Kim Andersen (V), 2014-02-25:
Tak for det.
Med dette meget omfattende og detaljerede lovforslag indføres en række stramninger og reguleringer af den finansielle sektor.
Forslaget ligger i forlængelse af de initiativer, der er taget i EU-regi for at polstre den finansielle sektor.
Mange af de stramninger er desuden i tråd med Baselkomiteens anbefalinger, dvs. det, man i daglig tale kalder Basel III.
Endelig indfører lovforslaget en række af de stramninger, som blev aftalt mellem regeringen, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti i forbindelse med vedtagelsen af det, vi kalder bankpakke VI.
Forslaget indeholder dels en række generelle ændringer, som gælder for alle finansielle virksomheder, dels en række ændringer, som berører de systemisk vigtige finansielle institutter, de såkaldte SIFI'er.
Så hr. formand, her var forklaringen.
En væsentlig del af lovforslaget udgør nye krav til virksomheder, der ansøger om at udøve virksomhed som kreditinstitut eller fondsmæglerselskab.
Det er også et krav, at bestyrelsesmedlemmerne har de fornødne ressourcer til at besidde bestyrelseshvervet.
Desuden lægger forslaget op til, at ansøgervirksomheder fremover skal oplyse identiteten på de 20 største aktionærer.
Endvidere skal ansøgninger om at drive finansiel virksomhed indeholde en driftsplan med en beskrivelse af de påtænkte forretninger.
En anden væsentlig del af lovforslaget går ud på at tilpasse de danske regler om kapitalkrav til reglerne i EU.
Mere specifikt skal dansk lovgivning stemme overens med reglerne i kapitalkravsforordningen, CRR, og kapitalkravsdirektivet, CRD IV.
Man lægger således op til, at danske regler ikke må være strengere end de generelle regler i EU.
Det er et synspunkt, vi i Venstre har gjort gældende, og som vi har argumenteret kraftigt for.
Vi har tidligere gjort opmærksom på, at Danmark har haft en tendens til at overimplementere EU-lovgivning, og derfor vil vi gerne kvittere for, at man her er begyndt at se sig lidt mere over skulderen.
I mange tilfælde vil man da opdage, at også vores nabolande tolker reglerne anderledes og implementer mindre strenge krav.
Vi skulle med dette forslag have lært en smule af dem.
Vi er af samme årsag også positive over for, at der bl.a. lægges op til en tilpasning af de danske regler til EU's regler om startkapital.
Selvfølgelig skal vi finde en balance, hvor vi regulerer hensigtsmæssigt uden at gøre det for svært at starte nye virksomheder.
Det gælder også finansielle virksomheder.
En anden del af de ændrede regler om startkapital er, at der her indføres et nyt krav om oprettelse af en kontracyklisk kapitalbuffer.
Kravet indebærer, at finansielle virksomheder, der er omfattet af CRD IV-direktivet, skal være ansvarlige for at opbygge en sådan buffer i vækstperioder.
Med forslaget indføres også en række krav til nogle interne ordninger i de finansielle virksomheder, som skal bidrage til at øge virksomhedernes sikkerhed og følgelig en mere generel sikkerhed på de finansielle markeder.
Der indføres krav om etablering af nominerings- og risikoudvalg i finansielle virksomheder, som er børsnoterede eller har mere end 1.000 ansatte.
Endvidere indføres krav om whistleblowerordninger i finansielle virksomheder.
Det er en praksis, som kun få finansielle virksomheder benytter sig af i dag, men som vi ønsker at udbrede til sektoren generelt.
Med hensyn til den del af lovforslaget, der omfatter de systemisk vigtige finansielle institutter, etableres der med lovforslaget nogle klare retningslinjer for, hvordan man kategoriserer systemisk vigtige finansielle institutter.
Helt konkret fastsættes der tre kvantitative indikatorer for, hvad der kendetegner SIFI'er.
Derudover indfører man også en grænse for, hvor mange bestyrelsesposter og direktionsposter SIFI-bestyrelsesmedlemmer har lov til at varetage.
Det vil således fremadrettet kun være tilladt at sidde i fire bestyrelser, medmindre man er direktør.
Er man det, vil det kun være tilladt at sidde i to bestyrelser.
En anden vigtig del af lovforslaget omhandler organiseringen og styringen af Finanstilsynet.
Tilsynet har fået styrket sine kompetencer og beføjelser.
Det har vi gjort for at sikre en effektiv og velfungerende tilsynsvirksomhed, men med det øgede ansvar, der ligger i Finanstilsynet, er det selvfølgelig også vigtigt, at tilsynet har en stærk og effektiv organisation.
Af den grund har vi fra Venstres side lagt vægt på, at vi får en omorganisering, hvor der oprettes en ny bestyrelse for Finanstilsynet.
Den bestyrelse vil desuden overtage en række af de opgaver, der i dag ligger under Det Finansielle Råd, som derfor foreslås nedlagt.
Som nævnt ligger dette lovforslag i forlængelse af aftalen om bankpakke VI, som Venstre i sin tid var med til at indgå.
Desuden er det hensigten med lovforslaget at implementere EU's bankdirektiv, og det bakker vi fra Venstres side naturligvis op om, og jeg kan derfor tilsige lovforslaget Venstres velvillige behandling i udvalgsprocessen.