runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det tror jeg skam heller ikke, men man laver jo en beregning af, hvad noget koster, og man beregner det her på samme måde, som man beregnede det på i 2010.
Når man flytter noget fra at være sort til at være hvidt, giver det et merprovenu, og det merprovenu brugte man dengang til at hæve grænsen og indføre den her mekanisme.
Man kunne ikke bare fortsætte ned ad den samme vej.
Det er det samme, som at der er dynamiske effekter ved at lette topskatten, og de dynamiske effekter var større ved nogle af de tidligere skattereformer, end de eventuelt måtte være ved de fremtidige, fordi vi stille og roligt har hævet grænsen, så færre og færre bliver omfattet af topskatten.
Vi regner på den samme måde, som man hele tiden har regnet på.
Det er rigtigt, at der så er flere sommerhuse, der bliver lejet ud, hvilket også ligger til grund i beslutningsforslaget, og det anerkender vi.
Det giver så nogle flere indtægter.
Det er 10 mio. kr. Men så ender vi jo med en nettoudgift på 35 mio. kr., som skal findes et eller andet sted.
Det kan da godt være, den beregning ikke er præcis og rigtig.
Den kan man udfordre, og vi går gerne i dialog i Skatteministeriet med interessenter, også feriehusudlejningsforeningen.
Men jeg tror ikke, man kan forestille sig, at den regning bare forsvinder.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-19:
Ministeren henviser til beregningerne i 2010.
De viste sig jo ikke at holde stik.
Det viste sig, at beregningerne var, at det ville være udgiftsneutralt, men det endte det med ikke at være.
Kan ministeren virkelig udelukke, at vi får flere af dem, der i dag udlejer sort, frem i lyset?
Vi skal trods alt tænke på, at 21.000 kr. i bundfradrag jo ikke er særlig meget, når man har et udlejningssommerhus og skal købe nye møbler tæt på hvert andet år, fordi der er mere slid på dem.
Med alle de udgifter, der er ved et udlejningssommerhus, er et bundfradrag på 21.000 kr. næppe noget, man kan spinde guld på.
Tror ministeren ikke, der kunne være endnu flere, vi kunne få frem i lyset, hvis vi hævede det til 30.000 kr.?
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Jeg synes, det er en utrolig god og langsigtet måde at sørge for at hjælpe lande, der i dag er i en vanskelig situation, at sørge for at opbygge deres skattesystem.
Og et væsentligt bidrag med den udviklingsbistand, som Danmark kan give, er lige præcis at hjælpe med det.
Og der kan det pågældende land – og jeg talte ikke om behandlingen i Folketinget – jo så vælge, om de er interesseret i at lave en aftale eller ej.
Aftalen med Ghana er jo lavet, hvor de godt ved, hvad det er for andre aftaler, de har, og alligevel må de synes, at det er en fair aftale at have indgået med Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jo, det tror jeg, og det anerkender vi også.
Og det kan da også godt være, at det viser sig, når man går tallene efter – og det vil vi gerne gøre under udvalgsbehandlingen – at tallet er mindre end de 35 mio. kr.
Men jeg tror ikke, man kommer frem til, at det har en selvfinansieringsgrad på 100 pct.
Jeg ville ønske det, men det tror jeg desværre ikke.
Men selvfølgelig vil vi gerne have en dialog mellem Skatteministeriets økonomer og de brancheforeninger, som mener, at det her ikke koster penge, men giver penge i statskassen.
Jeg tror bare, det ender med at vise sig, at det koster et eller andet.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på, for jeg kender ikke den aftale, og jeg kender heller ikke IBIS' eller Mellemfolkeligt Samvirkes udsagn.
Men jeg kan love fru Lisbeth Bech Poulsen, at hvis fru Lisbeth Bech Poulsen vil spørge skriftligt, skal jeg svare skriftligt.
Så skal der komme det, som jeg håber er et godt svar – men jeg kan ikke love det.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Det her forslag går jo ud på at sige, at i forhold til lav- og mellemindkomstlande bør man benytte FN's modeloverenskomst, som sikrer, at beskatningen hovedsagelig placeres i det land, hvor aktiviteten foregår – i modsætning til OECD-modeloverenskomsten, hvor beskatningen hovedsagelig placeres i det land, hvor virksomheden har hovedsæde.
Man kunne også kigge lidt på det ud fra den diskussion, vi har haft om skattely.
Vi har bl.a. haft lejlighed til, også i samråd med skatteministeren, at diskutere udspillet fra fru Margrethe Vestager om, at beskatningen af et selskab – og det er en diskussion om skattely – skal foregå dér, hvor aktiviteten foregår.
Når man ser det i det lys, virker det så ikke indlysende for skatteministeren, at det også på den baggrund giver god mening at tage udgangspunkt i FN's modeloverenskomst, fordi der er en sammenhæng mellem FN's modeloverenskomst på det her område og den måde, vi begynder at tænke kampen mod skattely på?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det kan hr. Rune Lund godt have en pointe i.
Man kan jo have en lang diskussion om modeller, men jeg synes egentlig, det er lettere at forholde sig til nogle af principperne.
Og udfordringen er, at hvis vi vælger en væsentlig hårdere beskatning for danske investeringer i f.eks. Mozambique, end der er for investeringer fra Schweiz eller Spanien, så vil en dansk investor, fordi vi jo lever i en global verden, bare ikke have sit selskab i Danmark, men vil have det i et af de her andre lande.
Så skal man gøre det i fællesskab, og så er det jo en diskussion, som kan være relevant at rejse i OECD-regi, nemlig om den model, man har der, er rigtig, eller om man i større omfang skulle lade sig inspirere af FN's model.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Det opfatter jeg i hvert fald som en eller en form for åbning over for, at man måske kunne gøre noget her.
For mig er det indlysende i den nuværende situation, fordi der er et ulige magtforhold.
Det er ikke sådan, at ulandene ikke kan finde ud af noget som helst.
Det kan de i høj grad, men de har bare ikke altid den samme økonomiske styrke.
De har heller ikke den samme form for forvaltning eller embedsapparat, som mange rige lande har.
Så det giver mening i den konkrete situation, men jeg synes faktisk også, at det her giver mening i forhold til den diskussion, vi har om at bekæmpe skattely.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg kan sige så meget, at jeg har besøgt en del udviklingslande.
Og det, der overraskede mig lidt dernede, var, at der ikke var noget ulige forhold mellem den delegation, der kom derned fra Folketinget, og den delegation, vi blev modtaget af.
Det er jo derfor, vi skal have indgået de her dobbeltbeskatningsaftaler.
Så kan man godt diskutere nogle af principperne, som hr. Rune Lund og nogle af forslagsstillerne gør, men jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, at vi altså skal have indgået de her dobbeltbeskatningsaftaler.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Der er flere af tiltagene, som jeg synes lyder interessante, og som vi også har overvejet.
Grunden til, at vi har taget det op i dag, er netop at få bragt det i spil, at der er andre måder at lave dobbeltbeskatningsaftaler på end den, vi har i dag, altså igennem OECD.
Jeg har fuld forståelse for, at man i Socialdemokratiet ikke ønsker at gå over til FN's model.
Men jeg hører samtidig, og det vil jeg gerne lige have bekræftet, at man egentlig fra Socialdemokratiets side er indstillet på at se på, hvordan det her foregår, og blive klogere på det, men at det bare ikke skal være, umiddelbart efter at aftalen er indgået.
Man vil have noget empiri at gå ud fra.
Men det er det, som jeg oplever at der ikke er i dag.
Jeg oplever, at det er svært at gennemskue, hvordan de her aftaler egentlig hænger sammen, og det er, både før, under og umiddelbart efter at de er indgået.
Der har man så den situation i Folketinget, at man kommer til at tage en beslutning uden måske at have været med i processen.
Så er det interessant for Socialdemokraterne at finde en ordning, så vi på en eller anden måde kontinuerligt og hver eneste gang, vi laver en dobbeltbeskatningsaftale, evaluerer det?
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Nej, det mener jeg ikke, og det mener jeg heller ikke at man kan udlede af det, jeg sagde i min tale for et øjeblik siden.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Jeg synes, at det lød, som om man var interesseret, men at den vurdering af aftalen bare ikke skulle falde så hurtigt.
Men jeg forstår, at det er unødvendigt at have den her vurdering, i og med at det sker på andre ledder.
Vi lægger jo op til, at man ved hver enkelt aftale skal have en generel vurdering og evaluering af, om vi faktisk gøre noget godt eller noget skidt.
Men det er ikke nødvendigt set med ordførerens øjne, hører jeg.
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg ville synes, at det var på sin plads, at regeringen, hvis regeringen på Danmarks vegne havde forhandlet en helt elendig overenskomst hjem med et land, som vi har samhandel med, modtog kritik for det.
Hvis Danmark begyndte at opføre sig dybt urimeligt over for udviklingslandene i forhandlingerne med dem, ville det give anledning til en politisk diskussion dér.
Men sådan en generel regel om at lave evalueringer og analyser af de her forhandlinger støtter vi ikke.
Og vi kan ikke støtte det forslag, der er fremsat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Vi foreslår jo her at skifte over til FN's modeloverenskomst.
Det er jo ellers et princip, som vi hylder, når vi har de her mange spændende diskussioner om skattely og skatteunddragelse, og – lidt i forhold til det, som også hr. Rune Lund var inde på – vores konkurrencekommissær har sagt, at det egentlig er et meget sundt princip, at man betaler skat der, hvor pengene bliver tjent.
Hvad mener ordføreren helt overordnet om det princip?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Det er grundlæggende et godt princip.
Det er sådan set også en del af den overenskomst, man bruger i dag.
Hvis Danmark udbetaler pension til en dansker, der bor i Tyskland, så bliver den kildebeskattet i Danmark, fordi det er Danmark, der udbetaler pengene.
Så det er jo faktisk en del af de principper, der bruges i forvejen.
Hvis et selskab har indtjening i Danmark, betaler de selskabsskatten i Danmark, de betaler moms i Danmark, men hvis hovedsædet ligger i Tyskland, er det klart, at der kan være noget udbytteskat og andre ting, som så ryger til Tyskland, og som Danmark så går glip af.
Men selve fortjenesten eller selve beskatningen af de aktiviteter, man har i landene, er jo sådan set allerede kildebeskattet.
Så jeg ser faktisk ikke den store forskel i det, men for mig vægter det bare tungt, at man har en forudsigelighed, og at der er en sammenlignelighed i de aftaler, man laver, at de stort set er ens.
Derfor synes jeg måske, at det ville være en forkert retning at gå i, hvis man, når det er landet, siger, at det kun er for lavindkomstgrupper eller mellemindkomstlande, og at man så skal have en anden overenskomst der.
Jeg synes sådan set, at det er godt, at vi bruger den samme standard hele vejen rundt, for det giver noget forudsigelighed for de virksomheder og borgere, som har brug for de her aftaler.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-19:
Alternativet, Enhedslisten og SF foreslår, at Danmark fremover benytter sig af FN's overenskomstmodel ved indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre lande.
I dag bruger Danmark OECD's overenskomstmodel.
Præmissen for beslutningsforslaget er, at lav- og mellemindkomstlande er udsatte og forfordeles af OECD-modellen, når de laver dobbeltbeskatningsoverenskomster med de såkaldte industrialiserede lande som Danmark.
Jeg mener ligesom skatteministeren, at det er helt urimeligt at antage, at lav- og mellemindkomstlandenes forhandlere skulle være mindre kompetente forhandlere end de danske, og Venstre kan ikke støtte det foreliggende forslag.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at hr. Jeppe Bruus jo adresserer det, som i virkeligheden i bund og grund er problemet, når vi i vores beslutningsforslag adresserer Uber, og det er, at der er tale om social dumping, og at man driver taxakørsel i strid med taxilovgivningen.
Det turde være klart nok.
Det har været svært at få hold på Socialdemokraternes holdning til det her fænomen, Uber.
Man har nogle generelle indlæg og vendinger, der hedder, at man er imod social dumping osv. osv. Man kan jo sige, at den nuværende taxilovgivning vel i virkeligheden er god nok.
Det kræver tilladelse at køre taxa, og der er tale om erhvervsmæssig persontransport.
Men nuvel, der er anlagt en sag.
Af uforståelige grunde har man anlagt sag mod Uber – her tænker jeg på Uberchaufførerne – i stedet for bare egentlig at forelægge dem et bødeforelæg, som man ville gøre med alle andre, som kørte piratkørsel.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, der gør, at man ikke kan tiltræde det her beslutningsforslag, når der er helt åbenlyst er tale om social dumping og unfair konkurrence.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-19:
Der var jo flere spørgsmål.
Altså, for det første om vores holdning til piratkørsel: Ja, det er social dumping.
Men jeg synes faktisk ikke, det er min rolle som lovgiver at stå og foregribe en domsafsigelse.
Det er dér, vi har magtens tredeling, og det er jeg sådan set meget godt tilfreds med, og derfor afventer jeg selvfølgelig den dom.
Det vil sådan set også sende et signal om, om lovgivningen er god nok eller ej.
Derfor synes jeg jo netop måske, at det er Enhedslisten, der i virkeligheden foregriber sagens gang her med det her beslutningsforslag.
Jeg synes egentlig også, jeg har argumenteret for, hvorfor vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Det er ikke – for vi deler sådan set til fulde fra ende til anden den opfattelse, at det her skal foregå på ordnede vilkår – bare, at det her skal foregå på ordnede vilkår; det handler også om skattebetalinger.
Vi tror sådan set på, at man kan gøre det ved at se taxaloven igennem og se, om den i virkeligheden er stærk nok i forhold til de udfordringer, man står med – helt åbenlyst – på taxaområdet, og har sådan set en forventning om, at vi kan skabe resultater ved forhandlingsbordet.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Strengt taget har taxilovgivningen jo ikke noget at gøre med, kan man sige, det her beslutningsforslag.
Jeg var bare meget glad for, at hr. Jeppe Bruus adresserede det problem, der er, med social dumping inden for taxabranchen og i relation til Uber.
Men altså taxilovgivningen har ikke noget at gøre med, hvad skal man sige, indberetningspligten.
Det er den, vi gerne vil have at der bliver taget stilling til: Kan det virkelig være rimeligt, at man har et antal, måske flere tusinde, chauffører kørende rundt, som helt åbenlyst har en indtægt af det, de gør ved at køre rundt for Uber, men hvor pengene ikke bliver indberettet og dermed heller ikke bliver beskattet?
Så kan man forvente, at de trækker sig ud, ligesom de har gjort i Sverige.
Men hvis Uber nu er et lovligt foretagende, som får lov at fortsætte, skal vi vel have en eller en form for indberetning af de indtægter, der genereres udeomkring i bilerne.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-19:
Jeg forstår egentlig ikke spørgsmålet, og at dette intet skulle have at gøre med taxalovgivningen.
Hvorfor er det så, man henviser til taxalovgivningen i bemærkningerne til forslaget?
Som jeg kan læse det, har det da netop noget at gøre med taxalovgivningen, for det her handler om taxakørsel.
Derfor afventer jeg sådan set også de domme, der kommer, for så får vi også klarhed over, hvordan den nuværende lovgivning står i forhold til de udfordringer, der helt åbenlyst er på markedet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Det her beslutningsforslag handler jo, som det faktisk har været nævnt af de to foregående talere, om, at der skal indføres en indberetningspligt for virksomheder, der formidler taxa- eller fragtkørsel.
Der må man klart sige, at det nok er møntet på Uber, da det, så vidt jeg ved, er den eneste tjeneste, der fungerer på den måde, som der tales om her i beslutningsforslaget.
Det er en diskussion, som er meget lig den, vi havde omkring indberetningspligten for Airbnb for et godt stykke tid siden.
Grundlæggende kan jeg sige, at vi synes i Dansk Folkeparti, at det er godt med indberetningspligt, da det bl.a. er med til at sikre, at staten får de penge ind, den skal, fordi det får vendt sorte penge til hvide penge.
Det gør det også nemmere for borgerne, hvis indberetningen sker automatisk, og så er det med til at skabe mere lige konkurrencevilkår.
Så grundlæggende er vi tilhængere af indberetningspligter der, hvor de giver mening.
Men jeg vil også sige, at det i lige det her tilfælde faktisk ikke giver mening at lave en indberetningspligt, for vi betragter sådan set Uber som et firma, der kører taxakørsel, men vel at mærke kørsel uden for lovens rammer.
Den vej synes vi ikke vi skal gå.
Ja, så er der faktisk allerede regler om, at man skal føre kørebog eller have taxameter, hvilket giver et kontrolspor at gå efter for myndighederne.
Omvendt kan man jo også sige, at vi også kunne indføre indberetningspligt for sort arbejde.
Det tror jeg ikke at vi ville få ret meget ud af.
Det tror jeg heller ikke at vi gør i det her tilfælde.
Så er der en anden problemstilling.
De her virksomheder virker jo typisk via it-platforme, hvilket gør, som vi også betonede under beslutningsforslaget om Airbnb, at de ikke har fast driftsted i Danmark, og at de hverken er en juridisk eller fysisk person i Danmark.
Det betyder så, at indberetningspligten typisk ikke ville gælde for dem.
Så på den måde kan man sige, at selv om man egentlig ønskede at gå den her vej, ville det nok heller ikke have den store effekt.
Afslutningsvis vil jeg egentlig bare sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, men sådan set støtter udbredelsen af deleøkonomien og også ser frem til den undersøgelse, som skatteministeren igen i dag har annonceret er sat i gang, og som han også vil indkalde til forhandlinger om.
Det ser vi sådan set frem til, men vi ser altså Uber som ulovlig hyrevognskørsel, og derfor synes vi ikke, det giver mening at lave en indberetningspligt.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Det er jeg selvfølgelig en lille smule skuffet over, også fordi Dansk Folkeparti og Enhedslisten jo sammen med SF har stået last og brast omkring at få stoppet det der foretagende, som kalder sig Uber, og som gemmer sig under en betegnelse, de i virkeligheden ikke kan leve op til, altså betegnelsen om at være samkørsel eller deleøkonomi.
Sagen er, at den indtægt, som Uberchaufførerne, der kører rundt i dag, rent faktisk har – stor eller lille, den er meget stor for nogles vedkommende – tages andre steder fra.
Det er det dilemma, vi står med, for lige nu og her uden for vores døre kører der taxachauffører rundt, som kan konstatere, at de typisk har mistet mellem 2.000 og 4.000 kr. på en weekend.
Det er det, de fortæller mig, fordi der er nogle andre, der så at sige stjæler pengene op af lommen på dem – fuldstændig rigtigt – ved at køre ulovligt.
Men vi er jo nødt til på en eller anden måde at sørge for, at de penge, som rent faktisk tjenes udeomkring i de der Uberbiler, bliver indberettet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er skuffet over, at vi ikke er helt på samme spor mere, for det er rigtigt, at det har vi sådan set været tidligere i den her debat, men jeg må også sige, at jeg er lidt forundret over, at man vælger at gå den her vej, for vi er jo enige i, at det er ulovlig hyrevognskørsel og derfor bør stoppes.
Netop derfor synes vi heller ikke, at det giver mening, at man så begynder at blåstemple det ved at sige, at hvis de har en indberetningspligt, er det noget andet.
Er de så kun halvulovlige, eller er det så godt nok alligevel?
Det synes vi ikke det er, for det er jo stadig væk voldsomt konkurrenceforvridende over for de almindelige taxachauffører, som rigtignok kører rundt herude, for de er pålagt en masse andre regler med forsikring, de skal have taxameter, de skal have kamera, de skal have førerbevis og overholde mange andre ting, som Uber jo ikke overholder.
Så vi synes jo ikke, at der er lige konkurrencevilkår, selv om man får en indberetningspligt, og jeg kan godt forstå, at det selvfølgelig måske giver nogle penge i kassen, men jeg synes bare ikke, at man skal begynde at få indberetningspligt for noget, som vi mener er ulovligt.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Uber fortæller vidt og bredt, at de sådan set ligger inde med de oplysninger allerede på nuværende tidspunkt, men undskylder sig ganske vist med, at de har fået at vide af SKAT, at det er SKAT ikke i stand til at håndtere – og det er det, jeg i tidligere spørgsmål har tilladt mig at stille mig tvivlende over for.
Det er ligegodt fantastisk, hvis SKAT ikke er i stand til at håndtere den slags oplysninger.
Men når det nu viser sig, at Uber rent faktisk er i besiddelse af de oplysninger, der skal til, kan det jo forekomme mærkværdigt, at man ikke, om jeg så må sige, tager imod tilbuddet og sørger for at få de indberetninger ind.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg synes da, at det ville være fantastisk, hvis Uber ville aflevere data om alle de chauffører, de har til at køre rundt derude ulovligt.
Så har man ret nemt adgang til at få stoppet dem, så det ville sådan set være ganske fantastisk, hvis Uber selv ville aflevere de oplysninger.
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Tak, formand.
Det skal ikke skille os ad på nogen måde.
Jeg skal lige på vegne af vores ordfører, som ikke kan være til stede, holde en ordførertale, der lyder: Enhedslisten vil med forslaget her sikre, at indberetninger til SKAT om, hvilke beløb og hvilke borgere der har haft indtægter via virksomhedens it-platform, sker automatisk, så man betaler den skat, man skal. Som ministeren allerede har nævnt, har SKAT i foråret 2016 påbegyndt et analyseprojekt, der skal give SKAT et bedre kendskab til aktiviteterne inden for deleøkonomien, og når resultaterne af projektet så er klar, vil det blive drøftet med Folketingets partier.
Resultaterne kan være med til at belyse eventuelle muligheder og behov for nye tiltag på området og kan bidrage til, at skatter og afgifter afregnes korrekt, samtidig med at branchen fortsat kan vokse.
Lad mig derudover understrege, at vi ikke har sanktionsmuligheder over for virksomheder, der er hjemmehørende i andre lande, og Folketinget bør derfor ikke vedtage indberetningspligt for virksomheder, når der ikke er mulighed for at håndhæve reglerne.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2016-05-19:
Venstrefløjen har tidligere fundet deleøkonomien helt fantastisk, altså som nye innovative måder at bruge ressourcer på, og om det var en bolig eller en bil eller noget helt tredje, var det godt for både miljøet og velstandsskabelsen.
Men venstrefløjen har taget en skarp drejning over i det mere konservative hjørne, og problemet er nu snarere, at deleøkonomien udfordrer etablerede brancher og disses fagforeninger, og at det måske fører til mindre skatteindbetaling.
Venstrefløjen har blikket stift rettet mod statens behov og ikke borgerens behov.
Det betyder tilsyneladende mindre for den yderste venstrefløj, at den vækst, der kommer med innovation, bedre ressourceudnyttelse og nye forretningsmodeller, ofte også betyder flere penge i kassen for staten, og angsten for snyd og den potentielle risiko for, at staten går glip af en enkelt krone, vejer meget tungt.
I Liberal Alliance kommer vi til at stemme nej til B 117, og vi noterer os ministerens pointe i forhold til et fast driftssted.
Og så henstiller vi i øvrigt til, at skattesystemet skal fungere på en måde, der er baseret på enkelhed og tillid og så selvfølgelig bekæmpelse af konkret snyd med skat.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Som jeg sagde rimelig klart i min ministertale, kan vi på nuværende tidspunkt ikke håndhæve en indberetningspligt for en række af de selskaber, som ikke er hjemmehørende i Danmark.
Vi kan godt vedtage det, men vi vil ikke kunne forpligte dem, vi vil ikke have mulighed for at sanktionere dem, sådan som lovgivningen er i dag.
Nogle af de her deleøkonomiselskaber er jo så hjemmehørende i Danmark og betaler skat i Danmark, og jeg tror, at Uber har ikke deres taxaafdeling, men en udviklingsafdeling, så der er forbindelser.
Men pointen er også, at man let ville kunne omgå sådan en indberetningspligt, hvis man skulle eller ville ønske det.