runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2009-10-23:
Vi Socialdemokrater har jo aldrig lagt skjul på, at vi ikke bryder os om, at store finansielle virksomheder kan udnytte skattehuller, f.eks. ved at etablere datterselskaber i disse såkaldte offshorecentre, hvor der er lav beskatning, lempelig finansiel regulering, bankhemmelighed og anonymitet, og derfor hilser vi selvfølgelig også dette forslag om skatteaftaler mellem disse landområder og Danmark velkommen.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Aftalerne er et led i OECD's arbejde med at bekæmpe skadelig skattepraksis.
Formålet er, at aftalerne skal sikre, at deres regler ikke udnyttes til skatteomgåelse eller skatteunddragelse i andre lande, og det formål kan jeg ikke være uenig i.
Men det er som nævnt kun et skridt i den rigtige retning.
De fleste husker nok Barack Obamas vittighed om et virksomhedskompleks på Cayman Islands.
Som han sagde: Der er en bygning på Cayman Islands, der huser 12.000 selskaber; det er enten verdens største bygning eller verdens største skattebedrag.
Det rejser selvfølgelig spørgsmålet om, hvor mange administrative muskler skattemyndighederne på Cayman Islands har, og hvor mange kræfter de skal have, for at man kan komme efter alle de her såkaldte selskaber i offshoreindustrien.
Har skattemyndighederne på Cayman Islands mulighed for at komme efter offshoreindustrien?
Det er et godt spørgsmål, og det vil vi selvfølgelig forfølge.
I dagens udgave af Berlingske Business udtaler en person ved navn Kaj Worsøe Jensen fra et britisk baseret selskab, der hedder Anglo Corporate Services, at det ikke vil lykkes politikerne at lukke offshoreindustrien.
Det er en mand, som hver dag åbner bankkonti og opretter selskaber, for at danskerne kan unddrage sig den danske skattebetaling.
Det vidner om, at vi med de aftaler, som vi behandler her i dag, er på vej et skridt i den rigtige retning, men at vi ikke kan være sikre på, at det ikke er værdiløse aftaler, vi indgår, og det vil vi selvfølgelig også følge op i udvalgsarbejdet fra Socialdemokraternes side.
Rent konkret går forslaget ud på, at man skal udveksle oplysninger i skattesager, som aftaleparterne har en forpligtelse til at indgå med de lande, som ønsker det.
Denne bistand kan bestå i, at parterne udveksler oplysninger efter anmodning, eller at embedsmænd fra den ene part deltager i undersøgelser, som den anden part foretager på sit eget territorium.
Aftaleparterne har således en pligt til at sikre, at deres myndigheder har hjemmel til at indhente og videresende oplysninger, der besiddes af banker og andre finansielle institutioner.
Socialdemokraterne kan umiddelbart støtte dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem disse landområder, for dermed kan vi bidrage til, at Danmark tiltræder skatteaftaler med landområderne.
Men vi vil i udvalgsarbejdet sikre os, at det ikke er en værdiløs aftale, Danmark har indgået.
Jeg skal sige fra den radikale ordfører, som ikke kunne være til stede i dag, at Det Radikale Venstre også ser positivt på forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-23:
L 14 er jo forslag til lov om indgåelse af skatteaftaler mellem Danmark og en række lande.
Formålet med forslaget er at indhente Folketingets samtykke til, at regeringen tiltræder i alt 16 skatteaftaler med Aruba, Bermuda, De Britiske Jomfruøer, Cayman Islands og De Hollandske Antiller.
Aftalerne er indgået som led i OECD's prisværdige arbejde for at bekæmpe skadelig skattepraksis, som det så flot hedder.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at vi håber, at det med aftalen bliver nemmere at komme skattesnyd til livs, når vi nu på anmodning kan indhente oplysninger fra de pågældende aftalepartnere og dermed komme mere eller mindre kreative transaktioner på disse eksotiske steder til livs.
Vi har jo desværre tidligere oplevet, at det ikke kun er fly, skibe, m.v., der forsvinder i Bermudatrekaten, men også danske og andre skattekroner, og det har vi nu fået et redskab til i hvert fald at begrænse.
Samtidig kan vi med aftalerne også medvirke til en erhvervsmæssig og økonomisk udvikling på øerne, så andre virksomheder end finansielle virksomheder kan etableres der.
Aftalerne bidrager således også til at fremme de økonomiske relationer mellem Danmark, Aruba, Bermuda, De Britiske Jomfruøer, Cayman Islands og De Nederlandske Antiller.
Desuden har vi jo i Danmark indgået såkaldte minidobbeltbeskatningsaftaler svarende til de aftaler, vi allerede har indgået med Isle of Man og Kanaløerne.
Det er glædeligt, at vi har indgået disse beskatningsaftaler i det omfang, det er muligt under hensyn til opbygning af øernes skattesystem.
Jeg skal derfor på Venstres vegne meddele, at vi varmt støtter lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-23:
I Dansk Folkeparti anser vi det for almindelig god og sund fornuft, at Danmark har dobbeltbeskatningsoverenskomster med de lande, som mange borgere har relationer til.
I dette tilfælde kan man sige, at der er tale om en opdateret dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Israel, som erstatter den overenskomst, der har været gældende tilbage fra 1966.
Den overenskomst, der er indgået for godt en måned siden – det fik vi lige at vide af den socialdemokratiske ordfører –
er opdateret på flere områder, hvor man kan sige, at den gamle overenskomst fra 1966 var blevet umoderne.
Eksempelvis løser den det problem, som Danmark har haft med bl.a. Frankrig og Spanien, og som tilsyneladende også har været et problem i forhold til Israel, nemlig at personer, der er pensionister, og som bor i Israel, men modtager pensioner fra Danmark, hidtil har været skattepligtige i Israel.
Det har været upraktisk, i og med at især private pensionsordninger, hvor der er givet store fradrag for indbetalingerne, efterfølgende er blevet udbetalt til en relativt lav beskatning i Israel.
Det problem rettes der nu op på, i og med at der fremover bliver beskatning i kildestaten, der oftest vil være Danmark.
Der er så heldigvis den undtagelse, at folk, der allerede har indrettet sig efter de gamle regler, kan fortsætte med at blive beskattet efter dem.
Men som sagt synes Dansk Folkeparti, at det er rigtig fornuftigt, at vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med de lande, vi har masser af relationer til.
Derfor kan vi også bakke op om, at den her overenskomst bliver vedtaget af Folketinget.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Jamen det vil jeg da gerne give et tilsagn om at arbejde videre på.
Jeg tror ikke, at vi er uenige i, at det vil være godt.
Hvad angår lige netop Coca-Cola, vil jeg bare lige give seerne og lytterne den oplysning, at Coca-Cola i Danmark produceres af Carlsberg, som betaler en stor del i skat, og at McDonald’s er et såkaldt franchiseselskab, hvor den enkelte franchisehaver får overskuddet fra den enkelte restaurant, og at franchisehavere betaler skat efter de gældende danske skatteregler.
Mike Legarth (KF), 2009-10-23:
Jamen vi har i regeringen altid afsat tilstrækkelige midler til de opgaver, der er, og der bliver gjort, hvad der kan gøres for at afdække de her forhold under de betingelser, der er.
Frank Aaen (EL), 2009-10-23:
Jamen det multinationale selskab Coca-Cola, som tager den største del af profitten fra salg af cola og andre læskedrikke, betaler stort set ikke skat i Danmark.
Den multinationale koncern McDonald’s, der tjener hovedparten af pengene på salg af burgere bl.a. i Danmark, betaler stort set ikke skat i Danmark – rettere sagt har de for første gang i snart 25 år betalt lidt i skat i år.
Det er bare sådan, det er.
Men lad os tage ministeren på ordet med hensyn til det med at gøre noget for ulandene.
Det vil vi vende tilbage til under udvalgsarbejdet, og måske også under behandlingen af de næste forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-23:
Ja, vi fortsætter denne perlerække af lovforslag, der handler om dobbeltbeskatningsoverenskomster.
I dette tilfælde handler det om Danmarks dobbeltbeskatningsoverenskomst med Israel.
Normalt kan spørgsmålet om dobbeltbeskatning fremkalde kuldegysninger hos en god liberal, en god Venstremand ved tanken om at blive beskattet flere gange.
Men hele formålet med dobbeltbeskatningsoverenskomst er jo netop, at man kun skal betale skat én gang, men at man skal betale skat, og i tilfældet her er det en fornuftig beskatning af borgerne, man opnår.
Overenskomsten indeholder regler for, hvornår Danmark henholdsvis Israel kan beskatte forskellige former for indkomst til en person, som er hjemmehørende i den ene stat, altså bopælsstaten, og modtager indkomst fra den anden stat, det vil sige kildestaten, og om, hvordan dobbeltbeskatning undgås.
Det går altså i al sin enkelhed ud på, hvordan pensionister, der f.eks. bor i Israel og får udbetalt deres sociale ydelser, herunder pension, fra Danmark, bliver beskattet af disse ydelser.
Lovforslag om dobbeltbeskatningsoverenskomster er jo ofte ganske tekniske.
Lovforslaget her er ikke nogen undtagelse, og derfor tror jeg, det ville være at gå for vidt, hvis jeg skulle indlede med en større, detaljeret redegørelse for forslaget; det vil nogle af de andre ordførere måske komme ind på.
Jeg vil blot nævne, at det centrale i forslaget er, at offentlige ydelser, herunder sociale pensioner, beskattes i kildestaten, og at det samme gælder for private pensioner, hvis kildestaten har givet fradrag for indbetalingerne.
Efter den gældende overenskomst kan pensioner kun beskattes i bopælsstaten.
Her foreslås det, at pensionister, som på datoen for undertegnelsen af overenskomsten var hjemmehørende i Israel og på det tidspunkt modtog pension fra Danmark, ikke får deres forhold ændret, men at der for fremtidige pensionister bliver tale om, at de bliver beskattet i Danmark af deres pensionsudbetalinger, selv om de er bosiddende i Israel.
Venstre ser ikke nogen nævneværdige problemer ved at tiltræde denne nye dobbeltbeskatningsoverenskomst og støtter derfor forslaget.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Jeg ved ikke, om der har været en kommunikationsmæssig problemstilling.
Ud over udvidelsen med de østeuropæiske lande, som alle kan huske, blev der taget en række andre initiativer.
Bl.a. blev der i kredsen af finansministre taget fat på netop problemstillingen med at få ryddet op i egne rækker vedrørende skattelylande, så vi har altså forfulgt det spor siden det danske formandskab, hvor den daværende fremsynede danske finansminister var med til at sætte det her på EU’s dagsorden, og det har vi sådan set været med til at forfølge siden hen.
Hvis der har været uklarhed over, hvordan kommunikationen har været, beklager jeg meget, for så er ansvaret sikkert mit.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-23:
Når det her med, om de er inden for eller uden for EU-kredsen, er relevant, er det jo, fordi det er lidt ekstra pinligt, synes jeg, for EU, at man sådan prøver at køre høj profil på det her område, men i virkeligheden i sin egen baghave har både de her øer og også større lande faktisk, der bliver ved med at have bankhemmelighed.
Det er godt, vi har fået åbnet op for det nu, men vi har jo altså været med i EU sammen med de her lande i rigtig mange år, og der er der jo ikke sket noget.
Svaret dengang var, at det ikke var noget, man ville gøre noget yderligere ved, og at det ikke var en opgave for regeringen at tage op.
Det synes jeg jo var en noget defensiv holdning at have.
Jeg vil også meget gerne rose de medarbejdere, der har været med til at lave de her aftaler, og det er også godt for ministeren, at han har dem og kan gå ned og spørge dem om, hvordan det er med det her med ulandene, når han nu ikke selv er opmærksom på, hvor mange penge der faktisk ryger ud af de her ulande i kapitalflugt hvert år, som gør det nødvendigt at få fyldt nogle flere dråber i glasset og få aftalerne gjort endnu bedre.
Så jeg håber, at vi kan regne med, at regeringens indsats også i forhold til at få åbnet op over for ulandene vil blive stærkere, end den hidtil har været i EU-regi.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Hvis jeg skulle have udtrykt mig sådan, at jeg ikke har ønsket at tage det op i EU, kan det måske skyldes, at jeg som skatteminister ikke deltager i EU-møderne.
Det er finansministeren, der på den danske regerings vegne deltager i de møder, der omhandler skattemæssigt samarbejde og økonomisk politik.
Jeg ved, at det er blevet taget op i EU-kredsen.
Jeg kan så sige, at for mit eget personlige vedkommende har jeg deltaget i mødet i OECD-kredsen, hvor vi netop indbød alle landene, også de lande her, Belgien, Luxembourg, Østrig, som vi jo gerne vil have til at ændre holdning til spørgsmålet om skattely.
Jeg må bare sige med stor beklagelse, at ingen af de tre lande havde noget ønske om at møde op og tage en sådan konfrontation.
Til gengæld må jeg så sige, at det pres, der blev skabt, så har medført, at de i dag har accepteret at ændre deres regler, og at vi nu står med lovforslag her i Folketinget, der går ud på, at vi får åbnet op for de lande, som, uanset om de er inden for eller uden for EU-kredsen, nu begynder at udveksle oplysninger med os.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-23:
Jeg har tidligere i Skatteudvalget spurgt skatteministeren, om han ville tage det, at de her lande altså ikke havde orden i sagerne, op i EU, og at de for at undgå skattesvindel burde åbne op for deres bankhemmelighed, både skattesvindel over for andre EU-lande og over for f.eks. udviklingslande, der mister virkelig, virkelig mange penge på det om året.
Det var skatteministeren ikke villig til dengang.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Man behøver såmænd ikke at rose mig.
Jeg synes derimod, man skal rose Sven, der sidder dernede i den mørkternede skjorte, og man skal rose Ivar.
Man skal også rose alle de andre, som har været med til forhandlingerne rundtom og været med til at overbevise landene, der tidligere har været skattely, om, at de nu skal give op, komme ind i varmen, komme ind i det gode selskab, lade være med at være det sted, hvor man kan beskytte de midler, samfundskasserne rundtom i verden er blevet snydt for, men derimod komme ind i det 21. århundrede og et fælles økonomisk samarbejde.
Derfor stor ros til dem, der har gennemført forhandlingerne, for de har været en succes.
Jeg er ikke enig i, at man skal beskytte rige mennesker, som gerne vil snyde i de lande.
Jeg er dybt forarget over, at der er nogle, der har snydt samfundsøkonomien for deres retfærdige del af skattebetalingen, for det har betydet, at almindelige ærlige borgere enten skulle betale mere, eller også skulle vi acceptere en lavere velfærd i Danmark.
Og det, der typisk er sket, er jo, at der er blevet betalt noget mere.
Det har betydet, at skatteniveauet har været for højt for alle de ærlige danskere, fordi der er nogle, der har set en mulighed for at snyde for at betale deres del af indgangsbilletten til den fælles kasse, der er i Danmark.
En stor del af debatten under det her punkt har vi jo næsten haft under det foregående punkt, så jeg skal nok lade være med at gentage det hele, men bare sige, at når jeg var nede og snakke med Sven før, var det netop for at blive opdateret på, hvad det er, der sker vedrørende ulandene, og det er klart, at vi måske ikke kan rulle det fuldstændig ud her, det kan man så gøre andre steder, men et af de punkter, som vi er i gang med at arbejde med, er, at arbejdet med skattelylande så at sige flyttes fra OECD, som jo har været de vestlige markedsøkonomiers samarbejdsforum, og over i et globalt forum, hvor også ulandene, afrikanske lande og asiatiske lande, sidder med.
Ad den vej kan vi være med til at sikre, at de også har mulighed for at indgå aftalerne.
Men det er nu engang sådan, at ethvert land med sin egen selvstændige skatteidentitet og skattemyndighed jo selv skal ud og lave aftalen med de andre lande, for at den gælder i deres lovgivning.
Men vi er i gang, forhandlingen af arbejdet er ved at blive rykket ud fra OECD til et globalt forum, og det synes jeg er et rigtig godt skridt på vejen.
Mike Legarth (KF), 2009-10-23:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis også det her forslag, som omhandler fire protokoller, der forbedrer dobbeltbeskatningsaftalerne med Belgien, Luxembourg, Singapore og Østrig.
En dobbeltbeskatningsaftale betyder jo, at man fritages for at skulle betale skat i to lande, og præciserer nærmere, i hvilket af de to lande man så skal betale skatten.
Det er hovedsagelig ved kilden, og vi er selvfølgelig interesseret i, at vi får den skattebetaling, vi synes vi har fortjent som land, sådan at man ikke kan flytte til et andet land og så få ydelser fra Danmark sendt derned uden at betale skat til Danmark.
Det sidste element er bankhemmelighedsloven.
De her fire lande har jo haft bankhemmelighed, og nu tager vi altså det første skridt til at åbne op.
Det er betydningsfuldt, at vi nu kan indhente oplysninger, hvis vi har en begrundet mistanke om, at der er placeret midler i de her landes banker.
Så som helhed hilser vi det her lovforslag meget velkommen.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-23:
Vi fortsætter i samme boldgade.
Her er der indgået protokoller med Belgien, Luxembourg, Østrig og Singapore vedrørende informationsudveksling, og ligesom med det forrige lovforslag er det meget positivt, at det er lykkedes at få lavet de her aftaler, at vi får taget hul på at få åbnet op for de her lande med bankhemmelighed.
Belgien, Luxembourg og Østrig har været nogle af tornene i øjet i EU-samarbejdet, og mange EU-lande har sagt, at der skulle gøres noget ved den her problematik, men imens har vi jo faktisk i vores egen kreds haft de her lande, der har bankhemmelighed, og som har skabt forskellige problemer.
Pointen er jo som med de andre, at man skal undgå at oplyse om, hvem der ejer selskaber, undgå at fortælle, hvilke midler der står på forskellige konti i landene, og dermed undgå beskatning, og snyde fællesskabet for de penge, som det skulle have haft, og lade andre skatteydere betale regningen for vores velfærdssamfund.
Så det er klart et fremskridt, men det er fortsat ikke godt nok.
Som ved det forrige lovforslag er det stadig væk kun bilaterale aftaler.
Det er ikke spontan informationsudveksling.
Østrig har f.eks. været brugt i den her Madoffskandale, hvor Bernard Madoff, en spekulant i USA, har samlet store midler fra europæiske investorer – skal man vel kalde dem – som dog godt har vidst, at deres trafik ikke var helt fin i kanten.
Der blev østrigske banker altså brugt til at opsamle midler og sende dem over til Madoff, der kunne spekulere for dem, en øvelse, der jo endte i et kæmpe krak for ham og tab for de her mennesker.
Det var ofte penge, der skulle have været beskattet, men som altså havnede hos Bernard Madoff via Østrig, som vi har i vores egen EU-baghave, og som ved hjælp af bankhemmeligheden havde gjort det muligt.
Luxembourg er også et yndet sted for kapitalfonde at opholde sig, og andre bruger landet til trafik mellem andre skattelylande for at få pengene bragt ind i EU.
Vi er glade for, at aftalerne er indgået.
Der er et provenu på 40 mio. kr. her, og det vil fremadrettet nok blive endnu bedre.
Det er jo et af problemerne med alle de her aftaler, at de kun er fremadrettede.
Gamle formuer kan være svære at få fat i, men provenuet her kunne f.eks. bruges til at øge den indsats i SKAT, der foregår med at finde de her sager.
Så SF støtter det, men vil altså stille spørgsmål til nogle af de undtagelser, der også er her, og vil gerne have et fortsat pres på landene for at få åbnet endnu mere op også over for andre end os, der har fået en aftale.
Thomas Jensen (S), 2009-10-23:
Vi Socialdemokrater har aldrig lagt skjul på, at vi ikke bryder os om, at velhavende danskere har mulighed for at lave en pensionsopsparing i Danmark med et betydeligt skattefradrag og efterfølgende unddrage sig dansk beskatning af de opnåede store gevinster.
Den mulighed er rent faktisk til stede, og det mindste, vi kan gøre, er selvfølgelig at lukke den her mulighed eller forsøge at lukke den her mulighed.
er så et led i opgøret med de her muligheder for, at velhavende danskere kan opnå store gevinster ved at spare op med store fradragsfordele i Danmark, og f.eks. flytte til Luxembourg, når opsparingen skal udbetales.
Vi har en klar intention og vision om, at vi vil lukke for den mulighed.
Regeringen har indgået protokoller med Belgien, Luxembourg, Singapore og Østrig som led i det internationale arbejde med at bekæmpe den skadelige skattepraksis.
Protokollerne medfører, at overenskomsternes artikel om informationsudveksling bringes i overensstemmelse med den tilsvarende artikel i den seneste OECD-model for dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Indtil nu har artiklen om informationsudveksling med de fire lande betydet, at en stat kan afvise at videregive oplysninger fra f.eks. pengeinstitutter, men de fire lande har nu glædeligvis ændret politik og accepterer nu, at myndighederne også kan videregive bankoplysninger til en anden stats myndigheder.
Protokollerne medvirker til at sikre, at danske skattemyndigheder får bedre mulighed for at sikre en korrekt dansk beskatning.
Protokollerne er med til at reducere mulighederne for at holde formue og dermed indkomst skjult for danske myndigheder.
I udvalgsarbejdet vil vi selvfølgelig se på at prøve på at få afdækket, om der er behov for forbedringer i aftalen, og det tager vi sådan mere specifikt i udvalget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-23:
I Dansk Folkeparti ser vi også positivt på lovforslaget her.
Vi har i Dansk Folkeparti selvfølgelig en interesse i at sørge for, at alle borgere her i landet kommer til at betale den skat, de skal i henhold til lovgivningen, og desværre har der gennem mange år været den uheldige praksis, at de fire lande, der er nævnt her, Belgien, Luxembourg, Singapore og Østrig, på grund af deres forhold til bankhemmeligheder har gjort det muligt, at velhavende personer her i landet har kunnet få flyttet deres indkomst ud af landet uden for rækkevidde af danske skattemyndigheder og dermed har kunnet unddrage sig dansk beskatning.
Derfor er det rigtig glædeligt, at der nu er lavet de her aftaler med de pågældende lande om, at de fremover skal udveksle bankoplysninger med danske skattemyndigheder, så man på den måde kan udelukke muligheden for, at der kan ske den her form for unddragelse af dansk beskatning, som hidtil har fundet sted.
Så det er et rigtig positivt lovforslag, og vi bakker selvfølgelig op om regeringens arbejde med at få så mange af de her aftaler som muligt i hus med de lande, som Danmark er omgivet af og har normale og civiliserede forbindelser til.
Så vi bakker op om lovforslaget her.
Kristian Jensen (V), 2009-10-23:
Allerførst vil jeg sige, at nogle af de nævnte selskaber, som hr. Frank Aaen har den store interesse for, har tilbudt, at hr. Frank Aaen kunne komme og kigge deres regnskaber igennem.
I hvert fald vil jeg bare fastholde, at når der er en dansk producent af en vare, betaler han licens til et udenlandsk selskab, og så er det naturligvis den danske producent, der har omsætningen og fortjenesten i Danmark.
Og så er der endvidere en licensbetaling på det her område ligesom på alle mulige andre områder, hvor der er sådan en aftale.
Vi er naturligvis inde og kigge ganske grundigt på de selskaber for at være sikre på, at de danske skatteregler følges til punkt og prikke.
De her skatteregler er ens, uanset om man er en multinational, en lokal eller en regional spiller.
Thomas Jensen (S), 2009-10-23:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er Socialdemokraterne positive over for det her forslag, og jeg kan også høre på den øvrige opposition, at den er positiv over for, at man nu kan gå i gang med de her aftaler.
Men så er det altså lidt underligt at blive kaldt sur fra talerstolen.
For et par år siden var der en statsminister, som kaldte alle dem, der var uenige med ham i velfærdspolitikken, for socialistiske ballademagere.
Det synes jeg virkelig ikke er en klædelig måde at debattere på sådan en stille fredag formiddag her i Folketingssalen.
Men ministeren var også inde på, hvorfor man ikke tidligere, i 1990’erne, har gjort noget for at indgå de her aftaler.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren ganske kort: Jamen er det ikke, fordi OECD nu har fået lavet de her bestemmelser, senest i 2005, der gør, at vi er i stand til at lave de her aftaler, og at vi derfor ikke var i stand til at lave de aftaler tidligere?