runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-03-29:
Vi har jo set med krisen, som startede med bankkrisen, hvor store konsekvenser det har for et samfund, når banksystemet bryder sammen, og Færøerne havde jo allerede oplevet det en gang tidligere.
Det har utrolig stor betydning for et lands økonomi, hvordan den finansielle stabilitet egentlig ser ud, hvordan situationen er.
Derfor er det jo ret indlysende, at man ønsker at have noget viden om, hvordan det egentlig ser ud, også før det går galt, sådan så man kan følge med i, hvordan det egentlig går med den finansielle stabilitet, fordi det har så stor betydning for et lands økonomi.
Vi har haft en lang proces mellem Folketinget og det grønlandske Landsting om øget selvstyre, hvor vi har diskuteret meget, at man skal tage større ansvar selv.
Vi har store diskussioner med både Grønland og Færøerne om, at det er vigtigt, at man er ansvarlig for sin egen situation og er ansvarlig for sin egen økonomi.
Hvis man skal være det, skal man selvfølgelig også have mulighed for at få de oplysninger, der er nødvendige, for at man kan vide, hvordan situationen er, så man kan påtage sig det ansvar at sørge for sin egen situation.
Derfor synes vi, det er fornuftigt at gå ind og se på spørgsmålet om at få information, sådan som lovforslaget her lægger op til.
Vi kan jo godt høre, at der ikke er flertal for forslaget, og derfor håber vi, at man i udvalgsarbejdet vil holde ordførere og ministre fast på, at der skal være en dialog, så man kommer frem til et forslag, som faktisk kan opnå flertal, hvor man sikrer, at man kan få den information, der er nødvendig, så det ikke først er, når bankerne er brudt sammen og der er en krise, at man kan få information, men at man faktisk kan få den information på et tidspunkt, hvor man kan nå at reagere på den.
Så fra Enhedslistens side bakker vi op om det, der ligger i lovforslaget her, og vi håber som sagt, at man i løbet af udvalgsarbejdet også vil kunne lykkes med at få flertal for den dialog, som bl.a. Venstres ordfører lagde op til at der skulle være.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-29:
Forslaget her afspejler et ønske om, at man gerne vil have øget indflydelse og dermed også øget ansvar i forhold til det, som vedrører egne forhold.
SF er tilhænger af, at det færøske og det grønlandske folk får særdeles gode muligheder for at styre udviklingen i deres egne områder, forudsat dette ikke sker i strid med de gældende aftaler, der er indgået imellem Færøerne, Grønland og Danmark.
Det primære formål med L 150 er at sikre myndigheder og ministre fuldt indsigt og viden i Finanstilsynets vurderinger af situationen i de færøske og grønlandske finansielle virksomheder.
Særlig Færøerne har gjort sig dyre erfaringer med tilbagevendende bankkriser, der har påvirket hele samfundet dramatisk.
De færøske myndigheder har ikke ifølge L 150 kunnet målrette en økonomi- og finanspolitik, der er sammenhængende og baseret på konkret viden og stillingtagen til finansmarkedernes rolle og udvikling i samfundsøkonomien.
Regeringerne i Grønland og Færøerne har tilkendegivet deres opbakning til L 150 under hensyn til, at en gennemførelse af loven efter deres opfattelse vil give bedre muligheder for at føre en mere fremadrettet og sammenhængende erhvervs- og finanspolitik.
I SF er vi positive over for det overordnede sigte med forslaget.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og vi har jo noteret os, at der bredt i Folketingssalen er en rimelig forståelse for, hvad der er det grundlæggende i det her forslag.
Det hilser vi med tilfredshed.
Niels Sindal (S), 2011-03-29:
Det kan hr. Høgni Hoydal tro, og samtidig vil jeg så indkalde ministeriets folk til at give den udlægning.
Henrik Brodersen (DF), 2011-03-29:
Jeg vil bare sige, at jeg kun kan beklage, at jeg på det område ikke har den samme viden som hr. Høgni Hoydal, for jeg mener ikke at vide, at der ligger et direkte ønske fra Færøerne og Grønland om, at det her bliver gjort til lovgivning.
Men som sagt ser vi positivt på det, hvis det kræver en lovændring.
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Det skal jeg bare kvittere for.
Som sagt er formålet med det her forslag ikke, som Venstres ordfører prøvede at gøre det til, at få nogen som helst kompensation.
Det har været debatteret dybt specielt i Færøerne, fordi vi jo har de dyrekøbte erfaringer med bankkriser, og vi har været i dialog med de færøske myndigheder.
Vi har bare på den her måde, også i umiddelbar overensstemmelse med vores regeringer, ønsket at få gang i sagerne, fordi det her altså er en vigtig sag for den videre økonomiske udvikling i vore lande.
Henrik Brodersen (DF), 2011-03-29:
Det kan man måske tage, som man vil, men jeg vil sige, at vi nok har tolket indholdet i forslaget lidt forskelligt, og hvis der er behov for at få rettet op på de misforståelser, kigger vi på det.
Som jeg sagde før, er jeg fuldstændig på linje med de andre ordførere og ministeren, og er der behov for, at der bliver taget en drøftelse af det her, og man finder ud af, at de nuværende regler ikke er tilstrækkelige, vil vi gerne se positivt på et forslag.
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men for at sætte det lidt på spidsen vil jeg spørge hr. Henrik Brodersen, om jeg skal forstå Dansk Folkepartis holdning sådan, at de synes, at forslaget er fremragende, men at afsenderen er den forkerte.
Henrik Brodersen (DF), 2011-03-29:
Vi har det sådan, at vi ligger meget på linje med ministeren og de forrige ordførere.
Jeg synes, det er på sin plads at få diskuteret tingene, og hvis det viser sig, at der er ønsker om det fra grønlandsk og færøsk side, vil vi opfordre ministrene til at sætte sig sammen og tage drøftelsen af, om der skal laves om på de nuværende regler, og hvis det viser sig, at der er behov for det, skal vi gerne se positivt på det, hvis det senere fremsættes som et lovforslag.
Men at vedtage det, som det ligger her, er måske sådan lige at stramme buen en kende, og det vil ikke være på sin plads, som også hr. Niels Sindal udtrykte det, at det kommer ind ad bagdøren.
Vi har ikke noget imod at fægte med åben pande i sådan en sag her.
Lad os få snakket tingene igennem, så der ikke på længere sigt opstår misforståelser.
Jeg skal kun sige, at som det ligger her, kan vi ikke stemme for det, men vi er til hver en tid villige til at tage diskussionen.
Edmund Joensen (SP), 2011-03-29:
Som jeg sagde i min tale, så taler vi sammen i rigsfællesskabet, og det er de respektive ministre, som skal tale sammen om de her redskaber, som muligvis skal ændres, så der sker en bedre information. Til hr. Høgni Hoydals spørgsmål vil jeg sige: Som jeg har forstået det – nu har jeg ikke lige forslaget ved hånden – så skal den danske minister informeres ad hoc, når der sker noget i bankvæsenet, mens der står i hr. Høgni Hoydals forslag, at man løbende skal orienteres.
Og det er, som det er sagt tidligere her fra talerstolen, en stor forskel, hvor ministre på Færøerne og på Grønland efter forslaget skal være bedre informeret end den ansvarlige minister for området i Danmark.
Det er der ingen mening i.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-29:
Det er en rigtig dårlig idé, som hører en svunden tid til, altså tiden før 1989.
Det, at staten sådan skal drive banker, vil først og fremmest altid vise sig at være en rigtig dårlig forretning for staten, men det vil også medføre helt unødvendige risici for statens borgere.
Altså, når man har en flerhed af forskellige private virksomheder, som vil drive bank, så ville det jo være fuldstændig hovedløst og også ansvarspådragende, vil jeg nærmest sige, hvis staten så skulle gå ind og påtage sig opgaven at drive privat virksomhed med den risiko, at staten kan tabe rigtig mange penge og for øvrigt skævvride konkurrencen i forhold til de private virksomheder, som gør det for, hvad skal jeg sige, egen risiko.
Så det ville være en rigtig dårlig forretning for staten og udgøre en helt unødig risiko for statens borgere.
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Så vil jeg spørge hr. Niels Sindal: Når nu det her forslag går til Færøudvalget, er han så indstillet på, at vi der også får indhentet de færøske og grønlandske myndigheders holdninger, som vi hele tiden har regnet med, og dermed også skal indlede den dialog, som hr. Niels Sindal efterlyser?
Frank Aaen (EL), 2011-03-29:
Jeg er da helt med på, at der skal være flere forskellige banker at vælge imellem.
Jeg kunne forstå på ministeren, at når man har private banker, er det nødvendigt at have et meget stort kontrolapparat for at sikre, at det ikke går galt igen igen. Derfor er mit enkle spørgsmål: Var det ikke et godt tilbud til forbrugerne at sige, at her er der en bank, som er befriet for det, som jo har vist sig at være de andre bankers store problem, nemlig at de ikke kunne holde fingrene væk fra spekulation; at her er der altså en bank, som kun sørger for at have de helt almindelige bankforretninger, lønkonto, kassekredit, netbank osv., så man kan være helt sikker på, at der ikke er spekulation i sådan en bank som den, vi taler om her?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-29:
I den forbindelse foreslås det at videreføre Amagerbanken som en offentligt ejet og drevet bank.
Generelt set er jeg selvfølgelig enig i, at forbrugerne bør sikres gode vilkår.
Det arbejder regeringen for dagligt ved at skabe fri, gennemsigtig konkurrence og nogle ordentlige forbrugerbeskyttelsesvilkår.
Regeringen arbejder i den forbindelse målrettet på at styrke reguleringen af og tilsynet med bankerne.
Dette arbejde foregår både nationalt og i EU-regi.
I øjeblikket er der f.eks. et omfattende arbejde i gang i EU, hvor formålet er at skærpe kapitalkravene til de finansielle virksomheder.
Ligeledes har vi gennemført en række initiativer til at sikre forbrugerne gode vilkår.
I øjeblikket arbejder vi herhjemme bl.a. på en risikomærkning af lån, hvorved bankkunderne nemmere kan gennemskue, hvor risikable de enkelte lån er.
Kravene i forbindelse med lånoptagelse til køb af fast ejendom er ligeledes blevet skærpet.
Det kan bl.a. ses ved, at bankrådgiveren sammen med kunden nu skal udarbejde et særligt rådgivningsskema.
Derudover findes der mange forskellige former for banker, og de drives efter forskellige principper.
Det er således allerede i dag muligt for forbrugerne at vælge bank ud fra, hvilke ydelser de ønsker at modtage.
Jeg mener ikke, at det er en statslig opgave at drive bank.
Regeringen har derfor ikke noget ønske om, at staten skal eje banker og drive bankvirksomhed ud over det absolut nødvendige.
Statens engagement i de danske banker skal i forlængelse af dette ikke udstrækkes længere end til Finansiel Stabilitet.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at Amagerbanken er blevet orienteret i overensstemmelse med lovgivningen, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Finansiel Stabilitet forventer, at potentielle købere kan få tilsendt informationsmateriale om Amagerbanken primo april 2011, og at en afklaring af bankens fremtidige ejerskab finder sted snarest muligt herefter og senest medio maj 2011.
Regeringen kan således ikke anbefale beslutningsforslagets vedtagelse.
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Vi tager bestemt ikke afstand fra noget som helst, der står i bemærkningerne.
Der er det meget vel forklaret, at formålet er en ligestilling, og det undrer mig, at fru Sophie Løhde ved bedre end jeg selv og fru Juliane Henningsen, hvad formålet med vores forslag egentlig er.
Fru Sophie Løhde kan selvfølgelig tage en bemærkning ud fra bemærkningerne og sige, at det betyder det og det.
Vi har klart påvist, hvad formålet er.
Vi mener endog, at der måske ikke er tale om en ligestilling, for ministeren har selvfølgelig – det ændrer vi ikke på – fuld adgang til oplysninger fra Finanstilsynet som led i sit overordnede tilsyn med Finanstilsynet.
Det beder vi ikke om.
Vi beder simpelt hen om, at der kan orienteres i bedre tid, end når skaden er sket.
Det er formålet med forslaget.
Jeg tror ikke, det tjener noget formål at skyde det andre motiver i skoene.
Hvad skulle formålet være med det?
Sophie Løhde (V), 2011-03-29:
Der er ikke noget problem.
Jeg har åbnet op for, at jeg synes, at vi skal drøfte de her ting.
Det var sådan set også det, ministeren gjorde i sin tale, og som jeg kvitterede for.
Men at sidde og prøve at tilkendegive, at det her handler om en ligestilling, når det i virkeligheden handler om at gøre noget væsentlig mere vidtgående, så synes jeg bare, at det måske er en anelse unuanceret, så jeg kunne godt omvendt tænke mig at høre hr. Høgni Hoydal: Tager man afstand fra sine egne bemærkninger til sit eget lovforslag om, at der alligevel ikke skal sikres en fuld løbende indsigt?
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til fru Sophie Løhde, for jeg vil gerne svare på det spørgsmål.
Det, der står i loven i dag, er i § 354, stk. 6, nr. 25, og det gælder altså, hvilke oplysninger og til hvem og under hvilke forudsætninger Finanstilsynet i dag kan videregive oplysninger.
Der står i dag: »Den færøske landsstyremand for finansanliggender som led i ansvaret for den økonomiske stabilitet på Færøerne og til brug for krisehåndtering…«.
Det er det, der står i dag.
Det, vi foreslår, er bare, at der skal stå, at man kan videregive oplysninger til den færøske landsstyremand for finansanliggender som led i dennes ansvar for Færøernes økonomiske forhold og til brug for landsstyrets planlægning og regulering af landets økonomiske politik.
Vi siger så også i forslaget, at dette aftales nærmere mellem regeringen og den færøske regering og den grønlandske, så hvad er problemet?
Sådan vil jeg gerne returnere spørgsmålet til fru Sophie Løhde: Hvad er problemet?
Sophie Løhde (V), 2011-03-29:
Jeg bed mærke i, at hr. Høgni Hoydal gjorde meget ud af at tale om, at det her forslag handlede om en ligestilling.
Det lyder jo i sig selv rigtig sympatisk at slå på, at det handler om en ligestilling.
Men hvordan kan man tale om en ligestilling, når det er sådan i dag, at den danske minister alene kan modtage de her oplysninger på ad hoc-basis, eller når det efterspørges i nogle konkrete tilfælde, hvor der skal afgives et mandat til Finanstilsynet, sammenholdt med at hr. Høgni Hoydal i bemærkningerne til sit eget lovforslag foreslår, at der skal sikres en løbende fuld indsigt i Finanstilsynets vurderinger.
Vi kunne også gå et par afsnit videre – at det med lovændringen udvides til at omfatte en generel og løbende indsigt i vurderingerne – altså væsentlig mere vidtgående end det, der er tilfældet, og de nugældende regler for den danske ressortminister.
Det er jo ikke en ligestilling.
Hvordan kan det forklares med at være en ligestilling set med hr. Høgni Hoydals øjne, når det i al sin væsentlighed går ud på at lave noget, der er væsentlig mere vidtgående end det, der er gældende for den danske minister?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2011-03-29:
Lovforslaget om ændring af lov om finansiel virksomhed er først og fremmest begrundet i den krise, der sidste år ramte den færøske bank, Eik Bank, og dermed den færøske økonomi som helhed.
Grønland har heldigvis indtil nu været forskånet for sådanne hændelser, men det gør ikke indholdet af dette forslag mindre relevant for Grønland.
Der bør med andre ord ikke være nogen tvivl om, at intentionerne bag dette lovforslag bør fremmes, da det kun er tiltænkt som en forbedring af den nuværende situation, hvad styring af økonomien i Færøerne og Grønland angår.
Vi var da også medforslagsstillere til et lignende forslag tilbage i 2004.
Men der er sket meget siden 2004, ikke mindst i Grønland.
Den 21. juni 2009 blev grønlandsk selvstyre som bekendt introduceret, og jeg må sige, at det nu må være et åbent spørgsmål, om det også i dag er relevant, at vi herinde i Folketingssalen skal forsøge at diktere, hvordan de tre regeringer i Grønland, Færøerne og Danmark skal samarbejde.
Selvstyreordningen har fundamentalt ændret situationen mellem Grønland og Danmark, og det må være målet for fremtiden, at så lidt som muligt i den relation reguleres via Folketingets lovgivning.
Det er derfor min opfattelse, at det, vi i dag behandler som et lovforslag, rettelig burde være en henstilling til de tre regeringer om at sikre bedre kommunikation og bedre information om den finansielle sektor, som vi alle er afhængige af.
Med disse bemærkninger og denne begrundelse skal jeg meddele, at jeg på Siumuts vegne ikke kan støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2011-03-29:
Vi er af den opfattelse, at tilsynet med bankerne på Færøerne i dag er et dansk anliggende, hvor det er den danske minister, der har det overordnede ansvar.
Hertil kommer, at pengepolitikken som bekendt varetages af Nationalbanken, og at tilsynsvirksomhed ikke har så meget at gøre med den økonomiske politik, som det ellers fremgår af forslaget.
Vi synes på den baggrund, at det er meget vidtgående, hvis færøske og grønlandske ministre skal kunne rekvirere alle oplysninger, sådan som vi har hørt det.
Vi kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Edmund Joensen (SP), 2011-03-29:
Jeg vil sige tak til fru Sophie Løhde, så fik vi på plads, hvor det står i forslaget.
Sophie Løhde (V), 2011-03-29:
Det var blot, fordi jeg kunne høre, at hr. Høgni Hoydal var meget forvirret over, hvad det var, han som forslagsstiller selv havde skrevet i sit eget forslag, og så vil jeg bare tillade mig at læse den første sætning op fra bemærkningerne til forslaget fra hr. Høgni Hoydal: »Formålet med lovforslaget er at sikre færøske og grønlandske myndigheder løbende fuld indsigt i Finanstilsynets vurderinger af situationen … bla bla bla …«.
Er hr. Edmund Joensen så ikke fortsat af den opfattelse, at der, hvor det her forslag væsentligt adskiller sig fra det, der er de eksisterende regler i dag, er, at det implicit vil betyde en væsentlig videre adgang til fortrolige og tavshedsbelagte oplysninger end den, som den danske ressortminister og det øvrige danske Folketing har mulighed for?
Edmund Joensen (SP), 2011-03-29:
Jamen som jeg siger, har jeg kun min tale med her på talerstolen, så vi kan finde ud af senere, hvor det står.
Men det har heller ikke den store betydning, det er også sagt tidligere i dag af andre talere, og det tyder bare på, at vi er flere, der opfatter det på samme måde.
Vi kan gå i detaljer senere, men det bliver ikke her fra talerstolen.
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Nu ville jeg apropos menneskelighed i hvert fald nødig sætte lighedstegn mellem det at trække en attest i en automat og det at have en kronisk sygdom.
Jeg er sådan set enig i det første, fru Marianne Jelved sagde, nemlig at kroniske sygdomme ikke kommer af sig selv.
Så menneskelighed, menneskesyn og den slags kan vi altid diskutere, men mit grundlæggende syn er det – og det er mit helt grundlæggende syn, som jeg har givet udtryk for i masser af sammenhænge, og her må man så tage forbehold for flygtninge – at i relation til at modtage ydelser fra den danske stat mener jeg først og sidst, at det er forbeholdt danske statsborgere.
Jeg ved godt, at tingenes tilstand er anderledes, jeg ved godt, at vi har tiltrådt internationale konventioner, men mit grundlæggende syn på det er naturligvis, at sociale ydelser er forbeholdt danske statsborgere, og indtil man er det, skal man bevise – også ved egenbetaling – at det ønske har man. Så jeg synes altså ikke, at det skal være en særlig betingelse for at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark, at man f.eks. har en kronisk sygdom og modtager astmamedicin.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Nej, det mener jeg ikke, og det ved ministeren godt at jeg ikke mener, for ministeren har hørt, hvad jeg har sagt dagen igennem: at man ikke bare skal kunne trække en attest, hvor der står, at man kan opholde sig permanent i Danmark.
Jeg mener, at man skal opfylde alle de krav, man kan, fordi loven skal følges; uanset om jeg er enig i den lov eller ej, skal borgerne følge den, og det skal jeg også.
Så spørger jeg: Er der lidt menneskelighed et sted, hvor vi kan dispensere for mennesker, som ikke kan lære dansk, eller som har fået støtte til medicin og dermed fået en offentlig ydelse – dels fordi man har nogle danskkundskaber, som ikke er på det rigtige niveau, men er på et lidt lavere niveau, fordi man har traumer, og hvad ved jeg, dels fordi man har modtaget medicintilskud, fordi man har en kronisk sygdom og har astma?
Begge de ting gør, at man ikke kan få permanent opholdstilladelse.
Kunne vi ikke dispensere for det, hvis man i øvrigt opfylder alle de andre ting?
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Men jeg skal så bare forstå fru Marianne Jelved helt rigtigt.
Mener fru Marianne Jelved, at hvis man lider af en kronisk sygdom, skal man have permanent opholdstilladelse i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Altså, vi har bare den opfattelse i oppositionen, som vi ikke deler med ministeren, kan jeg høre, at i det øjeblik man tager en uddannelse, har man også givet et budskab om, at man selvfølgelig tager en uddannelse, fordi man skal kunne bruge den, for at man skulle kunne tjene nogle penge selv.
Men ministeren er jo ude i lange udredninger for at forsvare det system, der ligger, uden at vi kan få nogen klare svar på de spørgsmål, vi stiller.
Nu har hr. Henrik Dam Kristensen spurgt, jeg ved ikke, hvor mange gange, om kronisk syge, og så ender ministeren med at svare eller replicere: Skal det nu være en fordel, en særlig fordel, at man er kronisk syg?
Nej, det skal det ikke, og jeg tror ikke, at der er nogen, der har kroniske sygdomme, der mener, at det er en særlig fordel at have en kronisk sygdom, men det er jo ikke unormalt, at man i den type sager, som f.eks. opholdstilladelser, kan give dispensationer i visse tilfælde.
Der står endda i diverse lovgivninger fra Integrationsministeriet, at man bl.a. skal tilgodese handicapkonventionen, og deri ligger, at man ved bestemte handicapsituationer kan give en dispensation.
Så det er jo ikke for at give nogen en særlig fordel, men fordi man prøver at kompensere for noget, der bestemt ikke er en fordel, men en stærk ulempe.
Er ministeren fuldstændig døv for den type menneskelige hensyn?
Man går jo ikke hen og trækker en kronisk sygdom, fordi man gerne vil have en kronisk sygdom.
Det er en omstændighed, man ikke kan gøre noget ved, deraf navnet: kronisk sygdom.
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Jeg ved slet ikke, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen har alt det fra, men for mig er det vigtigt, at mennesker, som ønsker permanent ophold i Danmark, også viser en vilje til at forsørge sig selv.
Er det samtidig ensbetydende med, at folk skal afskrækkes fra at tage en længerevarende uddannelse?
Tværtimod, deres livsudsigter i Danmark er da bedre, hvis de tager en.
Jeg har selv hørt fru Johanne Schmidt-Nielsen stå på denne talerstol og skælde ud over, at man i Danmark har en sådan forskel i livskvalitet for folk, der er højtuddannede, og folk, der er lavtuddannede.
Så igen, det ville da være dumt, om man afskrækkede folk fra at gøre det.
Men jeg savner svar fra oppositionen på: Hvis ikke man må markere et krav i spørgsmålet om permanent opholdstilladelse om en vis arbejdsindsats for at få den, hvad er det så, man skal?