runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Jeg er meget ked af at sige det, men hr. Morten Østergaard skal lige hjem og åbne sin økonomibog igen, for han vrøvler om skattestop og finansiel holdbarhed, men principielt set har det jo egentlig ikke noget med beslutningsforslaget at gøre.
I det her beslutningsforslag tager vi stilling til, om der fortsat skal laves ejendomsvurderinger.
Man kan jo godt vælge at opsige skattestoppet på baggrund af ejendomsvurderingerne i 2001 og 2002.
Det ønsker Venstre ikke at gøre.
Men det kan man jo godt gøre.
Hvis man er imod det forslag her på baggrund af den argumentation, man stiller op med, er det jo, fordi man vil lave en ejendomsværdibeskatning, efter hvad boligen er vurderet til i 2011 og efter det, den vil blive vurderet til i 2012, 2013 og 2014.
Er det virkelig det, De Radikale ønsker?
Ønsker De Radikale at lave en ejendomsværdibeskatning efter de ejendomsværdier, der er i 2010 og 2011?
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Det er bare, fordi hr. Mads Rørvig sagde, at jeg skulle gå hjem og kigge i min økonomibog.
Jeg står fuldstændig inde for det, og det er regeringens egne publikationer, og det er regeringens egne svar til Folketinget, jeg her refererer, og hr. Mads Rørvig kan ikke løbe fra, at det synspunkt, han på Venstres vegne har præsenteret i dag, har svækket den finanspolitiske holdbarhed med ¾ pct., men det er så, hvad det er.
Spørgsmålet til mig går på, hvad Det Radikale Venstre mener.
Det giver god tid til, at alle kan vænne sig til det.
Det betyder alene, at hvis ens hus stiger i værdi efter 2016, vil ejendomsværdiskatten følge med.
Der skal ikke ændres på procenten.
Den vil på det tidspunkt formentlig blive på 0,5, men derefter vil ejendomsværdiskatten afspejle værdien.
Det er helt i tråd med de anbefalinger, som Venstre, De Konservative og regeringen i øvrigt fik af deres eget vækstforum, for vi vil bruge pengene på at sænke skatten på arbejde.
Det er altså ikke for at hive penge op af skatteydernes lommer.
Det er for at sænke skatten på arbejde.
Det troede jeg egentlig at hr. Mads Rørvig også er optaget af.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Al ære og respekt for hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstres holdning til det her emne.
Vi er uenige om, hvorvidt man skal hæve boligskatten eller ej, men hvis man i 2016 vil sætte ejendomsværdiskatten op på baggrund af det niveau, vi kender i dag, hvorfor stemmer man så imod forslaget?
Hr. Morten Østergaard har sagt, at man fra 2016 vil ophæve boligskatten, så pris- og lønstigninger derfra vil skulle beskattes,
hvorfor er man så imod forslaget?
Det forstår jeg ikke.
Man afskaffer jo fremtidige vurderinger.
Vi kender jo de vurderinger, der ligger i dag og i 2001, og med den argumentation, som hr. Morten Østergaard fremfører, burde man da stemme for.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Bestemt ikke.
Det, det her drejer sig om, er jo, at det argument, man fremfører fra hr. Mads Rørvig og konsorters side, er, at hvis man går ind for det her, er det, fordi man ikke ønsker at øge boligskatten.
Det står faktisk meget tydeligt i bemærkningerne.
Dernæst handler det om, at når man foretager ejendomsvurderinger efter 2016 – i øvrigt med de tekniske problemer der kan være i forhold til nybyggeri osv. – er det jo dem, der lægges til grund for de 0,5 pct., som der skal betales i ejendomsværdibeskatning.
Det er et interessant synspunkt, som jeg synes kalder på en nærmere redegørelse, og derfor glæder jeg mig til, at vi får finansministeren i samråd i Skatteudvalget.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg vil bare til hr. Morten Østergaard sige, at svækket holdbarhed jo er lig med den kostpris, som skattestoppet har, og det har den her regering, VK, sagt at vi er villige til at prioritere.
Simpelt.
Så langt må vi være enige.
Det er bare et svar tilbage til det, hr. Morten Østergaard angreb mig for, da han startede sin tale.
Så påstår hr. Morten Østergaard, at det svækker holdbarheden, når vi kommer ud forbi 2020, og det kan da være ganske rigtigt, men det er jo den prioritering, vi har foretaget, og hvis væksten er i orden og der er styr på udgifterne, hvad er problemet så i at fortsætte?
Det er jo det, vi anviser; problemet er ikke til stede.
Hvis væksten er fremragende og der er masser af plads til det, kan man gøre mere af den slags, eksempelvis sænke skatten på arbejde.
Det er jo det, hr. Morten Østergaard også er enig i.
Så der er jo ikke nogen som helst problemstilling i det.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Det, jeg kunne få ud af det – og det er jeg glad for – er, at vi er enige om, hvad finanspolitisk holdbarhed er, nemlig, som det fremgår af 2020-planen, at den politik, der planlægges frem mod 2020, kan fastholdes i årene efter, og at hr. Mike Legarth anerkender, at det har en pris.
Jeg går ud fra, hr. Mike Legarth også er villig til at lægge Finansministeriets beregninger til grund, nemlig at det er en pris på ¾ pct. af BNP.
Det, der er nyt i dag, er jo så klart og tydeligt, at man siger fra regeringens side og fra regeringspartiernes side, at den virkelighed vil der også være efter 2020; det er det, man arbejder på, det er derfor, man støtter det her forslag.
Det er jo hele argumentationen.
Derfor må jeg bare sige, at så skylder man jo også enten at revidere sine fremskrivninger af den offentlige gæld og saldoudvikling eller at fortælle, hvordan det skal finansieres.
Ellers hænger tingene jo ikke sammen.
Man kan jo ikke udgive den ene publikation efter den anden, som ikke afspejler de politiske beslutninger, man har truffet.
Det er det, jeg har forfulgt hele dagen i dag: Når der nu er truffet en beslutning om, hvad der skal ske efter 2020, må man også ændre sine fremskrivninger, så vi kan se, hvordan det påvirker det offentliges gæld.
Og det påvirker den rigtig meget, det kan man forvisse sig om, hvis man bare kigger i de økonomiske vismænds seneste rapport.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Kunne jeg tage hr. Nick Hækkerups udtalelse om den bekymring, der var for, at nogle måske betalte for høj boligskat af deres bolig i nogle bestemte områder, som en invitation til, at vi kan sænke skatten på boliger, for så har hr. Nick Hækkerup da i hvert fald en allieret, nemlig undertegnede?
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg er helt på det rene med, at Venstres ordfører ikke nødvendigvis har læst beslutningsforslaget til ende, det er jo på mere end en side.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det, Venstres ordfører siger, er noget sludder.
Det, vi diskuterer, er ikke det principielle.
Det, vi diskuterer, er det beslutningsforslag, vi står med, og hvis Venstres ordfører havde læst det, ville Venstres ordfører have kunnet konstatere, at der på side 2 er en lang række beskrivelser af, hvordan man mener det skal implementeres.
Når vi skal diskutere det, bliver vi selvfølgelig nødt til at diskutere: Hvordan kommer det så til at virke?
Hvilke svagheder er der?
Hvilke problemer er der?
Hvordan kan vi håndtere dem?
Så hvis man læser mere end den første side, bliver debatten meget mere løfterig.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Nu havde jeg godt hørt fra finansministeren, at regeringen i hvert fald til min overraskelse ikke bare støtter forslaget, men støtter det med den argumentation, som den gør, for hvis man læser regeringens egne publikationer, opererer regeringen kun med et skattestop frem til 2020.
Efter 2020 er der ikke i regeringens egne økonomiske fremskrivninger indregnet et skattestop.
Det kan jeg godt forstå, for det bliver rigtig dyrt.
Vismændene har faktisk godtgjort, at hvis man ønsker en varig finansiering af skattestoppet, skal der laves en reform i et omfang, som mindst matcher den i øvrigt udmærkede tilbagetrækningsreform, som vi netop har forhandlet igennem med regeringen og Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg bede skatteministeren om i dag ud fra regeringens nye synspunkt om et varigt skattestop at redegøre for, hvor man finder de ¾ pct. af BNP, som man mangler for at have en varig finansiering på plads.
Derfor må man selvfølgelig også enten må have en varig finansiering eller erkende, at man lige har slået et endog meget stort hul i statskassen.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Jeg er ikke spor overrasket over, at Det Radikale Venstre meget gerne ser, at skatterne på boligen stiger.
Det Radikale Venstre har sådan set i alle årene haft det synspunkt, at man ville give boligejerne skattestigninger.
Det vil vi også gøre, når vi engang forhåbentlig skal lave en 2030-plan og for den sags skyld en 2040-plan.
Nu anerkender jeg, at vi er ved at være meget langt ude i fremtiden, og regeringen vil vinde et valg ad gangen, men det ændrer ikke ved, at vores tænkning omkring det her er, at vi skal finde svarene på, hvordan vi får holdbarhed i fremskrivningerne, hver gang vi laver en ny plan.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Det er jo ikke svaret på mit spørgsmål.
Regeringen har jo selv besluttet sig for ikke varigt at finansiere skattestoppet, men derimod i 2020 at trække en streg i sandet.
I alle de økonomiske redegørelser, der er lagt frem, disponerer man efter, at man derefter har en udvikling, hvor skatterne følger prisudviklingen.
Det fremgår også af det svar på spørgsmål 1720, som finansministeren har givet til min kollega, hr. Niels Helveg Petersen, hvori der står, at videreføres skattestoppet i sin nuværende form efter 2020 uden en senere overgang til neutrale beregningsprincipper, skønnes det, at den finanspolitiske holdbarhed svækkes med ¾ pct. af BNP.
Så siger skatteministeren her nonchalant: Vi kører lidt med holdbarheden sådan pø om pø.
Men holdbarhed er jo et udtryk for, at man har finansieret sin politik varigt.
Hvis det, regeringen udtrykker i dag, står til troende, har man forringet holdbarheden med ¾ pct. af BNP.
Jeg synes bare, at skatteministeren skylder at give et godt svar frem for en politiske polemik.
Erkender skatteministeren, at med den melding, der er kommet fra regeringen fra Folketingets talerstol i dag, har man med et slag svækket den finanspolitiske holdbarhed med ¾ pct.?
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Det var et rimeligt svar på spørgsmålet, for regeringen har løbende forholdt sig til, om der skulle være skattestop.
Det gjorde vi i forhold til 2015-planen, og det betyder sådan set oversat til dansk, at hvis jeg skulle følge den radikale logik, ville der ikke kunne være et skattestop nu, for det fremgik ikke af 2015-planen, at der skulle være et skattestop resten af tiden.
Derfor forbeholder vi os retten til at finde finansieringen og til at sikre, at der er en sund økonomi.
Det har vi gjort i 2020-planen, og mit svar var netop, at det vil vi også gøre, når vi fremlægger andre planer.
Jeg ved godt, at i en radikal optik vil man gerne have skat på boligen.
Man vil gerne have, at boligejerne kommer til at betale højere skatter.
Det er jo helt rimeligt, men vi har ikke den holdning, og jeg kan forstå på den politiske debat, at der er flere og flere partier, der deler den holdning med os.
Og så er det sådan set fornuftigt lige at standse op, se på de systemer, vi har, og konstatere, at vi bruger mange også administrative ressourcer på nogle ejendomsvurderinger, hvor tallene ikke bliver brugt til noget.
Derfor er det sådan set sund fornuft at finde et andet system.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Der kan altid være god grund til at tage op til overvejelse, hvordan man bruger kræfterne i administrationen – det er jeg enig i.
Jeg vil bare godt lige bede skatteministeren om at redegøre for, på hvilke områder det er, man faktisk i dag bruger den offentlige ejendomsvurdering, som jo ikke kun handler om ejendomsværdiskat, men også om en lang række andre områder.
Nogle er nævnt i bemærkningerne til forslaget, men der er flere end dem, så vidt jeg husker det.
Jeg vil egentlig godt bare bede skatteministeren om at uddybe, hvad det faktisk er for nogle områder, hvor det bliver brugt.
Og det kan måske så også forklare, hvorfor regeringen faktisk flere gange har haft et lignende forslag på lovprogrammet, uden at det har kunnet gennemføres.
Altså, der må være et eller andet de andre steder, hvor man bruger ejendomsvurdering, der gør, at det ikke bare er så nemt endda.
Det er bare sådan for at få en saglig oplysning om det, at jeg gerne vil bede om at få det svar fra skatteministeren.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Det er korrekt, at der er en række lovgivninger, som også refererer til de her vurderinger.
Vi ser vurderingerne inden for den kommunale grundskyld, vi ser dem inden for dækningsafgift, tinglysningsafgift, skatteforvaltningsloven, også i forhold til gaver mellem familier, og også i lovgivningen omkring andelsboliger, for at nævne nogle af dem.
Så der vil også være en lang række ændringer som følgelovgivning til det her.
Men det afgørende er, at for langt, langt de fleste huse og boliger i dette land foretages der almindelige ejendomsvurderinger, og de tal bruges ikke til noget, fordi det er låst fast i forhold til 2001-niveau plus de her 5 pct.
Så det vil sige, at den skat, danskerne betaler af deres bolig, er i forhold til 2001-niveau, for der kom den her regering til, og da indførte vi skattestoppet.
Derfor er tiden sådan set inde til at finde på nogle nye modeller.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Jeg vil prøve at stille spørgsmålet, så det kan fortsætte, for jeg synes jo, at vi var inde på noget af det saglige her.
Man har den måske ikke endnu, men den skal selvfølgelig til, for at man i praksis, i virkelighedens verden, kan føre det ud i livet.
Man er nødt til at have en løsning på andelsboligmarkedet for, hvordan man undgår svig i handel mellem interesseforbundne parter, og alle de andre ting, som skatteministeren nævnte.
Det er ligesom forudsætningen for, at man kan komme videre.
Er det, fordi løsningen på de ting mangler, at regeringen to gange har måttet tage et lignende lovforslag af lovprogrammet?
Det tror jeg er et spørgsmål, der gør det muligt at få den fulde redegørelse af skatteministeren.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Der er et større lovgivningsarbejde forbundet med det her, men det synes jeg sådan set er fornuftigt at kaste sig over, når man også kan høre, at der er så stor opbakning til, at der skal være et skattestop for almindelige boliger.
Så er der sådan set grund til også at gå ind og se på, om vi ikke kan undvære nogle af de ressourcer, vi i dag bruger på ejendomsvurderinger, til andre og mere fornuftige ting, og det kan vi.
På spørgsmålet om, hvorvidt der skal findes løsninger på de spørgsmål, der måtte blive rejst, kan jeg svare, at selvfølgelig skal der det.
Frank Aaen (EL), 2011-06-14:
Nu har ministeren nogle gange rost skattestoppet vedrørende ejendomsværdiskatten, så derfor bare et enkelt spørgsmål, som jeg synes måske er godt for dem, der hører på debatten: Er ministeren ikke enig i, at den del af skattestoppet er indrettet på en sådan måde, at jo rigere du er, i form af at du har et dyrt hus, jo større skattelettelse får du, og hvis ikke du har et hus, får du ingen skattelettelser?
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Nu har jeg jo haft mange af den type debatter med hr. Frank Aaen gennem årene og ved derfor allerede på forhånd, at vi ikke bliver enige, for jeg mener jo ikke, det er en skattelettelse, at man lader være med at gå ind og tage folks penge.
Jeg synes sådan set, at det, der var det bekymrende, før den her regering kom til og lavede tryghed for skatteyderne, var, at der var indbygget så mange automatiske skattestigninger i vores lovgivning.
Lige præcis
boligen var jo et af de gode eksempler, nemlig at helt uden at Folketinget skulle forholde sig til det, og helt uden at der skulle foretages nogen form for aktiv handling fra politikernes eller for den sags skyld fra administrationens side, kørte der for milliarder af kroner skattestigninger år efter år.
Det fik vi gjort op med.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Det er jo korrekt, at hvis man ikke har en bolig, er det begrænset, hvor meget hr. Frank Aaen kan tage fra en.
Men har man en bolig, kan hr. Frank Aaen tage rigtig meget.
Frank Aaen (EL), 2011-06-14:
Men kan man ikke få et ganske enkelt svar: Altså, jo større hus man har, jo større skattelettelse; jo mindre hus man har, jo mindre skattelettelse; og har man ikke noget hus, er der ingen skattelettelse.
Er det ikke sådan, at det, som ministeren står her og roser, virker?
Kan vi ikke bare få det bekræftet?
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
B 140 om et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom vil jeg sige at jeg synes er et godt forslag, der er blevet fremsat, så jeg kunne egentlig i al korthed blot sige, at regeringen støtter forslaget, for så ikke at sige mere, men jeg vil alligevel tillade mig at begrunde regeringens holdning nærmere.
Forslaget handler efter sin ordlyd om, at vi skal have tilvejebragt et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom i stedet for den eksisterende ordning med ejendomsvurderinger.
Det centrale i forslaget er, at vi skal afskaffe ejendomsvurderingerne i den form, som vi har haft kendskab til igennem mange år, og i stedet tilvejebringe et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.
Det skal ifølge forslaget gøres, fordi ejendomsvurderingerne ikke længere bruges som grundlag for beskatning af fast ejendom.
Vi har jo et skattestop for ejendomsværdiskatten, og vi har grundskatteloftet; samtidig er den eksisterende vurderingsordning ressourcekrævende for SKAT, og der må kunne findes noget bedre, mener forslagsstillerne, og det er jeg ganske enig i.
Der kan være god grund til at overveje, om vi ikke kan finde på noget enklere end den eksisterende ordning.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde den nugældende ordning.
Vi skal gøre tingene så enkelt som muligt.
Vi skal også spare på ressourcerne de steder, hvor vi kan.
I øjeblikket foretager vi med faste intervaller ejendomsvurderinger, som vi på grund af skattestoppet ikke bruger til ret meget.
Hvorfor skal vi dog blive ved med det?
Argumentet for at opretholde de nuværende ejendomsvurderinger kan kun være, at man gerne vil sætte boligskatterne op, for hvis man ikke vil sætte boligskatterne op, har man ikke ret meget at bruge de almindelige ejendomsvurderinger til.
Jeg synes, det ville være glædeligt, hvis vi kunne blive enige om det.
Hvis der mod forventning skulle ske det, at der vil være en række partier, der er uenige i det, er jeg meget spændt på at høre, hvad der så skulle være begrundelsen for at fastholde det samme omfattende system, som vi har i dag, for vi bør kunne blive enige om, at vi ikke skal foretage ejendomsvurderinger for ejendomsvurderingernes egen skyld.
De må skulle bruges til et eller andet, men til hvad? Jeg ser også frem til, at vi i den kommende folketingssamling kan føre B 140 ud i livet.
Der er mange tekniske spørgsmål, der skal løses, og regeringen må selvfølgelig forbeholde sig den fornødne grad af kunstnerisk frihed, der skal til, med hensyn til den nærmere udformning af den lovgivning, der skal udmønte beslutningsforslaget.
Og med de bemærkninger vil jeg gentage, at regeringen kan støtte beslutningsforslaget.
Tom Behnke (KF), 2011-06-14:
Så undrer det mig alligevel lidt, at man har fremsat beslutningsforslaget, for det, der gør sig gældende, er, at hvis folketingsmedlemmer ønsker at gå på efterløn, sker det på det samme tidspunkt som for alle andre mennesker her i samfundet.
Der er ingen forskel.
Det kan de ikke.
Med hensyn til folkepensionsalderen er det jo heller ikke sådan, at folketingsmedlemmer kan gå på folkepension tidligere end andre mennesker her i samfundet.
Der er fuldstændig parallelitet.
Reglerne om folkepension gælder både for folketingsmedlemmer og for andre.
Hvad er det egentlig for en parallelitet, man ønsker?
Hvad er det, man efterlyser?
Er det en parallelitet til arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner?
Så må det jo igen siges, at præcis der har man lavet parallelitet, for det er sådan, at ligesom man ændrede spillereglerne for arbejdsmarkedspensionerne, alt efter om de ordninger, der var indgået, var fra før eller efter 2007, er det det samme, der gør sig gældende for folketingsmedlemmer; altså om man er valgt før eller efter 2007.
Så hvad er det for en parallelitet, Liberal Alliance efterlyser, som ikke allerede findes?
Det kan jeg simpelt hen ikke se.
Det, der også er væsentligt at understrege, er jo, at ligesom med alle mulige andre arbejdsmarkedspensioner er folketingsmedlemmers pensionsmuligheder en del af de samlede ansættelses- og pensionsvilkår.
Ligesom hvis man havde været ansat i en anden virksomhed, har man mulighed for at lave en aftale om, at man har de og de ansættelsesvilkår, herunder en eller anden pensionsordning.
Og den gælder også i fremtiden, ligesom den i fremtiden gælder for folketingsmedlemmer.
Så jeg savner begrundelsen for manglende parallelitet, for jeg mener faktisk, at på alle de tre områder, som jeg har nævnt, er paralleliteten netop opfyldt.
Derfor finder vi fra konservativ side ingen grund til at ændre på de regler, vi har.
Lone Dybkjær (RV), 2011-06-14:
Det er mig, fordi mit partis ordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede.
Derfor skal jeg sige et par ord.
Jeg vil sådan set igen godt referere til hr. Tom Behnke, for jeg synes, hr. Tom Behnke – det siger jeg tit ved behandlingen af forskellige forslag – trækker tingene klart op.
Denne gang blev de også trukket klart op på mine vegne, forstået på den måde at det er et uklart forslag, som blander alle ting sammen, og det gør jo, ligesom hr. Holger K. Nielsen sagde, at man ikke kan stemme om det.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke godt kan diskutere nogle ting vedrørende folketingsmedlemmers pensionsvilkår.
Hvis man vil det, kan man jo gøre det, altså, hvis man ikke synes, at folketingsmedlemmer skal have pension, så kan man jo vedtage det.
Det er jo op til os selv.
Jeg synes ikke, at vi skal vedtage, at vi ikke skal have pensionsordninger, men det kan man jo gøre.
Og man kan altid tage en diskussion om sine egne arbejdsvilkår, og hvis man kan finde nogle ændringer i det og der er et flertal for det, kan man jo ændre det.
Det Radikale Venstre står altså ved de aftaler, der er indgået, men selvfølgelig er vi villige til at diskutere folketingsmedlemmers vilkår.
Det har vi altid været, og det vil vi også være i fremtiden.
Men det her forslag er bare så uklart, at det ikke giver nogen reelt god diskussion, men en diskussion, hvor man blander alting sammen, og det er måske lidt ærgerligt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Forslaget er uklart!
Det sidste er jeg glad for, for det er jo sådan set en meget god indstilling i et parlament.
Man har givet befolkningen indtrykket af, at man ville sætte aldersgrænserne det samme sted, også for dem, der er valgt før 2007.
Alle de partier, der stemte Enhedslistens forslag ned for kort tid siden, er sådan set selv skyld i, at vi har diskussionen en gang til, for man har givet indtryk af i offentligheden, at det var det her, man ville.
Det er også derfor, at jeg er så glad for det, der bliver sagt, både af Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og SF, men hvad mener Det Radikale Venstre?
Lone Dybkjær (RV), 2011-06-14:
Jeg vil da gerne vide: Hvad mener Liberal Alliance?
Hvad mener man med samme vilkår?
Det er jo helt uklart.
Hvis man har arbejdsmarkedspension – jeg betragter det her som en arbejdsmarkedspension – er det på linje med andre arbejdsmarkedspensioner, og det var jo sådan set også det, som finansministeren sagde.
Jeg synes også, at det er vigtigt, når vi diskuterer de her ting, at vi ikke foregøgler mennesker nogle helt andre ting omkring arbejdsvilkårene herinde.
Hvad er de samme vilkår?