runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-05:
Tak for det.
I Det Radikale Venstre har vi det vist som de fleste af de foregående ordførere.
Det ser fornuftigt ud.
Det er svært sådan rigtigt at hidse sig op over at flytte rundt på nogle opgaver mellem Statens Administrations Finansservicecenter og Udbetaling Danmark, men ikke desto mindre er det selvfølgelig vigtigt for de mennesker, som det kommer til at berøre: både dem, der berøres af opgaverne, og dem, der helt konkret skal flyttes.
Det synes vi også generelt er fornuftigt nok.
Udbetaling Danmark gør et godt stykke arbejde, effektivt og ordentligt.
Jeg ved, at de overvejelser har været der.
Det fungerer godt der, hvor det er, og man skal lade være med at rode i ting, der allerede fungerer.
Men med det omfang, som det her har, er vi også meget positivt indstillet over for lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-05:
Nu er det her heller ikke et lovforslag, som gør os voldsomt ophidsede i Alternativet.
Jeg kan lige opsummere, da det er et par ordførerrunder siden, det er blevet gjort, at det handler om en udflytning af opgaver og arbejdspladser, der hidtil er blevet varetaget af statens administration, til Udbetaling Danmarks afdelinger i Hillerød, Frederikshavn, Allerød og Holstebro, og at der ønskes overdraget opgaver svarende til 68 årsværk.
Så er det i hvert fald sagt, hvis der skulle være kommet nye seere til.
I Alternativet stiller vi os positive over for tankerne om at udflytte statslige arbejdspladser fra København til det øvrige Danmark.
Alligevel skal Alternativets støtte til det her lovforslag ikke ses som en blåstempling af hele regeringens strategi for udflytning af arbejdspladser; den diskussion er ikke færdig endnu.
Når vi støtter forslaget, er det, fordi Udbetaling Danmark har ry for at være særdeles effektive og grundige i deres sagsbehandlinger, og det er utrolig vigtigt, da der jo er tale om væsentlige opgaver, der overføres.
Det er vigtigt for os, at de rette kompetencer følger med, eller at der ansættes nye i de kommende centre for at sikre en så optimal implementeringsfase som muligt.
Derfor er det naturligvis glædeligt, at vi har kunnet se, at det går over al forventning, når det kommer til at rekruttere kvalificeret arbejdskraft til de offentlige arbejdspladser, der allerede er slået op.
Så Alternativet vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Jeg skal så, som skik er, læse spørgsmålet op: Er ministeren enig med Dansk Folkepartis kulturordfører i, at danskernes adgang til at låne e-bøger skal begrænses og privatiseres som foreslået i Altinget den 15. marts?
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
[Lydudfald]
... vi har ingen som helst planer.
Jeg prøver bare at dække mig ind over for en fremtidig udvikling, hvor stort set alle bøger bliver solgt som e-bøger.
Hvis man så kan få dem gratis på bibliotekerne, bliver der nok ikke solgt så mange, og den fremtidige udvikling tør jeg altså ikke bide spids på.
Med det system, vi har, kan man få enhver bog gratis, men det er ikke nødvendigvis sådan, at alle kan låne enhver bog, lige med det samme efter den er udkommet.
Hvis man så alligevel vil have den, ja, så må man betale enten i boghandelen eller på anden vis.
Jeg vil helst ikke stå her og sige noget, som rammer både mig og hr. Mogens Jensen i nakken bagefter, når vi opdager, at den tekniske udvikling har gjort, at vi må finde nogle nye veje.
Det følger af det, jeg har sagt, at regeringen mener, at den tradition, vi har, for, at der er gratis adgang til den kultur, der er nedfældet i bøger – både når det gælder fysiske bøger, lydbøger og e-bøger – skal fortsætte, men ikke i ubegrænset omfang, især ikke lige efter en bog er udkommet.
Og det er der så fundet indtil flere modeller for.
Når det gælder e-bøgerne, har de tre fine navne: Den ene hedder klikmodellen, den anden hedder noget andet, og den tredje hedder noget tredje.
Det er altså måden, hvorpå man prøver at sikre, at den fysiske bog trods alt har en chance for at få en udbredelse, før folk gratis udnytter dens indhold.
Om der i den forbindelse kan være fornuft i at indføre et eller andet, som der kan betales for, vil jeg altså helst ikke svare
Det afgørende er, at der er den samme principielle frie adgang til bøgernes indhold, hvad enten det er fysisk eller elektronisk.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Nu bliver jeg så lidt forvirret, for ministeren sagde jo indledningsvis, at man var enig i, at der skal være gratis adgang til at låne såvel fysiske bøger som elektroniske bøger på biblioteket – dem, der så måtte være stillet til rådighed af forlagene.
Nu siger ministeren så, at han ikke vil udelukke, at der kan blive tale om en eller anden form for betaling.
Vil det sige, at ministeren alligevel kunne have overvejelser om at indføre brugerbetaling, f.eks. på udlånet af e-bøger?
Socialdemokratiet er jo fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig både skal kunne levere det, vi har kunnet altid gennem et gratis udlån på bibliotekerne, og samtidig sørge for, at det sker på en måde, så man har et privat marked, og at forlagene selvfølgelig kan leve og fungere og forfatterne også får penge for deres bøger.
Nu har vi jo gennem en del år oplevet, at der ikke har kunnet blive enighed mellem forlagene og bibliotekerne om det elektroniske udlån, og jeg har opfordret ministeren til ligesom at prøve at gå ind som mægler i det her og som øverste ansvarlige for kulturen i Danmark sætte sig i spidsen for at forsøge at formidle en løsning.
Er det ikke en opgave, det vil være naturligt at kulturministeren påtager sig?
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
Jeg kan i et og alt tilslutte mig det, som hr. Mogens Jensen her har beskrevet – det er problemstillingen i en nøddeskal – og jeg takker også for opfordringen til, at jeg sætter mig for bordenden.
Jeg vil ikke sige ja, medmindre begge parter beder mig om det, og det skulle gerne være et bredt udsnit af begge parter.
Kasper Roug (S), 2016-04-06:
Hvad agter ministeren at gøre for at styrke udviklingen af flere forsknings- og uddannelsespladser på Lolland-Falster, som kan understøtte de stærke kompetencer, f.eks. inden for landbrugsproduktion, som området i forvejen er i besiddelse af?
Tak, formand.
Hvad agter ministeren at gøre for at styrke udviklingen af flere forsknings- og uddannelsespladser på Lolland-Falster, som kan understøtte de stærke kompetencer, f.eks. inden for landbrugsproduktion, som området i forvejen er i besiddelse af?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-06:
Det ligger både mig og regeringen stærkt på sinde, at der gives gode muligheder for at styrke udviklingen og adgangen til viden og uddannelse i hele landet – det er en forudsætning for innovation og vækst i hele landet.
Med strategien for »Vækst og udvikling i hele Danmark« fra november 2015 har regeringen fremlagt en sammenhængende strategi, der skal understøtte, at landet ikke bliver delt op i områder med udvikling og områder med afvikling.
Strategien omfatter en række initiativer, som skal forbedre vilkårene for produktion og investeringer, styrke de regionale videnssamarbejder og virksomhedernes innovationskraft.
Landbrugs- og fødevareerhvervet udgør et særligt prioriteret område for regeringen.
Med landbrugspakken fra december sidste år har regeringen indgået en aftale, der skal gøre fødevare- og landbrugserhvervet bedre rustet til at producere mere, øge eksporten og medvirke til at skabe vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det kommer også Lolland-Falster til gavn.
Samtidig fremmer regeringen også andre vækstpotentialer på Lolland-Falster, f.eks. inden for bygge og anlæg, hvor etableringen af Femern Bælt-netværket skal understøtte, at Femernbyggeriet fører til varig innovation, beskæftigelse og vækst i regionen.
Det er for mig helt afgørende, at vi som samfund får uddannet de dimittender, som virksomhederne rundtom i landet har brug for.
Det siger sig selv, at vi ikke kan udbyde alle videregående uddannelser i alle byer på danmarkskortet, men ønsket om at tage en videregående uddannelse må ikke kræve, at man flytter til de store byer.
I den sammenhæng spiller de regionale uddannelsesinstitutioner en særlig rolle i forhold til at tilvejebringe kompetent arbejdskraft til alle områder af landet.
Jeg vil derfor holde professionshøjskoler og erhvervsakademier fast på, at de også fremover skal leve op til deres regionale dækningsforpligtelse.
Jeg vil gerne understrege, at institutionerne samtidig skal stå inde for det faglige niveau i uddannelserne.
En bred regional uddannelsesdækning må ikke ske på bekostning af kvaliteten i vores uddannelsessektor.
Kasper Roug (S), 2016-04-06:
Tak til ministeren for svaret.
Og jeg er også rigtig glad for, at ministeren kvitterer ved at sige, at der selvfølgelig skal være videregående uddannelser i alle områder, også ude i landdistrikterne, og at det betyder, at man ikke nødvendigvis skal flytte fra landdistrikterne og ind til centerbyerne for at kunne tage sig en uddannelse.
Men det, jeg også spørger om, er i høj grad et emne som forskning, altså forskningsarbejdspladser.
Der skal være noget forskning, som kan understøtte nogle af de kompetencer, som er i områderne i forvejen.
Der mangler jeg bare sådan lidt en holdning hos ministeren.
Altså, ministeren har vel en holdning til, om vi skal styrke landdistrikternes kompetencer?
Derfor er mit spørgsmål ganske kort: Hvad er ministerens holdning så til, at vi eventuelt skal flytte nogle forskningsarbejdspladser ud i landdistrikterne?
Der må være lidt mere sådan konkret politik bag end bare en vækstplan, som næsten udelukkende fokuserer på det private.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Jeg kan forstå på ministerens svar her, at han er enig med Socialdemokraterne i, at vi skal fortsætte den gode danske bibliotekstradition med, at man for sine skattekroner har mulighed for at låne bøger på biblioteket, både fysiske bøger og også, som det sker mere og mere, elektroniske bøger, altså e-bøger.
Er ministeren ikke også dermed uenig og vil være uenig i et forslag, der handler om, at de elektroniske bøger skal udlånes i kommercielt regi, og at der dermed skal opkræves penge hos brugeren for udlånet af dem?
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
Den danske tradition er, at danskerne skal have mulighed for at finde og få adgang til et meget bredt og alsidigt udsnit af bøger og andet materiale.
Sådan er det i dag, og sådan skal det blive ved med at være.
Men bibliotekerne og deres service er jo ikke statiske størrelser.
Der har været en kolossal udvikling i bibliotekssektoren igennem mange år, og digitaliseringen har sat sine spor.
I dag kan man finde og reservere materiale hjemmefra, man kan lukke sig ind på ubemandede selvbetjente biblioteker, de såkaldt åbne biblioteker – sådan har det jo ikke altid været – og meget materiale, men ikke alt, kan lånes digitalt på bl.a. eReolen, uden at man skal bevæge sig hen på biblioteket.
Det er en udfordring at finde den balance, når markedet hele tiden udvikler sig.
Nogle forlag er glade for eReolen, mens andre har opsagt deres aftaler.
Markedet er i bevægelse, og der er brug for, at både forlagene og andre aktører kan få afprøvet forskellige tiltag i forhold til markedet for digitale bøger.
Men når det er sagt, er det også min holdning, at det moderne folkebibliotek bør have et godt udvalg af e-bøger, og det mener jeg fortsat eReolen har, også selv om nogle af de store forlag for øjeblikket ikke har deres bøger på eReolen.
Men heldigvis har langt de fleste.
Jeg mener som udgangspunkt ikke, at vi politikere skal diktere, hvad der for fremtiden skal ske i forhold til bibliotekernes udlån af e-bøger.
Vi skal huske, at eReolen er baseret på helt fri forhandling.
Forlagene kan helt selv vælge, om deres bøger skal være på eReolen, og der er som bekendt nogle, der har fravalgt eReolen.
eReolen og forlagene, som er de to parter, bør efter min mening selv finde de rigtige løsninger, for det er vigtigt, at vi i Danmark har en model, hvor både markedet og bibliotekerne kan eksistere på samme tid.
Så det er som udgangspunkt mit svar.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Det takker jeg for, og det synes jeg jo er et interessant svar, for jeg synes, at det på en eller anden måde ikke helt besvarer det spørgsmål, jeg har stillet.
Jeg spørger sådan set om, om ministeren er enig i – hvilket Dansk Folkeparti er ved at sætte spørgsmålstegn ved her – om der, også når det gælder de elektroniske bøger, skal gælde det, som gælder for de fysiske bøger, hvor det altid har været en tradition i Danmark, i hvert fald i nyere tid, at man altså kan låne på biblioteket uden at skulle betale for hver enkelt bog.
Det er jo det, som jeg mener Dansk Folkeparti sætter spørgsmålstegn ved, da de foreslår, at der måske kan ske en privatisering af eReolen.
Det vil betyde, at danskernes ret til gratis at låne bøger på biblioteket kun kommer til at gælde for de fysiske bøger og ikke for de elektroniske bøger, og det mener jeg vil være en helt forkert udvikling for vores velfærdssamfund, for så handler det om, at man reelt indfører brugerbetaling for bibliotekerne.
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
Det må jeg svare ja til.
Regeringen har ingen planer om at ændre den gratis adgang for borgerne til at låne bøger, hvad enten det så er på den ene eller på den anden måde.
Jeg synes til gengæld, det er i orden, at man ganske som med de fysiske bøger kan lade folk vente lidt.
Hvis det er en meget ny bog, har man altså ikke et ubegrænset antal eksemplarer, og så må folk stå lidt i kø, før de kan få deres gratis bogudlån.
Og det samme kan så også komme til at gælde for e-bøger.
Det er noget, parterne selv har snakket sig frem til.
Der er nogle af de store succesforfattere, som ikke vil være med til den leg, og det gælder også nogle af forlagene, men de fleste vil da heldigvis, og udlånet af e-bøger ligger jo altså nede på omkring 1 pct. af alle udlån.
Men derfor synes jeg spørgsmålet alligevel er relevant, så tak for det.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Ministeren giver altså klart og tydeligt udtryk for, at der ikke skal ændres ved den gode danske bibliotekstradition.
Og det er jeg glad for, for så er vi jo enige om, at den tradition om, at man kan gå ned og låne bøger på biblioteket, og at det er noget, vi har betalt for med vores skattekroner – så man ikke skal hive penge op af lommen hver gang, for vi ved jo godt, hvem det vil gå ud over – ligesom skal fortsætte, også når det gælder de elektroniske bøger.
Det er også naturligt, for det er sådan set ligegyldigt, hvilken platform bøgerne er på efter min opfattelse.
Men derved siger ministeren sådan set også, at han ikke er enig med hr. Alex Ahrendtsen, som altså foreslår, at man skal lægge eReolen ud i privat regi.
Og dermed ville det jo skulle finansieres kommercielt.
Har jeg ikke ret i det?
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
Det er ikke så nemt for mig at svare på hr. Alex Ahrendtsens og Dansk Folkepartis vegne.
Det ville jo ikke ligne hverken ham eller partiet at gå ind for øget brugerbetaling, så det tvivler jeg lidt på.
Men jeg kan oplyse, at vi fik en rapport fra Biblioteksafgiftsudvalget sidste år, og den agter jeg at indkalde kulturordførerne til en drøftelse af.
Og der kan vi så mødes igen og snakke om det her vigtige spørgsmål.
Når jeg nævner, at det kun vedrører ca. 1 pct. af udlånet, er det ikke for at bagatellisere det, for det vil vokse, og forlagene er vildt uenige.
Det kunne jeg fortælle meget om, og det kan vi drøfte ved den lejlighed.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Jeg tror langt hen ad vejen at vi er enige, og derfor spørger jeg også bare her til sidst for at være helt præcis: Vil ministeren tage initiativ til, eller er ministeren enig i, at eReolen skal privatiseres?
Bertel Haarder (V), 2016-04-06:
Jeg ved ikke præcis, hvad der menes med privatisering.
Er forlagene privatiserede?
Det kan man jo godt sige de er.
Så jeg ved ikke, hvad der ligger i det, og derfor vil jeg nødig give et alt for firkantet svar.
Jeg synes, at når nu alle medieordførerne mødes, kan hr. Mogens Jensen stille det spørgsmål til hr. Alex Ahrendtsen.
Mogens Jensen (S), 2016-04-06:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at den danske bibliotekstradition fortsættes, og at danskerne har adgang til at låne e-bøger i en tid, hvor biblioteker og forlag strides om denne adgang?
Ja, så vi behøver ikke helt at vente til det møde, som ministeren vil indkalde til.
Jeg stiller det her spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at den danske bibliotekstradition fortsættes, og at danskerne har adgang til at låne e-bøger i en tid, hvor biblioteker og forlag strides om denne adgang?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-06:
Jeg låner transport- og bygningsministerens mikrofon her, og så vil jeg blot understrege, hvad jeg sagde i besvarelsen: Det er vigtigt for regeringen, at vi skaber muligheder for vækst i hele Danmark.
Og i den sammenhæng er det naturligvis også vigtigt, at vi får videreformidlet viden fra vores stærke forskningsbaserede uddannelsesinstitutioner til virksomheder uden for universitetsbyerne.
Lad mig bare her fremhæve et enkelt, som er ved at blive rullet ud.
Det er nemlig beslutningen om at få etableret landdistriktsvækstpiloter, hvor virksomheder – også på Lolland-Falster – vil kunne søge om at få en person med en lang videregående uddannelse ud i en virksomhed, som dermed vil være den direkte brobygger fra vidensinstitutionen til produktionen i virksomhederne.
Det har regeringen afsat 40 mio. kr. til, og det er faktisk et projekt, som jeg selv har store forventninger til vil kunne bidrage til netop det, som spørgeren efterlyser, nemlig hvordan vi får viden bragt ud til virksomhederne til gavn for vækst og udvikling i hele landet.
Karen Ellemann (V), 2016-04-06:
Jeg er glad for, at spørgeren netop igen ligesom siger: Hvad drejer den her artikel sig om?
Altså, den rejser en problemstilling ud fra en sundhedsfaglig vinkel, og det er sådan set det, der er forskellen her.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg gerne vil tage den drøftelse med KL for at få det spørgsmål nærmere belyst.
For det er ikke en problemstilling, der er rejst ud fra det her socialfaglige synspunkt.
Men jeg gjorde det jo ganske klart i den første del af besvarelsen af det her spørgsmål, at hvis der skulle være kommuner, som afslår hjælp på socialområdet, alene fordi der ikke er stillet en diagnose, så er det ikke i overensstemmelse med loven, og det kan ikke siges meget klarere, end jeg gør det her.
Kommunerne er jo bekendt med, hvordan lovgivningen er.
Kasper Roug (S), 2016-04-06:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at vi skal have vækst i hele Danmark.
Jeg er også bekendt med regeringens forslag om at lave de her centre med landdistriktspiloter.
Det er 40 mio. kr., som så skal dække et område med mere end 1 million mennesker, og vi kan jo ret hurtigt regne ud, at det nok ikke er noget, der kommer til at rykke så meget, desværre.
Hvad skal jeg så gå tilbage og sige til min kommune, Guldborgsund Kommune?
Karen Ellemann (V), 2016-04-06:
Vi kan ganske enkelt ikke have bosteder, hvor det ikke er sikkert for medarbejderen at gå på arbejde.
Det skal være trygt både for medarbejderne og for beboerne at være på landets bosteder.
På baggrund af de voldsomme hændelser, som vi desværre jo også har set de foregående år, er der iværksat initiativer på det her område.
Helt centralt i de her initiativer
er udarbejdelsen af de nationale retningslinjer til forebyggelse af vold, som har været efterspurgt.
Det arbejde er i gang, og det er ikke helt afsluttet, men det er et nødvendigt arbejde at få færdiggjort grundigt og fornuftigt, for de her retningslinjer skal give bl.a. kommunerne helt praktiske handleanvisninger, i forhold til hvordan vi undgår vold på botilbud og forsorgshjem i fremtiden.
Men når det så er sagt, vil jeg også blankt erkende, at den seneste tragiske hændelse på Lindegården i Roskilde jo med al tydelighed viser, at der altså er behov for også at sætte yderligere ind end blot at diskutere nationale retningslinjer, som har været efterspurgt.
Det er derfor, jeg aktuelt har en aftale i kalenderen, hvor min kollega sundhedsministeren også deltager, og hvor vi taler med de faglige organisationer på området, så vi sammen får diskuteret, hvordan vi kan skabe trygge rammer for landets medarbejdere på bostederne.
For der er ingen tvivl om, at det skal vi gøre bedre.
Karina Adsbøl (DF), 2016-04-06:
Ja, det er en utrolig trist sag, og vi har også set sager tidligere, hvor flere ministre har været ude og sige, at nu skulle der handles.
Men der er jo brug for handling nu og her, så derfor må ministeren godt komme ind på tidsperspektivet.
Jeg har læst de her artikler og fulgt sagen om den dræbte social- og sundhedsassistent, og den pågældende beboer burde jo ikke have været på det bosted.
Det er jo sådan, at man ifølge servicelovens botilbud efter § 107 og § 108 skal gå ind og kigge på, hvad det er for nogle beboere, der bliver visiteret til de steder.
Og som jeg kan forstå, er manden jo blevet indlagt på røde papirer 14 dage forinden – det er i hvert fald, hvad der har stået i avisen.
Så virker det jo helt grotesk, at en mand, der 14 dage forinden har været på en lukket afdeling, fordi manden var til fare for sig selv og andre, nu er på et botilbud efter servicelovens § 107 eller 108.
Jeg forstår ikke, hvordan det kan lade sig gøre.
Noget andet, man skal tage med ind over, er jo også lukningen af psykiatriske sengepladser.
Det kunne jo godt være, at den her mand skulle have været på en åben psykiatrisk afdeling, men hvor der, kan man sige, var personale nok også til at varetage mandens behov.
Noget helt andet – i forhold til det, der står her, og som ministeren gerne må komme ind på – som er fuldstændig horribelt, er jo, at vi har hørt, at elever ikke har overfaldsalarmer.
Det kan da simpelt hen ikke passe, at fordi man er elev, har man ikke overfaldsalarm, så man kan tilkalde hjælp.
Det må ministeren gerne komme ind på om også er noget, ministeren vil tage op.
Det har også været skrevet i aviserne her, at elever ikke har overfaldsalarmer.
Så jeg ser frem til ministerens besvarelse.
Karen Ellemann (V), 2016-04-06:
Jeg vil gerne takke spørgeren for netop at spørge ret nuanceret ind til den her problemstilling, for der er tale om mennesker, som så at sige bevæger sig mellem forskellige typer af tilbud.
Enten er man i behandlingspsykiatrien, altså på en psykiatrisk afdeling og dermed under min kollega, sundhedsministerens, område, eller også er man på et botilbud, som så er under mit område.
Det, som jeg mener er afgørende vigtigt at have med i den her diskussion, altså have med ved det arbejdsbord, vi jo heldigvis har sat en dato for hvornår vi skal mødes ved, hvor netop min kollega også er med, er jo diskussionen om, hvordan det her samarbejde fungerer.
Jeg mener, at det her klart viser, at samarbejdet mellem de forskellige myndigheder bare ikke er godt nok, og det er jo en diskussion om, hvorvidt lægerne kan blive bedre til løbende og i samarbejde med bostederne at vurdere, om det pågældende botilbud kan håndtere den pågældende person.
Det er derfor, jeg siger, at det går mellem to myndigheder, og det er også derfor, vi begge to er med ved det her arbejdsbord.
Så er det jo også en diskussion om kommunernes ansvar for at sikre, at der også er en sammenhæng mellem de personalemæssige ressourcer og de borgere, som personalet arbejder med på botilbuddene.
Det er klart, at vi også må diskutere, om man i den kommunale dagligdag pålægger de her bosteder for store byrder, og det er klart, at så er det igen retningslinjerne, de klare regler, der skal gælde, for simpelt hen at støtte medarbejderne, som arbejder med borgere med psykiske lidelser og sociale problemer.