runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Jeg skal gøre det ganske kort, og selvfølgelig kvittere for tonen hos de dele af oppositionen, som var her, sidst vi stod her.
Dengang ville man ikke stemme for en halvering af randzonerne, hvis ikke man havde kortmaterialet inden.
Det er klart, at det selvfølgelig har udløst en hel del frustration og usikkerhed ude på landet.
Mange landmænd havde glædet sig til den her halvering og syntes, det var rationelt at gøre, og så spreder det selvfølgelig en hel del utilfredshed derude, når dele af oppositionen på den måde sætter spørgsmålstegn ved den aftale, som man ellers har skrevet under på.
Men det glæder mig, at man nu gerne vil støtte op, på trods af at jeg ikke har fremlagt anden information, end jeg gav fra talerstolen den dag.
Når det så er sagt, er det klart, at vi stadig har nogle ting, hvor de specifikke data skal klargøres, og hvor vi skal have forhandlet os til rette, og det regner da jeg helt sikkert med vi også når – eller rettere sagt er jeg 100 pct. sikker på, vi når det.
Endelig vil jeg gerne sige til hr. Steen Gade, som jo har rejst spørgsmålet om, om den her lovændring har negative konsekvenser for miljøet eller ej, at vi faktisk fra regeringens side ikke bare anerkender, men aktivt argumenterer for, at randzoner er et effektivt virkemiddel, og at vi, når vi halverer randzonerne – hvad vi blev nødt til, fordi de ikke kunne administreres i deres givne form – selvfølgelig derved får en manko, som vi må finde dækning for på en anden måde.
Steen Gade (SF), 2014-06-03:
Jeg er enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at vi skal frem til et bedre reguleringssystem – det er klart.
Det skulle da – hvis man må sige det – være sørens, hvis man ikke kunne komme til at lave forbedringer, når vi nu har arbejdet på det her siden slutningen af 1980'erne.
Men sagen er jo, at forbedringerne går alt, alt for langsomt.
Så jeg er ikke enig i, at der er leveret.
Dansk landbrug har ikke leveret.
Og skylden er ikke i den forstand landmændenes; skylden er jo i det her hus, hvor vi aldrig har taget os sammen til at lave en ordentlig regulering; men det håber jeg vi kan gøre i fremtiden.
Men det her forslag er ikke med til at løse det.
Henrik Høegh (V), 2014-06-03:
Jeg synes, der er grund til at forklare den måske undrende offentlighed, at det, der blev talt om ved forhandlingerne, var en halvering af randzonerne.
For mig var det underforstået en halvering af antallet af randzoner.
Det står desværre ikke klart i papirerne, og nu må jeg konstatere, at det, som det her kan risikere at ende med, er en halvering af bredden af randzonerne.
Det er derfor, vi er lidt usikre.
Hvis vi ikke får udpeget, hvad der ligger i de her kriterier om 12.500 km vandløb, ja, så står der, at bredden skal reguleres, så vi rammer de 25.000 ha.
Ministeren har forklaret, at man starter med 32.000 km, og så tror man – når først man ser, hvor meget af det, der løber gennem landbrugsjord – det ender på 12.000-13.000 km.
Det er noget imod det, vi regnede med, dengang vi startede med randzoneloven; dengang regnede man med, at ca. en tredjedel af danske vandløb løber igennem skov, byer og andet og dermed ikke skal have randzoner.
Vi skal finde et kort, der udpeger mellem 12.000 og 13.000 km vandløb.
Er ministeren enig i det?
René Christensen (DF), 2014-06-03:
Tak for det.
Det var en interessant tale.
Ordføreren vil jo gerne kalde sig grøn og repræsenterer også et grønt parti.
Er ordføreren ikke enig i, at så skal man bruge nogle redskaber, der faktisk har noget værdi for miljø og natur?
Og man må jo sige her, at det er rigtigt, at nogle steder virker randzonen – ingen tvivl om det – men der er bestemt også steder, hvor randzonen måske reelt ikke har nogen virkning.
Så kan man så sige, at nu går man fra at have 50.000 ha natur ned til 25.000 ha natur, men det er altså i lange striber af 10 meters bredde, vi har natur.
Det er også sådan, at der nu ligger en naturfond – det er desværre ikke noget, Dansk Folkeparti er en del af – men den kunne man jo også have brugt, når man kiggede på den her løsning i forhold til natur.
Så siger ordføreren også, at der ikke har været lavet forsøg før.
Det er jo ikke rigtigt.
Dansk Folkeparti har også været med til at sætte midler af i GODP.
Altså, der kører jo projekter rundtomkring i Danmark, men det er, som om de her måleresultater aldrig er blevet omsat til politik, og det anerkender Dansk Folkeparti selvfølgelig også.
Men er ordføreren ikke enig i, at vi skal nå vores mål på den kloge måde og ikke på sådan en generel måde?
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Og jeg tror, jeg ville passe på med, hvis jeg var ordføreren, at referere til, hvad der var den oprindelige tankegang, dengang man vedtog loven i tidernes morgen, da ordførerens eget parti jo spillede en væsentlig rolle.
Det viste sig jo entydigt og åbenlyst at være nogle noget anderledes forestillinger end det, der endte med at blive faktuelt gældende.
Hvorfor det?
Ja, det er jo altså ikke bare sådan noget, der er kommet ned fra himlen.
Det er jo, fordi det, vi skulle sikre, jo ikke bare for os var – det kan godt være, at det var formålet for oppositionen, det tror jeg da sådan set måske det var – at få reduceret de randzoner.
Vi synes sådan set, det er et omkostningseffektivt og godt miljøinstrument.
Det, der var formålet for os, var at sikre, at vi havde et instrument, som også kunne administreres, og som også gav landmændene retssikkerhed.
Hvordan greb vi det an?
Så derfor er de der 25.000 ha for os ikke bare sådan noget, vi har grebet ud af den blå luft.
Det er, fordi det er de bedste formodninger, vi har, på baggrund af de data, vi har, at det formentlig er omkring 25.000 ha, som vi vil ende på.
Hvor ordføreren så har det fra, at det skulle kunne ende med en halvering, som jeg forstår det, fra 10 m til 5 m pr. randzone, forstår jeg ikke.
For det ved ordføreren vist også godt i givet fald ville kræve, at man havde regnet meget, meget forkert, og det er der intet der tyder på, heller ikke efter at vi er kommet ret langt i processen.
Bent Bøgsted (DF), 2014-06-03:
Tak til ordføreren.
Så er det hr. Nadeem Farooq, Radikale, som ordfører.
Nadeem Farooq (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne indledningsvis komme med en afsløring om vores skatteminister, og den går på, at skatteministeren rent faktisk er en flink fyr, og det burde jo ikke rigtig kom bag på nogen.
Men skatteministeren er en flink fyr, især når han lytter til sin radikale ordfører – og det hænder.
Nej, det, jeg ville sige, er, at vi gerne vil vise storsind.
Men storsind skal vises på baggrund af, at man har et solidt grundlag at tale ud fra, et fælles grundlag at tale ud fra.
Mange af de ting, som Dansk Folkepartis ordfører ligesom ønsker at analysen skal omfatte, omfatter analysen også, så på alle de strækninger, som der er blevet talt om – også af de tidligere ordførere i den her sag – er regeringen meget interesseret i at se på, hvilke initiativer man kan tage for at gøre Danmark til et epicenter for kapitalforvaltning, i hvert fald gøre det mere attraktivt.
Vi vil ikke lægge os fast på nogle initiativer endnu.
Det synes jeg ville være at foregribe begivenhedernes gang.
Det er klart, at en solid analyse ville være det bedste grundlag at initiere nogle ting på.
Men så vil jeg også gerne sige, at jo, det har taget meget lang tid, og det er ikke helt optimalt, men jeg er overbevist om, at med skatteministeren ved roret bliver der sat fart over feltet, og at de ting, som et bredt udsnit af Folketinget faktisk ønsker skal være med i analysen, rent faktisk også er med i analysen.
Så der er ingen grund til at sparke åbne døre ind.
Vi kan ikke stemme for det her beslutningsforslag, netop fordi vi er enige i, at analysen skal udarbejdes.
Og den er i fuld gang med at blive udarbejdet.
Tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-03:
Jeg vil da også gerne præcisere, at den radikale ordfører er en fin fyr.
Hvorfor ikke støtte et beslutningsforslag, som ordføreren jo selv siger sådan set er sund fornuft, og som også er noget, man i regeringskredse allerede nu er ved at undersøge?
Hvad er det, der gør, at man ikke kan støtte beslutningsforslaget, når man samtidig siger, at det er noget, der allerede er gang i?
Hvis man havde sådan en plus og minus med poler, ligesom man havde, da man havde fysikundervisning for mange år siden, ville det jo ligesom være at gå imod sin egen sunde fornuft.
Hvorfor kan man ikke bare støtte beslutningsforslaget, når det er noget, som man selv anser som værende helt elementært og fornuftigt?
Nadeem Farooq (RV), 2014-06-03:
Jeg husker mere min undervisning i videnskabsteori.
Men jeg behøver faktisk heller ikke at tage fat i videnskabsteori for at sige, at jeg synes, at ordføreren vender det lidt på hovedet, fordi man kan spørge: Hvorfor vil en kreds af ordførere fra forskellige partier fremsætte et beslutningsforslag, når de ved, at vi er i gang med en analyse?
Så jeg synes, at ordførerne vender det lidt på hovedet.
Så bare lige for at slå det fast: Vi er i gang med en analyse, vi har sammenfaldende interesser om det her, og jeg er ret sikker på, at vi får et rigtig godt grundlag at diskutere videre ud fra.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-03:
Jo, det er da muligt, at det her beslutningsforslag hidrører under de forslag, som kommer til at få en relativt hurtig sagsbehandling, i og med at vi selvfølgelig fra forslagsstillernes side anerkender, at der er igangsat undersøgelser, som jo munder ud i nogle af de her konkrete ting, som vi ønsker at få ind i det her beslutningsforslag.
Men det ændrer ikke ved, at der selvfølgelig også af samme årsag ikke burde være noget til hinder for at støtte det her beslutningsforslag, for det er jo sådan set blot en præcisering af nogle af de ting, som vi i forvejen har arbejdet med i Folketinget, og som man også har fokus på i ministeriet.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det ville være helt på sin plads at få de her delelementer ind og få kigget på, om der er nogle af de her EU-direktiver og -forordninger osv., som giver nogle muligheder eller giver nogle uhensigtsmæssigheder for danske arbejdspladser.
Vi skal også have set på det her med hensyn til de danske skatteregler – er der nogle steder, hvor det vil kunne få indflydelse på det?
– den danske lovgivning på området og så selvfølgelig også det med fordele og ulemper ved det.
Men vi kommer jo ikke uden om, at hvis vi fik det her beslutningsforslag omsat til praksis, som gjorde, at flere europæiske pensionsmidler ville kunne blive investeret via danske selskaber, danske kapitalforvaltere, ville det også være med til, at vi måske kunne få nogle af de folk i finansverdenen, som jo desværre har mistet deres arbejde, ind og være aktive på arbejdsmarkedet igen inden for finanssektoren.
Vi tror på, at der vil kunne skabes et måske ikke stort antal, men i hvert fald et pænt antal arbejdspladser inden for den her relativt afgrænsede branche, som det jo er i Danmark.
Så vi synes jo egentlig, at regeringen skulle vise lidt storsind.
Det havde klædt ministeren – han er sikkert en flink fyr – men jeg synes godt, man for en gangs skyld i det her tilfælde kunne have valgt at støtte et beslutningsforslag fra oppositionens side, fordi det jo faktisk er et forslag, som beskriver den sunde fornuft i, at vi selvfølgelig skal have mulighed for at gøre, hvad vi kan for både at fastholde og tiltrække og udvikle de arbejdspladser, som der jo er i Danmark, og som skal fortsætte med at være her.
Det er et, som vi selv har været med til at fremsætte.
Nadeem Farooq (RV), 2014-06-03:
Som Rambo ville have sagt: Det var jo jer, der begyndte.
Og det vil jeg også sige her.
Vi kunne da have taget en stille og rolig snak, jeg giver gerne en caffe latte og betaler også gerne for den selv og også for ordførerens, så der er ikke noget der.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi skal fremsætte et forslag i Folketingssalen for at diskutere det her.
Som sagt, jeg brygger den også gerne selv og holder den varm til ordføreren.
Steen Gade (SF), 2014-06-03:
SF kan heller ikke støtte forslaget.
Argumentationen ligner den, der er fremført af andre.
Jeg har forstået, at der er en betydelig grad af sammenfald med den analyse, som regeringen er i gang med at lave, og som jeg har forstået kommer inden for en rimelig tid.
Det vil jo så sige, at det sådan set ikke giver nogen mening, men er som at prøve at åbne en dør, der er åben.
Derfor siger vi nej til forslaget.
Hvad der så kommer ud af analysen, og hvordan vi stiller os til den, er jo en anden sag, men den må vi jo tage, når analysen kommer.
Man kan vel roligt sige, at den analyse kommer, før en ny analyse ville kunne komme som foreslået af forslagsstillerne her.
Så vi siger nej.
Stine Brix (EL), 2014-06-03:
Vi siger også nej til beslutningsforslaget fra de borgerlige partier.
Jeg synes, der har været fremført nogle udmærkede argumenter, og jeg vil bare tilføje, at det forslag, der lå til grund for, at regeringen har igangsat den analyse, der refereres til, stemte vi sådan set også imod, for som skatteministeren sagde i sin tale, er der jo en vis risiko for, når man forenkler lovgivningen på det her område, at den danske udbytteskat kommer under pres.
Den risiko er vi ikke villige til at løbe i forhold til den vision – eller hvad man skal kalde den – der ligger her om at gøre Danmark til en ny form for Wall Street, eller hvad det nu skal være.
Men det er klart, at der kommer en analyse, og den må vi så også indgå i en debat om.
Men som jeg prøver at tilføje i debatten her, vil vi altså også være kritiske over for, at man laver en regelforenkling med den risiko, der kan være ved det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-03:
Nu er jeg jo lidt ældre end den radikale ordfører.
Videnskabsteori nævnte ordføreren, det hed i hvert fald fysik i 1985, da jeg gik der.
Ordføreren siger selv, at man er i gang med det her.
Hvorfor så sige nej til et forslag, som er noget, som regeringen selv har sat i gang?
Det er jo sådan set den omvendte fornuftstilling, kan man sige.
Beslutningsforslaget er selvfølgelig klart formelt fremsat her i Folketinget, fordi vi ønsker at lægge et pres på regeringen, fordi vi synes, at det her er et godt forslag, men så kan jeg slet ikke forstå, hvis regeringen så vælger at sige, at man ikke vil støtte forslaget, fordi man selv har et lignende forslag, som allerede er sat i gang.
Hvorfor så ikke bare støtte det?
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-03:
Tak for ordet.
Indledningsvis skal det selvfølgelig nævnes, at dette er et forslag, som altovervejende hører hjemme under Skatteministeriet, og det er selvfølgelig også derfor, skatteministeren kommer i dag, til trods for at forslagets behandling ligger i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget.
Det er dog ikke anderledes, synes jeg, end at det også er værd at understrege, at selv om det selvfølgelig også drejer sig om erhvervsinteresser, når et forslag af den her type om kapitalforvaltning behandles, synes jeg også, at det er rigtigst, at det i videst muligt omfang behandles i skattemæssig sammenhæng.
Jeg vil ikke gå så meget ind i de konkrete detaljer, for det synes jeg skatteministeren har redegjort så ganske udmærket for, men jeg synes dog, det er værd at understrege, at jeg ser den her tilgang fra forslagsstillernes side som værende lidt et udtryk for utålmodighed.
Det kan man jo sådan set altid godt forstå, men jeg synes også, det er meget vigtigt, at de forslag, som vi behandler på skatteområdet, også bliver behandlet grundigt og fornuftigt, gennemgribende og helt ned i detaljen, så der ikke er noget, vi prøver at tage laissez faire på.
For når det handler om skat, er vi altså nødt til at være sikre på, at vi handler på et præcist beslutningsgrundlag.
Det er i hvert fald meget vigtigt for Socialdemokraterne, det kan være, der er andre partier, der har en mere laissez faire-holdning til spørgsmål om skat, men det skal jeg undlade at kommentere på her.
Jeg synes, at skatteministerens redegørelse har været ganske udmærket i forhold til det arbejde, der pågår, og jeg synes sådan set også, at man med sindsro kan sige, at det lyder på skatteministerens redegørelse, som om vi er meget langt i forhold til det konkrete arbejde, og derfor mener jeg heller ikke, der er nogen grund til yderligere at fremskynde det med det konkrete beslutningsforslag, som er fremlagt her.
Henrik Høegh (V), 2014-06-03:
[Lydudfald]
... at regeringens formodninger tyder på, at man rammer de der et sted mellem 12.000 og 13.000 km vandløb.
Så er det jo sådan set kun et spørgsmål om, at vi bliver enige om at nedfælde det.
Der står et andet sted i den aftale, at man fortsætter med at kompensere for randzoner efter de gældende regler, dog under hensyntagen til EU-reformen.
Nu er det sådan, at det godt kan lade sig gøre at kompensere for de her randzoner, også under det nye – ikke de hektarer, der bliver brugt til fokusarealer, men de øvrige.
Er ministeren indstillet på, at vi finder en løsning på det?
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Ja, det er jeg selvfølgelig indstillet på at vi finder en løsning på.
Det er jo en del af aftaleteksten.
At det er den løsning, som ordføreren forestiller sig, der er den mest rationelle, er jeg ikke sikker på at vi er enige om, men det må vi selvfølgelig tale om.
René Christensen (DF), 2014-06-03:
Da jeg var oppe som ordfører, sagde jeg, at den her debat havde været der mange gange.
Den er her stadig væk, og det er heller ikke sikkert, at det er sidste gang, vi skal tale om randzoner
Men det er jo et skridt i den rigtige retning.
Det, vi kommer fra, er jo en randzonelov, hvor man nærmest ikke ved, hvor ens randzoner skal være henne.
Det er en lov, hvor hverken landmand eller for den sags skyld myndighed er klar over, hvor randzonerne skal være.
En ting, jeg gerne lige vil spørge ministeren om, er lidt i forlængelse af det sidste, nemlig kompensationen.
Det var jo en stor udfordring, hvordan man kunne skaffe kompensation – også til alle landmænd.
Det var jo også en del af det, vi talte om i forbindelse med forhandlingerne, nemlig at udgangspunktet, ligesom ministerens forgænger sagde, er, at når man kommer ind og lægger de her krav på produktionsjord, vil der selvfølgelig være kompensation, og det er sådan set det, der er målet.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er et formål.
Jeg må så også sige, at det, der jo vanskeliggør processen nu og den videre færd, er, at med landbrugsreformen kommer der nye grønne krav, og de er en betingelse for at få en del af den direkte støtte.
Det vil sige, at der altså er nogle begrænsninger på, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Der er altså også nogle tekniske muligheder for at omgå det.
Men de tekniske muligheder er jeg bare ikke sikker på nødvendigvis er de rigtige, fordi de vil betyde, at vi måske kan få nogle meget små beløb til udbetaling, som har nogle meget høje administrationsomkostninger, hvilket jeg med mit kendskab til ordførerens holdninger er helt sikker på at ordføreren nok heller ikke synes er formålstjenligt.
Morten Østergaard (RV), 2014-06-03:
Der er stillet forslag om at pålægge regeringen at udarbejde en analyse, der skal vurdere, om lovgivningen sikrer konkurrencedygtige vilkår for forvaltningen af udenlandske investorers kapital hos danske kapitalforvaltere.
Ifølge forslaget skal analysen afdække, hvilke initiativer der skal tages, for at Danmark kan udvikle sig som et internationalt center for kapitalforvaltning.
Analysen skal afdække, at der ikke er lovgivningsmæssige forhold, der udgør en unødvendig hindring for at tiltrække udenlandsk kapital til forvaltning i Danmark.
Jeg vil gerne indledningsvis fastslå, at regeringen støtter initiativer, der kan forbedre konkurrencen på det danske marked for kapitalforvaltning.
Enklere regler for såvel danske som udenlandske institutter kan være medvirkende til at forbedre konkurrencen.
Det er også derfor, at regeringen har arbejdet for så enkle regler som muligt på området.
Med vedtagelsen af L 95 i foråret 2012 blev reglerne for både de udenlandske og de danske investeringsinstitutter forenklet, og det blev dermed mere attraktivt for udenlandske såvel som danske investeringsinstitutter at drive virksomhed i Danmark.
Men regeringen vil fortsat arbejde på at gøre reglerne så enkle som muligt og så neutrale som muligt, uanset om investeringerne sker via danske eller udenlandske investeringsinstitutter.
Det var også derfor, min forgænger i forbindelse med vedtagelsen af L 95 lovede, at der skulle igangsættes en analyse af området.
Der blev lovet en analyse af beskatningen ved investeringer via investeringsforeninger og investeringsselskaber, der både dækker danske og udenlandske investorer, og investeringer via danske såvel som udenlandske investeringsinstitutter.
Skatteministeriet påbegyndte den lovede analyse i foråret 2013, hvad min forgænger også oplyste i et samråd i Skatteudvalget den 18. juni 2013.
Men som min forgænger også oplyste i samrådet, vil rammerne for den igangsatte analyse tage udgangspunkt i en samlet vurdering af hele regelsættet på området.
Det skyldes, at det er et meget kompliceret område, og at en eventuel ændring af reglerne kan influere på de forskellige investeringsmuligheder, der er i dag.
En ændring af reglerne kan også influere på udenlandske og danske investorer, private såvel som institutionelle.
Skatteministeriet er som sagt i fuld gang og har allerede brugt en del ressourcer på analysen.
Jeg kan oplyse, at Skatteministeriet bestræber sig på at færdiggøre analysearbejdet så hurtigt, som det er muligt med de ressourcer, der nu engang er til rådighed.
Vores ambition er, at analysen færdiggøres i det tidlige efterår.
Investeringsfondsbranchen og Finansrådet er inddraget i arbejdet, og så sent som i sidste uge var der møde i Skatteministeriet om analysen, og organisationerne vil også fremadrettet blive inddraget i arbejdet.
Skatteministeriet er således allerede i fuld gang med en omfattende analyse, der indholdsmæssigt svarer til det ønskede, og som inddrager sektoren.
På den baggrund ser regeringen ingen grund til at vedtage beslutningsforslaget.
René Christensen (DF), 2014-06-03:
Jeg har jo kun et spørgsmål tilbage, og så vil jeg prøve at konkludere på det, ministeren sagde.
Det, jeg hører ministeren sige, eller det, jeg håber ministeren siger, er, at ligesom vi holder vores aftale, gør man det selvfølgelig også fra regeringens side.
Og udgangspunktet er selvfølgelig, at regeringen vil gøre alt for, at der kan kompenseres for de randzoner, som landmændene bliver pålagt at tage ud som et miljøredskab i forhold til at nå vores miljømål.
Det er sådan udgangspunktet for den aftaletekst, der ligger, og der vil man selvfølgelig gøre alt muligt for at kompensere for de arealer, der er taget ud.
Er det sådan, jeg kan konkludere på ministerens svar?
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Det er ganske rigtigt forstået, men jo altså med den tilføjelse, at det ikke er sikkert, at vi så vil anbefale, at man alligevel gør det.
Det, jeg siger, er: Lad os nu lige sætte os ned rundt om et bord og diskutere helt konkret, hvordan vi strikker det her sammen.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har en interesse i at få lavet nogle ordninger, hvor vi udbetaler ganske små beløb, men bruger ganske store beløb til at administrere den ordning.
Men selvfølgelig står vi ved den aftale, vi har lavet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Jamen det er jo trist, at man ikke vil søge mere viden.
Det fører mig så over til det næste spørgsmål.
Det har regeringsflertallet jo fuldstændig afvist, men den socialdemokratiske ordfører har i dag sagt, at vi havde en klokkeklar aftale.
Jeg vil bare høre, om den radikale ordfører vil bekræfte, at vi havde en klokkeklar aftale om en høring om friskoler generelt, herunder religiøse og muslimske friskoler som et delpunkt.
Det ville være rart at få bekræftet.
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Jeg ved fra Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen, at de sådan set lige præcis har tænkt sig at kigge nærmere på de skoler, som har de største faglige udfordringer, til efteråret.
Så jeg har ikke grund til at tvivle, på samme måde som Dansk Folkepartis ordfører gør.