runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-01-26:
Det kan godt være, at euroen er den mest kendte valuta, men den er jo ikke kendt for noget godt, må man sige.
Alt det, vi læser om euroen for tiden, er jo dårligt og skidt, hvorimod der jo er stor sikkerhed omkring den danske krone.
Det er jo noget, vi også så under den tidligere regering, altså at når man gik ind og ændrede på beløbsgrænsen, kiggede man altid på en lovgivning, hvor det stod i danske kroner, og så omregnede man til en ny beløbsgrænse i euro i stedet for.
Jeg synes bare, det er en uskik, fordi vi jo har en valuta i Danmark, der hedder en krone og ikke en euro.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, at vores lovgivning skal basere sig på dansk valuta frem for en valuta, som i den grad er ude på en slingrekurs og er dybt problematisk.
Ole Sohn (SF), 2012-01-26:
Så jeg tror, at jeg med de faldne bemærkninger vil lade forslaget gå videre til udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-01-26:
Som det er blevet sagt af de tidligere ordførere, er det jo et lovforslag, der indeholder to delelementer: dels en ændring, som gør, at vi får en forbedret beskyttelse af passagerer i forbindelse med ulykker til søs, hvis det skulle ske i Danmark, dels sikrer lovforslaget en nemmere adgang til at indflage udenlandske skibe til det danske skibsregister.
Begge dele er noget, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte, fordi begge dele er et skridt i den rigtige retning.
Lovforslagets del om det her med at beskytte passagerer og sikre, at de har nogle forsikringsforhold på de passagerskibe, som de har købt en billet til, der er i orden, er jo med til at sikre, at der både er en forsikring, der dækker i forbindelse med ulykker til søs, og at ansvarsgrænsen hæves, hvilket jo betyder, at man får bedre mulighed for at få erstatning i de her ulykkestilfælde.
Det andet er jo så, at vi jo bl.a. fra Danmarks Rederiforening og andre, bl.a. deres finansieringsinstitutter, har fået kritik af, at det har været problematisk at indflage udenlandske skibe under dansk flag, fordi man har en periode, fra man søger om det, til man får det, hvor man har problemer med, at der reelt ikke er den sikre finansiering på skibet.
Ved at sikre den her foreløbige registrering, som der lægges op til med det her lovforslag, er vi jo sikre på, at Danmark i hvert fald kan tilbyde de her kommende danske skibe gode forhold, og vi er også sikre på, at finansieringsinstitutter føler sig trygge ved at være en del af et sådant arrangement. På den baggrund kan Dansk Folkeparti anbefale begge dele i det her lovforslag og ser dem som forbedringer.
Vi støtter lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-26:
Med den her lov sikrer vi, at de heldigvis få mennesker, der kommer til skade ved sejladser, får bedre erstatningsvilkår.
Vi implementerer EU-lov, men går også videre end EU's regler.
Det kommer så også til at gælde eksempelvis efterskoler og firmaer, der laver events til firmafester og polterabender osv.
Hvis de har både og gerne vil lade elever eller kunder sejle ud i en kajak, eller hvad det kan være, skal de altså have en ansvarsforsikring.
Det synes vi er fuldt ud rimeligt.
Det er til stor gunst for rederierne, så de kan få indregistreret skibene med det samme og ikke skal vente på at få attesten fra det land, hvor de har fået bygget skibet.
Med de ord kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-26:
Vi vil i Liberal Alliance bakke op om de positive ord om lovforslaget, som Tingets øvrige ordførere er kommet med her i dag, og vi vil også i det videre udvalgsarbejde og i den videre behandling af forslaget forholde os positivt til forslaget.
Bertel Haarder (V), 2012-01-26:
Det er dejligt, at den fungerende sundhedsminister er med på indholdet i forslaget, men jeg synes ikke, at vi fik klar besked med hensyn til de 22 helt konkrete initiativer, som blev aftalt med hospitalssektoren, med forskningen og med erhvervslivet sidste forår.
Vi sad faktisk i temmelig mange timer, og deltagerne var meget glade for, at alt blev opsummeret og skrevet ned i disse 22 eller 23 punkter.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt, at vi får at vide af ministeren, om hendes indlæg skal forstås sådan, at den liste over initiativer, som blev aftalt med de andre parter i løbet af nogle eftermiddage i foråret, tager regeringen så højtideligt, at den ikke vil lade det blive ved ordene.
Det er jo ikke nok at sige det, ministeren siger, for bliver det til noget?
Preben Bang Henriksen (V), 2012-01-26:
Tak til formanden, som introducerede lovforslagets titel.
Det er ellers lidt af en spiritusprøve, vil jeg sige, men jeg kan konstatere, at formanden bestod.
Jeg vil kalde det: L 60, ændring af sølovens bestemmelser.
Lovforslaget er egentlig ikke så indviklet, som titlen kunne indikere.
Der er i realiteten tale om to enkle forhold.
Der er tale om en ratificering af det, der hedder Athenkonventionen for søfart, og der er tale om et biprodukt, kan man sige, noget helt andet, nemlig en hurtigere registrering af mulige overgange for skibe til indflagning i Danmark med den deraf følgende mulighed for hurtigere pantsætning og dermed mindre mellemfinansiering.
For så vidt angår ratificeringen af Athenkonventionen, er der i realiteten tale om en generelt bedre beskyttelse af passagererne i form af et højere erstatningsmaksimum – ansvarsgrænsen for skader hæves.
Der er tale om, at man indfører en tvungen ansvarsforsikring, så passagererne ikke behøver at bekymre sig om rederens soliditet, og der er tale om en udvidelse af værnetingsreglerne, så passagererne får mulighed for at anlægge eventuelle erstatningskrav mod skibets ejer i forbindelse med forskellige andre værneting – eller i hvert fald mindst to andre værneting – hvilket man ikke tidligere har kunnet.
Det kan heller ingen have noget imod.
Der er i forhold til det her lovforslag mulighed for at aftale voldgift, men alene når skaden er sket.
Man kan ikke gyldigt vedtage en voldgiftsklausul, forud for at transporten finder sted.
Det andet element i lovforslaget er spørgsmålet om hurtigere registrering, det, man kunne kalde en straksregistrering med frist, hvorefter et eventuelt indflaget skib i Danmark senere, når sagsbehandlingspapirerne er på plads, kan få sin endelige registrering på plads.
Det er der forhåbentlig ingen der kan have noget imod.
Jeg tror nu ikke, der er mange, der har noget imod forslaget helt generelt.
Men den her hurtigere pantsætningsmulighed ved foreløbig registrering medfører i hvert fald, at der vil være en mindre udgift til mellemfinansiering og dermed rigtig gode grunde til en hurtigere indflagning af skibet her i Danmark.
Det er jo sådan, at forslaget favner vidt, og det når også helt ned på kanoniveau, kan man sige.
Det er dog fra ministeriets side blevet præciseret, at der ikke er tale om, at der skal udstedes særlige certifikater, men at der selvfølgelig også, for så vidt angår den aktivitet, skal være en forsikring.
: Venstre ser meget positivt på forslaget.
Det burde ikke give anledning til problemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Tusind tak.
Som udgangspunkt er vi i Liberal Alliance meget skeptiske over for, om politikerne herinde kan forudse, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden.
Det tror vi som udgangspunkt at de er meget bedre til ude i erhvervslivet.
Jeg kan heller ikke lade være med at komme med en enkelt kommentar til hr. Jonas Dahl, som nævner, at OECD er kommet med anbefalinger, som hr. Jonas Dahl mener at regeringen lytter til.
Så vidt jeg kunne læse mig frem til i dag, er OECD også kommet med anbefalinger om, at der skal ske lettelser i topskatten.
Der er ingen tvivl om, at det her forslag indeholder rigtig mange gode takter.
Liberal Alliance bakker op om øget brug af telemedicin, om smidigere udbudsregler, om forenkling af EU-direktiver, om bekæmpelse af tekniske handelshindringer og om tiltrækning af højtkvalificeret arbejdskraft.
Vi ser frem til at følge udvalgsbehandlingen og vil håbe, at vi kan få afklaret de spørgsmål, som vi eventuelt måtte have.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-26:
Jamen jeg håber, at ordføreren også vil anerkende det, jeg netop sagde, altså at OECD jo faktisk har peget på, at der er nogle områder, hvor Danmark har nogle styrkepositioner, men det også er der, hvor der kommer til at være en vækst i fremtiden.
Så vil jeg gerne anerkende, at OECD også har peget på skatteområdet, og det er jo faktisk også baggrunden for, at regeringen meget klart har sagt, at man vil sænke skatten på arbejde – det er sådan set også det, skatteministeren har været ude at sige her for en uges tid siden – og det er også det, som regeringen selvfølgelig tager udgangspunkt i i regeringsgrundlaget, når man i løbet af det næste års tid fremlægger en skattereform.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Det, som vi skal have helt på plads først, er, at de anbefalinger til en skattereform, som OECD er kommet med, specifikt vedrører lettelser af topskatten, og det har jeg ikke kunnet lytte mig frem til var det signal som skatteministeren kom med.
Vi ser meget positivt på enhver skattelettelse, også på skattelettelser af de laveste indkomster, men ud fra et vækstsynspunkt er det, OECD siger så, at der skal ske lettelser i toppen.
Det er fuldstændig rigtigt, at OECD siger, at der er nogle områder, hvor Danmark har et vækstpotentiale, men jeg er ikke helt sikker på, at OECD siger, at det vækstpotentiale skal realiseres med skatteyderbetalt støtte.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-26:
Så Liberal Alliance mener ikke, at Danmark skal satse på de områder, hvor man har styrkepositioner, bl.a. på det grønne og på miljøområdet, på velfærdsteknologien og i særdeleshed på sundhedsområdet, der mener Liberal Alliance altså ikke at man skal sætte ind i Danmark?
Det synes jeg er interessant, og det vil jeg bare gerne have at ordføreren bekræfter.
I forhold til en skattereform har regeringen jo ikke lagt noget konkret frem.
Vi har sagt, at vi vil sænke skatten på arbejde markant, og at der skal være en social balance, det er sådan set det, der fremgår af regeringsgrundlaget, og så skal vi i øvrigt sikre, at den er fuldt finansieret – det var noget, der ikke altid var tilfældet under den statsminister, som hr. Joachim B. Olsen gerne ville støtte – det er jo det, vi har sagt fra regeringens side.
Men vil hr. Joachim B. Olsen så også anerkende, at det er inden for det grønne, inden for miljøområdet, og at det er inden for sundhedsteknologien, at der er basis for at skabe udvikling, innovation og vækst i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Nu kan ordføreren sige, at nogle af de skattesænkninger, som den tidligere regering satte i værk, ikke var fuldt finansierede.
Det er en debat, vi har taget, og det er der ikke fuld enighed om.
Jeg ved ikke, hvorfor det er bedre; jeg har aldrig rigtig forstået, hvorfor ufinansierede skattelettelser skulle være dårligere end et ufinansieret offentligt forbrug og ufinansierede offentlige udgifter, og det er det, der nu er virkeligheden: 100 mia. kr.
Det kan meget vel være, at vi skal leve af vindmøller eller af velfærdsteknologi – det kan meget vel være –
jeg siger bare, at vi i Liberal Alliance mener, at det som udgangspunkt er noget, som de private må stå for, hvis de mener, at der kan tjenes penge på det.
For historien viser, at de er langt, langt bedre til at tage de chancer og de risici, end regeringer er, og det er vores udgangspunkt: Vi tror på, at de ude i erhvervslivet er bedre til at vurdere, hvor der kan tjenes penge, end man er herinde på Christiansborg.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-26:
Tak for en god debat, og tak til hver enkelt ordfører for at have deltaget rigtig engageret.
Det viser jo egentlig blot, at det her emne er rigtig vigtigt.
Den offentlige sektor står over for nogle store udfordringer de kommende år.
Vi ved, vi får flere ældre, de bliver mere syge, de bliver mere kronisk syge, at vi får et fortsat begrænset økonomisk råderum, som fordrer nytænkning og innovative løsninger.
Det gælder for såvel Danmark som resten af verden.
Den forestående udvikling må forventes at skabe stigende international efterspørgsel efter velfærdsløsninger på sundhedsområdet, der kan danne grundlag for en mere effektiv behandling, pleje og omsorg.
I mandags var handels- og investeringsministeren, som jo i øvrigt også er fungerende sundhedsminister, på besøg i De Forenede Arabiske Emirater for at lave et erhvervsfremstød for danske sundhedsløsninger.
Her sagde hun, og jeg citerer
: »Mellemøsten får flere og flere plejekrævende ældre og har en velfærdsindustri på 80 mia. USD. Danmark har på grund af vores mangeårige velfærdssamfund udviklet mange af de løsninger, der skal til for at løse problemerne og samtidig skabe nye eksporteventyr.« Det er jo lige hovedet på sømmet i den diskussion, vi har i dag.
For ministeren argumenterer jo netop her for udarbejdelsen af en sådan »Sund Vækst«-strategi, som jeg kan forstå allerede er på tegnebrættet, og som skal udvikle danske styrkepositioner til eksport af de velfærdsløsninger, vi allerede har taget i anvendelse herhjemme.
Jeg tør godt sige, at i Danmark har vi stærke erhvervsmæssige styrkepositioner inden for bl.a. lægemidler og hjælpemidler.
Vi har på mange områder været gode til at udvikle kompliceret og innovativ teknologi til gavn herhjemme for dernæst at eksportere det til udlandet, og på den konto har vi faktisk haft flere forretningseventyr.
Mange taler tit om grøn vækst, og det er der god grund til, men der er lige så god grund til at tale om sund vækst.
Men man skal ikke kun tale, man skal også handle.
Jeg stillede jo før spørgsmål om, hvornår vi konkret kan se de her planer, og så får jeg sådan et godt politikersvar om, at der skal flere processer til, det er kompliceret, det er ikke sådan lige til at have med at gøre, og det er igen ord.
Hvis vi fortsat skal udvikle Danmark som en slags laboratorium især inden for sundhedsløsninger, har vi en god mulighed, for vi har jo en offentlig sektor, som efterspørger effektive og innovative løsninger, som vi kan markedsføre og eksportere.
Så vil jeg gerne citere handels- og investeringsministeren igen, for hun sagde jo, da hun var på besøg i mandags i Mellemøsten: »En øget satsning er nødvendig for at fastholde arbejdspladserne for de 40.000 danskere, der i dag arbejder med velfærdsteknologi og i medicinalindustrien.
Og forhåbentlig også for at få skabt nye arbejdspladser de kommende år.«
Så der er ganske gode muligheder for, at vi får sat det her på dagsordenen, så det ikke kun bliver indadvendte strategier på glitret papir, som kommer til at være i ministerierne, men som er noget, der kommer ud at arbejde, og derfor glæder jeg mig rigtig meget til at se, hvornår de her udspil, som ministeren omtaler, kommer.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-01-26:
Jeg skal bare høre ordføreren for forslagsstillerne: Når vi nu har haft den, synes jeg, rigtig konstruktive og positive debat her i dag om et område, hvor vi tilsyneladende deler en række synspunkter, kan vi så forvente, at den sådan lidt useriøse kritik eller debat, der har været om den her pick the winner-strategi, som borgerlige politikere jo har beskyldt regeringen for at ville føre, vil forstumme?
Ordføreren, og det står også i forslaget, erkender jo, at der er en række områder, hvor Danmark har nogle styrkepositioner, og der er det ganske fornuftigt at gå ind at se på, hvordan vi kan fjerne nogle af de forhindringer, nogle af de administrative byrder, hvordan vi kan facilitere en højere grad af offentligt-privat samarbejde – altså alle de ting, der ligger her, og som regeringen nu også arbejder videre med og dermed jo anerkender det arbejde, der ligger til grund for den her strategi.
Men kan vi så nu forvente, at den kritik hører op, altså at den diskussion ligesom hører op?
Bertel Haarder (V), 2012-01-26:
Det var såmænd af hensyn til fru Kirsten Brosbøl, at jeg ikke kom ind på det.
For jeg synes næsten, at hendes betragtning var flov, og derfor er det også flovt at få gentaget denne fuldstændig falske problemstilling.
Når vi er imod pick the winner-strategien, handler det om de offentlige ressourcer, handler det om erhvervsstøtte, altså om, at der ikke er nogen, vi skal udnævne til at være vigtigere end andre og derfor til at få del i erhvervsstøtten.
Forslaget her handler om at fjerne hindringer, at feje for det offentliges egen dør, at sørge for, at vi gør, hvad vi kan for at være gode samarbejdspartnere, og at regionerne og kommunerne gør det samme.
Og den form for samarbejde, den form for beredvillighed til at lytte til erhvervslivet er vi hundrede procent for, på alle områder.
Lad være med at opstille kunstige modsætninger; det er mit råd.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-01-26:
Det er da sådan set Venstre og Konservative, synes jeg, der opstiller falske modsætninger.
Regeringen har lagt op til, dels at der skal ses på de generelle rammebetingelser for vækst og innovation ved de overordnede initiativer, der kommer, dels at det tværministerielle udvalg med ministrene skal se på nogle af de områder, hvor Danmark har nogle klare styrkepositioner.
Hvordan er det i modstrid med det, som den tidligere regering har siddet og arbejdet med, nemlig det område, man kalder »Sund Vækst«, hvor der er nogle helt åbenlyse fordele for Danmark, og hvor – det synes jeg sådan set også var lidt en indrømmelse – hr. Bertel Haarder siger, at et stærkt hjemmemarked jo er en forudsætning for eller i hvert fald kan bidrage til at styrke en sektor, sådan at man kan have øget eksport.
For det har vi jo også diskuteret lidt i forbindelse med vindmøllerne.
Så jeg synes sådan set, det er de borgerlige politikere, der her opstiller falske modsætninger, og derfor var forhåbningen, at vi nu må få sat en stopper for den helt forfejlede kritik, som har været fra de borgerliges side i forhold til pick the winner-strategien.
Bertel Haarder (V), 2012-01-26:
Hvis ministerudvalget kommer med en række forslag til, hvem der skal have erhvervsstøtte, og dermed også til, hvem der ikke skal have det, så er vi imod.
Men hvis ministerudvalget kommer med forslag til, hvordan man på en række områder kan lette offentligt-privat samarbejde på den måde, som her er beskrevet, er vi selvfølgelig for det.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-26:
Ministeren siger, at der er konkrete planer, og hun fortæller lidt om den her nye erhvervs- og vækstpolitik, og det, jeg sådan fik ud af det, var, at man skal sikre vækstvilkår, og man skal fokusere, hvor der allerede er potentiale, men kan ministeren løfte bare lidt af sløret for sådan detaljeret end det mere overfladiske med, at man har nogle planer og man har nogle ord og man har nogle strategier, for, hvad det så rent faktisk er regeringen gerne vil, altså, mere konkret.
Det lyder jo rigtig godt, at vi alle sammen er interesserede i, at der kommer til at ske noget på det her område, og hvis regeringen sikrer en hurtig fremdrift, vil det jo være rigtig fint.
Så er jeg blot interesseret i at høre: I hvilken måned kan vi så forvente, at ministeren kommer med sit udspil efter at have talt med alle de her aktører?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-01-26:
Tak for ordet.
Jeg skal stadig lige vænne mig til, at vi kommer på så hurtigt.
Det er dejligt.
Hr. Bertel Haarder tog jo som sundhedsminister i den tidligere regering tiltrængt hul på den her diskussion om sund vækst og det enorme potentiale, der ligger i at udvikle velfærds- og sundhedsteknologierne og skabe både innovation og bedre samarbejde mellem offentlige og private institutioner og virksomheder.
Det skal han have oprigtigt tak for.
Vi kan i Danmark sætte langt flere kræfter målrettet ind, så vi både kan opnå en bedre og mere moderne sundhedssektor og gøre velfærdsteknologi til et af de nye erhvervseventyr, og det har vi brug for.
Danmark vil jo selvfølgelig også om bare 10-15 år stå med en ret stor udfordring – det ved vi alle – med mangel på arbejdskraft til at tage sig af vores ældre, og samtidig vil sundhedssektoren komme under, og er det nok allerede, et massivt pres.
De medvirker til bedre vilkår for både mennesker og nationaløkonomi.
Så ja, teknologierne kan og skal give effektiviseringsgevinster, men de skal i lige så høj grad give bedre kvalitet.
De skal frisætte ressourcer til alt det, der ikke kan gøres med teknologien.
Så kommer man selvfølgelig heller ikke udenom, at hvis vækstpotentialet også på eksportsiden, som ministeren var inde på, skal udnyttes, kræver det en satsning, som giver plads til både udvikling, eksperimenter og kvalitetsforbedringer.
Danskerne er overordentlig positive over for at afprøve og ibrugtage ny teknologi, og som fundament har vi et sundhedssystem, der rummer rigtig mange gode elementer til at tage imod det.
Så hvis Danmark skal ud over rampen og forene teknologisk innovation og sundhedsydelser, skal vi også kunne bygge bro mellem de her faggrænser og ikke tro, at læring alene sker inden for det eksisterende sundhedsvæsens egne mure.
Det er også derfor, regeringen nu arbejder videre med de gode takter, der var i oplægget »Sund Vækst«.
Rigtig mange af de konkrete forslag er jo allerede gennemført, som ministeren var inde på, eller er sat i gang, men regeringen sætter samtidig langt mere massivt ind med at tænke på tværs, både i en national innovationsstrategi, som fru Kirsten Brosbøl var inde på, og på langt flere strategiske områder, f.eks. i en ny strategi for offentlige indkøb, en ny digitaliseringsreform og nye eksportstrategier over for BRIKS-landene, som ministeren jo også er ansvarlig for.
Den linje støtter vi selvfølgelig varmt op om i Radikale Venstre.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget om at videreudvikle oplægget fra ord til andet, men hr. Bertel Haarder kan forhåbentlig varme sig ved, at regeringen faktisk agter at gøre både det, han selv har sat i værk, og langt mere end det, oplægget lagde op til.
Hans Andersen (V), 2012-01-26:
Tak for det.
Jeg er interesseret i at høre om noget helt konkret.
Det er vel et af værktøjerne til at skabe den »Sund Vækst«, som vi alle sammen gerne vil have.
Bertel Haarder (V), 2012-01-26:
Jeg har spurgt, fordi ministeren sagde, at hun havde svært ved at se, hvad dette forslag kunne gøre, som ikke kunne løses af det ministerudvalg, som hun omtalte.
Det var det, der fik mig til at spørge: Jamen de resterende 16 eller 17 punkter, som ikke er klaret endnu, kan vi kan være sikre på, at der bliver fulgt op på dem?
Ellers tror jeg, at der er nogle uden for regeringen i sundhedssektoren, i forskningssektoren, i erhvervslivet, som bliver skuffede.
Så derfor vil jeg opfordre til en mindre nonchalant holdning.
Jeg vil opfordre til, at holdningen til det ikke er: Jamen vi er jo allerede meget videre.
Ja, når det gælder ord, er regeringen jo langt forud for alle andre, men hvad med substans?
Hans Andersen (V), 2012-01-26:
Jeg spørger sådan set også bare ind til holdningen og det signal, der skal sendes, for det er vigtigt, at vi sender et signal om, at det kan man godt gøre noget mere ud af.
Man kan godt lave nogle flere kliniske forsøg.
For resultatet er jo, at hvis vi ikke gør det, vil vores medicinalvirksomheder få udført de her forsøg alle mulige andre steder i verden.
Det gavner jo i hvert fald hverken vores patienter eller vores vækst.
Så jeg synes sådan set, at det bare handler om, at vi sender signalet om, at det skal vi være optaget af, og det skal vi gøre en indsats for.
Det er sådan set det, jeg lidt efterlyser.
Finn Sørensen (EL), 2012-01-27:
Så vidt jeg forstod ordføreren, sagde ordføreren, at det jo ikke kan nytte noget at anvise kontanthjælpsmodtagere job til en løn, som ligger langt under det, der er normalt på arbejdsmarkedet.
Den udtalelse vil jeg gerne kvittere for, hvis ellers jeg forstod det rigtigt.
Det forstår jeg sådan, at det kan være nødvendigt at stramme dem.
Så vil jeg gerne høre: Hvad er egentlig baggrunden for, at det skulle være nødvendigt at stramme dem?
Der vil jeg igen henvise til den rapport fra Arbejdsmarkedsstyrelsen fra efteråret 2011, som jeg omtalte før, og som jo viser, at det kun er 3 pct. af virksomhederne, der siger, at de ikke har kunnet få besat en stilling.
Rapporten fortæller ikke noget om hvorfor, og hvad arbejdsgiverne rent faktisk har gjort, om de har gjort noget osv., men det tyder da ikke på, at vi har noget problem med at få besat de ledige stillinger.
Det er i hvert fald et meget, meget lille problem, og måske er det der slet ikke, for vi ved ikke, hvad de arbejdsgivere rent faktisk har gjort.
Så hvad er baggrunden for, at vi skulle stramme rådighedsreglerne?