runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Tak for det.
Der er jo ikke nogen grund til at lægge skjul på, at en del af baggrunden for, at der er blevet indkaldt til den her forespørgselsdebat, er angrebet på Lars Hedegaard, og selv om man jo ikke på nuværende tidspunkt – jeg gør i hvert fald ikke – kender baggrunden for angrebet, kan man jo gøre sig sine overvejelser om motivet til det.
Under alle omstændigheder kan vi i hvert fald konstatere, at der inden for de seneste år er sket en række overfald på personer, der har benyttet sig af deres ytringsfrihed, og jeg mener godt, at man kan tillade sig at konstatere, at ytringsfriheden er under pres.
Jeg mener faktisk, at det ville være lidt underligt, hvis nogen kunne finde på at påstå det modsatte.
Man kunne f.eks. nævne den såkaldte racismeparagraf, og man kunne også nævne indvandring fra lande, hvor der ikke er den store forståelse for grundlæggende frihedsrettigheder, som årsager til de udfordringer, vi står over for.
I Dansk Folkeparti mener vi, at terrorloven bør skærpes, ligesom vi mener, at det skal blive nemmere at udvise udenlandske statsborgere, der begår kriminalitet.
Vi vil gerne arbejde hen imod, at man giver statsborgerskab på prøve, og i Dansk Folkeparti vil vi meget gerne opfordre regeringen til, at der gives økonomisk støtte til personer, som ikke er i stand til at varetage et arbejde som følge af at have benyttet sig af deres ytringsfrihed.
Vi vil desuden forsøge at få med i næste års finanslov, at der ydes økonomisk støtte til foreninger, som kæmper for ytringsfriheden.
Der er behov for, at vi ikke kun bruger ord.
Nu handler ytringsfrihed selvfølgelig om ord, ord er vigtige, men en gang imellem er det også vigtigt, at man, efter man har benyttet sig af sin ytringsfrihed og brugt en masse ord, går fra ord til handling, og vi håber, at regeringen vil gøre mere end det, som regeringen har lagt op til i deres eget forslag til vedtagelse, hvor der jo ikke er nogen initiativer, hvor der ikke er noget, der sådan rækker fremad.
Jeg mener, at det mest håndfaste er, at man opfordrer regeringen til at fastholde fokus på sin nuværende indsats, og jeg synes godt, at man kan tillade sig at konstatere, at indsatsen altså ikke er tilstrækkelig.
Så vi mener i Dansk Folkeparti, at der er behov for konkrete initiativer, som kan sikre en styrkelse af ytringsfriheden, og det er derfor, at vi er med til det forslag til vedtagelse, som er fremsat i dag af bl.a. os selv, men også af Venstre, Konservative og Liberal Alliance.
Selv om vi gerne gik videre fra Dansk Folkepartis side, vil jeg kvittere for, at de førnævnte partier ønsker at pålægge regeringen at arbejde for initiativer, som kan sikre en yderligere styrkelse af ytringsfriheden.
Vi håber, at det forslag til vedtagelse kan få opbakning i Folketinget, for det vil være et rigtig godt signal at sende, at Folketinget ønsker, at man skal tage initiativer, som styrker ytringsfriheden i Danmark.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-05:
Tusind tak.
Heldigvis står jeg her på talerstolen i dag med en god mavefornemmelse, for jeg tror faktisk, at vi alle i denne sal er enige om, at ytringsfriheden er og bliver et bærende element i ethvert demokrati.
Den lever kun, hvis vi som dansk samfund bliver ved med at dyrke den.
Derfor tak til forespørgerne, og tak, fordi vi, når der har været anslag imod ytringsfriheden, så kategorisk fælles har taget afstand fra handlingerne.
Takken skal sådan set ikke bare gå til politikerne her i Folketinget, men også til de debattører, som ellers agerer i det offentlige rum, og frem for alt til den danske befolkning.
For når forespørgerne spørger til ytringsfrihedens tilstand, vil jeg sige, at den jo kun bunder i, om den er rodfæstet i den danske befolkning og i vores kultur.
Men vi skal hele tiden udvikle vores demokrati og herunder også vores ytringsfrihed.
Jeg tror personligt, det er vigtigt, vi forsøger at inddrage alle grupper i samfundet i vores demokrati, så de forstår, gør brug af og respekterer vores frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden.
I et demokrati må der også være plads til dem, som ikke nødvendigvis støtter demokrati og ytringsfrihed.
At udelukke folk på baggrund af deres holdninger vil jo være udemokratisk i sig selv, men de må respektere, at det bredeste flertal af dem alle står fast på, at det er spillereglerne her i landet.
Krænker de andres frihedsrettigheder og ve og vel, må vi naturligvis skride ind med de midler, som står i vores magt.
Jeg synes dog, vi alle skal gøre, hvad vi kan for at undgå antidemokratiske tendenser.
Jeg tror, vi kan gøre mere, end vi gør i dag, både når det kommer til f.eks. at inddrage unge mere i demokratiet, og når det kommer til at inddrage folk, der måske er en smule socialt udsatte.
Afslutningsvis kan jeg meddele, at jeg på vegne af Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten vil fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at ytringsfriheden som en fundamental frihedsrettighed er en nødvendig og selvfølgelig forudsætning for ethvert demokrati.
Folketinget tager på det kraftigste afstand fra ethvert tilfælde, hvor enkeltpersoner eller grupper gennem vold eller på andre måder forsøger at lægge pres på ytringsfriheden.
Folketinget understreger, at ytringsfriheden skal beskyttes ved at fastholde og styrke det fælles demokratiske værdigrundlag, som vores samfund bygger på, samtidig med at der sættes effektivt ind over for dem, der bekæmper vores grundlæggende værdier som demokrati, ytringsfrihed og ligeværd.
Folketinget noterer sig med tilfredshed, at regeringen har styrket indsatsen mod ekstremisme og antidemokratiske grupperinger for derved bl.a. at styrke det danske samfunds sammenhold om ytringsfriheden som et bærende fundament for vores demokrati.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-05:
Jeg respekterer, at det for den radikale retsordfører er et kompliceret spørgsmål, om antidemokrater skal have dansk statsborgerskab.
Jeg vil sige, at det mener vi ikke i Liberal Alliance, og hvad Det Radikale Venstre mener, tror jeg også ville svæve i tågerne, hvis vi havde spurgt en integrationsordfører, men nok om det.
Ser hr. Jeppe Mikkelsen et perspektiv i, at man kunne gå ind og se på en afskaffelse af blasfemiparagraffen og en opblødning af racismeparagraffen?
Altså, der findes nogle ret bemærkelsesværdige byretsdomme, hvor der var nogle, der prøvede at sige eller skrive det samme, som Lars Hedegaard havde sagt, og så var der en, der fik en bøde, fordi han var etnisk dansk.
Og der var en, som blev frikendt for at sige stort set det samme, fordi hun var af iransk herkomst.
Det er dog bemærkelsesværdigt, og hvad er det dog også for en lovgivning, der er, hvor man får bøder for at sige noget, som nogle ikke kan lide?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-05:
Vi bakker op om de beslutninger, som er truffet, og som Folketinget bredt har stemt for.
Jeg er ikke så opdateret på de forskellige debatter om lige præcis det her spørgsmål, og det beklager jeg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-05:
Jeg vil såmænd bare spørge ordføreren, om han mener, det er en god idé, at man tildeler statsborgerskab til herboende udlændinge, som modarbejder demokratiet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-05:
Det ville trække nogle overskrifter, tror jeg.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi kan gøre mere for at integrere bedre og sørge for, at folk føler sig hjemme i vores demokrati, så de også benytter sig af deres demokratiske rettigheder og deres ytringsfrihed og øvrige frihedsrettigheder, og at de sådan set også i højere grad respekterer det i forhold til andre.
Men jeg anerkender altså ikke, at det kun kommer fra muslimske ekstremistiske miljøer.
Jeg synes sådan set også, man har set eksempler på, i hvert fald i Norden, at der har været anslag på ytringsfriheden fra øvrige ekstreme miljøer.
Jeg tror sådan set, at vi skal lade være med at have et ensidigt fokus på den ene eller den anden retning, men generelt set tage afstand fra ekstremisme her i det danske Folketing.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Jo, jo, men jeg tillader mig faktisk at konkludere, at mange af de angreb, vi har set på ytringsfriheden, er kommet fra muslimske miljøer i Danmark.
Nu er man så ved at gentage tidligere tiders fejltagelser med den udlændingepolitik, som den nuværende regering, hvor Det Radikale Venstre jo sidder, fører.
Når man kan se, at tidligere tiders indvandring har givet nogle problemer i forhold til frihedsrettigheder og frihedsværdier i Danmark, giver det så ikke anledning til, at man kigger på, hvilken indflydelse den indvandring har på befolkningssammensætningen i Danmark?
For som hr. Jeppe Mikkelsen jo så rigtigt sagde, er forudsætningen for opbakningen til ytringsfriheden, at den er rodfæstet i befolkningen.
Så må man jo også kigge på, hvordan befolkningssammensætningen bliver, når man har den udlændingepolitik, som man har.
Jeg forventer ikke, at jeg omvender hr. Jeppe Mikkelsen her i dag, men jeg synes dog, at når nu man fra Det Radikale Venstres side lægger så stor vægt på ytringsfrihed, må man også tænke det ind i forhold til andre dele af sin politik.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-05:
Jeg ved ikke, om der sådan nødvendigvis er evidens for, at vi udelukkende importerer folk fra kulturer, som ikke ønsker ytringsfrihed.
Det er meget muligt, at de kommer fra de stater, men man skal også huske på, at mange af de udlændinge, der kommer hertil, især dem, der kommer som flygtninge, jo kommer, fordi de faktisk har været på flugt fra folk, som har forsøgt at forfølge dem, ofte fordi de har brugt deres ytringsfrihed på en måde, som diktaturet så ikke har kunnet lide.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-05:
Tak for det.
Hr. Jeppe Mikkelsen sagde nogenlunde ordret, og det synes jeg lød meget klogt, at ytringsfriheden kun eksisterer, fordi den er rodfæstet i befolkningen.
Det syntes jeg var klogt sagt.
Hvordan forholder hr. Jeppe Mikkelsen sig så til, at den førte udlændingepolitik importerer mennesker fra kulturer, som ikke ønsker ytringsfrihed?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-04-05:
Det er på vegne af Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten.
Simon Kollerup (S), 2013-04-05:
Jeg vil ikke spørge om det samme.
Så ville jeg været gået lidt videre i spørgsmålene.
Men jeg synes bare, at konceptet i frikommuneforsøgene jo netop er, at der er noget godt hist og her, som man håber falder ud med en rigtig god evaluering, for det vil man gerne gøre til lovgivning på et tidspunkt, og så er der noget, hvor man sidder og håber lidt på, at det nok viser sig, at det er lige så dårligt, som man selv tror det er.
Det er jo fair nok at have det sådan.
Sådan har jeg det, og sådan har ordføreren det også, kan jeg høre.
Men jeg synes bare, at konceptet jo må være, at vi prøver de ting af, som kommunerne derude har sagt at de gerne vil prøve.
Jeg mener: Det her er jo hegnet ind, det er jo forsøg.
Og der er det, at jeg ikke helt kan forstå, at man godt kan være med i konceptet omkring frikommuneforsøgenes lidt tidligere forsøgsrunder, men nu kan man så ikke, fordi der er noget, der er principielt forkert.
Det kunne jo godt være, at ens principielle holdning kunne udfordres, og måske kunne man blive klogere.
Jeg nævner det bare.
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-05:
Tak for spørgsmålet, for det rammer ned i to af de forsøg, som vi har drøftet allermest, med hensyn til det første, fordi det at have en bolig jo er et fundament for vores liv og for vores handlekraft.
Hvis det rykkes, er det klart, at man kan skabe en usikkerhed i et menneskes liv.
Det, der er baggrunden for, at vi har taget det med, er for det første, at det er hegnet ordentligt ind, i respekt for, at man som borger, hvis man har en bolig, selvfølgelig skal mødes på en fornuftig måde og ikke skal tvinges ud af den fra den ene dag til den anden, men jo for det andet også med et blik for, at en bolig også skal passe til beboeren.
Og hvis man er i en situation, hvor der måske sidder en enkemand i en bolig, som passede rigtig godt til den afdøde hustru, men som måske i virkeligheden har nogle faciliteter, som man ikke har brug for, og der er en venteliste af mennesker, som har brug for de særlige faciliteter, så er det en fornuftig ting for kommunen at sige: Vi kan tilbyde dig en anden bolig; vi kan hjælpe dig med at komme derover og få betalt indskuddet – eller hvad det nu kan være – den bolig vil passe bedre til de behov, du har.
Derfor handler det jo om balancen mellem den enkeltes behov, som sidder i boligen, og andres behov, som kan have brug for at komme dertil.
Når det kommer til den personlige brugerstyrede assistance ...
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-05:
Som vores ordfører sagde i sin tale, var der selvfølgelig også nogle ting, vi ville spørge ind til i udvalgsbehandlingen, men når ministeren nu er på talerstolen, kunne jeg godt tænke mig at spørge ind i forhold til botilbud og det, at vi har fået de høringssvar, der siger, at man nu vil til at tvangsflytte borgere fra deres botilbud.
Kan ministeren beskrive det og forklare lidt nærmere, hvad der ligger til grund for, at man har taget det her med i et frikommuneforsøg?
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til forsøget med BPA-ordningen, for nu er det jo sådan, at der er blevet nedsat en arbejdsgruppe ovre i ministeriet, som sidder og arbejder med det her.
Hvad ligger der til grund for, at man har taget det med i frikommuneforsøget?
Mike Legarth (KF), 2013-04-05:
Det er meget sjældent, at Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten deler synspunkt, men det her var altså en af de meget få gange, og det kan jeg så glæde mig over.
For det første er det forkert at antage, som hr. Simon Kollerup gjorde, at mine forbehold ikke var så store endda.
Jo, det er de på de her to punkter.
De er kæmpestore, meget markante.
De er så markante, at vi ikke kan støtte lovforslaget, hvis det ikke bliver lavet om, for at tale lige ud af posen.
Det er mig, der ikke kan forstå den socialdemokratiske ordfører, og det er mig, der ikke kan forstå ministeren, hvis ministeren ikke tager det her alvorligt.
Altså, jeg synes, det er en god idé, at man udvikler, og at man nytænker, og at man ændrer, tester og prøver af.
Men man skal jo ikke vinde for enhver pris.
Det håber jeg da også at vi herinde som almindelige anstændige og ordentlige mennesker mener.
Vi skal vinde på tyngden af argumenter og fornuft og gode ideer.
Vi skal da ikke gøre noget, der er hul i hovedet.
Vi skal da ikke vinde ved at snyde og bedrage og gøre noget, der er helt åbenlyst forkert.
Det vil det altså være, selv om det godt nok er en lille gruppe mennesker, det handler om.
For hvis man er ældre medicinsk patient, hvis man er ramt af stress, angst eller depressionslignende sygdom, så vil en kommunal medarbejder af egen drift kunne hente patientoplysninger hos lægen.
Jeg må bare sige, at det kommer vi aldrig til at støtte – aldrig.
Simon Kollerup (S), 2013-04-05:
Jamen det er jo sjovt, at det nu lige pludselig bliver fremlagt, som om forbeholdene egentlig slet ikke er så store alligevel.
Og så kan man jo undre sig over, at det skulle være nok til, at De Konservative vil have det pillet ud og ikke vil støtte det.
Så lad os holde os til integrated care, altså det med, at man må videregive nogle oplysninger om nogle personer.
Altså, som jeg har forstået det, har det til formål, at man skal være med til at udvikle nogle nye løsninger for de her folk, som blev omtalt, altså ældre medicinske patienter og folk, der lider af f.eks. stress, med henblik på at lave nogle nye metoder for dem.
Og det, der har betrygget mig, er, at man gør det på en måde, hvor den her udveksling af data foregår strengt isoleret, sådan at det kun er det her, det må handle om, og det her, det må bruges til.
Det synes jeg da skulle være nok.
Det kan vi selvfølgelig diskutere længe, men hvorfor synes ordføreren ikke det?
Mike Legarth (KF), 2013-04-05:
Jamen jeg er ikke tryg ved, at tingene er, som de skal være, heller ikke i den her forsøgsordning.
Jeg synes, det er helt fint at teste alt muligt, og jeg er lodret uenig i den fremlæggelse, jeg har set fra hr. Finn Sørensen og Enhedslisten, for der synes jeg, det handler lidt mere om at prøve at vise, at man viser alle mulige hensyn over for nogen, og der synes jeg altså, at der går lidt for meget fagforeningspolitik og andre ting i det – undskyld jeg siger det.
Den dagsorden deler jeg overhovedet ikke, de bekymringer har jeg slet ikke, for jeg synes ikke, det handler om personlig gevinst, personlige rettigheder, krænkelse og frihedsgrad.
Det er jo ikke det, det handler om i den sammenhæng.
Så jeg er på ingen måde enig i Enhedslistens fremlæggelse.
Men jeg synes overhovedet ikke, at de to forbehold, jeg har fremlagt, burde vække forundring.
Hvad tænker man på?
Så den skal vi have pillet ud.
Hvad angår det andet vedrørende tilkøbsydelser, har jeg sagt, at vi stemmer imod, og det gjorde vi også dengang.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-05:
Altså, nu skal jeg ikke begrunde mine synspunkter yderligere, men jeg vil bare konstatere, at ordførerens principielle tilgang til det her jo er den samme som den, Enhedslisten har.
Det er nogle forskellige ting, vi lægger vægt på, men ordføreren går jo sådan set til sagen på samme måde og siger: Jamen, der er i det her tilfælde to forslag, som er så indgribende og forkerte, at det kan man ikke støtte.
På det ene punkt kan jeg i hvert fald sagtens følge ordføreren, for det var jo egentlig samme tilgang, som jeg havde, nemlig at det er da en meget alvorlig ting uden borgerens samtykke at udlevere sundhedsoplysninger.
Det handler jo sådan set om borgerens ret til at have styr på sine egne oplysninger, om man så må sige.
Så det synes jeg er fuldstændig legitimt.
Det var bare det, jeg vil sige.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-05:
Ja, det må ministeren så svare på i næste omgang.
Men jeg vil godt lige følge op på det, for det er jo sådan, at når man er visiteret efter den her § 108, så er det, fordi man ikke kan få dækket sine behov på anden vis, det er derfor, man bliver visiteret på den her måde.
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-05:
Bare to sætninger mere i forhold til det spørgsmål, for det, der er omdrejningspunktet, er jo lige præcis borgerens behov, og på hvilken måde det behov kan tilgodeses.
Det er det, der er kommunens opgave.
Det her skaber nogle nye muligheder, men det ændrer jo ikke på pligten til at sørge for, at borgeren kan se sit behov imødekommet.
Det er jo noget af det, der, hvad skal man sige, er fundamentet for det, og det tror jeg i forhold til hele vores sociallovgivning ikke at der er noget ønske om at ændre på, heller ikke fra kommunal side.
For så vidt angår den personlige borgerstyrede assistance, er det jo fuldstændig rigtigt, at der er sat et stykke arbejde i gang.
Her har der været kommuner, som meget gerne ville, om man så må sige, løbe foran, og så syntes vi, at de skulle have muligheden for at gøre det, for på godt og ondt vil det jo også give nogle erfaringer i forbindelse med det arbejde, som sker i forhold til den personlige borgerstyrede assistance i det hele taget.
For de allerfleste af os er arbejdet en del af vores liv og en del af vores identitet, og det at kunne forsørge sig selv giver en grundlæggende frihed, frem for at andre skal tage sig af en.
Så min holdning er, at forsøget har et godt formål.
Og det, forsøget skal gøre, er at gøre det mindre generende for borgeren, at vi har organiseret os i henholdsvis kommune og region med forskellige opgaver.
Vi kommer også til at drøfte det mere generelt, ikke så meget i forbindelse med udveksling af data, men vi kommer til at drøfte det mere generelt, fordi evalueringen af kommunalreformen jo bl.a. viser, at nogle af de steder, hvor borgerne oplever at ting ikke fungerer, er lige præcis dér, hvor vi har organiseret os sådan, at regionerne varetager en opgave og kommunerne en anden, men at de to opgaver er afhængige af hinanden, hvis borgeren skal opleve at få den bedste hjælp til at blive rask og komme tilbage i sit eget liv, om jeg så må sige.
Jeg uddyber naturligvis meget gerne i udvalgsbehandlingen, og det synes jeg er en rigtig god idé, for det kan jo ikke være sådan, at der skal opstå misforståelser på baggrund af de her forskellige forsøg.
Det, som jeg gerne vil sige afslutningsvis, er, at man skal være klar over, at det her ikke bare er en leg.
Det er derfor, det er godt, at vi har den her, synes jeg, ordentlige diskussion om det, og det er derfor, det er godt, at udvalgsbehandlingen er der.
For så kan vi også diskutere, hvad der er de legitime grænser for også den her type af forsøg.
Men som sagt vil jeg meget gerne kvittere over for de mange partier, som har taget godt imod det.
For det ligner jo de tidligere frikommuneforsøg, som vi har vedtaget, og dermed er det også en opfølgning på det, som jeg oplever som et meget stærkt ejerskab fra den daværende regerings side.
Mike Legarth (KF), 2013-04-05:
Jeg er jo fuldstændig enig i intentionen, som ministeren har: Vi skal give den bedst tænkelige hjælp til dem, der har behov for det inden for det her segment.
Men forslaget handler jo om – når man går ned i dybden og kigger mellem linjerne – at formålet med den her forsøgsordning er at prøve at få nogle af dem ud på arbejdsmarkedet, som i dag enten er på sygedagpenge, er ældre medicinske patienter eller folk, der lider af stress, angst eller depressionslignende tilstande.
Og så er det altså, at hvis man har den definition, så kan en kommunal medarbejder af egen drift indhente oplysninger fra lægen om patienten uden den her persons samtykke.
Det er da et kæmpestort brud på den personlige rettighed, man har, og det er da en krænkelse og en udvanding af det fortrolighedsforhold, der er mellem patienten og lægen.
Og derfor er det, jeg inderligt appellerer til ministeren om at pille det ud af det lovforslag.
For kan man det, så kan vi også støtte det, men ellers kan vi altså ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-05:
Jamen hvis jeg kunne genkende forsøget i hr. Mike Legarths fremstilling af det, så tror jeg, jeg ville være mere bekymret, end jeg er, fordi forsøget er omhyggeligt hegnet ind.
Det handler jo ikke om, at en eller anden vilkårlig sagsbehandler kan trykke på en knap, og så vælter det ud med personoplysninger om en tilfældig borger.
Det her handler om, at vi har organiseret os på en måde mellem regioner og kommuner, som vil gøre det vanskeligt at sikre, at mennesker, som har brug for at få en sammenhængende behandling, kan få det.
Og jeg synes, at det her er hegnet godt og ordentligt ind i forhold til personoplysninger, hvem der må have adgang til dem, hvem der må bruge dem, og at formålet er meget klart beskrevet, nemlig, at fordi vi har organiseret os med kommuner og regioner med forskellige opgaver, så bliver vi nødt til at finde på måder, hvor vi så at sige kan kompensere borgeren for det.
For jeg synes, at vi skylder borgere, som har svære sygdomme, at de får sammenhængende behandlingsforløb, uanset om vi har lavet nogle administrative skotter her eller der, og om medarbejdere har et regionalt eller et kommunalt ansættelsesbevis.
Mike Legarth (KF), 2013-04-05:
Den var rigtig god, og jeg betragter det som sådan en, hvad skal jeg sige, halv tilkendegivelse af, at man er opmærksom på den problemstilling, jeg fremførte, nemlig høringssvaret om, at man fjerner samtykkekravet fra en kommunal sagsbehandler i forhold til patientjournaler hos lægen.
Er ministeren ikke enig i, at det ville være en krænkelse – selv om det kun er en prøveordning – af dem, der bliver udsat for det?
Altså at en kommunal medarbejder kan hente fortrolige patientoplysninger hos en læge, uden at patienten personligt er blevet orienteret om det.
Er det ikke uheldigt?