runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-05-13:
Nu var det jo en længere remse af opgaver, som hr. Bjarne Laustsen kom med her, og det synes jeg i virkeligheden illustrerer meget godt, at problemstillingen ikke er så enkel endda.
Det ved jeg ikke om hr. Bjarne Laustsen kan give mig svar på i dag.
Det kan han næppe, fordi det faktisk er meget vanskeligt at få overblik over, hvor mange det her drejer sig om, og hvor stort omfanget af problemstillingen i det hele taget er.
Men jeg vil gerne stille mig helt beredvillig her og sige, at vi skal finde ud af, hvor stor problemstillingen er.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-13:
Jeg kan berolige ministeren med, at jeg jo ikke tager sager op, der ikke er et stort problem.
Det er det.
Det er også sådan, at man bliver ramt af det, hvis man er på arbejdsfordelingsordninger.
Der er regeringen jo kommet med en opstramning, der betyder maks. 30 ugers supplerende dagpenge.
Det bliver brandfolkene her også ramt af.
Det ved jeg fra mange, der håber, at hjulene kommer til at køre igen, og hvor firmaerne har valgt at lave en arbejdsfordelingsordning, hvor der er også deltidsbrandmænd imellem.
Jeg har fået breve fra forskellige mennesker, som er ramt af det her.
Jeg ved godt, at ministeren ikke er holdningsminister, men det drejer sig om at have en holdning til spørgsmålet om, hvorfor de her mennesker, der udøver en samfundsnyttig gerning, som samfundet gerne vil gøre brug af, som er billig osv. osv., skal straffes på den her måde, som de rent faktisk bliver.
Derfor er det jo vigtigt, at ministeren, hvis ministeren synes noget, siger til udvalget, at det skal ende med det her, og de så skal finde ud af de tekniske regler omkring det.
Men det forslag, som man tidligere selv fremkom med, da man var i opposition,
løser problemet, fordi vederlaget jo ikke skal modregnes, vel?
Inger Støjberg (V), 2009-05-13:
Nu var det jo sådan, at dengang, kan jeg så forstå, stillede Socialdemokratiet sig lidt anderledes i den sag.
Men jeg synes, det vigtige er, at vi nu får set, hvor stort problemets omfang er, og så må vi prøve at se, om vi kan finde en løsning på det.
Så vil jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke tror, at hr. Bjarne Laustsen kan opdrive et eneste folketingsmedlem, som ikke synes, at det er vigtigt, at vi får kigget på den her problemstilling.
Så synes jeg i øvrigt, at det kunne være fint, hvis hr. Bjarne Laustsen ville trække lidt på samme hammel i stedet for hele tiden at stille sig på tværs
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-13:
Vil ministeren påstå, at den kommunalreform, som regeringen selv har gennemført, betyder, at der i dag er dobbeltadministration af jobindsatsen, og hvor mange medarbejdere skal der efter ministerens opfattelse så fyres, når regeringen vil kommunalisere jobindsatsen?
Jeg må jo ikke sige, at jeg er på tværs, jeg skal bare læse spørgsmålet op.
Vil ministeren påstå, at den kommunalreform, som regeringen selv har gennemført, betyder, at der i dag er dobbeltadministration af jobindsatsen, og hvor mange medarbejdere skal der efter ministerens opfattelse så fyres, når regeringen vil kommunalisere jobindsatsen?
Inger Støjberg (V), 2009-05-13:
Det har hele tiden været regeringens hensigt at lave et enstrenget beskæftigelsessystem.
Det lå i regeringens oprindelige udspil til kommunalreformen i 2004, og derfor blev de kommunale pilotjobcentre oprettet på daværende tidspunkt.
Med omorganiseringen af jobcentrene er vi nu kommet helt i mål med et enstrenget kommunalt beskæftigelsessystem.
Jobcentre med to af hver har været nødvendige, så længe der var to myndigheder, der var ansvarlige for beskæftigelsesindsatsen i jobcentrene.
Det enstrengede kommunale beskæftigelsessystem betyder en administrativ forenkling og mindre bureaukrati i indsatsen for at hjælpe ledige tilbage i beskæftigelse.
Kommunaliseringen af jobcentrene medfører ikke fyringer i jobcentrene.
Det enstrengede beskæftigelsessystem er ikke en spareøvelse, men en organisatorisk omlægning, der skal understøtte en bedre indsats for borgerne.
Medarbejderne fra den statslige del af jobcentrene forbliver i deres nuværende jobcentre.
De får fremover kommunen som arbejdsgiver, og de allerfleste skal ikke engang flytte skrivebord.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-13:
Det lyder som noget, jeg har hørt før, men jeg synes jo ikke, at det er særlig tilfredsstillende, at ministeren på et åbent samråd siger, at der er dobbeltadministration på området.
Det er i den forbindelse, at jeg spørger: Hvem er det så, man kan undvære, hvis man lægger tingene sammen?
Altså, jeg er lodret imod den ordning, som regeringen er ved at lave.
Det er ikke bare for at være på tværs, jeg har saglige grunde til det, men jeg respekterer, at andre kan have andre synspunkter.
Men man bruger det argument, at man siger, at der i dag er dobbeltadministration, uden at man nærmere kan redegøre for, hvad det er, og hvad det vil betyde, hvis man ophæver den dobbeltadministration, og for mig betyder dobbeltadministration, at hvis man fjerner noget der, må der være nogen i overskud, og hvad skal de folk så lave?
Det er ikke en spareøvelse, siger ministeren.
Så er det jo de samme folk, der skal være der, men vil der så ikke stadig væk være for mange, eller hvad?
Inger Støjberg (V), 2009-05-13:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at det lyder som noget, han har hørt før, og det synes jeg i virkeligheden at hr. Bjarne Laustsen skulle glæde sig over, for jeg har også fået spørgsmålet fra hr. Bjarne Laustsen før, og det ville dog være noget uheldigt, hvis jeg gav forskellige svar på det samme spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen.
Der bliver kun én gang it-løsninger, og der bliver kun én økonomistyring, og derfor har der jo, må man sige, været en form for dobbeltadministration før.
De gode kræfter, som før blev brugt på noget af det, kan man jo så bruge på indsatsen over for de ledige.
Så i virkeligheden er det jo en glædens dag for hr. Bjarne Laustsen: Der bliver ikke sparet penge, der bliver dermed flere ressourcer, og de ressourcer skal selvfølgelig bruges over for de enkelte ledige, så vi kan få dem i job igen.
Jeg mener bestemt, at man har passet sit arbejde, også på jobcenteret på Bornholm.
Sagen er jo den, at med den enstrengede model bliver der frigjort ressourcer, fordi førhen var der jo dobbelt administration.
Det var der over hele landet.
Nu bliver det den enstrengede model, og derfor bliver der frigjort ressourcer.
Det er selvfølgelig ressourcer, som betyder, at den enkelte ledige får større omsorg fra de ansatte, fordi de ganske enkelt ikke skal varetage så mange opgaver, som de før skulle.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Nu vil jeg så for en sikkerheds skyld for tredje gang læse, hvad mit svar er, op.
Og nu læser jeg direkte op fra mit medbragte manuskript, så jeg er sikker på, at jeg har sagt det samme hver gang.
De budgetteringsforudsætninger, som vi fremlægger, vil selvsagt være baseret på ét forløb, som er velbegrundet og realistisk.
Derfor vil vores prognose selvfølgelig, når den kommer, give svar på, hvad vores vurdering er af de spørgsmål, som hr. Morten Bødskov rejser.
Men jeg vil godt sige, at vækstudsigterne internationalt og dermed også i Danmark jo fortsat er usikre og de er præget af kraftige modsatrettede effekter.
På den ene side trækkes væksten op af en meget lempelig pengeog finanspolitik, samtidig er energipriserne faldet, inflationen er lav osv., og på den anden side er der fortsat en negativ påvirkning fra samspillet mellem det finansielle system og realøkonomien, et vigende boligmarked samt fortsat lav tillid til økonomien.
Så der er tendenser, der peger hver sin vej, men jeg kan forsikre hr. Morten Bødskov om, at alting vil være, som alting altid har været.
Der vil blive fremlagt en prognose, som vores finanslov kommer til at være baseret på, men for al fairness’ skyld, for den økonomiske debats skyld siger vi, at da vi i modsætning til Socialdemokraterne ikke kan vurdere krisens omfang, vil det måske stille nogle andre krav til finanspolitikken.
Og det synes jeg er rigtig, rigtig godt bliver lagt frem.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Jamen det er jo meget interessant, at finansministeren nu tre gange har læst op af sit manuskript.
Der er jo noget med, at når man gentager, er det, fordi man har en dårlig sag.
Men man er jo nu i gang med at lave finansloven for det kommende år, for 2010, og man må vel have givet en besked ud i sit system om, hvilke forudsætninger der skal lægges ind i den finanslov, som folk sidder og arbejder med i det her øjeblik.
Jeg mener: den er jo langt fremme, den er jo altså færdigproduceret her til sommerferien.
Og derfor må man vel allerede nu have taget stilling til, hvilke af de tre forløb man lægger ind i den finanslov.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Der arbejdes stadig med prognosen, og den vil vi fremlægge inden for et par uger.
Så vil alle tåger være lettet, og hr. Jens Peter Vernersen vil kunne se, hvad regeringens forudsætninger er.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Jo, men det er vel rigtigt, at man netop nu her sidder og arbejder med en finanslov, og man har vel ikke folk til at arbejde sådan helt i blinde derovre i Finansministeriet.
Man har vel givet dem en besked på, at vi forudsætter forløb 1, forløb 2 eller forløb 3, for man kan vel ikke bare sige til sine medarbejdere: Nu kan I komme med et finanslovforslag - ja, I skal faktisk komme med tre, for I skal være forberedt på, at alle tre forudsætninger kan blive gældende.
Det kan da ikke være den måde, man har sat arbejdet i gang på i Finansministeriet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Vort arbejde vil bygge på ét forløb, men, i al fairness, da de fleste ikke rigtig kan overskue den internationale krise - hvor langvarig bliver den?
Er vi ved at nå bunden?
- så siger vi, at det jo kan være, at udviklingen går anderledes, end vi tror, og hvilke udfordringer stiller det så?
Og det må da være fair, at vi stiller det op.
Så må vi jo også være beredt på, at tingene kan gå værre.
Forhåbentlig går de ikke så slemt, som vi frygter, men vi kan jo ikke bygge det på håb.
Vi må jo bygge det på en prognose og så sige: Jamen der er andre muligheder.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Nu spørger jeg så for tredje gang - godt nok ikke efter mit talepapir, men efter mine noter.
Finansministeren siger, at man vælger ét forløb, men det har man så åbenbart ikke valgt endnu.
Og det er jo ikke særlig betryggende, at vi har en regering, som i en historisk økonomisk krise ikke har et fast spor at gå efter, men det om det.
Men kunne vi så få at vide, og har finansministeren som finansminister en fornemmelse af, hvordan arbejdsløsheden udvikler sig i år?
Har finansministeren en fornemmelse af, hvordan det vil gå med eksporten?
Hvordan vil det offentlige underskud udvikle sig?
Har finansministeren en fornemmelse af dét, eller skal vi alle sammen vente på, at man har taget stilling til, hvilket af de tre scenarier man arbejder efter, før vi kan få nogen som helst tegn i sol og måne på, hvad det er for nogle retningsgivende faktorer, finansministeren mener skal være dirigerende for den økonomiske udvikling?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Desværre vil ledigheden jo stige i den kommende tid, men når vi ser på de prognoser, der er offentliggjort, kan vi altså glæde os over, at Danmark fortsat vil være et af de lande, der har den laveste ledighed i EU-området.
Det er f.eks. tilfældet i EU-Kommissionens seneste prognose.
Her siger de, at Danmark ikke rammes så hårdt som mange andre lande, fordi vi har ført en lempelig finanspolitik - vi har nemlig lagt penge til side i de gode år, og det har givet os mulighed for at handle.
Det skyldes, at vi har lempet finanspolitikken kraftigt, og at det internationale konjunkturomslag har været meget dybt.
Det betyder, at vi skal tænke os godt om, før vi gennemfører flere lempelser.
Men jeg vil gerne sige, at selv om der er stor usikkerhed om den økonomiske udvikling, som gør det vanskeligt at udarbejde økonomiske prognoser nu, vil den kommende majredegørelse indeholde flere mulige scenarier.
Men forudsætningerne for den økonomiske politik i 2009 og 2010 vil være baseret på ét hovedscenarie.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Er ministeren enig i vindmølleindustriens direktør Christian Kjærs udtalelser om, »at da den nuværende regering trådte til, førte man ikke nogen ovenud positiv politik på området«, og at dette har bidraget til de vanskelige vækst- og beskæftigelsesvilkår for vindmølleindustrien?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til telegram fra Ritzau 28. april 2009 »Regeringen for langsomme i optrækket«.
Det er spørgsmål nr. 3, og det spørgsmål, jeg stiller, er: Er ministeren enig i vindmølleindustriens direktør Christian Kjærs udtalelser om, »at da den nuværende regering trådte til, førte man ikke nogen ovenud positiv politik på området«, og at dette har bidraget til de vanskelige vækst- og beskæftigelsesvilkår for vindmølleindustrien?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Energiaftalen fra februar 2008 har sikret, at der er rigtig gode vilkår for udbygningen af vindkraft i Danmark.
Alle partier undtagen Enhedslisten står bag energiaftalen.
Med aftalen er afregningspriserne for vindkraft hævet betragteligt.
Hertil kommer for det første, at der er indgået en aftale med kommunerne om at finde pladser til mange flere landvindmøller.
For det andet indeholder aftalen en havmøllepark ved Anholt, som netop er blevet sendt i udbud.
For det tredje arbejder regeringen på hurtigt at finde testpladser, som kan imødekomme industriens behov.
Det betyder, at der bliver stillet vindmøller op i Danmark, ikke mindst til havs, hvor Danmark er nr. 2 i verden, og det er ganske godt gået af et lille land som Danmark.
Derudover er Danmark jo også hjemsted for to af de største vindmølleproducenter, Vestas og Siemens Wind Power, der tilsammen sidder på ca. en tredjedel af markedet, og det er faktisk også imponerende for et land af vores størrelse.
Vindmøllevirksomheder er udprægede eksportvirksomheder, hvis vigtigste markeder i fremtiden ligger i Kina og i USA, som qua landenes størrelse vil have en langt større vindmølleudbygning i de kommende år end Danmark.
Derfor er det naturligt, at vindmøllebranchen tilpasser produktionen ved at flytte den derhen, hvor efterspørgslen er størst, og hvor produktionen er billigst.
Det hænger kun i begrænset omfang sammen med efterspørgslen efter vindmøller i Danmark, som jeg gerne vil medgive har været begrænset i en periode før energiaftalen.
Regeringen vil dog ikke tage ansvaret for fyringerne i vindmølleindustrien, idet tilpasningen af produktionen kun i begrænset omfang hænger sammen med den hjemlige efterspørgsel, og det bekræftes også af Christian Kjær i artiklen.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Hvis vi tager udgangspunkt i regeringens politik, da regeringen tiltrådte, så bliver det vel allermest præcist beskrevet af den daværende økonomi- og erhvervsminister, hr. Bendt Bendtsen.
Han siger om de tre aflyste havvindmølleparker: Vi er dybt bekymrede over de samfundsmæssige omkostninger og vores konkurrenceevne, hvis vi fortsætter udbygningen af den vedvarende energi.
Citat Børsen, den 23. januar, 2002.
Det er jo her, vi har forklaringen på, at Danmark på vindmøllesiden – i hvert fald i Danmark – gik i sort efter det øjeblik.
Det er her, vi har forklaringen på, at der ikke blev investeret i vindmøller, hvilket nu kritiseres, som det fremgår af spørgsmålet, og hvilket jo også har været kritiseret i forbindelse med Vestas' generalforsamling.
Klart og præcist siger man, at med baggrund i den politik, regeringen har ført fra 2002, og indtil det lykkedes at få en aftale, som Socialdemokraterne også er med i, så kunne vi have gjort det bedre, så kunne vi have haft en anden situation.
Jeg skal ikke gentage de spørgsmål, jeg tidligere har stillet i forbindelse med Vestas' generalforsamling, men på den sagde de jo også ganske præcist, at hvis det var sådan, at vi ikke havde haft en regering, der var så bagstræberisk på det her område, så ville meget have set anderledes ud.
Jeg er helt bekendt med, at vi har et stort eksportmarked, men vi har på grund af regeringens politik ikke haft noget marked i Danmark.
Jeg har tidligere nævnt, hvad jeg fik oplyst i Tyskland i 2002 og 2003, hvor de, da jeg var dernede med Energiudvalget, sagde: Hvorfor skulle vi købe vindmøller i Danmark, når I ikke engang selv vil gøre brug af dem med den beslutning, som regeringen har taget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Vindmølleindustrien er i gang med en tilpasning til de ændrede konjunkturer ligesom alle andre industrier.
Dertil kommer, at vindmølleindustrien på længere sigt vil opleve en stærkt stigende efterspørgsel i udlandet, hvorfor det jo er naturligt at tilpasse produktionen hertil.
Gennem energiaftalen bidrager regeringen til, at der p.t. vil være en efterspørgsel efter vindmøller i Danmark.
Det er derfor min opfattelse, at der fremadrettet vil være gode vækst- og beskæftigelsesvilkår i vindmøllebranchen i Danmark.
De arbejdere, som er blevet ramt af fyringerne i vindmølleindustrien, vil naturligvis også blive hjulpet i vores beskæftigelsessystem.
Generelt er de ansatte inden for vindmøllebranchen relativt veluddannede, og det er min forventning, at de relativt hurtigt vil kunne finde arbejde igen, efterhånden som regeringens vækstinitiativer begynder at virke og der sker en bedring af konjunkturerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Det bliver meget interessant at se, i hvilket omfang det vil lykkes i forhold til de mange fyrede medarbejdere på Lolland.
Det bliver meget interessant at se, hvordan det vil lykkes i forhold til de mange fyrede medarbejdere på Vestas i Lem ved Ringkøbing, også fordi man jo ikke mindst deroppe har oplevet opsigelser og nedlæggelser af virksomheder i meget, meget stort omfang.
På slagteriet i det område er der vel opsagt omkring 700 medarbejdere – 430 nu og tidligere omkring 300.
På Birn har man opsagt halvdelen af medarbejderne i støberiet – altså alvorlige forhold.
Det kunne have været anderledes, hvis det var sådan, at man havde satset mere på vindmøller, og hvis det var sådan, at man ikke havde skåret produktionen væk, som man nu gør derude på Vestas.
Det er jo virkeligheden.
Hvad er det, Christian Kjær, direktøren for den europæiske vindkraftorganisation, siger?
Han siger: Den nuværende regering har ikke ført nogen ovenud positiv politik på området.
Vi mangler stadig at se regeringens planer omsat til vindkraft.
Citat slut.
Det siger han jo også, fordi det faktisk går meget, meget langsomt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Jeg tror, at f.eks Vestas også har sagt, at grunden til, at de flytter produktionen, er, at efterspørgslen er i Amerika.
Og jeg tror, at uanset hvordan vindmøllemarkedet havde været her, ville vi jo ikke kunne opveje tyskernes, amerikanernes, australiernes, kinesernes – alle andres – køb af vindmøller.
Derfor mener jeg, at det er en falsk problemstilling, som hr. Jens Peter Vernersen rejser her.
Det er naturligvis beklageligt, at arbejderne på Vestas mister deres arbejde, også i Nakskov.
Det skal jeg være den første til at erkende.
F.eks. så jeg, at de talte om, at transportomkostningerne fra Danmark var meget høje, og at de derfor lagde produktionen andre steder.
Så jeg tror ikke, vi gør os selv nogen stor tjeneste ved at forplumre den her debat.
Vi bliver ramt af de lave internationale konjunkturer som alle andre, og det er så vores opgave i Danmark at sikre, at vi igen får vækst og fremgang, og så hjælpe de mennesker til igen at finde arbejde.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Men det interessante spørgsmål er jo: Hvad er det, regeringen ikke ved?
Hvordan vil ledigheden udvikle sig?
Hvordan vil det offentlige forbrug udvikle sig?
Hvordan vil det private forbrug udvikle sig?
Hvordan vil de offentlige investeringer udvikle sig?
Hvordan går det med eksporten, med importen?
Hvordan vil bruttonationalproduktet udvikle sig?
Og hvordan vil overskuddet eller underskuddet på statens budgetter udvikle sig?
Kan man svare på det?
Det er jo det, der er helt afgørende, så vi ved, hvad det er for et grundlag, regeringen udarbejder sin finanslov på.
Og det er det, der er bekymrende for os.
Man giver nu tre scenarier, og man har ikke en klar strategi for, hvordan man vil håndtere udviklingen i både international og dansk økonomi.
Hvilket ansvar vil ministeren påtage sig »for ikke at have set de momenter«, der førte til den aktuelle nedtur i økonomien?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens udtalelser herom i Berlingske Business, onsdag den 6. maj 2009.
Nu er det jo ikke hver dag, man hører den her regering erkende, at man faktisk har et ansvar for ...
Spørgsmålet lyder: Hvilket ansvar vil ministeren påtage sig for ikke at have set de momenter, der førte til den aktuelle nedtur i økonomien?
Og afsættet er taget i artiklen i Berlingske Tidende, hvor regeringen jo siger, at man vil påtage sig et ansvar for ikke at have set de her momenter, som førte til nedtur i økonomien.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Der er jo opnået meget betydelige resultater, siden regeringen trådte til i november 2001.
Ledigheden blev bragt ned til et rekordlavt niveau med alle de store sociale fordele, det indebærer, herunder stærkt forøget beskæftigelse for grupper, bl.a. indvandrere, som ellers har haft det svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Den aktive arbejdsmarkedspolitik har understøttet denne udvikling.
Produktion og velstand er vokset betydeligt til gavn for familiernes trivsel.
Ved siden af opretholdelsen af skattestoppet har det kunnet give store skattenedsættelser, som øger tilskyndelsen til og gevinsten ved at arbejde.
Samtidig har der jo så været råd til at finansiere en betydelig forøgelse af de offentlige velfærdsydelser.
Den samfundsøkonomiske balance har været i orden.
Der har været store overskud på de offentlige finanser, overskud på betalingsbalancen og rimelig lav inflation.
Så kom finanskrisen i 2008.
Væksten i dansk økonomi var allerede taget af som følge af den høje kapacitetsudnyttelse i virksomhederne og mangel på arbejdskraft.
Finanskrisens styrke og omfang er kommet bag på næsten alle iagttagere af den økonomiske udvikling, både herhjemme og internationalt.
Og det er for meget forlangt, at den danske regering skulle være udstyret med specielle profetiske evner, så jeg indrømmer, at finanskrisens styrke er kommet bag på os, men hvordan jeg skulle pådrage mig et ansvar i den forbindelse, har jeg svært ved at indse.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Nu var det ikke at pådrage sig et ansvar, det var at påtage sig et ansvar, for det er jo helt rimeligt at sige, at den meget voldsomme udvikling, der har været i finanskrisen, har overrasket alle.
Men allerede i efteråret kunne vi jo se, at væksten var voldsomt aftagende, vi kunne jo se, at prognoserne selv fra Finansministeriet pegede på, at ledigheden ville blive fordoblet allerede i år.
Og i efteråret sad vi jo og forhandlede finanslov, og der foreslår regeringen, altså den daværende beskæftigelsesminister og nuværende finansminister, at dagpengeperioden skulle halveres.
Nu kan man se, hvor galt det er gået, og hvor meget arbejdsløsheden er steget.
Og hvis nogen skulle påtage sig et ansvar i den nuværende situation, vil jeg spørge, om jeg kunne få den nuværende finansminister og tidligere beskæftigelsesminister til at sige: At halvere dagpengene mener vi ikke er rigtigt, det var et forkert forslag, fordi udviklingen har vist sig at accelerere i et tempo, man aldrig tidligere har set, og vi mener ikke længere, at dagpengene skal forringes, dagpengeperioden skal ikke halveres.