runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg synes jo, at det er en lidt spændende tilgang til diskussionen, hr. Orla Hav har, nemlig at det sådan er lidt upassende at rejse den slags spørgsmål i Folketingssalen, og det er vist oven i købet også upassende, at hr. Morten Messerschmidt forsøger at få stemmer ved næste valg.
Det er dog i hvert fald legalt - måske ikke ønskeligt, men legalt - og jeg vil gerne spørge hr. Orla Hav om en ting: Er det sådan, at det er hr. Orla Havs indtryk, at de uregelmæssigheder, der er i EU-regnskabsaflæggelsen, primært skyldes unødvendigt bureaukrati i EU, og at det derfor er helt urimeligt at rejse kritik af den regnskabsmæssige side af sagen, men at det i virkeligheden handler om, at den måde, man fordeler pengene på i EU, sker på en grænseløst bureaukratisk måde, som vi skal se at have gjort noget ved?
Orla Hav (S), 2009-02-19:
De fejl, vi har hæftet os ved, sker jo primært i de enkelte modtagerlande, og det er jo som sådan ikke i selve EU fejlene udspiller sig.
Det vil vi gerne være med til, hvis det har den graverende karakter.
Det er regeringens opgave at påse og melde tilbage, og det finder vi ikke er sket i den konkrete situation.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg går ud fra, at hr. Orla Hav er enig med mig i, at Socialdemokraterne i Folketingets Europaudvalg har støttet, at det EU-regnskab, vi her snakker om, er blevet godkendt, og derfor vil jeg bare gentage mit spørgsmål til hr. Orla Hav: Er det sådan, at det, der er hovedproblemet i EU efter den socialdemokratiske opfattelse, er, at man indretter systemet så bureaukratisk og så meget ude af trit med de administrationstraditioner, der findes i EU-landene, at det er det, der forhindrer, at vi kan lave en retvisende kontrol af, hvad der foregår?
For hvis hr. Orla Hav har ret i, at en række af de fejl, der registreres, slet ikke er rigtige fejl, hvis man havde en fornuftig måde at administrere det på, så er vi jo endnu værre stillet, fordi så ved vi jo i virkeligheden ikke, om de penge er blevet brugt fornuftigt eller ej.
Orla Hav (S), 2009-02-19:
Det, der beroliger mig, er jo, at EU har et kontrolsystem, som rapporterer tilbage og ser se, om pengene bliver brugt under de forudsætninger, som de er blevet givet, og derfor har jeg ikke nogen utryghed ved, at vi ikke får de oplysninger.
Vi har fået oplysningerne, og vi har fået oplysningerne, så vi konkret kan vurdere, om det her er af en beskaffenhed, som burde gøre, at vi vendte tommelfingeren nedad.
Vi har været med til at vurdere, at det har det ikke, og vi glæder os oven i købet over, at det går i den rigtige retning, at det forbedres fra år til år.
Vi vil stadig væk lægge kræfter både i Europa-Parlamentet og andre steder, i at tingene bliver forbedret, for det kan man sagtens sige at der er behov for - ingen tvivl om det - og det vil vi gerne være med til.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-19:
Vi har jo sådan det sidste års tid været vidne til, hvordan Socialistisk Folkepartis sådan i stigende grad gerne vil fremstå som økonomisk ansvarlig.
Et af de områder, hvor jeg så bare også godt kunne tænke mig at se en økonomisk kovending, kunne være, når det kommer til EU’s budgetter.
Det er derfor vel ikke nogen sådan helt urimelig bøn eller noget urimeligt spørgsmål at spørge, hvor meget svig og svindel SF vil være med til at acceptere, når det kommer til EU’s regnskaber.
Jeg er helt med på, at det kan være svært sådan at kvantificere i forhold til, hvad der er meget, og hvad der ikke er meget.
Men 30 mia. kr. tror jeg trods alt at vi kan være enige om er rigtig mange penge, også i en EU-sammenhæng.
Derfor ville jeg være glad for, om fru Anne Grete Holmsgaard kunne komme det lidt nærmere.
Altså, hvor meget synes hun og socialisterne generelt er acceptabelt, før man vil overveje at stemme nej?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-02-19:
Jeg hopper lige hen over al polemikken i hr. Morten Messerschmidts lange ideologiske indlæg, og så vil jeg sige, at der, hvor hr. Messerschmidt laver noget, der, synes jeg, tenderer det manipulerende, er, hvor han spørger, hvor meget svig og svindel man vil være med til, og så siger: Der er jo tale om 30 mia. kr.
Det er altså underforstået, at der er svig og svindel for 30 mia. kr. i EU-budgettet.
Det er jo ikke tilfældet, at der er tale om svig og svindel for 30 mia. kr.
Det, der er tale om, er, at der er uregelmæssigheder og forkerte oplysninger - af denne størrelsesorden, måske.
De uregelmæssigheder skal selvfølgelig væk.
Hvis vi går til svig og svindel, er det jo meget enkelt at svare på det: Vi vil da ikke acceptere svig og svindel under nogen omstændigheder.
Og det er klart, at hvis nogen - lande eller personer - har svindlet med de her penge, skal de da betale dem tilbage, og det skal da gøres helt klart, at man under ingen omstændigheder kan acceptere det.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-19:
Men det kan jo med klippefast sikkerhed siges, at de regnskaber, som fru Anne Grete Holmsgaard stemmer for, er svigbefængte.
Det er der slet ingen tvivl om.
Det er rigtigt, at det ikke er alle de 30 mia. kr., der har været et positivt forsæt til at man har villet bedrage for, men at det er i regnskabet, er fuldstændig ubestrideligt.
Det er jo også derfor, at Revisionsretten her selv i sin pressemeddelelse - i sektion tre - skriver, at mindst 11 pct. af de midler, der er udbetalt i forhold til samhørighedspolitikkerne og de konti, der ligger der, simpelt hen aldrig skulle have været udbetalt.
Det er altså en ganske betragtelig andel af de her penge, som simpelt hen bliver udbetalt på et forkert grundlag.
Men gør det det bedre?
Gør det det bedre efter Socialistisk Folkepartis opfattelse, at det simpelt hen bare er, fordi EU ikke magter at løfte opgaven?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-02-19:
Jeg synes, det er rigtig godt, at hr. Morten Messerschmidt giver mig ret i, at det ikke er 30 mia. kr., der er blevet svindlet med.
Det synes jeg er meget vigtigt, for folk kan jo let få den opfattelse, at man bare svindler med pengene i EU.
Det gør man ikke.
Det næste, hr. Morten Messerschmidt så siger, er, at det er EU, der ikke fører ordentlig kontrol.
Nej, det er jo faktisk ikke tilfældet, at EU ikke fører ordentlig kontrol.
Men EU fører jo faktisk en ret god kontrol, for ellers sad vi slet ikke med Revisionsrettens rapport.
Det er jo Den Europæiske Revisionsrets rapport, som påpeger det her i al åbenhed og siger, at der er problemer her.
Så det er jo ikke EU, man skal rette skytset mod her.
Dem, man skal rette skytset mod, er jo sådan set de lande, der ikke formår at gøre det her ordentligt, og så selvfølgelig dem, der måtte svindle.
Og ingen af os ved faktisk rigtig, hvor mange det er.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg syntes, det var lidt ærgerligt, at hr. Morten Messerschmidt var lige ved at blive grebet af den fobi, som mange borgerlige politikere bliver grebet af, når de ser en repræsentant fra SF på talerstolen, nemlig ved at forsøge at beskrive fru Anne Grete Holmsgaard som en farlig socialist, der vil nationalisere bankerne.
Jeg vil bare til hr. Morten Messerschmidts oplysning sige, at bankpakkerne ikke er den hurtigste vej til nationalisering af bankerne i Danmark.
Lad det nu ligge, det har sådan set ikke meget med sagen at gøre - men alligevel, for at ikke alle misforståelserne skal brede sig.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til fru Anne Grete Holmsgaard: Hvornår er det nu lige, at der har været nogle regnskaber nede i EU, hvor der ikke har været nogen fejl, uregelmæssigheder osv., og hvor Enhedslisten kunne have demonstreret sin gode vilje ved at støtte det ved at stemme for, fordi det var i orden?
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-19:
Nu nævner hr. Orla Hav timingen, og i den forbindelse er det jo sjovt at bemærke sig, at det her regnskab altså i bemærkningerne er omtalt som en forseelse, der ikke er enkeltstående.
Herregud, var det bare de der 50-60 mia. kr. en enkelt gang, kunne man jo nok leve med det, i hvert fald hvis man var socialdemokrat.
Det er det ikke.
Det her er 14. gang, til næste år vil det være 15. gang, og året derpå tror jeg næsten det vil være 16. gang, vil jeg sige til hr. Orla Hav.
Der er grænser for, hvor længe man som ansvarlig politiker skal være til grin for et embedsapparat, for et system i EU, som helt tydeligt ikke magter at løse den opgave, som man har påtaget sig, i det her sirlige omfordelingssystem af landbrugsstøttemidler, af strukturstøttemidler.
Jeg gør opmærksom på, at i alene det regnskab, vi taler om her, nemlig 2007-regnskabet, er der på bare de konti, som har med strukturmidlerne at gøre, uregelmæssigheder for 30 mia. kr.
Jeg tror, det er en størrelsesorden, som hr. Orla Hav og jeg kun kan drømme om på noget tidspunkt overhovedet at komme i nærheden af at få indflydelse på – få indflydelse på så store summer.
Det er derfor, det altså er noget nonchalant og udtryk for pinlig adfærd fra Socialdemokratiets side bare at sige: Her er der ikke noget at komme efter, det hører slet ikke til i Folketingssalen.
Orla Hav (S), 2009-02-19:
Jeg vil bare sige, at timingen jo tilsyneladende er gearet efter, at der kommer et europaparlamentsvalg.
Den her diskussion kunne Dansk Folkeparti jo have håndteret inden døre via sine tætte relationer til regeringen, man havde ikke haft behov for at lave mistænkeliggørelse på et område, som ligger i ganske faste rammer.
Og hvis der havde været tale om de graverende forhold, som Dansk Folkeparti påberåber sig, ville et flertal i Folketinget have reageret.
Men sandheden er jo, at det her alene er en leg om at finde fem fejl.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-02-19:
Jamen jeg kender også hr. Morten Messerschmidt som et normal anstændigt menneske, og det er jo kun positivt, at vi kan gå rundt og give hinanden det stempel.
Men det gør det ikke mere rigtigt, for hr. Morten Messerschmidt glemmer jo at svare på det, jeg nemlig konkluderede, og som hr. Morten Messerschmidt heller ikke kan komme af sted med, og det er det udsagn, at der skulle have været fejl i 87 pct. af EU’s udbetalinger.
Jeg sagde det jo lige præcis rigtigt, nemlig at der med hensyn til strukturfondsmidlerne er en for stor grad af problemer, hvad angår fejl, det er jo en forholdsvis lille del af EU’s samlede udgifter.
Det glemmer hr. Morten Messerschmidt bare.
Så når man begynder at føre sig frem med procentregning, så skal man bare lige huske at lave procentregningen rigtig, og der er det altså sådan, at for langt hovedparten af EU’s regnskaber begynder det at se markant bedre ud.
Med hensyn til samhørighed er det rigtigt, at der er over 11 pct., der er fejl i, og det er selvfølgelig uacceptabelt, men det er bl.a. fortrinsvis på grund af uklar lovgivning i de forskellige lande, ikke på grund af svig, siger Revisionsretten klokkeklart.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
På den anden side kan man jo godt deltage i en valgkamp på en måde, så resultatet ikke helt bliver sådan, som den, der har igangsat den, havde forudset.
hvad er det, hr. Michael Aastrup Jensen siger?
Han siger: Det er ikke så slemt, at der bliver udbetalt nogle penge, der ikke skulle være udbetalt, for det skyldes uklarhed i lovgivningen.
Det betyder, at hr. Michael Aastrup Jensen altså synes, at man selvfølgelig skal godkende de regnskaber, der kommer nede fra EU, for
når der forsvinder penge, der ikke skulle have været brugt, når der bliver udbetalt penge, der ikke skulle have været udbetalt, når det sker, skyldes det bare, at EU-lovgivningen og den nationale lovgivning er uklar.
Er det sådan, jeg skal forstå hr. Michael Aastrup Jensens synspunkt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-02-19:
Hr. Per Clausen har en god vane med ikke altid at forstå, hvad det er, jeg prøver at sige.
Men det ligger nok i, at vi er så langt fra hinanden politisk i dagligdagen.
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det, jeg sagde klart og tydeligt, var, at der selvfølgelig er problemer på nogle områder.
Det er bl.a. i forbindelse med udbetaling til strukturfondene.
Det er et problem, der er for stort, til at vi kan lide det.
Derfor støtter vi varmt det store arbejde, der er blevet gjort fra EU’s side, for at få det problem fjernet.
Hvis man så går ind og analyserer fejlene, kan man se, at hele beslutningsforslaget jo emmer af en mistænkeliggørelse, emmer af, at der skulle være foretaget svig.
Det betyder ikke, at det ikke er noget, vi skal lave om på, men det betyder, at vi altså skal have diskussionen ned på det niveau, hvor den hører hjemme.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg skal jo altså ikke afvise, at hr. Morten Messerschmidt sådan i udgangspunktet har den opfattelse, at de fleste, der kommer sydfra - syd for Kongeåen eller syd for Ejderen, alt afhængigt af hvor grænsen skal gå - sådan er lidt småkriminelle.
Men det er sådan set ikke min tilgang til den her debat.
Min tilgang er, at vi smider en masse penge gennem et system, som er så bureaukratisk og besværligt, at en del af pengene går til ting, de ikke skulle være gået til, og andre penge bare forsvinder.
Og der er mit spørgsmål til hr. Michael Aastrup Jensen bare: Hvornår skal tingene være i orden, hvornår får hr. Michael Aastrup Jensen den opfattelse?
Altså, har Venstre en deadline for, hvornår de siger, at i forbindelse med de regnskaber, der aflægges, skal både det politiske og det bogholderimæssige være i orden, sådan at de altså lever op til de krav, vi normalt stiller til, hvordan der skal være styr på økonomien, uanset om vi har en Venstrefinansminister eller en finansminister fra Socialdemokraterne her i Danmark?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-02-19:
Som jeg efterhånden har sagt nogle gange nu, støtter vi helt klart den linje, der er lagt, nemlig at man ikke accepterer svig - det gør man så heller ikke i EU-systemet - og at man sørger for, at de fejl, der er, bliver bragt ned på et absolut minimum.
For hvordan er det lige præcis, situationen er?
Den er jo sådan, at det selvfølgelig altid vil være lidt mere besværligt i forhold til strukturmidler, som kommer ud i et langt større geografisk område.
Der vil der selvfølgelig forekomme fejl.
Hvad er det så for nogen fejl, der er forekommet?
Det siger Revisionsretten jo også noget klart om, nemlig at det bl.a. er konteringsfejl, at der bl.a. er skrevet noget på én linje i forhold til en anden linje og lignende.
Og der er det altså bare, at hele min pointe er, at det måske nok ikke ligefrem er noget, man kan kalde svig, og at det nok i hvert fald heller ikke er noget, man kan kalde forsætligt, men det er måske noget, man kunne kalde for småting.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal tage hånd om det.
Og det er bl.a. også det, man gør i EU-systemet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Tak for det.
Nu kan jeg høre på ordføreren, at han ikke mener, at det er noget problem, at der er 87 pct. fejlbehæftede udbetalinger.
Hvis man forestiller sig, at det drejer sig om den danske regering, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor mange procent ordføreren kunne forestille sig der måtte være, inden man kunne forestille sig, at en regering ville komme i problemer efter danske forhold?
Det er, ligesom om man har det sådan lidt på den måde i Venstre, at når det er EU, jamen så lader man bare toget køre, selv om det er gang på gang, man ser, at regnskabet ikke kan godkendes.
Men hvad skulle procenten være herhjemme?
Hvad kunne man forestille sig?
Lad os sige, at regeringen havde en fejlbehæftet udbetalingsprocent på 20 eller 30.
Hvor langt kunne ordføreren forestille sig, at den skulle gå op, før man sagde, at det kunne man ikke acceptere?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-02-19:
Jamen jeg vil da gerne sige det klart: Hvis og såfremt EU's udbetalinger havde en fejlprocent på 87, ville jeg synes, at det var et kæmpeproblem.
Og det var jo også det, jeg lige præcis svarede hr. Morten Messerschmidt før.
Igen er jeg altså bare nødt til at sige, at hvis man fra Dansk Folkepartis side ønsker at bruge procentregning, skal man jo have korrekte fakta.
Det er nemlig sådan, at langt den største del af udbetalingerne fra EU-systemet heldigvis er med blanke påtegninger fra Revisionsretten.
Og i de instanser, hvor det ikke er sådan, jamen så er det for det meste på grund af konteringsfejl eller andre administrative fejl på grund af uklar lovgivning i de forskellige medlemslande og lignende.
Det er altså ikke på grund af svig, som Dansk Folkepartis beslutningsforslag ellers handler om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Nu glemte du – undskyld - hr. Michael Aastrup Jensen, ordføreren, egentlig lidt at svare på mit spørgsmål.
For jeg spurgte, hvad han ville forestille sig, hvis det drejede sig om danske forhold.
Altså, hvad skulle man acceptere?
Nu snakker vi ikke lige om de 87 pct., som ordføreren ikke vil acceptere, nu siger vi bare, at det drejer sig om den danske regering.
Skulle det være 10 pct. eller 20 pct., eller hvor langt skulle vi op, før man kunne gå hen og sige, at det her kunne være kritisabelt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-02-19:
Jeg har sagt klart igennem hele det her, at vi er rigtig positive over for og glade for, at man fra EU-systemets side har fået fejlgraden så langt ned, som man har, på de forskellige udbetalinger.
Så er vi også rigtig glade for, at Revisionsretten kan sige klart og tydeligt, at de ingen formodning har om, at med hensyn til de fejl, der er, skulle størstedelen skyldes svig.
Tværtimod siger den, at den faktisk ikke har fundet tilfælde af svig i mere end højst et par tilfælde.
Det synes jeg faktisk er rigtig positivt.
Det betyder selvfølgelig, at der, for at vi når hundrede procent i mål, stadig væk er et stykke vej i forbindelse med strukturmidler, og der er vi også godt i gang med at komme igennem i forhold til resten af EU.
Orla Hav (S), 2009-02-19:
Når man omgås offentlige midler, skatteydernes midler, skal man efter Socialdemokraternes opfattelse være særdeles omhyggelig og økonomibevidst.
Det er hævet over enhver tvivl.
Det er den til enhver tid siddende regerings opgave at påse, at den helt enkle tommelfingerregel overholdes.
Og det gælder, hvad enten det drejer sig om midler anvendt i Danmark eller midler afholdt i forbindelse med internationale relationer, således også i forbindelse med EU-samarbejdet.
I den forbindelse vil vi glæde os over og være rigtig stolte af, at det faktisk er en dansk parlamentariker, som er gået foran og har lavet rapporteringen til EU-Parlamentets kulegravning af revisionen.
Dan Jørgensen har gjort et flot stykke arbejde for at sikre trygheden i omgangen med skatteydernes midler.
Det vil være ganske vanskeligt forud at fastsætte normer for eventuelle afvigelser, det må bero på en konkret vurdering af det konkrete pengeforbrug og den konkrete situation.
Regeringen er naturligvis forpligtet til at overholde alle de formelle regler for omgang med offentlige midler, til at stille med de nødvendige tilsyn og kontrolforanstaltninger.
Og så er det regeringens ansvar, at reglerne overholdes.
Regeringen står jo til ansvar over for Folketinget, og her indtager Dansk Folkeparti jo desværre en central rolle i at godkende regeringens dispositioner.
Sker det ikke, er der regler for revision fra Rigsrevision osv., Folketingets kontrolfunktioner i øvrigt, herunder eventuelt retlige efterspil.
Af disse grunde afviser vi Dansk Folkepartis slet skjulte forsøg på at mistænkeliggøre EU-samarbejdet og finder det i øvrigt betænkeligt at lade Folketingets talerstol bruge i forbindelse med sager, der alene vedrører det kommende europaparlamentsvalg.
Danmark er med i det europæiske samarbejde og har stillet regler for det - regler, som en ansvarlig regering er forpligtet til at overholde.
Det finder vi værende tilstrækkeligt i forbindelse med denne sag og kan således ikke støtte Dansk Folkepartis forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-19:
Først vil jeg da gerne høre, hvori det mistænkelige består.
Altså, hvad er det, der er mistænkeligt ved at have en debat her i Folketingssalen om det omfattende problem, der er for EU med at overholde de helt basale budgetkriterier?
Jeg går altså ud fra, at den socialdemokratiske ordfører er bekendt med, at den danske regering hvert år deltager i det, der hedder dechargeproceduren, hvor der skal gives en erklæring for sikkerhed for budgettet.
Det er sådan set meget rart for enhver regering at vide, at den ikke har et flertal imod sig.
Derfor er det måske meget godt at få vendt her i Folketingssalen, hvordan vi som parlamentarikere, som Folketing, ser på EU’s budget.
Jeg kunne forstå, hvis Socialdemokratiet sagde, at EU handler om fred i vor tid, og det handler om at skabe en stadig tættere union og få mere og mere reguleret fra Bruxelles, og derfor må vi lægge røgslør ud over alle de dårlige ting, der er.
Altså, det ville sådan være i overensstemmelse med det, vi har hørt tidligere.
Men ligefrem at gå ind i en argumentation og sige, at det er en hel utidig diskussion at tage, forstår jeg ganske enkelt ikke at man gør.
Orla Hav (S), 2009-02-19:
Jeg skal bare sige, at når ministeren ikke har særlig stor dokumentation i form af klager, er det jo, fordi vi har med en gruppe at gøre, som har svært ved at gennemføre den bureaukratiske foranstaltning og hente den rådgivning, der skal til for at lave hele den klagehistorie.
Det er ikke de stærkeste grupper, vi taler om.
På trods af de fremskridt, som ministeren fremhæver - at der nu er indført nogle retningslinjer - er det jo sådan, at Forbrugerrådet stadig væk tilråder, at der bliver indført det her loft over ÅOP.
Gør det heller ikke indtryk på ministeren?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-02-19:
Altså, jeg vil da sige til hr. Per Clausen, at det regnskab, der er aflagt for 2007, er bedre end nogen af de regnskaber, der har været siden 1994.
Vi er vel enige om, at det er et fremskridt, at det er noget, der går i den rigtige retning.
Og lad os så bare være ærlige og sige, at selv om vi kom ned på nul fejl i det her regnskab, ville Enhedslisten stadig væk ikke stemme for det - det er jo sandheden.
Men sagen er jo bare, at Enhedslisten aldrig vil stemme for det, i hvert fald ikke i de nærmeste år fremover.
Vi skal selvfølgelig bestræbe os på, at det bliver bedre år for år, og derfor synes jeg også, at det er positivt, at 2007-regnskabet er det første regnskab, hvor man har lavet en blank, altså hvor man fra Revisionsrettens side har sagt, at det er et retvisende regnskab, samtidig med at man påpeger kritikken.
Og jeg synes ikke, at der er grund til at skabe en eller anden skillelinje mellem dem, der går efter fejlene, og dem, der ikke går efter fejlene.
Mig bekendt går alle partier herinde i Folketinget efter at få fejlprocenten i EU’s regnskaber ned, og jeg vil gerne have det at vide, hvis det er sådan, at hr. Per Clausen mener, at det ikke er tilfældet, og hvem det så er, der ikke går efter at få fejlprocenten ned.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg tror sådan set ikke, at det, at man bliver EU-tilhænger, gør, at man går efter, at der skal laves så mange fejl som muligt i EU.
Nej, det tror jeg ikke, så der er jeg enig med fru Anne Grete Holmsgaard.
Jeg er sådan set også enig i, at det, vi har set i år, er det bedste, vi har set.
Det var også derfor, at jeg var så overrasket over, at der skulle have været nogle gange, hvor jeg har haft mulighed for at stemme for, fordi det var i orden.
Jeg vil bare spørge fru Anne Grete Holmsgaard om én ting, nemlig: Hvis vi nu er enige om, at det, der sker, måske ikke så meget er udtryk for, at folk svindler, men for, at vi har et uigennemskueligt system, som er uigennemskueligt på grund af nogle ting i EU og på grund af den måde, hvorpå EU spiller sammen med det, der foregår ude i de enkelte stater, var det så ikke værd at gøre noget ved det?
For jeg kan forsikre fru Anne Grete Holmsgaard om, at hvad angår EU’s regnskaber, har vi sådan set ikke andre krav til dem, end at de skal være i orden.
Men fru Anne Grete Holmsgaard har selvfølgelig ret i, at når vi kommer til budgetterne, har vi også nogle ønsker til indholdet af de budgetter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-19:
Ministeren nævnte i sin indledning, at det faktisk er muligt at bruge kreditaftalen til i virkeligheden at gå ind og sige: Der er nogle lån, der har urimelig høje renter, og vi vil faktisk gå ind og stille krav om, at renten bliver nedsat.
Kan ministeren oplyse, hvor mange gange det er sket, og hvad vi snakker om, når vi snakker om urimelig høje renter?