runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jeg synes, at det, der er vigtigt at slå fast, er, at det bedste er, hvis man kan få folk i arbejde så hurtigt som overhovedet muligt.
Alle undersøgelser viser, at jo længere folk har gået arbejdsløse, jo sværere har de ved at finde et job.
Og undersøgelser viser også, at det ikke er særlig mange, der er tilbage, når man står ved udløbet af dagpengeperioden efter 2 år.
Det viser undersøgelser, og derfor handler det for os naturligvis også om, at vi netop sikrer, at folk kommer ud i job og ikke bliver ladt tilbage, ladt i stikken.
Det har vi ikke noget ønske om.
Det, vi har et ønske om, er at sikre, at der også fremover er en stærk, sund økonomi her i Danmark, hvor der også er råd til at have den velfærd, som man har i dag.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Som det tidligere er fremgået i debatten, som ministeren jo muligvis også har hørt, er det, der her bliver beskrevet, også noget sludder.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg vil gøre endnu et forsøg på at bede om et klart svar, nemlig på følgende spørgsmål, som så kunne være en form for afrunding af debatten: Når hr. Claus Hjort Frederiksen 31. maj 2007 som beskæftigelsesminister siger, at man ikke rører ved dagpengeperioden, og vi i dag står med et lovforslag, som ændrer dagpengeperioden fra 4 til 2 år, er det så et løftebrud, ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Nej, der er ikke tale om et løftebrud.
Men lad mig lige prøve at gøre en ting helt klart: Den plan, som S og SF er kommet med, svarer jo virkelig til, at der kommer en rudekuvert ind ad døren, som man lader ligge i 3 år, og så håber man bare på, at naboen er begyndt at arbejde noget mere, så han kommer til at betale den regning, som ligger inde i kuverten.
Det er jo det, der er sagen, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Man lader bare regningen ligge foran sig og håber på, at naboen vil arbejde 12 minutter mere, for så er alting godt igen.
Og så skal det hele jo i øvrigt løses ved, at man lige skal ringe til LO – og EU, har jeg forstået.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
På baggrund af krisen er oppositionen i form af Socialdemokratiet og SF jo netop også kommet med en genopretningsplan.
Den er til gengæld socialt afbalanceret i modsætning til regeringens, som er asocial.
Finansministeren sagde den 31. maj 2007: Vi rører ikke ved dagpengeperioden.
Kan ministeren bekræfte, at der dermed er sket et løftebrud fra regeringens side, ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg må sige, at hr. Ole Hækkerup er kommet i det lyriske hjørne her i løbet af dagen.
Man har også haft god tid til det her under debatten.
Og det kunne da i grunden være, at hr. Ole Hækkerup skulle nedsætte sig som sådan en slags festtaleskriver eller festsangskriver, for jeg kan da høre, at hr. Ole Hækkerup i det mindste kan rime.
Men det ændrer nu ikke rigtig på, at indholdet nok også er lidt derefter.
Man trækker på skulderen og siger: Brrr, ja, det kan godt være, at der har været en finanskrise.
Og så står man sådan med lidt undrende øjne.
Altså, ærlig talt: Det her er en verdensomspændende krise.
I stedet for at stå og klandre regeringen for, at den jo netop er kommet med en meget, meget ansvarlig genopretningspakke, synes jeg at det ville klæde oppositionen, hvis den med rette kun havde klandret regeringen for ikke at være kommet med noget, hvis vi ikke var kommet med det her.
Så kunne man sige, at der ville være noget at komme efter.
Det er der jo ikke nu, vil jeg sige til hr. Ole Hækkerup.
Det her er dybt, dybt ansvarligt.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Nu fik vi i hvert fald fastlagt, at der er grænser for sammenhængen i regeringens politik, for sænkningen af dagpengeperioden var kommet, uanset hvad der ellers var blevet lavet af initiativer.
Det synes jeg er det ene perspektiv, der har været gennemgående i debatten i dag.
Det andet – og det har jeg heller ikke sådan for alvor hørt ministeren forsøge at benægte – er, at der jo har været en skov af citater, også inden for de seneste måneder, fra ordførere og fra ministeren selv om, at man ikke ville røre ved dagpengeperiodens længde.
Jeg tror, at man i virkeligheden må sige, at det efterhånden skal behandles som en tilståelsessag, altså at regeringen simpelt hen regulært har skiftet politik på det punkt.
Det har i hvert fald den kedelige konsekvens, at der er en masse mennesker, som har disponeret i tillid til, at politikerne ikke ville lave om på deres økonomi, ikke ville skabe økonomisk usikkerhed om deres liv, og det har Venstre så valgt at gøre alligevel.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg kan sige til hr. Ole Hækkerup, at de to ting jo netop skal ses i sammenhæng, men at man jo ikke kan slutte på den måde, og det ved hr. Ole Hækkerup jo udmærket godt.
Det kan LO heller ikke.
LO er jo endt i et hundeslagsmål om den her langtidsledighedspakke, for hr. Dennis Christensen har helt ærligt sagt, at man da selvfølgelig skal bakke op om det her, fordi det kun er forbedringer.
Det er ene og alene forbedringer for knap og nap ½ mia. kr. til de langtidsledige.
Det er jo egentlig også et hundeslagsmål oppositionen imellem, fordi Det Radikale Venstre viser sig som et ansvarligt parti.
Det må man så bare konstatere at Socialdemokraterne ikke gør.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
De gange, ministeren har været på talerstolen i løbet af dagen, har ministeren jo sagt, at de her ting skal ses i sammenhæng – det sagde ministeren også igen her i det sidste indlæg.
Forkortelsen af dagpengeperioden og pakken over for de langtidsledige skal ses i sammenhæng.
Jeg forstår ministeren sådan, at netop pakken for de langtidsledige skal sørge for en række af de ting, der ellers ville være konsekvensen af at sænke dagpengeperioden.
Det er sådan, jeg forstår ministerens tankegang – tingene skal ses i sammenhæng.
Derfor er mit første spørgsmål til ministeren: Hvis man ikke havde haft pakken i forhold til de langtidsledige, var regeringen så heller ikke kommet med forslaget om at sænke dagpengeperioden?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Nu ved jeg ikke lige, om fru Maja Panduro kunne løsrive sig fra de forproducerede spørgsmål og så rent faktisk lytte efter, hvad der bliver svaret.
For det, jeg afslutter mit svar til fru Maja Panduro med, er, at der ikke er tale om et løftebrud.
Så er det jo egentlig sjovt nok, at man lige rejser sig op og siger, at det var et løftebrud.
Det er netop det, der ikke er.
Derudover kan jeg sige, at regeringen selvfølgelig står ved den velfærdsaftale, der er blevet lavet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Jeg har noteret mig, at ministeren i sin tale nævnte, at lovgivningen her er en styrkelse.
Hvorhenne i det ligger lige styrkelsen?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Det er jo fuldstændig korrekt, at regeringen fremsætter yderligere lovforslag om de elementer, som hr. Lennart Damsbo-Andersen også nævner her.
Men man skal jo netop se det hele i en sammenhæng, og der er ingen tvivl om, at den her regering fører en ekstremt aktiv arbejdsmarkedspolitik, og det vil vi blive ved med.
For det gælder netop om at hjælpe mennesker, der har mistet deres arbejde, så de hurtigst muligt kan komme tilbage i job igen.
Og vi kan jo se, at det virker.
For som jeg også nævnte i min tale, er tre-fire ud af ti tilbage i enten job eller uddannelse efter 3 år måneder, og 10.000 danskere får et nyt arbejde hver eneste uge.
Det gør de jo, fordi vi har et så fleksibelt arbejdsmarked, som vi har i Danmark, og fordi arbejdsmarkedspolitikken er så aktiv, som den nu er.
Så det hele skal ses i sammenhæng.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Ja, det er rigtigt, at man skal se det i sammenhæng, og årsagen til, at der f.eks. er 10.000, der får et nyt job hver uge, er netop, at arbejdsgiverne har mulighed for at hyre og fyre ganske let.
Men som det også er blevet sagt tidligere i dag, ved vi jo også godt, at det, der vil ske ved de næste overenskomstforhandlinger her i landet, er, at der vil blive stillet krav fra arbejdstagernes side om, at det skal være sværere at hyre og fyre, netop fordi betingelserne på den anden side, altså når man er blevet ledig, bliver sværere.
Så på den led er styrkelsen af hele systemet her jo væk, og flexicuritymodellen, som ministeren har nævnt flere gange står lige så flot og tindrende som en stjerne, vil falme fuldstændig.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Det ville være løftebrud over for vælgerne, hvis den her regering ikke håndterede den situation, som vi er i.
Det ville være et løftebrud over for vælgerne, hvis vi ikke betalte den regning, der ligger foran os.
For sagen er jo den, at de mange, mange initiativer, som regeringen har taget igennem tiden for netop at afværge krisen og få Danmark så skånsomt igennem som overhovedet muligt, jo har betydet, at et sted mellem 75.000 og 80.000 danskere er sluppet for at få en fyreseddel i hånden, når man lægger det sammen med den lave rente, som vi har været begunstiget af.
Det er jo klart, at det koster.
Det er jo sådan i den virkelige verden, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at der koster det, når man tager initiativer som f.eks. de fremrykkede investeringer i det offentlige, som vi har gennemført, og alt det andet, som er blevet gennemført over tid.
Det koster, og den regning skal betales, og det kan man altså ikke tale sig ud af og bare lade være med at åbne rudekuverten og så håbe på, at naboen vil arbejde noget mere i de næste 3 år.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg har lyst til at spørge ministeren om, hvad vi og de danske vælgere kan forvente os i fremtiden.
Ministeren mener oven i købet, at det har været Venstres holdning og politik hele tiden.
Man har jo så bare glemt at fortælle det til vælgerne og har i stedet for op til flere gange lovet, at man ikke ville forringe dagpengene.
Men når nu det er o.k. på dagpengeområdet, synes jeg, det kunne være interessant at høre, om det samme ville være tilfældet i forhold til efterlønnen.
Her har man jo også fra Venstres side sagt, at man ikke ville gå ind og lave forringelser.
Hvor langt kan det her strækkes?
Hvor meget elastik er der i Venstre og i de løfter, som man har givet?
For man kan åbenbart argumentere sig ud af hvad som helst ved at sige, at der jo kom en finanskrise, og at vi nu står i en anden situation.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Altså, undskyld mig, det her er den værste økonomiske krise, verden har set i, jeg ved ikke hvor mange år.
Den er skyllet ind over hele verden.
Så synes jeg måske, det er lige flot nok, at fru Maja Panduro her den 31. maj står herinde i Folketingssalen og trækker lidt på skuldrene og siger: Nå ja, så kom der lige en finanskrise.
Ja, det gjorde der, og hvis ikke regeringen havde været ansvarlig og lavet den her genopretningspakke, så kunne fru Maja Panduro virkelig klandre regeringen for at være uansvarlig.
For der er ikke noget løftebrud i det her.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så det er altså rigtigt forstået, at det er, fordi der er kommet en finanskrise – som beskæftigelsesministeren ikke behøver at være bekymret for om jeg tager alvorligt eller ej; det gør jeg sandelig.
Men jeg synes, det er meget flot, at fordi der er kommet en finanskrise, kan man fra Venstres side åbenbart annullere alle sine løfter.
Alt, hvad man nogen sinde har sagt til vælgerne – både før valget og efter valget – er pludselig trådt ud af kraft, fordi der er kommet en finanskrise.
Så gælder ingenting.
Så er det bare, jeg spørger ministeren: Skal det forstås sådan, at det næste, der står for skud, er efterlønnen, som man også har lovet ikke at pille ved?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Eller hvorfor har hr. Lennart Damsbo-Andersen så ikke sagt til hr. Harald Børsting, at da man lavede ændringerne i 1998, var det et angreb på flexicuritymodellen?
For det, hr. Harald Børsting siger i 2008, er, at det var en utrolig upopulær beslutning, men at han tror, at den var rigtig, og at det også har vist sig, at ledige siden er kommet hurtigere tilbage i arbejde.
Så det her er jo en ren tilståelsessag.
Det er jo ikke et angreb på flexicuritymodellen, og jeg synes faktisk, at hr. Lennart Damsbo-Andersen roligt kunne rejse sig op og rette den fejlagtige udtalelse, også fordi ledigheden i 1998, da man lavede de her ændringer, i gennemsnit var på omkring 180.000 ledige hen over året, mener jeg.
Nu vil jeg ikke lægge hovedet fuldstændig på blokken, hvad angår det helt korrekte tal, men det var på omkring 180.000 på daværende tidspunkt.
Nu har vi en ledighed på 114.000.
Hvorfor er det så, at det her er et angreb på flexicuritymodellen, når det ikke var det i 1998?
Jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det interessante spørgsmål i dag er, hvad Socialdemokraterne vil.
Hvordan vil Socialdemokraterne rette op på dansk økonomi?
De vil ringe til EU, så vil de ringe til LO, og så regner de med, at 12 fugle på taget – altså de 12 minutter om dagen – bliver til en ekstra time om ugen, og så skulle økonomien være genoprettet.
Det er jo det, der er sagen.
Det, der er hele kernen i sagen i dag, er, at Socialdemokratiet står fuldstændig afklædt i forhold til at ville være økonomisk ansvarlig, på trods af at Socialdemokraterne, som det største oppositionsparti, normalt påberåber sig at være et økonomisk ansvarligt parti.
Det kan man bare se at der er kastet fuldstændig vrag på.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Jeg kan godt høre, at ministeren ikke ønsker at svare på det spørgsmål, men nu spørger vi en gang til: Stiller EU krav i forhold til 2011?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg vil gerne over for hr. Per Husted gentage, at det er utrolig sørgeligt, at man på den her måde lader fuldstændig hånt om den regning, der ligger, for at vi har manøvreret Danmark igennem den internationale finanskrise så lempeligt, som vi har.
Jeg synes, at det er meget, meget pinagtigt at opleve Socialdemokraterne i dag på den her måde fuldstændig sjofle dansk økonomi og udelukkende ville hænge sin hat op på EU, og så skulle det være den eneste begrundelse for at rette op på dansk økonomi.
Per Husted (S), 2010-05-31:
Tak for ministerens belæring.
Vi fik ikke svar på det her spørgsmål: Er det et krav, at vi skal foretage de besparelser i 2011?
Det er et ret klart spørgsmål, og vi er som sagt meget glade for at få økonomiske belæringer, men kan man ikke forlange bare at få et kort, præcist svar på det her spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Igen kan jeg bare sige, at det skuffer mig helt usigelig meget, at det største oppositionsparti, der påberåber sig at være økonomisk ansvarligt – og det ville klæde hr. Per Husted at høre efter – på den her måde for det første siger, at man bare kan ringe til EU, og så kan man jo nok snakke med dem om det, og for det andet siger, og det er sådan set endnu værre, at man ikke vil betale regningen.
Det her er ikke kun et spørgsmål om EU; det her er et spørgsmål om, om vi også skal have råd til velfærden i fremtiden.
Ærlig talt: Kan man ikke godt selv høre, at det overhovedet ikke hænger sammen?
Per Husted (S), 2010-05-31:
I fortsættelse af den tidligere spørger vil jeg spørge: Stiller EU krav om, at besparelserne skal ske allerede næste år?
Det burde man kunne svare meget klart og tydeligt på.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg synes faktisk, det er en utrolig interessant tilgang, hr. Thomas Jensen har, for hr. Thomas Jensen ser fuldstændig bort fra, at vi har en regning, der skal betales.
Men vi kender jo bare Socialdemokraterne igen.
Sådan er de jo.
Altså, økonomi er noget med, at man bruger af andre folks penge, og så vil man sådan set lade fuldstændig hånt om, hvordan den store kasse ser ud.
Det, der er sagen her, er, at regeringen har manøvreret Danmark igennem den økonomiske krise på en måde, så et sted mellem 75.000 og 80.000 danskere er sluppet for at komme hjem med en fyreseddel i hånden.
Det har vi på grund af fremrykkede investeringer, SP-udbetalinger, skattelettelser hele vejen rundt.
Det har en pris.
Det er den regning vi står med her nu, og det er derfor, vi genopretter dansk økonomi.
Så enkelt er det, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen.
Det her er jo ikke bare et spørgsmål om, at vi skal leve op til noget fra EU.
Det her er også et spørgsmål om, at vi skal gøre det for vores egen skyld.
Det bliver i hvert fald ikke mig, der vil være med til at efterlade en kæmpestor regning i børneværelserne; det er jo det, hr. Thomas Jensen og hr. Thomas Jensens parti plæderer for.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
Jamen det var jo mange ord uden overhovedet at svare på mit spørgsmål.
Jeg spørger kort og klart: Kræver EU, at Danmark i 2011 skal spare?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg kan sige, at vi selvfølgelig vil efterkomme de henstillinger, som vi får fra EU.
Og helt i modsætning til, hvad man har hørt fra Socialdemokraterne, er jeg ikke på den linje, at man bare lige ringer til EU og snakker sig uden om det.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
Jeg har et ganske kort spørgsmål.
Det er jo sådan, at vi nu har hørt ministeren stå og holde foredrag om en verdensomspændende økonomisk krise, og der er også godt gang i den økonomiske krise ude i verden.
Men hvordan er det lige forholdet er til EU?
Er det sådan, at EU pålægger Danmark at spare allerede fra 2011?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg er godt klar over, at man i de marxistiske lærebøger ikke har spurgt OECD eller lytter til de økonomiske eksperter, der er rundtomkring, men det er rent faktisk sådan, det er.
Det er sådan, virkelighedens verden er, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det er den, de her mennesker selvfølgelig skal ud til.
Lad mig så bare lige igen minde om, at der er 10.000 danskere, der hver eneste uge får sig et nyt job i Danmark.
Det viser bare, hvor stor en omsætning der er på det danske arbejdsmarked, og hvor fleksibelt det danske arbejdsmarked er.
Det bliver ikke angrebet af den her ændring af dagpengeloven.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Jeg kan godt høre, at ministeren ikke har lyst til at svare og snakker udenom.
Men ministeren må kunne svare på, hvor de job skal komme fra.
Mener ministeren, at de mange folkeskolelærere, hjemmehjælpere, sygeplejersker osv., der bliver fyret i denne tid, fordi regeringen kræver, at kommunerne fyrer dem, skal ansættes igen?
Betyder det så, at regeringen vil sende flere penge ud til kommunerne lige pludselig?
Eller mener ministeren, at de skal over i andre job?
Hvis de skal over i andre job, hvad er det så helt konkret for nogle job, ministeren vil have dem over i?
Ønsker ministeren, at det skal være på overenskomstmæssige lønog arbejdsvilkår, eller er det, ministeren faktisk regner med, at folkeskolelærerne, sygeplejerskerne og de andre skal ud og underbyde på løn- og arbejdsvilkår?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jamen det er jo noget værre pjat.
Jeg håber på, at fru Line Barfod på et eller anden tidspunkt vil prøve at læse referatet her igennem og så virkelig læse, hvad det er, fru Line Barfod står og siger.
Det er jo noget pjat, det her.
Det er sådan, vil jeg sige til fru Line Barfod, og det er fuldstændig ligegyldigt, om man prøver på at snakke sig fra det eller ej, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen altså med.
Det er også sådan, og det går jeg ud fra at fru Line Barfod godt er klar over, at vi står over for en enorm demografisk udfordring, så fru Line Barfod kan ganske enkelt ikke slutte, som hun gør her.
Det er fuldstændig forfejlet.
Derudover er det stadig væk sådan, at det danske arbejdsmarked er meget, meget fleksibelt.
Tænk, at vi i en krisetid som den, vi er i nu, stadig væk er i en situation, hvor 10.000 danskere får et nyt job hver eneste uge.
Det fortæller jo rigtig meget om, hvor fleksibelt det danske arbejdsmarked er.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Nu har vi gentagne gange i debatten både fra ministeren og fra ordførerne, fra regeringen og Dansk Folkeparti hørt, at reelt mener man ikke, at det kommer til at ramme nogen som helst.
Det er fuldstændig misvisende, når regeringen selv skriver i bemærkningerne, at det vil koste 1,3 mia. kr. i øget kontanthjælp, altså svarende til, at ca. 13.000 mennesker bliver ramt.
Det passer slet ikke, siger ministeren, de kommer i arbejde.
Det er mange skolelærere, hjemmehjælpere og mange andre, der bliver fyret ude i kommunerne.
Mener ministeren, at de skal ansættes igen, og kommer der så penge til det?
Mener ministeren, at de skal over i nogle andre job, og mener ministeren så, at det reelt betyder, at de skal gå ud og underbyde på løn- og arbejdsvilkår og altså være med til at undergrave de resultater, der er opnået på det danske arbejdsmarked?
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Man kan jo tage sig lidt til hovedet, når man hører den her debat, og undre sig over, hvordan det er, ministeren i det hele taget taler.
Det her handler ikke kun om at forstå forskellige ideologier og også have en viden, det her handler om holdninger.
Men når vi nu er ved det andet, synes jeg, at ministeren har et ufattelig mærkeligt syn på løftebrud.
I hvert fald er det for mig at se et løftebrud, når man først går ind og lover befolkningen noget og bagefter går ud og gør noget andet
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil definere som løftebrud.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg tror, at fru Julie Rademachers parti har ganske gode erfaringer med løftebrud.
Jeg tror faktisk, at det er der, man skal finde ekspertisen, så det vil jeg slet ikke bevæge mig ud i.
Jeg kan bare sige til fru Julie Rademacher, at det ville være et løftebrud over for befolkningen, hvis vi ikke havde manøvreret Danmark så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt, og hvis vi ikke her efterfølgende selvfølgelig også var kommet med en økonomisk genopretningsplan, som vi er.
Det havde været et løftebrud over for befolkningen.
Det havde man netop ikke kunnet være bekendt.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Nej, det er et svigt.
Det er et svigt.
Et løftebrud er, hvis man først lover noget og bagefter gør noget andet.
Men ministeren svarer egentlig ikke på mit spørgsmål: Hvordan vil ministeren definere et løftebrud?
Og hvis det var et løftebrud at gøre, hvad tidligere regeringer har gjort, f.eks. at gå ind og pille ved efterlønnen – altså først at love noget og bagefter at gøre noget andet – vil ministeren så ikke også definere det her som løftebrud?
Så meget selverkendelse må selv en borgerlig beskæftigelsesminister da have.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg vil definere et løftebrud som det, Poul Nyrup Rasmussen udsatte danskerne for.
Så enkelt er det.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at det er helt normalt, at regeringen kommer med totalt misvisende oplysninger i lovforslagets bemærkninger.
Godt nok har jeg ofte kritiseret regeringen for mange ting, men jeg synes nu altså, man plejer at komme med de økonomiske konsekvenser, som man selv mener er de korrekte.
Derfor vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål igen: Hvis de mange mennesker, der lige nu bliver fyret ude i kommunerne, skolelærerne, SOSU'erne, gartnerne, HK'erne, sygeplejerskerne og alle de andre, ikke får nyt job i løbet af de næste 2 år, hvor mange af dem regner ministeren så med kommer på kontanthjælp, og hvor mange regner ministeren med vil ryge helt ud af systemet og komme til at stå helt uden indkomst?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Man kan i hvert fald sige det sådan, at S og SF fuldstændig har deponeret deres handlefrihed hos LO.
Det er jo nu et spørgsmål om at skulle ringe til hr. Harald Børsting fra LO for at spørge, om man må fremsætte nogle forslag.
Sådan er det jo.
Det står
lysende klart for enhver, efter at man har lagt sine fugle på taget-plan frem.
Med hensyn til om ikke man kan diskutere andet end det, det handler om i det her lovforslag, vil jeg nok sige, at jeg tror, at hr. Ole Hækkerup ville få det lidt problematisk, hvis han kom i byretten med det.
Jeg tror, at hvis hr. Ole Hækkerup gjorde sig den umage at læse debatten igennem fra i dag, ville han opleve, at man har været vidt omkring med det her lovforslag.
Jeg kan bare sige, at jeg respekterer arbejdsmarkedets parter meget, meget højt, naturligvis.
Det er også derfor, at jeg bl.a. har haft en meget, meget lang periode med diskussioner med arbejdsmarkedets parter og dermed naturligvis også med LO om langtidsledigheden, så det kan vel ikke komme bag på hr. Ole Hækkerup.