runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2016-04-26:
Vi Konservative er overbeviste om, at selveje er med til at skabe et større ansvar.
Vi er også optaget af at sikre bedst tænkelige rammer for vores universiteter og deres økonomi, og derfor bakker vi op om, at regeringen undersøger og fremlægger forslag for modeller for selveje. Selveje vil give en række nye muligheder for universiteterne til at samtænke investeringer og drift, og når ansvaret for budgetterne og beslutningerne samles ét sted, netop ude på de enkelte uddannelsesinstitutioner, vil det alt andet lige give mindre bøvl og bureaukrati og bedre mulighed for at udvikle gode løsninger, som passer ind i universiteternes drift.
På universiteterne kender ledelsen og medarbejderne de daglige udfordringer og behov, og det er også dem, der kan se mulighederne, så selveje styrker ledelsen, fordi ansvaret entydigt samles, og sikrer, at de økonomiske incitamenter peger i den rigtige retning.
Selveje giver også nye frihedsgrader og mulighed for at prioritere, så rent principielt er vi Konservative naturligvis glade for selveje.
Derfor tror jeg også, at det er vigtigt, at vi får lavet et grundigt analysearbejde, som underbygger de faktiske forhold og muligheder og ikke mindst den økonomiske side, for det er nok her, at vi Konservative har det største forbehold for beslutningsforslaget, for når der i teksten blot står, at universiteterne får mulighed for at overtage bygningerne imod betaling af en andel af ejendomsvurderingen, hvad ligger der så præcis i udtrykket en andel?
Det er vi nødt til at få afklaret.
Men herfra vil jeg gerne sige tak til LA for at rejse en vigtig debat om det emne.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Margaret Thatcher betragtede tv-serien »Yes Minister« som en dokumentarserie.
Men i Danmark kan vi også være med.
Vi har vores egne Sir Humphrey'er, der også er i stand til at finde på yderst elegante, små fif.
Staten vil gerne ses som en rundhåndet sponsor af forskningen, den vil gerne ses som en stat, der overholder Barcelonamålsætningen, men staten vil også gerne spare, og derfor lejer den bygninger ud og kræver en overbetaling fra universiteterne, som ryger tilbage i statskassen.
Nu har staten både overholdt Barcelonamålsætningen og sparet en masse penge.
Jeg ved godt, at Sir Humphrey-prisen ikke findes, men hvis der fandtes en Sir Humphrey-pris for kreativt embedsmandsarbejde, ville vi have en kandidat her.
Det, der yderligere bringer metoden i betragtning til Sir Humphrey-prisen, er, at vi jo med det her system får et særdeles glimrende system til at give universiteterne modsatrettede interesser og spille dem ud imod hinanden.
Det ville Sir Humphrey selvfølgelig også være stolt af.
Jeg har noteret mig de meldinger, der er kommet fra de forskellige partier.
Jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen nu, fordi det, der måske kunne komme ud af den – ud over at der vil blive gjort et almindeligt, godt stykke arbejde i oplysningens tjeneste – måske var, at der ville komme en præcisering af, hvordan de eksisterende regler rent faktisk skal anvendes, sådan at de universiteter, som måtte ønske at bruge de eksisterende regler, bedre ville blive i stand til i fremtiden at gøre sig fortjent til en positiv behandling og gøre sig fortjent til at nyde godt af reglerne, som de findes.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, ser jeg jo generelt positivt på de tanker, der ligger bag ordførerens formulering af beslutningsforslaget.
Hvad angår Sir Humphrey-prisen, vil jeg give point for den kreative tilgang, men håber også, at vi i fællesskab kan blive enige om at melde hus forbi – i hvert fald i blå blok.
Det kan vi selvfølgelig diskutere videre.
Mit konkrete spørgsmål til ordføreren skal være: Hvis man nu forestillede sig, at man gik videre med lovgivningen, hvilken procentsats af diverse vurderinger vil ordføreren mene det var rimeligt at KU og andre universiteter overtog bygninger fra og med?
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Lige præcis hvad angår Københavns Universitet, er det jo en meget svær diskussion, fordi vi har at gøre med nogle historiske bygninger, og det ville jo i praksis slet ikke kunne lade sig gøre at gennemføre det her, uden at man også havde Kulturstyrelsen og andre relevante myndigheder med ind over det.
Hvor der er en vilje, er der jo som regel en vej, og det afgørende på det her stade er sådan set selve den regelforenkling, der vil være, og selve den mulighed, der vil være, for universitetet at optræde også mere professionelt som bygningsejer og bygningsforvalter.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Når jeg nu tillader mig at udfordre ordføreren på den mere økonomiske side af sagen, skyldes det jo, at man ikke i beslutningsforslaget har oplyst Folketinget om de økonomiske konsekvenser, og det er også derfra, at i hvert en del af den forbeholdenhed, vi noterer os i Venstre, stammer fra.
Jeg tror ikke, at vi kommer tættere på det, men vi må jo anerkende, at det i hvert fald er et udestående i beslutningsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Jamen det er jo et godt udgangspunkt for et fornuftigt udvalgsarbejde og for, at vi kan have en fornuftig andenbehandling af forslaget.
Det afgørende, og det kan måske godt bære lidt præg af gentagelse, er selvfølgelig, at når man har at gøre med fredede og historiske bygninger, er det jo i det hele taget en meget vanskelig sag at prisfastsætte dem, fordi fredede og historiske bygninger normalt ikke på den måde er en handelsvare.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-04-26:
For Socialdemokraterne er det helt afgørende, at de borgere og de patienter, der ønsker at gøre brug af alternativ behandling, får information, oplysning på et meget sagligt grundlag, sådan at de kan træffe de rigtige beslutninger.
Det er rigtig mange danske borgere, som gør brug af alternativ behandling, og der er rigtig mange grupperinger inden for hatten eller paraplyen af alternativ behandling.
Nu foreslår SF her, at der skal laves et objektivt videnscenter, der skal placeres uden for Sundhedsstyrelsen.
Men lad mig blot lige resumere lidt, hvad det er, historikken er: Jo, altså, det tidligere videnscenter for alternativ behandling kaldet ViFAB startede i 1998, og det blev lukket pr. 1. januar 2013.
Jeg kunne have stillet spørgsmål til sundhedsministeren, om ikke det er korrekt, at det var den tidligere borgerlige regering, som havde truffet beslutning om meget drastiske besparelser i Sundhedsministeriets regi.
Så fik vi et regeringsskifte, men da var pengene altså taget væk fra budgetterne, og det var så den socialdemokratisk ledede regering, der trådte til i 2011, som måtte sikre de besparelser, der var besluttet.
Heri lå det bl.a., at man blev nødt til at lukke VIFAB for at få økonomien til at hænge sammen.
Det, man jo så gjorde, var, at man flyttede centrale dele af det, der var ViFAB's funktion, over i Sundhedsstyrelsen regi, bl.a. at drive og opdatere den hjemmeside, som sikrer en meget høj grad af tilgængelighed og opdaterethed på området.
Det er også vigtigt – og det har sundhedsministeren allerede nævnt – at der er taget initiativer til at styrke området.
Jeg vil sige det klart: Vi ønsker, at danske borgere og patienter skal informeres og oplyses på det bedst mulige grundlag med den størst mulige objektivitet.
Derfor vil jeg også sige, at hvis vi vidste, at det at oprette et selvstændigt organ, institut, center var den rigtige vej at gå, så kunne jeg måske godt stå her på talerstolen og nikke for Socialdemokraterne og støtte forslaget, men det her bygger på for mange antagelser.
Derfor vil jeg foreslå, at vi i udvalgsarbejdet her frem mod anden- og tredjebehandlingen får det drøftet, og jeg vil i hvert fald komme med det forslag, at sundhedsministeren skal sikre, der bliver foretaget en evaluering af den nuværende ordning, sådan at vi finder ud af, hvordan det fungerer i dag.
Jeg mener, og Socialdemokraterne mener, at vi skal få foretaget en evaluering, for der er ikke foretaget nogen evaluering, siden det lukkede ved indgangen til 2013, ud over det, som ministeren har svaret i nogle spørgsmål, nemlig at der er sket en løbende evaluering.
Så Socialdemokraterne støtter ikke beslutningsforslaget, som det ligger her, men støtter tanken om, at patienter og borgere skal have den bedst mulige, den mest objektive information og oplysning for at kunne træffe de rigtige valg.
Derfor vil vi arbejde meget konstruktivt frem mod det, der eventuelt kan vise sig at være resultatet af en evaluering.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Det er jo meget interessant.
Der er forskere, der har undersøgt, at jo mere du fjerner, jo mere gavner du hurtigt voksende planter, så jo mere fremmer du et problem, som du bliver ved med at skulle løse med kæmpestore omkostninger til følge for kommunerne.
Men hvis du i højere grad lader vandløbene være natur, vil du gavne alt det liv, der er vandløbene, men samtidig vil du også få en vækst, der kan holdes i ave i selve vandløbene.
Så det, man sådan set gør, hvis man grødeskærer i stort omfang, som Liberal Alliance her lægger op til, er, at man øger det problem, der skal løses i fremtiden.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Nu har vi jo bedt en række forskere – og jeg ved ikke, om ordføreren er forsker på det her område – om at komme med anbefalinger til grødeskæringsmetoder, så vi både har en effektiv grødeskæring, samtidig med at vi også har en beskyttelse af den naturtilstand, der skal være i vores åer og vandløb.
Jeg ser meget frem til at få de anbefalinger.
Jeg tror, det vil gøre os alle sammen klogere.
Det er muligt, at der er medlemmer af det høje Ting, som er eksperter i grødeskæring.
Det er jeg bestemt ikke, og derfor glæder jeg mig meget til at få de anbefalinger, som professor- eller forskergruppen kommer med, men også til reaktionen fra både de grønne organisationer, landbruget og lignende, så vi får en kvalificeret debat om det her.
For jeg tror sådan set, at alle medlemmer her er interesseret i både at have vandføring, men også at have en god miljøtilstand i vores åer og vandløb.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Med fare for nu at begynde at læse bogen bagfra skal jeg afsløre Socialdemokratiets konklusion og vores holdning her i debatten, nemlig at vi heller ikke kan støtte det her forslag.
Vi synes, at Liberal Alliance går for langt ved at gøre vandafledningen til det primære formål i vandløbsloven.
Det, jeg egentlig bare ville spørge ministeren om, er, om ministeren også mener, at Liberal Alliance med sit forslag går for langt ved at gøre vandafledningen til det primære formål i vandløbsloven.
Jeg hørte jo, ministeren sagde, at man ville stemme nej til det fra regeringens side, så jeg går næsten ud fra, at det er sådan.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren sagde lidt om, om det her er at gå for langt.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Jamen når regeringen afviser beslutningsforslaget, er det, fordi vi skal have den anbefaling fra forskerne i forhold til grødeskæring, og når vi har den og har haft høringen, som skal følge efter, har vi en mulighed for at tage stilling til, hvilke redskaber vi så skal bruge.
For mig handler åer og vandløb om, at de både er vandførende, og at vi har nogle forpligtelser i forhold til miljømålsætninger.
Samtidig er det selvfølgelig også vigtigt – jeg tror, at alle, der især har siddet i sidste periode, hvor vi i vid udstrækning har diskuteret åer og vandløb, er enige i det – at vi får helt klarhed over, hvad der egentlig er vandførende åer og vandløb; hvilke skal vi have en god miljømålstilstand i, og hvad er bare afvandingskanaler og lignende?
Det er jo ikke et hverken rødt, blåt, grønt eller gult vue på det.
Det er jo simpelt hen et spørgsmål om, at vi får fundet frem til, hvor det er, vi skal sætte ind, og hvor vi ikke skal sætte ind.
Det skal vi jo afklare med bl.a. landets kommuner.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Men så kan jeg spørge på en anden måde, for jeg ved jo, at ministeren og jeg ynder at se TV MIDTVEST, som er en alletiders tv-kanal.
Den 12. januar var Venstres vandløbsordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, i TV MIDTVEST, og han siger her – og nu citerer jeg: Der skal være en balance mellem hensyn til afvanding af vores terræn og et godt miljø.
Der har været en glidning i den balance, således at man ikke har haft fokus nok på, at vandet skal ud i havet.
Det skal vi have tilbage, sådan at åernes primære formål er at aflede vand fra vores terræn.
Er ministeren enig i, at det primære formål med vores vandløb skal være at aflede vand fra vores terræn?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Jeg er helt enig i, at vi har en meget dygtig vandløbsordfører i Venstre, som i årevis har engageret sig i den her sag, og som har et stærkt fokus på, at der både skal være beskyttelse og benyttelse i forhold til vores åer og vandløb.
Hvorvidt det så er kommet fuldstændig klart frem i de udtalelser, der foreligger i TV MIDTVEST, tør jeg jo ikke sige, for jeg har ikke set indslaget i den sammenhæng, som hr. Simon Kollerup refererer til.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Hverken ordet primært eller ordet hovedsagelig er nævnt i den forbindelse.
Det er, som ordføreren også spurgte ministeren om tidligere, vist Venstres vandløbsordfører, der har anvendt ordet primært.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokraternes ordfører, om ikke de anerkender KL's input om det besværlige i at foretage de nødvendige justeringer af vandløbsvedligeholdelse på baggrund af den retspraksis og de klage- og ankenævnsbekendtgørelser, der er fremkommet.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg tror nu alligevel, jeg vil sige, at man ikke, hvis man læser beslutningsforslaget, kan være så meget i tvivl om, hvad der skal være det primære formål – om ordet primært så står i beslutningsforslaget eller ej.
Det er vist ret tydeligt, at afvandingsformålene er dem, som fylder mest.
Jeg er ikke helt sikker på, at miljøhensyn i virkeligheden er nævnt i beslutningsforslaget.
Men det kan ordføreren jo så i øvrigt sige lidt om, når han får sin anden bemærkning lige om lidt.
Det er klart, at vi altid i Socialdemokratiet lytter, når KL siger noget, det kan jeg jo som forhenværende kommunalordfører i den grad skrive under på.
Derfor siger jeg også meget klart i afslutningen af min tale, at vi gerne vil være med til at kigge på vandløbsloven.
Det er jo ikke sådan en ting, der er mejslet i granit, så man ikke kan kigge på, om man kan gøre tingene anderledes.
Vi siger bare, at når man gør det, skal man sikre, at balancen mellem afvandingsformål og miljøhensyn er der.
Og det kan vi bare ikke se i det her beslutningsforslag.
Her oplever vi, at det entydigt fokuserer på afvandingsformålene.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Det er jo rent faktisk i den allersidste sætning angivet – det er så ikke sikkert, at hr. Simon Kollerup nåede til den – at det skal baseres på det samlede afvejede hensyn til afvanding, natur, miljø og klimatilpasning.
Det er blot lige for at præcisere det.
Er ordføreren så i øvrigt ikke enig med mig i, at det måske godt kunne være tiltrængt med en lovændring, når nu ikke der er sket ændringer siden 1983?
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jo, hvis man kan finde den rigtige balance i det.
Fru Kirsten Brosbøl, som var socialdemokratisk miljøminister, nedsatte jo en arbejdsgruppe, som skulle kigge på det her – jeg har så forstået her i dag, at den er blevet nedlagt – og hvor interessenterne skulle byde ind.
Nu har man så gjort dem til høringsparter, og det er måske et trin ned ad stigen, det skal jeg ikke kunne sige.
Men den bottom line, der står tilbage for os, er, at Socialdemokratiet gerne vil være med til at kigge på lovgivningen i Danmark, og der er ikke noget, der på den måde er urørligt.
Det, der er vigtigt for os, og som er et knæsat princip, er balancen, og den balance savner vi, selv om man så i sidste linje har husket at skrive et eller andet om miljøet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Der er løbet meget vand i åen siden, om jeg så må sige.
Så tak for det tilsagn.
Men jeg ønsker også, at ordføreren måske anerkender, at mange folk oplever store problemer omkring vandløbene.
Det er også lodsejere, der har haver og kældre tæt på vandløbene.
Det er sågar sportsfiskere, som har svært ved at komme ned og finde åen, fordi store arealer er oversvømmet, og nogle gange ligger fiskene og spræller oppe på marken.
Det er altså et bredt udsnit af befolkningen, der føler, at der er et stigende problem, fordi vi har fået mere vand gennem de seneste 100 år.
Vi får mere monsterregn nu på grund af klimaforandringerne.
Dertil kommer, at vandføringsevnen beviseligt er reduceret i mange vandløb, og så skal det jo gå galt i form af oversvømmelser.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg anerkender fuldstændig, at der er udfordringer, som der skal tages hånd om.
Men jeg oplever også en side af Folketingssalen herinde, som er meget ensidig i forhold til, hvad der skal ske: grødeskæring, afvanding.
Jeg synes, ministeren i virkeligheden havde en meget god balance, hvis man skal give ministeren det.
Du kan jo godt grødeskære dig igennem det hele, men hvor ender vandet så?
Det er jo ikke alt vandet, som jeg citerede ordføreren for tidligere, da jeg stillede et spørgsmål til ministeren, der ender ude i havet.
Noget ender jo også nede i Holstebro by.
Noget ender andre steder, hvor det ikke skal ende.
Så derfor er vi nødt til at huske på balancen, og derfor er den her debat, hvor ubehjælpeligt det i øvrigt måtte være, nuanceret, og kravene til nuancerne i det her er store.
Derfor vil jeg også sige om det tilsagn, der blev kvitteret for – og det er jeg selvfølgelig glad for at der blev – netop for vores lyst til at kigge på det her område, at jeg er en lille smule skeptisk over for det grundlag, vi skal kigge på det her på.
Nu er det jo blevet ændret til en ekspertgruppe, og vi har kunnet læse i BT og andre steder, at Bæredygtigt Landbrug sådan set har været pennefører på næsten hele kommissoriet for det, så vi er skeptiske, men interesseret i at drøfte spørgsmålene.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg anerkender bestemt, at der er en sammenhæng mellem nedbørsmængder, og hvordan arealer forsumper.
Det gør jeg bestemt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Der var rigtig mange ting, man kunne tage fat på her.
Jeg kunne godt tænke mig at tage fat på nogle af alle de mange myter, der eksisterer, om, hvorfor landmænds marker oversvømmes.
For dybest set er det jo ikke så mærkeligt, når man har drænet en hel masse ådale og våde enge og lavet dem om til landbrugsjord.
Og når man i årevis har dyrket det intensivt, så humuslaget er svundet hen, så jordlaget nu ligger langt dybere, er det ikke mærkeligt, at med stigende nedbørsmængder vil der finde oversvømmelse sted.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, at det her handler om, at vandløbene ikke bliver vedligeholdt.
Anerkender ministeren ikke, at der er den her sammenhæng mellem dræning og vådområder og oversvømmelser den dag i dag, hvor klimaforandringerne begynder at tage fart?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det, man er ansvarlig for, er, at man selv overholder reglerne.
Jeg kan godt forestille mig, at der vil være små leverandører, som synes, at det er en fordel, hvis dem, som de leverer til, bliver pålagt en eller anden stor byrde, for at sikre at holde andre ude, som eventuelt måtte konkurrere på nogle andre vilkår.
Men jeg tror ikke, at man får nogen af dem, som bliver pålagt de her regler om kædeansvar – og det var det, der var min påstand før – til at mene, at det skulle være en god idé, at de skulle kontrollere alle deres underleverandører.
At underleverandørerne så synes, at det er en god idé, kan man godt forestille sig, men dem, der får den kæmpestore kontrolopgave, vil næppe synes, at det er nogen særlig god idé.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det tror jeg sådan set er fuldstændig rigtigt opfattet, for de store arbejdsgivere i det her land opfatter det ikke sådan, at de har forpligtelser til ret mange ting, eller at de skal yde noget.
De skal bare nyde.
Det er jo sådan set grundholdningen.
Det er jo bare dér, vandene skiller.
Det kan ikke nytte noget, at man bare overlader den opgave til fagforeningerne alene, for så kommer vi jo ikke igennem med det, fordi vi er oppe imod store magter, bl.a. EU's regler.
Så det er jo simpelt hen et spørgsmål om grundholdninger: Mener man, at de store virksomheder skal have nogle forpligtelser, eller at de ikke skal?
Det er jo det, der er sagens kerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det er overhovedet ikke sagens kerne.
Alle store virksomheder anerkender, at de skal overholde regler i Danmark.
Derfor er man, også når man har svært ved at finde på gode løsninger, nødt til at afstå fra vanvittige løsninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Essensen i det hyrdebrev kan man vel sige var: Husk, kommuner, at I skal overholde loven.
Der vil jeg gerne høre, om ministeren mener, at kommunerne ikke overholder loven, eller hvad grunden er til, at man skal sende sådan et hyrdebrev ud, for det burde vel være lidt omsonst, hvis der ikke er et problem med at overholde loven.
Ellers var der vel tusindvis af områder, hvor man kunne sende hyrdebreve ud, hvis det ikke handlede om, om loven blev overholdt eller ej.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener, der er utrolig god ræson i, at der blev sendt et brev ud til kommunerne, for der har været udfordringer med vandløbsvedligeholdelsen rundtom i landet i forhold til vandføring, og jeg tror, at alle har set, at der er sket forsumpning og lignende.
Det tror jeg ikke har været af ond vilje fra kommunerne, men nogle steder kan der være tvivlsspørgsmål om, hvem der har ansvaret hvor og hvorledes, og det giver kun god mening, at man har en åbenhjertig drøftelse med kommunerne om det.
Eksempelvis kan der være udfordringer, når det gælder vand, der løber fra et åløb ud i en fjord.
Så i min og regeringens verden giver det rigtig god mening, at man har den dialog med landets kommuner, også på baggrund af et hyrdebrev.
Så jeg siger ikke, at der er foregået ulovligheder; jeg siger, det giver fantastisk god mening at have den dialog.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Nu kommer ministeren ind på en lang række ting, som vi forhåbentlig også kan få lov at diskutere i dag, så vi også kan få lidt fakta på bordet, nemlig hvad der sker, når jorden trykkes, og en masse andre ting, i forhold til at vi ser vand ude på markerne.
Det er vel derfor, vi også har et klagesystem i det her land?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Jeg mener, som jeg også sagde i min første besvarelse, at det giver fantastisk god mening at have en åbenhjertig dialog med landets kommuner om de her forhold.
Det er store landskabelige værdier; det er store værdier i forhold til folks private ejendom, hvis der sker oversvømmelser på grund af manglende vandløbsvedligeholdelse osv.
Vi har jo fået brev fra KL og Landbrug & Fødevarer, der lægger op til, at der bl.a. skal ses på vandløbsloven, og det er jo, fordi der kan være tvivlstilfælde.
Der kan være diskussioner om, hvordan man foretager vandløbsvedligeholdelse og lignende.
Det er for at være helt ærlig jo ikke bare lige noget, man gør hver eneste dag.
Det er en svær disciplin i forhold til vandføring i vores åer og vandløb.
Derfor er jeg af den opfattelse, at jeg meget, meget gerne vil have en åbenhjertig dialog med landets kommuner om det.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg er, måske ikke overraskende for ministeren, selvfølgelig skuffet over, at der nu ikke er opbakning fra regeringen og Venstre til det her beslutningsforslag trods det, at Venstre jo sammen med Liberal Alliance og de øvrige partier i blå blok under seneste samling fremsatte et tilsvarende beslutningsforslag.
Ministeren siger, at det ville være lidt ligesom at læse slutningen af en bog først.
Men tak for de initiativer, der allerede er taget, nemlig hyrdebrevet og grødeskæringsvejledningen, som ministeren beskrev i sin redegørelse her.
Ministeren sagde også på et tidspunkt, at det bestemt ikke løser alle problemer.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren så mener kan løse de resterende problemer på vandløbsområdet.