runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det er jo meget interessant med de debatter i Folketinget.
Vi sidder og kigger i vores iPad, på nettet og i papirer, vi har, og når vi så er helt sikre på nogle kendsgerninger, så vi virkelig ved, hvad svaret er, så stiller vi spørgsmålet til den, der står oppe på talerstolen, selv om vi selv sidder med alle informationerne.
Det er i virkeligheden en mærkelig måde at have debat på.
Men jeg er glad for, at jeg har ret i, at hr. Jesper Petersen altså har den information, som han beder mig om, for det bekræfter jo bare det.
Men ja, det er jo rigtigt, at skal vi ind og give alle de personer et incitament, en tilskyndelse til at arbejde, så er det netop sådan, som jeg siger, at skattelettelser er den vigtigste faktor.
Og det er jo så det, som Socialdemokratiet aldrig har været særlig glade for.
Nu var det sådan, at hr. Jesper Petersen før beskyldte mig for at have en dårlig hukommelse med hensyn til Socialdemokratiets politik.
Da havde jeg så ikke lige papiret, jeg havde heller ikke mere taletid, men jeg har så siden fundet dokumentationen her, hvor fru Helle Thorning-Schmidt siger ved valget: Valget står mellem velfærd eller skattelettelser.
Nu har jeg det her sort på hvidt.
Så nu har jeg også et papir med svar på det, jeg spurgte om, ligesom hr. Jesper Petersen har.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Jeg har spurgt om det og fået det udboret, at næsten alle af de mennesker, der er i den her gruppe på godt 17.000 personer, ikke er kontanthjælpsmodtagere, det er dagpengemodtagere.
Det, hr. Lars Barfoed så gør, er alligevel at give sig til at tale om kontanthjælpsmodtagere og ikke dagpengemodtagere, og det illustrerer egentlig så fint min pointe, at hvis det er dagpengemodtagere, der er i en gruppe, som ikke har nogen gevinst ved at komme i arbejde, så er det vel dagpengene, som Konservative og Venstre og andre er nødt til at fokusere på og ikke kontanthjælpsloftet.
Er det ikke indlysende, også for hr. Lars Barfoed?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Næ, det kan jeg sådan set ikke, fordi jeg har faktisk ikke lige styr på, hvor stor en andel af de 17.000 der lige hører til den ene eller den anden gruppe, men jeg er sikker på, at Jesper Petersen sidder med et eller andet papir, hvor han kan se det, og så kan han jo bare selv bekræfte det, hvis det forholder sig sådan, i stedet for at spørge mig.
Jeg har ikke lige det tal.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er vigtigt, at det for kontanthjælpsmodtagere er sådan, at det kan betale sig at tage et arbejde.
Det var derfor, vi indførte kontanthjælpsloftet i sin tid.
Det var netop for at sikre, at det altid kunne betale sig at tage et arbejde, ikke mindst når vi havde en familie, hvor begge personer var på kontanthjælp, og man så stod med den situation, at den ene skulle have en meget, meget høj indkomst fra starten, før det overhovedet kunne betale sig at tage et arbejde.
Derfor vil vi gerne gennemføre kontanthjælpsloftet, for det skaber den situation for rigtig mange kontanthjælpsmodtagere, at det så kan betale sig at tage et arbejde igen, og det gør vi jo i øvrigt ikke kun på grund af økonomien i det, vi gør det så sandelig også af moralske grunde, for det er altså ret og rimeligt, at det kan betale sig at have arbejde frem for ikke at have det.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg tænker, at spørgeren givetvis har tallet et sted fra, men jeg kan ikke bekræfte det, for jeg kender ikke det tal.
Men jeg kan bare konstatere, at det fremgår af de tal, som vi har fået præsenteret af bl.a. økonomiministeren og finansministeren, og det fremgår også af det svar, som indgår i det forslag til vedtagelse, som der refereres til, at der er 17.700 danskere, for hvem det koster penge at være på arbejde.
Det er det, vi forholder os til, og det er det, vi synes der skal gøres noget ved.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Når vi får indført alt det, vi drømmer om, skulle vi gerne komme dertil på et tidspunkt, at der er 3.000 kr. i forskel, men det er jo ikke noget, man kan indføre fra den ene dag til den anden.
Det er jo noget, der tager lang tid.
Vi siger jo heller ikke, at vores 2020-plan så er et stop for enhver udvikling.
Det er 60 mia. kr., vi flytter rundt på med den plan, og det synes jeg er et ganske godt skridt i den rigtige retning.
Det er skattelettelser for 40 mia. kr.
Det er altså rigtig mange penge, det drejer sig om, for familier i Danmark.
Maja Panduro (S), 2015-04-28:
Jeg tror, at det er ordføreren bekendt, at regeringen har en 2020-plan, men det er rigtigt, at den ser markant anderledes ud, end hvad De Konservative har foreslået her.
Hvor tæt kommer vi på, at alle har en gevinst på 3.000 kr. ud af at arbejde, når alt det her, som De Konservative drømmer om, er indfaset?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Nu skal jeg sige, at vi jo gør mange andre ting i den plan, og må jeg så lige i parentes sige, at når nu man skælder nogle partier ud for ikke at have fremlagt nogen planer, så synes jeg jo i hvert fald slet ikke, at man har set regeringen komme med nogen planer overhovedet om, hvad regeringen vil.
Så jeg tror, man skal passe på med at kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
Vi gør jo flere ting i den her plan.
Vi sænker jo også en lang række punktafgifter, og så tilbageruller vi bundskattestigningen, og så indfører vi jo også et kontanthjælpsloft.
Det er jo et samvirke mellem alle de ting, der skal gøre, at vi nærmer os det mål.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Debatten har egentlig meget som omdrejningspunkt sådan over de sidste uger haft Venstres forslag om et moderne kontanthjælpsloft, og problematiseringen har meget handlet om, at der er den her gruppe på godt 17.000 mennesker, som har et negativt forskelsbeløb, og som ikke umiddelbart får nogen gevinst ved at være i arbejde.
Andre partier har ikke været så glade for at gå ind på det, men vil hr. Lars Barfoed medgive, at det ikke er kontanthjælpsmodtagere, der er i den gruppe, men dagpengemodtagere, altså at det er dagpengemodtagere, der for næsten hundrede procents vedkommende er i den her gruppe på godt 17.000 danskere, som ikke umiddelbart har en gevinst ved at arbejde?
Kan hr. Lars Barfoed bekræfte det?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Og så vil vi først og fremmest bruge skattepolitikken som et værktøj til at opnå, at det bedre kan betale sig at arbejde både for dem, som ikke har noget arbejde, men så sandelig også for dem, som er i arbejde, for hvem det gerne endnu bedre skulle kunne betale sig at arbejde.
For det skaber mere dynamik i samfundet, det skaber et rigere samfund.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Det var jo en lang snak om noget andet end det, jeg spurgte om.
Jeg spørger bare kort og klart: Vil Det Konservative Folkeparti for i De Konservatives optik at opnå, at det bedre kan betale sig at arbejde, ikke afvise, at man vil begynde at skære i dagpengene – ja eller nej?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg synes jo egentlig, det er meget passende, at den her debat når at løbe over 2 dage, lige præcis 1 minut her tirsdag og så vel en god times tid onsdag, for det er en vigtig debat, og det er en debat, som ikke kun bliver taget i det danske Folketing.
Debatten omkring EU-USA-frihandelsaftalen og konsekvenserne af det såkaldte investor-stat-tvistbilæggelsessystem, lidt mere populært kaldet ISDS-mekanismen, føres mange steder.
En række nationale parlamenter er faktisk kommet med meget kritiske udtalelser om ISDS.
I den forbindelse er en lang række udvalg kommet med meget kritik af ISDS-mekanismen.
Eksempelvis har Beskæftigelsesudvalget, Miljøudvalget, Retsudvalget og Udvalget for Konstitutionelle Anliggender alle krævet, at ISDS tages helt ud af aftalen.
Europa-Kommissionens ISDS-høring affødte 150.000 svar.
Faktisk er det det største antal høringssvar, Europa-Kommissionen nogen sinde har modtaget.
Af de svar krævede hele 97 pct., at ISDS blev taget ud af aftalen.
Det er ikke kun ude i Europa, at ISDS møder kritik.
Det sker også herhjemme i Danmark.
Europaudvalget har i dag modtaget kritiske henvendelser fra bl.a. miljøorganisationen NOAH og Afrika Kontakt.
Ligeledes har der fra den socialdemokratiske EU-parlamentariker Christel Schaldemose og den socialdemokratiske folketingskandidat Peter Hummelgaard Thomsen været kritik af ISDS.
Ja, forbundsformanden for DSU, Alexander Grandt Petersen, har sågar været ude at kalde TTIP en hån mod socialdemokratiske værdier.
SF's EU-ordfører, hr. Holger K. Nielsen, har sammen med formanden for det europæiske grønne parti været ude med et indlæg i Jyllands-Posten i sidste måned, hvor man erklærede sig som modstandere af, at ISDS undergraver den – citat – demokratisk bestemte stramme regulering.
Det er interessant.
Det var også interessant, at der inden europaparlamentsvalget var erklæringer fra både De Konservative, fra Dansk Folkeparti, fra SF og fra Folkebevægelsen over for bladet Notat om, at man var imod ISDS i en EU-USA-frihandelsaftale.
Dagens debat er derfor vigtig.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-28:
Jamen regeringens politik er jo velkendt.
Vi har gennemført en skattereform.
Den er vi ved at indfase.
Hr. Jacob Jensens parti var selv en del af det.
Det hørte vi jo også fra ordføreren i dag.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Socialt afbalanceret – og det var så, at man skulle fjerne topskatten.
Det er så, hvad det er.
Men jeg skulle bare lige forstå, om forslaget var et regeringsforslag, eller om det ikke var et regeringsforslag til, hvordan man kommer videre ad den vej, som ministeren gerne vil.
Altså, var det en minister, der udtalte sig, eller var det en partiformand, der udtalte sig i det spørgsmål?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-28:
Som jeg sagde tidligere, har vi lavet en skattereform, som meget præcist adresserer den problemstilling, der er rejst her i dag, om tilskyndelsen til at arbejde.
Jeg redegjorde for i min indledning, at det er vi rigtige glade for.
Og det vil, når det er fuldt indfaset, gøre, at ganske mange vil være bragt i en situation, hvor deres tilskyndelse til at arbejde er blevet større.
Og vi tager meget gerne veje videre, som kan gøre det yderligere.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det.
Der var ikke fra regeringen og i det her tilfælde indenrigsministerens side så mange bud på, hvad man så vil for at få løst den her udfordring.
Det havde jeg nu egentlig håbet, og det var også en del af formålet med at fremsætte sådan en forespørgselsdebat.
Jeg kan forstå, at ministeren har været ude med forslag om – det fik jeg så også bekræftet af den radikale ordfører – at ministeren gerne så, at man gik ind og sænkede skatten i toppen, altså topskatten, og det skulle så finansieres ved, at man skulle øge boligskatterne.
Er det en del af regeringens strategi for, hvordan vi kan animere til, at der gøres en større indsats på arbejdsmarkedet, herunder at komme i arbejde, eller hvordan skal jeg forstå det forslag?
For normalt er det sådan, at når en minister udtaler sig, så udtaler ministeren sig på vegne af regeringen.
Skal jeg forstå forslaget fra ministeren sådan, at topskatten skal sænkes, måske oven i købet fjernes, og at det skal finansieres ved øgede boligskatter?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det, som vi foreslog på folkemødet på Bornholm sidste år, var at se samlet på dagpengesystemet for at skabe mere dynamik i dagpengesystemet.
Vi sagde: Det kan godt være, det var en god idé at sige, at på nogle områder kan man få mere i dagpenge og i længere tid, på andre områder mindre og i kortere perioder, afhængig af hvor meget man har forsikret sig og hvor længe man har været på arbejdsmarkedet.
Det ville skabe den dynamik i det og dermed selvfølgelig også skabe bedre tilskyndelse i dagpengesystemet til at arbejde.
Nu må vi jo se, hvad det udvalg, der er nedsat, kommer med af forslag til ændringer i dagpengesystemet, og så må vi jo samlet se på, hvad der kan gøres for at få et bedre dagpengesystem end det, vi har i dag, hvis det kan lade sig gøre.
Maja Panduro (S), 2015-04-28:
Når jeg var lidt ærgerlig før, skyldtes det, at jeg egentlig gerne ville efterkomme ordførerens ønske om at tale om skattelettelser og om den 2020-plan, som Konservative har fremlagt – det kunne man jo ønske at det store borgerlige parti, Venstre, lod sig inspirere af – hvor de jo foreslår at hæve beskæftigelsesfradraget med 3,58 pct.
Det svarer til en maksimal skattelettelse på 3.000 kr., ikke om måneden, men om året, altså 250 kr. om måneden.
Så skal jeg bare høre De Konservatives ordfører, om en skattelettelse på 250 kr. er nok til at sikre, at alle får de her 3.000 kr. ekstra om året ud af at arbejde.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Sådan kunne det godt være, men det kommer an på, hvor længe man har været forsikret, og hvor længe man har været i arbejde.
Altså, ideen i det, vi fremlagde på Folkemødet sidste år, er, at vi skal have en større dynamik i dagpengesystemet, så der kan være forskel på ydelseslængder og ydelsesniveauer, afhængigt af hvor længe man har været forsikret og hvor længe man har været i arbejde.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Så fik jeg bare alligevel ikke svar på, om det, hvis man skal have en højere ydelse i starten, så betyder, at den ydelse, man skal have sidst i en periode, er dét mindre end den dagpengesats, vi har i dag.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Nej, det om det ene år indgår jo i en større sammenhæng, for det er jo ikke sådan, at det skal være en periode på 1 år for alle.
Vi har bare sagt, at vi må se lidt fordomsfrit på, om vi kan skabe et mere dynamisk dagpengesystem, hvor der godt kan være forskel på, hvad man har forsikret sig til, afhængigt af i hvor lang tid man har været forsikret og i hvor lang tid man har været i arbejde.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Så skal jeg spørge, om det skal forstås på den måde, at hvis dagpengesatsen bliver højere i starten, bliver den i den sidste ende lavere end den nuværende dagpengesats?
Er det sådan, man skal forstå Det Konservative Folkepartis forslag?
Det andet, som jeg godt lige kunne tænke mig at vende tilbage til, er den udtalelse om, at dagpengeperioden skulle nedsættes til 1 år.
Er det så en del af en samlet pakke, at perioden også skal nedsættes til 1 år?
Det lød nemlig ikke til, at det gjorde den helt store forskel.
Jens Joel (S), 2015-04-28:
Jeg har stor respekt for, at man ikke hundrede procent ved, hvad hr. Mike Legarth måske har sagt og i hvilken sammenhæng, men hr. Lars Barfoed ved sikkert også som tidligere partiformand, hvad Det Konservative Folkeparti mener, altså hvorvidt man ønsker at øge arbejdsudbuddet ved at skrue på bl.a. dagpenge.
Ønsker man det?
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Med ved den forrige spørger var der en lang diskussion om, om satserne skulle være højere i starten, og ting og sager.
Men i samme artikel i Børsen foreslår CEPOS, at man kan øge arbejdsudbuddet – altså det, Det Konservative Folkeparti vil – med 14.000 personer, hvis man sænker dagpengesatsen med 10 pct. Er det det, Det Konservative Folkeparti vil?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Nu kender jeg ikke lige præcis det citat.
Jeg skal i øvrigt sige, for det glemte jeg at sige indledningsvis, at jeg egentlig taler i stedet for hr. Mike Legarth, som ikke kunne være til stede her i dag.
Hr. Mike Legarth er normalt vores ordfører på det her område, men han havde forpligtelser andetsteds, og derfor tog jeg tjansen her til aften.
Men vi mener da bestemt, at vi skal være åbne over for alt, hvad der kan gøres, for at styrke tilskyndelsen til at tage et arbejde, og også belønne det, at man tager et arbejde, og ikke mindst belønne det, at man gør en ekstra indsats.
Det mener vi da bestemt at man skal, og det er sikkert i den sammenhæng, at hr. Mike Legarth har sagt det, som fremgår af det citat.
Men jeg kan jo ikke vide, hvilken sammenhæng det har indgået i.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Det er virkelig en interessant aften.
Et mere nyligt citat er fra den 21. april i år, hvor hr. Mike Legarth, som er Det Konservative Folkepartis finansordfører, siger til Børsen: »Vi vil gerne have, at et nyt dagpengesystem øger arbejdsudbuddet betydeligt.
Det er en naturlig konsekvens, at når vi ændrer dagpengesystemet, så øger vi også arbejdsudbuddet.«
Vil hr. Lars Barfoed uddybe, hvad der præcis ligger i det forslag fra Det Konservative Folkeparti?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Nej, vi ønsker ikke generelt at sænke satsen.
Men vi har fremlagt den mulighed, at man kunne forestille sig, at man kunne operere med en højere sats i starten og en lavere sats på et senere tidspunkt i en ledighedsperiode, sådan at den gennemsnitlige sats egentlig var den samme, men at man fik mere i starten og mindre i slutningen – for gradvis at øge tilskyndelsen til at tage et arbejde, og fordi det ofte vil være sådan, at man har mest brug for at få en højere kompensation i starten.
Vi ønsker da at øge arbejdsudbuddet.
Det, vi først og fremmest har forholdt os til, også i forhold til den her aktuelle debat, er jo det forhold, at vi har for høje skatter, og det, der først og fremmest skal øge arbejdsudbuddet i det her land, er, at vi gør det mere attraktivt at gøre en ekstra indsats.
Det kan jo være på mange måder.
Det drejer sig jo ikke kun om folk, som er ledige.
Det er faktisk bare en relativt begrænset del af det.
Vi skal også se på en situation, hvor vi forhåbentlig i de kommende år kan se, at der er endnu færre, der er ledige, og hvor vi kan få et alvorligt problem med arbejdsudbuddet.
Vi skal se på, om vi kan gøre noget for at tilskynde flere til at blive hurtigere færdige med deres uddannelse, så de hurtigere kommer ud på arbejdsmarkedet.
Og kan vi i den anden ende gøre noget for, at flere vælger at blive længere tid på arbejdsmarkedet, fordi det bedre kan betale sig?
Derfor er skatterne egentlig for os det vigtigste instrument, når vi taler om at øge arbejdsudbuddet.
For der bliver behov for at øge arbejdsudbuddet i de kommende år, og derfor skal vi finde instrumenter, vi kan bruge til det, og der kommer man ikke uden om at se på at sænke skatterne.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Så har vi da i hvert fald ikke brugt hele tiden her i aftenen særlig fornuftigt, vil jeg sige, hvis vi diskuterer, om det nu kan betale sig for den enkelte at søge arbejde, når der ikke er arbejde til dem.
Men jeg fik en ting ud af hr. Barfoeds indlæg, nemlig at det må være rimeligt at kunne forvente, at man mindst får 3.000 kr. ud af at gå fra arbejdsløshed og i arbejde.
Det vil jeg sige, at det vil jeg tage med mig, hvis jeg igen engang bliver arbejdsløs.
Er det ikke lidt bagvendt?
Er det en åben dør og en invitation til alle arbejdsløse til, at vi nu skal forlange mindst 3.000 kr. for at gå på arbejde?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det er selvfølgelig det hele.
Men den vigtigste faktor af dem, hr. Christian Juhl nævner, er jo, at der er et arbejde.
De allerfleste tager jo et arbejde, hvis der er et arbejde.
Så noget af det vigtigste, vi kan gøre, er jo at gennemføre en økonomisk politik og en erhvervspolitik, der gør, at det bedre kan betale sig at drive virksomhed og starte nye virksomheder, så virksomhederne kommer til at tjene flere penge.
Det er jo først og fremmest det, der skaber arbejdspladser.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
I 1970'erne fik jeg 90 pct. af min løn, når jeg var arbejdsløs,
Jeg gik alligevel på arbejde den næste gang, der var noget arbejde, også selv om det gav mindre, end jeg fik før.
I dag ville jeg højest få 50 pct. af lønnen, hvis jeg blev arbejdsløs, og jeg tror også, at jeg ville gå ud og søge noget arbejde, selv om det ikke lige ville give den løn, som jeg har fået her i Folketinget.
I 2010 skar den borgerlige regering i dagpengene.
Det har ikke medført, at arbejdsløsheden er faldet væsentligt.
Er det dagpengenes størrelse og kontanthjælpens størrelse, eller er det, at der er arbejde til rådighed?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det er da utroligt, som det nogle gange kniber med hørelsen, selv om, synes jeg, jeg taler højt.
Det er sådan, at jeg siger, at skattelettelser er den vigtigste faktor, men jeg har jo meget klart og tydeligt sagt – jeg sagde det vist i min indledning – at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at genindføre kontanthjælpsloftet, som var ganske fornuftigt, og vi ønsker også at genindføre starthjælpen.
Men jeg påpeger bare, hvad der er den største faktor i vores samlede plan, og det er faktisk skattelettelserne.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Så det vil sige, at for ordføreren og for Det Konservative Folkeparti betyder dagpengene ikke noget, kontanthjælpen betyder ikke noget – det har intet at sige, når man tænker på, at det skal kunne svare sig at arbejde?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Jamen vores opfattelse er, som jeg også lige sagde til hr. Jens Joel, at det vigtigste instrument overhovedet er skatterne; det er der, vi finder det meste.
Når vi ser på, for hvem det kan betale sig at gå fra overførselsindkomst til at tage et arbejde, er der nogle, for hvem det ikke kan betale sig, og der er en del, for hvem det ikke kan betale sig godt nok.
Og så er der mange, som er i arbejde, hvor vi siger, at der ville det være godt, hvis vi også kunne styrke tilskyndelsen for dem til at gøre mere eller blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Men på alle områderne er det skattenedsættelser, der er den faktor, som har størst betydning.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Tak for det.
Vi så det også tidligere, da vi diskuterede lidt med Liberal Alliance.
Der fandt vi jo ud af, at hr. Joachim B. Olsen rent faktisk mener, at den måde at se på, hvordan det bedst kan betale sig at arbejde, er at kigge på dagpengesystemet og ikke kontanthjælpsloftet.
Er Konservative enige med hr. Joachim B. Olsen i, at det er dagpengene, man skal kigge på, i forhold til at det kan betale sig at arbejde?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det er en meget begrænset del af vores samlede økonomiske plan, hvor man finder finansiering på de felter, som hr. Jens Joel der nævnte.
Vi bruger de 40 mia. kr. til skattelettelser, og vi bruger de 20 mia. kr. af dem, vi omprioriterer, til at styrke indsatsen på andre områder i den offentlige sektor.
Der er det bestemt ikke på de områder, som handler om overførselsindkomster, at vi henter noget provenu.
Det er et meget beskedent provenu, der i virkeligheden ligger der, bortset fra at vi foreslår helt at afskaffe efterlønnen, og det giver en del penge.
Jens Joel (S), 2015-04-28:
Hvor skal de penge så komme fra?
Er det der, pengene skal komme fra til de skattelettelser?
For jeg forstår hr. Lars Barfoed sådan, at vi skal øge arbejdsudbuddet, og at vi skal øge tilskyndelsen til at arbejde.
Kan man gøre det effektivt uden at røre ved dagpengene?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Jeg vil meget nødigt tages til indtægt for det råd.
Men jeg vil sige, at jeg synes det ville være rimeligt at det er sådan.
Det er det, vi gerne vil udvikle og få tingene derhen, at man får en fremgang i indtægten på 3.000 kr., når man får et arbejde, så der er den forskel.
Det er altså først og fremmest skattelettelser, der kan bidrage til det.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Vil det sige, at ordføreren siger, at der er en proces i gang, der munder ud i nøjagtig det samme – sådan har jeg forstået det?
Så vil jeg gerne høre, hvornår det så kommer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Jo, det synes jeg helt bestemt, og det håber jeg også fremgik af min tale – det synes jeg helt bestemt.
Det, som jeg forholder mig til, er så processen omkring, hvordan det skal være, altså hvordan vi når frem til det der.
Der siger jeg jo så, at det arbejde, der er i gang, synes jeg regeringen skal gøre færdigt.
Så kommer der et forslag, som kan dække det, som Dansk Folkepartis ordfører her beskriver.