runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Det er for tidligt at sige noget bestemt om det, for vi kender ikke udfaldet af den finske sag, og når vi ikke kender udfaldet af den finske sag, kan vi jo heller ikke drager nogen konsekvens, hvad angår Danmark.
Men jeg vil gerne sige meget klart og tydeligt, at jeg som dansk beskæftigelsesminister er meget, meget optaget af, at dem, der har adgang til danske dagpenge, selvfølgelig også har en tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Jeg er grundlæggende tilhænger af ret og pligt.
Jeg er sådan set også tilhænger af, at man yder, før man nyder, hvis man overhovedet har mulighed derfor.
Og det, der er hele tankegangen med de danske dagpengeregler, er jo, at man arbejder; at man melder sig ind i en a-kasse; at man betaler forsikringsbidrag, og hvis man er så uheldig, at man mister sit arbejde, opnår man også en rimelig social sikkerhed, og det princip synes jeg bør være gældende for alle.
Derfor er jeg meget optaget af, at vi også i fremtiden kan have de beskæftigelsesregler, vi har på dagpengeområdet i dag, hvad angår EU-borgere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for svaret, og det sidste bliver vi næppe nogen sinde uenige om, det er jo hele forudsætningen for den danske velfærdsstat, snarere end det en trussel mod den.
Der er i øjeblikket ved Kommissionen en sag mod Finland, som handler om det her med optjeningsprincipper.
Hvis nu – og jeg beklager endnu et hvis – Finland går hen og taber den her sag, hvad vil det så have af konsekvenser for den danske måde at beregne det her på?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Nu bliver der jo lagt en del hvis' er ind i spørgsmålet, og det er jo svært at spå om fremtiden.
Omvendt må det jo også være sådan, at borgere, der flytter til et andet land, arbejder og betaler skat der, bidrager til det samfund, måske oven i købet placerer deres liv et andet sted, så kan opnå en social sikring.
Det er jo til gavn, hvad enten det er danskere, der flytter til Spanien og England, eller det er den anden vej.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Mit spørgsmål går jo egentlig mere på, hvad årsagen kan være til, at vi ser en højere stigning – det mener statsministeren i hvert fald – end hvad der kan forklares ved krisen.
Er det ministerens vurdering, at det på sigt – vi er helt enige om, at det ikke er en økonomisk udfordring her og nu – kan blive en økonomisk udfordring, og at det på sigt kan risikere at blive en udfordring i forhold til befolkningens generelle tillid til arbejdskraftens fri bevægelighed, i forhold til rimeligheden mellem ret og pligt, at der altså bliver trukket på det her system?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg ikke har udtalt mig om og heller ikke har forudsætninger for at udtale mig om, hvorvidt forskellen i det danske og det svenske dagpengesystem animerer nogle andre EU-borgere til at søge til vores lande for at arbejde for på et tidspunkt at kunne søge dagpenge.
Det har jeg simpelt hen ikke nogen viden om.
Jeg må også være ærlig og sige, at jeg ikke kender de svenske udgifter til dagpenge til andre EU-borgere, så jeg kan ikke udtale mig om, om der er den trafik, som spørgeren på baggrund af mit svar antyder der ikke er .
Når det gælder andre landes borgeres forbrug af danske dagpenge i dag, kan vi jo se, at der i den økonomiske krise, som vi desværre kun lige er på vej ud af, er en generel stigning i forbruget af dagpenge, som jo simpelt hen knytter sig til, at der har været en højere arbejdsløshed, desværre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for svaret.
Jeg ville ønske, jeg havde en pakke Ga-Jol med.
Når man nu i hvert fald ikke deraf kan udlede, at den danske dagpengemodel så ansporer folk til at rejse til Danmark i stedet for til Sverige for at få dagpenge – og det må så være konklusionen, fordi man ikke kan sige noget fast om det – hvordan forklarer man så den stigning i antallet af EU-borgere, som modtager dagpenge i Danmark?
Jeg har et citat af statsministeren fra spørgetimen den 14. januar, som lyder: »... som det ser ud nu, er der ikke noget stort, samlet problem.
Men vi kan også se, at antallet af EU-borgere, der modtager dagpenge, er steget – også mere end det, der kan forklares umiddelbart af krisen,« Hvad kan en mulig forklaring så være på det, hvis ikke det hænger sammen med forskellen på det svenske og det danske system?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Tak for det.
Jeg har for nylig fået et næsten enslydende skriftligt spørgsmål fra Folketinget om det svenske dagpengesystem og dets indretning.
I det svar vedlagde jeg en rapport fra de svenske myndigheder om de svenske a-kassers praksis, for af gode grunde kender jeg ikke de svenske dagpengeregler lige så godt, som jeg kender de danske dagpengeregler.
Som det fremgår af den rapport, har de svenske kasser forskellig praksis, og dermed afviger de grundlæggende fra, hvordan de danske kasser fungerer og arbejder.
Der er derfor ikke én bestemt svensk model, og af samme grund er det derfor også svært generelt at sidestille den svenske model med den danske model.
Det er korrekt, at den svenske lovgivning indeholder en referenceperiode på 12 måneder for beregning af dagpenge.
Det er også korrekt, at der kun tages hensyn til lønnen i Sverige, og det er en direkte konsekvens af EU-reglerne.
Spørgsmålet er måske derfor stillet på en lidt forkert præmis og en forståelse af, at det så er ensbetydende med, at lønnen i Sverige kan fordeles ud over 12 måneder og dermed give et lavere beregningsgrundlag.
Embedsmændene i Beskæftigelsesministeriet har set på de eksempler, der fremgår af den svenske rapport, og er nået frem til, at der ikke ser ud til at være belæg for den opfattelse.
Tværtimod kan de 12 måneders referenceperiode faktisk i nogle tilfælde give et højere beregningsgrundlag.
Det er ikke muligt at gennemgå de svenske regler i detaljer, men f.eks. peges der i den svenske rapport på et eksempel, hvor en person i 2 måneder har haft et deltidsarbejde i Sverige og forinden haft fuldtidsarbejde i Danmark.
I en sådan situation vil satsen blive højere ved at bruge de 12 måneder frem for kun at bruge de 2 måneder i Sverige. Der er altså ikke belæg for, så vidt jeg er blevet oplyst, generelt at fastslå, at de svenske beregningsregler er mindre fordelagtige for EU-borgere, end danske er, fordi der følger en forskellig praksis.
Endelig vil jeg gerne lige tilføje, at en model, hvor satsen beregnes ud fra et gennemsnit af indkomsten i et år i stedet for 3 måneder, som reglerne er i Danmark, jo altså også potentielt vil stille danske dagpengemodtagere i en ringere situation, end hvad tilfældet er i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at den svenske dagpengemodel gør det mindre attraktivt for vandrende arbejdstagere at søge dagpenge i Sverige end i Danmark, da satsen beregnes ud fra den indtægt, man har haft i 1 år inden ledighed, hvorimod man i Danmark beregner dagpengene ud fra lønnen i de sidste 3 måneder op til ledighed?
Tak for svaret.
Jeg havde jo luret, at den svenske dagpengemodel kom vi nok ikke til at tale så meget om.
Men så lad os tage den anden del af udsagnet fra hr. Jeppe Kofod, som jo gik på, at vi allerede nu bør indrette os på en måde, så vi beskytter vores dagpengesystem mod utilsigtet adgang.
Er ministeren enig i, at vi dermed allerede i dag bør indrette vores dagpengesystem på en anden måde, end det er i dag?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Altså, hvis vi kigger på tallene, som de er lige nu, så er der ikke – som spørgeren selv sagde – en økonomisk udfordring her og nu, i forhold til hvordan tallene udvikler sig.
Men vi skal selvfølgelig følge det så tæt, som vi overhovedet kan, for at se, om det på et tidspunkt skulle ændre sig.
Vi har igennem en årrække ønsket, at der skulle komme andre EU-borgere og arbejde på det danske arbejdsmarked – hvad der jo ikke mindst er støttet af spørgerens eget parti.
Det synes jeg er en side af sagen.
Den anden side af sagen er selvfølgelig, om man begynder at kunne se en trafik i Europa, hvor folk rejser efter ydelser uden at bidrage.
Det er det, man skal være opmærksom på, og der kan vi altså ikke for nærværende se, at det er ved at ske på dagpengeområdet.
Men det skal følges tæt, det her.
Hans Andersen (V), 2014-01-29:
Det er, fordi der jo er påstande om, at der er dokumentfalsk og falskneri, i forbindelse med at man ønsker at komme hertil.
Og det synes jeg sådan set at vi ret hurtigt skal få afdækket, for vi ønsker ikke, at man kommer hertil på falske forudsætninger og så i øvrigt ender som en del af en Danmarks Radio-historie, der kører i medierne, og som så fører til en uberettiget kritik af en ordning, som jeg mener helt grundlæggende er rigtigt tænkt.
Det ønsker vi ikke at være med til.
Men hvornår kan ministeren melde tilbage på det her?
Hvornår er der en revurdering klar, så vi kan drøfte de her ting?
Når vi kigger på greencardordningen, kan vi se, at der er en lang række krav, der skal være opfyldt, for at man kan blive omfattet af den.
Og når man så er kommet til Danmark og også arbejder her, skal man sådan set også dokumentere en lang række ting.
Mit spørgsmål til ministeren er så – det kan være, at ministeren ikke kan svare konkret på det her, men så vil jeg efterlyse svaret skriftligt: Føres der dokumentation for, at man faktisk også lever op til en lang række af de her kriterier, der handler om bl.a. selvforsørgelse det første år?
Der er sådan set også andre forhold, man skal dokumentere, når man er her.
For som ordningen er tænkt, synes jeg, den er rigtig god, og vi støtter op omkring den, men der skal jo også holdes øje med den på den måde, at når man kommer hertil, skal man faktisk også leve op til kravene.
Men kan ministeren svare på det?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Jeg vil gerne kvittere over for Dansk Industri, fordi jeg synes, at man i den her debat kom med et meget balanceret og vel tangerende snusfornuftigt synspunkt, nemlig, at hvis Danmark skal tiltrække arbejdskraft udefra, skal det foregå på ordentlige vilkår.
Det er et synspunkt, som jeg tror at spørgeren godt ved jeg deler fuldt ud.
Jeg tror ikke, at man skal tage fejl af, at mange af vores danske virksomheder, der er blevet så dygtige, at de kan bevæge sig op på den globale scene, og de globale firmaer, som vi er så heldige placerer noget af deres produktion eller deres udvikling i Danmark, er i en skarp international konkurrence med alle andre inden for deres område for at tiltrække de allerallerdygtigste medarbejdere.
Mange af dem kan vi heldigvis levere fra Danmark så at sige, fordi vi har rigtig mange dygtige lønmodtagere i Danmark, men vi har også behov for at tiltrække nogle udefra.
Vi skal bare være helt sikre på, at dem, der kommer hertil, også kan få lov at bruge deres kompetencer og selvfølgelig ikke ender i en kiosk til alt for få kroner i timen i alt for mange timer i døgnet.
Hans Andersen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Men jeg må jo forstå det svar således, at ministeren og regeringen sådan set ikke er enige med SF's ordfører, der mener, at ordningen skal nedlægges.
Jeg tror sådan set her, at vi måske er på linje med i hvert fald regeringen, måske undtaget SF, og Venstre om, at vi har en greencardordning, og den skal sådan set bruges efter formålet, netop at få højt kvalificerede mennesker til Danmark for at arbejde i virksomheder, der efterspørger deres arbejdskraft.
Dansk Industri har været ude og har også kommenteret det her forløb, og de efterspørger, at man revurderer ordningen, således at den i højere grad opfylder det formål, den sådan set blev indført med.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at den debat, som jeg tror spørgeren refererer til, er en debat, der starter på baggrund af et indslag i 21 SØNDAG for et par søndage siden – tror jeg det er efterhånden – om et par tredjelandesborgere, som kommer til Danmark via greencardordningen.
Det, at der kommer en højtuddannet til Danmark for efterfølgende at blive aflønnet til en løn, der ligger langt under det danske lønniveau, arbejde for mange timer om dagen og bo under usle boligforhold, er der al mulig grund til at tage afstand fra.
Der er ingen, der vinder noget som helst på, at vi tiltrækker dygtige folk ude fra resten af verden, for efterfølgende at der så er arbejdsgivere, der via social dumping kan bruge dem i virkeligheden til at undergrave både det danske overenskomstsystem, vores danske lønninger, se bort fra arbejdsmiljøforhold og i øvrigt behandle mennesker dårligt.
På baggrund af den udsendelse kommer der så – synes jeg – helt naturligt en generel politisk diskussion af greencardordningen.
Jeg vil bare sige, at helt overordnet synes jeg, at det er vigtigt, at vi i Danmark kan tiltrække de dygtigste medarbejdere fra resten af verden, men det skal foregå på en ordentlig måde, og nogle af de problemer, vi har set med greencardordningen, gør selvfølgelig, at alle, også partiet Venstre, der står bag ordningen oprindelig, tror jeg, bliver nødt til at overveje med hinanden, hvordan vi kan sikre os, at ordningen fungerer efter den oprindelige hensigt.
Hans Andersen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med SF i, at greencardordningen helt skal nedlægges, eller hvordan vil ministeren undgå misbrug af ordningen?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Vi har jo heldigvis et møde, hvori jeg antager at spørgeren deltager, i Beskæftigelsesministeriet i morgen om de ydelser, der vedrører Beskæftigelsesministeriet, og som jeg dermed har ansvaret for.
Og der kan vi jo på det møde fint diskutere, om der er nogle af partierne, der finder anledning til yderligere analyser, der kan sættes i gang.
Jeg vil aldrig stå i Folketingssalen og sige, at der er noget, jeg ikke vil undersøge som minister, for de oplysninger, som Folketinget finder er relevante, skal vi selvfølgelig have tilvejebragt.
Men lad os bruge mødet i morgen til også at diskutere noget af det her.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Jeg medgiver jo meget hurtigt ministeren, at det er vigtigt, at vi følger den her sag.
Den er meget relevant for os.
Det er også derfor, jeg har opfordret regeringen til at komme med sit bidrag til belysning af den her sag.
Men for at vende tilbage til den her artikel i Altinget, som har ansporet det her, så fremgår også følgende, og jeg citerer: »LO følger sagen om velfærdsydelser til EU-statsborgere tæt, men mener, at der er behov for yderligere analyser, før man kan vurdere de samlede udfordringer for det danske arbejdsmarked.« Er det en opfattelse, ministeren deler, at der altså er behov for yderligere analyser, inden vi kan sige noget lidt mere sagligt, lidt mere begavet, lidt mere velbegrundet om det her, og hvis det er tilfældet, hvordan kan det så være, at regeringen – nærværende minister altså undtaget – har afvist Venstres synspunkt om at få en samlet udredning af hele det her område?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Nej, vi har ikke igangsat noget på baggrund af den finske sag, for som spørgeren også får sagt, er det en sag, der vedrører Finland, og sagen er ikke færdigbehandlet.
Også undervejs vil vi jo selvfølgelig i den danske regering overveje, hvad vi gør både i forhold til sagen, og hvad vi gør, når vi på et tidspunkt ved, hvordan den falder ud.
Det er klart, at hvis den dom ændrer radikalt på tingenes tilstand, så skal vi selvfølgelig handle.
Det gælder ikke kun fra regeringens side, det gælder da også fra Folketingets side.
Men der er vi for tidligt i processen.
Men jeg er opmærksom på det, der foregår i Finland, for de finske regler har, kan man sige, samme element af beskyttelse i forhold til deres egne regler, som vi har i Danmark, og jeg synes, det er fuldstændig ret og rimeligt, at hvis man skal have adgang til danske dagpenge, så skal det selvfølgelig være, fordi man har arbejdet i Danmark og ydet et bidrag til det danske samfund.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Vi er jo meget enige om mange af de her ting, og vi er meget enige om, at der skal være en sammenhæng mellem at yde og nyde, mellem ret og pligt, og at man jo skal have bidraget til det danske arbejdsmarked for at nyde godt af de her ting.
Har ministeren taget initiativ til at undersøge, hvordan man i andre EU-lande griber det her an, hvordan man indretter sine dagpengesystemer andre steder, også set i lyset af den her forventelige dom, der går i den ene eller den anden retning, i den finske sag?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Altså, jeg kan i hvert fald svare så langt, at der jo er en meget grundig sagsbehandling, i forhold til om man lever op til kravene for at kunne få tildelt et greencard.
Det er også derfor, at der er en relativt lang sagsbehandlingstid på det her område.
Det hænger selvfølgelig også sammen med, at nogle af de oplysninger, de danske myndigheder får, kan være svære at oversætte til en dansk kontekst.
Men jeg vil meget gerne også diskutere med Venstre, om vi kan blive bedre til at følge op på dem, der så kommer hertil via greencardordningen, altså hvad det er for en tilknytning, de får til arbejdsmarkedet, og hvor de kommer til at arbejde, for i dag gives den jo til en længere tidsperiode.
Vi har jo et ønske i regeringen om at kigge på alle vores ordninger, hvad angår international rekruttering, og der vil det selvfølgelig være naturligt også at diskutere greencardordningen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-29:
Nu er ministeren også inde på det med acontoudlæg, som jo ikke været så meget inde i debatten, men det, som ministeren her berører, er netop væsentligt, for det er jo i dag sådan, at folk selv skal lægge ud med nogle midler, som de måske ikke har, og dermed kan de heller ikke komme videre.
Det er jo også sådan – har jeg kendskab til – at der allerede nu er nogle, der har fået inkassokrav fra leverandører.
Det er jo helt urimeligt, at de, ud over at de har fået ødelagt deres hjem og skal trækkes med en lang sagsbehandlingstid, nu så også bliver truet med inkasso.
Det er jo helt urimeligt.
Så vil ministeren tilkendegive, at ministeren vil gøre en ekstra indsats for, at der kan foregå en acontoudbetaling?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Det vil sige, at vi skal passe på med, hvor hurtigt vi lover folk kan få afklaret de her ting.
De mennesker, der i sin tid har vedtaget loven, og det er jo så hele Folketinget, har jo bedt nogle andre mennesker om at administrere loven, og der vil selvfølgelig opstå nogle kapacitetsproblemer, når man lige pludselig får kendskab til omfanget af en sådan katastrofe.
Så det synes jeg i hvert fald er positivt.
Jeg vil sige med hensyn til spørgsmålet om også at give genhusning efter den første måned, at det får mig bragt ind i nogle voldsomme definitionsproblemer, nogle voldsomme problemer med at gøre det på den måde, altså om det skal være for 14 dage, for 3 uger, for 1 uge, og hvor det nu skal være henne.
Derfor er vi på det kraftigste blevet frarådet at tage det på den måde, men rådet til alene at koncentrere os om dem, som virkelig har et varigt problem i den her forbindelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-29:
Det kan jeg sagtens forstå, for selvfølgelig skal man også have fast grund under fødderne, når man bevæger sig ind på det her område.
Det er helt klart.
Men det er også vigtigt, at der kommer en hurtig afklaring.
Nu har de mennesker jo ventet i 8 uger, er der vel efterhånden gået siden den 6. december, og de ved ikke den dag i dag, hvor de står henne.
Og bare den frustration, der er i forbindelse med det, er jo ret voldsom.
Nu nævnte ministeren selv det med genhusning, og selv om det ikke lige ligger i mit spørgsmål, vil jeg godt spørge ind til det.
I lovforslaget står, at folk skal selv skal betale for den første måned, men det virker lidt urimeligt, at det ikke er fra dag et af.
Vil ministeren se på, at det skal være fra dag et af, der skal foregå genhusning?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Så er der nogle regler, som et enigt Folketing har vedtaget, som man så må administrere efter, og som også Stormrådet administrerer efter.
Jeg tror, at det, der er sket, er, at ingen havde forestillet sig lige præcis den her type katastrofe.
Men jeg er nødt til at danne mig et præcist overblik over, lige præcis hvordan erstatningerne udmåles i øjeblikket, før jeg vil være stik- og nagelfast – i hvert fald også her i salen – på at melde ud, præcis hvordan vi lægger beløbet på det.
Men jeg vil gerne indkalde til forhandlinger omkring det, sådan at vi kan opnå enighed om det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-29:
Tak for svaret.
Jeg er også meget tilfreds med, at ministeren har været ude at se forholdene og har drøftet det med dem, der er berørt af det, for der kan man bedre få et indtryk af, hvad det er for en situation, de forskellige mennesker står i – for det er virkelig meget alvorligt.
Men det er således, at de afskrivningsregler, der gælder, når vi taler om Stormrådet i forhold til de private selskaber, er langt, langt ringere inden for Stormrådets område.
De er så ringe, at hvis de pågældende ejendomme og huse var brændt ned, f.eks. ved at der var gået ild i en juledekoration, ville ejerne være langt bedre stillet, end hvis det som nu er vand, der er tale om.
Det er jo ret urimeligt, og det kan folk heller ikke forstå, og det ødelægger også fuldstændig manges økonomi.
Afskrivningerne er sådan, at nogle er helt nede på at kunne få 10 pct. i erstatning, og det er jo helt, helt urimeligt, for man kan ikke komme videre med sit liv, hvis man kun får 10 pct. i erstatning.
Derfor er jeg meget tilfreds med den retning, ministeren prøver at gå, men så er det bare spørgsmålet, hvor langt ministeren vil gå for at sikre folk på området.
Lad mig bare give et eksempel, som er nemt at forstå.
Det er vedrørende afskrivning på indbo.
Stormrådet siger i forbindelse med et tæppe, der er 10 år gammelt: 0 kr. – du kan ikke få det erstattet overhovedet.
Derimod siger de private selskaber, at for et tæppe, der er 10 år gammelt, er erstatningen mellem 50 og 70 pct.
Men der, hvor det virkelig tynger, er på bygningsdelene, det er der, det helt store beløb slår igennem, men selvfølgelig også på indbo, hvor mange er blevet ramt rigtig hårdt.
Det er derfor, jeg vil høre, om ministeren allerede nu kan tilkendegive, at ministeren er nødt til at se på, at der skal ske en ændring,
således at Stormrådet mindst kommer på niveau med de private selskaber og helst mere, for det er jo en naturkatastrofe, der er tale om, og det er jo en lidt anden situation, end hvis det er en juledekoration, der er skyld i, at huset brænder ned.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Jeg kan sige, at vi jo nu over et par onsdage her i Folketinget har drøftet spørgsmålet omkring stormfloden, og jeg har haft lejlighed til nu at være ude og ved selvsyn kigge på mange af de problemer, som nogle af de berørte mennesker har, og det har selvfølgelig også givet anledning til en række kommentarer, herunder nogle foreløbige drøftelser også med partiet Venstre om, hvordan vi løser problemet.
Det vil jeg bare sige til en start.
Så vil jeg sige, at man skal huske på, at det her ikke er en privat forsikringsordning.
Det betyder ikke, at vi ikke skal gøre det, men jeg siger bare, at der ikke er lovhjemmel til det i øjeblikket.
Så hvis vi skal gøre noget ekstraordinært, skal vi til at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft. Jeg har haft lejlighed til at drøfte den her sag med en lang række borgere derude, set en masse eksempler, og det har fået i hvert fald mig til at bede branchen om at kigge meget, meget grundigt efter, hvordan man opgør de forskellige områder inden for skadeserstatninger, sådan at det også bliver rimeligt.
Og det afventer jeg en tilbagemelding på, og der afventer jeg en klargøring af, i hvilket omfang man gør det, og om det nu er rimeligt.
Og lige så snart det foreligger, vil jeg indkalde til politiske drøftelser for at se, hvordan vi kan løse problemet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-29:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at Stormrådets afskrivningsregler stiller den enkelte husejer og lejer ringere, endda betydelig ringere, end almindelige forsikringsselskabers afskrivningsregler?