runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-05-24:
Jeg tror på, at tingene ordner sig selv med tiden.
Hvis folk får et tilbud, som er meget bedre end det, som de har i forvejen, vil de vælge det, og det vil ordne sig på længere sigt.
Jeg er helt overbevist om, at det er på den måde.
Jeg vil ikke bruge tvang, for det tror jeg slet ikke er nødvendigt i den her sammenhæng.
Jeg kunne da godt undre mig over noget.
Man bruger her argumentet om, at der skal foretages nogle store kollektive investeringer, at de forrentes nu, og at de nu engang også kører bedst, når der er et stort kundegrundlag.
Man er jo så nødt til at tvinge nogle til det, og det er ærgerligt at man er nødt til det, men det kører bedst i det kollektive system, hvis man har de her tvangskunder.
Men hvorfor bruger man det så ikke inden for den kollektive transport?
Vi er jo alle sammen enige om, at den kollektive transport giver underskud i næsten alle sammenhænge, og den ville da sikkert være meget mere rentabel og køre meget bedre økonomisk, hvis man tvang folk til at købe billetter til den og tvang folk til at køre med den, altså sagde: Nu er det forbudt at køre i bil, nu er det forbudt at cykle, stå på rulleskøjter og gå, for man skal køre med bus eller tog.
Det tror jeg da ville give en bedre økonomi inden for DSB og busselskaberne, så hvorfor gør man ikke det?
Steen Gade (SF), 2012-05-24:
Altså, man kan jo sige, at fjernvarme er noget af en infrastrukturinvestering.
Så når man laver fjernvarme, er det jo ikke ligesom at lave den totale individuelle opvarmning.
Det er derfor, kan man sige, at fjernvarmen har været en succes, fordi den har kunne udnytte det, at den er en infrastrukturinvestering.
Derfor er der selvfølgelig nogle særlige regler, som man må arbejde med på det her område.
Det er jo ikke mit ønske – og hvem skulle have et ønske om at tvinge flest muligt ind i nogle ordninger – men man er jo nødt til at skaffe et fornødent volumen i sådan nogle løsninger.
Det har været gældende hidtil, og jeg synes også, det skal være gældende fremover.
Der er intet nyt i det her.
Jeg ved ikke, hvilke enkeltpersoner der bliver straffet.
Det kan jeg forstå at spørgeren ved.
Men jeg har faktisk heller ikke sagt noget om, at der ikke godt kan være nogle mennesker, der kan komme i klemme.
Det gælder jo for alle regler, vi har herinde, at det kan der være.
Jeg har ikke fundet grundlag for, at de regler, vi fastlægger i Folketinget, ikke er gode nok, når det gælder, hvor der lokalt kan gives dispensation.
Jeg ved, at de bestemmelser bruges, og jeg ved, at der er lavet både samfundsøkonomiske analyser og brugerøkonomiske analyser i Silkeborg, sådan som man skal efter reglerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Tak for svaret.
Jeg synes jo bare, at nogle af de påstande, vi indtil nu har hørt i dag, er, at man tænker på borgernes eget bedste, fordi det er en rigtig, rigtig god forretning.
Det, der er argumentet for ikke at støtte det her forslag, er, at man faktisk mener, at det er til borgernes eget bedste, at de bliver tvangstilsluttet, fordi de så kan se frem til en bedre varmeøkonomi og et bedre energiregnskab for deres hus.
Hvis man i Socialistisk Folkeparti har ret i den påstand, må man da også kunne turde give en garanti til de borgere, som kan se, at de taber på det.
Der er mange, der har investeret i jordvarme.
Der er folk, der har investeret i helt nye naturgasfyr, som er utrolig driftseffektive.
Der er folk, der har investeret i trelagstermoglas i deres hus.
Der er folk, der har lagt ekstra isolering på taget for at spare på udgifterne.
Det gør de, for at udgiften til drift skal blive mindre, så det kun er de faste udgifter, der er status quo.
Det er jo det, mange gør, når de har et hus.
De prøver at energioptimere deres hus, og de bliver jo reelt straffet, f.eks. i det her tilfælde fra Silkeborg.
Det er derfor, at jeg bare spørger: Vil SF ikke være med til at give en garanti for, at man ikke taber penge på initiativet?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Nu er hr. Steen Gade jo en dreven og erfaren energi- og miljødebattør.
Nu kan jeg så forstå, at hr. Steen Gade har ophævet sig selv til spåmand: Hvis nu Liberal Alliances politik havde gjaldt, havde vi stået i en helt anden situation.
Ja, det havde vi, og den situation ville have været rigtig god for Danmark, så jeg er sikker på, at jeg også kunne spå om det.
Men når nu hele energiområdet er så stor en succes, som hr. Steen Gade peger på, ville det så ikke være rimeligt at antage, at denne store succes også ville kunne klare sig i konkurrence på markedet?
Kunne man ikke forestille sig det, i konkurrence med andre energiformer?
Overvejer hr. Steen Gade slet ikke det?
Mikkel Dencker (DF), 2012-05-24:
Jeg kan så også bekræfte, at Dansk Folkeparti ikke har nogen intentioner om at tvinge nogen til at køre med bus eller tog.
Men jeg undrer mig bare over, at den tanke ikke var opstået hos venstrefløjen her i Folketinget, i og med at man vil bruge nøjagtig den samme situation, bare med varmeforsyning, til at tvinge kunder ind i butikken.
Tilbage til selve beslutningsforslaget: Jeg vil godt kvittere forslagsstillerne for at have fremsat forslaget her, for jeg synes, det er en meget relevant diskussion at tage.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke, at der anvendes tvang over for folk.
Vi går ind for frie valg til at vælge transportmiddel, til at vælge varmeforsyning, til at vælge indkøbssted.
Vi ønsker ikke, at der skal være tvang.
I langt de fleste tilfælde er fjernvarme, som vi jo ofte taler om i relation til tilslutningspligt, det økonomisk mest fordelagtige for folk, og derfor tror jeg også, det er helt overflødigt at have tilslutningspligt, for på længere sigt vil folk alligevel tilslutte sig det, fordi det er en økonomisk fordelagtig varmeløsning for næsten alle mennesker, og derfor vil det med tiden være det naturlige valg.
Jeg er også bange for, at det, at man har tvangstilsluttede kunder til fjernvarmeværker, også gør, at man får en højere varmepris.
Det skyldes, at det jo er et velkendt fænomen, at monopolvirksomheder ikke har det samme incitament til at effektivisere deres organisation og på den måde kunne komme ud med lavere priser til deres kunder, når man bare kan sende en regning til de kunder, man har tvangsindskrevet, på det beløb, som nu engang dækker de omkostninger, man synes man skal have i monopolselskabet.
Så på den måde er den manglende konkurrence med til at give dyrere varme.
Jeg tror på, at folk, hvis man lader dem få det frie valg, også vælger den bedste løsning for dem selv, og så får vi en fair og rimelig konkurrence, også på varmeområdet, og på den måde vil konkurrencen i sig selv være med til at give bedre priser for folk og en mere effektiv varmeforsyning i Danmark.
Det er samfundsøkonomisk den største gevinst.
Så derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er et ganske udmærket beslutningsforslag, man har fremsat fra forslagsstillernes side.
Der kan ligge et aspekt i, om der skulle være tilslutningspligt for nyudstykkede byggegrunde, for så ville man, når man køber den her byggegrund, vide, at der er den her varmeforsyning på.
Men det skal i hvert fald ikke være noget, der skal være på eksisterende ejendomme, hvor folk i forvejen har indrettet sig med en varmeforsyning, som de har investeret nogle penge i, og der skal der på ingen måde være nogen tvang.
Steen Gade (SF), 2012-05-24:
Tak for det.
Jeg vil sige, at beslutningsforslaget her fra Liberal Alliance jo på en måde er et lidt mærkeligt forslag.
Det er et principielt forslag, men så er der nævnt to konkrete problemstillinger i bemærkningerne.
På det principielle plan har jeg i hvert fald svært ved at forstå det i en energipolitisk sammenhæng, i den forstand at det jo er en af de store danske successer, altså fjernvarmeudbygningen.
Man valfarter jo til Danmark for at se, hvordan det er lykkedes os at få så billig og effektiv og energiøkonomisk varmeforsyning.
Så kan man jo spørge, om ikke det kom af sig selv, om det ikke bare var, fordi alle mennesker var kloge i alle byer og var fuldstændig enige om, at man skulle have sådan en fjernvarmeforsyning.
Så må man jo sige: Jo, det var, fordi der var rigtig mange kloge mennesker, der slog sig sammen og var enige om at opbygge sådan noget.
Men det, der også har været en drivkraft, er jo lige præcis, at der er en tilslutningspligt og en forblivelsespligt.
Så Danmark var simpelt hen ikke nået dertil på energieffektivitet i varmeforsyningen – vi er vel det land i verden, der har den største fjernvarmedækning overhovedet, og vi skulle gerne længere op i de kommende år, det ligger jo sådan set også bag ved energiaftalen, som mange partier har indgået – hvis ikke vi havde haft det her instrument.
Så hvis jeg kigger lidt tilbage, vil jeg sige, at hvis Liberal Alliances politik havde været gennemført fra starten af her i landet, så havde vi stået med højere energiregninger, varmeregninger, til borgerne, vi havde stået med en mindre effektiv energisektor, og vi havde ikke kunnet lave det samspil mellem varme- og elproduktion, som er hele hemmeligheden bag den danske energisucces.
Det synes jeg nok er noget af en diskvalificering af et forslag, altså at alt det, vi har opnået, både økonomisk og miljømæssigt, energimæssigt, ikke ville have været gennemført, hvis ikke vi havde ført den her politik.
Så kan man spørge, om tiden så ikke var inde til at fjerne ordningen.
Det mener jeg ikke den er, og det mener jeg ikke den er, fordi der er en lang række instrumenter, som gør, at der kan gives dispensationer og laves overgangsordninger, når man bruger den her tilslutningspligt.
Jeg har også forstået, at de bliver brugt.
Det andet, jeg så vil sige, er, at der så er henvist til barmarksværkerne, og det har vi, som andre ordførere har sagt, fundet en løsning på i den energiaftale, som Liberal Alliance så ikke er med i.
Derfor må jeg afvise forslaget.
Jeg mener faktisk, at det, hvis det blev gennemført, i sin konsekvens ville være med til at underminere meget af det, vi har nået, og det, vi vil nå i fremtiden.
Kan der så være et lillebitte hjørne, man kunne kigge på?
Ja, det tror jeg måske nok i nybyggeri.
Når vi skal se lidt længere frem og en række nye huse er bygget så energiøkonomisk, skal vi måske til at tænke lidt på, om der skal være tilslutningspligt alle steder, for der er nogle helt nye huse, som i realiteten er nulenergihuse, og der giver det jo ikke mening.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jo, men jeg vil jo gerne kvittere for ordførerens tale og sige, at jeg sådan set også er enig i præmissen: Vi er selvfølgelig utrolig glade for, at der er fjernvarme i Danmark; det er også noget, som Dansk Folkeparti er utrolig stor tilhænger af
Men grunden til, at vi støtter det her beslutningsforslag, er, at vi jo altså kan se, at der i den nuværende lovgivning er nogle helt klare problemstillinger, som den ikke tager hensyn til.
Der er der jo bl.a. eksemplet fra Silkeborg, hvor der er 771 ud af de 950 berørte husstande, der har skrevet under på, at de ikke ønsker den her tvangstilslutning, og det er der vel en årsag til at de har.
En af årsagerne til det er jo, at der er rigtig mange af dem, der har lavet nogle økonomiske beregninger på deres ejendomme, som har vist, at de i hvert fald ikke vil tjene penge på at konvertere til en anden energitype.
Så bliver der fra flere forskellige ordføreres side sagt, at de bare kan få en dispensation.
Jamen vil ordføreren garantere, at man vil give en dispensation til alle dem, der ud fra deres egne beregninger vil påstå, at de vil tabe på, at de bliver tvangstilsluttet til fjernevarmenettet?
Er det noget, som SF kan støtte, altså at man vil kunne få en garanti for, at man, hvis man taber på det her tvangsindgreb, der er over for de private borgere, så kan være sikker på, at man kan få lov til at stå uden for det?
Steen Gade (SF), 2012-05-24:
Jamen man kan jo ikke her fra Folketingets talerstol give nogen garanti for, hvad en kommunalbestyrelse i Silkeborg vil kunne give dispensation for.
Jeg har forstået, at der med hensyn til de knap 1.000 påbud, der har været, er blevet givet ganske mange dispensationer, så derfor ved jeg jo, at det er sådan, at de bestemmelser, der står i reglerne, i hvert fald er blevet brugt, hvad angår Silkeborg.
Det er jo klart, at vi ikke kan stå her og sagsbehandle noget, der er i Silkeborg.
Men jeg fastholder, at der er det grundlæggende system, at det er kommunalbestyrelserne, der bestemmer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-24:
Hvis hr. Mikkel Dencker synes, det er en god idé, så synes jeg da, at hr. Mikkel Dencker skal fremsætte forslaget.
Personligt synes jeg, det er noget af det mest vanvittige, jeg nogen sinde har hørt i Folketingssalen, at man skulle til at tvinge folk til at tage offentlig transport.
Vi taler jo her om, at vi er i gang med at foretage nogle investeringer, der for de fleste mennesker betyder, at de kommer til at have en væsentlig bedre privatøkonomi.
Altså, de folk, jeg kender, som bor på landet og har svært ved at sælge deres huse i øjeblikket, vil sådan set have stor gavn af, at vi hjælper folk med deres privatøkonomi på den her vis.
Så er det rigtigt, at der først skal foretages nogle investeringer.
Og jeg synes i virkeligheden, at hvis vi tog en diskussion om, hvordan man brugte dispensationsreglerne, ville vi gøre folk en langt større tjeneste end ved at begynde at diskutere, om folk skal tvinges til at køre i bus eller ej; det mener jeg sådan set ikke giver meget mening.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-25:
Fra min side skal der også lyde en tak til Liberal Alliance for at stille den her forespørgsel i dag.
Jeg synes, at det er et vigtigt emne at debattere.
Jeg synes måske, at hr. Ole Birk Olesen i sit indlæg for forespørgerne måske blev lidt vel enstrenget i sit syn på det offentlige forbrug, men det kan vi måske tage senere i debatten.
Det var Storm P., der sagde, at det er vanskeligt at spå, specielt om fremtiden, og det har han så sandelig ret i.
Der er bare det på den økonomiske politiks område, at der bliver vi nødt til at gøre det, for hvis vi ikke gør det, risikerer vi at komme i uføre, forstået på den måde at vi ikke kan få pengene til at passe på bare lidt længere sigt.
Så på det økonomiske område bliver vi nødt til at forsøge at spå lidt om fremtiden.
Det har regeringen gjort i sin 2020-plan, som jo er et udtryk for, hvordan vi lige nu ser de økonomiske udsigter frem mod 2020, og ikke mindst for, hvordan vi i regeringen forestiller os, at de udfordringer, der er frem mod 2020, bliver løst.
Når jeg så hører på Liberal Alliance, dels indlægget, dels spørgsmålet, så virker det jo nogle gange, som om det offentlige forbrug nærmest er sådan en byrde, som alle bærer rundt på, og jo mindre den byrde er, jo bedre er det for alle parter, og hvis den nærmest var helt væk, ville det nærmest være paradis på jord.
Jeg ved godt, at jeg karikerer det lidt, men jeg vil godt gå lidt imod den der herskende opfattelse i Liberal Alliance – eller i hvert fald hos nogle i Liberal Alliance – af, at det offentlige forbrug kun er en ulempe.
Det er det offentlige forbrug ikke.
Det er godt nok en omkostning, men det er også en investering.
Hvis vi ser på de lande i verden, der hører blandt de rigeste, er langt, langt de fleste af dem karakteriseret ved at have en samfundsmodel, hvor man investerer betydelige midler i den offentlige sektor.
Det gælder i særdeleshed, hvis man har den såkaldte skandinaviske velfærdsmodel.
Det er jo også der, Danmark igennem de sidste 100 år har haft meget stor gavn af, at vi har investeret i os selv og hinanden.
Det har betydet, at Danmark er gået fra i starten af 1900-tallet at være et lille og relativt fattigt landbrugssamfund til at være et af verdens rigeste lande, da vi rundede årtusindskiftet.
Det betyder på den ene side, at vi bliver nødt til konstant og vedvarende at lede efter forbedringer og effektiviseringer i den offentlige sektor.
Det er jo derfor, at der også i regeringens 2020-plan er lagt så meget vægt på Danmarks konkurrenceevne.
Det er, fordi vi har en velfungerende og effektiv offentlig sektor, og det skal vi selvfølgelig blive ved med at have.
Jeg vil godt på vegne af Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten læse det forslag til vedtagelse op, som vi har til den her forespørgsel, og det lyder sådan:
Forslag til vedtagelse »Folketinget finder, at en løbende udvikling af kvaliteten i den offentlige sektor er en afgørende prioritet.
Det skal prioriteres at sikre en årlig stigning i det offentlige forbrug, så der er plads til udvikling af den offentlige velfærd og investeringer i vækst inden for rammerne af sunde offentlige finanser.«
Martin Geertsen (V), 2012-05-25:
Det er sådan set også derfor, vi har sagt hele vejen igennem både før og efter valget, at en vækst på 0,8 pct. er at holde styr på de offentlige finanser ihukommende, at der er nogle udfordringer, som man bliver nødt til at løse.
Det ændrer ikke ved, at der sagtens i det råderum, vi har frem mod 2020, kan være plads til skattelettelser.
Det, jeg synes er interessant, er, som jeg også sagde i min ordførertale, at der sådan set er 20 mia. kr. til forskel på det, som den nuværende regering sagde før valget, og så det, den nu har fremlagt i sin 2020-plan.
Hvad hr. Joachim B. Olsen vælger at kalde det, tror jeg hr. Joachim B. Olsen må rode med selv.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-25:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på, om ordføreren er af den opfattelse, at Socialdemokratiet nu fører liberal politik, når de har lagt en plan frem, som er meget lig den, Venstre har lagt frem.
Det må være forholdsvis enkelt at svare på, for Venstre, som kalder sig et liberalt parti, må jo have lagt deres 2020-plan frem som et udtryk for det, som må være liberal politik.
Det må man jo gå ud fra at man har tænkt, fordi det er et liberalt parti.
Så fører Socialdemokratiet nu liberal politik?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-25:
Så hvis vi har et antal kroner, der kan bruges og disponeres over, er det så vigtigere, at disse penge bruges ekstra i den offentlige sektor, hvor vi, som jeg også sagde i min ordførertale, ved, at vi kun behøver en forbrugsvækst på 0,4 pct. for at stå imod de demografiske udfordringer, som kommer af, at flere bliver ældre?
Er det vigtigere, at det bliver til 0,8 pct., således at der bliver brugt endnu flere penge i den offentlige sektor, selv om behovet ikke stiger tilsvarende, end at disse penge afsættes til, at borgerne i verdens hårdest beskattede land kan få lov til blot at beholde en smule mere af deres egen indkomst?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-25:
Ordføreren sagde, at den 2020-plan, som regeringen har lagt frem, ligner den plan, som Venstre lagde frem.
Begge to budgetterer med en vækst, et offentligt forbrug, på 0,8 pct. Er det så udtryk for, at Socialdemokratiet fører liberal politik, eller at Venstre fører socialdemokratisk politik?
Martin Geertsen (V), 2012-05-25:
Jeg tror, det er vigtigt også at imødekomme de udfordringer, som velfærdssamfundet selvfølgelig står over for i de kommende år, også frem mod 2020, som handler om uddannelse, som handler om forskning, og som handler om, at vi sådan set i det her land bliver flere og flere ældre.
Men det forhold – og det prøvede jeg også at sige til hr. Ole Birk Olesen før – udelukker ikke, at der også i det råderum, som vi har frem mod 2020, bliver mulighed for at lette skatten på forskellige områder.
Jeg tror, jeg vil svare nogenlunde det samme, som jeg gjorde til hr. Ole Birk Olesen før, nemlig at vi synes, at det er fornuftigt med en vækst i de offentlige udgifter frem mod 2020 på 0,8 pct. for at møde nogle af de udfordringer, som velfærdssamfundet står over for: mere uddannelse, mere forskning og en ældrebefolkning, som vokser.
Men det udelukker jo sådan set ikke, at vi for den resterende del af råderummet, vi har frem mod 2020, kan kigge på at lette forskellige former for skat.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-25:
Hr. John Dyrby Paulsen siger, at den store offentlige sektor i Danmark ikke skal betragtes som en byrde, og det skal den da bestemt heller ikke på alle punkter.
Den skal tværtimod nærmest betragtes som en årsag til, at vi er et velstående land.
Nu er det sådan, at vi var et velstående land, også forholdsmæssig mere velstående i forhold til andre lande for 50 år siden, da vores offentlige sektor var halvt så stor, som den er i dag.
Jeg vil høre hr. John Dyrby Paulsen, om han så den opgørelse fra OECD, som Børsen bragte – jeg tror, det var i forgårs – hvor OECD har opgjort forventningerne til velstandsudviklingen i forskellige lande frem mod 2017.
Af den fremgår det, at Danmark i 2017 – om blot 5 år – forventes at være det fattigste land i Nordvesteuropa.
Irerne vil være 20 pct. rigere end danskerne.
Nordmændene vil være 67 pct. rigere end danskerne.
Svenskerne vil være 17 pct. rigere end danskerne.
Hollænderne vil være 18 pct. rigere end danskerne.
Schweizerne vil være 23 pct. rigere end danskerne osv. osv. Har hr. John Dyrby Paulsen læst og set det, og kan hr. John Dyrby Paulsen så erkende, at vi har et problem med at skabe velstand i Danmark?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-25:
Der er to ting.
Jeg synes, det er et væsentligt indspark til debatten.
Jeg synes måske, at en væsentlig del af opgørelsen halter lidt, men det er mere en økonomidiskussion.
Den anden del af spørgerens kommentar eller spørgsmål synes jeg måske i virkeligheden er mere relevant, fordi det, der er pointen, er, hvad vi vil gøre frem mod 2020 for at sikre, at vi som nation ikke sakker bagud.
Hvordan sikrer vi, at vi bliver rigere i det her samfund?
Det må jo være en fælles opgave.
Så har vi garanteret forskellige løsninger på den opgave.
En løsning fra Liberal Alliance kunne jeg forestille mig ville være at sænke skatterne betydeligt.
Den tror jeg ikke på.
Jeg tror ikke, vi bliver rigere af at sænke skatterne betydeligt i det her land.
Jeg tror, vi bliver rigere af at investere i konkurrenceevne, forskning, uddannelse osv.
Det er godt nok et lidt længere træk, men jeg tror, det er det, der skal til.
Hvis man ser op gennem sidste århundrede, vil man se, at det er det, der har været med til at gøre Danmark til et rigt land.