runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Nu håber vi alle sammen på, at den investeringsplan er færdig inden udgangen 2008, så det er altså ikke sådan noget, som vi skal vente på i evigheder, for det haster med at komme i gang.
Det er systemet.
Derefter glider forslagene så ind i de enkelte finanslove år for år.
Det er jo det princip, vi har brugt hidtil, og det synes jeg er et godt princip.
Vi er nødt til at se på tingene i en helhed frem for at plukke nogle enkeltprojekter ud, som man jo kunne have meget lyst til, afhængig af hvor man i øvrigt kommer fra i landet.
Vi er nødt til at se på det i en helhed, og vi har is i maven og glæder os meget til at få lavet den her investeringsplan, og så kan vi komme i gang med at få mere turbo på udbygningen af infrastrukturen, herunder den kollektive trafik, fra 2009 og fremefter.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-31:
Også jeg glæder mig over, at vi diskuterer jernbaner også i relation til klimaet, og jeg er også glad for de tilkendegivelser, der er kommet fra hr. Kristian Pihl Lorentzen i dag.
Jeg er dog ked af, at han på den måde var efter SF's ordfører før for at tillade sig at have ambitioner på jernbanens vegne.
Det blev vi kritiseret vældigt for.
En anden ambition handler om CO2-udslip, og der havde vi for nylig en debat her i Folketingssalen om, hvorvidt det stadig væk stod til troende, at regeringen havde en målsætning om at nedbringe CO2-udslippet fra transportsektoren med 25 pct. inden 2030.
Da var hr. Kristian Pihl Lorentzen noget vævende, han kaldte det stereotypt og andre grimme ting.
I går havde vi så et samråd med klimaministeren, der helt klart bekræftede, at det fortsat er regeringens meget klare målsætning.
Så jeg vil bede hr. Kristian Pihl Lorentzen om at sige, om han er kommet på andre tanker, og om Venstre nu også kategorisk er tilhænger af den ambition, det er via jernbanedrift at nedbringe udslippet fra transportsektoren.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Først vil jeg lige sige, at jeg da er ked er det, hvis det lød meget, som om jeg sådan skulle være ude efter SF.
Det er jeg skam ikke.
Jeg holder sådan set meget af SF, men jeg tillader mig at være uenig med dem.
Det vil vi få overblik over, når vi nu får investeringsplanen på bordet.
Den der debat om klima havde vi jo i sidste uge, og den synes jeg ikke vi skal tage en gang til, men jeg vil da godt slå fast, at vi stædigt vil forfølge målet om at få knækket CO2-kurven.
Vi har et klart pejlemærke, som jeg også sagde det i sidste uges debat, om at få reduceret CO2-udledningen markant.
Det er også regeringens politik, og jeg ser meget frem til den strategi, der nu kommer fra Transportministeriet i samarbejde med de andre ministerier om at få reduceret CO2-udledningen fra transporten.
Vi er nødt til at forholde os til, at vi ikke ensidigt kan gå efter at reducere CO2-udledningen for enhver pris.
Vi er nødt til at se på, at transport også er lig med velfærd for os alle sammen i samfundet.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-31:
En anden ambition, som jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Kristian Pihl Lorentzens mening om, handler om den ambition, vi har fremført om at skulle have maksimalt 1 times transporttid mellem København og Odense, Odense og Esbjerg, Odense og Århus: Er det en ambition, som Venstre deler?
Når jeg spørger, er det jo, fordi hr. Kristian Pihl Lorentzen går meget op i, at det kun er i de store byer, der er brug for at gøre noget ved jernbanen.
Også mellem de større byer synes jeg nu det er ret væsentligt at give folk et godt alternativ til at tage bilen på tværs af landet, og der er rejsetiderne i dag mellem de større byer altså alt, alt for lange i de eksempler, som jeg nævnte før.
Der har vi en konkret ambition om med jernbaneplanen at få nedbragt rejsetiden så drastisk, at det f.eks. kun tager 1 time fra Esbjerg til Odense.
Det kræver forbedringer af jernbanen, det kræver elektrificering, hvad jeg ved at Venstres medregeringsparti jo varmt støtter.
Er den her ambition om 1 time mellem de større byer en ambition, som Venstre deler, herunder forbedringer og elektrificering af jernbanen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Så vi går efter at få nedsat rejsetiden mellem Aalborg og København, Esbjerg og Odense og København osv.
Det er klart et mål for os.
Som jeg også sagde, har vi et pejlemærke, der hedder, at vi ønsker, at fjerntogene kommer op på 200 km/t.
Toget kan jo dårligt nå at komme op i fart, før man når frem til næste by, så vi satser i stedet for på nogle effektive fjerntog, der kører væsentlig stærkere end i dag.
Jonas Dahl (SF), 2008-01-31:
Hvor der er en vilje, er der en vej, nævnte hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Det glæder SF, at vi nu også endelig har fået banen med i hr. Kristian Pihl Lorentzens slogan.
Det er på tide, fristes man til at sige.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen nævner i sin ordførertale, at der er indgået en aftale om genopretningen af det danske skinnenet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Jeg nævnte eksempelvis Ringsted-København, som haster mest, men også Sydbanen skal vi gøre en en masse ved, Nordvestbanen, sønderjyske jernbaner osv.
Der skal vi nok spille ind med konkrete forslag til den plan, som regeringen nu skal udarbejde.
Igen vil jeg ikke foregøgle, at vi kan få det hele på en gang, vi er nødt til at strække det over tid og så sætte ind der, hvor skoen trykker mest.
Det har vi gjort hele tiden.
Jonas Dahl (SF), 2008-01-31:
Jeg konstaterede blot, at hr. Kristian Pihl Lorentzens slogan var blevet udviklet, ved at der nu var kommet bane med i sloganet.
Med hensyn til genopretningen er jeg meget enig i hr. Kristian Pihl Lorentzens konstatering af, at der har været et efterslæb på det danske skinnenet, og at der derfor har været behov for en genopretning.
Men jeg synes ikke, at hr. Kristian Pihl Lorentzen og regeringen som helhed har fremlagt nogen visioner for, hvordan man ser fremtiden for at lave en opgradering af det danske skinnelegeme.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen nævner en række konkrete forslag, men der er ikke rigtig kommet nogen udspil.
Har hr. Kristian Pihl Lorentzen ambitioner om, at der skal være en generel opgradering af skinnelegemet, hvad angår hele H'et i Danmark, eller er det kun af de pågældende strækninger, som hr. Kristian Pihl Lorentzen nævnte?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Jeg skal gerne gentage, at vores vision er, at man kan komme til at køre betydelig stærkere med tog på de fjerne strækninger.
Deri ligger jo også ud over opgraderingen, så skinnerne er i orden og signalerne kommer i orden, at vi også får noget moderne rullende materiel, så selvfølgelig har vi en vision om, at de baner bliver opgraderet over tid.
Men vi vil også satse kraftigt på pendleroplandet til de større byer, herunder på Sjælland.
Der vil vi gå ind og prioritere kraftigt.
Vi ønsker klart, at der kommer mere trafik på den kollektive side, og hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at det også er regeringens ambition, og derfor ser vi med sindsro frem til den plan, der på et tidspunkt kommer fra transportministeren, hvor vi får et udspil til de konkrete projekter, der skal iværksættes i de nærmeste år, men også hvor vi lægger sporene - om jeg så må sige - på den lange bane.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzens vilje nu også omfatter bane.
Det viser, at der sker noget i dansk politik, og det er dejligt.
, det er nemlig banebrydende.
Men der er en enkelt ting i hr. Kristian Pihl Lorentzens indlæg, som jeg godt vil have en kommentar til, og det er hr. Kristian Pihl Lorentzens fascination af det frie valg af transportformer.
Betyder det, at hr. Kristian Pihl Lorentzen har den ambition, at lige så vel som alle de mennesker, der bor i nærheden af eller i storbyer, skal have mulighed for at køre i bil til og fra arbejde uden at holde i kø, skal de mennesker, der bor i landdistrikterne, også kunne forvente en kollektiv transport, der gør, at der kører en bus forbi hvert tiende minut?
Eller er det sådan, at vi bliver nødt til at foretage nogle valg og sige, at der er dele af landet, hvor vi kan sikre folk, at de kan komme frem, uhindret og hurtigt, ved hjælp af kollektiv trafik, og at der er andre dele af landet, hvor den kollektive trafik bliver et supplement for dem, der af den ene eller den anden grund ikke råder over en bil, altså at vi er nødt til at foretage nogle valg og ikke bare kan snakke om frihed?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg kan kun erklære mig enig med hr. Per Clausen, for det væsentlige er jo en kombination af transportformer.
De steder, hvor det er mest logisk og hensigtsmæssigt samfundsmæssigt at benytte den kollektive trafik, skal vi gøre den kollektive trafik endnu bedre.
Der er steder i Danmark, hvor det ikke vil give god mening, hvor vi måske skal indføre hurtigbuskørsel eller andre transportformer i stedet for privatbilisme, måske skal vi via plug-in-muligheder gøre det nemmere i fremtiden at benytte en hybrid- eller en elbil.
Der er mange initiativer, og det er en palet af de her forskellige virkemidler, vi skal bruge.
Og der kommer vi simpelt hen ikke uden om at tale om et seriøst boost eller en seriøs oprustning af den kollektive trafik, især i de tæt bebyggede områder, men også mellem landsdelene.
Hvis vi politikere virkelig vil, kan det godt lade sig gøre at få folk til at vælge toget frem for bilen.
Flere steder i Europa har hurtige togforbindelser ført til, at halvdelen af rejserne foregår med tog.
Mellem Paris og Lyon er det hele 70 pct., der tager toget.
De samme muligheder findes i Danmark.
DSB har lavet en undersøgelse, der viser, at halvdelen af de sjællændere, der pendler til og fra København, ville tage toget, hvis det var lidt hurtigere, kørte oftere, hvis togene var nye, og hvis de kunne få parkeret bilen ved stationen.
Alt sammen noget, der kan blive en realitet om 5-10 år.
SF har en vision om, at tog skal være et attraktivt alternativ for mange flere, end det er i dag.
Vi ved, at det koster mange penge, men vi ved også, at det kan lade sig gøre, og der er meget store økonomiske fordele ved det.
Infrastrukturkommissionen skriver i deres egen betænkning, at kollektiv trafik skal styrkes markant.
Det er vi i SF helt enige i.
Ligeledes udtalte statsministeren efter regeringens seminar på Havreholm, at vi skal have flyttet folk fra bilerne til den kollektive trafik.
Det er vi ligeledes enige i.
Det er vi i SF også villige til at finde midlerne til.
Vi ser derfor frem til en konstruktiv debat.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-31:
Jeg synes jo, at det var en rigtig spændende tale med mange visioner, og jeg blev næsten helt forpustet over alt det, SF vil på baneområdet.
Det er jo positivt.
Jeg må også sige, at der næsten ikke var noget af det, jeg er uenig i: udretning af spor, nyanlæg af spor, nye spor, der skal føres til spændende nye steder osv.
Men jeg synes, det er lidt for nemt.
Det må jeg sige.
Jeg tror, at vi alle sammen har sympati for og godt kunne tænke os at give hele baneområdet et ekstra boost, så vi virkelig fik gjort noget ved det.
Men det koster jo rigtig mange penge, og den finansiering, som fru Pia Olsen Dyhr foreslår, består jo af nogle penge, der efterhånden er blevet brugt rigtig, rigtig mange gange herinde i Folketinget.
De penge, som den borgerlige regering har besluttet skal gå til skattelettelser, vil man nu bruge til det her baneområde.
Men man har også villet bruge dem til lønstigninger i den offentlige sektor.
Man har også fra SF's side villet bruge dem til at nedbringe klassekvotienterne, og Socialdemokraterne vil godt have, at pengene skal gå til hele deres katalog af velfærdsrettigheder.
Derfor synes jeg, det er lidt for useriøst, og jeg håber, at SF vil spore sig lidt ind på, hvilke projekter man vil prioritere i første omgang, for jeg tror ikke på, at alle pengene til alle de her gode tiltag kan skaffes.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet.
Jeg gjorde opmærksom på, at det svarede til det beløb, man havde valgt at lave skattelettelser for.
Det var bare for at sætte beløbet lidt i perspektiv og spørge: Hvor mange penge er det egentlig, vi snakker om?
SF's jernbaneudspil, som blev lanceret i november måned, indeholder alle de her delelementer.
De er regnet godt efter, og de svarer til en investering på 93 mia. kr.
Vi er opmærksom på, at det er mange penge.
I mit svar her tidligere gjorde jeg også opmærksom på, at hvis man vælger at investere, får man bare ved at investere pengene igen.
Hvis f.eks. toget mellem Århus og København kan køre otte gange dagligt i stedet for fem gange i dag med det samme materiale og det samme personale, skal man jo ikke bruge yderligere midler på dem.
Til gengæld får vi penge tilbage i form af passagerafgifter osv.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at SF gerne vil oprette en investeringsfond for den olie, vi får fra Nordsøen.
Den skal investeres i ting, der ikke er CO2-belastende.
Det vil bl.a. sige jernbanen.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-31:
Det bragte mig jo ikke nærmere svaret på spørgsmålet om, hvor pengene skal komme fra, ud over at det vil koste de her 93 mia. kr., som er et svimlende beløb.
Og så synes jeg, det var meget interessant at høre, at SF, som ellers skælder os andre ud, når vi taler om dynamiske effekter på skatteområdet, kan se en række dynamiske effekter på trafikområdet.
Men det er jo i det hele taget en spændende debat.
Jeg kunne godt tænke mig at komme lidt nærmere, hvad SF's førsteprioritet er.
Hvis vi nu siger, at vi har et begrænset antal midler og ikke kan bruge alle de her penge - 93 mia. kr. - hvilket projekt står så først for for SF at gå i gang med på baneområdet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg synes, at jeg gjorde det meget klart i mit indlæg, hvor pengene skal komme fra.
Vi ønsker, at pengene skal komme fra en investeringsfond for nordsøolien.
Det er det ene element.
Det andet element handler om dynamiske effekter, og det er rigtigt, at vi ikke altid accepterer fænomenet dynamiske effekter, man her kan vi faktisk bevise det helt konkret.
Vi har så neddroslet det lidt.
DSB har vurderet, at man får pengene igen 80 gange.
Vi har sagt 50 gange bare for ikke at være alt for ambitiøse.
Så det, vi har lagt op til, er faktisk økonomisk helt holdbart.
Så vil jeg også sige til fru Henriette Kjær, at vi gerne vil prioritere mellem de forskellige projekter, for vi er også opmærksom på, at man ikke kan gøre det hele - vupti - i morgen, men over en 10-årig periode, og der vil det jo bl.a. handle om en elektrificering af banenettet i Jylland.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Jeg synes også, det lyder meget besnærende med de mange milliarder, astronomiske beløb, der skal satses på jernbanen, men det vil jeg komme lidt mere ind på i min efterfølgende tale.
Det virker også på mig, som om SF gerne vil bruge pengene - de her milliarder - to gange, og som om der ikke rigtig er anvist nogen finansiering.
Derfor vil jeg gerne spørge SF's ordfører, når der nu skal satses så voldsomt på jernbanen, om SF anerkender, at store dele af den danske befolkning, uanset hvor mange milliarder vi måtte investere, overhovedet ikke har mulighed for at bruge toget.
Altså, der er store dele af befolkningen, der er fuldstændig henvist til at bruge bilen.
Anerkender SF dette faktum, og hvis det er tilfældet, hvad vil man så gøre for den del af befolkningen, der ikke kan bruge toget?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
For det første vil jeg meget gerne mane i jorden, at SF ikke gør det her på en økonomisk ansvarlig måde.
Vi ville aldrig fremlægge noget, hvis vi ikke havde pengene til det; sådan laver SF finanspolitik i modsætning til regeringen.
For det andet: I forbindelse med det her med, at folk visse steder i landet er nødt til at køre i biler, anerkender vi, at der er nogle, der har brug for at køre i bil, fordi der ikke er en udbygget kollektiv trafik.
Nogle steder vil det heller ikke give mening at lave bedre kollektiv trafik, fordi den måske blot skal transportere 2,3, 4,5 mennesker.
Men der er nogle steder, hvor vi skal i gang med at investere i nye baner, for det første for at sikre, at folk får en mulighed for at bruge den kollektive trafik, og for det andet skal vi så også gøre det muligt for dem, der er i bil, og som kører til den nærmeste station, at kunne stille deres bil og så tage toget ind.
Det kunne f.eks. være i Nordsjælland, hvor man kunne køre til Frederikssund og stille sin bil ved stationen og være sikker på, at man har en parkeringsplads, men samtidig skal man så også være sikker på, at toget går til tiden, at det kommer hurtigt frem osv.
Og det kræver forbedringer i forhold til i dag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Der er jo mange ting, vi er enige om.
Det kommer vi til senere i debatten, men stadig væk synes jeg ikke, vi kommer ind til kernen af det her.
Kernen er, hvor jernbanen har sine styrkesider.
Det er jo meget vigtigt at gøre sig klart, når nu vi skal diskutere jernbanedriften i Danmark.
I min verden har jernbanen sin styrke på de fjerne strækninger imellem de store byer og ved, at man kan komme hurtigt fra landsdel til landsdel.
Jernbanen har sin styrke i tætbefolkede områder, og når jeg sådan hører SF's ordfører opremse alle de ting, man vil gøre for jernbanen, så virker det, som om der tegnes et billede af, at jernbanen skal bredes ud over hele landet, at man kan dække hele landets transportbehov med jernbaner, og at det næsten må koste, hvad det vil.
Det er det billede, jeg sådan fornemmer, når jeg hører SF's ordfører.
Anerkender SF, at halvtomme eller heltomme tog og busser virkelig er til skade for det danske miljø, og at det ikke løser danskernes transportproblemer?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Det er også interessant at kigge på, hvorfor togene er hel- eller halvtomme.
Nu er vi i gang med at vedligeholde nettet, det vil jeg anerkende, men folk oplever generelt store forsinkelser.
De ved ikke, hvornår toget kommer, de ved ikke, om de er fremme på et bestemt tidspunkt, og så er der nogle, der vælger at tage bilen.
Undersøgelser viser også, at denne regerings fjernelse af taksttilskuddet til den kollektive trafik har betydet, at priserne i den kollektive trafik er steget med 400 pct.
Det gør jo også, at folk fravælger den kollektive trafik.
Det er nogle af grundene til, at vi har hel- eller halvtomme tog kørende rundt, og det er ærgerligt.
Det vil vi gerne være med til at gøre noget ved ved at gøre togtransporten billigere og også sikre, at togene går til tiden.
Samtidig kan jeg godt give hr. Kristian Pihl Lorentzen det med på vejen, at vi selvfølgelig ikke skal plastre Danmark til med tog, hvor det ikke er nødvendigt.
Men vi skal ikke være bange for at være lidt visionære, for selv om der måske ikke lige er grundlag i dag, kan der komme det i morgen.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Jeg vil spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det ikke er rigtigt forstået, at hvis man i de områder, hvor der i dag er store trængselsproblemer, både på skinnerne og på vejene, satsede sine investeringer på togtrafikken og på forbedrede skinner, så ville man være i stand til at overføre meget massiv transport fra privatbilismen til tog, og at der derfor ikke nødvendigvis er nogen stor gevinst i at plastre hele Danmark til, men det afgørende er, hvordan man fokuserer sin investering i forhold til de områder, hvor tog kan bruges som et alternativ.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg må erklære mig meget enig med hr. Per Clausen i, at vi selvfølgelig skal investere de steder, hvor der er stor trængsel.
Det er bl.a. interessant at se, at folk i Københavnsområdet vælger at tage bilen, fordi de ikke er sikre på, at toget kører osv. Jeg tror, at det er vigtigt, at vi får flyttet folk fra bilerne over i den kollektive trafik, for der er ikke plads til alle de her biler på vejene, og selv om vi vælger at udbygge Lyngbymotorvejen, Helsingørmotorvejen osv., så skal bilerne jo stadig væk ind til byen, og når de kommer til Sallingvej, P. Knudsensgade eller Hans Knudsens Plads, så kommer de til at sidde i propper. Vi skal have dem over i den kollektive trafik.
Derfor skal tog gå til tiden, folk skal have en mindskelse af tidsforbruget, det vil kræve overhalingsspor på mange af vejene ind til København, så vi kan få formindsket tidsforbruget, og så kræver det altså også, at vi snakker trængselsafgifter, så folk faktisk føler, at de er med til at betale de steder, hvor de skaber trængsel.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Jeg vil spørge fru Pia Olsen Dyhr, om hun ikke er enig med mig i, at der foregår en systematisk forplumring af debatten fra Venstres side, når man forsøger at gøre den her diskussion til et spørgsmål om, at alle mennesker skal køre med tog, mens sandheden er, at det, det handler om, er at prioritere sin indsats med tog, hvor der er mange mennesker og mange rejsende, og så selvfølgelig i udkantsområderne finde nogle andre løsninger, bl.a. med nogle biler, som kører på andre drivmidler end fossile brændstoffer.
Det er den mangel på helhed, som er et af de største problemer ved den trafikpolitik, som de borgerlige partier står for.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, der nu har snakket om, at det her skal vi tage fat på, og der skal komme en plan: Er Venstre parat til at handle nu?
Vi skal jo i løbet af det her forår tage stilling til opgradering af strækningen fra Fredericia til Århus.
Er Venstre indstillet på at udbygge den strækning, så togene kommer til at køre på den med 200 km/t., eller er det sådan, at vi nu først skal opgradere den til 160 km/t., og hvis man beslutter sig for, at nu skal togene til at kunne køre hurtigere, så skal vi derefter til at opgradere den fra 160 km/t. til 200 km/t.?
Hvad er Venstres holdning til det her?
Det er jo noget, vi skal tage stilling til i løbet af 2-3 måneder.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Der er det jo et godt princip, at man aldrig skal løfte fanen højere, end benene kan nå jorden.
Det er derfor, jeg siger, at vores pejlemærke er, at vi skal op på 200 km/t. for fjerntogene.
Det er vores pejlemærke ude i horisonten, men jeg vil ikke her stå og love, at vi på den konkrete strækning mellem Fredericia og Århus med det samme kan lave det hop op til 200 km/t., for det ville givetvis kræve en tillægsbevilling, der er ret så stor.
Derfor vil jeg ikke stå og love det her, men pejlemærket er klart.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Tak for ministerens redegørelse.
Det mener jeg jo selvfølgelig ikke at det gør.
Og broen skal så betales af brugerne.
Det er jo netop det, der er Dansk Folkepartis bekymring.
Beregninger på Øresundsforbindelsen viste jo også, at det var en vældig god forretning.
Den blev imidlertid forsinket af, at der ikke var det antal brugere til at betale broen, som man havde regnet med.
Det er selvfølgelig vores bekymring, at Danmark så står med et eneansvar, og jeg kunne da godt her håbe på, at ministeren så kunne garantere Dansk Folkeparti, at det i hvert fald ikke bliver brugerne af Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen, der skal betale for et eventuelt underskud på Femernforbindelsen.
Carina Christensen (KF), 2008-01-31:
Jamen jeg kan godt sige, at det ikke er tanken, at brugerne af Storebæltsforbindelsen skal finansiere et eventuelt underskud på Femern Bælt-forbindelsen; jeg vil gerne sige, at jeg ikke tror, der kommer noget underskud.
Som vi kan se, og som jeg også har omtalt her i dag, ser det ud til at blive en ganske, ganske god forretning for Danmark, og det synes jeg sådan set der er grund til at vi i dag også glæder os over.
Når vi ser på trafiktallene, er det jo et meget forsigtigt skøn, der er lagt til grund for rentabilitetsberegningerne, og allerede nu ser vi en vækst i det trafikgrundlag, som vi havde forudsat at der ville være.
Så jeg tror, der vil være mange, der kommer til at bruge den her forbindelse.
Det er jo klart, at det vil være et adskilt selskab, der kommer til at drive Femern Bælt, og på den måde vil der ikke være en sammenhæng med eksempelvis Sund & Bælt.
Der kan være noget sambeskatning, som er mere teknisk, men de vil være adskilt.
Så det vil ikke være Storebæltsbroen, der kommer til at finansiere et eventuelt underskud i en Femern Bælt-forbindelse.