runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-08:
Tusind tak.
Det er rart at være tilbage på talerstolen her i den nye samling.
Jeg synes, vi lægger ud med et rigtig, rigtig godt forslag.
Det er minsandten en glædelig dag for den danske højskolebevægelse, og samtidig glæder det mig, at der har været så mange positive tilkendegivelser fra de foregående talere.
Vi kan varmt bakke op om, at vi med dette lovforslag både giver højskolerne en særskilt lov, gør det nemmere for nye skoler at starte, gør det muligt at have administrative fællesskaber, lemper lidt på kravene til almen undervisning og gør det muligt for skolerne at bruge egne midler til folkeoplysende aktiviteter.
Det er mange gode tiltag, som langt hen ad vejen afspejler højskolernes egne ønsker; det kan vi kun rose.
På mange måder kan man sige, at skolerne med denne lov kommer noget mere fri af det tæppe, som Tvind desværre trak ned over alle de øvrige skoler tilbage i 1990'erne.
Vi Radikale er stolte af de danske folkehøjskoler, vi ser skolerne som en mastodont i dansk kultur- og dannelseshistorie, og vi har brug for, at de også fortsat præger vores land.
Som et lille kuriosum til sidst vil jeg sige, at denne lov jo faktisk også er et godt eksempel på afbureaukratisering.
Man kan med rette argumentere for, at der i sin tid var behov for at stramme reglerne på området, men når vi nu står i en anden situation i dag, giver det god mening, at vi her fra Folketingets side ruller stramningerne tilbage igen – på nogle punkter i hvert fald.
Det tror jeg godt vi kan lade os inspirere af i andre sammenhænge fremadrettet.
Samlet set
skal jeg altså meddele, at vi Radikale varmt kan bakke op om den nye lov.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jamen det er rigtigt, at der er en ordning, hvor man kan få dispensation fra hovedkravet.
Jeg kender ikke Samsø Postens indre anliggender, så jeg kan stå her og bevilge støtte til dem.
Det må de undersøge.
Zenia Stampe (RV), 2013-10-08:
Jamen der er jo muligheder for dispensation, og det synes jeg da er relevant at se på i den her forbindelse.
Og så vil jeg da i øvrigt lige sige, at hr. Hans Christian Schmidt – nu ved jeg faktisk ikke helt, hvad han er ordfører for, om det er landdistrikter – dumper ind i en mediedebat og sætter spørgsmålstegn ved en ret fundamental ting i Dyremoseudvalgets anbefalinger, nemlig at der skal være et eller andet minimum af redaktionelle medarbejdere, for at man giver støtte.
Jeg er bare interesseret i – nu kan jeg så ikke stille spørgsmål tilbage til Venstre, men det kan jeg så gøre bagefter – om det så er Venstres holdning, at man ikke skal have en bundgrænse for antallet af redaktionelle medarbejdere, i forhold til hvem der skal modtage mediestøtte – altså om det er Venstres holdning, sådan med landdistriktsordførerens mellemkomst.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Man skal bare huske på, hvad det er for nogle kriterier, vi har, og det, vi har foreslået.
For jeg synes, det er godt, at det med en redaktion i virkeligheden mere skal være en fordel.
Jeg synes, det er godt, når der f.eks. står, at der er tre redaktionelle medlemmer, og hvis der ikke skal være det, skal der være nogle frivillige tilknyttet, som de f.eks. har på Samsø Posten.
Så derfor synes jeg, det er godt, hvis vi får diskuteret, om man kan give dispensation til nogle rundtomkring, for på nogle øer er der nogle mennesker, som i virkeligheden gerne vil have deres lokale medie, og uanset om det er tv, eller om det internetbaseret, eller om det er tv eller radio, så synes jeg, at vi virkelig skulle sige, at o.k., der er nogle af dem, som måske skal have dispensation.
Og det er jo en del af forliget.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Jeg synes jo, det er interessant, for det er sådan set en god udvikling.
Der er jo tit, at vi siger det på den måde, at når en ø ikke har bro, så er det en helt speciel situation, de er i.
Altså, så bliver det jo en voldsom merudgift for dem, og så holder det helt op af sig selv.
Hvis jeg må forstå det sådan, vil jeg sige, at så synes jeg, at vi har nået et godt stykke i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg læste jo det der høringssvar.
Jeg synes, det er et godt høringssvar.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-10-08:
Tak for det.
Det, som Enhedslisten har været med til i det her forlig, er jo at fjerne 130 mio. kr. over 2 år fra bl.a. de lokale og regionale dagblade.
De har dermed været med til at sikre, at vi altså går en meget dårlig tid i møde med garanterede dagbladslukninger rundtomkring i lokalsamfundene.
Er det noget, Enhedslisten er stolt af?
Så er der den anden del af spørgsmålet.
Ifølge det, som fru Ellen Trane Nørby var inde på, har man nu taget første skridt, og det kan vi forstå Enhedslisten også synes det er.
Hvornår tager vi så næste skridt i forhold til at modernisere hele mediestøtteområdet og også ser det hele som en helhed?
For det synes jeg godt man kan give håndslag på i dag.
Nu har vi taget første skridt, og så må vi jo tage næste skridt, hvis Enhedslisten er enig i det.
Og hvis Enhedslisten er enig i det, har vi flertal, og så kan vi jo bare sige: Så gør vi det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg synes, at det som udgangspunkt er underligt at høre hr. Aastrup Jensen nu sige, at man har skåret 130 mio. kr., og at han så kalder det for det første skridt.
Jeg synes, at vi i virkeligheden har omlagt en masse i forbindelse med medieforliget.
Der er jo også både tv, radio og internet.
Som udgangspunkt skal man jo udvikle sig, i forhold til at det bliver mere moderne med det medieforlig, som vi har i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-10-08:
Jamen det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at der er 130 mio. kr., som Enhedslisten og regeringspartierne har fjernet fra bl.a. de regionale og lokale dagblade.
Flere af dem er absolut heller ikke vores kop te, men det må vi jo erkende at der er et flertal for.
Derfor kunne jeg jo være glad for den lille åbning, der var, over for fru Ellen Trane Nørbys spørgsmål, nemlig at lad os da prøve at få en overordnet struktur for al mediestøtte, det vil sige også tv-delen, bl.a. Danmarks Radio, og også i forhold til TV 2-regionerne og lignende, hvor vi jo lige nu holder dem kunstigt fra hinanden.
Så lad os da prøve at se, om vi ikke kan lave en fælles struktur for det i fremtiden.
Det tror jeg da også Enhedslisten er enig i.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg forstår bare ikke den måde, Venstre har tacklet det på.
For vi har jo gjort meget ikke mindst inden for Danmarks Radio, f.eks. børne-tv osv.
Jeg synes, at det som udgangspunkt er underligt, at Venstre nu kommer løbende og siger, at o.k., så tager vi det næste skridt, når man nu var modstandere af det første skridt.
Så jeg forstår det simpelt hen ikke.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Tak for det.
Det ene spørgsmål går på den reelle fremtidssikring, for det var jo en stor del af debatten i forhandlingerne.
Spørgsmålet var, om det her ligesom var endemålet, eller om det var et skridt på vejen.
Regeringen valgte jo at sige, at det mere var endemålet end et skridt på vejen.
Derfor vil jeg blot høre Liberal Alliances ordfører, om Liberal Alliances ordfører deler det ønske, der deles bredt, og som også er forankret i Anker Brink Lund- og Preben Sepstrup-rapporten, nemlig ønsket om at få lavet en reel modernisering, der gør, at man samtænker på baggrund af den mediekonvergens, der er.
Det andet spørgsmål, jeg egentlig gerne vil stille Liberal Alliances ordfører, er om ejerskabskriteriet.
Nu var det jo sådan, at det var et af de punkter, som vi også tog op under forhandlingerne med regeringen, og regeringen var overhovedet ikke villig til at ændre på det.
Derfor vil jeg blot høre Liberal Alliances ordfører: Når Liberal Alliances ordfører nu taler om frie medier, giver de ejerskabskriterier, som regeringen har lagt ind, så på nogen måde mening?
Kriterierne betyder, at ingeniørforeningens blad ikke kan få støtte, men hvis de sælger en stor del af deres blad til f.eks. Rupert Murdoch eller Berlusconi, kan de få støtte.
Er det i god tråd med, hvordan vi normalt har sikret samfundsdebatten i Danmark?
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Jamen det var jo interessant, at spørgeren lige nu er inde på det samme tema, for det er faktisk den vinkel, jeg også godt vil komme ind på.
For jeg må jo sige til ordføreren, at jeg faktisk mange gange har oplevet Enhedslisten også være meget positive over for øerne.
I hvert fald kan jeg jo se, at der har været det med færgesekretariatet og forskellige ting, og Enhedslisten plejer også at deltage i de debatter, vi har med øerne, når vi er ude at besøge dem.
En ting, de er meget opmærksomme på, at jo bl.a. det der forbindelsesled, de har med hinanden, når de bor på sådan en ø, herunder f.eks. Samsø.
Der er jo også andre end Samsø, der har sådan et regionalt nyhedsmedie.
Jeg vil godt spørge, om jeg skulle forstå det, ordføreren sagde lige før, sådan, at man ville være villig til at gå ind og kigge på de kriterier, der ligger til grund for, at Samsø Posten mister hele sit tilskud, altså at det er dem, man vil gå ind og genoverveje.
Mette Bock (LA), 2013-10-08:
Ganske kort vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i, at hvis man fortsat skal have mediestøtte, og det skal man jo nok nogle år frem – jeg synes så, man skulle kigge på, hvordan man kunne udfase det – så er det klart.
at så skal man tænke samtlige medier sammen, og jeg tror også, vi vil se nye medier, som vi slet ikke har fantasi til at forestille os vil komme frem i de kommende år, så selvfølgelig skal det hele tænkes sammen.
Den anden ting er om ejerskabskriteriet, der selvfølgelig ikke er tidssvarende, og det er heller ikke relevant at bringe det ejerskabskriterie ind på den måde, som det er formuleret her, hvis det, der er formålet, er at sikre frie, alsidige og uafhængige medier.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Jeg forventer slet ikke, at den radikale ordfører ved, hvad jeg laver, så det gør ingenting.
Jeg kan jo høre, at ordføreren har rigeligt at se til med at holde sammen på det, hun selv laver, så lad bare det ligge.
Det, der interesserer mig, er de her forskellige budskaber, som regeringen er ekspert i at sende: Vi gør meget for jer ude i landdistrikterne, ja, vores hjerter banker for jer hver dag, men i øvrigt så gør vi det lige mere besværligt for jer, når I ikke ser på det.
Nu kan jeg bedre forstå, at de, når vi kommer på de øer, siger: Ved I hvad, vi regner sådan set ikke med, at I hjælper os særlig meget, men kunne I ikke bare lade være med at stå i vejen?
Det udtryk forstår jeg godt i dag, for de har jo aldrig været tre journalister.
Så de er da sikkert helt ligeglade med, at vi sidder herovre på Christiansborg og finder ud af, at det er det, der skal være afgørende for, at man får penge.
Til spørgsmålet til den radikale ordfører: Vil den radikale ordfører gøre sit til, at det ændres?
Jeg sagde ikke, hvad man kan finde af dispensationer, men vil den radikale ordfører det?
Zenia Stampe (RV), 2013-10-08:
Jeg vil gerne diskutere det, men jeg vil ikke love noget på forhånd.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Det er jo en form for modernisering i lille skala af vores mediestøtteordning.
Det betyder, at den nuværende distributions- og projektstøtteordning til dagblade og dagbladslignende publikationer skal afløses af den nye mediestøtteordning.
Spørgsmålet er, hvordan man kan tage højde for de nye medier.
Jeg synes, at den løsning, som fremgår af lovforslaget, virker til at have en god balance.
Vi skal jo prøve at bruge disse midler, de ca. 400 mio. kr. så godt som muligt til at give befolkningen både nyheder, baggrundsstof og starte og skubbe til den demokratiske debat.
Det handler jo om produktionsstøtte i stedet for distributionsstøtte, og den gives til medier, som har tre redaktionelle årsværksansatte.
Den skal gives til medier, hvor en stor del af indholdet skal være redigeret, og halvdelen af det skal behandle politiske, samfundsrelaterede og kulturelle temaer.
Jeg vil godt tilføje et spørgsmål, som er: Hvad er kulturelle temaer?
Mit udgangspunkt er, at det skal være kultur, der er meget bredt defineret.
Desuden er der nogle stopklodser, f.eks. får medier, som helt eller delvis er ejet af offentlige institutioner eller ejet af arbejdsgivere eller arbejdstagere eller brancheorganisation, ingen produktionsstøtte.
Samtidig er der et loft på 17,5 mio. kr. og på maksimalt 35 pct. af de redaktionelle omkostninger pr. medie.
Også her har jeg et spørgsmål: Hvorfor handler det kun om pr. medie, men ikke noget om loft pr. koncern?
Desuden har jeg også læst høringssvarene, hvor jeg har bemærket høringssvaret fra Producentforeningen, som har bemærket, at de finder det uforståeligt, at tilskudsordningerne udelukker internetbaserede medier, som formidler nyhederne via levende billeder.
Også på dette område vil jeg godt høre ministerens holdning.
Til sidst vil jeg godt rose forslaget om et uafhængigt medienævn, som skal stå for fordeling af støtte.
Vi skal selvfølgelig holde snor i nævnet for at finde ud af, om de gør det så godt som muligt, og det er godt, at vi skal have en revision og en evaluering senest i folketingsåret 2016-17.
På den baggrund vil jeg godt støtte forslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Det var en helt anden type ordførertale, Enhedslistens ordfører holdt, end den, vi hørte fra regeringspartiernes ordførere.
Det forekommer mig egentlig lidt underligt, set i lyset af at det er Enhedslisten, der har lavet den her aftale med regeringen.
Derfor vil jeg da bare hilse det velkomment, hvis det her er en imødekommelse af det, som vi sådan set har foreslået helt fra starten, nemlig at man nu tog et skridt, men at man også samtidig lagde konturerne til en reelt set modernisering af mediestøtten, så vi fik samtænkt den støtte, vi giver til de publicistiske medier, og den støtte, vi giver til de tv- og radiobårne medier.
Derfor vil jeg bare spørge Enhedslistens ordfører: Når Enhedslistens ordfører nu specifikt nævner høringssvaret fra Producentforeningen og det forhold, at det her forslag på ingen måde tager højde for hverken tv- eller den radiobårne lyd, tager ordføreren jo netop præcis fat i det, der har været vores anke helt fra starten, nemlig at man ikke samtænker det, så vil ordføreren på den baggrund være med til at presse regeringen til, at vi reelt set laver den modernisering, der er behov for, hvor vi ligestiller de forskellige platforme og dermed den måde, som man formidler nyheder på?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg synes som udgangspunkt, at balancen imellem de forskellige platforme indtil videre er god, for vi skal jo også diskutere det i fremtiden.
Det er jo klart, at det, når vi snakker om folk, der på den ene side har dagblade og tv og radio på den anden side og desuden er internetbaseret, udvikler sig.
Så som udgangspunkt kommer vi til at diskutere det også i fremtiden, men indtil videre synes jeg, at der er en god balance i det her lovforslag
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Jo, men det, Enhedslistens ordfører siger, er meget sjovt, for det er jo sådan set det, der hele vejen igennem har været vores kritikpunkter, nemlig at vi med det her initiativ ikke løser de reelle problemer
Derfor vil jeg blot høre igen: Vil Enhedslisten være med til at sikre, at det her ikke bare bliver et halvt skridt fremad, men at det bliver det første skridt på en lang rejse mod en reel ligestilling, sådan at den mediekonvergering, der er mellem tv, radio, internettet og dagblade, reelt også udmønter sig i en samlet lovgivning i stedet for forskellige dellovgivninger?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Der er noget, der undrer mig meget ved det, som fru Ellen Trane Nørby siger.
Det er rigtigt, at vi går nogle små skridt fremad, og det moderniserer også en lille smule, som fru Ellen Trane Nørby, så vidt jeg hørte det, sagde, og så synes jeg bare, at det vel er bedre end ingenting.
Derfor synes jeg, at det var et godt forlig.
Morten Marinus (DF), 2013-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten under de forhandlinger, de har haft med regeringen, efter at vi andre ikke længere var med i forhandlingerne, har udtrykt et ønske om at fjerne alle tilskud fra Samsø Posten.
Eller har Enhedslisten måske ikke været opmærksom på den problematik, der har været omkring Samsø Posten?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg er nok nødt til at sige, at jeg ikke var med i forligsforhandlingerne.
Men jeg har jo set det høringssvar fra Samsø Posten, og jeg synes selvfølgelig, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at der kan gives dispensation til nogle af den slags medier.
Men jeg ved jo ikke så meget om det, for jeg var ikke med i forligsforhandlingerne.
Jeg synes bare, at når jeg læser det høringssvar fra Samsø Posten, kan jeg se, at jeg gerne vil være med til at diskutere det i udvalget.
Morten Marinus (DF), 2013-10-08:
Det kan jo undre nogle, for man kan se, at dagbladet Arbejderen fortsat er støtteberettiget med et oplæg på sådan cirka 2.400 eksemplarer.
Det må bl.a. være, fordi de har flere journalister til at skrive den, end Samsø Posten har med sine 2.700 eksemplarer i oplag.
Mener Enhedslistens ordfører ikke, at Samsø Posten, hvis man kigger på oplaget, er mindst lige så støtteberettiget som dagbladet Arbejderen?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Ja tak.
Jeg er meget enig i Liberal Alliances ordfører synspunkt om behovet for, at man samtænker og dermed også tilgodeser nogle af de medier, der måske ikke har set dagens lys endnu, fordi vi kommunikerer på en hel ny måde, og på mange måder konserverer det her i stedet for egentlig at fremtidssikre den måde, som samtidsdebatten kører på.
Hvad angår ejerskabskriteriet, vil jeg blot høre, om det ikke er korrekt, at det var en del af anbefalingerne fra Dyremoseudvalgets rapport, så når det i dag bliver fremført, at det her lovforslag er forankret i Dyremoseudvalgets rapport, så er det her endnu et punkt, som på ingen måde er forankret i mediernes ønsker i Danmark.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
Jeg synes, hr. Lars Barfoed fremlægger det, som det er, og som vi også oplevede det under forhandlingerne, altså at De Konservative sådan set principielt var enige i principperne for udmøntningen af mediestøtten, men at der var nogle andre forhold i forbindelse med nogle andre rammevilkår, som gjorde at man ikke kunne støtte aftalen, og det synes jeg bare hr. Lars Barfoed skal have en cadeau for at sige ærligt og åbent.
Men så vil jeg godt spørge netop i forhold til de andre rammevilkår: Er det sådan, at vi på De Konservatives forslag til finanslov kan finde 150 mio. kr., som man har øremærket til at give til mediebranchen?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Nej, det kan man ikke finde på vores finanslovsforslag.
Vi har jo ikke nogen indflydelse på den mediestøtteordning, der er.
Det er jo en mediestøtteordning, som andre nu gennemfører lovgivningsmæssigt.
Det er jo i den sammenhæng, at det skal frem.
Og jeg har ikke forstået, at vi får indflydelse på den mediestøtteordning, der nu bliver gennemført.
Så det er en sag, der må diskuteres, i forbindelse med at man gennemfører et lovforslag på et eller andet tidspunkt om at ændre mediestøtteordningen.
Så kan det komme på tale, men inden for den lovgivning, der nu lægges op til, er der jo ikke nogen mulighed for at påvirke det, for der er jo et forlig mellem nogle partier om det her.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
[Lydudfald]
... virkeligheden er jo den, at i forhold til den reelle mediestøtte, der deles ud, er beløbet det samme, som det har været hidtil.
Så der er jo det samme beløb til rådighed.
Men det, jeg forstår på ordføreren, er, at man er utilfreds med lønsumsafgiftpåvirkninger og reklameafgiftpåvirkninger på branchen svarende til noget, der ligner 150 mio. kr., og så spørger jeg: Har De Konservative stående på deres finanslovsforslag, at de vil kompensere mediebranchen med 150 mio. kr., som er det beløb, som har været nævnt?
Zenia Stampe (RV), 2013-10-08:
Så går jeg også ud fra, at man vil tilbageføre det, vi har ændret i forhold til lønsumsafgiften, for det er jo den anden del, som har påvirket medierne.
Men jeg vil gerne følge lidt op i samme tråd, som hr. Mogens Jensen tog fat i, dvs. at jeg vil bede Det Konservative Folkepartis leder forholde sig isoleret set til mediestøtten.
Det er én pose penge.
Nu bliver den fordelt i forhold til distribution, men i fremtiden, hvis det her forslag bliver vedtaget, og det gør det jo nok, vil den blive fordelt i forhold til produktion.
Hvilken ordning er bedst, produktion eller distribution?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Det er sjovt, at fru Zenia Stampe spørger, for jeg havde egentlig, mente jeg, iagttaget, at fru Zenia Stampe lyttede efter, hvad jeg sagde, men det har fru Zenia Stampe så ikke gjort, fordi jeg sagde, tror jeg, et par gange i mit indlæg, at vi jo sådan set alle sammen var enige om, at der skulle ske en omlægning fra distributionsstøtte til produktionsstøtte.
Så det er min position, ja.
Zenia Stampe (RV), 2013-10-08:
Man så kan jeg ærlig talt ikke forstå, hvorfor man stemmer imod.
Det vil sige, at det her forslag gør, at vi kommer til at fordele den pose penge på en bedre måde – det har vi jo Det Konservative Folkepartis formands ord for – men man vil stemme imod, fordi man er utilfreds med nogle ting, som er ændret nogle andre dage i nogle andre lovforslag.
Det vil sige, og det vil jeg bare gerne have en bekræftelse på, at Det Konservative Folkeparti stemmer imod en fordelingsnøgle, som er bedre end den, som eksisterer i dag.
Er det korrekt forstået?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Det er måske forbigået fru Zenia Stampes opmærksomhed, men der er jo andre elementer i det her forslag end blot, at man flytter sig fra distributionsstøtte til produktionsstøtte.
Der er jo, som jeg f.eks. sagde, en innovationspulje, der er en nedprioritering af andre midler, der er hele ejerskabskriteriet, der er en lang række elementer i det her forslag, som vi ikke haft mulighed for at påvirke, fordi vi allerede af økonomiske grunde ikke kunne komme videre i forhandlingerne, fordi regeringen valgte samlet set at forringe støtten til medierne.
Så ja, hovedsigtet er vi enige om, men vi har slet ikke haft mulighed for at få forhandlet enkeltdelene i forslaget.
Mette Bock (LA), 2013-10-08:
Tak for det.
Jeg var på en cykeltur derovre en dag her i sommer, og der var hovedoverskriften: Solbærhøsten er gået i gang.
Det skal man ikke trække på smilebåndet af, fordi det er faktisk en ret vigtig lokal nyhed.
Vi fandt et sted, man kunne købe solbær.
En anden nyhed var, at Dansk Folkepartis ledere ville komme på besøg.
Så var vi jo rigtig glade for at kunne konstatere, at vi var kommet før dem.
Så der er rigtig mange gode nyheder der.
Men er hr. Lars Barfoed så bekymret for Samsø Postens overlevelse, at han mener, at en prisstigning 2,50 kr. til 4 eller 5 kr. simpelt hen er noget, som truer det danske demokrati?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Nu bliver jeg spurgt direkte, om den manglende støtte til Samsø Posten er en trussel mod dansk demokrati som sådan.
Jeg tror ikke, at vores parlamentariske system bryder sammen af den grund.
Så langt vil jeg dog ikke gå.
Men jeg synes, det er problematisk, at man altså på den måde nedprioriterer støtten til en 104 år gammel avis, som har stor betydning for et lokalsamfund, til fordel for, at man vil øge en innovationspulje til helt nye virksomheder.
Det synes jeg er en forkert prioritering, og det er sådan set det, jeg bebrejder regeringen at man gør.
Om det samlede niveau for støtte til medier er det rigtige, ja, det kan diskuteres.
Jeg har faktisk nævnt Samsø Posten i mit indlæg her, i og med at jeg synes, det er forkert, at man prioriterer til fordel for nye medier, men samtidig vælger en ordning, hvor man nedprioriterer i forhold til et medie som Samsø Posten.
Og ja, naturligvis har vi en kontakt, og naturligvis er jeg opmærksom på, at det betyder meget for lokalsamfundet, at man har Samsø Posten.