runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Det, som den socialdemokratiske ordfører her siger, er jo ikke overraskende.
Socialdemokratiet ønsker – det er måske ikke så overraskende – ligesom regeringen ikke reelt at løse det her problem.
Hvis det var, at man reelt havde ønsket at løse det, havde man selvfølgelig også taget positivt imod det beslutningsforslag, der ligger; det siger sig selv.
Hr. Ole Hækkerup er jo utrolig tilfreds med den aftale om afsoning i hjemlandet, der er blevet indgået som en del af kriminalforsorgens økonomi.
Men jeg skal spørge hr. Ole Hækkerup: Hvorfor er der ikke skrevet et måltal ind i den aftale?
Hvis hr. Ole Hækkerup synes, aftalen er så fantastisk, hvorfor har man så kun sat et måltal op i forbindelse med sagsbehandlingstid, altså hvorfor er der kun et mål for processen?
Der er ikke noget outputmål, der er ikke noget resultatmål.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet, hvis man synes, at det, der er blevet aftalt, er fantastisk, så ikke har sat en målsætning ind og har sagt: Vi skal have x antal hjemsendt?
Men det eneste, man vil sige, er, at vi skal have nogle flere hjemsendt, end vi har i dag.
Og det er ret let, for der er nærmest ingen, der bliver hjemsendt.
Hvorfor ønsker man ikke at sætte et konkret mål op for resultatet?
Hvorfor snakker man i Socialdemokratiet kun om proces?
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Der er flere ting her.
Jeg kan klart afvise det der med, at vi ikke reelt ønsker det.
Tværtimod tror jeg, vi alle er enige om, at det, som vi her har aftalt, med 4-årsaftalen for fængslerne, da vil være et fremskridt.
Jeg tror endda sådan set, at selv Dansk Folkeparti og Venstre vil sige, at der med det, man har aftalt, er tale om et fremskridt.
Når man laver nogle klare måltal for administrationen, altså for, hvor hurtigt sagsbehandlingen skal foregå osv., så vil det da alt andet lige betyde, at det bliver mere effektivt, at man får folk hjem at afsone i deres eget land.
Uanset hvordan man vender og drejer det her, ønsker vi jo alle sammen, at folk skal hjem at afsone i deres eget land.
Og der må man da sige, at det, der ligger i den her aftale, er noget, der gør det mere effektivt og mere målrettet.
Det er det ene.
Det er andet er så spørgsmålet: Hvor mange skal sendes hjem?
Jeg synes sådan set, at alle dem, som vi efter reglerne kan få sendt hjem, for at de kan afsone i deres eget land, skal vi da også prøve, om vi kan få sendt hjem, for at de kan afsone i deres eget land.
Justitsministeren har så sagt, at man rigtig gerne vil komme op på det niveau, som vi kender fra de andre nordiske lande.
Og der står eksplicit i den aftale, vi har indgået, at der er nogle udvalgte lande, man skal have særlig fokus på.
Det er jo ikke så overraskende, hvad det er for nogle lande; det er eksempelvis Rumænien, det er eksempelvis Litauen, altså nogle af de lande, som mange af de indsatte, vi har i de danske fængsler, kommer fra.
Men at der med den her aftale er tale om et fremskridt i forhold til ønsket om at sørge for, at de udenlandske kriminelle kan komme hjem, så de kan afsone i deres egne lande, tror jeg da er noget, der er helt ubestrideligt.
Det er da bedre end det, der er tilstanden i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Jeg synes umiddelbart ikke, det giver ret meget mening, når ordføreren siger, at det, der er blevet aftalt, er fantastisk, og at det er et kæmpe skridt fremad.
Ja, o.k., det er da bedre end det, der var før, det kan vi godt sige.
Og det er jo noget, som man tydeligvis har fundet inspiration til i den dagsorden, som de borgerlige partier rejste allerede sidste år, hvor vi behandlede et beslutningsforslag, der lignede det her, et beslutningsforslag, som hr. Ole Hækkerup dengang i øvrigt med henvisning til, at de regler, der var, allerede var tilfredsstillende nok, stemte ned.
Så det er da altid noget, at vi kan se, at man altså her har taget noget af det, som vi lagde vægt på, med i det; det vil jeg da godt kvittere for.
Men jeg forstår bare ikke, at man, hvis man synes, at det, der er blevet aftalt, er fantastisk, så ikke vil være med til at sætte et måltal op i forhold til resultatet, i forhold til, hvor mange der skal sendes hjem.
Jo, jo, og det kan der også være behov for at gøre.
Men jeg tror, at borgeren vil være interesseret i at få at vide: Vil det f.eks. være halvdelen af dem, vi kan hjemsende, der vil blive hjemsendt ?
Vil det være 90 pct.?
Der er jo potentielt tale om små 500 personer.
Og der er selv en målsætning om, at man, hvad angår disse hjemsendelser, gerne vil ligne de andre nordiske lande, hvor de f.eks. sidste år i Norge hjemsendte 50, lidt uambitiøs.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Jeg har virkelig svært ved at forstå det, hvis det, der skal skille os i den her debat, er, om det er tilstrækkelig høje måltal, man har sat op for administrationen, for embedsmændene.
Alle må da ubetinget kunne sige, at det er fremragende, at man har tidsfrister på 30 dage, på 60 dage, i forhold til hvor hurtigt sagsbehandlingen skal gå.
Det synes jeg da er glimrende.
Det kan da umuligt være det punkt, der skiller partierne.
Så er jeg glad for, at hr. Karsten Lauritzen siger, at det jo er bedre end det, der var før.
Så er det rigtigt, at man kan spørge: Hvor mange flere skal vi nå op på ud over de to, der er blevet hjemsendt, hvilket allerede har været oppe i debatten?
Ja, jeg håber da meget, at vi hurtigt kan nå op på et niveau, som de har i de andre nordiske lande.
Viser det sig så, at vi kan nå endnu længere op, for det er mulighed der for, fordi vi er gode til at få administrationen til at virke, så er det da fremragende.
Det skal jo ikke være sådan, at vi siger: Nu var måltallet at få sendt 60 hjem, hurra, nu har vi nået måltallet.
Og så skal vi forfølge det så meget, som vi overhovedet kan.
Det er sådan set det, jeg er glad for i forbindelse med den her aftale.
Så må jeg bare igen spørge i forhold til den diskussion, der har været, om ikke det ville være smart at lave en aftale om hjemsendelse med nogle lande, bilateralt, ligesom de har gjort i Norge, hvor man så til gengæld siger, at man støtter landet med nogle penge til deres fængsler og sådan noget?
Hvis vi går ind og laver det nu, tror jeg altså, der vil være nogle lande, der har en betydelig dårligere økonomi end Danmark, som vil sætte sig ned og sige: Hov, måske skulle vi lige vente et år eller to år med at omsætte EU-aftalen i vores eget lands lovgivning, for måske kunne man nå at få nogle penge ud af det.
Det tror jeg altså også lige man skal tænke over.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Tak, formand.
Jeg skal nok sørge for at tiltale efter forretningsordenen.
Jeg skal spørge Dansk Folkeparti: Hvorfor vil Dansk Folkeparti med det her forslag gerne være med til at betale for fængsler i andre lande, men ikke være med til at betale for fængslerne i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Det har jeg sådan set svaret på i min ordførertale.
Vi ønskede ikke at tage penge fra tandplejen.
Det er såre simpelt, nemlig et spørgsmål om finansiering.
Vi har såmænd ikke noget imod at forbedre vilkårene for de ansatte i fængslerne, vi har ikke noget mod at få flere fængsler, men det er et spørgsmål om finansiering.
Vi kan tage pengene fra ulandsbistanden, og så kan ordføreren jo forklare, hvorfor man ikke vil være med til det.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti siger sådan her: Her har vi nogle andre lande, de skal sådan set tage deres egne statsborgere hjem.
Det er lige meget med en EU-afgørelse, det skal de bare gøre.
Det er ikke noget, man kan diskutere, det skal de bare.
Så siger Dansk Folkeparti: Skulle vi ikke tage også at betale dem nogle penge oveni for det, for det fremgår af forslaget, at vi skal lave aftaler med dem?
Så er det bare, at jeg spørger: Hvorfor skal vi betale andre lande for at gøre noget, de alligevel skal gøre gratis?
Tom Behnke (KF), 2012-11-22:
Det Konservative Folkeparti er medforslagsstiller på dette beslutningsforslag, og det er vi af den simple årsag, at det her bekymrer os stærkt.
Det bekymrer os ikke alene, at vi har rigtig mange udlændinge siddende og fylde op i vores fængsler.
Det bekymrer os nemlig også, at vi har kunnet konstatere, at der er udlændinge, der kommer hertil, fordi de sådan set ikke regner det for noget som helst at blive pågrebet af politiet, dømt og smidt i et dansk fængsel.
De regner det ikke for noget.
Det er som et bedre højskoleophold, i forhold til de vilkår de kommer fra.
Derfor er det helt afgørende vigtigt, at vi får strammet op og markeret, at hvis man som udlænding kommer her til landet og begår kriminalitet, ryger man direkte hjem til afsoning i ens eget hjemlands fængselsvæsen.
For det er det eneste, de har respekt for – det eneste.
Dermed vil det have en enorm præventiv effekt.
Der er jo noget, der er stærkt bekymrende, nemlig at vi kan se, hvordan de kriminelle fra Østeuropa rejser det meste af Europa igennem og kommer op til Danmark for at lave kriminaliteten her.
Vi kan konstatere, at der i Danmark er seks gange så mange indbrud i private hjem, som der er i Tyskland.
Hvorfor er der det?
Det er der, fordi det ikke har de samme hårde konsekvenser at lave indbrudskriminalitet i Danmark, som det har i Tyskland.
I det hele taget bør der strammes op, for det, der må være målet med den lovgivning, vi laver her i landet, er jo ikke at sørge for, at flest mulige sidder i fængsel.
Det er at sørge for, at færrest mulige laver kriminalitet.
Og vi er helt sikre på, at det her vil få en præventiv effekt.
De kriminelle vil fravælge Danmark, og dermed er der færre, der bliver ofre for forbrydelser i Danmark.
Det må være det, der er målet.
Derfor står vi bag beslutningsforslaget her.
Vi står også bag forliget med regeringen om at få strammet op og få øget sikkerhed i kriminalforsorgen, og vi har også lavet nogle måltal, med henblik på at der bliver sørget for, at så mange udenlandske kriminelle som muligt kommer hjem og afsoner i eget hjemland.
Den aftale står vi bag.
Men vi synes godt, det kunne have været gjort bedre.
Det er der jo ikke noget i forliget der forhindrer.
Selvfølgelig kan man arbejde videre i den retning, man har lyst til, og beslutningsforslaget er bl.a. udtryk for Det Konservative Folkepartis politik, nemlig at der skal gøres alt det, der overhovedet kan gøres.
Ikke kun for at sikre, at der ikke sidder udenlandske kriminelle i danske fængsler, hvilket er det ene formål, men for at få udenlandske kriminelle til at holde op med at rejse til Danmark og lave kriminalitet, for så får vi færre ofre, og det er det andet formål, som er langt, langt vigtigere.
I Det Konservative Folkeparti er vi på ofrenes side, og derfor står vi bag beslutningsforslaget her, som vi støtter.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Det, hr. Karsten Lauritzen sagde, er jo sådan set ikke overraskende.
Vi har jo også diskuteret det her ad flere omgange, og jeg kan forstå at Venstres logik cirka går på følgende måde: Vi laver nogle aftaler, det koster nogle penge, o.k., fair nok, men til gengæld sparer vi nogle penge i den anden ende.
Så er mit spørgsmål til Venstre: Hvor mange budgetterer Venstre med at kunne sende hjem?
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Vi har jo meldt ud, og det har vi gjort i offentligheden, at vi tror, at man godt kunne finde et besparelsespotentiale på, jeg tror, det var 50 mio. kr. næste år stigende til 75 mio. kr. i 2014.
Det tror vi er realistisk og muligt, fordi der er rigtig mange penge at spare her.
Vi har jo tidligere fået et svar fra Justitsministeriet om, at potentialet i 2011 er på små 230 mio. kr., hvis man tager alle udenlandske afsonere, der sidder i danske fængsler.
Vi kan selvfølgelig ikke sende dem alle sammen hjem, men vi tror, at det er muligt at spare en betydelig sum penge, og vi tør godt sætte os et politisk mål om, hvilke fængselspladser der skal frigøres.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-22:
Det er alt sammen meget godt, 50 mio. kr.
Hvad er det, Venstre vil gennemføre for at sikre, at man når den besparelse?
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Hr. Ole Hækkerup kan jo bare læse beslutningsforslaget.
Det lyder jo, som om den socialdemokratiske ordfører ikke engang har læst beslutningsforslaget.
Der står jo klart i det, at man vil lave bilaterale aftaler, og det vil sige, hvis jeg skal forklare det for hr. Ole Hækkerup, at en bilateral aftale f.eks. kunne gå ud på, at Danmark laver en aftale med Rumænien om, at de ved en hurtig procedure, hurtigere end den, EU-systemet stiller op, skal tage imod folk, der afsoner i Danmark og kunne afsone i Rumænien.
Hvis man laver sådan en aftale, kunne man jo sende alle dem hjem, som EU-aftalen forhindrer at vi sender hjem, fordi de har mindre end 6 måneder tilbage af deres reststraf.
Så kan det godt være, at vi skal sige, at vi sender nogle fængselsbetjente ned til at undervise nogle rumænske fængselsbetjente, og at det koster lidt penge, men jeg tror, at samlet set vil det være en betydelig besparelse.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-22:
Problemerne med pladsmangel i de danske fængsler er vokset så store, at behovet for udvidelse som bekendt sneg sig ind i de netop overståede forhandlinger om finansloven.
Liberal Alliance støttede ved den lejlighed etableringen af nye fængselspladser, der er målrettet de hårdeste kriminelle.
Det er et helt igennem fornuftigt initiativ, der på kort sigt løser nogle ud af de udfordringer, vi står over for.
Desværre slutter behovet jo ikke her.
De danske fængsler er, som det fremgår, stadig overfyldte, og indsatte med udenlandsk statsborgerskab udgør en uforholdsmæssig stor andel.
Denne udfordring adresseres i det beslutningsforslag, vi står med her i dag. Da vi tidligere på året behandlede et lignende beslutningsforslag, var det med støtte fra Liberal Alliance.
Ved daværende lejlighed argumenterede vi for, at de bilaterale aftaler, som det anbefales at tage i brug, også burde indgås med lande uden for EU.
Dette element er som bekendt en del af beslutningsforslaget, vi behandler her i dag, og det er en af grundene til, at Liberal Alliance nu er medforslagsstiller. Når vi føler, at der er behov for en genfremsættelse, skyldes det ganske enkelt, at implementeringshastigheden af EU-rammeafgørelsen på området i rigtig mange lande lader meget tilbage at ønske.
Derfor mener vi, der bør skeles til de erfaringer, man har gjort i Norge, hvor det med al tydelighed fremgår, at det er nødvendigt, at de internationale aftaler ledsages af netop bilaterale aftaler.
Det gælder både, når det drejer sig om at tage imod egne domfældte statsborgere, og når vi taler generel forebyggelse og efterforskning.
Med hensyn til de økonomiske incitamenter, som forslaget lægger op til, er vi af den klare overbevisning, at man kan få langt flere fængselsceller for pengene ved at støtte opførelsen af fængsler i eksempelvis Østeuropa.
Udgifterne til både opførelse af nye fængsler og driftspersonel er alt andet lige billigere i Rumænien end i Danmark, og vi finder det derfor formålstjenligt, at en del af de midler, der spares ved at sende de dømte hjem til afsoning, anvendes til det formål.
Forslaget her skal så ses som et udtryk, går jeg ud fra, for, hvordan en fremtidig borgerlig regering vil lovgive på området.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-22:
Tak for ordet.
Man får jo lidt en deja-vu-oplevelse.
Vi har jo allerede diskuteret det her flere steder, både her i salen med et lignende beslutningsforslag, i medierne og selvfølgelig også i forbindelse med forhandlingerne om kriminalforsorgens fremtid.
Derfor vil jeg ikke bruge al for lang tid på forslaget, eftersom vi måske har hørt nok på hinanden.
Jeg vil dog kort sige, at uenigheden jo ikke er så stor.
Vi er jo enige i, at der kan være mange fordele ved, at udlændinge afsoner i deres hjemland.
Her i landet får vi færre udgifter til fængselsvæsenet, og vi får bedre plads, og den udenlandske indsatte har ofte bedre muligheder for at få resocialisering på et sprog, som vedkommende forstår, og vedkommende kan også i højere grad få besøg af sin familie osv.
Derfor vil vi som regering arbejde for, at flere kommer til at afsone i hjemlandet.
Vi har beskrevet det meget nøje i aftalen om kriminalforsorgens økonomi, der jo som bekendt faldt på plads for nylig, mellem Konservative, Liberal Alliance, Enhedslisten og regeringen.
Vi arbejder igennem EU's rammeafgørelse på dette område.
Den er i øjeblikket ved at blive implementeret, og vi mener, at EU-systemet er den rigtige vej at gå.
Det mente den tidligere regering i øvrigt også.
Yderligere tiltag mener vi ikke vil have nogen effekt, hvorfor vi fra radikal side ikke kan støtte forslaget.
Lad os i fællesskab håbe, at implementeringen af rammeafgørelsen og aftalen om kriminalforsorgen i fællesskab øger antallet af hjemsendte.
Det lyder til, at vi kan finde et fælles fodslag her.
Det kan vi dog ikke omkring beslutningsforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Jeg vil bare høre De Radikales ordfører, om man er enig i den del af forslaget, der handler om at se på, om vi skal forbedre den EU-lovgivning, der ligger.
Den EU-lovgivning, der er i dag, er jo kraftigt begrænset.
Der skal være 6 måneder tilbage af reststraffen, for at man kan overføres til afsoning i hjemlandet, og der er jo mange, der bliver dømt for alvorlige forbrydelser, men som får mindre end 6 måneder, fordi vi i forhold til især en række østeuropæiske lande dømmer ret mildt i Danmark.
Jeg skal bare høre, om De Radikale vil være med til at presse på, for at EU forbedrer den lovgivning.
Det optimale, hvis man skal tage det, hr. Jeppe Mikkelsen siger for gode varer, må vel være, at så mange som overhovedet muligt kommer hjem at afsone.
Så kan man vel ikke i Det Radikale Venstre være tilfreds med, at EU-lovgivningen kun giver mulighed for, at dem, der er idømt en straf på mere end 6 måneder eller har mere end 6 måneders reststraf tilbage, får lov til at afsone i deres hjemland.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-22:
Den er jo først fuldt ud implementeret i hele EU i 2016.
Så lad os se, hvad erfaringerne er, og hvis vi på nogen mulig måde kan optimere det, vil vi gerne være med til at kigge på det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Det der svar illustrerer jo, hvor Det Radikale Venstre i virkeligheden er i den her sag.
Man siger, at man gerne vil, men man er ikke villig til at drage konsekvensen og sætte handling bag den politiske vilje.
Det er det samme problem, regeringen og justitsministeren har i den her sag.
For hvis man ville det, ville man jo straks gå i gang med at lægge pres på de andre EU-lande og spørge: Skal vi ikke forbedre den EU-lovgivning, der ligger?
Hr. Jeppe Mikkelsen siger jo, at i 2016 vil man godt være med til at ændre den.
Men vi ved allerede nu, at selv når rammelovgivningen er fuldt implementeret, kan de, der afsoner i Danmark for ganske alvorlige forbrydelser, vold, grov vold osv., og som har en reststraf, der er mindre end 6 måneder, ikke sendes hjem til afsoning.
Hvorfor vil Det Radikale Venstre ikke være med til at forbedre EU-lovgivningen allerede på nuværende tidspunkt, når man indrømmer, at den har nogle mangler?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-22:
Jeg skal være helt ærlig og sige, at vi ikke har drøftet det.
Jeg er jo heller ikke EU-ordfører for Radikale Venstre.
Men jeg vil gerne være med til at kigge på det.
Og det kan også godt være, at vi skal kigge på det før 2016.
Det skal jeg ikke være afvisende over for.
Men jeg må sige, at vi langt hen ad vejen følger den vej, som den tidligere regering gjorde.
Så hvis vi ikke vil sætte handling bag ordene, må jeg konkludere, at det ville den tidligere regering åbenbart heller ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-22:
Klokken er ved at være mange, og jeg føler lidt, at vi står og diskuterer noget, som vi har diskuteret hundrede sytten gange før.
Jeg synes, det er sådan lidt mærkeligt, at man prøver at puste det her op til en debat om, at regeringen ikke vil gøre noget.
Hør nu her: Der er ingen i regeringen, der synes, at det er specielt smart, at vi har en masse udenlandske afsonere i vores fængsler.
Vi vil hellere end gerne kunne sende dem hjem til de lande, de kommer fra.
Det er bare et spørgsmål om det muliges kunst, og det er derfor, at vi har taget nogle, synes jeg, udmærkede initiativer i forbindelse med den nye kriminalforsorgsaftale.
Det er det, der er muligt.
Snart er der flere EU-lande, der kommer med på vognen, og så bliver det faktisk muligt at sende de her mennesker hjem.
Når Polen har fået udsættelse til 2016, handler det jo om, at man i Polen også har overfyldte fængsler.
Jo, så bliver det måske meget interessant for Polen at modtage penge for deres afsonere; så løslader de dem eller sætter dem i en ventekø, og vupti, så har vi dem her i Danmark igen til at begå ny kriminalitet.
Det kan da helt ærligt ikke være meningen.
Så lad os nu få det her på plads.
Meget snart bliver det faktisk muligt at få sendt nogle af de her afsonere hjem til deres egne lande.
Det er den allerbedste løsning.
Vi har ikke nogen tilbud til dem i Danmark, og jeg synes faktisk også, det er bedst, at de er tæt på det sted, hvor de skal udsluses.
Så der er ikke nogen stor ideologisk uenighed om det her.
Hvis det her var så nemt, er jeg sikker på, at man selv havde gjort noget, da man havde regeringsmagten.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
SF's ordfører siger, at klokken er mange, og det er jo sådan set rigtig nok, men det siger også lidt om, hvilken prioritet SF giver den her opgave.
Ja, det er rigtigt, at klokken er mange, men det er faktisk en ret alvorlig sag.
Der sidder næsten 500 i de danske fængsler, som kunne afsone i deres hjemlande, hvis man ønskede at sætte politisk ind over for det.
Det, som SF's ordfører trækker frem som det store resultat i aftalen om kriminalforsorgen, er nogle måltal for bureaukratiet.
Der er ikke nogen måltal for, hvad der skal komme ud af det, udover et politisk ønske.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge SF: Hvorfor er SF modstander af, at man sætter en målsætning for, hvor mange der så bliver overført til afsoning i hjemlandet?
Hvorfor skal vi kun sætte måltal op for bureaukratiet og processen?
Hvad med at få nogle måltal for resultater?
Hvorfor er det, at SF har så stort et problem med det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-22:
Når jeg sukker lidt over det her, tror jeg, er det, fordi vi har været igennem det her mange gange, og vi har faktisk været igennem det for nylig.
Jeg synes bare, det er utroligt, at vi skal blive ved med at diskutere det.
Det er jo ikke, fordi vi ikke vil gøre noget på det her område.
Og vi gør sådan set også noget; vi gør noget med kriminalforsorgsaftalen, og jeg tror faktisk, at man i Venstre måske er en smule pigesur over, at man ikke kom med i den her aftale om kriminalforsorgen.
Det kan jeg kun beklage.
Det er en vigtig aftale for vores fængsler; det er en aftale, hvor vi samler regningen op bl.a. for Venstres uansvarlige retspolitik igennem et årti.
Nu kommer der styr på den del, og jeg kan konstatere, at det vil man ikke være med til.
Vi har taget nogle initiativer, og det er jeg sådan set glad for.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Jeg er ret overbevist om, at SF's ordfører i sin ordførertale sagde, at klokken er mange, og det var også min indledende replik i det første spørgsmål.
Der kommer jo andre lejligheder til at diskutere den her sag.
Jeg kan bare sige, at i Venstre er vi ikke pigesure – på ingen måde.
Men vi synes i al sin enkelhed, at det, der ligger i aftalen omkring afsoning i hjemlandet, er for tyndt.
Vi tror ikke, at det vil føre til, at de 500 personer, der i øjeblikket sidder og afsoner, om et år er sendt til afsoning i deres pågældende hjemlande.
Hvis det skulle være tilfældet, skal jeg gerne erkende, at jeg har taget fejl.
Men det tror vi bare ikke.
Derfor spurgte jeg, og det var det, SF's ordfører overhovedet ikke svarede på, hvorfor man ikke vil være med til at lave målsætning om, at halvdelen – eller 25 pct. eller 10 pct. – af dem, vi kan hjemsende, skal hjemsendes.
Hvorfor vil man kun være med til at lave en målsætning for bureaukratiet og for en proces?
Lad os da fokusere på resultaterne.