runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Hr. Bjarne Laustsen lægger op til, at man skal undgå kastration.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen kan blive enige om er den helt rigtige løsning.
Men mit spørgsmål til ordføreren er så: Hvad gør vi så så længe?
Synes Socialdemokratiet virkelig, det er rimeligt, at man i henhold til den plan, der ligger fra Justitsministeriet, skal acceptere, at godt og vel 50 millioner handyr skal kastreres uden bedøvelse, inden vi når så vidt.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det ene udelukker det andet.
Jeg synes, ordføreren holdt en udmærket tale; jeg kan bare ikke helt forstå, hvorfor det ene udelukker det andet.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke bare går i gang med bedøvelsen.
Tom Behnke (KF), 2010-03-04:
Den opfordring vil jeg gerne følge op og istemme.
Man bør gøre noget mere for, om ikke godt man på en eller anden måde kan komme efter nogle af de her kunder, der ved, at de køber sex hos en handlet kvinde.
Om ikke andet må man prøve at få dem dømt for medvirken til voldtægt, for det er jo det, der reelt er tale om.
Når det så lader sig gøre, kan vi jo se, hvad straffen bliver, når man udmåler straffen, og der er jeg helt overbevist om, at når man vurderer en voldtægt eller medvirken til voldtægt, er straffen udmålt efter grovheden af voldtægten.
Hvis jeg var dommer, ville jeg sige: Hvis offeret har været udsat for menneskehandel, er det i sig selv en skærpende omstændighed.
Den påstand vil jeg gerne vove, men vi ved det ikke, for det er desværre endnu ikke lykkedes at få dømt nogen af de her mennesker.
Hvis det nu omvendt skulle vise sig, at de bliver straffet mildere, så vil B 103 have sin relevans, men ikke før.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg tror, vi er rigtig mange her i salen, der i vores barndom op igennem de første år ude på landet har været med til at kastrere grise og derfor godt kan sætte os ind i forholdene, og der er også sket en udvikling siden i forhold til, hvor store grisene var dengang og så til, som det er i dag, hvor vi taler om, at der skal gives smertelindring.
Jeg ser jo gerne, at det bliver, som vi har aftalt i handlingsplanen.
Der er ingen tvivl om, at det skal gives efter, men der skal også udvikles metoder til, at der, så længe vi er nødt til at kastrere, også skal findes muligheder for at give smertelindring inden, således at det har en større effekt, inden man går i gang med indgrebet.
Så det er jo godt, at vi er enige.
Jeg er bare bekymret for, ligesom hr. Kristen Touborg også plejer at være, at vi skal have en masse medicin til at stå ude, som skal gives af landmænd uden dyrlægekontrol.
Og det er jo slet ikke den der norske løsning, som alle har gået og talt om var den optimale.
Derfor skal jeg bare sige, at jeg ikke tror, vi når nogen vegne, hvis vi bare accepterer en løsning, hvor vi giver os til at bedøve.
Så er jeg bange for, at der slet ikke sker den udvikling, som vi gerne vil have i retning af, at vi helt skal undgå det.
Jeg kan anbefale fru Marlene Harpsøe, hvis hun modtager nogle breve, så at læse det hele og ikke bare nøjes med overskriften.
I alle de breve, jeg har fået, og som også har været tilgået Dansk Folkeparti, står der til sidst, at man helt skal undgå kastration – sådan.
Og hvis fru Marlene Harpsøe læste det hele, ville det jo ikke være et problem.
Jeg synes simpelt hen, det er så ynkeligt af Dansk Folkeparti at stå her og skose Socialdemokratiet, når der ikke engang er enstemmig opbakning fra Dansk Folkepartis side til et forslag og man bruger ordet vi.
Jeg skal nok spørge, når fru Marlene Harpsøe kommer op på talerstolen igen, om det nogen sinde har været Dansk Folkepartis mening, at der skulle udleveres medicin til at bedøve 13 millioner hangrise, og at medicinen skulle stå frit ude i medicinskabene hos landmændene og gives uden en dyrlæge.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg må indrømme, at jeg blev noget forskrækket, især over hr. Flemming Møllers sidste bemærkning om, at det, at man skulle lokalbedøve en gris, før den pågældende gris får skåret testiklerne af med en skalpel, skulle forringe dyrevelfærden.
Jeg må bare konstatere, at der altså er en hel række dyrevenner, dyreværnsorganisationer, som er imod det, som hr. Flemming Møller står og siger lige her.
Samtlige dyreværnsforeninger – i hvert fald dem, jeg har kendskab til – anbefaler rent faktisk bedøvelse forud for kastration.
Jeg må indrømme, at jeg tror meget på de her dyreværnsforeninger, fordi det virkelig er dem, som kæmper for dyrene.
De tænker kun på dyrene.
De tænker ikke på politik.
De tænker kun på dyrene.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Jo, det gør for så vidt indtryk.
Det er bare ikke korrekt.
Det er jo det saglige argument, vi får ad den vej.
Derfor kan jeg da godt forstå, at mange dyreværnsorganisationer gerne vil sende et signal om at gøre noget ved dette problem, for selvfølgelig er det da et problem, at grise bliver kastreret, og at det gør ondt.
Det er da ikke noget, vi er glade for.
Vi løser bare ikke problemet ved at lokalbedøve – i hvert fald ikke under den form, som det er foreslået i forslaget, hvor det er landmanden selv, der skal gøre det, for det betyder, at man injicerer et stort volumen af lokalbedøvelse i testiklen, og det er smertefuldt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg må indrømme, at jeg stadig er meget forundret over det svar, som jeg får fra hr. Flemming Møller.
På Dansk Folkepartis vegne kan jeg sige, at vi er skuffet over den melding, vi får, fordi vi ønsker dyrevelfærd.
P.t. bliver mere end 13 millioner svin i Danmark kastreret uden bedøvelse.
De får skåret testiklerne af med en skalpel uden at blive bedøvet.
Det er yderst smertefuldt, og det er da logik for papkasser, at det gør mindre ondt at blive kastreret, når man har fået lokalbedøvelse, end hvis man slet ikke bliver lokalbedøvet.
Det er da logik for papkasser.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Det er i hvert fald ikke logik for de sagkyndige, men det kan godt være, at det er for papkasser.
Men det forholder sig rent faktisk sådan, at det jo ikke nytter noget at bedøve testiklen, når smerterne kommer fra sædstregen.
Man kunne lige så godt bedøve den i halen eller et hvilket som helst andet sted.
Sandheden er jo, at når man sprøjter lokalbedøvelse ind i testiklen og bagefter skærer testiklen af, er det lige så smertefuldt, som hvis man skærer det stykke højere oppe, hvor lokalbedømmelsen ikke virker.
Hvorimod smertebehandling virker, og den virker også, lang tid efter at indgrebet er foretaget.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Hr. Flemming Møller var inde på, at man godt kunne give den her indsprøjtning, men at der ville gå et stykke tid, før den virkede – jeg tror, der blev sagt 5-10 minutter, og ellers må ordføreren rette mig, hvis jeg ikke fik helt fat i det.
Se, det er jo sådan, at mennesker kan mærke smerte, og det kan dyr også, så nu spørger jeg hr. Flemming Møller: Hvis vi tager den situation, hvor hr. Flemming Møller selv skulle have foretaget et indgreb som det, vi taler om her i dag, hvad ville hr. Flemming Møller så foretrække?
Ville han foretrække at få en indsprøjtning og vente de der 5-20 minutter, eller at få det gjort med det samme uden indsprøjtning.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Jeg tror hellere, jeg vil tage noget, som de fleste har erfaring med.
De fleste har da heldigvis ikke erfaring med kastration; de fleste har erfaring med, hvad der sker hos tandlægen.
Der er det jo sådan, at hvis bedøvelsen ikke virker særlig godt i starten, virker den somme tider efterhånden, fordi det bedøvende stof stille og roligt diffunderer ud i vævet og derefter kommer i berøring med de nerver, som den pågældende tand har, og hvor påvirkningen kommer fra.
Så hvis der går tilstrækkelig lang tid, behøver man ikke være så præcis i sin injektion; så virker det alligevel i et større område.
Derfor kommer det til at virke hos nogle af grisene, for man bedøver ikke det sted, hvor smerten kommer fra, man bedøver et andet sted, men man kan være heldig, at det diffunderer ud i det område, man egentlig ønskede at bedøve.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Jeg var næsten arg over, at jeg fik sådan et svar, men det kan også være, at mit spørgsmål var for indviklet.
Så jeg spørger direkte og på en helt anden måde: Kunne hr. Flemming Møller tænke sig at blive kastreret uden bedøvelse?
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Jeg tror, jeg vil sige nej tak.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Med hensyn til det sidste er det et spørgsmål om at være realistisk, for når man står med grisen i hånden og mærker, hvordan den spræller, når man injicerer det her i testiklen på den, bliver man led og ked af det, og så vil jeg faktisk tro, at man ikke vil overholde det.
Netop der, hvor man skal overholde en lovgivning, som rent faktisk betyder dårligere dyrevelfærd, end hvis man ikke har med det at gøre, vil mange mennesker være tilbøjelige til at overtræde en sådan lovgivning – og vi kan ikke kontrollere, hvad der sker ude i stalden.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Så at lægge det ud, som om det ikke arbejdsmæssigt kan lade sig gøre at tage det ad to gange mener jeg simpelt hen må være imod bedre vidende, eller også er det meget længe siden, ordføreren har været i en svinestald.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Ja, det er lidt tid siden.
Men bortset fra det er det jo et spørgsmål om, om den her bedøvelse i det hele taget virker.
Det er det, der er det væsentlige, for det vil jo kun være en fordel for nogle af grisenes vedkommende at lade den tid gå.
Resten af grisene vil stadig være ubedøvede.
Så det nytter ikke noget at lokalbedøve grisene ét sted og så bagefter kastrere dem – reelt uden bedøvelse – og så ligger al bedøvelsesmidlet på staldgulvet bagefter.
Det er jo det, der er det væsentlige.
Per Clausen (EL), 2010-03-04:
Jeg er da enig med hr. Flemming Møller i, at vi skal være meget forsigtige med at pålægge landmænd noget, som man ikke efterfølgende kan kontrollere.
Det er en ny politik fra Venstres side, vil jeg bemærke, men vi tager da til efterretning, at det er synspunktet.
Jeg vil så bare spørge hr. Flemming Møller om noget andet.
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Møller, om man i Venstre er indstillet på at gå ind og også gøre sig nogle overvejelser i forhold til den vaccine, der har været snak om, altså, at man uden at gennemføre nogen operation kan undgå ornelugten.
Så vidt jeg har forstået, er der i hvert fald tale om et stof, der på nuværende tidspunkt er godkendt og ville kunne anvendes, og så ville det vel være fornuftigt at inddrage i diskussionen, om vi kunne bruge det, eventuelt i en overgangsperiode, indtil vi finder en endnu bedre løsning.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Med hensyn til lovgivning, der skal kontrolleres, var det sådan set ikke specielt møntet på landmænd.
Det var sådan mere almindelige principper om, at det er godt, hvis man kan kontrollere en lovgivning, når man laver restriktioner på den ene og den anden vis.
Der er nogle arbejdsmiljømæssige betænkeligheder, og de skal selvfølgelig løses, det skal være på plads, men ellers kan jeg ikke se det store problem i den vaccine mod ornelugt, som er på markedet.
Den er jo godkendt på EU-plan.
Det er mere et spørgsmål om, hvad markedet siger til det, for der går jo mange rygter om den slags ting, og hvis bare en enkelt supermarkedskæde i England eller Tyskland lukker, på grund af at denne vaccine har været anvendt, er der et problem i hele eksportsektoren.
Per Clausen (EL), 2010-03-04:
Jeg vil bare til det første sige til hr. Flemming Møller, at jeg tror, at det godt kan blive en anelse besværligt, hvis vi kun kan have lovgivning, som vi hele tiden har en meget nøje kontrol med bliver overholdt.
Jeg kunne aldrig drømme om at sige, at det var særlig nødvendigt i forhold til landmænd.
Det ville give anledning til alt for mange spontane udbrud fra nogle af de tilstedeværende.
Hr. Flemming Møller kan da godt have ret i, at der kan opstå nogle vanskeligheder med at sælge kødet, men jeg tror da, at hr. Flemming Møller må være enig med mig i, at det heller ikke er gavnligt for danske svineproducenters arbejde her i Danmark, når man i TV-Avisen med jævne mellemrum skal se de her billeder af kastrerede smågrise og grædende politikere.
Flemming Møller (V), 2010-03-04:
Jeg er da fuldstændig enig i, at man udmærket kunne tage disse her vacciner i brug, og at der ikke skulle være nogen særlige betænkeligheder ved det, men det er trods alt sådan, at markedet i dag er indrettet sådan, at hvis bare en enkel supermarkedskæde dropper de danske grise, på grund af at man anvender den her vaccine, fordi der er noget overtro forbundet med det, har vi et kæmpe problem, som ikke kun er bøndernes problem og ikke kun er danske slagteriers problem, men i høj grad med de mange slagteriarbejdspladser, der er i Danmark, også Danmarks problem.
Og med den store betydning, som dansk svineproduktion har for betalingsbalancen, er det hele landets problem, hvis det her ryger på gulvet.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Det undrer mig lidt, når hr. Flemming Møller siger, at man bedøver et helt andet sted end der, hvor det gør ondt.
Jeg kan dårligt forestille mig andet.
Og jeg vil næsten tro, at det må være sådan, at Venstres ordfører med den faglige baggrund, som Venstres ordfører har, trods alt vil give mig ret i, at det er sådan.
Det undrer mig så også noget, at Venstre argumenterer med, at når man skal lade være med bedøvelse her, er det, fordi de der bønder nok alligevel ikke vil overholde den tid, der går, fra man bedøver grisene, og til man skærer i dem.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er meget krænkende.
Jeg synes i virkeligheden også, det er lidt krænkende, når fru Pernille Vigsø Bagge i sit første spørgsmål antyder, at regeringen skulle fremføre de her synspunkter nærmest for at beskytte gerningsmændene i den her sammenhæng.
Så kan vi have forskellig mening om, hvordan vi gør det.
Det er så en anden side af sagen.
Så tror jeg faktisk ikke, at jeg, fordi jeg var lidt optaget af det med det bevismæssige, fik slået fast før, at det, jeg præciserede i min tale, jo var, at hvis man køber sex hos en prostitueret, som er offer for en menneskehandel, så er det efter de gældende regler ikke i sig selv en voldtægt.
Og hvis der skulle foreligge nogle svar fra den tidligere justitsminister, der er i modstrid med det, må vi jo få det udredt under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2010-03-04:
Jeg er temmelig forvirret efter ministerens indlæg.
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren faktisk siger, at det her forslag er så godt, at ministeren vil sende det til Straffelovrådet og bede dem tage det med i deres overvejelser om, hvordan voldtægtsparagraffen og de andre bestemmelser skal revideres.
Det er jo rigtig positivt og vil kunne betyde, at vi kan komme igennem med det.
Omvendt siger ministeren så, at regeringen ikke er enig i, at man skal skærpe straffen for voldtægt, hvis offeret er offer for menneskehandel.
Jeg forstår ikke de to modsatrettede budskaber.
Så forstår jeg ikke helt det, ministeren siger om, at det ikke skulle være voldtægt, som den tidligere justitsminister har sagt, hvis en mand har sex med en kvinde, vel vidende at hun kun har det, fordi hun er tvunget til det.
Det er altså voldtægt, også selv om det er en anden mand, der tvinger hende til det.
Det er det, den tidligere justitsminister har svaret på, og det er det svar, der også er optrykt i bemærkninger til beslutningsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Jeg tror som sagt, at vi kan afklare det nærmere under udvalgsbehandlingen, hvis der skulle være en modstrid mellem den vurdering, som jeg fremlægger nu, og den, som den tidligere justitsminister måtte have fremlagt over for udvalget ved et svar på et spørgsmål.
Så lad os få det afklaret under udvalgsbehandlingen.
Det, som knytter sig til bemærkningen om, at det ikke i sig selv udgør en voldtægt, er jo, at de konkrete omstændigheder i den enkelte sag godt kan indebære, at kunden vil kunne straffes for medvirken til voldtægt eller også til en overtrædelse af straffelovens § 217 om samleje opnået ved anden ulovlig tvang end vold eller trussel om vold.
Jeg tror, at det er det, som muligvis forvirrer billedet lidt.
Når jeg så siger, at jeg, selv om jeg ikke kan gå ind for forslaget her, gerne vil sende det til Straffelovrådet, for at de kan tage det med ind i deres samlede overvejelse, er det jo, fordi jeg sådan set har sympati for tanken om, at vi skal skærpe indsatsen over for menneskehandel.
Men jeg tvivler altså på, at det lige er på den her måde, vi rent lovteknisk set opnår det.
Line Barfod (EL), 2010-03-04:
Jeg håber, at vi under udvalgsarbejdet kan komme nærmere ind på, hvad det så er ministeren mener kunne være bedre.
Jeg er enig i, at der også skal mange andre ting til for at bekæmpe menneskehandel.
Det her er bare et led i det.
Vi ved fra chatsider og andet, at nogle af dem, der køber sex, godt er klar over, at den, de køber sex af, er offer for menneskehandel, og jeg mener faktisk, at det er vigtigt, at vi gør det klart for dem, at det faktisk er voldtægt.
Som vi i straffeloven har gjort klart med hensyn til tvangsægteskab og omskæring, at det er henholdsvis ulovlig tvang og vold, mener jeg også, at det er vigtigt at gøre det klart og tydeligt i straffeloven, at det er voldtægt, hvis man har sex med en kvinde, som man ved kun har sex med en, fordi hun er tvunget til det.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Det mener jeg er to forskellige ting.
Lad os få det udredt under udvalgsbehandlingen, og så synes jeg, at det er ganske fornuftigt at lade det indgå i Straffelovrådets samlede overvejelser, om der er nogle elementer her, som de vil tage med ind i overvejelserne, men altså således at vi får en samlet vurdering af strafferammerne og eventuelt også indretningen af reglerne i det her kapitel i straffeloven.
Maja Panduro (S), 2010-03-04:
Det sidste er jeg meget enig med ministeren i, og vi er mange, der ser rigtig meget frem til, at Straffelovrådet bliver færdig med det her arbejde.
Jeg er sådan set også enig med ministeren i, at der selvfølgelig kan være nogle problemer med at løfte bevisbyrden på det her område.
Det talte ministeren vældig meget om.
Men skal jeg forstå det sådan, at ministeren mener, at det i sig selv er grund til at lade være med at stramme på det her område?
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Jeg mener da i hvert fald, at det er en grund.
Jeg nævnte også flere andre grunde til ikke at gå ind for forslaget, som det foreligger.
Derfor synes jeg, det er et godt argument imod bare at gennemføre en bestemmelse som den, der er lagt op til.
Maja Panduro (S), 2010-03-04:
Man kan sige, at det jo i vid udstrækning er parallelle problemer, vi taler om, når det gælder de unge under 18 år, som vi jo ellers i fællesskab strammede op omkring for ikke så lang tid siden.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren vil over på det område at løsne igen?
Er det sådan, at vi nu skal sanere derovre også?
Problemet derovre er selvfølgelig også, at selv om vi har strammet op, har der været, jeg tror 4 eller 5 domme.
Men kunne det ikke være, at vi i stedet for skulle få kigget på, hvordan vi netop kan komme i gang med at få nogle domfældelser i de her sager, snarere end bare at sige: Det er lidt svært at bevise, at der er forsæt, det er svært at sandsynliggøre, at han vidste, at hun var mindreårig, eller at hun var handlet?
Jeg synes, det er en lidt ærgerlig grund til ikke at gøre noget ved det her problem.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Jeg ved slet ikke, hvem det er, der har talt om, at man ikke skal gøre noget ved problemet.
Det er i hvert fald ikke mig, for jeg gjorde meget ud af i min tale at sige, at vi skulle gøre noget ved det her problem.
Så det må være en anden, som fru Maja Panduro henviser til.
Jeg har heller ikke talt om, at vi skal løsne nogle bestemmelser, det ville ligge langt fra mig at tale om at løsne bestemmelser i straffeloven.
Men jeg synes altså ikke, at det ville være velovervejet at indføre en bestemmelse, som den, der lægges op til her.
Derfor kan jeg og regeringen ikke gå ind for det, som det foreligger, selv om jeg ser med sympati på intentionerne.
Det er også med udgangspunkt i den sympati, at jeg siger, at jeg meget gerne vil sende det til Straffelovrådet, så det kan indgå i deres samlede overvejelser om, at vi på en eller anden måde kan indføre nogle skærpelser, ændre på bestemmelserne i dette kapitel i straffeloven, altså kapitel 24, således at der bliver taget højde for, at der indgår menneskehandel i sådan nogle sammenhænge.
Irene Simonsen (V), 2010-03-04:
Vi kan forestille os, at der kommer en kunde til en handlet prostitueret kvinde; der står en bagmand ude i baglokalet, og kunden har været opmærksom på, at der står en, der i overført betydning sætter en pistol for panden på kvinden, hvis hun ikke udfører det, som hun er handlet til.
Det ser kunden.
Kunden får sin ydelse under tvang.
Der er andre, der ser det, og som anmelder den her episode som en voldtægt.
Det betyder, at den her handlede kvinde skal gå op imod bagmanden, og vi, der arbejder med det her, og som i mange år politisk har arbejdet med det her emne, ved godt, hvor barsk og hårdt det her miljø er, og vi har alle sammen ekstremt store følelser for og medfølelse med de her kvinder.
Vi kan bare konstatere, at hvis det kommer til en retssag, hvis det kommer til en domfældelse, risikerer kvinden også sit liv.
Det vil være ekstremt svært at få en kvinde til at stille sig op og løfte bevisbyrden.
Heldigvis har regeringen – denne her regering – igangsat større initiativer og lavet en større pakke rettet mod menneskehandel og også mod kvinder, der er handlet til prostitution.
Det skal evalueres ved udgangen af 2010.
Der er taget rigtig mange gode initiativer.
Der sker faktisk også noget på området, og det bliver spændende at følge evalueringen.
Men jeg må allerede på forhånd sige, at jeg og Venstre nærer en stor bekymring.
Vi ved godt, at hvis det her virkelig skal virke, så handler det om et større og bedre internationalt samarbejde.
Det her er en kriminalitet, som er den mest hastigt voksende kriminalitet på verdensplan.
Gid det var så vel, men det er desværre ikke nok, at vi i Danmark alene sidder og prøver at gøre nogle ting.
Vi ved bl.a., at den første vej til det her er samarbejdet med Europol.
Nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål til Enhedslisten, der har fremsat beslutningsforslaget, før ordføreren kommer på talerstolen, men jeg kunne godt have lyst til at spørge om, hvad man vil gøre, hvis retsforbeholdet opretholdes, og vi derfor ikke fremadrettet har den mulighed for at lave et opklaringsarbejde og finde de reelle forbrydere, de store bagmænd og ikke de små fisk, så vi får lukket den her kriminalitet.
Det kan virkelig hjælpe kvinderne sammen med alle de sociale indsatser, som vi har sat i gang.
Jeg gad vide, hvad oppositionen vil gøre i den situation!
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, for det bekymrer mig og også Venstre dybt og inderligt.
Det er et af de meget vigtige områder, og det er noget af det, som vores hjerte brænder meget for.
Jo mere, vi kan hjælpe de kvinder, desto bedre, men det skal være med det rigtige værktøj, som lukker for den her kriminalitet.
Line Barfod (EL), 2010-03-04:
Indsatsen mod menneskehandel er noget af det, vi er enige om på tværs af Folketinget, og vi er enige om, at det kræver en stor indsats på rigtig mange fronter både internationalt i EU og i resten af verden og i Danmark.
Så mit første spørgsmål er, om Venstre er enig med justitsministeren i, at det her forslag skal sendes til Straffelovrådet, og at vi skal bede dem om at se på, hvordan det kan indgå i en revision af bestemmelserne.
Det er det første spørgsmål.
Der, hvor en sag om at skulle straffe nogle kunder for voldtægt jo kommer op, er, når politiet er i gang med at efterforske en større sag om menneskehandel.
De har en række forskellige beviser både mod bagmænd og mod nogle kunder, og en stor del af beviserne består ikke alene i offerets vidneforklaring, men også i telefonaflytninger, overvågning og en række andre indsatser fra politiets side.