runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Man kan godt høre, at Socialistisk Folkeparti er kommet i regering.
Det er en noget mere nuanceret holdning, ordføreren kommer med nu, og det sætter jeg stor pris på, for jeg synes, det var en noget ensidig vinkel, man havde tidligere.
Så jeg er glad for, man har fået nuancerne lidt mere med.
Men selv om man nu er blevet lidt mere ensrettet ovre i rød blok, kunne jeg alligevel fornemme, at Socialistisk Folkeparti ikke var helt enige i regeringens linje, for ordføreren brugte udtrykket »hvis det stod til os«.
Betyder det, at det her er noget, der stadig forhandles om i regeringen?
Er det her noget, der bliver diskuteret – kommer der nogle nye ting?
– eller er Socialistisk Folkeparti i gang med at lave deres helt egen, selvstændige politik inden for regeringen?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-10:
Vi har altid ment, at der var flere forskellige årsager til, at folk er blevet sat på gaden.
Det viser og dokumenterer SFI-undersøgelsen i øvrigt også.
Men vi har også haft den holdning, at fattigdom har været en af de vigtigste årsager til, at folk er blevet sat på gaden, og SFI-undersøgelsen viser faktisk, at der er en overrepræsentation af folk, der kommer fra kontanthjælpssystemet.
Nuancerne har altid været der, men i forhold til de redskaber, som den tidligere regering indførte, mener jeg ikke, at nuancerne altid har været der.
På den måde er det rigtig vigtigt, når vi i fællesskab skal prøve at kigge fremad på det her område, at huske, at det jo ikke er nok at sige: Nu har vi fremsat et lovforslag, og nu er problemet løst, nu behøver vi ikke at gøre noget, nu kan vi læne os tilbage.
Det kan godt være, man har haft en regeringsførelse på den måde de sidste 10 år, men vi agter at gøre noget ved det problem, at folk bliver sat på gaden.
Vi bliver nødt til at blive ved med at kigge på, hvad det er for nogle håndtag, vi skal dreje på.
Det kan være fattigdom, der har været et problem, og der har vi gjort det, at vi har afskaffet de lave fattigdomsydelser.
Ud over det kommer det her med løbedage.
Og vi har jo også nogle ønsker – selvfølgelig.
Sådan er det jo altid, når man sidder i regering, fordi vi hver især også tænker på, hvad det er for nogle redskaber, man kan sætte i værk.
Det er også derfor, jeg enormt gerne vil have undersøgt, hvordan det står til, og hvad mere vi kan gøre.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Jeg er enig i, at nuancerne altid har været der, men jeg har ikke oplevet, at de har været der, når jeg har diskuteret med ordføreren.
Ordføreren har altid fremført, at der var én årsag til udsættelser, og det var 450-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen.
Men jeg er glad for, at ordføreren nu også har fået nuancerne med.
Jeg må jo sige, at der er blevet gjort rigtig meget i de år, VK-regeringen sad på magten.
Vi sørgede for at få oplyst om, hvor mange der rent faktisk blev sat ud.
Da det stadig væk viste sig, at der var et stigende antal udsættelser, satte vi en ny undersøgelse i gang – og så kom regeringsskiftet.
Så jeg håber da, at man har tænkt sig at følge op på det arbejde, vi har lavet, at man har tænkt sig at følge op på og se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe de stakkels familier, der bliver sat ud.
Men jeg vil bare stadig væk sige, at jeg noterer mig, at der ikke er enighed i regeringen på det her område.
Jeg noterer mig, at ordføreren her siger, at der er selvstændige SF-holdninger, der ikke stemmer overens med resten af regeringens.
Så det her må jo være et stort debatemne i regeringen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-10:
Altså, jeg synes, den her form for debat, hvor man under en meget, meget seriøs debat sidder og begynder at gøre det til en eller anden proceshistorie, simpelt hen er – undskyld udtrykket – lidt for langt ude.
Jeg vil rigtig gerne prøve at forholde mig til det lovforslag, der er her, og det, at der er så mange mennesker, der bliver sat på gaden.
Så siger ordføreren for Venstre: Den tidligere regering gjorde rigtig meget.
Jamen er der nogen, der påstår, at den ikke gjorde noget?
Er der nogen partier i Folketinget, der ønsker, at så mange som muligt – tusindvis af mennesker – skal sættes på gaden?
Vi har været uenige om, om det, der er blevet gjort, har været nok.
Det er da rigtigt, at man ovre i Socialministeriet har siddet og kigget på, om man skulle lave PBS-ordninger, samtidig med at man ovre i Beskæftigelsesministeriet har indført en masse lave sociale ydelser, der har gjort, at folk ikke har været i stand til at betale deres husleje.
Jeg synes, det ikke rigtig hang sammen, at man med den ene hånd gav 500 mio. kr. til en hjemløsestrategi og med den anden hånd sørgede for, at folk havde så små ydelser at leve for, at de ikke kunne betale deres husleje.
Nu kommer der sammenhæng i socialpolitikken.
Boligministeriet, Beskæftigelsesministeriet og Socialministeriet går i fællesskab ind og kigger på, hvad det er, der skal til.
Det her er et af skridtene.
Jeg siger ikke, det er nok.
Det ville da være fuldstændig naivt at påstå, at løbedage alene skulle være med til at kunne forhindre, at flere tusinde mennesker bliver sat på gaden.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-04-10:
Tak til ministeren.
Jeg er, for så vidt angår det første element, vist den eneste her i Folketingssalen, der ikke rigtig tror på, at det vil hjælpe ret meget med de 3 dage.
Men hvis det gør det, er det helt fint, og så skal det også få min stemme.
Så vi lader det komme an på en prøve.
Det er mere det andet element, jeg tænker på.
Det største problem i lejelovgivningen i dag for privat beboelsesudlejning er det forhold, at begge parter kan skrive under på en lejekontrakt med en given husleje, hvorefter lejeren kan gå i huslejenævnet og få huslejen nedsat.
Det kommer jo tit som noget af et chok for en udlejer, som bestemt ikke har haft dårlige intentioner.
Når det kædes sammen med, at der gælder et generelt uopsigelighedsprincip, så udlejeren ikke kan opsige lejeren, er det et problem for den udlejer, der troede, at han fik en husleje af en vis størrelse, hvis han så får den reduceret af huslejenævnet.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Vil jeg, hvis jeg udlejer en lejlighed, via det her statistiksystem, som der skal indberettes til, kunne få oplyst, om det er en lovlig husleje, henset til hvad andre folk i kvarteret betaler?
Kan vi forvente det, synes jeg virkelig, at det er et fremskridt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-10:
Nu siger fru Benedikte Kiær, at der er nogle ting, som jeg har misforstået.
Med hensyn til at der er børnefamilier, der bliver sat på gaden, vil jeg sige, at børnefamilier ikke bliver sat på gaden.
Kommunen er forpligtet til at finde en løsning.
Men det betyder jo ikke, at de får en bolig.
De bliver boligløse, og derfor er der, synes jeg, en forpligtelse til at gå ind og gøre en indsats over for de familier – en særlig indsats, fordi der er børn involveret.
I forhold til at sætte borgeren under administration: Ja, hvis der gentagne gange er problemer.
Og med hensyn til hvordan man kan gå ind og forebygge, vil jeg sige, at vi også har hørt Den Sociale Retshjælps forskellige henvendelser til forskellige udvalg i Folketinget, og de er rigtig bekymrede over, at kommunerne ikke benytter sig af de redskaber.
I forhold til PBS-ordningen har jeg jo skrevet flere mails til Socialministeriet, da ordføreren var socialminister, hvor jeg har bedt om at få den her lovændring, men hvor det ikke var muligt, og hvor jeg fik at vide, at det ikke var muligt.
Det alternativ, man ville komme med, var at lave en PBS-ordning.
Jeg har jo kritiseret det, fordi vi i dag ved, at socialt udsatte grupper har svært ved at få en NemKonto.
Derfor har jeg bedt om, at man skulle løse det problem, før man gik ud og lavede symbolpolitik.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-10:
Det væltede rundt med misforståelser i ordførerens indlæg.
Jeg vil først lige rette et par stykker i forhold til lovforslaget og loven fra 2009.
Det er faktisk muligt for kommunerne i dag at gå ind at administrere en borgers økonomi, hvis det gentagne gange er sket, at man ikke har kunnet betale huslejen, eller man står over for en udsættelse.
I forhold til det her med afskaffelsen af løbedagene kan jeg høre, at ordføreren bifalder det meget og sådan set ikke mener, at der er blevet taget fat på den her problemstilling overhovedet førhen, og det må jeg så sige ikke er sandt.
Der er faktisk blevet taget initiativ til at undersøge, om man kunne tilmelde sig en PBS-ordning, så huslejen blev betalt som noget af det første.
Jeg kan huske, at ordføreren flere gange har sagt, at det jo er nytteløst, fordi borgeren ikke får flere penge af at være tilmeldt en PBS-ordning, for man får jo ikke flere penge af, at huslejen bliver betalt nogle dage før end ellers.
Hvad har ændret sig i forhold til det her lovforslag?
Det er ikke en »kan«-bestemmelse, det er en »skal«-bestemmelse.
Når ordføreren mange gange nævner starthjælpen og kontanthjælpsloftet og alle de her ydelser fra VK-tiden, som nu er fjernet, vil jeg blot spørge ordføreren om, hvordan det så kan være, man kommer med det her forslag.
For hvis det var det, der var skyld i, at der var lejere, der blev sat ud af deres lejligheder, hvorfor er der så overhovedet nogen mening i eller årsag til at komme med det her forslag, når man har afskaffet de her ydelser?
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Fordi det jo er et led i bestræbelserne på at få antallet på 4.400 sat ned.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-10:
Der må jeg så give ordføreren fra Venstre ret i, at vi ikke aner noget som helst om antallet af udsættelser før 2002.
Det vil sige, det ikke rigtig har noget med ydelserne at gøre, for man får jo ikke flere penge eller får mere ud af sine penge af, at man skal betale sin husleje 2 dage før eller senere.
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Allerførst vil jeg vedrørende de ydelser, som den nuværende regering har ophævet, sige, at jeg helt klart mener, at det vil være med til at gøre, at vi får færre udsættelser fremadrettet.
Så vil jeg gerne vedrørende de ydelser sige, at jeg stadig væk mener, at det er fornuftigt at have afskaffet dem, for de var med til at sørge for, at masser af familier ikke kunne betale huslejen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-10:
Det er lige før, jeg skal have en skammel!
Lovforslaget indeholder tre elementer: fremrykket huslejebetaling, husleje- og beboerklagenævnenes indberetning til nævnsstatistik og opmagasinering af indbo efter afdøde plejeboligbeboere.
Ophævelse af løbedage indebærer, at udlejerne typisk kommer til at modtage huslejebetaling 3 dage tidligere.
Med lovforslaget forventes færre huslejerestancer samt reduceret tab som følge af udsættelser.
I debatten omkring tvangsudsættelser har det ofte lydt fra regeringens side, at det var på grund af de lave sociale ydelser, men det har vist sig, at det sjældent er ydelsernes størrelse alene, der er årsag til, at folk ikke kan klare huslejen.
Af notatet fra Socialministeriet den 10. december 2010 fremgår det, at det selv med de laveste ydelser er muligt at have et rådighedsbeløb, som ikke nødvendiggør tvangsudsættelse.
LLO skriver i deres høringssvar til dette lovforslag, at de ikke forventer, at afskaffelse af lejelovens løbedage vil have den store effekt, og at det vil ramme de lejere, der har problemer med at få løn- eller indkomstoverførsler til deres bankkonto tids nok.
KL finder heller ikke, at fjernelsen af løbedage vil ændre på den manglende huslejebetaling.
Vi finder det vigtigt, at ministeren sikrer, at de borgere, der får månedslønnen efterfølgende, altså den 2. eller 3., ikke bliver mødt med krav om betaling af påkravsgebyr.
Med hensyn til at få en bedre udnyttelse af plejeboligbestanden
foreslås en præcisering af de eksisterende muligheder for at opmagasinere indbo efter afdøde beboere i plejeboliger.
Baggrunden for forslaget er, at det i dag er udbredt praksis i kommunerne at afvente skifterettens behandling af boet, før boligen ryddes og genudlejes.
En præcisering af dette kan være en god idé.
Så kommer det med nævnsstatistikken og indberetninger, der omhandler at få tilvejebragt bredere viden om husleje- og beboerklagenævnenes afgørelser.
Der foreslås indført en hjemmel for ministeren for by, bolig og landdistrikter til at pålægge huslejenævn og beboerklagenævn at indberette forskellige oplysninger om de sager, som nævnene behandler.
Det kan være en fordel med sådanne indberetninger, dog vil vi i Dansk Folkeparti gerne have svar på, hvad de forskellige oplysninger omhandler, så vi sikrer os, at borgernes retssikkerhed bliver overholdt, sådan at disse indberetninger ikke omhandler personfølsomme oplysninger, så man får en liste over dårlige lejere eller dårlige udlejere.
Hensigten med oplysningerne er, at de bliver videregivet til DIADEM, som er en udmøntning af den tidligere regerings initiativ fra 2005 »Bedre og billigere bolighandel«, der belyser vejen til digital adgang til alle nødvendige ejendomsoplysninger, der skal indhentes ved en bolighandel.
Ved at anvende DIADEM vil brugerne få oplysningen øjeblikkelig frem for at skulle vente på den manuelle sagsgang i kommunen og ved andre myndigheder.
Vi kan som udgangspunkt godt støtte intentionerne i dette lovforslag, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Lars Dohn (EL), 2012-04-10:
Når vi behandler det her forslag, er der sikkert mange her i salen, der ser et billede af Erik Henningsen for sig, nemlig billedet fra 1892, som hedder »Sat ud«, hvor vi ser arbejderfamilien, der er blevet sat ud i sneen, og husfaren, der står og diskuterer med betjenten; dengang var der ikke nogen genhusning, så det er et af de resultater, der er opnået gennem årtiers kamp.
Men med det meget høje antal udsættelser, vi stadig væk ser, må vi sige, at vi har en måler for, om der stadig væk er noget, der er galt i det her samfund, og det må vi jo konstatere der er, når sådan noget sker.
Der skete jo det, at vi fik flere fattige, og at antallet af betalelige boliger blev mindsket, og det at have råd til at betale huslejen og det at have en indtægt, der modsvarer huslejen, er to afgørende elementer, og der er vi ude i en gal udvikling for øjeblikket, de ting kører galt, men som allerede nævnt har man med finansloven rettet noget op på det, idet regeringen og Enhedslisten jo fjernede fattigdomsydelserne. På den anden side ser vi, at friske tal fra AE viser, at uligheden i det danske samfund fortsætter, så der skal nok tages fat med kraftigere midler, end vi har gjort hidtil.
De tre forslag vil ikke rykke alvorligt ved det her; det er overfladeløsninger, som vi om et halvt eller helt år ikke vil kunne konstatere har givet nogen alvorlig nedsættelse af antallet.
F.eks. vil fremrykning af huslejebetaling kunne hjælpe nogle få; Lejernes Landsorganisation siger, at det er nogle ganske få, som det vil hjælpe.
Nævnsstatistikken er også med til at belyse det.
Jeg kunne som huslejenævnsmedlem ønske mig, at man i langt højere grad brugte erfaringerne fra huslejenævnene og beboerklagenævnene i den politiske verden, ude i byrådene og i Folketinget, så ad den vej synes jeg vi kan skaffe langt mere viden.
Det med opmagasinering af dødsboer vil også kunne hjælpe, men absolut marginalt.
Så derfor må vi sige, at her har regeringen valgt de små skridts politik.
Og det vil Enhedslisten fremsætte et beslutningsforslag om.
Men vi har det princip i Enhedslisten, at når det er fremskridt, stemmer vi for, også selv om det er små fremskridt, men vi vil da gerne opfordre ministeren og regeringspartierne til at tage nogle større skridt fremover, så det ser vi frem til sker.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Jeg var jo også boligordfører i sidste regeringsperiode og hørte på en samlet venstrefløj, altså Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, der tordnede imod de her udsættelser, talte for forbud mod udsættelse af børnefamilier.
Hvordan har ordføreren det med nu at være den eneste på venstrefløjen, der står ved det standpunkt?
Lars Dohn (EL), 2012-04-10:
Jamen det beklager jeg.
Men jeg skal da gerne opfordre dem til at fastholde de holdninger, de har haft tidligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-04-10:
Det er jo en glæde for mig at kunne berette, at alle tre forslag her falder i god jord hos os.
Især er det jo godt, at regeringen med det her forslag om at afskaffe lejelovens løbedage for betaling af husleje går ind i en erkendelse af, at mange af de mennesker, der bliver udsat, faktisk bliver udsat af deres bolig, fordi de ikke har styr på deres privatøkonomi.
Det står direkte i lovens bemærkninger, at en SFI-rapport nævner, at tre ud af fire har tilkendegivet, at de ikke har haft styr på deres privatøkonomi, og derfor har de ikke fået betalt deres husleje.
Det er jo andre toner end det, som vi har hørt tidligere, nemlig før folketingsvalget, da det hele tiden hed sig, at årsagen til, at folk bliver sat ud af deres bolig, er, at de ikke har fået penge nok af det offentlige.
Så det her er en god udvikling.
Det er godt, at man på den måde betoner det personlige ansvar.
Jeg skal lige sige, at Liberal Alliance jo ikke går ind for, at vi har en lejelov af den slags i Danmark.
Vi synes, det skal være op til udlejer og lejer selv at aftale, hvornår huslejen skal falde.
Vi er imod den planøkonomi, som er på boligmarkedet i dag, men vi har nu engang en lejelov, og den lejelov giver i dag 3 løbedage, og det er en forbedring, også af hensyn til dem, der skal have styr på deres økonomi, at de 3 løbedage afskaffes.
Og så er der to andre elementer i det her lovforslag, som vi også kan bifalde.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-10:
Med det her lovforslag behandler vi tre mindre, om end vigtige ændringer af lejeloven.
Vigtigst for mig og for Det Radikale Venstre er afskaffelsen af lejelovens løbedage, og det sker i et forsøg på at afhjælpe udsættelse af socialt svage borgere og hjælpe dem med at få betalt husleje noget før.
Det er klart, at det her ikke bør stå alene, og at det er en problematik, som vi også er nødt til at arbejde videre med både socialpolitisk og boligpolitisk i samarbejde med kommunerne og boligselskaberne.
Men det her er altså første skridt på vejen.
De to øvrige ændringer, som omhandler, at husleje- og beboerklagenævnene skal indberette forskellige oplysninger om de sager, som nævnene behandler, og at muligheden for opmagasinering af indbo efter afdøde plejeboligbeboere præciseres i lejeloven, så man får mulighed for en hurtigere genudlejning og for på den baggrund at spare nogle ressourcer, kan vi også bakke op om.
Således kan Det Radikale Venstre bakke op om lovforslagets tre elementer.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Jeg synes, det næsten er lidt for sjovt at høre den socialdemokratiske ordfører her i dag have fået udstedt en tale – det vil jeg næsten mene der er tale om – fra Justitsministeriet med, hvad der skal siges.
For det kan da ikke være den socialdemokratiske ordfører selv, der har fundet på det, der blev sagt for lidt siden, når jeg kan se det ene citat efter det andet af den socialdemokratiske retsordfører, hvor man ønsker højere straffe for personfarlig kriminalitet.
Men man vil åbenbart ikke leve op til det her i Folketinget.
Jeg kunne godt efterlyse en konkret stillingtagen fra den socialdemokratiske retsordfører til det forslag til vedtagelse, der er fremsat her under debatten af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
For i det forslag til vedtagelse har vi faktisk gjort os den ulejlighed at skrive nøjagtig det, som hr. Ole Hækkerup som socialdemokratisk retsordfører har sagt til Ekstra Bladet den 15. januar 2012.
Så jeg går da som et minimum ud fra, at den socialdemokratiske retsordfører og Socialdemokraterne kan støtte det forslag til vedtagelse, for det er nøjagtig det, der er blevet sagt til medierne – eller hvad?
Hvad skal vi regne med?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Hvis jeg husker Ekstra Bladet fra den 15. januar ret, sagde jeg i den forbindelse, at det her er noget af det, vi kommer til at se på, når Straffelovrådet er færdig med sit arbejde.
Jeg var så sent som i går inde at tjekke – fordi jeg nok tænkte, at hr. Peter Skaarup ville finde det frem – lige præcis de ting, jeg selv er blevet citeret for.
Og jeg husker det sådan, at der også i den artikel fra den 15. januar står det der med, at vi gerne vil se på det.
Lad mig så sige om det med Straffelovrådets arbejde, at vi jo før har diskuteret her i Folketingssalen – vi har diskuteret en række forskellige ting, eksempelvis forældelsesfrister i tilfælde af sexovergreb mod børn – og der må man sige, at hvis vi skærper, hvad man kan blive dømt for, vil det jo alt andet lige også føre til længere straffe.
Og der er en række af de forhold, vi tidligere har diskuteret, hvor jeg synes, det er rigtigt, at man bevæger sig i den retning.
Igen skal det ikke være sagt, at det dermed skal betyde, at det skal være lettere eller billigere at begå økonomisk kriminalitet; det er overhovedet ikke mit sigte.
Men jeg synes, at vi hele tiden skal holde øje med, om vi giver straffe for personfarlig kriminalitet i Danmark, der står mål med den krænkelse, offeret føler.
Det synes jeg at vi har brug for hele tiden at kigge efter.
Jeg tror, at jeg har det ligesom hr. Peter Skaarup i nogle af de tilfælde, der er blevet nævnt, hvor jeg spørger mig selv, om det virkelig har været rimeligt, når jeg sammenligner de to ting.
Så ved jeg godt, at man altid kan sige, at lige to konkrete sager ikke kan sammenlignes osv.
Men jeg synes da hele tiden, det er et relevant spørgsmål, og jeg synes da i høj grad, det er relevant at se på, når Straffelovrådet er færdig med sit arbejde.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Det kan jo ikke fortsætte sådan, at Socialdemokraterne uden for vinduerne på Christiansborg i medierne bliver ved med at tale om, at nu skal vi straffe personfarlig kriminalitet hårdere, og lader sig citere her den 15. januar 2012 – det er altså 3 måneder siden – for at sige: »Personfarlig kriminalitet bør straffes hårdere end økonomisk kriminalitet.
Og de straffe man laver, skal passe til, hvor krænket man føler sig.« Det kan jo fortsætte sådan, at man siger den slags ting og så her i Folketingssalen ikke agerer efter det.
Altså, der må jo som et minimum i politik, hvis man skal have nogen som helst troværdighed, være overensstemmelse mellem det, man siger ud ad vinduet, og det, man gør, altså der må være lighedstegn mellem »siger« og »gør«.
Og det er der jo altså ikke, vil jeg sige til hr. Ole Hækkerup.
Jeg synes, at jeg savner en forklaring, ud over at man måske gerne vil spille det her dobbeltspil fra hr. Ole Hækkerups side.
Så mit spørgsmål går altså på: Vil man støtte det forslag til vedtagelse, der er som taget ud af det citat af hr. Ole Hækkerup, som jeg er kommet med nogle gange, eller vil man ikke?
Hvis man ikke vil, kan jeg bare konstatere, at så vil man ikke have højere straffe for personfarlig kriminalitet; så vil man bare ikke.