runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Så det vil sige, at den forklaring, som Lars Løkke har givet om, at det er, fordi Dansk Folkeparti er imod forslaget, ikke har noget på sig.
Det vil sige, at vi her befinder os i en situation med et valgløfte, der er givet så markant og så udtalt, som det er her i regeringsgrundlaget tilbage fra 2005.
Det er formuleret sådan i det regeringsgrundlag, der hedder »Nye mål«, fra februar 2005, at pr. 1. januar 2008 skal børnechecken forhøjes med 2000 kr. årligt pr. barn under 3 år.
Siden hen er det blevet bekræftet af fru Inger Støjberg, der i august sidste år med hensyn til børnechecken sagde: Den bliver til virkelighed allerede den 1. januar 2008.
Det står sort på hvidt i regeringsgrundlaget, så børnefamilierne kan trygt se frem til at få en større børnecheck.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Det er rigtigt forstået, at det skal indgå i finanslovforhandlingerne.
Det er ikke rigtigt forstået, at der ikke er nogen begrundelse, for begrundelsen er sådan set, at regeringen har besluttet, at forslaget om forhøjelse af børnefamilieydelsen skal indgå på forslaget til finanslov for 2008.
Det har ikke været muligt at kunne præsentere et forslag til finanslov tidligere.
Det vil blive præsenteret på tirsdag.
Deri vil forslaget fremgå, og dermed vil man så også kunne tage det med i de endelige afklaringer i forbindelse med forhandlingerne om finansloven for 2008.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Jamen så var det godt, at jeg alligevel fik stillet spørgsmålet, selv om der åbenbart er givet svar på det en gang før.
For når spørgsmålet er stillet, er det selvfølgelig, fordi der undervejs har været så mange forskellige begrundelser for, hvorfor præcis den her forhøjelse af børnechecken blev ændret.
I første omgang var begrundelsen, at Danmarks økonomi kører for stærkt, at der er risiko for overophedning, og at vi derfor bliver nødt til at lade det her forslag, som ellers var fremsat i december måned, udgå.
I anden omgang var begrundelsen, at Dansk Folkeparti var imod forslaget.
Det har finansministeren sagt til Børsen, og Kristian Thulesen Dahl har over for Politiken bekræftet, at forklaringen med overophedning må stå for regeringens egen regning, at det har regeringen travlt nok med selv at få fundet ud af, så det vil man give den fred og ro til at finde ud af.
Det, jeg så kan høre i dag, er, at der i virkeligheden ikke er nogen begrundelse for det.
Det, der er svaret, er, at det bare skal indgå i finanslovforhandlingerne.
Er det rigtigt forstået?
Så vil jeg starte med at bruge lidt af min taletid på at beklage, at jeg ikke overholdt formalia.
Al begyndelse er svær.
Lad mig så sige til ministeren: Lad os bare håbe, at det ikke går som med de citater, jeg kom med lige før - at forventningens glæde bliver den største, og at det viser sig, når pakken bliver åbnet på tirsdag, at børnefamilierne endnu en gang er blevet snydt.
Det, man har stillet dem i udsigt, er så alligevel ikke blevet givet, ligesom det er gået med så mange andre løfter, regeringen gav før valget, og som efterfølgende har vist sig ikke at føre til noget.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Jeg er lidt uforstående over for, at det her spørgsmål er stillet, da finansministeren allerede er blevet stillet et tilsvarende spørgsmål.
I et svar på spørgsmål 6 fra Det Politisk-Økonomiske Udvalg skriver finansministeren den 16. januar 2008 således: Regeringen har besluttet, at forslaget om forhøjelse af børnefamilieydelsen skal indgå på forslaget til finanslov for 2008 og endelig afklares i forbindelse med de kommende forhandlinger om finansloven for 2008.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Kan ministeren oplyse, hvad der er begrundelsen for, at regeringen har valgt at annullere sit valgløfte fra 2005 om at forhøje børnechecken med 2.000 kr. om året fra den 1. januar 2008?
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Jeg vil bare slutte af - og jeg skal prøve at gøre det som mildt og uprovokerende som muligt for ikke at forstyrre denne tværpartimæssige fred, der har sænket sig - med at nævne, at det er min klare opfattelse, at mine medarbejdere i SKAT gør et fantastisk stykke arbejde for at levere en god service på det område.
Det har ikke været nemt at skulle starte op med et nyt system, slet ikke når der har været opstartsproblemer både med selve systemet og med den dankortløsning, der var i tilknytning til systemet.
Alligevel er det lykkedes at få nedbragt ventetiden ganske markant fra de første uger og så til det, vi kan se nu.
Men for de uger, der er afsluttet - uge 1, 2, 3 og 4 - kan man se, at medarbejderne har ydet en fantastisk indsats og fået nedbragt ventetiden.
Og kan vi finde på nye tiltag, som inden for en økonomisk rimeligheds grænser kan være med til at give nye muligheder, er jeg sikker på, at man finder en lokal løsning, også hvor SKAT er en velvillig partner.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Det er jo ren fryd og gammen, og der er i hvert fald ingen socialistiske ballademagere her.
Det er jeg da glad for, ikke mindst selvfølgelig i betragtning af, at vi har fået ministerens positive tilbagemelding vedrørende både Aabenraa Kommunes henvendelse og for så vidt også vedrørende en eventuel udvidet åbningstid i Sønderborg, som er to meget konkrete problemstillinger i den sydlige del af Jylland; ikke mindst set i lyset af den problematik, der er i, at SKAT alene er repræsenteret med centre i Haderslev og Tønder og desværre ikke i Sønderborg, som man havde ønsket i lokalområdet.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Nu har jeg tidligere, mens jeg hørte det foregående spørgsmål, nærlæst brevet og skrevet under, og det, jeg vil skrive, er: Ud over de generelle servicetiltag er der en fortsat dialog i gang over hele landet med skattecenterbranchen via de lokale dialogfora.
Det er min opfattelse, at dit tilbud om at lade de kommunale borgerservicecentre i Aabenraa og Bov fungere som udleveringssteder er et forslag, der bedst kan behandles lokalt.
Jeg vil derfor videresende dit brev med henblik på, at det eventuelt kan indgå i de videre overvejelser.
Så det er klart, at det er et initiativ, som jeg mener vi skal følge op lokalt for at vurdere, hvordan vi sikrer, at den bedst mulige service bliver leveret - naturligvis inden for de økonomiske rammer, der nu engang ligger - og også sikrer, at det nødvendige niveau af datasikkerhed er til stede.
Dette skal ikke forstås på den måde, at jeg nu har givet min skattedirektør i Haderslev eller Tønder en lodret ordre om, at sådan skal det være.
Men hvis man i det lokale dialogforum føler, at det her er en god løsningsmodel, synes jeg, at der fra min side skal lyde en opbakning til at prøve af, om ikke man kan lave en sådan udleveringsmodel.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Jeg går ud fra, at kræftpatienterne også hidtil har været behandlet uden unødig ventetid.
Men det har jo ikke betydet, at kræftpatienterne er blevet behandlet hurtigt.
Det er jo faktisk sådan, at kræftpatienterne har haft de længste ventetider, fordi der har været lang ventetid imellem de forskellige behandlinger, hvor man er flyttet fra det ene område til det andet.
Det, der er oplyst til mig, er f.eks., at det kun er ca. 20 pct. af patienterne med lungekræft, der henvises direkte til disse pakkeforløb.
De resterende 80 pct. bliver stadig væk kastet frem og tilbage, indtil der er en afklaring af, hvad der nu skal behandles for.
Og omgående er altså inden for en uges tid, så man får afklaret, om der nu skal behandles for kræft eller der ikke skal.
Det var jo det, der var så afgørende, da vi havde disse diskussioner hen over sommeren 2007: at det var omgående, når der blev sagt kræft, også i forbindelse med at gå i gang med en udredning.
I de oplysninger, jeg har - som i øvrigt har været omtalt i Dagens Medicin i sidste uge - ser det ikke ud til, at det sker på den måde.
Tværtimod er det åbenbart en meget lille del, som kommer i disse pakkeforløb, fordi meget få af kræftpatienterne er standardiserede.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Jeg håber, at hr. Jens Peter Vernersen vil benytte sig af muligheden for at stille opfølgende spørgsmål, for det lyder som om, at hr. Jens Peter Vernersen har en indsigt, som jeg ser frem til at blive indviet i.
Så vidt jeg er orienteret, er vi nemlig helt efter planen i gang med at indføre akut handling og klar besked på kræftområdet.
Og det betyder, at patienter med en kræftdiagnose eller med mistanke om en kræftdiagnose med det samme skal tilbydes et udrednings- og behandlingsforløb, som igangsættes uden unødig ventetid, og hvor patienten hele tiden få klar besked om det næste trin.
Der er indtil nu udviklet særlige pakkeforløb for fire kræftområder, nemlig hoved-hals-kræft, lungekræft, brystkræft og tarmkræft.
De skal fungere fra den 1. april, og så følger de andre kræftformer i løbet af året 2008.
De pakkeforløb, der er opstillet, bygger på, at vi har sat nogle af landets fremmeste og bedste eksperter til at definere, hvad et udrednings- og behandlingsforløb uden unødig ventetid vil sige for hver enkelt kræftform.
Det er jeg helt tryg ved på patienternes vegne, men hvis hr. Jens Peter Vernersen mener at vide, at der er noget, som de fremmeste eksperter har overset, må vi jo høre om det. Men det kan selvfølgelig være, at spørgsmålet sigter på, at det ikke er alle kræftpatienter, der kan følge et pakkeforløb fra start til slut.
For nogles vedkommende skal der nemlig tages hensyn til, at de også lider af andet end kræft.
Det får vi lejlighed til at tale om nærmere ved det næste spørgsmål, men jeg kan da helt kort sige, at alle kræftpatienter skal udredes og behandles uden unødig ventetid, også dem, der ikke passer helt i et pakkeforløb.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Finder ministeren det tilfredsstillende - med de aftaler, der er indgået med regionerne - at kræftpatienter ikke er sikret akut behandling, og hvad forstår ministeren ved akut behandling?
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Hr. Nick Hækkerups fortolkninger må stå for hr. Nick Hækkerups egen regning.
Jeg vil ikke stå inde for, hvad hr. Nick Hækkerup fortolker.
Jeg vil bare gentage, at regeringen har besluttet, at forslaget om forhøjelse af børnefamilieydelsen skal indgå på forslaget til finanslov for 2008 og endeligt afklares i forbindelse med de kommende forhandlinger om finansloven for 2008.
Jeg vil gerne have mig frabedt, at der tolkes på og kommes med forskellige udlægninger af, hvad jeg her har sagt.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Det vil jo så, kan man sige, i hvert fald forudsætte, at der for det første er tale om at løfte, som ikke bliver behandlet på samme måde som løftet om at give børnechecken pr. 1. januar i år, og for det andet, at finansloven, når den så vedtages, hvilket jo først sker den 16. april, altså ganske langt henne i året, er på den anden side af de to udbetalinger af børnepenge, som finder sted i henholdsvis januar måned og april måned.
Det vil sige, at det, ministeren nu siger, er, at regeringen så på det tidspunkt vil sikre, at betalingerne sker med tilbagevirkende kraft til den 1. januar 2008.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Jeg er enig så langt, at vi nu skal se, hvad der kommer frem på tirsdag, når forslaget til finanslov bliver præsenteret.
Det er jeg helt rolig i forhold til.
Derimod er jeg ikke enig med hr. Nick Hækkerup, når hr. Nick Hækkerup påstår, at regeringen ikke har levet op til de valgløfter, der blev givet.
Vi har punkt for punkt for punkt både for 2001-regeringsgrundlagets og for 2005-regeringsgrundlagets vedkommende gennemført løfte efter løfte, og de løfter, der ikke blev nået opfyldt i 2005-regeringsgrundlaget, har vi valgt videre at prioritere, herunder spørgsmålet om forhøjelse af børnefamilieydelsen, som nu vil indgå som en del af forslaget til finanslov for 2008.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Man behøver nu heller ikke at have profetiske evner for at kunne finde et par løftebrud hist og her siden valget.
Der er vi jo i en situation nu, hvor statsministeren, hr. Anders Fogh Rasmussen, i valgkampen lovede almene boliger, og allerede den 15. januar i år siger velfærdsministeren så, at man bliver nødt til at holde en pause i byggeriet af almene boliger.
Det er vel et eksempel på, at man siger ét før valget, og så sker der noget andet, så snart stemmerne er talt op efter valget.
Der er også eksemplet med børnechecken, som vi har talt om før, hvor man før valget sagde, at den skulle forhøjes, og at det skulle ske pr. 1. januar, og hvor vi nu kan konstatere, at den simpelt hen ikke er blevet forhøjet pr. 1. januar.
Det er bare for at nævne to eksempler.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Det var sådan set et rimelig enkelt spørgsmål, der blev stillet til at starte med, nemlig: Mener ministeren, at man kan stole på regeringens løfter?
Til det er svaret et ganske klart: Ja.
Så kommer hr. Nick Hækkerup med en række påstande om løfter, som i hr. Nick Hækkerups øjne er blevet brudt, herunder spørgsmålet om, at vi ikke skulle have løftet kvaliteten for børnefamilierne nok.
Det har vi haft en lang diskussion om tidligere her i Folketingssalen, hvor finansministeren jo klart afviste den socialdemokratiske påstand.
Der var spørgsmålet om løftet i forbindelse med de almennyttige boliger, hvor det har været sådan, at vi har løftet niveauet for, hvor mange almennyttige boliger der skal bygges.
Det tilsagn, vi har givet, er præcis som lovet - om et markant højere niveau end det, der blev givet under den tidligere regering.
Så giver hr. Nick Hækkerup et bud på, at vi ikke vil leve op til løftet om, at ulandsbistanden vil blive forhøjet.
Det synes jeg er udtryk for en tillid til egne nærmest profetiske evner fra hr. Nick Hækkerups side, eftersom det er et løfte, der er blevet givet efter valget på baggrund af et finanslovforslag, som endnu ikke er blevet lagt frem, og som vi ikke kan have nogen formodning om at hr. Nick Hækkerup har kendskab til.
Jeg vil bare sige, at hr. Nick Hækkerup efter min opfattelse ikke har profetiske evner.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Når spørgsmålet er stillet, er det selvfølgelig - og her var det så godt, at jeg benyttede den ret, man har til at stille to spørgsmål og ikke et spørgsmål, for ellers havde vi jo risikeret, at den tråd, vi var lige ved at have fat i før, så abrupt var blevet afsluttet - for at vende tilbage til ministerens bemærkninger fra før, nemlig i regeringsgrundlaget »Nye Mål« fra 2005.
Der stod jo, at børnechecken pr. 1. januar 2008 vil blive forhøjet med 2.000 kr. årligt pr. barn under 3 år.
Og derfor kan man selvfølgelig godt, når det ikke er sket - når det jo evident ikke er sket i dag - spørge sig selv: Får det så samme skæbne som nogle af de andre løfter, vi har set svigtet, eksempelvis løftet om den brede asylaftale; eksempelvis løftet om pengene i kvalitetsreformen; eksempelvis løftet om, at der skulle bygges flere almene boliger; eksempelvis løftet om, at ulandsbistanden skulle hæves osv. osv.?
Det er jo den slags eksempler, som giver grundlag for en frygt for, at alt det, der er blevet lovet før valget, bare var ord og i virkeligheden, når vi står her på den anden side af valget, alligevel ikke bliver til noget.
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Se, med hensyn til spørgsmålet om almennyttige boliger er det sådan, at regeringen på ældreboligområdet har lagt op til et højere boligbeløb.
Jeg tror i øvrigt, at hr. Nick Hækkerup vil få en mere kvalificeret diskussion om almenboligområdet med velfærdsministeren, end han kan få med skatteministeren.
På spørgsmålet om børnefamilieydelsen vil jeg såmænd bare vende tilbage til svaret på spørgsmål 6.
Svaret er afgivet den 16. januar af finansministeren til Det Politisk-Økonomiske Udvalg i Folketinget.
Svaret lyder: Regeringen har besluttet, at forslaget om forhøjelse af børnefamilieydelsen skal indgå i forslaget til finanslov for 2008 og endeligt afklares i forbindelse med de kommende forhandlinger om finansloven for 2008.
Ud fra det kan hr. Nick Hækkerup ikke på nogen måde tolke, at der skulle være et løftebrud.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg er lidt ked af, at fru Ida Auken nu prøver at gøre grin med det, som jeg har sagt.
Det kan selvfølgelig være lidt vanskeligt for fru Ida Auken at vide, hvad der helt præcist blev sagt under det interview med Politiken.
Det er klart, at det, hvis man vælger at læse Politikens gengivelse, er rigtigt, at jeg fortalte om et kort og også havde valgt at give nogle stikord til journalisten.
Det var bare en venlighed fra min side, men man kan jo diskutere, hvorvidt man skal være venlig.
Jeg tror i bund og grund, vi på mange måder er helt enige om, at det bliver vigtigt at skabe mere sammenhængende natur, det er også det, som regeringen vil.
Vi har meget klart sagt, at vi vil skabe flere sammenhængende naturområder, og at vi vil skabe en bedre tilgængelighed for den danske befolkning.
Det vil vi, ikke mindst fordi det er med til at gøre en forskel, sådan at flere danskere får lov til at opleve naturen, og der indbyder jeg også fru Ida Auken til at komme med forslag, ligesom jeg også indbyder hele Danmarks befolkning.
Hvis det er at gøre grin med befolkningen, så vil jeg sige, at vi nok opfatter det lidt forskelligt.
Det at inddrage mennesker synes jeg er en meget vigtig ting i forhold til politikudvikling.
Thomas Adelskov (S), 2008-01-30:
Jeg ved jo ikke rigtig, om jeg skal starte med at sige tillykke til beskæftigelsesministeren.
Nu fik beskæftigelsesministeren så sent som i fredags endnu en højesteretsdom imod sig.
Det er den anden højesteretsdom inden for bare halvandet års tid.
Der var sagen i oktober/november måned, hvor Østre Landsret afviste et forsøg fra beskæftigelsesministeren, hvor han havde anlagt sag mod sit eget ankenævn.
Og så har beskæftigelsesministeren også haft en lang række sager, hvor ministeren er blevet underkendt i sit eget ankenævn, så sent som i fredags.
I fredags handlede det om overfortolkning af 300-timers-reglen.
Vi har haft ministeren i samråd i Arbejdsmarkedsudvalget i to omgange.
Så sent som i oktober måned - i øvrigt den samme dag, der blev udskrevet folketingsvalg - var beskæftigelsesministeren i samråd i Arbejdsmarkedsudvalget og fastholdt, at når ministeren fortolkede 300-timers-reglen sådan, at den altså ikke kun omfattede ægtepar, hvor begge ægtefæller var på kontanthjælp, men også omfattede ægtepar, hvor den ene ægtefælle var i arbejde, og den anden ægtefælle var på kontanthjælp, ja, så kunne man, hvis ikke de havde 150 timers arbejde inden for 1 år, tage kontanthjælpen fra dem.
Det var et enigt Arbejdsmarkedsudvalg - ja, måske lige med undtagelse af regeringspartiernes og Dansk Folkepartis ordførere - fuldstændig overbevist om og kunne genkalde sig debatten her i Folketingssalen, hvor beskæftigelsesministeren og ordførerne for regeringspartierne klart gav den opfattelse og det indtryk, som vi andre også havde, at det kun drejede sig om ægtepar, hvor begge var på kontanthjælp.
Nu har ministeren fået ankenævnet imod sig.
Ministeren har nu måttet ud og erkende, at man altså skal til at tilbagebetale penge til en masse mennesker, som uberettiget har fået frataget deres kontanthjælp.
Og hvordan vil ministeren hurtigst muligt sikre, at de mennesker får de penge, de hele tiden har været berettiget til?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Tak for det.
Jeg kan bekræfte, at jeg er inddraget i den debat og diskussion, vi har om slam, der transporteres fra Danmark til udlandet med henblik på afbrænding.
Jeg deler helt de bemærkninger, skatteministeren har været fremme med i den forbindelse, om, at vi skal ændre afgiften for afbrænding af slam.
Jeg forventer, at vi i løbet af foråret 2008 kan komme med et udspil til en drøftelse med de politiske partier.
Og i forbindelse med debatten om slam vil jeg sådan set blot henlede spørgerens opmærksomhed på det, der er kommet frem i dag fra DMU, nemlig at de faktisk føler, at det indslag, der var i tv søndag aften i 21 Søndag, ikke giver dem en retfærdig behandling med baggrund i den rapport, der er.
Det siger John Jensen.
Og så er der ellers en dokumentation i artiklen fra Altinget dags dato på, at det slam, der udbringes, fuldstændig lever op til de krav, der er stillet.
Så jeg er med de oplysninger, jeg har som miljøminister, tryg ved det slam, der udbringes, for vi har en af de strengeste kontroller i Europa med slam, der udbringes på marken.
Derfor vil jeg heller ikke tage yderligere initiativer i den forbindelse, andet end at sikre, at Miljøstyrelsen fortsat løbende vurderer det slam, der udbringes på marken.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-30:
Jeg vil godt spørge om noget lidt andet.
Det drejer sig om den situation, vi har med nogle af de store kommuner, som bringer slam fra Danmark til bl.a. Tyskland.
Hvordan ser miljøministeren på det store CO2-udslip, der sker i forbindelse med den transport?
Ud over det hørte vi jo, at skatteministeren nu har udtalt, at han vil gå ind og se på området, altså om der skal ske en afgiftsomlæggelse eller en -fritagelse.
Jeg vil gerne spørge: Er ministeren inddraget i det arbejde?
For det er jo ret vigtigt, at der er et bredt fundament, som gør, at vi har nogle gode incitamenter til at kunne ændre systemet, så vi ikke bare får slammet transporteret ud af landet og så importerer andet affald, for at nogle virksomheder kan bruge det.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ministeren, hvornår man i givet fald, hvis man er inddraget i forhandlingerne, regner med, at der kommer et udspil, som vi kan tage stilling til og se, om det er det, der er med til at løse problemet.
Jeg ved godt, at det er mange spørgsmål, men jeg synes, det er vigtigt, at ministeren forholder sig til den problemstilling, som har været rejst i løbet af ugen, og at man ligesom kan få taget diskussionen op.
Hvordan stiller ministeren sig i det kommende forløb?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Det, jeg kan bekræfte, er, at på baggrund af bemærkninger fra Danmarks Miljøundersøgelser og Miljøcenter Ribe har Skov- og Naturstyrelsen givet dispensation til opfiskning af 700 t muslinger i ét område i stedet for de ansøgte 1.000 t i to områder.
Det er også det, jeg har forholdt mig til i det svar, jeg har givet under det åbne samråd i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Jeg mener ikke, at det er relevant for den foreliggende sag, fordi det, vi taler om, er altså, hvorvidt Miljøcenter Ribe, som er utrolig velinformeret om, hvad der foregår i Vadehavet, anbefaler, at man ikke foretager et fiskeri.
Når man så samtidig læser hele svaret igennem og alle de mange kritikpunkter, man har i Danmarks Fiskeriundersøgelser, og sammenholder det med den kritik, som er rejst af Dansk Ornitologisk Forening, så mener jeg, at vi har et problem i forhold til, at man har givet den her tilladelse.
Derfor så mener jeg, at vi dog må holde fast i, at hvis en myndighed som Miljøcenter Ribe afgiver en primær anbefaling, der siger, at man ikke skal åbne for fiskeri, så er det da det, vi skal henholde os til.
Jeg håber, at ministeren kan bekræfte, at det er deres primære anbefaling.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-01-30:
Jeg har stor respekt for ikke at ville benægte fakta, men fakta i den her forbindelse er også følgende, hvilket jeg oplyste hr. Benny Engelbrecht om under det åbne samråd: Danmarks Fiskeriundersøgelser og Danmarks Miljøundersøgelser har i fællesskab opstillet en model for sammenhængen mellem mængden af muslinger og forekomsten af de fugle, der spiser muslingerne.
På baggrund heraf er der udviklet en praksis for de mængder af blåmuslinger, der kan fiskes årligt.
Det er en praksis, som har været anvendt siden 1992 i forhold til regulering af fiskeri i Vadehavet.
Og jeg følger fuldstændig samme praksis, som hr. Svend Auken fulgte.
Her er der så ét eksempel på, at hr. Svend Auken faktisk har haft en helt fornuftig tilgang til virkeligheden.
Det vil jeg gerne anerkende i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Jamen jeg kan godt høre, hvad ministeren siger.
Han henviser naturligvis til den sekundære anbefaling.
Det er helt naturligt, at man som styrelse har en primær anbefaling, der i det her tilfælde er, at der ikke gives dispensation - det kan vi vel godt blive enige om at der står højt og klart og tydeligt i brevet - og en sekundær anbefaling, altså at hvis en anden myndighed så vælger at give dispensationen alligevel, så skal de ikke have en fangst på 1.000 t, men alene på 700 t. Jeg mener, at vi er ved at være ude i et tilfælde, hvor miljøministeren - hvis ikke han kan acceptere, at det er det, der står - så benægter fakta.