runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg har den holdning, at jeg ikke synes, at det som udgangspunkt skal være uddannet personale.
Der er også en styrke i, at der kommer nogle mennesker, der ikke nødvendigvis har læst 27 teoribøger.
Jeg har selv været ansat på et plejehjem.
Der er nogle arbejdsopgaver, som ikke kan varetages af uuddannet personale.
Det er rigtig vigtigt at prøve at gå ind og kigge på, hvad det er for nogle arbejdsopgaver, vi vil have uddannet personale til, og så handler det jo også om, hvordan vi kan tiltrække frivillige.
Jeg så gerne, at vi brugte de frivillige meget mere aktivt i hjemmeplejen, på plejehjemmene, for jeg synes, det er en styrke, at folk frivilligt kommer ind og gerne vil lægge et stykke arbejde i det.
Men samtidig er jeg fuldt bevidst om, at FOA f.eks. flere gange har påpeget, at social- og sundhedsassistentuddannelsen også er blevet sådan en skraldespand, hvor man putter rigtig mange mennesker hen, som man ikke kan bruge andre steder.
Det har de også påpeget er et problem.
Jeg synes, det er rigtig svært at sige, om det er et problem, eller om det ikke er et problem.
Tingene er meget mere nuancerede.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Ja, nu spurgte jeg jo meget specifikt til hjemmeplejen og til brugen af faguddannet personale der.
Der må jo være en mening med, at vi i samfundet har oprettet en social- og sundhedsmedarbejderuddannelse, som jo ikke er sådan et højere professorat, som jeg ligesom synes at ordføreren prøver at beskrive det som.
Det er jo en uddannelse, der gør, at den pågældende medarbejder er i stand til at vurdere, hvordan den ældre har det, og ikke bare foretage de rent praktiske ting, der nu skal gøres, når man er ude at besøge de ældre.
Det var det, der var mit helt konkrete ærinde, nemlig at høre, om ordføreren er indstillet på, at vi i højere grad skal bruge faguddannet personale.
Og hvis jeg lige kan nå at stille spørgsmål mere, så er det: Hvordan har ordføreren det med den megen snak om, at vi skal have noget mere brugerbetaling i ældreplejen?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det er nu, jeg kan mærke, at jeg er ny ordfører, så spørgeren må bære over med mig, hvis jeg rammer ved siden af.
I forhold til hjemmeplejen er jeg enig i målsætningen om, at dem, der kommer ud til de ældre, og som skal snakke med de ældre om f.eks. sundhed, hvis det er et sundhedsfagligt besøg, eller hvis det er et socialt besøg, som udgangspunkt skal være uddannet.
Men det er jo også nogle gange sådan, at hjemmeplejen kommer ud, fordi den ældre skal følges ned til banken for at hæve nogle penge, eller fordi den ældre skal gå en tur.
Der behøver det efter min mening ikke nødvendigvis altid være uddannet personale.
Jeg synes godt, man kan være meget mere aktiv med hensyn til at bruge forskellige faggrupper, altså uddannede, uuddannede og frivillige.
Det synes jeg da kun er en styrke i ældresektoren, hvis alle de grænser, vi har, bliver opløst, så man i fællesskab kan gøre en forskel for de ældre.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sikker på, at det ikke er første gang, Det Radikale Venstre har skræmt Dansk Folkeparti, det bliver nok heller ikke den sidste gang.
Nu er det selvfølgelig ikke min ret at stå heroppe og stille spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der får ordføreren til at tro, at vi har onde mennesker til at sidde ude i kommunalbestyrelserne, som gerne vil servere vand og havregrød for de ældre hver dag – og så kan det være, at ordføreren vil svare mig engang ved en anden lejlighed – for det tror jeg ikke på.
Og det er jo også derfor, man har valgt at lave en opdeling i forskellige politisk-administrative niveauer i det her land.
Det er derfor, og det er med den begrundelse, at jeg er for det kommunale selvstyre, ikke fordi jeg godt kunne tænke mig at spise vores ældre borgere af med havregrød og vand til hvert evig eneste måltid.
Så vil jeg da også gerne understrege i forhold til det med saftevandet, hvis vi lige skal runde den diskussion af, at alle mennesker i det her land jo er i deres gode ret til selv at købe noget saftevand.
Og de fleste plejehjem og de fleste hjemmehjælpere – det har jeg i hvert fald selv oplevet – faciliterer da gerne, at der bliver købt og blandet og serveret, og at der bliver puttet isterninger i et dejligt, frisk glas saftevand.
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror ikke, der er nogen i det her rum, som ikke anerkender vigtigheden af, at ældre får god mad, eller som ikke anerkender vigtigheden af, at også ældres sanser stimuleres.
Alle vi andre nyder godt af det, når der står en gryde mad og simrer, og sådan er det også for børnehavebørn.
De nyder også godt af, at der bliver produceret mad i institutioner.
Det er ikke virkeligheden i alle institutioner.
Derfor må man lave andre løsninger.
Det er en fin målsætning at have, at vi gerne vil have, at der produceres mad ude lokalt, og jeg synes også, at det er rigtig dejligt, at der er nogle kommuner, der går videre med de anbefalinger, og at der rent faktisk også er kommuner, der tænker i nye løsninger i ældreplejen og laver bofællesskaber, hvor der produceres mad, og hvor der også er andre tilbud, så man har fællesskaber om ældrelivet, så man har fællesskaber om det at indtage sit måltid.
Når kommuner løser det på en anden måde ved f.eks. at lave taxakørsel, så man kan komme op på det lokale dagcenter og spise et varmt måltid, er det også en måde at imødekomme det, at ældre også gerne vil have et fællesskab om indtagelsen af det daglige måltid.
Så på den måde er der masser af løsninger til at imødekomme de ældre på det her område, så også ældre mennesker kan opleve den luksus, som vi andre oplever, nemlig at indtage deres mad i fællesskab eller endda opleve, at maden bliver tilberedt omkring dem.
Det er rigtigt nok, at det ikke er alle ældre mennesker i det her land, som har den mulighed, men jeg hilser meget velkommen, at vi har kommunalbestyrelser, som arbejder videre med det her og forhåbentlig kan overføre nogle gode erfaringer til andre kommuner.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Jamen jeg vil da sige, at det skræmmer mig.
Det skræmmer mig, at Det Radikale Venstre, som de tidligere har gjort, står og taler om brugerbetaling, uanset om det drejer sig om handsker eller støvsugere; det skræmmer mig, at Det Radikale Venstre er ligeglad med, at man ikke vil servere saftevand for beboerne; det skræmmer mig, at Det Radikale Venstre sidder i regering og på den her måde lader det sejle sin egen sø der, hvor man netop går ind og laver nogle regler for nogle af vores ældre medborgere, som ikke kan sige ret meget.
De har deres stemmer herinde.
Det er dem, der er med til at sige, at det her folkestyre også skal være med til at give dem en god pleje og en god alderdom.
Derfor skræmmer det mig, at man så siger: Jamen om de så serverer vand og havregryn for dem hver dag eller biksemad i en hel uge, som vi hørte tidligere, er det i orden, så lad dem bare det – lad dem bare, jeg blander mig ikke, det er kommunernes selvstyre.
Det skræmmer mig utrolig meget.
Det eneste, som jeg synes var godt af det, ordføreren var inde på, var videndeling.
Og der kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan man så vil videndele de gode forslag mellem kommunerne.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Det er rigtig glædeligt at høre, at afbureaukratiseringen er i gang derude.
Hvis vi så også kan komme i gang med at erfaringsoverføre, sådan at alle kommuner kommer med på den vogn, er jeg da sikker på, at vi netop kan få frigivet nogle midler, som jo er det, der er vores alle sammens mål.
Hvad angår minimumsstandarder og de forskellige standarder ude i kommunerne, må jeg ærligt erkende, at jeg faktisk er temmelig meget for det kommunale selvstyre og for, at kommunerne kan vælge at løse opgaver på forskellig vis.
Derfor havde jeg heller ikke det store problem med, at Københavns Kommune valgte at sige, at de f.eks. ikke ville servere saftevand på deres plejehjem.
Jeg må nok indrømme, at jeg mener, at det faktisk er op til den enkelte institution, og jeg synes, at selvstyret bør gå endnu videre der, og at institutionerne ligesom selv skal kunne bestemme, om de serverer saftevand eller kakao, om de serverer lagkage eller småkager, og hvilken dag de gør det.
Nu vil fru Liselott Blixt sikkert skyde mig i skoene, at jeg gør grin med debatten.
Det gør jeg faktisk ikke, men jeg synes, at selvstyret ude på institutionerne og selvstyret ude i kommunerne er vigtigt.
Og jeg vil sige, at hvis det var sådan, at jeg skulle tage telefonen og forholde mig til en sag, hver gang der var en sag om chokoladekage eller saftevand eller rulleborde eller what do I know, så havde jeg ikke meget andet at lave.
Og det alternativ ønsker jeg mig ikke, for jeg tror ikke, at vi herinde er bedre til at løse de socialpolitiske opgaver i Danmark end de gode kollegaer, vi har sat til det ude i landets 98 kommuner.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Jeg vil sige, at for et par år siden gik vi ud og sagde, at nu skulle der afbureaukratiseres både ude i kommunerne og herindefra.
Man bad også hjemmeplejen om at give nogle input, det gjorde den tidligere minister i hvert fald, til, om der var nogle steder, man kunne afbureaukratisere, så det er jo i gang.
Så det er ikke noget med, at man har sagt, at det er det, der skal gøres, at de altså skal registrere alting ude i kommunerne i dag.
Jeg ved, at i vores egen kommune har de netop afskaffet de her bøger, hvor man skulle skrive: Jeg har været her i dag.
Det er bare for at kommentere noget af det, ordføreren selv var inde på.
Men det, der bekymrer os, er, at man mange steder laver de her minimumsstandarder.
Det vil sige, at minimumsstandarden efterhånden bliver den standard, man så har.
Der var efterhånden kommuner, der begyndte at sige, at nu gjorde de rent hver tredje uge.
Så griber det om sig, og lige pludselig omfatter det alle.
Det var en af grundene til, at vi i Dansk Folkeparti satte et loft for prisen på mad til de ældre, sådan at man sikrede, at den i hvert fald ikke kom op over det beløb.
At der så er andre, der begynder at finde på, at man så kan tage penge for saftevand og sådan nogle ting, er netop det, der er problemet.
Og det er der, vi gerne vil høre, hvad Det Radikale Venstre kan gøre for at sikre, at de ældre ikke bliver ramt forskelligt ude i kommunerne, når man nu ikke vil gå ind og lave noget lovgivning på området.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Det er jo altid interessant at tage fat i det, man synes er mest vigtigt.
Det, som jeg egentlig lagde op til i min tale, var faktisk, at vi også på det her område prioriterer, og vi også på det her område hjælper dem, som har mest behov for hjælp, først.
Jeg vil ikke nu lægge mig fast på at svare på, om hjemmelavet mad på enhver boenhed i det ganske, danske land har førsteprioritet på ældreområdet.
Det er jeg ikke sikker at det har.
Jeg er sikker på, at der er andre områder, som vi gerne vil højne først.
Jeg er sikker på, at vi gerne vil sikre os, at der ikke er ældre mennesker, som bliver glemt på deres toilet, eller at der ikke er ældre mennesker, som sidder alene dagen lang, at der ikke er ældre mennesker, som bliver fejlmedicineret osv. Så jeg er sikker på, at der er andre emner, som jeg gerne vil tage fat på først, men jeg deler da hr. Jens Henrik Thulesen Dahls glæde over, at der faktisk er enighed om, at vi godt kunne tænke os at prioritere ældreområdet, og vi er også glade for, at der netop er kommuner, som faktisk på den måde, som det nu er muligt med de givne rammer, som kommunerne har, prioriterer, at ældre mennesker også får et socialt fællesskab om deres daglige måltider.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Velkommen til ældreområdet, kan man måske sige.
Men jeg har jo fulgt med tidligere, og jeg ved, at ordføreren har en specifik holdning til kost og egentlig lidt har ønsket at lave en national strategi for, hvordan man skulle tilberede kost til ældre, sådan at den havde det rigtige næringsindhold for de ældre.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg ved også, at Dansk Folkeparti gik til valg på, at nu skulle man have grænsebomme rundt omkring Danmark.
Det blev jo heller ikke til noget.
Skal jeg så stå og sige
Det handler jo desværre også om – og det kan folk udefra jo ikke forstå – hvor mange mandater vi har.
Det oplæg, som spørgeren læser op fra, har jeg ikke set.
Hvis det er rigtigt, er det sikkert sådan en S-SF ting, hvor man i fællesskab har sagt, at det er nogle af de her ting, vi gerne vil videreføre.
Men vi står også i den situation, at regeringen består af tre partier, og når en regering består af tre partier, skal der indgås kompromiser, i fællesskab skal man lave et regeringsgrundlag, som alle tre partier kan være rigtig stolte af.
Og jeg er faktisk meget stolt af det regeringsgrundlag, der er.
Det kan godt være, at ordførerens hukommelse er lidt bedre end min, for jeg kan simpelt hen ikke huske, at jeg har været med i den debat.
Men vi sidder jo i fællesskab og forhandler de her ting.
Det har vi gjort de sidste mange, mange år, og i år er det ældreår.
Jeg har ikke været så meget inde i den debat, så jeg tror simpelt hen ikke, det er mig, der har sagt det.
Men det kan godt være, at det er mig.
Jeg kan slet ikke huske det.
Jeg kan slet ikke huske, om det var mig.
Det kan godt være, at det var mig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Jeg synes jo altid, det er interessant at diskutere den her form for politik med SF, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne benytte lejligheden til det i dag, fordi jeg synes, at ordføreren kom lidt for let om de her ting, som man har lovet fra Socialistisk Folkepartis side i forbindelse med den valgkamp, vi har været igennem.
Vi kan kigge på de presseklip, der har været, hvori man jo fremlagde sine egne forslag til finansiering, altså »En Fair Løsning«.
Her kom SF jo ud via deres pressetjeneste til alle landets kommuner og sagde: Hvis vi kommer til, og hvis vi får flertal sammen med en række andre partier, ikke noget med 90 mandater selv, men et flertal sammen med andre partier, så vil f.eks. Norddjurs Kommune få 55 mio. kr. til ældreområdet og til børnene, står der, Svendborg vil få 84,9 mio. kr., Langeland vil få 18,8 mio. kr., Kalundborg vil få 72,4 millioner kroner, Billund vil kunne se frem til 40 mio. kr., og så er der f.eks. Næstved, som vil kunne se frem til ikke mindre end 118 mio. kr. til øget velfærd. Vil ordføreren ikke erkende, at hvis ikke det her er bluff, skinbarlig valgbluff, så er det jo i hvert fald et brud på den danske markedsføringslovgivning at bruge den slags argumenter over for vælgerne, når det er nogle penge, som partiet ikke har skyggen af chance for at kunne finde og bruge på den her øgede velfærd?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Der er to ting i det, ordføreren siger.
Den ene er, at vi kunne se, at Dansk Folkeparti kunne bruge magten til noget, men alligevel har Dansk Folkeparti haft behov for at nedsætte en ældrekommission, fordi Dansk Folkeparti kunne se, at tingene ikke blev gjort de steder, det var nødvendigt at gøre det, og så var der nogle mennesker, der sad og brugte rigtig penge på at komme frem til noget, der faktisk allerede var en selvfølge.
Så på den måde ved ordføreren ligesom mig, at man tæller til 90 herinde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at da vi overtog kassen fra Dansk Folkeparti, også fra Dansk Folkeparti, viste det sig, at der var meget mindre i den, end vi havde regnet med.
Jeg tror, det er omkring 100 mia. kr. nu.
Det er bare for at få lidt af historikken med.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke skal gøre noget.
Jeg mener faktisk, man kan frigøre rigtig mange ressourcer ved at afbureaukratisere, og jeg tror, man kan frigøre rigtig mange ressourcer ved at kigge på velfærdsteknologi, ved at gøre tingene anderledes, ved at inddrage civilsamfundet, ved at have mere tillid.
Jeg tror, man kan gøre mange ting anderledes, så man ikke bare siger, at man skal gøre, som man plejer.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jeg siger held og lykke med arbejdet.
Dansk Folkeparti har i 10 år forsøgt at få de 90 mandater, og det er ikke lykkedes, men vi synes alligevel, vi har gjort vores indflydelse godt gældende i de 10 år, vi nu har været støtteparti.
Nu er det sådan, at SF ikke er støtteparti, så SF har bedre muligheder for mange ting, og derfor mener jeg egentlig godt, at ordføreren kunne sige, at der nu sker noget, at man nu har styr på Socialdemokraterne og på Det Radikale Venstre, og at der altså nu kommer nogle af de mange millioner ekstra til kommunerne.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det er faktisk meget let at svare på.
I det øjeblik SF får 90 mandater, kan vi gå ind og holde alle de her løfter.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Der var mange af de ting med, som Dansk Folkeparti også var inde på i den tale, som jeg holdt indledningsvis.
Jeg synes, spørgsmålet om, hvorfor det er nødvendigt at nedsætte en ældrekommission, er rigtigt, for det, der står i deres oplæg, burde bare være en selvfølge, men Dansk Folkeparti kunne på et tidspunkt se, at det altså var nødvendigt at få sat nogle mennesker, der havde en stor viden på det her område, sammen og bede dem komme med et oplæg til os rent politisk, og det er så det, vi har som fundament lige nu.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre SF's ordfører om noget.
Nu er valget jo godt overstået, regeringen er forhåbentlig godt i gang, og der kom en masse løfter i forbindelse med valgkampen, især fra SF's leders side, der kom nogle løfter om rigtig, rigtig mange millioner til kommunerne, og der kom løfter om, at de skulle tilfalde børneområdet, men i særdeleshed ældreområdet.
Hvornår kommer vi til at mærke det, og hvornår ser vi en masse forslag, en masse beslutninger om en gevaldig opnormering rundtomkring i kommunerne?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg ked af det, hvis jeg ikke fik svaret ordentligt første gang.
Jeg gør et ekstra forsøg.
Jeg mener, det er så vigtigt, at mit eget parti og regeringen er i stand til at sige: Vi har tillid til, at de, der arbejder med de her borgere, selv kan definere det.
Der er nogle borgere, i hvis sag det er helt oplagt, at man laver meget detaljeret dokumentation for borgernes indtagelse af væske.
Så er der nogle borgere, i hvis sag det er fuldstændig irrelevant, fordi de render rundt til alle mulige fede aktiviteter og har et helt andet liv.
Derfor tror jeg, man går galt i byen, hvis man tror, at svaret, hvis vi skal forebygge fejl, er mere kontrol.
Nej, svaret er bedre ledelse.
Svaret er mere tillid.
Svaret er en dialog for at få at vide, hvad det er, der går galt, hvorfor en fejl bliver begået, så vi kan forebygge det.
Men svaret er jo også, at man skal lade være med at forestille sig, at vi kan have en nulfejlskultur.
Alle begår fejl, fordi vi arbejder med mennesker, fordi vi er mennesker, og så begår man fejl.
Det allervigtigste er, hvordan man kan lære af de fejl og bruge det positivt.
Og det er jeg meget stor tilhænger af man gør.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at der er rigtig mange gode plejere, social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere og sygeplejersker, som vil de ældre det rigtig, rigtig godt.
Derfor er det bare det, vi skal have fundet ud af, nemlig hvad det så er, der ikke skal noteres, og hvad det er, der skal noteres, for at det kan blive bedre.
For mange ting bliver jo noteret som led i en forebyggende proces, så man kan følge med i væskeskemaer, afføringsskemaer, medicinskemaer, handleplaner, plejeplaner.
Det er jo ikke, fordi plejepersonalet ikke gør det godt nok, for der er rigtig mange, der gør det.
Men det har også været påvist, at der er rigtig mange sager, hvor det ikke har været så godt.
Så det var såmænd bare for at få ordføreren til at definere unødig kontrol: Hvad er vigtigt, og hvad er ikke vigtigt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg er rigtig glad for, at jeg ikke har fået demens.
Det er faktisk en ret alvorlig lidelse, som rammer rigtig mange mennesker.
Hvad angår unødvendig kontrol, har der været et kæmpebehov fra Christiansborgs side for at kontrollere ned til mindste detalje.
Jeg snakkede med nogle, som arbejder i hjemmeplejen, og de fortalte, at når de skulle op til borgeren, har de i hånden sådan en eller anden dims, som tæller minutter.
Det er det minuttyranni, som i sin tid startede med Fogh i spidsen.
Det mener jeg faktisk er tvangskontrol.
Er det, fordi man ikke tror på, at folk i hjemmeplejen er i stand til at bruge hovedet?
Det er det ene.
Det andet er jo også, at alle de bureaukratiske regler, som er kommet med fritvalgsordningen, har gjort det, at meget af tiden går til papirer frem for borgere.
Jeg er meget stor tilhænger af, at man laver sådan nogle frie zoner blandt kommunerne, hvor de kan få lov til at eksperimentere og se, om man kan gøre tingene anderledes.
Det kræver mod til at tro på og have tillid til, at de folk, der er der, kan gøre det godt.
Jeg vil ikke stå her fra talerstolen og afvise, at der kan være nogle onde i hjemmeplejen, men grundlæggende tror jeg, at de mennesker, der arbejder med de ældre borgere, rigtig gerne vil dem.
Det er jo ikke lønnen, der gør plejerne til millionærer, så der er også noget, der driver dem til at give den en skalle for de her borgere.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-21:
Tak til ordføreren.
Nu er det jo sådan, at der er mange, der er ramt af fremadskridende demens.
Jeg håber så sandelig ikke, at ordføreren er ramt af det.
For nu at være lidt seriøs vil jeg godt pointere, at vi i Dansk Folkeparti værdsætter de ældre rigtig meget, og det viser det store fremmøde i dag.
Vi har fuld respekt for det samfund, de har lavet, og som vi står i i dag.
Ingen tvivl om det.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren gav en definition af unødig kontrol.
Jeg har spurgt de andre ordførere om det samme, for det er jo sådan i f.eks. et udkast fra Aarhus, hvor der er blevet skrevet, at der er fejl i 42 ud af 49 plejeplaner.
Der blev i 2011 fundet fejl og mangler i 42 ud af 49 plejeplaner ved det kommunale tilsyn i de århusianske plejeboliger.
Det viser det statusnotat, som opregner de uanmeldte kontrolbesøg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er unødig kontrol?
Jeg ønsker bare en definition af det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
I forhold til det med maden kommer jeg ned til ordføreren bagefter, for det vil jeg rigtig gerne lige se.
Det har jeg sikkert sagt et eller andet sted.
Jeg har også siddet og fulgt med i debatten, og sådan som jeg kan forstå det, er der jo i forhold til det frie valg ikke nogen, der siger, at vi vil gøre op med det frie valg.
Jeg synes, at det er rigtig positivt, at man som borger kan få lov til at vælge.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Jamen det er det så.
Men lad så det være, for det kan så bare give mig chancen for at komme til mit næste spørgsmål, som jeg jo har været ved at udfolde et par gange.
For dernæst vil jeg jo gerne høre, hvor borgerens frie valg er henne.
Hvordan er holdningen i Socialistisk Folkeparti i forhold til borgerens frie valg og den tilgang, at den sidste vej i livet også skal formes på egne vilkår og efter egne ønsker, frem for at vi kan opleve, at man fra statens side går ind og fjerner det frie valg, fordi man vurderer, at det er billigere for kommunerne, at det er nemmere, og at det under alle omstændigheder ikke giver den administration, fordi der er mange ting, der kan ensrettes.
Jeg vil gerne lige høre: Er det sådan, at man kan regne med, at Socialistisk Folkeparti står vagt om borgerens frie valg?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-21:
Det er selvfølgelig klart, at der er helt naturlige grænser for det her, og det, vi bl.a. skal diskutere, er, hvor de grænser går, hvilke hjælpemidler man ikke må forlange, hvilke hjælpemidler man godt kan forlange, hvilke hjælpemidler der kan kræves egenbetaling for, hvilke hjælpemidler der skal medfinansiering til, hvilke hjælpemidler der skal være fuld offentlig finansiering til, osv.
Det er ligesom en debat, vi må tage hen ad vejen, fordi der hele tiden dukker en ny velfærdsteknologi op, fordi der hele tiden dukker nye muligheder op, og de muligheder skal vi da inkorporere, i hvert fald debattere.
Derfor er jeg glad for, at den her debat er startet, så vi også på et tidspunkt kan komme dertil, hvor kendsgerningerne ligger, nemlig at også ældreområdet, at også socialområdet er et område, hvor vi gerne vil have nye og kreative løsninger og også gerne vil have indført ny teknologi.
Det er klart.