runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg bliver også nødt til at forfølge det her spor.
Jeg lagde mærke til, at fru Irene Simonsen i sit indlæg gav udtryk for, at Venstre altså er glad for den her værdidebat.
Der vil jeg minde om, at beskæftigelsesministeren som højt placeret politiker i Venstre og minister har udtalt, at Venstre og Dansk Folkeparti altså på flere områder deler værdifællesskab.
Og der bliver jeg nødt til at spørge, om det fællesskab så også eksempelvis omfatter, når Dansk Folkeparti sammenligner det muslimske tørklæde med nazismens hagekors, eller når hr. Søren Krarup i dag i aviserne kalder bøsser for handicappede og ikke tager afstand fra dødsstraf.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg kommer uvilkårligt til at tænke tilbage på en radiodebat, som hr. Steen Gade og jeg deltog i for faktisk temmelig lang tid siden.
Det var en meget, meget god radiodebat på P1, hvor jeg fik nogenlunde de samme spørgsmål, og hvor jeg konstant kunne sige til hr. Steen Gade: Det ville være meget interessant, hvis hr. Steen Gade kunne spørge til, hvad Venstre står for.
Og hr. Steen Gade har lige været her i en hel time, godt og vel endda, hvor man har spurgt til Dansk Folkepartis holdning.
Men jeg er meget åben over for at svare på, hvad Venstre står for, så det kan hr. Steen Gade og den øvrige opposition jo bare spørge til.
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-26:
En af de ting, som ordføreren for forslagsstillerne, hr. Peter Skaarup, gjorde meget ud af at stå meget fast på – en opfattelse, jeg deler og er enig med ham i – var, at det er vigtigt, at vi fra folkestyret og dem, der repræsenterer myndighederne, tror jeg, han brugte som eksempel, er klare i mælet, altså giver klar besked om, hvad det er for et værdisæt, vi synes, der er gældende for det danske samfund.
Derfor bliver jeg fuldstændig forvirret, når fru Irene Simonsen står og siger: Jamen vi deler værdier, men vi deler ikke holdninger.
Det er måske et eller andet teoretisk niveau, som jeg ikke er blevet integreret nok til kunne forstå, det ved jeg ikke, men lad mig sige klart fra SF's side, at der da helt klart er værdier, som vi ikke deler med alle i det danske samfund.
De reaktionære grupper i det danske samfund, som eksempelvis går ind for dødsstraf, som er imod homoseksuelles rettigheder, og som er imod menneskerettigheder, deler vi ikke værdier med, og det gør vi heller ikke i forhold til de indvandrere, de etniske minoriteter, der befinder sig i det danske samfund.
Dem deler vi ikke værdier med.
Så det er ikke sådan, at jeg vil stille mig op som fru Irene Simonsen og sige, at vi deler værdier med alle.
Jamen et eller andet sted kan man sige, at hvis vi skal være klare i mælet, hvis vi skal give besked om, hvad det er for nogle værdier, vi synes skal være bærende for det danske samfund og for det internationale samarbejde, eller hvad det nu kan være, så er det jo vigtigt, at vi taler klart, og at vi giver klar besked.
Jeg tror efterhånden, vi er klar over, hvad Venstre og fru Irene Simonsen mener, men der hvor forvirringen opstår, er jo, når fru Irene Simonsen på den ene side siger, at hun står for det og det, og på den anden side siger, at hun deler værdifællesskab med folketingsmedlemmer, som siger, at homoseksuelle er handicappede, som er tilhængere af dødsstraf, og som er imod menneskerettigheder.
Det er der, forvirringen opstår, når fru Irene Simonsen siger, at hun deler værdifællesskab med alle danskere og alle nydanskere osv.
Det gør SF eksempelvis ikke.
Vi deler ikke værdier med de mennesker i det danske samfund uanset deres etniske baggrund, som eksempelvis ikke går ind for ligestilling, ikke går ind for homoseksuelles rettigheder og ikke er imod dødsstraf og lignende.
Dem deler vi ikke værdier med.
Der er vi da klare i mælet; vi giver klar besked: Det er dér, vi står, og dér står nogle andre, som vi ikke deler værdifællesskab med.
Ellers bliver forvirringen da fuldstændig total.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Det her er virkelig spændende, synes jeg.
For det første kan jeg konstatere, at der er fremsat et forslag til vedtagelse sammen med Enhedslisten, som har en folketingskandidat, der jo mere eller mindre går ind for sharialov, stiller det øverst, ikke vil give hånd til mænd, går ind for dødsstraf.
Så det, der skete, da jeg stod på talerstolen, var jo hyklerisk.
Det kan jeg konstatere.
For det andet vil jeg gerne lige spørge til de udtalelser, fru Helle Thorning-Schmidt er kommet med – og fru Helle Thorning-Schmidt er formand for Socialdemokratiet.
I Venstre har vi sagt, at vi ikke lovgiver om tørklæder, leverpostej og badeforhæng, men når formanden for Socialdemokratiet siger, og ordføreren her bekræfter, at det godt kan indgå i et ligestillingsperspektiv, så må det jo betyde lovgivning.
Så lovgiver man om tørklæder, ikke?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Det er meget vigtigt i et samfund, hvor vi har ytringsfrihed som et bærende element i vores grundlæggende værdier, at vi har lov til at udtale os.
Jeg anerkender den debat, og jeg er fuldstændig enig i, at debatten er vigtig set i et ligestillingsperspektiv.
Jeg vil gerne give udtryk for, at jeg ikke nødvendigvis finder, at det muslimske tørklæde er krænkende eller for den sags skyld særlig progressivt.
Jeg har den opfattelse, at det er den enkelte kvinde, der har den suveræne ret til selv at afgøre, hvorvidt hun vil iklæde sig et tørklæde, og det er i og for sig ikke noget, jeg overhovedet skal blande mig i, men jeg vil gerne tage debatten i et ligestillingsperspektiv.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Jeg tror, det var det bedste eksempel på, at man overhovedet ikke svarer på det, man bliver spurgt om.
Jeg spurgte, om ordføreren er enig med fru Helle Thorning-Schmidt i hendes betragtninger om, at hun ikke bryder sig om det, at det sætter skel mellem mennesker, og at hun ikke bryder sig om det i det hele taget.
Er ordføreren enig med fru Helle Thorning-Schmidt?
Jeg kunne ikke få et klart svar, og er det i virkeligheden det, sagen drejer sig om?
Når unge muslimske kvinder siger, at de gør det frivilligt, så siger fru Helle Thorning-Schmidt, at hun ikke bryder sig om det, at det sætter skel, at der er pres på for de unge piger, for at de skal bære det.
Er ordføreren enig med det, hun har sagt – ja eller nej?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg vil gerne besvare hr. Søren Espersens spørgsmål med, at det er meget, meget vigtigt at få skilt tingene ad i den her debat.
Der er himmelvid forskel på den debat, der er afstedkommet af hr. Søren Krarups udtalelser og den sammenligning mellem et muslimsk tørklæde og et nazistisk hagekors, og så det, at man selvfølgelig kan tage tørklædet ind i en debat i et ligestillingsperspektiv.
Når hr. Søren Espersen nævner, at det er vås, at vi – Socialdemokraterne og jeg her fra talerstolen – kritiserer Dansk Folkeparti for at være rabiat og fremmedfjendsk, vil jeg sige, at det jo eksempelvis sker med baggrund i de sidste dages udtalelser fra hr. Søren Krarup og ikke mindst også i den opbakning, der efterfølgende er kommet fra fru Pia Kjærsgaard.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Nu ville jeg egentlig gerne, at vi kunne have sluppet for de floskler og fraser, der altid kommer fra Socialdemokratiet, f.eks. at Dansk Folkeparti skulle være fremmedfjendtligt.
Nu er jeg selv gift med en fremmed, vi har fået masser af børn sammen, og hun gjorde ikke engang modstand, så det kan jeg slet ikke genkende, og det er selvfølgelig noget forfærdeligt vås.
Jeg synes, vi skulle tage at undgå den slags teenagetilbøjeligheder.
Jeg vil spørge til tørklædet.
Fru Helle Thorning-Schmidt, ordførerens formand, har til Politiken den 24. april udtalt: »Jeg bryder mig ikke om det tørklæde, og jeg håber, at flere unge piger vil lægge det fra sig.
Og jeg er overbevist om, at der i mange familier er et vist pres for, at de unge piger skal tage det på, når de er i puberteten.
Jeg synes, det sætter skel mellem mennesker, og at det markerer et skel mellem mænd og kvinder, som jeg ikke bryder mig om.«
Er ordføreren enig i den betragtning, og er det Socialdemokratiets officielle politik?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Det kan næsten ikke siges bedre.
Jo, det er det da, og det skylder vi da også vælgerne, så de ved, hvad det er, de siger ja og nej til, og hvor deres muligheder ligger.
Så jeg er fuldstændig enig, og det kan ikke siges bedre.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Bortset fra det sidder jeg nu efter at have hørt på debatten og tænker på, om fru Irene Simonsen rent faktisk ikke kunne være enig med mig i – skal jeg så støtte formanden ved at sige – at det kunne være et synspunkt, at det er godt, at mennesker, herunder folketingsmedlemmer og meningsdannere i almindelighed, giver udtryk for deres synspunkter, sådan at man er i stand til at forholde sig til dem.
Er det ikke netop et udtryk for en grundlæggende dansk værdi, at vi kan give udtryk for de synspunkter, vi har, sådan at de kan indgå i den almindelige debat?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Nu tror jeg, jeg har sagt adskillige gange, hvad det er, jeg står for, og hvad Venstre står for – det kan der vist ikke herske tvivl om – og det er det, der er grundlæggende, når vi som lovgivere sidder herinde og også har et støtteparti, som er med til at gennemføre en politik, også en integrations- og udlændingepolitik.
Der er da redskaber, vi tager ind i det her, men alt sammen inden for grundlovens rammer, alt sammen inden for konventionens rammer.
Hvad er så problemet?
Jeg føler ikke, jeg har et problem.
Jamen altså, hvis hr. Poul Erik Christensen havde hørt, hvad jeg sluttede af med at sige til hr. Søren Krarup, havde hr. Poul Erik Christensen overhovedet ikke et sekund været i tvivl om, at jeg på de punkter her er uenig med hr. Søren Krarup.
Jeg går ud fra, at der for hr. Poul Erik Christensen som medlem af et støtteparti – også i år – til den anden fløj i salen også indimellem har været ting, man hos De Radikale var uenig med Enhedslisten om.
Hvori ligger forskellen?
Jeg tager afstand.
Altså, det har jeg heller ikke lagt skjul på; jeg er ikke enig.
Der er en uenighed.
Og så synes jeg sådan set ikke, jeg kan sige det mere tydeligt.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-04-26:
I en debat om holdninger mener jeg også det er vigtigt, at man får et klart standpunkt fra fru Irene Simonsen med hensyn til, hvorfor hun ikke kan tage afstand fra bemærkninger, fra kommentarer og fra ting, der har været i pressen.
Er Venstre virkelig så tæt forbundet med Dansk Folkeparti, at fru Irene Simonsen ikke kan, vil eller tør bruge ordene tage afstand i forbindelse med sammenligningen mellem en muslimsk hovedbeklædning og nazikorset?
Kan vi ikke få et klart ja eller nej?
Tager fru Irene Simonsen afstand?
Ja eller nej?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Nu fik hr. Søren Krarup mulighed for at forklare, hvad det er, hr. Søren Krarup har sagt, og jeg må jo bare sige, at jeg ikke er sikker på, at vi, hr. Søren Krarup og jeg, altid holdningsmæssigt er enige.
Det er der jo ikke noget i vejen for.
Vi har jo i dette land plads til og respekt for, at vi under grundlovens værdier kan være holdningsmæssigt uenige på punkter.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Det andet punkt, der jo nu bruges på det groveste imod mig, er talen om dødsstraf.
Jeg gjorde opmærksom på, at jeg er modstander af dødsstraf i samfundet, fordi det er en inappellabel dom, og hvis den dømte kendes uskyldig senere, ja, så er det for sent.
Men jeg gjorde også opmærksom på, at jeg ikke er muslim, og derfor opererer jeg ikke med hellige love i det verdslige samfund, og det vil sige, at jeg ikke vil ophøje bestemte ting til at være så hellige, at de er uantastelige, og i den sammenhæng henviste jeg til besættelsestidens historie.
Vi havde i 1920'erne og 1930'erne præcis den samme holdning som i dag: Vi er modstandere af dødsstraf.
Hvad sker der i forbindelse med besættelsen?
Ja, hele dette Folketing indførte en dødsstraf med tilbagevirkende kraft.
Det var en juridisk skændsel, men det siger noget om den virkelighed, der ikke er så nem at sætte på alle de hellige formler, som de hellige folk, jeg ustandselig bliver mistænkeliggjort af, lægger op til.
Og så vil jeg lige i en parentes tilføje, at det jo er præcis den samme overfladiskhed, som ligger i kritikken af min tale om forholdet mellem islam og øvrige totalitære ideologier: Folk, der ikke kan og ikke vil forstå en principiel sammenhæng, fordi de kun har én interesse, nemlig en partipolitisk mistænkeliggørelse.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg husker biologitimerne i tidernes morgen, og jeg er altså så ung, at jeg tilhører en årgang, der har fået seksualundervisning i skolen, så jeg kan jo nok bekræfte, at to af samme køn har svært ved på den normale biologiske måde at få børn.
Men hvordan hr. Søren Krarup udtrykker sig, når hr. Søren Krarup bliver spurgt om nogle ting, er overhovedet ikke noget, jeg vil blande mig.
Det er noget, hr. Søren Krarup selv må stå for.
Personligt ser jeg det ikke som et handicap, og lige præcis på det her område tror jeg ikke – det er jeg ret overbevist om – at hr. Søren Krarup og jeg deler de samme holdninger.
Lige præcis her.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg har jo haft den skæbne at være centrum for dels hæmningsløs skinhellighed, dels fuldstændig ubegrænset hetz, og i den anledning vil jeg godt stille fru Irene Simonsen et spørgsmål.
Forholdet er nemlig, at jeg i går blev ringet op af en journalist, der bad mig tage stilling til en artikel, jeg i 1995 havde skrevet om ægteskab, hvor jeg havde understreget, at et ægteskab er forskelligt fra et registreret partnerskab.
Og da jeg blev bedt om at redegøre for forskellen, sagde jeg, at to af samme køn ikke kan få børn sammen, og det kaldte jeg et handicap.
Ordet handicap kan diskuteres.
Man kan sige, ja, jeg tør ikke sige mangel, jeg ved efterhånden snart ikke, hvad man tør sige om den virkelighed, der består i, at to af samme køn ikke kan få børn sammen, men for at få tingene placeret, har jeg faktisk lyst til at stille fru Irene Simonsen spørgsmålet: Er det muligt, at to af samme køn kan få børn?
Og hvis ikke: Hvad skal man kalde det, at de ikke kan få børn?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Det er jo svært at svare på det her på anden måde end at sige: Ja, tak for det, jeg er enig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-04-26:
Jeg håber virkelig også, at det lykkes fru Irene Simonsen, som gør et ihærdigt forsøg, at få debatten tilbage på sporet, for netop det her sammendrag fra Integrationsministeriets tænketank om udlændinges værdier viser jo, at det er et kæmpe arbejde, der forestår.
Der må vi tre partier jo bare sige, at vi faktisk har været sammen om adskillige integrationstiltag, som koster mange penge for det danske samfund.
Vi har været sammen, da vi gennemførte velfærdsreformen sidste år, hvor vi tre partier var de eneste partier, som gik ind for, at der skulle åbnes for en øget tilgang af velkvalificerede udlændinge.
Der sprang de andre fra.
Fløjen derovre i den side af Folketingssalen har på ingen måde vist interesse i at få udlændinge, som var et positivt tilskud, til det danske samfund, eller på nogen måde vist interesse for at være med i integrationen.
Det synes jeg også skal med i den her debat, netop fordi det ser ud til fortsat at være så svært, og der er lang vej igen.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg er da helt enig med fru Pia Kjærsgaard i, at der er et problem her.
Og derfor er det slet ikke en debat, jeg gider tage, når jeg skal være helt ærlig.
Jeg synes, det her er tidsspilde.
Jeg synes simpelt hen, vi skal arbejde på at blive konstruktive, for vi har faktisk et fælles mål alle sammen, og det er, at vi får de sidste integreret og får dem til at blive en del af det danske samfund og blive det, jeg kalder danskere med indvandrerbaggrund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-04-26:
Jeg erklærer mig fuldstændig enig i fru Irene Simonsens sidste bemærkning.
Hvor er det sølle i sådan en vigtig debat at høre venstrefløjen, oppositionen, komme ind på de ting, som den har gjort i dag.
Men når vi nu er inde på den debat, vil jeg da godt sige til fru Irene Simonsen: Mener hun ikke ligesom jeg, at det er et problem for dem, der ønsker at få statsministerposten til næste valg, at der gik 4-5 dage, inden Socialdemokratiets formand, fru Helle Thorning-Schmidt, kom i medierne og fik sagt, at hun personligt var imod tørklæder?
Så stiller man jo sig selv spørgsmålet: Hvad mener resten af Socialdemokratiet?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
I tænketankens rapport står der: »... særligt store dele af de tyrkiske, pakistanske og irakiske indvandrere – på en række centrale punkter har værdier, der strider mod de grundlæggende værdier i Danmark i et sådant omfang, at de er en hindring for god integration.«
Det hedder det i konklusionen i rapporten.
Jeg synes, det her er fuldstændig ude af proportioner.
Venstre står via mig her på talerstolen og siger, hvad vores holdning er.
Så lad os nu dreje samtalen over mod det, vi reelt er valgt herind for, nemlig for at lave en konstruktiv og god lovgivning, der kan sikre integration.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-04-26:
Jeg er sådan set meget tilfreds med for første gang at høre ordene tage afstand, selv om de var puttet ind i nogle andre gloser.
Tager fru Irene Simonsen også afstand fra en artikel i Nyhedsavisen i dag, hvor hr. Søren Krarup kalder bøsser for handicappede på trods af den biologiske diskussion, der var tidligere?
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
... for
Så spørger jeg bare Venstre: Har man et værdifællesskab med det parti, som siger den slags ting, og som fortsat sender ordførere på talerstolen som repræsentanter for deres parti, som underminerer grundlæggende rettigheder?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Det er jo det, jeg som lovgiver og ordfører i Venstre for det her område kan tage stilling til.
Og det er da – det har jeg sagt adskillige gange – utrolig vigtigt for mig, at vi overholder konventionerne.
Så det er totalt indiskutabelt.
For det andet vil jeg gerne sige, at hvad angår værdifællesskab, så indgår jeg i et værdifællesskab med Danmark og danskerne – og også danskerne med indvandrerbaggrund.
Så er den sådan set ikke længere.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Hvordan har Venstre det faktisk med at stå sammen på det her forslag til vedtagelse?
Og som opfølgning: Er der efter fru Irene Simonsens mening et værdifællesskab mellem fru Irene Simonsen, fru Pia Kjærsgaard og hr. Søren Krarup?
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-26:
Jeg vil også gerne takke for den her debat og vil også benytte lejligheden til egentlig at slå fast, at der da ikke skal herske tvivl om, at der fra SF's side ikke er nogen slinger i valsen: Vi er for en ligestilling mellem homoseksuelle og heteroseksuelle.
Vi er entydigt imod dødsstraf både i Danmark og internationalt.
Så skulle det vist være slået fast.
Når nogle af de citater bliver trukket frem her, er det jo ikke, fordi de kommer fra et tilfældigt medlem af Dansk Folkeparti.
Hvis det var det, så ville jeg nok også spørge: Skal vi nu begynde at diskutere alle de mange tusinde medlemmer, hvert parti har, og hvad de hver især mener?
Nej, der er jo her tale om meget centrale personer hos Dansk Folkeparti.
Ritzau skriver her til morgen om Søren Krarup, og jeg citerer: Krarup er enig i, at han spiller en hovedrolle i debatten om dansk kultur, og hr. Krarup er citeret for at sige: Jeg er en central person.
Så fortsætter han med at tale om dødsstraf.
Hr. Søren Krarup er jo ikke en tilfældig person.
Han er jo sammen med hr. Jesper Langballe en meget central person i hele værdidebatten for Dansk Folkeparti, og derfor er hans udtalelser så interessante.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi begynder at diskutere, hvad det er, forskellige partimedlemmer har af soloholdninger på forskellige områder, som hr. Simon Emil Ammitzbøll nu lægger frem i debatten.
Hvis man skal diskutere, hvad medlemmer af Det Radikale Venstre eller tidligere medlemmer af Det Radikale Venstre har af holdninger, så skal vi også diskutere sharia, som i øvrigt kan være et problem, fordi der er mange af dem, der er kommet til Danmark som indvandrere eller efterkommere af indvandrere, der fastholder, at shariastrafmetoder med stening af utro kvinder er i orden.
Vi kan godt tage den debat.
Jeg synes bare ikke, at den fører til ret meget fornuftigt.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi her fra det danske Folketing udsender nogle signaler om, at vi har nogle grundlæggende værdier.
Det kan godt være, at vi lægger lidt forskelligt i, hvad det er for nogle grundlæggende værdier.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Jeg vil gerne takke ordføreren for at tage afstand fra hr. Søren Krarups manglende normale danske værdier for at bruge ordførerens egne ord.
Man kan jo så være lidt bekymret for sognebørnene i Seem, det kunne være spændende at lave en undersøgelse også der.
Dansk Folkeparti vil gerne have, at vi herinde fra Folketinget, forstår jeg, nationalt skal fastsætte nogle danske værdier og normer, som så kunne bredes ud i institutionerne i modsætning til, hvad der anbefales i rapporten.
Men tror hr. Peter Skaarup overhovedet, at der kunne blive flertal i Dansk Folkepartis egen folketingsgruppe for grundlæggende demokratiske danske værdier?
Jeg kunne her – men jeg skal undlade det – komme med en perlerække af citater fra medlemmer af Dansk Folkepartis folketingsgruppe, som måske ikke ligefrem vil være udtryk for den største accept af danske demokratiske værdier.
Tørklæder, der sammenlignes med nazisymboler, flirten med dødsstraf, bøsser, der er handicappede osv. osv.
Tror hr. Peter Skaarup i virkeligheden ikke, det er en god idé, at vi overlader det til de lokale?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg synes slet ikke, at det, hr. Søren Krarup har sagt der, er rimeligt, så det kan vi være helt enige om.
Det er jo problemet.
8 pct. af de tyrkiske mænd og 10 pct. af de tyrkiske kvinder svarede ja til spørgsmålet om, hvorvidt homoseksuelle er i orden.
De er blevet spurgt, om homoseksualitet er i orden, og af dem, der kommer fra Tyrkiet, svarer i gennemsnit under 10 pct. ja.
Blandt pakistanske mænd og kvinder er tallene nøjagtig de samme.
Det er også under 10 pct. i gennemsnit af pakistanske mænd og kvinder, der mener, at homoseksualitet er i orden.
Men blandt iranske mænd og kvinder er tallet væsentlig højere.
Der er det over 50 pct., der mener, det er i orden.
Det er bare for at vise, hvad det er for en opgave, der forestår, og hvad det er for en forståelse, der altså mangler blandt nogle af de grupperinger for, hvad der er normale værdier i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Lad os få debatten tilbage til sporet, også hvad angår rapporten, hvori der jo er en bekymring for, at der ikke er nok accept af homoseksualitet.
Derfor er det jo meget relevant at spørge ordføreren om hr. Søren Krarups udtalelser i Nyhedsavisen i dag, hvor der ordret står: Bøsser er handicappede, citat slut.
Er det overhovedet et udtryk for danske værdier, når hr. Søren Krarup siger sådan?
Vil ordføreren mene, at hr. Søren Krarup overhovedet er i stand til at vise et godt eksempel for, hvad danske værdier er?
Vil ordføreren, som jo også er næstformand for Dansk Folkeparti, tage afstand fra en så udansk udtalelse som hr. Søren Krarups?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Og alting hører op omkring vores lovgivning, hvis vi tillader os at gå på kompromis med det og alligevel bøjer os, og hvis de pågældende mennesker så får ophold i Danmark.
Det er det, man har gjort i Sverige, og hvad er det, der sker i Sverige i de her måneder?
Det ved jeg ikke om fru Pernille Frahm har fulgt med i, men det er jo det, SF's politik vil medføre, nem lig at man får i tusindvis af asylansøgere ind over grænserne, og de svenske myndigheder kan næsten ikke kapere den opgave.
Det er det, fru Pernille Frahm vil vende tilbage til skal ske i Danmark.
Det ønsker vi ikke.