runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Tak for det, formand.
Samtidig er det jo simpelt hen helt forkert, når hr. Karsten Lauritzen står og siger, at der her skulle være tale om, at exitindsatsen bare er sådan noget, man har, må jeg forstå, som sådan en nebengesjæft, om man vil.
Og hvis de først har et halvt eller et helt ben inden for, på den forkerte side af stregen, er risikoen for, at det går galt, ret stor.
Det er derfor, vi skal have dem ud, og det er også derfor, vi styrker exitarbejdet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Jeg tror, kommunerne helst så, at rockerne og bandemedlemmerne sad bag lås og slå og ikke var ude i frihed, samtidig med at de var aktive medlemmer.
Jeg forstår godt, at man vil prøveløslade, hvis folk er i et exitprogram eller på vej væk fra den kriminelle løbebane, men man prøveløslader også folk, der er aktive rockere.
Det gør man så ikke, når der er en verserende konflikt, men det er jo kun i et lille udsnit af tiden, og derfor må jeg sige, at for Venstre er det her blot endnu et eksempel på, at regeringens bandepakke tager et lille skridt i den rigtige retning, men slet ikke kommer mål i forhold til at få bekæmpet de her rockere og bandemedlemmer.
Jeg vil gerne opfordre justitsministeren til at indkalde Folketinget til en bred forhandling om pakken, når nu den er færdig med at være i høring.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Jamen jeg ved ikke, om hr. Karsten Lauritzen overhovedet har hørt, hvad det er, jeg har sagt, eller set, hvad regeringen har fremlagt.
Altså, der er her tale om skærpelser af vilkårene for prøveløsladelse.
Hvorfor?
Fordi regeringen ikke vil have, at vi, når der er en konflikt mellem bandegrupperinger, så at sige sender soldaterne på gaden igen, og at de kan være med til at genopblusse konflikten.
Det er det, der er kernen i det.
Og det er derfor, jeg er lidt overrasket over, at hr. Karsten Lauritzen står og taler, som om det her er lempelser.
Det er det ikke.
Tværtimod er det med til at give en hjælp til eksempelvis de kommuner og boligområder, hvor der er problemer, og hvor vi ved at de her typer kan finde på at være med til at kickstarte en konflikt.
Hvis konflikten er der, holder vi dem inde længere.
Det er det, der er svaret til de kommuner, som har bedt mig og min kollega, social-, børne- og integrationsministeren, som sidder her foran mig, om det i de møder, vi har haft med dem.
Det er det, de har bedt om, og det er det, de får nu.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Ja, det er jo rigtigt, men der er bare ikke noget, der tyder på, at bandemedlemmer, der afsoner, kommer i et exitforløb.
Justitsministeren har ikke nogen flotte resultater at vise frem, tværtimod ender de med at være aktive i banden igen.
Og der forstår jeg bare ikke, hvorfor justitsministeren ikke helt sløjfer muligheden for prøveløsladelse, hvis man er aktiv i bandemiljøet.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor folk skal ud i frihed, for det er de kriminelle, der narrer kriminalforsorgen, og ikke omvendt, og der er nogle ofre for de her bandemedlemmers forbrydelser, som kommer til at mærke konsekvensen. Så jeg vil gerne spørge igen: Hvorfor er det, justitsministeren synes, at man skal være lempelig i forhold til prøveløsladelse af folk, der er aktive medlemmer af en bande eller en rockergruppering?
Hvorfor skal de i det hele taget prøveløslades?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Jamen vi sniger ikke noget ind ad bagdøren, og jeg vil meget gerne være med til at sikre, at der er ro omkring det her område, så vi kan drøfte de, hvad skal man sige, store udfordringer, der faktisk er.
En af dem er, at vi går ind og sikrer, at der skal være høj kvalitet til vores svage ældre og til andre, som har behov for hjælp.
Den her kvalitet skal vi jo bl.a. sikre også kommer til at handle om at støtte f.eks. i forbindelse med rehabiliteringsforløb.
Så det er nogle af de drøftelser, som jeg også ser frem til.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Ja, og ministeren kan jo bare invitere til de drøftelser, for det vil vi også gerne være med til i Dansk Folkeparti.
Vi er meget opsatte på at hjælpe Danmarks befolkning, specielt også de udsatte grupper som ældre og mennesker med handicap.
Når jeg nu spørger til det her, er det jo også, fordi det har været på sundhedsområdet, hvor de byer ligesom bliver sneget ind ad bagdøren.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Jeg vil rigtig gerne være med til at gøre fru Karina Adsbøl tryg; jeg har ingen planer om at indføre brugerbetaling på rengøring, sådan som det er blevet foreslået af nogle kommunalpolitikere, og som fru Karina Adsbøl jo her selv henviser til.
Jeg mener faktisk slet ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Vores velfærdsstat bygger jo på, at man kan få hjælp, hvis man ikke kan klare sig selv.
Jeg synes faktisk, det er vigtigere, at vi, i stedet for at vi diskuterer brugerbetaling, så hellere diskuterer, hvordan vi understøtter den ældre eller det menneske, som har behov for hjælp, hvis det overhovedet er muligt, så man kan få støtte til, at man kan genvinde sine færdigheder – det vil jeg meget hellere diskutere.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Det er jeg meget glad for, for så er ministeren enig med Dansk Folkeparti.
For Dansk Folkeparti har været meget bekymret over de udmeldinger, der er kommet, også fra socialudvalgsformanden i Billund Kommune, og ikke mindst fra den radikale ordfører.
Så det er altså ikke regeringens politik, at man skal ændre lovgivningen og indføre gebyrer eller andet for de ældre?
For det vil jo være meget trist, hvis det er pengepungens størrelse, der afgør, om man kan få hjælp i dagens Danmark.
Nu er det jo, kan man sige, ikke den første historie, der har været oppe om det; der har jo også været historier oppe i medierne om, at vi selv skal pleje vores ældre, og at det simpelt hen er de pårørende og netværket, der skal ind at pleje de ældre i fremtiden.
Så hvis ministeren kunne slå helt fast, at man i regeringen – hele regeringen – ikke har nogen, kan vi sige, planer om at indføre brugerbetaling for ældre, som har brug for hjælp, både når det gælder praktisk hjælp og også personlig pleje, så ville jeg da i hvert fald være mere tryg.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Først og fremmest vil jeg gerne lige sige tak for spørgsmålet.
Derudover er det ikke lovligt at opkræve betaling.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at flere kommuner giver udtryk for, at de agter at indføre brugerbetaling for praktisk hjælp, og finder ministeren umiddelbart, at det er i overensstemmelse med principperne i servicelovens § 83?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Tak for det, formand.
Altså, jeg må sige, at når jeg hører hr. Karsten Lauritzens spørgsmål her, fristes jeg til at sige, at det dog alligevel er meget godt for hr. Karsten Lauritzen, at regeringen rent faktisk er kommet med et udspil, for så har hr. Karsten Lauritzen nogle forslag at bygge videre på.
For man er jo ikke i stand til at komme med et eneste forslag selv, som bare er nogenlunde sammenhængende i forhold til de udfordringer, vi står over for.
Det her handler jo om, at folk, der sidder til afsoning, og som er medlem af bandegrupperinger og andet, kan vi forhindre bliver prøveløsladt, hvis konflikten står på.
Og så er vi jo i en situation, hvor folk skal have en straf – ja, ja – og de får også en hård straf, men vi skal jo sandelig også sikre, at de kommer ud igen som ikke så kriminelle og forhåbentlig kan blive en velintegreret del af samfundet, efter at de har fået deres straf.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-13:
Tak for det.
Og så håber jeg, at det ikke bliver nødvendigt at stille den her slags spørgsmål igen, og at ministeren også har taget noget med herfra vedrørende processen.
Tak for det, formand.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Nu skal jeg undlade at være kæk i dag med hensyn til det med at begå fejl; jeg tager det fulde ansvar for det, der er foregået her.
Det er, som jeg tilkendegav i forbindelse med det at have besluttet kampagnen »Stemmer på kanten«, helt og alene mit ansvar, at jeg har jeg ageret ud fra den misforståelse, der opstod, og det var en fejl.
Det er jo selvsagt indlysende, at jeg som minister for området her ikke agter at gentage disse fejl.
Jeg kan dog ikke love, at jeg ikke fremover kommer til at begå fejl.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-13:
Tak for det.
Altså, jeg kan forstå, at ministeren mener, at man har handlet i overensstemmelse med lovgivningen.
Betyder det, at vi i fremtiden vil opleve lignende sager, hvor ministeren lover tilsagn før diverse ansøgningsfristers udløb?
Eller er ministeren allerede nu bekendt med, at der ligger flere sager af den her slags i ministeriet, i forbindelse med uddelingen af forskellige puljer?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Jeg vil sådan set svare ved at sige: Jeg anerkender fuldt ud, at min tilkendegivelse om støtte til »Stemmer på kanten« ikke er i tråd med ministeriets retningslinjer på puljeområdet.
Det har jeg nævnt tidligere i dag; jeg har også nævnt det før, og jeg skal gerne gøre det igen: Det er mit ansvar.
Hr. Jakob Engel-Schmidt henviser også til loven; der regner jeg med at der er tale om, at det er forvaltningsloven der bliver henvist til.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-13:
Jeg er glad for ministerens redegørelse, men jeg er nødt til spørge om noget.
Havde ministeren, i det tilfælde at Lisbeth Zornig Andersens ansøgning ikke havde levet op til de objektive kriterier, kunnet finde på at trække pengene tilbage, efter at tilsagnet var givet?
Og hvordan ville den procedure så være foregået?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Tak for muligheden for at skabe lidt mere klarhed over den her proces.
De her retningslinjer følger jo bl.a. Moderniseringsstyrelsens vejledninger på området, og ministeriets retningslinjer indebærer, at ansøgningspuljer udmeldes i god tid før ansøgningsfristen, så alle potentielle ansøgere har lige adgang til information om puljen.
Retningslinjerne indebærer også, at fordelingen af puljemidlerne beror på en faglig vurdering af de ansøgninger, som er modtaget inden for ansøgningsfristen i en given pulje.
Min tilkendegivelse om støtte til kampagnen »Stemmer på kanten« er derfor ikke i overensstemmelse med ministeriets procedure ved udmøntning af ansøgningspuljer, og det er, som jeg tidligere har nævnt, ikke nogen køn proces.
Det er mit ansvar, og det har jeg også beklaget.
Jeg vil meget gerne også her benytte muligheden for at fremhæve, at da den pågældende puljes frist udløb, blev alle ansøgninger om støtte, herunder ansøgning til »Stemmer på kanten«, vurderet ud fra de samme faglige kriterier, som gælder for puljen.
Det er baggrunden for, at jeg den 19. september 2013 traf endelig beslutning om fordeling af midler fra puljen.
Og det er min vurdering, at den her fremgangsmåde har gjort det muligt at håndtere forløbet på en rimelig måde både over for »Stemmer på kanten« og over for de øvrige ansøgere.
Jeg vil gerne takke for spørgsmålene og for muligheden for at redegøre for sagen.
Jeg tror, det er i alles interesse, at antallet af de her fejl er så lille som overhovedet muligt, og det vil jeg bestræbe mig på.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Igen vil jeg sige, at det her område er et godt eksempel på, at regeringen sådan set bevæger sig i den rigtige retning, og det vil vi godt kvittere for, for vi ved, at det har krævet en del overtalelse af bl.a. SF og Det Radikale Venstre, som jo er imod strafskærpelse og også imod at stramme op på vilkårene for prøveløsladelse.
Så det vil vi godt kvittere for, men vi synes bare, det er ærgerligt, at man overhovedet ikke kommer i mål.
For hvorfor skal det kun være under en verserende konflikt, at man kan begrænse prøveløsladelsen?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg forstår godt justitsministerens argumentation om, at så er de under tilsyn, og så kan kriminalforsorgen holde øje med dem, men jeg må bare sige, at jeg tror, det er bedre, hvis kriminalforsorgen holder øje med de pågældende bandemedlemmer i fængslet i stedet for ude i friheden.
Jeg vil godt spørge justitsministeren om, hvorfor man ikke går hele vejen.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Tak for det, formand.
Fakta er, at også indsatsen at sende afsonere hjem til afsoning i hjemlandene er løftet til et nyt niveau.
Han kan måske også fortælle, hvor mange gange tallet er blevet øget under den her regering, og han kan måske også sige lidt om, at den indsats er blevet løftet inden for rammerne af kriminalforsorgsaftalen, som Dansk Folkeparti har valgt ikke at være med i.
Derudover er der sket en meget kraftig styrkelse af udlændingekontrolgrupperne.
Det er samlet set med til at dæmme mere op for det her, end vi har set det tidligere.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Nogle gange undrer jeg mig over, hvordan justitsministeren egentlig forestiller sig, at dem, der følger de spørgsmål, der stilles i Folketinget af den her karakter, forventer at tingene foregår i regeringen.
For mig at se har regeringen fuldstændig skyklapper på i forbindelse med den meget omfattende kriminalitet, der udøves af udlændinge i Danmark
, men selvfølgelig også i høj grad skyklapper på, i forhold til at det egentlig ikke afføder den helt store konsekvens, hvis det lykkes at pågribe de pågældende, at sætte dem i fængsel og derefter udvise dem efter udstået straf, for de vender alligevel tilbage til Danmark og begår ny kriminalitet.
Mit spørgsmål til justitsministeren er egentlig: Kan justitsministeren ikke godt se, at det godt nok virker kedeligt for vores samfund, at vi, hvis vi endelig med møje og besvær har pågrebet nogle, givet dem en dom, ikke engang sendt dem hjem til afsoning – hvilket ministeren og regeringen heller ikke rigtig har fået til at fungere – så oplever en situation, hvor de pågældende alligevel vender tilbage til Danmark og begår ny kriminalitet gang på gang på gang?
Fakta er, at de her tal stiger voldsomt for dem, der overtræder indrejseforbuddet, under den regering, vi har nu.
Fakta er, at justitsministeren bør se i øjnene, at det også er et kæmpe problem for befolkningens retsbevidsthed, at mennesker, der egentlig er udvist, og som har forbrudt sig mod nogle helt grundlæggende regler i vores samfund, vender tilbage og begår ny kriminalitet, uden at der eksempelvis er en ordentlig grænsekontrol.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Der er givetvis mange årsager til, at antallet af overtrædelser af indrejseforbud, som vi taler om her, er steget.
En væsentlig årsag er helt oplagt, at de seneste års stramninger af reglerne på området har medført, at markant flere udlændinge udvises med indrejseforbud i dag, end tilfældet var for få år tilbage.
Men stigningen hænger nødvendigvis også sammen med den styrkede politiindsats på udlændingekontrolområdet sådan generelt set.
Lad mig slå fast, at vi fra regeringens side selvfølgelig finder det fuldkommen uacceptabelt, at personer, der er udvist af landet med indrejseforbud, vender tilbage med det formål at begå ny kriminalitet.
Det kan der ikke være to synspunkter om.
For regeringen er derfor også vigtigt, at der fra politiets side er stor fokus på problemstillingen, og at sanktionen for overtrædelse af indrejseforbud er mærkbar.
Begge dele er tilfældet.
Den politimæssige indsats er således blevet forstærket, herunder f.eks. med oprettelsen af særlige udlændingekontrolgrupper i en række politikredse.
Det gælder bl.a. i de politikredse, der dækker grænseområderne.
I forhold til straffen for overtrædelse af et indrejseforbud er det regeringens opfattelse, at strafniveauet med den seneste strafskærpelse fra 2011 har fundet et passende niveau.
Lad mig i den forbindelse i øvrigt tilføje, at det ved straffastsættelsen jo allerede i dag udgør en skærpende omstændighed, hvis udlændingen er udvist af landet på grund af kriminalitet og må formodes at være indrejst i strid med indrejseforbuddet for at begå ny kriminalitet.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at et stigende antal kriminelle udlændinge, der er udvist, trodser indrejseforbuddet og indrejser i Danmark igen for at begå ny kriminalitet?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Det er jeg godt klar over, og regeringen har fremlagt en ny, stor samlet plan, som byder på en række strafskærpelser der, hvor det er nødvendigt.
Mulighederne for dobbelt op-straf, om man vil, når der er tale om en konflikt i rocker-bandemiljøet, bliver udvidet; vi skærper straffene for ulovlig besiddelse af knive, vi skærper straffene for besiddelse af våben, vi skærper straffene for overtrædelse af zoneforbuddet; vi udvider den geografiske udstrækning af zoneforbuddet; vi sætter betingelse på udgang, eksempelvis sådan, at hvis man er på prøveløsladelse eller udgang, må man ikke komme i en rockerborg.
Der er også andre initiativer i den her pakke, som er med til at løfte indsatsen til det højeste og det stærkeste niveau nogen sinde, og resultatet er, at der aldrig nogen sinde har siddet så mange rocker-bandemedlemmer i fængsel som nu.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Jeg synes, ministeren burde følge med i, hvad der foregår.
Det er jo fint, at man har gode initiativer, hvor man prøver at stoppe, at der kommer våben ind til en fest, at man prøver på at mandsopdække i forbindelse med nogle enkelte engagementer.
Det er jo glimrende, det er noget af det, der skal til, men virkeligheden er bare, at den organiserede kriminalitet er rykket så meget foran myndighederne, der jo er begrænset med hensyn til ressourcer, der er begrænset med hensyn til redskaber.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det virkelig nok for ministeren, at de her rockerborge bare bliver mødt med en lidt ændret vejledning til kommunerne, eller skal der noget til, der virkelig betyder, at de her rockerborge kan fjernes?
I Dansk Folkeparti mener vi det sidste.
Når jeg særlig fokuserer på rockerborge, er det, fordi det betyder megen utryghed i lokalområderne.
Faktisk er ordet rockerborg kun nævnt en gang i det materiale, der er kommet fra ministeren om rocker- og bandepakken.
Det er i forbindelse med, at man vil udarbejde en ny vejledning til kommunerne, så de kan være på forkant med udviklingen.
Men jeg synes jo, at ministeren mangler at svare på det helt centrale her: Hvordan vil regeringen sørge for, at rockerborgene bliver ryddet, bliver fjernet, så der kommer tryghed i de her lokalområder igen?
Og hvordan vil regeringen garantere, at borgerne oplever, at der rent faktisk sker noget til fordel for dem, i stedet for som det er i dag, hvor der altså er flere og flere episoder, hvor det er rockerne og indvandrerbanderne, der styrer tingene, og ikke myndighederne?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Tak for det, formand.
Ja, det, hr. Peter Skaarup glemmer at sige, er jo, at jeg på regeringens vegne for 14 dage siden fremlagde en ny stor rocker- og bandepakke, som er med til at løfte indsatsen mod rocker- og bandemiljøet til det højeste niveau nogen sinde.
Det er langt over det niveau, som var gældende, da hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti havde en vis indflydelse på den daværende regering.
Det synes jeg bør nævnes.
Jeg synes også, det bør nævnes, at politiets indsats her i foråret har været helt fremragende.
Så vi går målrettet efter kriminaliteten; vi går målrettet efter den organiserede kriminalitet; vi går selvfølgelig målrettet efter at skabe den tryghed, der skal til, også i de områder, hvor der er rockerborge placeret.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som justitsministeren siger, at regeringen har fremlagt en rocker- og bandepakke kaldet »Fast greb om banderne«.
I pressematerialet til den her bandepakke står, at regeringen fra dag et har haft stor fokus på rocker- og bandekriminalitet.
Det, som jeg har som indtryk, og det, som vi i Dansk Folkeparti har lagt mærke til i forbindelse med den indsats, som ministeren kommer med og taler om, er, at der er megen snak fra ministeren, men forbavsende lidt konkret om, hvad man vil gøre.
Det underbygger man, synes jeg, i oplysningerne i det materiale, der er kommet ud i forbindelse med den rocker- og bandepakke.
Man siger, at i begyndelsen af 2013 var især hovedstadsområdet vidne til nogle af de værste rocker- og bandeuroligheder i flere år.
Politiet registrerede flere skudepisoder i første kvartal af 2013 end i hele 2012.
Grunden til, at vi i Dansk Folkeparti synes, at det er relevant at høre ministeren om, hvad der vil ske ud over det, er jo, at vi på det seneste har oplevet, at der er blevet etableret en rockerborg i Bagsværd.
Vi har en uafklaret situation i Vanløse.
Vi har en række andre byer i Danmark, hvor der også er rockerborge, der betyder megen utryghed i lokalområderne.
Så spørgsmålet går altså til ministeren: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at komme de boligområder, børnehaver og andre steder, der desværre har fået placeret en rockerborg tæt på sig, til undsætning ?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Tak for det, formand.
Vi har efterhånden stået her et par gange og drøftet spørgsmålet om rockere og bander og også deres tilholdssteder.
Som bekendt er mit syn på sagen ganske klar, nemlig det, at en kriminel gruppe i Danmark er en for meget, og også at en rockerborg i landet er en for meget.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at rockere og bander ikke hører hjemme dør om dør med børnefamilier, daginstitutioner, skoler og andre steder, hvor børn i øvrigt færdes.
Det er også derfor, at politiet holder et særdeles godt øje med de kriminelle miljøer og også med deres tilholdssteder.
Vi så jo f.eks. her i weekenden, at politiet mandsopdækkede en fest i rockerborgen i Bagsværd.
Gæsterne blev visiteret og kontrolleret, mens huset blev ransaget, og tre personer blev anholdt.
Politiets massive tilstedeværelse ved rockerborgen i Bagsværd er et meget godt udtryk for den indsats, som regeringen har iværksat mod rocker- og bandemiljøet.
Vi sætter konsekvent og også fast ind over for rockerne og banderne.
Vi følger dem tæt, og vi stresser dem, og vi er klar til at samle dem op, som gerne skulle ud af miljøet.
Vi har også iværksat en hel række initiativer, som spørgeren ganske udmærket er opmærksom på, netop både for at understøtte, løfte og styrke politiets indsats på området.
Pakken indeholder jo en hel række tiltag, som samlet set betyder, at indsatsen mod rocker- og bandemiljøet løftes til det højeste niveau nogen sinde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Det skal spørgeren være velkommen til.
Det er jo i virkeligheden en af de store udfordringer, når man skal fjerne graffiti, at det er enormt ressourcetungt, det kræver særlige kemikalier, det kræver højtryksspuling og alt mulig andet.
Ingen af os er interesseret i, at der skal være graffiti, men det kræver selvfølgelig også en afvejning af, hvor mange ressourcer vi vil bruge på det.
Jeg tror, der vil blive brug for færre ressourcer, når der begynder at komme nogle andre overflader, og jeg glæder mig også til at opleve mere rene stationer.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Hvis man i tv så, hvad der skete i Bagsværd ved den nye rockerborg, og hvis man så politiets massive tilstedeværelse, ville man kunne se, at det er forkert, når hr. Peter Skaarup karakteriserer det, som om initiativet er hos rockerbanderne.
Det synes jeg ikke er en ordentlig beskrivelse af den meget kraftige og fantastiske politimæssige indsats, som også blev leveret der.
Vi har en rockerlov, som virker, når forudsætningerne er til det.
Det har vi set i Næstved, lige så vel som vi har en hashklublov, der virker, når forudsætningerne for hashklubloven er til stede.
Det har vi set flere gange.
De her spørgsmål har vi diskuteret i 20 eller 25 år, også dengang, da hr. Peter Skaarup havde lidt indflydelse på dansk politik.
Dengang kunne man ikke gå længere, end hvad grundloven tillader.
Det kan vi heller ikke i dag.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Jeg synes, det er sådan en tendens til, at ministeren selv gerne vil stille spørgsmål eller tale om fortiden.
Og tallene lige nu er, at vi ser en stor tilstrømning af mennesker, der tages i ny kriminalitet, selv om de egentlig burde være udvist.
Det tal har været stigende igennem flere år.
Ministeren siger så her til Folketinget, at der engang var noget med nogen, der havde ansvaret for noget, og det fungerede ikke dengang.
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, vil jeg sige til ministeren.
Uanset om det var sådan, er det jo ligegyldigt.
Det er ministeren, det er regeringen, der har mulighed for at gøre noget ved nu og her.
Hvad vil regeringen gøre ved det?