runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Jamen ordføreren svarede slet ikke på mit spørgsmål.
For mit spørgsmål gik på det principielle i, at regeringen med sin modstand mod gruppeeksamen går ind og detailregulerer i en sådan grad, at man altså ikke vil lade de bestyrelser, som hr. Henrik Rasmussens eget parti har været med til at indsætte på universiteterne, have den frihed til at kunne bestemme, hvilken undervisningsform man vil have, og hvilken eksamensform man vil have på den enkelte institution.
Det er jo det, der er konsekvensen af den regulering, som regeringen går ind og foretager her.
Strider det ikke lidt mod konservative principper?
For sådan ser jeg det sådan set.
Man må umiddelbart tænke, at det ikke er noget, der er særlig rart som konservativ, at vi skal have den stærke styring.
Men det er jo det, der er tilfældet med regeringens modstand mod det her forslag.
Man har ikke tillid til, at de bestyrelser, man selv har været med til at indsætte på universiteterne, er de bedste til at vurdere, hvilken undervisningsform man skal have på det enkelte universitet.
Er det ikke sådan det er, vil jeg spørge hr. Henrik Rasmussen?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jamen det er jo meget klart præciseret i den lovgivning, der også er i dag, at når der er nogle mål som f.eks. i husgerning i folkeskolen eller i musikundervisning i de gymnasiale uddannelser, så er det et mål, som gør, at man så også er nødt til at have en gruppeeksamen.
Det er fair nok.
Derfor siger vi, at når der er et mål, så er det også o.k. med en gruppeeksamen, men når ikke der er et mål for undervisningsforløbet og i faget for, at det skal fremføres i en gruppe, så kan vi ikke se pointen, for så er det altså den individuelle præstation, der afgør, hvilken karakter der skal stå i din bog efterfølgende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Jeg vil gerne holde fast ved økonomien, for det er jo altså sådan, at censor ikke bliver aflønnet pr. eksamination, men efter hvor mange minutter der bruges.
På Odense Lærerseminarium var det tidligere sådan, i 2004, at der, når der var afsat 60 minutter til én studerende, var afsat 100 minutter til en gruppe på to studerende og 130 minutter til en gruppe på tre studerende.
Men i en situation, hvor gruppeeksamen er afskaffet, vil det uundgåeligt betyde, at man altså står med en ekstraudgift på de enkelte uddannelsesinstitutioner, og det er jo også præcis den melding, der kommer fra uddannelsesinstitutionerne.
Har Det Konservative Folkeparti forholdt sig til de økonomiske problemer, som uddannelsesinstitutionerne står i, og som uddannelsesinstitutionerne jo tydeligt har gjort opmærksom på?
Har man forholdt sig til de problemer, institutionerne står i som konsekvens af afskaffelsen af gruppeeksamen?
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Se, nu forstår jeg, hvorfor hr. Henrik Rasmussen er imod vores forslag.
Det er, fordi hr. Henrik Rasmussen mener, at der ikke er nogen sammenhæng mellem eksamensformen og den måde, som undervisningen i praksis udmønter sig på på uddannelsesinstitutionerne.
Det tror jeg bare hr. Henrik Rasmussen har helt uret i.
Og man kan jo sige, at Undervisningsministeriet også tidligere har ment, at der var den her sammenhæng.
Men jeg forstår godt, at hr. Henrik Rasmussen mener, at man kunne opretholde alle de fordele, der er ved teamarbejde, gruppearbejde og den måde at arbejde på i uddannelsessystemet, uanset at man så gør den sidste afgørelse individuel.
Det tror jeg ikke på, men jeg forstår i hvert fald nu, hvad der er baggrunden for, at hr. Henrik Rasmussen afviser det her forslag.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Noget af det, der er vigtigt, er lige præcis det, der blev sagt i salen i dag: Det produkt, der kommer ud i sidste ende, er det vigtigste.
I dag er virkeligheden altså sådan uden for murene her, at man netop har brug for teamwork, at arbejde sammen i grupper i virksomhederne, og det er altså også det, som der undervises i på uddannelsesstederne.
Det er i hvert fald ikke den oplevelse, jeg på nogen måde har af uddannelsessystemet.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Ja, det kan jo, når man som jeg har tilbragt hele sit liv i gruppeeksamen og den slags, være hårdt.
Men jeg vil spørge hr. Henrik Rasmussen om noget andet, og det er om sammenhængen mellem undervisning og eksamensform.
Er det ikke sådan, at det er hr. Henrik Rasmussens opfattelse, at man ofte vil tilrettelægge undervisningen sådan, at den målrettes i forhold til den eksamen og den eksamensform, der bliver, altså, at der er en sammenhæng?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Det, der er meget svært gennemskueligt i det her forslag, er: Hvad er det præcist, den enkelte elev får ud af at deltage i en eksamination i en gruppe?
Hele forløbet, fra man har startet uddannelsen, går ud på, at man skal lave en projektgruppe, og at man skal sætte sig sammen og finde ud af, hvordan og hvorledes man løser sin eksamensopgave.
Man har lavet et godt stykke arbejde, og jeg formoder, at man sætter sig sammen i en gruppe, hvor man har noget tilfælles, så man kan sparre med hinanden og lave et godt projekt.
Alle prøver at gøre deres ypperste, når de skal til eksamen.
Hvad er det så lige præcis, man får og kan vise ved at gå op til en gruppeeksamen?
Det, der er det vigtige, er, at man skal gå ind og forsvare sit projekt individuelt, og hvis det er mundtligt, så er det selvfølgelig helheden, der gælder for hele projektet, og så skal hver enkelt, hvis der er fire i en gruppe, gå ind og præsentere projektet og fortælle: Har man nu forstået dette projekt fra a til å?
Og det er der et eller andet sted ret og rimelighed i.
Vi kender alle sammen de situationer, hvor man står til en gruppeeksamen - jeg har da også prøvet gruppeeksaminer.
Man ved da præcis, hvilke emner man skal svare på, hvis gruppen bliver spurgt til en eksamination.
Eleverne har altså fuldstændig styr på, hvem der har spidskompetencerne inden for de forskellige områder.
Det undgår man altså fuldstændig ved at lave en individuel eksamination, for så kan lærer og censor i virkeligheden nå hele vejen rundt.
Jeg er meget glad for, at Enhedslisten virkelig har fået den økonomiske omsorg for, hvordan og hvorledes det foregår derude.
Men jeg ville da tro, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti havde det samme mål, nemlig at det vigtigste ved det her er at sikre, at den enkelte får den bedst mulige uddannelse; det er ikke at sikre antal minutter og antal kroner til selve eksaminationen.
Det, der er vigtigt for os, er at sikre, at personer, der går op til eksamen, kommer igennem, og at de, hvis de har lavet en projektgruppe, skal forstå projektet fra start til slut og kunne fremlægge det.
Det er der altså et eller andet sted noget logik i, i stedet for at de kan gemme sig bag hinanden ved en eksamination.
Og jeg håber, at vi er enige om, at det mål er vigtigere end de kroner.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Det glæder mig umådeligt, at Det Konservative Folkeparti ikke går ind for detailregulering, men det er det jo.
I årevis har det været sådan, at man har givet frihed til en vifte af eksamensformer.
Det er den frihed, som beslutningsforslaget vil give tilbage.
Derfor er jeg nødt til at spørge
: Betyder det, at Det Konservative Folkeparti ganske enkelt ikke har tillid til de bestyrelser, der er på universiteterne?
Mener man, at de ikke er i stand til at håndtere, at det rent faktisk er et individuelt eksamensbevis, folk går ud med?
For vi er fuldstændig enige i, at man skal have sit eget eksamensbevis, og at karaktererne skal afspejle den individuelle præstation.
Det bliver der ikke rørt ved med det her beslutningsforslag.
Men jeg må forstå, at det, som den konservative ordfører siger, er: Vi tror ikke på, at bestyrelserne kan håndtere det her selv, vi ved bedre end dem.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Nej, det er heldigvis ikke min bekymring, for jeg er helt stensikker på, at erhvervslivet godt kan finde ud af at ansætte lige præcis de personer, de gerne vil have.
Men det, der er vigtigt, er, at man har muligheden og rent faktisk kan gå ud og fremvise, hvad det er, man kan bidrage med af kompetencer til en gruppe.
Det synes jeg er meget vigtigt, for der er ingen tvivl om, at du - både i uddannelsesforløbet og når du kommer ud i erhvervslivet - skal indgå i et team i en eller anden form.
Det er meget vigtigt at fastslå.
Det skal man.
Men det er vigtigt, at de, når de skal nedsætte de team, rent faktisk præcis ved, hvad du kan bidrage med i det team.
Og det er altså en mulighed, som man har ved at lave en fuldstændig individuel eksamination.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Jeg går ud fra, at det, ordføreren mener, er, at det tal, der står på sådan et stykke papir, er utrolig vigtigt, fordi det siger alt om den person og om, hvad den person kan.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren direkte, og det er meget let at svare på, vil jeg gå ud fra: Hvad er det vigtigste, de faglige kundskaber, det, man har tilegnet sig gennem undervisningen og eksaminationen, eller et tal, der står på et stykke papir?
Hvad er vigtigst?
Når nu både Dansk Erhverv og Dansk Industri ønsker muligheden for gruppeeksamen genindført, tror ordføreren så ikke, at disse foreningers medlemsvirksomheder er i stand til at ansætte folk, selv om de her folk har været til en gruppeeksamen?
Tror ordføreren, at arbejdsgiveren sidder og siger: Nå, her er en, der har været til gruppeeksamen, vedkommende har fået 8, men skulle nok kun have haft 7 - efter den gamle karakterskala - og derfor kan jeg slet ikke finde ud af det?
Er det det, der er ordførerens store bekymring, altså at de her medlemsvirksomheder i Dansk Industri og Dansk Erhverv ikke kan finde ud af at ansætte deres medarbejdere?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jamen der er ingen tvivl om, at det vigtigste, du skal bruge et uddannelsesforløb til, selvfølgelig er at få kvalifikationer, ingen tvivl om det.
Men der er heller ingen tvivl om, at det er tallet, du skal gå ud og sælge dig selv videre på.
Og det er eksamensbeviset, som du skal gå ud og bruge.
Det er altså svært for en arbejdsgiver præcis at se, hvilke kompetencer og hvilke kvalifikationer du rent faktisk har tilegnet dig, hvis du ikke har et eksamensbevis, du kan gå ud og vise i en jobsituation.
Så ja, det var nemt at svare på.
Jeg vil sige, at der ikke på nogen måde ligger detailstyring eller noget som helst i det her.
Der er ingen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti er imod detailstyring, ingen tvivl om det, hvis det er det svar, som fru Christine Antorini ønsker.
Det må der ikke herske nogen tvivl om.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Jeg er lidt optaget af det spørgsmål, som fru Kirsten Brosbøl stillede ordføreren før, for det er meget principielt, at regeringen med støtte fra Socialdemokraterne har lavet en universitetsreform, som betyder, at der er eksterne bestyrelser.
I de eksterne bestyrelse rundtomkring på universiteterne sidder mange fremtrædende erhvervsfolk.
Det gør de, fordi de er dybt optaget af, at vi får unge mennesker ud, som passer til det arbejdsmarked, der er.
Hele ideen med at have eksterne bestyrelser er at sige: Inden for universitetslovens rammer har man frihed til at tilrettelægge de overordnede linjer, herunder undervisningsformer og eksamensformer.
Derfor er jeg nødt til at spørge den konservative ordfører igen, for fru Kirsten Brosbøl fik ikke noget svar på det før: Hvorfor er det et ønske fra Det Konservative Folkeparti at styre hen over hovedet på eksterne bestyrelser med høj repræsentation fra det private erhvervsliv?
Er de ikke i stand til selv at beslutte eksamensformer?
Og skal man ikke give dem friheden til det?
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Jeg er da glad for, at vores minister Eva Kjer Hansen også har støttet det projekt, for som jeg nævnte for et øjeblik siden, har Venstres folketingsgruppe faktisk officielt taget stilling til det og sagt, at hovedlinjen i projektet her, altså vel at mærke linjen mellem Kolding og grænsen, er noget af det, vi gerne ser fremmet.
Det fremgår som sagt af vores trafikoplæg.
Men vi har også sagt, at vi også skal se det i sammenhæng med alle de andre projekter, der er, og dermed prioritere.
Jeg ved jo ikke i dag, hvor mange midler vi umiddelbart kan få til rådighed til at investere i infrastruktur.
Der kan være nye finansieringskilder, som man kan forhandle sig til rette om her i Folketinget, og som gør, at vi pludselig har nogle flere midler, eller det kan være, vi får nogle færre midler, fordi de er afsat til anden side til andre investeringer, og derfor vil jeg have svært ved at sige nu, at vi kan garantere, at det bliver til noget, eller garantere, at det ikke bliver til noget.
Det er altså et spørgsmål om prioritering, og det vil jeg fastholde, selv om vi har anerkendt problemstillingen, både fra vores ministers side og i vores oplæg til infrastruktur.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Det er fuldstændig korrekt, og det er bl.a. en af årsagerne til, at dette selvfølgelig er et meget aktuelt spørgsmål.
Vil hr. Jacob Jensen give mig ret i, at dialogen med Tyskland er meget væsentlig, og at det netop derfor også er meget væsentligt at fremme en afgørelse om det her projekt, for at vi kan sammentænke løsninger nord og syd for grænsen, så vi bl.a. kan sikre en effektiv transportafvikling?
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Det er jo helt utroligt, så enige vi kan blive om det her.
Ja, jeg anerkender, og jeg er enig med spørgeren i, at det er vigtigt at kunne se det i sammenhæng med og i forhold til tyskerne.
En jernbane stopper jo ikke ved grænsen, eksport stopper jo i sagens natur ikke ved grænsen, så derfor skal vi jo se de her ting i sammenhæng.
Det synes jeg også vi skal anerkende og tage med i vores overvejelser, når vi skal prioritere de her mange forskellige projekter.
Det er jo rigtigt - som spørgeren er inde på - at vi da skal have øje for eksporten og dermed også tyskernes holdning til, hvordan deres jernbaneinfrastruktur fra grænsen og videre mod Hamborg og sydover udvikler sig.
Derfor er det da klart, at vi skal have taget forhandlingerne og diskussionerne med tyskerne med ind i overvejelserne, når vi laver de her prioriteringer, herunder dobbeltsporet igennem Sønderjylland.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Set i den sammenhæng er det selvfølgelig meget interessant at kigge på det aktstykke, som Finansudvalget fik tilsendt forleden dag, der omhandler en trafikprognose for, hvordan Femern Bælt vil påvirke trafikken over Storebæltsbroen.
Det er alene 3 pct. af trafikken, som vil blive påvirket af det.
Så man kan sige, at sammenhængen mellem Femernbroen og den grænseoverskridende trafik jo er meget begrænset, så netop i den sammenhæng er det vel vigtigt, at vi ikke får prioriteret det her for lavt.
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Nu har jeg også den store fornøjelse at sidde i Finansudvalget, så jeg kender godt aktstykket.
Men jeg må så også stadig væk sige, at prioriteringer jo er prioriteringer, som man skal foretage ud fra forskellige afvejninger.
Så det er jo en afvejning af de forskellige elementer i en prioritering, som man skal tage med, og det er så det, forhandlingerne nu skal vise her i løbet af de kommende måneder, så vi når frem til en forhåbentlig bred aftale i løbet af 2008 på netop det her område, og der må partierne så hver især komme med deres ønsker.
Nu har vi så fra regeringens side fremlagt - jeg skal ikke stå og sige på vegne af regeringen, men i hvert fald regeringspartierne - et solidt grundlag netop gennem Infrastrukturkommissionen, og det synes jeg er rigtig godt.
Det borger da i hvert fald for en vis kvalitet i de forhandlinger, som vi skal i gang med.
Julie Rademacher (S), 2008-01-22:
Nu er jeg også et af de heldige folketingsmedlemmer, der kommer fra Kolding, og jeg er endda vokset op i Sønderborg, så jeg kender om nogen infrastrukturen i det syd- og sønderjyske.
Jeg vil blot minde ordføreren om, at en af Venstres egne politikere og sågar ministre, fru Eva Kjer Hansen, meldte ud i valgkampen, at hun klart støtter et dobbeltspor gennem Syd- og Sønderjylland.
Det gjorde hun på et debatmøde i Vamdrup, og for mig at se er det også meget fornuftigt at investere i infrastrukturen i netop dette område, der udgør porten til Europa, som jeg også har været inde på.
Men mit spørgsmål til ordføreren lyder: Hvis Venstre ikke skal leve op til sine valgløfter, når de efter valget får regeringsmagten, hvornår vil de så give nogle garantier?
Jeg tænkte nok, at svaret ville lyde cirka sådan, men når man sådan sparker spørgsmålet til hjørnespark, vil jeg da opfordre til og gerne invitere til at tage en tur i det syd- og sønderjyske.
Så kunne det være, at der fra både ordførerens og ministerens side kom en erkendelse af, at der skal være et dobbeltspor i det syd- og sønderjyske, for i dag tager det rigtig, rigtig lang tid at køre i tog der.
Jeg ved, at jeg taler på borgernes vegne, når denne sag bliver bragt op, både når det angår Sønderjylland og Jylland lidt længere nordpå, så jeg håber, at ordføreren måske vil tage imod den invitation og sætte ekstra godt fokus på området fremover.
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Jeg kan berolige med, at jeg kender også udmærket strækningen.
Min svigerfamilie bor i Sønderborg og omegn, så jeg bruger den ganske tit, så også ud fra et personligt synspunkt ville det være en kæmpefordel.
Så kunne jeg jo komme hurtigere frem og tilbage til svigerfamilien, og det er jo altid dejligt.
Men jeg kan kun gentage mig selv og sige, at fra Venstres side har vi anerkendt kapacitetsproblemet på den sønderjyske bane af flere grunde: eksportproblemer, godstransport og selvfølgelig også betjeningen af det sønderjyske område, når det drejer sig om passagertrafikken.
Men vi har også erkendt, at der er en lang række andre problemstillinger på såvel jernbaneområdet som vejområdet og andre infrastrukturområder, så vi bliver nødt til at prioritere, og som sagt kan jeg jo ikke på nuværende tidspunkt stå her og sige, hvor mange midler vi har til rådighed.
Det ville ikke være nogen sag for mig at sige, at alle de områder, alle de projekter, som jeg har nævnt, kan vi selvfølgelig gennemføre, og det skal være pr. omgående.
Det kunne vi, hvis vi bare havde midlerne til det, men på nuværende tidspunkt har vi ikke et umiddelbart overblik over, hvor mange midler der bliver stillet til rådighed, og hvor mange midler der er til rådighed, så derfor vil jeg stadig væk holde mig til at sige: Vi anerkender problemet, men vi vil gerne se det i sammenhæng med andre projekter og en prioritering.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg synes måske, at det er meget forståeligt, at hr. Jacob Jensen ikke direkte slår til og lover, at det her skal han nok sørge for.
Det ville jo være muligt, men måske også for muligt.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Jacob Jensen om, er, om han ikke anerkender, at et af problemerne her er, at man i al for lang tid har været negativ over for det her dobbeltspor, fordi man ligesom hele tiden har sagt, at det klarer vi ved hjælp af Femernforbindelsen, og at det måske meget er, fordi man har forsøgt at skabe et grundlag for Femernforbindelsen, at man har været afvisende over for det her dobbeltspor, og det har givet anledning til bekymring i det sydjyske område.
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Nu er jeg lidt i tvivl om, hvem hr. Per Clausen henviser til, når hr. Per Clausen siger »man«, men hvis vi antager, at det er regeringen, så er jeg ikke enig og anerkender heller ikke, at det har noget med hinanden at gøre.
Femern Bælt-forbindelsen udgør én problemstilling i forhold til, hvordan godstransport og erhvervstransport hænger sammen, og i øvrigt også selve sammenhængen mellem Danmark og et af vores største markeder, Tyskland, og resten Europa.
Nogle af de analyser, vi har fået, viser også, at der er en sammenhæng, at det gør en forskel, hvordan transporten er, om der er en Femern Bælt-forbindelse, eller om der ikke er det.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke stadig væk kan anerkende, at der ud over en Femern Bælt-bro også er et behov for en udbygning af dobbeltsporet i Sydjylland.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Det er selvfølgelig godt, at hr. Jacob Jensen fastholder, at der kan være behov for begge dele, når nu Venstre insisterer på, at der også er behov for en Femernforbindelse.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jacob Jensen om noget andet.
Man kan selvfølgelig godt spørge: Hvorfor komme løbende med de her lokale forslag, når der nu skal laves en helhedsplan?
Men anerkender hr. Jacob Jensen ikke, at det her sådan set er en af de opgaver, der burde have været løst for lang tid siden, fordi man har haft et problem med togdriften i det her område i meget lang tid?
Man har et ønske om at få mere af, lad os så bare sige langdistancegodset flyttet over til jernbanen, og det er jo et ønske, som findes hele vejen fra Nordjylland og ned igennem Jylland i forbindelse med transporten ned igennem Tyskland.
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
I svaret til, jeg tror, det var hr. Jesper Petersen, for et øjeblik siden, anerkendte jeg faktisk, at det her ikke kun er et lokalt problem.
Det er faktisk et samfundsmæssigt og måske nærmest internationalt problem, hvis man kan bruge så store ord i den her sammenhæng.
Så at det er et lokalt problem, synes jeg er forkert at sige.
Altså, jeg kan også nævne kapaciteten mellem Ringsted og København.
Det har man diskuteret i årevis, og nu har vi da endelig nogle beslutninger om, at vi skal have undersøgt VVM i forbindelse med de to muligheder, der har været forhandlet om.
Jeg kan nævne Nordvestbanen.
Der ligger heldigvis også et projekteringsforslag fra Trafikstyrelsen.
Det skulle der sikkert også have været gjort noget ved for mange år siden.
Men nu er vi altså en situation, hvor vi må kigge fremad og sige: Hvad er det så for nogle projekter, der ligger, og hvad er det for nogle muligheder, vi har at prioritere imellem, og hvad er det i øvrigt for nogle midler, vi kan bruge?
Det er sådan set det, vi gør på baggrund af rapporten fra Infrastrukturkommissionen og den investeringsplan, som regeringen vil komme med i løbet af 2008.
Bente Dahl (RV), 2008-01-22:
Venstres ordfører har anerkendt problemet i Sønderjylland flere gange her under debatten.
Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Når man anerkender et problem, følger man det så ikke op politisk af en handling?
Jacob Jensen (V), 2008-01-22:
Ja, det er det, det er et landsdækkende problem, lige så vel som at det er et landsdækkende problem, når man ikke kan komme hurtigt og effektivt mellem eksempelvis Ringsted og København eller hurtigt og effektivt mellem København og Sydsjælland eller Nordvestsjælland eller andre steder.
Der er masser af steder, hvor det er et landsdækkende problem, fordi tingene jo hænger sammen.
Det, at man investerer et sted, afføder selvfølgelig noget kapacitet et andet sted.
Men det er da klart, at når vi taler gods, taler vi jo ikke - efter min opfattelse i hvert fald - om godstransport over korte afstande, hvis vi skal flytte det over på jernbanen, der taler vi om de strækninger, som går langt, både indenlandsk, og i særdeleshed når vi taler om eksporten.
Og det er her, den her problemstilling, som der bliver peget på, faktisk kommer ind i billedet, at godstransporten på den sønderjyske jernbane og videre ned gennem Europa har et kapacitetsproblem.
Carina Christensen (KF), 2008-01-22:
For det første synes jeg bestemt, man skal rose nogle forslagsstillere, når der er grund til at rose dem, og her synes jeg faktisk, at Enhedslisten er kommet med et beslutningsforslag, der peger på en meget relevant problemstilling, så anerkendelse for det.
Så kan jeg for det andet med det samme sige, at nej, regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget, heller ikke, hvis man tager delen med Tønder og Tinglev ud.
Det kan vi ikke af den simple årsag, at vi ønsker at afvente det arbejde, vi sætter i gang med investeringsplanen, og regeringen vil til efteråret komme med en samlet investeringsplan for landet.
Så vi vil ikke på nuværende tidspunkt binde os op på enkeltstående projekter.