Magni Arge (T), 2015-10-08:
Tak, fru formand.
Gott kvøld góðu landsmenn og kvinnur – medlemmer af Folketinget.
Tak for den venlige modtagelse, jeg har fået.
Jeg synes, det er flot, når de danske medier omtaler Folketingets åbning som en fejring af folkets frihed og demokratiet i Danmark.
Det er en hyldest, som jeg har stor respekt for.
Men det er med en vis ambivalens, at jeg indtager Folketingets talerstol for første gang, når jeg som repræsentant for Tjóðveldi er af den overbevisning, at færinger bør tage beslutninger på vegne af Færøerne, og at danskere bør tage beslutninger på vegne af Danmark.
Men så længe Færøerne vælger medlemmer til Folketinget, finder jeg det vigtigt, at dette parlament også får hørt synspunkter fra dem, som har viljen til et selvstændigt Færøerne – i hvert fald i sager, der angår vores land.
For mig var det i øvrigt en lidt speciel oplevelse at gå op ad stentrapperne til Folketingssalen – trapperne, som leder op til kernen i det danske demokrati.
Disse trapper blev hugget ud af færøsk basalt på et stenhuggeri i Rættará í Tórshavn for 100 år siden af mine forfædre.
Man kan bogstavelig talt sige, at min families bidrag til det danske folkestyre således står mejslet i sten og stadig væk gør samme nytte, som da de blev anlagt.
Jákup Andrias Arge – også kaldet Jampan – stod for dette arbejde sammen med sine brødre, hvoraf den ene var min oldefar, Óla Smið.
De herrer var gjort af et særligt stof.
Jákup Andrias stod for opførelsen af en række ikoniske bygningsværker, og han var kompromisløs i sin kamp for at etablere en industri baseret på at udnytte færøsk sten som byggemateriale.
Han mistede flere fingre på venstre hånd, da en krudtladning eksploderede i hans hænder.
Han blev blind på det ene øje, da en stensplint borede sig ind i øjet.
Og engang måtte lægen på sygehuset tilkalde Jákup Andrias' bror, der var urmager, for at få de fineste redskaber, der fandtes på Færøerne, for at stykke hans kæber og kindben sammen efter et sammenstød med en klippeblok.
Da han var 60 år gammel, ramte en tonstung stenblok hans fod og huggede den af.
Med kun én hånd, ét øje og én fod måtte han modvilligt opgive sin operative karriere som stenhugger, men der var stadig væk tilstrækkeligt stof i ham til, at han blev ansat i Danmark som tilsynsførende for havnebygning i Københavns Kommune.
Jákup Andrias Arge fortjener at blive hædret posthumt.
Han ville værdsætte, at det danske folkestyre respekterede det færøske folks ønske om at vedtage en færøsk grundlov.
Jeg fristes derfor til at foreslå medlemmerne af Folketinget at ære hans minde ved at støtte det færøske folk i vores bestræbelser på at anlægge de resterende trappesten, der skal til, så vi kan praktisere det frie færøske demokrati baseret på vores egen forfatning, og den er, om jeg så må sige, lige på trapperne.
Ved valget til det færøske Lagting den 1. september vandt oppositionen flertal og dannede en ny regering, som består af tre partier.
Det er selvstændighedspartiet Tjóðveldi, det liberale Framsókn og det socialdemokratiske Javnaðarflokkurin.
Derfor agter den nye koalition at sætte tiltag i værk, som skal fordele den økonomiske fremgang mere ligeligt, så den kommer hele befolkningen til gode.
Landsstyret har sat sig for i første omgang at få vendt underskuddet på finansloven til overskud og sørge for at gennemføre nødvendige reformer, der skal til for at skabe økonomisk holdbarhed – herunder en tiltrængt fiskerireform, en pensionsreform og en skattereform.
Landsstyret har også som mål, at færøsk økonomi skal blive selvbærende og mindre afhængig af bloktilskud fra Danmark.
Derfor har koalitionen besluttet at opsige prisreguleringen af bloktilskuddet fra Danmark og ønsker at reducere det yderligere, når der opnås stabile overskud på den færøske finanslov.
Koalitionen har også sat en folkeafstemning om en fælles grundlov på programmet i 2017.
De politiske forhandlinger internt på Færøerne om grundloven har været i gang længe.
Historisk har vi udviklet os politisk, kulturelt og økonomisk på vores egne præmisser i vores eget land i Nordatlanten.
Dette vil den nye grundlov afspejle.
Derfor skal man regne med, at den vil omfatte bl.a. vores demokratiske institutioner, vores kultur, sprog, flag og retten til at udnytte havets ressourcer.
I folkeretlig forstand er færingerne en nation med fuld ret til at bestemme over egne forhold.
En færøsk grundlov er i sig selv ikke en deklaration af løsrivelse.
Der skal en særskilt folkeafstemning til at afklare dette spørgsmål om en færøsk statsdannelse, og en sådan folkeafstemning har det nye landsstyre ikke på programmet.
Men ellers har den danske regering gentagne gange udtalt, at den vil respektere resultatet af en sådan afstemning, når den kommer.
Derfor bør selvbestemmelsesretten i en færøsk grundlov ikke lede til nogen ankepunkter fra dansk side.
Koalitionspartierne i landsstyret har forskellige opfattelser, hvad angår ændringer i de konstitutionelle forhold mellem Færøerne og Danmark.
Grundlaget for koalitionen afspejler derfor en pragmatisk tilgang til økonomiske, sociale, kulturelle og konstitutionelle forhold.
Hvad angår hjemtagelse af sagsområder, er man enige om at overtage udlændingeområdet, luftrummet og person-, familie- og arveret i valgperioden frem til 2019.
Forhandlingerne om hjemtagningen vil selvfølgelig foregå mellem de relevante færøske og danske ministerier.
Her forleden sad jeg og talte med min 97-årige mor, som stemte for løsrivelse den 14. september 1946, da færingerne ved en folkeafstemning stemte om Færøernes fremtidige stilling i riget.
Resultatet blev et snævert flertal for løsrivelse.
Hun er ikke alene om det synspunkt, at det var forkert, at Danmark ikke respekterede valgresultatet dengang.
I stedet for fik vi hjemmestyreloven fra 1948.
I Tjóðveldi mener vi, at hjemmestyreloven med sine 67 år på bagen nu er moden til at gå på pension.
Vi har brug for en ny konstruktion, der tager udgangspunkt i ligeværdige lande, og som baner vejen for, at Færøerne kan deltage i internationale sammenhænge på lige fod med andre lande.
, men det ændrede ikke ved det faktum, at loyaliteten var stærkere over for EU end over for Færøerne.
Det ændrede heller ikke ved det faktum, at Færøerne kun havde adgang til at varetage sine interesser internationalt gennem et land, som i denne sag var en del af vores konfronterende modpart.
Det er den realitet, vi på Færøerne må forholde os til.
Det er kun os, som har Færøerne som førsteprioritet.
Vores relation til Danmark og det danske folk har stor betydning, men kan ikke overskygge hensynet til vores eget land.
Vi har først og fremmest pligt til at sikre de nuværende og kommende generationer de bedste muligheder for at bygge et demokratisk velfærdssamfund op.
Det gør vi bedst på baggrund af en selvbærende økonomi og en tidssvarende konstitution, som giver maksimale handlemuligheder.
Når det er sagt, sætter jeg pris på regeringens initiativ til at identificere grænsehindringer i rigsfællesskabet og i Norden, og at regeringen vil samarbejde om at løse dem.
Jeg har også noteret, at statsministeren i sin åbningstale og regeringen i sit regeringsgrundlag anerkender, at der på Færøerne arbejdes med en ny forfatning, og at man indgår i en dialog og et samarbejde med den nye færøske regering.
Jeg tvivler ikke på, at vi får et konstruktivt samarbejde om hjemtagelse af lovområder, og det glæder mig, at regeringen har forståelse for, at vi arbejder med den færøske forfatning.
For os har det afgørende betydning, at den færøske selvbestemmelsesret bliver hugget i sten.
Og så ønsker jeg i øvrigt Danmark lykke til i fodboldkampen mod Portugal i aften.
Selv vil jeg følge kampen mellem Ungarn og Færøerne i Budapest.
Den bliver garanteret underholdende, for de kæmper godt, de gæve gutter fra Færøerne.