runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Det er da godt, at ministeren går ud fra det, men nu er justitsministeren jo øverste chef for politiet, og det er egentlig lidt det, mit spørgsmål går på, for det er stillet på baggrund af en artikel fra Jyllands-Posten, mener jeg det var, hvor man har prøvet at foretage nogle optællinger af det her.
For jeg er helt enig i, at det jo skal være af hensyn til færdselssikkerheden, at vi overhovedet har de her fotovogne, som ikke er groet i Dansk Folkepartis have – vi havde hellere set en anden form for ATK, og det ved ministeren godt.
Men med hensyn til det her med den enkelte politikreds kunne det så have noget med måltallet at gøre, altså der, hvor man så stiller fotovognene?
Og kunne det have noget med regeringens finanspolitik at gøre, for der står jo, at de her fotovogne skal indbringe 595 mio. kr. om året?
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jeg har ikke hørt hr. Thomas Danielsen på nogen måde bevise noget som helst om, at der forekommer penge under bordet.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi på alle måder vil være med til at få det her belyst, også gerne sammen med Dansk Folkeparti, som er ivrige i den her sag.
Det skal bare ikke bruges til at vælte en kronjuvel i dansk boligpolitik, nemlig maksimalprisen på andelsboliger.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Jamen fotovogne skal jo i lighed med al anden indsats på færdselsområdet sikre, at vi har så sikker en trafik som overhovedet muligt, og at dem, der ikke kan finde ud af at overholde spillereglerne, straffes derfor.
Men jeg vil gerne på det skarpeste tage afstand fra det, hvis der noget sted i Danmark indgår andre formål end det, jeg netop gengiver her.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Men jeg kunne jo bare så frygtelig godt tænke mig, at justitsministeren over for mig ville tilkendegive, at justitsministeren vil prøve at kigge på det her område.
For der er masser af eksempler på, at de her fotovogne holder på en snorlige landevej, hvor der ikke er noget som helst trafiksikkerhedsmæssigt aspekt i at holde og måle folk – og da slet ikke kl. 21.00 om aftenen, hvor der ikke er noget videre trafik.
Altså, kunne ministeren ikke have en interesse i, at de her mange, mange millioner kroner, som regeringen nu har puttet i de her fotovogne, reelt også blev anvendt efter formålet og ikke bare til at opfylde politiets måltal?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Det siger sig selv, at de skal leve op til formålet, og det går jeg så sandelig også ud fra at de gør.
Vi får jo selvfølgelig også på det her område løbende tilbagemeldinger om, hvordan indsatsen pågår derude.
Det siger sig selv, at vi ikke skal bruge de her vogne eller en anden form for politimæssig indsats, medmindre det politifagligt giver mening.
Og når vi taler færdsel og trafiksikkerhed, er målet jo at nedbringe antallet af ofre og i øvrigt sikre, at ikke mindst de bløde trafikanter kan færdes trygt og godt i Danmark.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Det er ikke en del af det her spørgsmål, men politiets nye fotovogne har jo skiftet farve på nummerpladen, og jeg har et svar fra ministeren om, at det har man gjort af strategiske årsager – sådan tror jeg det er, politiet har udtrykt sig – og det er selvfølgelig, fordi bilisterne skal tro, at det er en ganske almindelig varevogn, der holder der.
Og det er fint nok med mig.
Jeg vil bare gerne have, at det også har en præventiv virkning.
Regeringen har jo sagt nej til at skilte, som vi gjorde, da vi havde de her forsøg med stærekasser; der skiltede man jo.
Og det havde en præventiv virkning, for folk lettede foden fra speederen.
Her handler det altså primært om at ligge på lur på nogle lige landeveje for at få de her 595 mio. kr. i kassen.
Jeg kunne godt tænke mig – det kan være, at jeg skal spørge om det skriftligt – at få oversendt det, hvis ministeren ligger inde med en oversigt over, hvor politiet placerer de her fotovogne.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Jeg håber, vi er enige om, at hvis folk kører for hurtigt, hvis de ikke har sele på, hvis de er alkoholpåvirkede, hvis de ikke har spændt deres børn fast, hvis de overhaler et sted, hvor man ikke må overhale, eller gør andre trafikforseelser, så skal der falde en bøde, og den skal selvfølgelig også betales.
Jeg har ikke nogen som helst interesse i, at dansk politi udsteder bøder med henblik på at gavne statskassen.
Jeg har en interesse i, at vi har et effektivt sanktionssystem, der også er knyttet op på vores færdselslovgivning, sådan at der selvfølgelig er en straf, hvis ikke man overholder de spilleregler, der er.
Og lige præcis i trafikken er spillereglerne vigtige, for er man selv ukoncentreret, og overholder man ikke selv reglerne, kan det have fatale konsekvenser for andre.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Hvad er ministerens holdning til, at EU-regler om køre-hvile-tid nu får den konsekvens, at studenterkørsel i veteranlastbiler i mange tilfælde ikke bliver mulig, da der mangler fartskrivere, og vil ministeren give dispensation, så studenterkørsel med veteranlastbiler kan foregå i år?
Hvad er ministerens holdning til, at mindre end 2 pct. af politiets fotovogne holder ved skoleveje, og vil ministeren bede politiet om at anbringe fotovognene der, hvor der er en præventiv effekt, som f.eks. ved skoleveje, fodgængerfelter og vejarbejder, frem for steder, hvor fotovognene i realiteten fungerer som pengemaskiner?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Mindre end 2 procent af politiets fotovogne holder ved skoler«, jp.dk den 13. april 2015.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-06:
Samlet set har regeringen jo et mål om at få skabt 150.000 nye private arbejdspladser frem mod 2020.
Det, man kan se i prognoserne, er, at vi er på sporet af at nå det mål.
Nu har man selv stillet spørgsmålet, og når nu man har fået oplyst, at det, man har stillet spørgsmålet på grundlag af, er forkert, og når der ude i offentligheden på forsiden af en stor dansk avis er blevet bragt en forkert nyhed, og når ens egen ordfører på området har kommenteret den pågældende nyhed forkert, så synes jeg, det da ville være på sin plads – det er Folketinget, vi er i; spørgeren har selv valgt at rejse denne debat – at give et tilsagn om, at man fra Venstres side trækker det tilbage; at man anerkender, at det her er 40.000 arbejdspladser; og at vi i øvrigt er på sporet af mange flere arbejdspladser, hvis vi følger den kurs, regeringen har lagt.
Det ville være nyttigt.
Det er i hvert fald korrekt.
Jacob Jensen (V), 2015-05-06:
Mener ministeren, at det er retvisende, at regeringen bryster sig af at have skabt 40.000 job i den private sektor, når den samlede arbejdsmængde gjort op i timer er faldet med 0,25 pct. siden efteråret 2011?
nr. S 1166
Er ministeren tilfreds med, at den samlede arbejdsmængde gjort op i timer er faldet med 0,25 pct., siden regeringen tog over i efteråret 2011?
nr. S 1170
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Er ministeren tilfreds med, at de 40.000 jobs i den private sektor, som regeringen bryster sig af at have skabt, primært er deltidsjob og studiejob på helt ned til et par timers arbejde om ugen?
Tak for det til formanden.
Det er jo dejligt, at ministeren, når ministeren er kommet i salen, trods alt får mulighed for at besvare et enkelt spørgsmål, når de to andre nu er trukket.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er tilfreds med, at de 40.000 jobs i den private sektor, som regeringen fortæller man har skabt, primært er deltidsjobs og studiejobs på helt ned til få timers arbejde om ugen?
Bjarne Corydon (S), 2015-05-06:
Mange tak, og mange tak for den her lejlighed til at få sat den sag på plads.
Det tror jeg der kan være et fint behov for, også når man tager spørgerens vidensgrundlag på det her punkt i betragtning.
Hvis man foretager en korrektion for faldet i den gennemsnitlige arbejdstid, er beskæftigelsesstigningen på 31.000 personer i den private sektor, altså helt bogstaveligt er der kommet 31.000 personer flere i arbejde i den private sektor med den samme gennemsnitlige arbejdstid som de øvrige beskæftigede i den private sektor.
Derfor er det ikke – og jeg vil gerne understrege det – ikke korrekt, at den omtalte beskæftigelsesstigning på ca. 40.000 i den private sektor primært er deltidsjobs og studiejobs, som spørgeren påstår.
Der er tale om en reel beskæftigelsesstigning.
Det er imidlertid en misvisende udlægning af den pågældende undersøgelse.
Det er sådan, at Økonomi- og Indenrigsministeriet i deres økonomiske redegørelse fra august 2014 alene har undersøgt beskæftigelsesstigningen fra 4. kvartal 2012 til 4. kvartal 2013.
Den stigning, vi har fået siden, på 40.000 personer vedrører imidlertid en anden periode, nemlig perioden for 2. kvartal 2013 til 4. kvartal 2014.
Dermed tager den pågældende undersøgelse jo slet ikke højde for udviklingen i 2014, og det er jo netop det år, hvor vi for alvor har set en fornyet fremgang i økonomien.
Derfor giver undersøgelsen heller ikke noget retvisende billede af hele den beskæftigelsesstigning, der har været, på næsten 40.000 personer, der er sket fra 2. kvartal 2013 til 4. kvartal 2014.
Så når spørgeren beder mig svare på, om jeg er tilfreds med 40.000 ekstra private arbejdspladser, er svaret: Ja.
Svaret er også, at vi skal videre, og med regeringens økonomiske politik kan vi se frem til en samlet stigning i den private beskæftigelse på 160.000 fuldtidspersoner frem mod 2020, og det kan så vel at mærke ske, samtidig med at vi prioriterer et rum til at videreudvikle og udbygge den service, vi leverer i den offentlige sektor.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Tak til finansministeren.
Det er jo glædeligt, at vi alle sammen kan blive klogere, og hvis det forholder sig sådan, som ministeren fortæller, så er der måske også mulighed for, at selv jeg vil revidere min opfattelse.
Jeg er altid glad, når mennesker går fra passiv forsørgelse og finder et job, ligesom ministeren med garanti også er det.
Det er jo en fælles målsætning, at vi får så mange danskere ud på arbejdsmarkedet som overhovedet muligt.
Jeg har netop læst den Økonomiske Redegørelse af august 2014.
Der skriver regeringen jo netop selv: Det er i høj grad unge studerende, der er kommet i beskæftigelse i de private serviceerhverv gennem 2013.
Jeg lytter selvfølgelig til ministerens svar, og det, ministeren startede med at sige, var, at de tal, man havde korrigeret for, var fra andet kvartal 2013 til fjerde kvartal 2014, hvis ikke jeg hørte ministeren forkert.
Derfor er der jo en lille diskrepans.
Jeg anerkender, at artiklen i Jyllands-Posten kan være misvisende.
Jeg har ikke skrevet den, jeg har ikke noget grundlag for at vurdere det.
Men regeringens egen Økonomiske Redegørelse hæfter sig jo netop ved, at det igennem hele 2013 – ikke kun for det andet kvartal, som ministeren omtalte – primært er studiejobs og deltidsjob, der er skabt.
Så kan det være tilfældet, minister, at sandheden ligger et sted midtimellem?
For ellers er der jo tale om, at det er helt nye oplysninger, ministeren giver i Folketingssalen, når man ser på regeringens eget citat fra den Økonomiske Redegørelse, der altså omhandler hele 2013.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-06:
Jeg tror, der er to rigtig vigtige ting at uddrage på baggrund af det svar, der er givet, og også af den opfølgning.
For det første burde vi kunne finde sammen på tværs af partiskel i forhold til at irettesætte Jyllands-Posten på det her punkt.
Vi bør begge to, både jeg og spørgeren, med det, vi har lært her i dag i Folketingssalen, gå ud i den offentlige debat og meddele dem, der har skrevet pågældende artikel i Jyllands-Posten, at det, de har bragt på forsiden der, er forkert, og dermed at også de ordførerkommentarer, der kom fra Venstre i den forbindelse, var forkerte.
Det ville være nyttigt.
Når det gælder fakta, er de præcis, som jeg har oplyst dem, og de er ikke nye – det er ikke nye data, der bringes frem her.
Det eneste nye er, at noget forkert korrigeres, og det er jo altid nyttigt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Jeg glæder mig over, at der er kommet nye jobs.
Det gør finansministeren også.
Men jeg skal spørge finansministeren om to ting: Er det ikke rigtigt, at Danmark sammenlignet med vores nabolande stadig væk har haft en markant lavere vækst i beskæftigelsen, og når nu finansministeren er så venlig at være i salen, kan finansministeren så ikke også fortælle lidt om, hvad regeringens nye vækstinitiativer vil skabe af nye arbejdspladser fremadrettet?
Bjarne Corydon (S), 2015-05-06:
Det, der er rigtigt, var, at Danmark blev ramt meget hårdere af den krise, alle lande blev ramt af, fordi der var ført en forholdsvis ufornuftig økonomisk politik før regeringsskiftet.
Det har vi betalt en meget høj pris for i Danmark – målt i kroner og øre, målt i arbejdspladser, særligt private arbejdspladser.
Det, der også er rigtigt, er, at den kurve nu er knækket markant i den rigtige retning med mange tusinde nye arbejdspladser, der er kommet i den private sektor – det er mange flere tusinde nye private arbejdspladser, vi får i de kommende år, hvis vi holder kursen – og at de kommentarer, Venstres ordfører på det økonomiske område fik givet til Jyllands-Posten om forkerte tal og data på det her område, jo bør trækkes tilbage på baggrund af, hvad spørgeren i dag har gjort gældende.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Nu iagttager finansministeren jo en helt særlig grad af munterhed på Venstres vegne her i salen.
Det sidste, jeg spurgte om, henviser jo til et svar, finansministeren faktisk selv har givet Finansudvalget den 23. marts 2015.
Det er ministerens egne embedsfolk, der faktisk oplyste Folketinget, at jobvæksten herhjemme har været særdeles meget lavere end i de omkringliggende lande.
Finansministeren kan sikkert selv huske svaret.
Jeg vil gerne spørge igen.
Nu har vi så snakket om de her 40.000 nye arbejdspladser.
Vi anerkender begge, at der er behov for flere – det går hurtigere i udlandet.
Regeringen har i dag fremlagt en buket af vækstinitiativer.
Hvor mange nye jobs skaber de her vækstinitiativer, finansminister?
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Hvis der er nogen, der ikke vil give hånd til mig, så overlever jeg det såmænd nok.
Men hvis det er Socialdemokraternes synspunkt, vil jeg bare anbefale, at man kigger lovgivningen igennem og også kigger de svar igennem, som er tilgået Folketinget, fordi det der fremgår, at det må man faktisk godt som læge.
Og det kan jo godt skabe lidt usikkerhed om, hvad retstilstanden er på det her område, også hvis en sag blev indbragt for Ligebehandlingsnævnet.
Så det synes jeg man skal kigge på.
Det er jo ikke det, det her forslag går på.
Det her forslag går sådan set på de tilfælde, hvor daginstitutioner har sagt, at det er religiøse regler, der bestemmer, hvordan man gebærder sig; hvad der er op og ned; og hvad man må spise.
Der siger vi med vores forslag, at man godt ude lokalt må beslutte, at man tager et særhensyn til nogle bestemte børn eller elever for den sags skyld, men at det særhensyn bare ikke skal gøre, at alle andre lige pludselig ikke længere må spise det eller gøre det, som de er vant til.
Det er jo der, hvor det går over i noget, som går langt ud over grænsen, og hvor det er noget andet, end at staten begynder at detailregulere folks liv.
Og der synes jeg altså, at vi som Folketing kan sige: Okay, fair nok, så tag nogle særhensyn derude, hvis I vil det, men det skal bare ikke betyde, at det rammer alle.
Jeg kan ærlig talt
ikke se, hvorfor det skulle være så specielt vidtgående for Folketinget at sige det.
Faktisk mener jeg, at det er ret afbalanceret og nuanceret.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Hvad er ministerens holdning til, at EU-regler om køre-hvile-tid nu får den konsekvens, at studenterkørsel i veteranlastbiler i mange tilfælde ikke bliver mulig, da der mangler fartskrivere, og vil ministeren give dispensation, så studenterkørsel med veteranlastbiler kan foregå i år?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Jeg ved ikke, om spørgeren var forhindret i at overhøre det spørgsmål og svar, der blev givet i Folketingssalen i sidste uge, men det omhandlede præcis det samme.
Derfor vil jeg selvfølgelig benytte lejligheden til at gentage mit svar: Der er fundet en løsning.
Jeg har det jo sådan, at studenterkørsel er en både festlig og gammel dansk tradition.
Jeg tror, at det er noget, som de unge ser frem til igennem lang tid, og det er en festligholdelse af eksamensresultater og hinandens kammeratskab, og derfor skal de unge selvfølgelig ud at køre.
Jeg blandt mange var selvfølgelig dybt uenig i, hvis vi nåede frem til den konklusion, at de unge ikke skulle køre studenterkørsel – selvfølgelig skal de det.
Rigspolitiet har meldt, at man ikke vil udstede bøder, og der er også fundet en løsning, sådan at der kan indsættes analoge apparater i stedet for det, der ville have kostet betydelig mere.
Så vi har fundet en løsning, og studenterne kan komme ud at køre.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Jeg er meget tilfreds med svaret fra ministeren.
Den oplevelse og opfattelse, jeg fik efter at have været i dialog med flere frivilligcentre, var, at man var på nippet til simpelt hen at meddele de medarbejdere, man havde: Vi ikke kan garantere jeres fortsatte ansættelse; vi har i år endnu ikke modtaget svaret, og derfor er vi bekymrede.
Og jeg kan jo også forstå på ministeren, at vi deler opfattelsen af, at når man kommer ind i april, måske endda midt i april, så er der gået 3½ måneder, og så kan det godt være svært for de frivillige, der sidder derude og har engageret sig i bestyrelsen, at tage ansvar for det her.
Men jeg er egentlig tilfreds med svaret.
Jeg ønsker ikke at stille flere opfølgende spørgsmål.
Nu har frivilligcentrene fået deres penge, og dermed er vi forhåbentlig kommet ud over det.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Tak for det spørgsmål.
Forsøgsordningen med de brune turistskilte er, som spørgeren siger, netop afsluttet.
Det er fuldstændig korrekt, og det har jeg også svaret Transportudvalget på spørgsmål nr. 255.
Der har jeg også skrevet, at jeg vil lægge op til, at turistskiltningen skal diskuteres i de kommende forhandlinger i den grønne forligskreds.
Det er sådan, at når forsøgsordningen er ophørt, er der heller ikke bevilling til at sætte flere skilte op, og en videreførelse af ordningen forudsætter dermed en drøftelse i forligskredsen om eventuelt tilførsel af flere midler.
Det bliver sådan, at vi i forhandlingerne i forligskredsen vil få mulighed for at drøfte, om forsøgsordningen skal afsluttes, forlænges eller gøres permanent.
Det er jo sådan en politisk beslutning.
Der vil selvfølgelig komme et oplæg til at træffe den beslutning, og det oplæg er under udarbejdelse i Transportministeriet.
Og det er helt logisk, at vi selvfølgelig tager udgangspunkt i den evalueringsrapport, som også er blevet oversendt til udvalget.
På nuværende tidspunkt kan jeg oplyse, at jeg regner med at indkalde til forhandlinger i den grønne forligskreds til efteråret.
Det har jeg også oplyst i flere andre sammenhænge om andre transportrelaterede spørgsmål.
Vi har jo sådan en turnus, hvor man indkalder til forhandlinger, og det regner jeg med at kunne gøre til efteråret.
Jeg ser frem til de politiske drøftelser til den tid.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-06:
Tak til ministeren for svaret.
Men spørgsmålet var, hvornår ministeren kommer med et udspil.
Jeg har forstået – og jeg har også læst svaret til Transportudvalget om det – at man er i gang med drøftelser med Vejdirektoratet om et beslutningsoplæg, men hvornår kommer så sådan et udspil?
For det skal jo være på plads, inden man har forhandlingerne i forligskredsen.
Det er altså rigtig lang tid siden, at man evaluerede den forsøgsordning, der var, og alligevel har vi endnu ikke fået nogen tilkendegivelser fra ministeren om, hvad ministeren har tænkt sig på området.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Det er sandt.
Da kom evalueringsrapporten, som er sådan en midtvejsrapport.
Forsøgsordningen, som jo blev sat i gang under den tidligere regering, men med støtte fra partierne i forligskredsen, løb frem til medio 2014.
Når vi har forhandlinger, er det sådan, at oplægget til de forhandlinger vil komme umiddelbart før og formentlig blive sendt ud et par uger før – sådan plejer det at være – for at man kan nå at orientere sig om baggrunden for tingene.
Men den her evalueringsrapport er jo offentligt fuldkommen tilgængelig.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-06:
Men hvad mener ministeren?
Ønsker ministeren en permanent ordning, eller ønsker ministeren en ny forsøgsordning?
Altså, vi ved, at der er rigtig mange derude, der ønsker sig et skilt: Gavnø Slot måske – for at nævne nogen i nærheden af transportministerens område – og Trapholt Museum i Kolding for at nævne nogle andre.
De efterlyser jo, hvad der kommer til at ske på det her område.
Er det noget, man kan forvente?
Hvad mener ministeren?
Hvad vil ministeren lægge op til?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg har også fået en del henvendelser fra forskellige turistattraktioner i Danmark, som ikke har et brunt skilt, og som godt vil have et.
Og nogle af dem, der har et, har jeg også været i dialog med, og de er meget tilfredse med deres brune skilte.
Det er også det, man kan læse i evalueringsrapporten, nemlig at der sådan set er stor tilfredshed med det.
Men der er også noget utilfredshed med tildelingskriterierne osv., men det tror jeg nok er det næste spørgsmål, så det vil jeg ikke komme ind på her.
Jeg var med til at indføre de brune turistskilte, og jeg har ikke set noget som helst, som skulle vise, at det var en dårlig idé.
Derfor er jeg meget positiv over for dem, men det konkrete oplæg til beslutning om, hvordan man kan organisere det osv., afventer selvfølgelig det arbejde, vi er i gang med.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-06:
Men den her debat bliver ikke sådan på den negative måde, for jeg må sige, at sidst jeg stillede onsdagsspørgsmål til transportministeren, fik jeg et godt svar.
Og jeg tror også, at med den ildhu, som jeg har bemærket transportministeren – selv da han var trafikordfører – har haft i den her sag, bl.a. om Gavnø osv., så vil jeg allerede nu give et tilsagn om, at Venstre vil være med til det her.
For jeg har læst evalueringsrapporten, og der er intet til hinder for, at vi fortsætter.
Det er bare et spørgsmål om, hvilke kriterier vi lægger, for jeg kan godt se, at der kan blive en debat om, hvem der skal med, og hvem der ikke skal med.
Men ministeren indkalder, og efteråret kan jo hurtigt komme.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren redegør så grundigt, og jeg har aldrig været i tvivl om, at der er en fælles og meget stor vilje til at bruge de her penge på den bedst mulige måde.
Når jeg har ulejliget ministeren med at komme ned i salen, skyldes det netop min undren over, at det har taget så lang tid.
Min dialog med forskellige frivilligcentre her vist, at man tidligere, som ministeren også har beskrevet, har kunnet søge pengene sidst på året, og så har man fået et relativt hurtigt svar i begyndelsen af det nye år.
Så når man havde en bekræftelse om kommunalt tilskud og støtte, ville det tilsammen kunne give en økonomisk ramme, hvor man også kunne have medarbejdere.
Konkret er jeg bange for, at den sene uddeling i år har medført, at man nogle steder faktisk har været nødt til at opsige medarbejdere.
Det var på den baggrund, jeg tænkte, at nu må vi hellere sætte fokus på sagen.
Jeg glæder mig så over, at man har været i dialog med hovedorganisationen.
Der er tilsyneladende nogle centre, der ikke har været dygtige nok til at søge.
Det er også rart at vide, for det betyder jo, at de centre i fremtiden må tage sig sammen og ikke på den måde forhale ansøgningsproceduren.
Men kunne ministeren måske bestræbe sig på, at man til næste år fik lavet en endnu hurtigere procedure, så medarbejdersikkerheden og den økonomiske ramme kan meddeles med lidt større hurtighed?