runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-08:
Det her med at stå og tale om bedst mulige redskaber er jo meget fint, men det er jo et besparelsesforslag.
Det synes jeg jo at man som regering skal stå ved, altså at det er et besparelsesforslag.
Altså, ministeren sagde selv tidligere, at det jo er et spørgsmål om prioritering.
Ja, det er et spørgsmål om prioritering.
I Socialdemokratiet har vi jo den opfattelse, at man skal blive ved med at investere i mennesker, og dem, der bruger mentorordningen, er nogle af de borgere i vores samfund, der er allermest udsatte.
Det er borgere, der har kombinationer af psykiske lidelser, misbrug og langvarigt fravær fra arbejdsmarkedet osv. osv.
Og det er altså den gruppe, man går ind og skærer ned på ydelserne til.
Altså, i vores optik – og det var så det, vi gjorde, mens vi havde regeringsmagten – er det her jo en gruppe, der skal gøres meget mere for.
Det her er jo en gruppe, hvor det, hvis man investerer i dem, i øvrigt også giver samfundsøkonomisk afkast på en lang række af de andre budgetter.
Altså, både rent menneskeligt, men da også rent økonomisk er det en rigtig god idé at investere i mennesker.
Det er den stik modsatte retning, regeringen går i her.
Og jeg kan ikke høre, at ministeren siger, at der bliver stillet et alternativt redskab til rådighed i forhold til den her meget udsatte gruppe.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Nej, der bliver kun stillet det alternative redskab til rådighed, som den enkelte kommune mener er det rigtigste redskab i forhold til den enkelte borger.
Her er der jo ikke tale om et lovforslag, som begrænser mulighederne for den enkelte borger.
Der er tale om tre elementer i et samlet lovforslag, som giver kommunerne nogle friere rammer, nogle mere afstemte incitamenter og – det er korrekt – inden for en snævrere refusionsramme, end vi tidligere har set.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Konference eller ej – sådan som beskæftigelsespolitikken udvikles i Danmark i dag, er den i meget høj grad evidensbaseret.
Og jeg mener, det er rigtigt, at der bliver truffet politiske beslutninger, som bliver evalueret og fulgt op på.
Vi søger inden for en hovedramme, der er bygget op om, at det er kommunerne, der har det primære ansvar her.
Så gælder det om at finde de redskaber, der i den enkelte situation er de mest effektive redskaber, og det kræver altså, at kommunerne også bliver berettiget til at kunne foretage disse konkrete vurderinger.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Først og fremmest henholder jeg mig sådan set til de høringssvar, som både Ældre Sagen og Danske Handicaporganisationer har givet.
Jeg kvitterer sådan set gerne for, hvis det er lykkedes nogle at gøre det her mindre socialt skævt, end hvad der var tænkt i første omgang, men det opvejer ikke den generelle sociale skævhed, der er i det samlede lovforslag, og den markante besparelse på 1 mia. kr. over de næste 10 år – penge, som føres ud af systemet.
Jeg ved udmærket godt, at det kun omhandler plejeboliger.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jeg forstår udmærket hr. Peter Hummelgaard Thomsen, for det kan være svært at formidle den her lovtekst, og det kræver selvfølgelig også nogle flere beregninger.
Men man skal lige holde sig for øje – når hr. Peter Hummelgaard Thomsen nævner, at et folkepensionsægtepar mister 8.000 kr. om året , at der er nuancer i det.
Det er, som om at det, som kommer til at fremstå, er, at det er alle, der mister 8.000 kr. Og det er netop der, den sociale skævhed kommer ind.
Der er taget hensyn til, at de dårligst stillede får mere ud af det, og så bliver det nogle få kroner, man mister om måneden.
F.eks. er der 16.000, der mister 40 kr. om måneden.
Altså, det er bare den der skævhed i det, der får det til at fremstå, som om det er det helt store, som om det er alle, der mister de her 7.000-8.000 tusind kroner om måneden – eller om året, undskyld, om året.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Men vi er jo enige om, håber jeg, at man over de næste 10 år sparer 1 mia. kr. på de her ydelser.
Så er jeg med på, at der jo er stor forskel på, hvor mange der kommer til at betale størstedelen af det gilde, og hvor mange der måske slipper med skindet på næsen.
Vi er også enige om, at boligydelsen jo er en social ydelse, der gives til ældre, som bor i boliger, der er dyrere, end hvad deres indkomst svarer til.
Det vil sige, at man jo som udgangspunkt må sige, at de mennesker, der modtager de her ydelser, er folk, der i forvejen har brug for den.
Så kan der være nogle, der har mere brug for hjælp, og nogle, der har mindre brug for hjælp.
Men ikke desto mindre er slutresultatet jo, at man fjerner 1 mia. kr. fra hjælpen til de svageste ældre i det her samfund for at bruge dem på at finansiere alle mulige goder til de mest velhavende.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Når man fra politisk side vælger at støtte en bestemt form for forbrug, f.eks. det at bo i en bolig, er det så ikke et godt princip, at den støtte er indrettet sådan, at den følger udviklingen i priserne og ikke lønudviklingen?
Når man vælger at støtte en bestemt form for forbrug, er det da et fornuftigt princip, at udviklingen i støtten følger prisudviklingen, som jo er tilkoblet forbruget, og ikke lønudviklingen generelt i samfundet?
Er det ikke et fornuftigt princip?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Men sagen er jo den, hr. Joachim B. Olsen , at udviklingen, når man er ældre, når man er oppe i den alder, at man også er så svag, at man overhovedet har brug for at bo i en plejebolig og modtage de her ydelser, gør, at der jo er en lang række – det er også det, du kan læse i høringssvarene – ekstra udgifter forbundet med det, samtidig med at huslejerne i mange af de her plejeboliger bliver stadig højere hele tiden, og de vil blive ved med at blive højere i fremtiden, fordi det koster noget at etablere de her faciliteter.
Du kan bare ikke skjule det faktum, at man fjerner 1 mia. kr. over de kommende år, som så bliver brugt på alt muligt andet, og at man forringer livsvilkårene for mange af de her ældre mennesker markant.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Altså, det er, fordi hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo talte meget om, at de svage ældre blev ramt.
Men jeg går ud fra, at når hr. Peter Hummelgaard Thomsen har læst lovforslaget, hvilket jeg er sikker på at han har, så ved han også, at der står, at der er ca. 93.000 af de svageste ældre, som får et plus ud af det, og som ikke bliver berørt af ændringerne i boligydelsen.
De får faktisk mere ud af det med lovforslaget her.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen nævner også, at dem, der bor på plejehjem og i plejeboliger, bliver ramt, men hvis hr. Peter Hummelgaard Thomsen læser et svar, som beskæftigelsesministeren har givet på spørgsmål 84, alm. del, som er stillet af fru Sisse Marie Welling fra SF, vil han se, at der står, at borgere, der bor på plejehjem, ikke kan modtage boligydelse, da plejehjem er en boligform, der ikke er omfattet af boligstøtteloven.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-08:
Ja, men vil ministeren svare på, hvad borgeren skal gøre for at bringe informationer ind på Christiansborg, når der ikke dukker en eneste regeringspolitiker op, når der bliver holdt så stor en konference?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Det kommer nok ikke som en overraskelse, at Konservative støtter lovforslaget, som jo rigtignok udgør en trimning af beskæftigelsesindsatsen, hvor der bliver frigivet lidt midler til en bedre anvendelse andre steder i samfundet.
Vi har ikke den opfattelse, at beskæftigelsesindsatsen behøver at være så dyr, som den er i Danmark, og når vi får øje på nogle områder, hvor vi synes der kan spares nogle penge, så gør vi det gerne.
For vi mener grundlæggende ikke, at det, der skal til, er mere vejledning og flere mentorer, for at vi får folk i arbejde.
Så vi synes, at det her er en god besparelse, som vi helhjertet støtter.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Tak til ordførerne for den velvillige behandling af lovforslaget om ændring af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner.
Som det er blevet opridset i ordførertalerne, er målet med ændringerne fra den 1. januar 2016 at sikre en målretning af beskæftigelsesindsatsen.
Samtidig er det hensigten at understøtte et mere virksomhedsrettet fokus i indsatsen, fordi virksomhedsrettede indsatser har den bedste effekt.
Modsat er der ikke dokumentation for generelle positive effekter af øvrig vejledning og opkvalificering.
Ændringerne betyder, at minimumskravet til mentorindsatsen for udsatte kontanthjælpsmodtagere og uddannelseshjælpsmodtagere lempes.
Det giver kommunerne mulighed for at tilrettelægge tilbuddet mere fleksibelt og prioritere mentorstøtten der, hvor effekten er størst.
Derudover afskaffes refusionen af udgifter til øvrig vejledning og opkvalificering af de stærkeste målgrupper, hvilket vil styrke kommunernes incitament til at iværksætte virksomhedsrettede tilbud til målgruppen.
Sammenlægningen af rammer for mentorindsatser og indsatser i øvrigt betyder, at kommunerne i højere grad får mulighed for at prioritere indsatser, der er afstemt efter lokale forhold og den enkeltes behov.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den videre behandling i udvalget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Nu forsøgte jeg at spørge Venstres ordfører, da han var på talerstolen, for ligesom at få noget dokumentation for det, som ministeren også siger, nemlig at den virksomhedsrettede indsats er den bedste.
Det er vi sådan set ikke uenige om, men det, der sker her, er jo, at mentorstøtten bliver skåret ned, og at kommunernes midler til at foretage andre indsatser bliver fjernet.
Hvor i alverden finder ministeren den dokumentation for, at det her er et rigtig godt redskab?
Hvor finder ministeren den henne?
For det fremgår ikke af lovforslaget, og det fremgår ikke af bemærkningerne, og Venstres ordfører kunne heller ikke svare på det, men måske kan ministeren.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Der er ingen grund til at skjule, at det her lovforslag er udtryk for en prioritering af noget økonomi og en målretning af vores beskæftigelsesindsats – en målretning, som på mange parametre er i gang nu, og hvor fokus jo er at finde den mest effektive vej til ordinær beskæftigelse for de ledighedsramte.
Det afgørende er med de elementer, vi taler om her, at kommunernes muligheder for at foretage lokale prioriteringer over for de forskelligartede grupper af ledige, de arbejder med, bliver de bedst mulige, men – det ligger klart – inden for en samlet snævrere statslig refusionsramme på det her område.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Det er jo en mærkelig måde at udføre borgerlig politik på at sige: Vi vil gerne gøre det bedre, det skal fungere endnu bedre, vi skal have flere folk i gang, men i øvrigt tager vi pengene.
Det er udtryk for en klar tankegang, kan man jo godt sige.
Men jeg forstår også på ministeren, som er ret ærlig, at det her jo er en bunden opgave.
Det er en bunden opgave for ministeren og for de partier, der står bag det her lovforslag, at finde nogle penge, for der skal bruges nogle penge til at give nogle skattelettelser et andet sted.
Det kan man da bare sige ligeud i stedet for at komme med alle mulige undskyldninger for, hvorfor det her overhovedet skal gennemføres.
Det handler kun om at finde nogle penge til skattelettelser.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Nej, det handler slet ikke om det sidste.
Det her drejer sig om at effektivisere vores beskæftigelsesindsats.
Vores beskæftigelsesindsats i Danmark er meget dyr og har meget tydeligt vist sig ikke at være effektiv for de mennesker, der er ramt af længerevarende ledighed, for de mennesker, der har problemer med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Her søger vi at give kommunerne bedre rammer, bedre incitamenter, bedre muligheder for at vurdere, hvilke redskaber de i den konkrete situation over for den enkelte ledige finder er bedst mulige.
Men samtidig med at det sker, foretages der jo omfattende omprioriteringer, også set i lyset af hele refusionsreformen, så kommunerne får friere rammer og bedre muligheder for at prioritere.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Arh, nu synes jeg ministeren skal holde op med at snakke udenom.
Man giver da ikke kommunerne bedre redskaber i beskæftigelsesindsatsen ved at tage 400 mio. kr. fra dem.
Altså, hvordan hænger det sammen?
Det får man da ikke nogen til at tro på.
Tilbage til det, om der overhovedet findes noget sagligt grundlag for det her forslag, man har fremsat.
Jeg vil gerne følge op på hr. Lennart Damsbo-Andersens spørgsmål: Hvor er dokumentationen for, at virksomhedspraktik eller såkaldt virksomhedsrettet indsats er det bedste middel i forhold til den gruppe, vi taler om her, og som mentorordningen er målrettet til?
Med ministerens egne ord er målgruppen aktivitetsparate modtagere af kontanthjælp eller uddannelseshjælp, som har ret og pligt til tilbud om mentorstøtte, fordi de ikke er i stand til at deltage i andre aktive tilbud efter beskæftigelseslovgivningen.
Ministeren har selv defineret målgruppen som en målgruppe, der netop ikke har nogen gavn af at blive sendt ud i et virksomhedsrettet tilbud.
Hvor er dokumentationen for, at virksomhedsrettede tilbud er det bedste middel i forhold til den gruppe, vi taler om nu, som man vil svække mentorindsatsen over for?
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-08:
Det kan nogle gange være svært for os politikere at komme ud i virkeligheden og se, hvordan de ting, vi laver, virker derude, og også få inspiration til, hvordan vi skal strikke det sammen.
Derfor er der også organisationer, der flytter deres konferencer herind på Christiansborg.
F.eks. var der i går i Landstingssalen en stor konference om kontanthjælp – »Kontanthjælp - vilkår og muligheder på kanten af arbejdsmarkedet«, hed den.
På den konference var det lige præcis de her spørgsmål, der blev diskuteret af folk, praktikere og eksperter, og jeg lagde mærke til, at der ikke var en eneste borgerlig politiker til stede.
Der vil jeg gerne spørge ministeren – og det er selvfølgelig ikke for at forpligte ministeren i forhold til alle de borgerlige politikere: Hvordan kan det være, at der ikke dukker bare en enkelt fra regeringen op i sådan en situation?
Og når det ikke engang hjælper, at borgerne og organisationerne flytter deres arrangementer helt herind for at informere os direkte, hvad skal man så næsten gøre som borger og som organisation for at få os politikere i tale?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Jeg mener heller ikke, at der findes evidens for, at mentorstøtte som sådan i forhold til den her gruppe har en stor virkning.
Men det, der jo er målet med det her inden for en prioriteringsramme, er at give kommunerne friheden til at gøre det sammen med den enkelte ledige, de sammen her mener er den rigtigste.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Den mulighed har kommunerne jo allerede i dag, vil jeg sige til ministeren.
Og det redskab, som kommunerne fik med mentorordningen i den form, der blev aftalt i kontanthjælpsreformen, var sådan, at den arbejdsløse havde en ret til mindst en gang om ugen at blive holdt i hånden af en mentor, fordi alle var enige om, at det var en god idé.
Men tak for indrømmelsen af, at der ikke findes nogen videnskabelig dokumentation for, at virksomhedsrettede tilbud er noget, der hjælper den gruppe, vi taler om.
Det vil sige, at man lovgiver ud i den blå luft.
Så er det næste spørgsmål: Hvor er så analysen af erfaringerne med den mentorordning, som man nu vil drosle ned?
Findes den?
Det tror jeg ikke den gør.
Jeg kan ikke spørge igen, så jeg må bare konkludere – medmindre ministeren kan diske op med den undersøgelse, og det tror jeg ikke ministeren kan, for så havde vi nok hørt om det – at det jo er endnu et bevis for, at hele den argumentation, man bygger op, ikke holder.
Det er noget andet, det drejer sig om.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Mig bekendt findes der ingen dokumentation for, at virksomhedsrettet indsats skulle være den bedste indsats over for netop den målgruppe, hvor kommunerne får friere rammer til at arbejde mentorstøtten, da det jo netop for det forslags vedkommende er en gruppe, som har vanskeligt ved at indgå i andre aktiviteter.
Så her er hovedindholdet, at kommunerne får en friere ramme, så de kan gøre det, de mener er rigtigst i forhold til gruppen.
Vort mål er at finde frem til en beskæftigelsespolitik, der er markant bedre for de mennesker, der de seneste år er blevet svigtet.
Der har været en alt for stor tilgang af langtidsledige, der har været en alt for stor fastholdelse i langtidsledighed – uanset meget, meget store omkostninger.
Man har valgt at lade kommunerne have ansvaret for det her, og vi har lavet en refusionsreform, der giver kommunerne de rigtige incitamenter.
Nu skal kommunerne også have rum til at gøre de rigtige ting i forhold til den enkelte, og det får de bl.a. ved ikke at skulle holde samtaler, som måske både de og den enkelte borger finder er meningsløse, fordi de finder sted for ofte.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Tak til finansministeren for det meget korte svar.
Som finansministeren jo selv har regnet ud, går mit spørgsmål især på spørgsmålet om fonde og konsolideringsfradraget, altså der, hvor man fjerner et eksisterende fradrag.
Grunden til, at jeg finder det interessant – jeg kan se, at det er jeg ikke ene om; det finder CEPOS og Carlsberg eksempelvis også interessant, fordi de i lighed med mig finder, at det er et brud på skattestoppet – er naturligvis, at der ikke på samme måde, som der gjorde i Anders Fogh Rasmussens tid som statsminister, findes en meget, meget klar definition på, hvordan skattestoppet skal forstås og fortolkes.
Der var dengang god tradition for, at det kunne man finde på Skatteministeriets hjemmeside, og det refererede man til som til en anden bibel.
Men det, jeg dog har forstået, er, at skattestoppet, som det er defineret i regeringsgrundlaget, tæt skal defineres på samme måde, som det blev i Anders Fogh Rasmussens tid.
Det er i hvert fald det, der bl.a. er en udtalelse fra hr. Torsten Schack Pedersen om.
Derfor er det naturligvis interessant at kigge lidt på spørgsmålet om fradrag, og jeg har boret lidt i, hvornår man første gang nævner det her om fradrag.
Det gør man under den daværende skatteminister, Svend Erik Hovmand.
Svend Erik Hovmand sagde dengang, den 10. december 2003, meget tydeligt, at det som udgangspunkt er i strid med skattestoppet at fjerne fradragsmuligheder.
Det er altså som udgangspunkt i strid med skattestoppet at fjerne fradragsmuligheder.
Men det er jo præcis det, man gør med de erhvervsdrivende fonde, og derfor er det naturligt, at eksempelvis jeg og også CEPOS – kan jeg se – og forskellige andre finder, at dette initiativ, som man foretager i forbindelse med finanslovaftalen, ganske åbenlyst må være i strid med skattestoppet, også selv om man så vælger at kalde det målretning af erhvervsstøtten, for det er jo et fradrag, man fjerner.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Alle talenter skal bringes i spil.
Det går regeringen stærkt ind for.
Det er også derfor, at vores ligestillingspolitik handler om, at både mænd og kvinder skal kunne nå deres mål i livet.
Det handler om at bekæmpe ulighed i uddannelse og i sundhed og i en række andre ting.
Det har regeringen en meget klar politik på for at fremme ligestilling.
Det ændrer bare ikke på, at det, som spørgeren refererer til, er en opgørelse, der er lavet, mens spørgerens eget parti sad i regering, og hvori Danmark er raslet ned fra en 5.-plads til en 14.-plads.
Spørgeren beder mig forholde mig til, om det ikke er skidt.
Men selv om det kunne være fristende at sige, at jo, det gik frygtelig ringe under den tidligere regering, for se, vi er raslet ned fra en 5.-plads til en 14.-plads, så må jeg bare sige, at hvis man går ind i tallene og ser, hvad grunden er til, at Danmark har bevæget sig, så synes jeg måske, at vi skal løfte ligestillingsdebatten til at handle om de reelle ligestillingsudfordringer.
Vi har faktisk på sundhedsområdet været gode til at sikre mænds sundhed i Danmark, og vi er generelt gode til også at sikre kvinders indflydelse i både politik og i beslutningsprocesser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Med finanslovsaftalen er det lykkedes regeringen at lempe en række skatter og afgifter til gavn og glæde for både danske virksomheder og borgerne i Danmark.
Vi har forbedret rammevilkårene for overdragelse af en familieejet virksomhed til næste generation i familien eller til en erhvervsdrivende fond.
Og vi har lempet beskatningen, når en familie skal ud og købe en bil.
Med finanslovsaftalen har vi også valgt at målrette erhvervsstøtten, således at skattebegunstigelsen af fonde er lidt mindre, end den hidtil har været.
Denne målretning af erhvervsstøtten ligger naturligvis inden for rammerne af skattestoppet, så ja til hr. Benny Engelbrecht: Det skattestop, som vi i regeringen før valget sagde at vi ville gennemføre, er præcis det skattestop, vi har gennemført efter valget, ligesom det præcis er det skattestop, som finanslovsaftalen er indgået på baggrund af, og som vi i øvrigt har tænkt os at overholde fremadrettet.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at den indgåede finanslovsaftale overholder skattestoppet, som det er formuleret i regeringsgrundlaget?
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-09:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg er målløs over, at ministeren ikke en eneste gang har svaret på spørgsmålet om, hvad ministerens visioner er på området.
Ministeren gentager bare, at man har afsat penge til at bekæmpe menneskehandel for.
Jamen det er jeg da glad for.
Jeg vil da også gerne bekæmpe menneskehandel.
Men man kommer næppe ligestillingsudfordringerne til livs på den måde.
Der er så en ngo-organisation, en neutral organisation, der har siddet analyseret 145 lande.
Danmark er et af dem, og lige så snart tallene ikke passer til ens egen linje, synes man, at det er noget vås, og så har man ikke lyst til at forholde sig til det.
I stedet for at kritisere rapporten og kilderne skulle ministeren så ikke prøve på at se på alvoren i, at det her også er et spørgsmål om, hvad det har af konsekvenser fremadrettet?
For vi er da enige om, at hvis man ikke får brugt hele talentmassen, har det også en betydning i forhold til vores konkurrencedygtighed.
Bl.a. formanden for World Economic Forum påpeger, at hvis man ikke udnytter alle talentmasserne, har det en konsekvens i forhold til det pågældende lands muligheder, også for konkurrencevilkår.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Jeg refererede ikke til, hvad den tidligere regering har gjort af hverken gode eller negative ting.
Jeg konstaterede helt stilfærdigt, at de tal, der ligger i World Economic Forum, stammer fra den tid, hvor spørgerens parti sad i regering.
En af grundene til, at Danmark er dalet fra en femteplads til en 14.-plads, er, at den tidligere regering lavede en regeringsrokade, som betød, at der var færre kvindelige ministre i regeringen.
Det har betydet, at Danmark er raslet temmelig meget ned ad listen.
En anden ting, der har haft betydning for Danmarks ændrede placering, er, at vi i Danmark har en mere lige sundhed mellem mænd og kvinder end f.eks. Rusland, der ligger nr. 1 på listen.
Begræder jeg det og mener, at det er udtryk for, at vi har dårlig ligestilling i Danmark?
Nej, det mener jeg ikke, og derfor skal man jo tage sådan en opgørelse med et gran salt.
Det er jo så en opgørelse, der gælder den tid, hvor spørgerens eget parti sad i regering.
Danmark raslede ned fra en 5.-plads til en 14.-plads.
Det synes jeg bare er for karikeret, når man går ind og kigger på, hvad grunden er til, at Danmark er gået ned ad på listen.
Det er nemlig, at den tidligere statsminister lavede en regeringsrokade, hvor der kom færre kvindelige ministre.
De initiativer, vi kommer til at tage på ligestillingsområdet og allerede har taget på ligestillingsområdet, er f.eks. bekæmpelse af menneskehandel, hvor vi i modsætning til den tidligere regering har afsat flere midler til at bekæmpe menneskehandel.
I den tidligere regering skar man ned på handlingsplanen.
Det er et udtryk for, at vi prioriterer ligestilling.
Men prioriteringen af ligestilling giver sig ikke nødvendigvis udslag i en så karikeret opstilling som det, spørgeren lægger op til.