runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Jeg synes lidt, at videnskabsministeren negligerer betydningen af at få præciseret gratisprincippet i lovgivningen om vores ordinære videregående uddannelser, for det er jo sådan, at der selv blandt ministerens ministerkollegaer i hvert fald tidligere er blevet givet udtryk for en vis sympati for tankerne om at indføre brugerbetaling på overbygningsuddannelserne.
Ministeren husker måske, at da de økonomiske vismænd sidste gang foreslog det, var undervisningsministeren ude at sige, at han syntes, at det var et spændende forslag, og at det kunne være interessant at se nærmere på det.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Nu benyttede hr. Per Clausen igen muligheden for fra Enhedslistens side at fremføre den dårlige økonomi, der er på universiteterne.
Jeg vil gerne have lov til at sige, at der aldrig, aldrig tidligere er blevet tilført så mange penge til universiteterne, som der gør i disse år.
Det er takket være et stort og bredt forlig her i Folketinget, hvor Enhedslisten altså står udenfor, men det ændrer ikke ved, at pengene altså bliver udbetalt alligevel.
Så lad være med at bruge den helt urigtige og usaglige indgang til spørgsmålet.
For så vidt angår de områder, hvor der er tale om betaling - også inden for alle fire ministeriers ressorter - er det jo ganske åbenlyst og ganske kendt, så det er der ikke noget hokuspokus ved.
Med hensyn til det, vi har på dagsordenen i dag, er det helt indiskutabelt, hvordan tingene er, og det er kun Folketinget, der kan lave om på det; og der er ingen grund til at vedtage en ekstra lov, der skal bekræfte noget, der allerede eksisterer.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Nu er det jo sådan, at hvis videnskabsministeren af egen drift skulle have opdaget Erasmus Mundus, er vi ikke sikre på, at det var opdaget endnu.
Sagen er jo, at det hul kørte lige præcis, til der kom offentlighed omkring det og et godt stykke tid efter, før ministeren indså, at det var et problem.
Jeg vil så bare sige til ministeren, at når man er i stand til at opkræve penge fra studerende, som har en adgangsgivende bacheloruddannelse til den kandidatuddannelse, de skal ind på, og når man har været i stand til at udnytte Erasmus Mundus til at opkræve betaling fra de studerende, tror jeg sådan set, at videnskabsministeren gør klogt i at erkende, at kreativiteten hos universiteter, som økonomisk har det meget skidt, er ret stor, og derfor kunne der godt være behov for en skærpelse og en præcisering af reglerne på det her område.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Nu fremstiller hr. Per Clausen det, som om det er et kæmpe hul, der har været der igennem flere år.
Det er jo ikke rigtigt.
Erasmus Mundus har fungeret i nogle ganske få år.
Jeg håber, det kommer til at fungere i rigtig mange år ud i fremtiden, og at vi i Danmark bliver langt mere aktive, end vi har været hidtil.
Det er også derfor, at jeg har bedt om at få det undersøgt og vi nu har truffet en afgørelse i sagen.
Lad være med at fremstille det, som om det er et kæmpe problem, der ødelægger både internationalt samarbejde og de studerendes retssikkerhed.
Jeg synes, det netop er blevet understreget, at tingene fungerer.
For så vidt angår de suppleringsfag, man i nogle få situationer skal tage, skal hr. Per Clausen heller ikke bruge udtryk som, at man opfinder nogle fag på universiteterne; det er ganske klart beskrevet i universitetsloven, som også er vedtaget af Folketinget.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Jeg er glad for, at videnskabsministeren er nået frem til den erkendelse.
Så der har altså været brugerbetaling i Danmark på trods af ministerens påstand om, at det ikke har været der og heller aldrig vil komme.
Det findes der også andre eksempler på.
Der findes f.eks. eksempler på, at når man har en bacheloruddannelse, som er adgangsgivende til en overbyggende kandidatuddannelse, opfinder universiteterne et eller andet kursus, man skal gå på for at kvalificere sig, og som man så skal betale for.
Der er altså huller i lovgivningen, og derfor var det måske på tide, at ministeren tog det her alvorligt.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Jeg har meget respekt for både DSF, Dansk Magisterforening og alle aktører på det her område, som jeg er minister for, men nogle gange synes jeg, at bekymringen er ved at tage overhånd.
Det synes jeg i allerhøjeste grad er tilfældet i denne sag, for selv DSF og Dansk Magisterforening kan altså ikke få mig til at ligge søvnløs om natten, når vi har en lovgivning, der dækker det område, som man igen og igen bringer på dagsordenen.
Jeg har i dag set et telegram fra Ritzau, hvor man gør det fra en ny vinkel, men uanset hvor mange gange man gør det og hvor mange nye indfaldsvinkler, man end lægger på sagen, ændrer det altså ikke ved, at hvis det er således, at vi skal have brugerbetaling på de uddannelser, vi diskuterer i dag, er det lovgivning, og så er det Folketinget, der bestemmer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
De studerendes organisation, DSF, har mange gange udtalt, at de mener, at der er et stort behov for en lov imod brugerbetaling på videregående uddannelser.
Jeg mener også, at Dansk Magisterforening har været ude med et lignende budskab.
Så sent som i dag har DSF meldt ud, at man er meget bekymret over det pres, som kommer fra EU, med hensyn til at indføre brugerbetaling på danske uddannelser.
Mener ministeren slet ikke, at der er noget i, eller hvordan man skal formulere det, den bekymring, som altså både studerende og undervisere har, altså en bekymring over, at der simpelt hen er for mange gråzoner i den nuværende lovgivning, og at de gråzoner åbner op for, at man kan indføre brugerbetaling, dels på baggrund af økonomisk pressede universiteter, dels på baggrund af pres fra EU?
Lytter ministeren slet ikke til de meldinger, der altså kommer fra både undervisere og studerende?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Beslutningsforslaget her omhandler forbud mod at indføre brugerbetaling på de ordinære videregående uddannelser.
Vi har som bekendt ikke brugerbetaling, og det er heller ikke en del af regeringens politik at indføre deltagerbetaling på disse uddannelser.
I universitetsloven er det fastsat, hvilke uddannelser universiteterne kan udbyde, og hvordan uddannelsesudbuddet finansieres.
Universitetets udbud af de forskningsbaserede heltidsuddannelser, dvs. bachelor-, kandidat- og ph.d.-uddannelserne, udløser tilskud fra staten.
Universiteterne må derfor ikke opkræve betaling fra danske statsborgere og andre borgere, som efter EU-retten og internationale aftaler m.v. har krav på sammenligning med danske statsborgere, for så vidt angår disse uddannelser.
Lovteknisk er universitetsloven bygget sådan op, at loven hjemler, hvornår universiteterne må opkræve brugerbetaling.
I de tilfælde, hvor der ikke er direkte hjemmel til at opkræve betaling, er det ikke lovligt at opkræve denne betaling.
Hvis der skal opkræves deltagerbetaling af danske statsborgere, EU-borgere m.v., som er optaget på universiteterne som heltidsstuderende, kræver det altså en ændring af universitetsloven.
Regeringen kan ikke lade universiteterne opkræve deltagerbetaling fra disse studerende ved en administrativ ændring på bekendtgørelsesniveau.
Beslutningsforslaget ændrer således ikke på gældende ret.
Der vil derimod være tale om en unødvendig dobbeltregulering.
Endelig skal jeg for god ordens skyld bemærke, at jeg har forstået på mine kolleger i Undervisningsministeriet, Kulturministeriet og Økonomiog Erhvervsministeriet, at det samme gælder for de ordinære videregående uddannelser, som er omfattet af deres ressorter.
Også her gælder det, at der ikke kan indføres yderligere deltagerbetaling for danske statsborgere og EU-borgere, medmindre Folketinget inddrages.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Det var en meget fin tale, ministeren holdt - synes jeg - hvor ministeren sagde alle de rigtige ting, både at regeringen selvfølgelig ikke går ind for at indføre brugerbetaling på ordinære uddannelser i Danmark, og at Folketinget, såfremt det skal ske, skal inddrages.
Det synes jeg var rigtig fornuftigt.
Men jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål, når vi nu kan høre i disse dage, at der er nogle bekymringer, i forbindelse med at EU ønsker, at Erasmus Mundus-programmet skal overgå til at være finansieret af brugerne, altså at der skal være brugerbetaling på Erasmus Mundus-programmet.
Vi har jo set i Danmark, hvordan vi har haft et problem med, at der på netop det her program har været brugerbetaling, hvor ministeren så ganske rigtigt og selvfølgelig med opbakning fra Dansk Folkeparti har grebet ind over for universiteterne og har sagt, at det vil vi ikke finde os i, og også - har jeg forstået - har fået det stoppet.
Det er rigtig godt.
Mit spørgsmål er så: Hvis der kommer et påbud fra EU om, at vi skal indføre brugerbetaling i Danmark, hvilken konsekvens skal det så have?
Står regeringen så fast på, at vi ikke skal have brugerbetaling i det danske uddannelsessystem, at det i realiteten ville kunne betyde, at Danmark meldte sig ud?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Tak for bemærkningerne.
Jeg kan svare ganske kort, at det ikke vil ske, da dette område er uden for det, som EU kan blande sig i.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Det er jo fint nok, at videnskabsministeren gentager det her igen og igen, og det har jeg også bemærket at han gør løbende, men jeg synes jo, at det er dybt bekymrende, at regeringen på det her område ikke har fælles fodslag, at vi har en undervisningsminister, som altså går ud i pressen og udtrykker sympati for et forslag, som direkte går på at indføre brugerbetaling på overbygningsuddannelserne på universiteterne.
Det er netop derfor, at jeg mener, at ministeren negligerer betydningen af at få præciseret gratisprincippet.
Der er jo åbenbart personer i regeringen, der udtrykker sympati, og senest hørte vi på dialogforum fremtrædende erhvervsorganisationer gå ud og plædere for, at nu må vi altså også til at diskutere brugerbetaling osv., så påvirkningen kommer jo alle mulige steder fra.
Kunne det ikke være en god idé at få præciseret, at der i det her Folketing er bred enighed om, at gratisprincippet er gældende, og at det også vil være det fremover, og derfor formulerer vi det positivt ind i vores lovgivning, så der ikke kan være den mindste tvivl om, at det er holdningen herfra?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Jeg vil tilstå, at jeg ikke er bekendt med de eksempler, som hr. Martin Henriksen henviser til.
Men problemstillingen er jeg selvfølgelig meget bekendt med.
Og når den opstår, er det ikke blot på grund af kommunikationen, så er det, fordi man får det helt naturlige sammenstød med, at vi i Danmark har disse gratis undervisningstilbud, hvor de i andre lande, som vi i samarbejder med i forbindelse med Erasmus Mundus-programmet, har betalingsuddannelser.
Det er jo der, vi har problemet, og det er det, vi selvfølgelig skal løse.
Jeg kan så allerede sige nu, at det vil blive løst, både for så vidt angår det kommende studieår og også mere permanent fra 2009 og fremover.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Jeg vil da starte med at sige, at jeg naturligvis altid bliver vældig glad, når ministeren understreger, at det ikke er lovligt at opkræve brugerbetaling i Danmark, og at regeringen ingen planer har om at indføre brugerbetaling.
Jeg kan forstå på ministerens tale, at ministeren mener, at den gældende lovgivning er tilstrækkelig.
Det undrer mig, når nu universiteterne i flere år med ministeriets vidende har opkrævet brugerbetaling.
Kunne det ikke på baggrund af bl.a. denne sag være fornuftigt at få nogle fuldstændig klare linjer og sige, at vi laver en overordnet lovgivning, som understreger, at brugerbetaling på ordinære uddannelser ikke er lovlig i Danmark?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Jamen jeg må jo gentage for, jeg ved ikke, tyvende, tredivte eller fyrretyvende gang, at det da ville være helt uoverskueligt, hvis det var således, at Folketinget skulle til at vedtage love, som bekræftede love, der allerede gælder.
Det ville da være helt ude i hampen.
Det kan jeg bestemt ikke se noget formål i.
For så vidt angår Erasmus Mundus, må jeg sige, at det endnu en gang er en forkert gengivelse fra fru Johanne Schmidt-Nielsens side, når hun siger, at vi igennem flere år har godkendt disse Erasmus Mundus-programmer for de fem eller syv danske studerende, som er med i programmet.
Det ændrer ikke ved det principielle, som vi skal have afklaret, og som jeg allerede har sagt til hr. Martin Henriksen bliver afklaret.
Det er jo ikke noget med, at vi har været vidende om, og at vi har givet tilsagn om; det er ganske komplekst, også fordi det, der jo spiller en rolle, som fru Johanne Schmidt-Nielsen udmærket ved, er, at man har lavet disse konsortiedannelser, som har gjort det knap så gennemskueligt, som det dels af nogle dagblade og dels af fru Johanne Schmidt-Nielsen ved flere lejligheder måske er blevet fremstillet.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Så ville det jo være dejligt, hvis ministeren kunne forklare det til EU, for sådan som jeg hører det, har EU tilsyneladende lidt svært ved at forstå det.
Der er jo også nogle tidligere eksempler, der viser, at EU har svært ved at forstå, at de ikke må blande sig på det her område.
De blander sig jo - jeg har tilmed forstået det sådan, at de nogle gange går uden om ministerierne og henvender sig direkte til danske uddannelsesinstitutioner.
Det er helt fantastisk, at EU gør det.
Det mener de åbenbart at de kan tillade sig.
Man kan have alle mulige tekniske og juridiske forklaringer på, at det kan de ikke, men hvis EU ikke selv mener, at de holder vand, så har vi jo førhen set, hvordan EU opfører sig.
Så jeg vil bare have ministerens garanti for, at når ministeren står fast på, at EU ikke kan pålægge Danmark at indføre brugerbetaling på uddannelsesområdet, og EU så alligevel insisterer på det og pålægger os at gøre det, har det konsekvenser for vores medlemskab af EU.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Fru Kirsten Brosbøl har ret i, at jeg gentager det igen og igen.
Det bliver jeg nødt til, når jeg bliver spurgt om det igen og igen.
Som ansvarlig minister, der er sat til at varetage en ressort, hvor der er en lovgivning, der siger, at der ikke er brugerbetaling, ville det være uklogt at svare andet end det, jeg gør.
Folketingets medlemmer har jo ret til at spørge og give udtryk for alle mulige holdninger.
Jeg bliver bare nødt til at svare, at det, der er gældende i det her land, er, at vi ikke har brugerbetaling på de her uddannelser.
Så må jeg sige, at jeg er lidt overrasket over, at der skulle være blevet sagt nogle ting på dialogforum.
Jeg deltog fra det første til det sidste minut, og jeg erindrer ikke at have hørt, at disse synspunkter blev fremført.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
I det, som hr. Martin Henriksen læser op nu, siger min kollega i Europa-Parlamentet jo netop, at det er noget, landene selv skal træffe beslutning om.
Så det er jo fuldstændig klart, at sådan må det være, og sådan skal det blive ved med at være, og det er også Socialdemokraternes holdning.
Rikke Hvilshøj (V), 2008-04-03:
Jeg må forstå, at fru Kirsten Brosbøls primære bekymring i den her debat - og dermed årsagen til at gå positivt ind for det her beslutningsforslag - er, at der er nogle, der i nogle debatter uden for det her Folketing tillader sig at rejse spørgsmålet om brugerbetaling, og af den årsag må vi så her i Folketinget bekræfte noget, der allerede er eksisterende.
Eller er det dét, fru Kirsten Brosbøl vil lovgive imod, altså at nogle godt må drøfte det?
At man drøfter det, er jo ikke ensbetydende med, at lovgivningen giver hjemmel til det.
Det håber jeg fru Kirsten Brosbøl er enig med mig i.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Jeg forsøgte bare i min ordførertale at beskrive den debat, der kører, og jeg er selvfølgelig enig i, at den debat jo skal være der, og den er velkommen.
Men jeg synes, at det siger lidt om tendensen, at der er en udvikling hen imod, at flere og flere ønsker at indføre brugerbetaling på den ene eller på den anden måde.
Og jeg nævnte ikke kun i min ordførertale folk, der har sagt noget.
Jeg nævnte også, at der på flere områder jo har været tvivlsspørgsmål om det her - Erasmus Mundus, supplerende kurser - og at undervisningsministeren jo selv har været ude at sige, at det her var en spændende tanke.
Derfor synes jeg, at vi, når der nu tilsyneladende er så bred enighed i Folketinget - det kunne jeg også forstå på fru Rikke Hvilshøjs ordførertale - i fællesskab skulle sige, at vi ønsker at præcisere det her.
Der er jo ikke et positivt formuleret gratisprincip i vores lovgivning i dag.
Det synes jeg ville være på sin plads, når vi kan se den udvikling, der er i gang i øjeblikket omkring os.
Rikke Hvilshøj (V), 2008-04-03:
Jeg håber, at fru Kirsten Brosbøl og jeg kan blive enige om, at det er helt legalt at tage debatter, men for at det i det her tilfælde skal have konsekvenser, kræver det, at et flertal også flytter sig inde i det her Folketing.
Og vil fru Kirsten Brosbøl ikke gerne bekræfte, at for at det bliver lovligt at opkræve brugerbetaling på ordinære videregående uddannelser i Danmark, så kræver det en lovændring?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Vi har jo altså set eksempler på gråzoner her, og det synes jeg også fru Rikke Hvilshøj bør anerkende.
Der har jo været tvivlsspørgsmål om, hvorvidt det her kunne være noget, man f.eks. i forbindelse med Erasmus Mundus kunne få indført.
Det synes vi er meget bekymrende.
Derfor mener vi, at der er behov for at få præciseret det her i lovgivningen, og jeg synes som sagt, at når der nu er en enighed i det her Folketing, så burde vi kunne være enige om at få formuleret det positivt i vores lovgivning, hvilket det ikke er i dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Nu har ordføreren faktisk svaret på det et par gange efterhånden.
Jeg er vældig glad for, at Socialdemokraterne tager den udvikling, vi oplever, seriøst, for der er bestemt grund til at være bekymret, hvis man vel at mærke for alvor er interesseret i at sikre gratisprincippet.
Ordføreren lægger op til, at vi arbejder videre med forslaget i udvalgsbehandlingen, og jeg ville sådan set spørge ordføreren, om Socialdemokraterne vil være indstillet på, at vi i samarbejde i udvalget laver en fælles beretning om de ting, vi kan blive enige om.
Men det er nu også sådan jeg ud fra svarene på de øvrige spørgsmål forstår ordføreren.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Det ville være mit forslag, at det var ad den vej vi skulle arbejde i udvalget, såfremt vi kan nå til enighed om, hvad der præcis ligger i den præcisering, som vi i fællesskab ønsker at få.
Jeg synes som sagt også, det ville være fint at få beskrevet, hvordan lovgivningen er i de lande, vi normalt sammenligner os med på det her område, for at se, hvordan andre har løst det her problem.
Det ville også være fint i forhold til eventuelt at skulle danne fælles front i forhold til de debatter, der kommer i Europa.
Så jeg synes, det ville være en fin løsning med en fælles beretning, hvis vi kan samle flertal for det.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Hvis det er et skræmmebillede, så er det i hvert fald ikke mig, der er med til at opstille det skræmmebillede.
Jeg citerer fra et ritzautelegram, som netop er kommet ud, og som har overskriften: EU presser danske uddannelsessystemer.
Og det er netop med hensyn til brugerbetaling, at bl.a. socialdemokraternes EU-parlamentariker Christel Schaldemose siger om det her emne, at debatten skal være velkommen, men at hun ikke ønsker at åbne for brugerbetaling, da lige ret til uddannelse er en af velfærdssamfundets grundpiller.
Så siger hun også, at vi lige nu er i gang med revisionen af Erasmus Mundus-programmet, og at vi er flere, der arbejder for at løse de problemer, programmet skaber for de enkelte lande, hvorfor vi selv stiller forslag om, at de enkelte lande selv skal indrette betalingen af uddannelserne.
Hvorfor udtaler en parlamentariker fra Socialdemokratiet sig sådan her, hvis vi alle sammen er fuldstændig enige om, at EU ikke kan blande sig i det her?
Hvad er det så, de skal stille forslag om?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Jeg har faktisk selv stillet et spørgsmål til videnskabsministeren om at få præciseret det, der står i Lissabontraktaten om markedet for uddannelser, og der er det faktisk klart beskrevet, at det er et område, hvor landene har vetoret.
Derfor vil den situation, som hr. Martin Henriksen forsøger at skabe som et skræmmebillede, ikke opstå.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Ministeren nævner flere gange, at regeringen og ministeren overhovedet ikke er i tvivl om, at vi har det her gratisprincip i Danmark, men anerkender ministeren ikke, at DSF, Dansk Magisterforening og åbenbart også dele af ministeriet og i hvert fald en række af de danske universiteter faktisk er i tvivl om, hvorvidt der rent faktisk skal opkræves brugerbetaling?
Det har netop ved Erasmus Mondus vist sig, at der er blevet opkrævet brugerbetaling, og det understreger jo, at der i hvert fald er nogen, der har været i tvivl om det her gratisprincip, som ministeren er klokkeklar på.
Det er jeg sådan set glad for, men derfor forstår jeg ikke, hvorfor ministeren ikke vil være med til at præcisere det endnu tydeligere.
Men når man i ministeriet bliver nødt til at træffe en afgørelse om det her, burde ministeren så ikke også være med til at præcisere det i loven, og anerkender ministeren ikke, at der i hvert fald har været en uklarhed?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Erasmus Mundus-sagen er jo netop bekræftelsen på, at det ikke er nødvendigt, for da det blev klarlagt, hvordan disse konsortier fungerede, blev der skredet til handling.
Jeg vil ikke på nogen måde negligere antallet, for det her er et princip, der skal overholdes, og det er der også givet besked om nu.
Det er jo ikke tilfældet.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Det kan så godt være, det kun var syv, men ministeren må vel også anerkende, at hvis det havde været én, havde det også været en for meget.
Problemet er vel, at de danske universiteter har opkrævet en brugerbetaling, fordi universitetsloven har været uklar på det her punkt, altså fordi universiteterne ikke har været klar over, hvad der var gældende lov.
At det så er blevet præciseret, kan være fornuftigt nok, men anerkender ministeren ikke, at universiteterne i hvert fald har haft det svært med at forstå den lovgivning?
Og anerkender ministeren så ikke også, at der et behov for en præcisering?
Der er jo en grund til, at en række interesseorganisationer og universiteterne selv har været i tvivl, og derfor er der vel også behov for den her præcisering.
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Der er overhovedet ikke behov for præcisering.
Det fremgår helt klart af loven, hvordan og hvorledes man skal forholde sig til deltagerbetaling.
Når der så opstår en situation, som er meget speciel, og som jeg ganske kort har nævnt noget om i et tidligere svar her i dag - som hr. Jonas Dahl jo udmærket kender - altså en situation med disse tvivl, har vi et lovgrundlag, hvorpå vi kan skride ind og fastslå det, der er regeringens politik, nemlig gratisprincippet.
Hr. Jonas Dahl og andre af ordførerne skulle i stedet tage at være utrolig taknemlige for, at det er så klart.
Rikke Hvilshøj (V), 2008-04-03:
Som debatten indtil nu har illustreret, er det et lidt pudsigt beslutningsforslag, vi behandler lige nu.
Jeg har næsten lyst til at betegne det som et beslutningsforslag mod spøgelser, for det er et beslutningsforslag, der vil gennemføre noget, som allerede er gældende.
Forslagsstillerne bruger en masse kræfter på situationen i verden omkring os, når det gælder brugerbetaling på videregående uddannelser.
Og jo, der er ikke mange lande i verden, der har så gennemført et gratisprincip, som vi har i Danmark.
Forslagsstillerne mener så, vi står over for en trussel mod det danske gratisprincip, og at den trussel kommer fra omverdenen.
Men de eneste, der kan ændre på, om ordinære videregående uddannelser for unge i Danmark skal være fri for brugerbetaling, er altså det her Folketing.
Og så vidt jeg ved, findes der ikke ét parti i Folketinget, som mener, at der skal indføres brugerbetaling.
Venstres holdning er i hvert fald klar.
Vi skal fastholde, at der ikke er brugerbetaling på de ordinære videregående uddannelser, og det er som sagt allerede sikret ved lov i dag.
Ja, det er faktisk sådan, at hvis der skulle være et ønske om at kunne benytte sig af brugerbetaling på de ordinære videregående uddannelser, ville det faktisk kræve en lovændring.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.