runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2009-05-27:
Statsministeren sagde i sin tale, og Venstre antyder det også her, at man har opnået gode resultater hele vejen.
Det er jeg ikke helt sikker på at de politibetjente, der sidder og holder kongres lige i øjeblikket, er helt enige i, hvis de ser på, hvordan regeringen håndterede politireformen.
Jeg er heller ikke sikker på, at danskerne føler det.
I hvert fald er der jo 99 pct. af dem – det må næsten være en skrivefejl, kunne man håbe for regeringen – som ikke mener, at regeringen har klaret det godt nok på velfærdsområderne.
Man siger, at man har opnået gode resultater hele vejen rundt.
Tror man, at folkene på Vestas er enige i det?
I hvert fald er der jo kommet en bemærkelsesværdig kritik af regeringens manglende indsats på området, når det gælder om at investere langsigtet i klima- og miljøinitiativer, eksempelvis vindmøller.
Så mit spørgsmål er meget enkelt: Fortryder man i Venstre, at man ikke har gjort mere og nu har været årsag til, at arbejdspladser bliver sendt ud af landet?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg kan konstatere, at når jeg ser på det, som er ideen med vores klimaog miljøpolitik, nemlig at en større og større andel af vores energi skal produceres med vedvarende energikilder, så lykkes det.
Når jeg så oven i købet laver en sammenligning med tiden før den borgerlige regering, kan jeg konstatere, at da steg den årlige VE-andel – altså den årlige andel af vedvarende energi – med 0,6 pct. årligt, og i perioden fra 2007 til 2012 vil den stige med 1,4 pct. årligt.
Så jeg fortryder ingenting.
Jeg glæder mig over, at vi har fået lavet en energiaftale, som netop øger andelen af vedvarende energi.
Vi har et mål om, at den skal udgøre 20 pct., når vi når frem til 2011, og jeg er sikker på, at vi vil nå målet.
Morten Bødskov (S), 2009-05-27:
Det er jo faktisk meget flot.
Vi har en virksomhed, som må afskedige mere end 1.200 medarbejdere og helt ekstraordinært udtaler, at det bl.a. skyldes, at vi har haft en regering, som har været alt for fodslæbende i forhold til investeringerne i vedvarende energi.
Og så har vi en ordfører, som på den anden side står og siger, at man ingenting fortryder.
Det er ligesom bare konsekvensen af den førte politik.
Vi har her med yderområder i Danmark at gøre, den jyske vestkyst og den sydlige del af Sjælland, Lolland og Falster, som oplever en enorm arbejdsløshed på grund af en regering, som ikke har ført en tilstrækkelig aktiv investeringspolitik, når det gjaldt opsætning af vindmøller.
Det er det, der er virkeligheden, og sandheden er, at den her regering fortsætter, for under de tal, som ordføreren står og taler om nu, ligger der jo blokader, som ikke medfører, at man får en tilstrækkelig aktiv vedvarende energi-politik, at man får opsat de vindmøller, som er nødvendige.
Fortryder man, at man har taget fejl i de foregående år?
Fortryder man, som den tidligere statsminister sagde på Venstres landsmøde, at man havde begået fejl i miljøpolitikken?
Eller er det her bare business as usual – det gør sådan set ikke noget, det er en del af markedets almindelige udvikling?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
I mit tidligere svar skitserede jeg, hvad vores mål er, og hvad det er, der sker.
Vi bygger masser af vindmøller, vi har bare besluttet, at de skal stå ude på havet.
Der er udbudt store vindmølleprojekter på hav, og dem har Vestas ikke vundet.
Det er ikke noget, jeg kan gøre noget ved fra Folketingets talerstol, at der er andre virksomheder, som i øvrigt også producerer møller i Danmark i de samme områder, der er bedre til at lave det til de rigtige priser, end Vestas er.
Det kan jeg jo ikke beslutte noget om.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at Vestas må afskedige personer.
Jeg har også kunnet konstatere, at Vestas har sagt, at det, der for alvor har betydning for deres produktion, selvfølgelig også er de store udenlandske markeder.
Men altså, at Vestas taber udbudsrunder til konkurrerende virksomheder, kan ikke være et politisk problem.
For os handler det simpelt hen om at få vedvarende energi til at fylde mere, det sker med vindmøller, og det sker med vindmøller på hav.
Det går i den rigtige retning, og vi vil nå målet om en VE-andel på 20 pct., når vi når frem til 2011.
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Det er jo lidt interessant at høre Venstres ordfører konstatere, at alt går godt, at ingen problemer skyldes regeringen, at alt, hvad der kommer til os af ulykker, kommer udefra.
Der bliver stillet et konkret spørgsmål fra hr. Morten Bødskov om konsekvenserne af regeringens klimapolitik, som har medført, at der stort set ingen møller er stillet op siden 2002, da regeringen kom til, og frem til nu.
Her har regeringen et direkte ansvar via den førte politik, som har medført, at et nærmarked for vindmølleindustrien, som har været Danmarks flagskib, nu er nødlidende, og alligevel siger man, at det ikke er regeringens ansvar.
Det kan da vel ikke være indernes, amerikanernes eller alle mulige andres ansvar.
Det må vel være et udtryk for, at regeringen har taget fejl med hensyn til klimapolitikken og først nu for sent er ved at erkende fejlene.
Der ville det da klæde Venstres ordfører at erkende, at man tog fejl, men at man forsøger at rette op på det.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg anerkender fuldt ud, at når man ser frem til 2040, er der stadig en udfordring i forhold til at få skabt holdbarhed på lang sigt.
Den har vi adresseret konstant siden 2001 ved hele tiden løbende at vedtage reformer bid for bid, der ikke på drastisk vis, men step by step får løst dele af den udfordring.
Og vi er ikke færdige endnu.
Vi har en arbejdsmarkedskommission, som kommer med sine anbefalinger, og dem vil vi lytte til.
At sige, at vi ikke adresserer den, når vi nu f.eks. har en skattereform, som giver et betydeligt bidrag til netop også at øge arbejdsudbuddet, faktisk med 19.000 fuldtidsbeskæftigede, synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes faktisk heller ikke, at det svarer til sandheden.
Jamen altså, det er jo en ideologisk forskel, som også tydeligt fremgår, når man læser Socialistisk Folkepartis arbejdsprogram.
Man vil ind og styre de enkelte virksomheder – man vil helt ind i den enkelte virksomheds økonomi.
Jeg vil en anden vej.
Det er da en mærkelig måde at nå de her miljømål på, og i hvert fald vil det helt givet betyde, at hvis det var Socialistisk Folkeparti, der skulle bestemme, hvem der må bygge møller i Danmark, så ville de kun blive dyrere, og vi ville derfor få mindre vedvarende energi for de samme penge, og det er da fjollet.
Da vi nærmer os grundlovsdag, og Folketinget lukker ned for lovgivningsarbejdet, skal jeg traditionen tro på vegne af alle Folketingets partier og løsgængere anmode statsministeren om en redegørelse for den indenrigspolitiske og udenrigspolitiske situation.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg kan forstå, at man i sit forslag til vedtagelse mener, at man har gjort meget i forhold til at gå op imod den økonomiske krise, som vi har i øjeblikket, og jeg vil spørge ordføreren: Hvor meget af det, man her har gjort, mener man, man kan bidrage med i form af at skabe flere arbejdspladser?
Vi får 10.000 flere ledige hver eneste måned, ser det ud til i øjeblikket, og hvor meget bidrager regeringens samlede initiativer til at nedbringe ledigheden?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Det er rigtigt, som det også fremgår af forslaget til vedtagelse, at vi faktisk mener, vi har gennemført en lang række gode initiativer, som alle sammen går i retning af at prøve at mindske konsekvenserne for Danmark af den økonomiske krise.
Vi kan ikke få krisen til at gå forbi Danmark, men vi kan prøve at afbøde de virkninger, den har, og med hensyn til det konkrete spørgsmål er vurderingen, at effekten af summen af de initiativer, der er taget, er 30.000 beskæftigede.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det vil jeg nu mene er overvurderet, men selv hvis vi nu sagde: O.k., vi accepterer, at 30.000 er resultatet af den samlede indsats – hvorfor så ikke gøre mere?
Hvis man står med udsigten til, at ledigheden kommer til at stige til op mod 170.000, vil den undrende befolkning jo spørge sig selv: Jamen hvis man ved det allerede nu, hvorfor i alverden gør man så ikke noget mere?
Det er da det, som er underligt.
Hvorfor skal vi konstatere, at vi taber en masse arbejdspladser?
Hvorfor skal det gå galt for en masse mennesker derude, før man gør et eller andet?
Hvad er svaret til alle de danskere, som i øjeblikket har fået opsigelsesvarsel og frygter at blive ledige?
Regeringen ved, at ledigheden vil stige, og så siger den: Jamen vi har taget initiativer, som samlet set i bedste fald får 30.000 i arbejde, men vi vil i øvrigt ikke gøre mere.
Hvad er svaret til dem?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Pointen er netop, at vi er parat til at gøre mere.
Vi er parat til at gøre det, der skal til, for at Danmark kommer så nådigt igennem den økonomiske krise som overhovedet muligt.
Men som jeg også var inde på min ordførertale, gælder det også om at tænke sig grundigt om, så vi ikke tager initiativer, som forringer vores velstand på lang sigt.
Når vi ser tilbage i historien, kunne man f.eks. ansætte alle ledige i den offentlige sektor, det var en teoretisk mulighed.
Men på et eller andet tidspunkt skulle der gerne komme gang i verdensøkonomien og i dansk økonomi igen, og så ville virksomhederne jo stå og mangle den arbejdskraft, man havde ansat i den offentlige sektor, og det er derfor, det er afgørende, at man netop tænker både kort- og langsigtet.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Hr. Peter Christensen holdt en tale, der sådan set var en forlængelse af statsministerens, og under en overskrift, der hed, at regeringen simpelt hen gør det så fremragende, at det er uforståeligt, at hele verden ikke bare bøjer sig i støvet og siger: Fantastisk!
Hvis man så spørger ud i omverdenen, hvad folk synes om det, der sker, vil jeg sige, at så var der en undersøgelse i Berlingske Tidende om noget så centralt for vores samfund som velfærden.
Man spurgte folk: Hvordan går det med daginstitutioner, med skoler, med sygehuse, med ældrepleje?
Bare for at tage et enkelt område kan jeg sige, at på ældreområdet var der 1 pct. af befolkningen, der syntes, at det var blevet bedre, og der var 41 pct., der syntes, at det var blevet værre.
Den ene procent svarer vel stort set til dem, der er organiseret i Venstre og De Konservative.
Så bortset set fra medlemmer fra den sådan snævre medlemskreds, er der ingen, der kan se, at det er blevet bedre.
Hvad er hr. Peter Christensens kommentar til det?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg skal nok vende tilbage til anden halvdel af spørgsmålet.
Men til det med, når man spørger ud i omverdenen, vil jeg sige: Ja, når man spørger ud i omverdenen, når man spørger økonomer rundtomkring i hele verden, bliver Danmark rost for at være et af de lande, som har håndteret den økonomiske krise på den mest fornuftige måde.
Nu ved jeg jo selvfølgelig ikke, hvem hr. Villy Søvndal snakker med, hvis han en enkelt gang er syd for grænsen, men sandheden er bare, at når man lytter til økonomerne, får Danmark ros.
Tyskland er måske det eneste land i Europa, der faktisk gør mere end Danmark.
I forhold til brugerundersøgelserne og meningsmålingerne fra Gallup i forbindelse med den danske velfærd vil jeg sige, at jeg tror – og det kan man også se, hvis man går tilbage til tiden under tidligere regeringer – at når danskerne bliver spurgt til den offentlige velfærd, vælger de altid at være på den sikre side og bede om, at det skal blive bedre.
Set fra en borgers vinkel vil jeg egentlig også anbefale den strategi, for den er både sikker og kan jo altid kun give et bedre resultat.
Men det interessante er, at når man så går ind og spørger de danskere, som bruger de offentlige velfærdstilbud, er de alligevel godt tilfredse.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Tak for svaret, som jeg synes endnu en gang bare viser det, den foregående statsminister understregede i sin grundlovstale fra 2001, nemlig at når man har siddet meget lang tid ved magten, kan arrogancen nå ufattelige højder.
Tænk sig, at svaret fra Venstres ordfører på en lammer om, hvad folk synes om velfærden, er, at det synes de nok for sådan at helgardere sig, eller også har de ikke helt forstået, hvad det er, der sker.
Det er jo det, der er Venstres og regeringens og Dansk Folkepartis problem i øjeblikket.
Jo, folk har forstået, hvad der sker, og forstår simpelt hen ikke, at man i den længstvarende opgangsperiode i nyere dansk historie forvalter velfærden så dårligt, som tilfældet er.
Både på ældreområdet, på sygehusområdet og på børneområdet får regeringen dumpekarakterer.
Er hr. Peter Christensens eneste svar, at det er, fordi folk tænker strategisk, når de svarer på et spørgsmål og/eller ikke forstår det, og at man i øvrigt burde vende sig til udlandet for at forstå, hvad det er, der sker i Danmark?
Det er danskere, der har svaret, det er dem, der er tæt på, der har svaret, og som har dumpet regeringen.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg respekterer fuldt ud, at hr. Villy Søvndals opgave som værende i opposition til regeringen er at tegne et billede af, at solen ikke har strålet siden 2001.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg synes, det er ærgerligt, når der kommer målinger, som viser, at der er en opfattelse af, at der ikke er kommet noget ud af de mange ekstra ressourcer, vi har givet i forbindelse med den offentlige velfærd.
Men man er nødt til også at respektere alle de andre målinger, der er, og dem vil hr. Villy Søvndal bare ikke kendes ved.
Og det kan jeg godt forstå, fordi de mudrer det billede, hr. Villy Søvndal gerne vil tegne af mørke skyer.
Men det er da interessant, at af de danskere, som er i kontakt med det offentlige sundhedsvæsen, er ni ud af ti godt tilfredse.
Af de danskere, der skal have deres børn passet, er det godt 87 pct., der er godt tilfredse.
Når man går ind og spørger de ældre om hjemmehjælpen, er det 82 pct., der enten er tilfredse eller meget tilfredse.
Og det synes jeg da er interessant.
Vi har her to målinger – uden at hele diskussionen her skal handle om, hvad man kan måle sig til – og der er det da interessant, at dem, der ikke er i kontakt med de offentlige velfærdsgoder, er mere kritiske end dem, der er i kontakt med dem.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Det er altid mærkeligt at forestille sig, hvordan de her debatter opleves uden for Folketingssalen, for jeg tror, meget af det bliver til en kamp om virkelighedsbilledet.
Jeg vil gerne anerkende det skønmaleri, som statsministeren præsterede, og også den opfølgning, som Venstres ordfører havde.
Det, der jo bare er underligt, er, at det er så svært at genkende.
Det er f.eks. meget svært at genkende, at der er gennemført reformer, som skal række ud over næste valgperiode.
Jeg må indrømme, at jeg ikke er voldsomt imponeret, når statsministeren siger, at man skal tænke lidt videre, helt til den anden side af valgperioden, det vil altså sige 2 år længere, end vi er i dag.
Har jeg ikke forstået det rigtigt, nemlig at regeringen har sat reformerne på standby og dermed sådan set ikke kerer sig om, at på den anden side af krisen står vi over for en velfærdskrise af dimensioner, fordi vi mangler lærere, sygeplejersker, alle dem, der sørger for, at vores ældre har det ordentligt?
Lige præcis det problem har hverken ordføreren eller statsministeren forholdt sig til.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Er det en kamp om virkelighedsbilledet?
Jeg synes jo, det er forunderligt at lytte til, at bedømmelsen af statsministerens redegørelse var, at den var et skønmaleri, når store dele af talen handlede om, at vi står i en alvorlig økonomisk krise, hvor vi står over for at få en betydelig stigning i antallet af ledige.
At det skulle være et skønmaleri, har jeg godt nok svært ved at se.
I stedet for gav den jo et billede af, hvilke udfordringer vi står over for.
Det leder mig også hen til at svare på spørgsmålet om, hvorvidt reformer er sat på standby.
Nej, det mener jeg virkelig ikke de er.
I morgen vedtager vi en historisk skattereform, hvormed vi sænker marginalskatten markant.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at det er uden stemmer fra Det Radikale Venstre, som altid taler om reformer, men aldrig vil lægge stemmer til.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg var også upræcis, det beklager jeg.
Skønmaleriet var alene beskrivelsen af regeringens politik og regeringens indsats over for den situation, vi står i.
Så hvis ordføreren ser fremad, hvad er det så for et reformprogram, der er?
Hvad er det, der skal gøre – hvis vi ser længere end den næste valgperiode – at vi ved, at den her regering tager hånd om den velfærdskrise, der truer, hvis der ikke er lærere i klasseværelset, og hvis de sygeplejersker, der skulle sørge for, at tingene fungerer ikke bare ordentligt, men også med omsorg på en hospitalsafdeling, faktisk ikke er til stede?
Hvad er det, som Venstre har i posen?
Hvor er det Reformvenstre, der ser fremad og ud over næste valgperiode?
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Jeg prøver igen.
Siden november 2001, da regeringen trådte til, er der stort set ikke blevet bygget nogen vindmøller.
Den her regering ændrede totalt på miljøpolitikken.
Det har haft den konsekvens, at der ikke bliver bygget vindmøller.
Det er jo en bevidst politik, som regeringen har ført.
Det er vel også derfor, at regeringens klimaminister siger, at før hun kom til, var den nuværende regerings politik en katastrofe.
Men den erkendelse er åbenbart ikke kommet til Venstre endnu.
Men jeg synes, det er lidt flottenhejmeragtigt af Venstres ordfører at sige, at alle problemer omkring arbejdsløsheden kommer til Danmark udefra, når vi nu kan konstatere, at en helt konkret og bevidst beslutning fra regeringens side har ført til en mindre opsætning af vindmøller både til havs og på land og med deraf følgende stigende arbejdsløshed i yderområderne i Danmark.
Det er regeringens ansvar og ingen andres.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Vi vil ikke gå ind og bestemme, hvem der skal bygge de vindmøller, der skal sættes op.
Det vil vi ikke.
Vi har sat et mål for, hvor meget vedvarende energi skal udgøre i den danske energiproduktion.
Det er den rigtige måde at gribe tingene an på.
Vi bruger også biomasse og biogas.
Vi bruger en palet af veje for at nå til at kunne opfylde den målsætning.
Og når det gælder havvindmølleparker, er der jo lige udbudt store projekter, og dem vandt Vestas ikke, men det er det frie marked, der må afgøre, hvem der kan levere den vare billigst og bedst og mest effektivt.
Så glæder jeg mig dog over, at uanset om det er det ene eller det andet firma, der skal levere de vindmøller, så foregår produktionen i høj grad i Danmark.
Line Barfod (EL), 2009-05-27:
Hver gang der er nogle, der påpeger problemer, får vi at vide, enten at problemerne slet ikke eksisterer, eller at det er nogle andres skyld.
Tidligere sagde man lidt for sjov, at folk påstod, at noget altid var samfundets skyld; med den regering, vi har i dag, er det altid nogle andres skyld.
Det er politiets skyld, at politiet ikke fungerer, det er socialrådgivernes, pædagogernes, sygeplejerskernes eller andres skyld, at det offentlige ikke fungerer.
Det er aldrig nogen sinde regeringens skyld.
Når vi får sådan en meningsmåling, der viser, at kun 1 pct. mener, at det går bedre med det offentlige, så er det også nogle andres skyld, det kan umuligt være regeringens skyld.
Men regeringen har jo haft en strategi for det, man har gennemført, og derfor vil jeg gerne igen spørge hr. Peter Christensen, om han er enig med statsministeren i hans udtalelse i »Løkkeland« om, at skattestop er en genvej til velfærdsforringelser, en genvej til, at vi flytter en række opgaver fra fællesskabet i det offentlige og over til privatisering.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jamen nu har jeg jo en pligt til at svare, for ellers havde jeg jo egentlig mest lyst til at lade være.
For det giver jo ingen mening at diskutere den slags falske gengivelser.
Statsministeren har aldrig skrevet, at skattestoppet var en genvej til velfærdsforringelser, så det er en fuldstændig tåbelig diskussion.
Skattestoppet har været en god måde at sikre danskernes privatøkonomi på, og derfor er skattestoppet også populært, og jeg glæder mig over, at vi har kunnet opretholde skattestoppet siden 2001, samtidig med at vi har kunnet forbedre og udvikle den offentlige velfærd ved at tilføre den 56 mia. kr. siden 2001.
Samtidig har vi kunnet sætte en stopper for den konstante stigning i skatter og afgifter, som vi så, før regeringen trådte til i 2001, hvor der var en ny skat eller afgift næsten hver måned – ja, man kan få kuldegysninger ved tanken – men det fik skattestoppet sat en brat stopper for.
Line Barfod (EL), 2009-05-27:
Den går ud på, at man ved hjælp af skattestoppet og ved hjælp af bremsen på de offentlige udgifter flytter fra den offentlige velfærd, vores fælles og demokratisk styrede velfærd, og over til privatisering.
Man kan jo se resultaterne, hvor det private forbrug er steget dobbelt så meget som det offentlige.
Folk mærker jo tydeligt i deres dagligdag i forhold til børnehaver, ældrepleje, skoler osv., at der ikke har været den samme stigning, som der har været i privatforbruget, men at man tværtimod udhuler den offentlige sektor.
Jeg skal bare høre, om hr. Peter Christensen er enig i den strategi fra Venstres side, er enig i målet om, at vi skal have meget mindre fælles velfærd, og at der skal være meget mere til privat forbrug for dem, der har rigeligt.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg har ikke noget imod at diskutere med fru Line Barfod, men det kunne da være befriende, hvis man kunne holde sig bare en kende til sandheden.
Jeg vil gerne sige, hvad Venstres holdning er til det offentlige og til det private.
For os er det jo ikke afgørende, hvem der leverer velfærden, men at danskerne får den velfærd.
Derfor er vi jo også tilfredse med, at der er ca. 250.000 danskere, som har gjort brug af det frie sygehusvalg, for det har jo betydet, at de ikke skulle stå på ventelisten, og det er det afgørende.
Vi tager udgangspunkt i det enkelte menneske, vi tager udgangspunkt i den enkelte patient – hellere det end systemer!
Der ved jeg godt, at for Enhedslisten er systemer alligevel vigtigere end alt andet, og det er et klart politisk valg.
Men jeg vil ikke stå og beklage, at der er 250.000, der har haft glæde af det frie valg, som har gjort, at de ikke skulle stå på venteliste.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-27:
Hvis man nu anvendte præcis samme opgørelsesmetode, som Venstre anvendte dengang, hvor mange gange kommer der så til at være nye skatter eller afgifter som følge af skattereformen?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Vi har lavet en skattereform, hvor vi har ønsket at sænke skatten på arbejde og øge skatten på forurening, og det medfører 17 eller 16 lovforslag, som nu er baggrunden for den omlægning, som betyder, at vi får en historisk sænkning af skatten på den sidst tjente krone.
Det glæder mig enormt.
Når jeg så skal diskutere med Socialdemokratiet om, hvilken skattepolitik der er bedst, ja, så kender man vores, for vi har lagt den frem i Folketingssalen, men der er ikke noget at spille bold op ad, der er ikke noget at diskutere, fordi Socialdemokratiet ikke tør bekende, hvad socialdemokratisk skattepolitik er.
Det står fuldstændig uklart for mig.
Skattestoppet støtter man ikke lige nu.
Man har gjort det i en periode, og så gjorde man ikke, og så gjorde man.
Lige nu gør man ikke.
Det er det eneste, jeg har kunnet finde ud af er status, men hvad socialdemokratisk skattepolitik ellers er, står mig fuldstændig uklart.
Så er der et løfte om, at man sammen med Socialistisk Folkeparti vil blive enig om noget inden et valg.
Det glæder jeg mig til.