksikre biler.
Samtidig har vi fastfrosset grundskylden i 2016, og det betyder, at boligejere skal betale det samme i kroner og øre i 2016, som de gjorde i 2015 ved uændret grundskyldspromille.
Finansloven for 2016 styrker også rammevilkårene for dansk erhvervsliv.
Det skal være billigere og lettere at drive virksomhed i Danmark.
Vi vil gennemføre en række initiativer, der kan skabe vækst og udvikling i hele Danmark.
Regeringen har præsenteret en plan for vækst og udvikling i hele Danmark, der udmønter de midler, som aftalepartierne med finanslovsaftalen har afsat til at understøtte fremgang i de erhverv, der særlig er repræsenteret uden for de større byer og i landdistrikterne, og til at forbedre vilkårene for at bo og arbejde i hele landet.
Vi nedsætter også den såkaldte NOx-afgift fra 25 til 5 kr. pr. kg, og vi annullerer reklameafgiften.
Det er begge initiativer, som den tidligere regering besluttede, og som gjorde det dyrere at drive virksomhed, og nu ruller vi dem tilbage.
Vi afsætter med finansloven for 2016 penge til en erhvervsbeskatningsreform, der skal gøre den danske erhvervsbeskatning mere enkel og mere konkurrencedygtig, så vi kan tiltrække flere udenlandske investeringer.
Samtidig vil vi forbedre rammerne for virksomhedsoverdragelse til erhvervsdrivende fonde, f.eks. i forbindelse med generationsskifte.
Der er enighed om, at familieejede virksomheder skal sikres gode rammevilkår i forbindelse med et generationsskifte.
Derfor har vi afsat 200 mio. kr. fra 2016 til at nedsætte bo- og arveafgiften, og dermed reducerer vi beskatningen ved at overdrage en erhvervsvirksomhed til et nært familiemedlem.
Vi genindfører skattefriheden for individuelle medarbejderaktier.
Det indebærer, at medarbejdere kan modtage aktier og køberetter og tegningsretter til en værdi svarende til 10 pct. af årslønnen.
Endelig har vi afsat penge til en landbrugs- og fødevarepakke, herunder til målrettede miljøtiltag, så det bliver muligt at lempe landbrugets kvælstofregulering.
Vi lovede også før valget at gennemføre jobreformens første fase ved bl.a. at sætte loft over, hvor mange ydelser man kan få på kontanthjælp, og samtidig har vi strammet udlændingepolitikken ved bl.a. at udvide integrationsydelsen til også at omfatte herboende asylmodtagere.
Regeringen vil gerne kvittere for, at flere partier er med til at tage ansvar for disse delaftaler.
Lad mig også knytte et par ord til de justeringer, aftaleparterne har foretaget i henhold til den aftale om finansloven for 2016, vi nåede til enighed om for 1 måned siden.
Det har vel stået alle klart, at der i de seneste dage er rejst en række spørgsmål til de ændringer i boligydelsen, der indgår i aftalen om finansloven for 2016.
Aftaleparterne bag finansloven er på den baggrund nået til enighed om, at lovforslaget om ydelsen ikke færdigbehandles i Folketinget, men trækkes tilbage.
Det efterlader naturligvis et finansieringsbehov, som skal dækkes i 2016 og i årene frem.
Derfor optages en negativ budgetregulering på finansloven for 2016 svarende til provenuet fra boligydelsespakken.
Aftaleparterne er enige om, at budgetreguleringen vil blive søgt udmøntet inden for boligydelsesområdet, og det vil ske i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Det er min opfattelse, at dette er en fornuftig løsning i den givne situation.
Den sikrer, at vi har en fuldt finansieret finanslov for 2016, og samtidig får vi bedre mulighed for at afklare spørgsmål og uklarheder.
Der har også været rejst spørgsmål til konsekvenserne af nogle finansieringselementer på fondsområdet.
Her er aftaleparterne enige om, at det særlige konsolideringsfradrag for fonde fortsat fjernes fra 2016 og frem.
Det er samtidig besluttet, at den nuværende overførselsregel fastholdes.
Justeringerne af disse finansieringselementer efterlader et finansieringsbehov på ca. 80 mia. kr. årligt, som parterne er enige om at udmønte i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Endelig er parterne også enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020, ligesom vi vil drøfte muligheden for at gøre affaldsgebyret for virksomheder til en tilvalgsordning.
Alt i alt synes jeg, det er sobre og afbalancerede løsninger, som viser, at aftaleparterne bag finansloven for 2016 er villige til at tage ansvar.
Med finanslovsaftalen for 2016 er der sat en ny kurs for Danmark.
Kasseeftersynet fra august viste, at de offentlige finanser var i mindre god stand end ventet før valget.
Vi har med finanslovsaftalen taget konsekvensen og foretaget en markant styrkelse af de offentlige finanser og fået skabt luft til underskudsgrænsen i finansloven.
Vi har samtidig indfriet vores centrale valgløfter.
Vi gennemfører en markant styrkelse af kernevelfærden og trygheden i Danmark, og vi gør det lettere at være dansker og virksomhed i Danmark gennem skatte- og afgiftslettelser.
Alle nye initiativer er fuldt finansierede, og dermed har vi lavet en finanslov med klare prioriteringer, der samtidig styrker de offentlige finanser.
Alting var bedre før i tiden.
Når der kommer borgerligt flertal, går alt tilbage.
Det var bedre under Helle Thorning-Schmidt.
Dengang var der minusvækst i kommunerne, men det var tilsyneladende minusvækst på den gode måde.
I 2016 er der vækst i kommunernes serviceramme, men det, at kommunerne får 0,5 mia. kr. mere, er åbenbart også skidt.
Så derfor hører vi disse endeløse brokkerier.
Sandheden er jo, at der er tilført en værdighedsmilliard, der er sket et løft på sundhedsområdet og på ældreområdet, politiet har fået et løft på 1,9 mia. kr., der er lavere bilafgifter og fastfrysning af grundskyld, men alt er skidt.
Kære Benny Engelbrecht, kære Pelle Dragsted, kære Josephine Fock, kære Martin Lidegaard, kære Jonas Dahl: Kom nu op med humøret, og glæd jer over, at der er fremgang i økonomien, fald i ledigheden, fremgang i reallønnen, billigere biler, ældremilliard, et løft til sundheden.
Meld jer dog ind i kampen på den positive måde.
Faktisk er der i 2016 500 mio. kr. mere til rådighed for kommunerne end i 2015.
Men lad os tage de her løgnehistorier en for en.
Den tidligere ældremilliard blev ikke sparet væk; kommunerne får stadig den milliard, men nu udbetalt over bloktilskuddet.
Omprioriteringsbidraget tilbagefører 1,9 mia. kr. til kommunerne, og hertil kommer så værdighedsmilliarden, som leveres til ældreområdet, og nettoresultatet er altså, at der er 500 mio. kr. mere til rådighed for kommunerne.
Jeg håber, at vi slipper for den løgnagtige propaganda, som det tilsyneladende er blevet populært for oppositionen at køre rundt med.
De nøgne kendsgerninger viser, det er forkert, hvad I siger.
Om omprioriteringsbidraget vil jeg gerne sige, at stramme økonomiske rammer nødvendiggør behovet for en vedholdende udvikling i den offentlige sektor og omprioriteringer på tværs af sektorer.
En sund økonomi er og bliver forudsætningen for at kunne bevare og udvikle velfærdssamfundet.
Jeg er uforstående over for automatreaktionen med, at et omprioriteringsbidrag på 1 pct. er ensbetydende med nedskæringer i den borgernære velfærd.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at vi ikke kan få mere ud af enhver krone, vi bruger i dag.
Tværtimod kan jeg jo blot konstatere, at der er store forskelle på, hvor mange penge kommunerne bruger på de forskellige sektorområder, og det siger mig, at kommunerne fortsat kan lære af hinanden, og at der er et potentiale for at høste betydelige effektiviseringsgevinster.
Et af de redskaber, der er med at understøtte en sund økonomi, som er forudsætningen for at kunne bevare og styrke vores velfærdssamfund, er som sagt omprioriteringsbidraget.
Det er et redskab, som er blevet anvendt igennem mange år i staten med succes, og som er med til at styrke muligheden for at omprioritere på tværs af sektorer, samtidig med at det understøtter løbende effektiviseringer.
Derfor er jeg også uforstående over for, at man kan sige, at et omprioriteringsbidrag på 1 pct. er ensbetydende med dårligere daginstitutioner, dårligere skoler, dårligere ældrepleje.
Jeg har simpelt hen ikke fantasi til at forestille mig, at vi er nået til det punkt, hvor intet kan gøres bedre end i dag, og at vi ikke kan få mere ud af de kroner og øre, som vi bruger i dag.
Tænk, hvis man fremførte et sådant synspunkt i det private erhvervsliv, hvor effektiviseringer og forbedringer er et overlevelsesvilkår.
Der er man nødsaget til at tænke i effektiviseringer på alle tidspunkter, og det kunne vi jo med fordel lade os inspirere af i den offentlige sektor. Med en serviceramme på 238 mia. kr. er jeg overbevist om, at man også i kommunerne fortsat kan realisere store effektiviseringsgevinster gennem smartere processer, via digitalisering, via intelligent indkøb osv. og ikke mindst ved at lære af hinanden. På folkeskoleområdet kan jeg jo blot konstatere, at der er kommuner, som bruger dobbelt så mange penge pr. elev som andre kommuner, og det samme billede kan jeg konstatere på en lang række af de kommunale opgaveområder som eksempelvis administration og ledelse, der tegner sig for knap 40 mia. kr., på dagtilbudsområdet, der tegner sig for ca. 30 mia. kr., på de sociale botilbud, som tegner sig for 15 mia. kr. osv.
Og ja, den forskel er naturligvis til dels udtryk for, at der er forskel i rammebetingelser for serviceniveau, men den er også udtryk for, at nogle kommuner gør tingene smartere end deres naboer.
Jeg vil gerne over for fru Aaja Chemnitz Larsen beklage de misforståelser, der har været, og kvittere for, at IA er en selvstændig partigruppe.
Jeg vil så også sige, at vi jo har haft en, synes jeg, fornuftig snak om de problemer, som Aaja Chemnitz pegede på, omkring politiets arbejde i Grønland og også grønlænderes forhold her i Danmark, deres inklusion og en hjælp til, at de kan komme ind i universitetslivet og uddannelsessystemerne.
Jeg skal nok love, at vi fremover vil tage drøftelser med partierne, lige som vi gør med de danske partier.
Men jeg vil så gerne her til sidst takke Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative for et meget godt samarbejde.
Vi er jo fire forskellige partier med forskellige politiske prioriteringer, og alligevel er det lykkedes at finde sammen om en finanslov med de forbedringer, den indholder, på ældreområdet, på sundhedsområdet, med styrket politi, værdighedsmilliard, lettelser af erhvervslivets vilkår, billigere biler og fastfrysning af grundskyld.
For i et forlig er det jo vigtigt, at alle kan se sig selv i forliget, og det har debatten i dag bekræftet er tilfældet, og det vil jeg gerne kvittere for.
Tak for samarbejdet.