runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-26:
Spørgsmålet er, om det er en insinuation.
Det, man kunne starte med at gøre, var finde ud af, hvad forkortelsen IPCC står for.
Det gør det jo ikke.
I'et står for intergovernmental.
Det vil sige, at det er et panel, som er nedsat af regeringer, og de fleste regeringer har jo det tilfælles, at de har en politik, de gerne vil fremme.
Derfor kunne være interessant at høre, om ikke klimaministeren i hvert fald vil bekræfte, at det resumé, som der, hver gang klimapanelet har lavet en stor rapport, bliver lavet, er et produkt af, at embedsmænd og udpegede politikere sidder og stemmer om, hvilke af forskernes resultater man synes skal med i resumeet, altså det, som de fleste beslutningstagere, herunder tror jeg både ministeren og undertegnede selv, læser.
Det er altså et produkt, ikke af forskningen i IPCC, men et produkt af de afstemninger, som finder sted ud fra rapporten og så bliver skrevet ind i konklusionerne.
Det er jo ud fra en rationel Karl Popper-tilgang til sagen, at jeg spørger, om klimaministeren mener, at den tilgang, som vi skal have til klimaproblemerne, skal hvile på de almindelige videnskabelige krav og kriterier, som vi stiller til forskning i sundhedssektoren og socialpolitik og alle andre steder, nemlig at først hvis noget ikke kan falsificeres, er det acceptabel viden.
Eller mener ministeren, at det er helt i orden, at IPCC, det her regeringsorgan, er blevet udråbt til at have den endegyldige viden om, hvad der forårsager klimaforandringerne, og hvordan vi løser udfordringen?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Der må jeg bare meget klart sige to ting: Regeringen baserer sin klimapolitik på den viden, der er tilgængelig.
Det er det, man som politiker må i det 21. århundrede efter bedste evne.
Men når det så er sagt, må jeg selvfølgelig sige - og det ved spørgeren også godt - at jeg overhovedet ikke deler præmissen for spørgsmålet, nemlig at konklusionerne fra FN's klimapanel skulle være et resultat af politisk forhåndsbestemte konklusioner.
Jeg mener simpelt hen, at det er en urimelig insinuation.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-26:
Jeg vil lige parallelisere en lillebitte smule.
Om det er 95 pct. eller 98 pct. eller 100 pct., er faktisk fuldstændig bedøvende ligegyldigt, når vi taler om det her emne, hvorimod det var rigtig godt at have en høj belægningsprocent, hvis vi havde talt om en belægningsprocent i et teater eller i en biograf.
Men her drejer det sig altså om, at vi har med landets mange gange mest syge og i hvert fald mange gange ældste og mest sårbare patienter at gøre, og derfor må vi sige, at billedet jo meget hurtigt kommer frem på nethinden, når man kan se en belægningsprocent så tæt på 100, for så ved vi godt, at patienterne står i kø.
Og det er jo det, vi ser, ikke bare ned ad gangene, måske endda også uden for sygehuset.
Jeg vil tage fat i noget af det, OECD har sagt om dansk sundhedsvæsen, nemlig at vi er rigtig dygtige til at styre økonomien herhjemme, og at vi får meget sundhed for pengene.
Det siger de, men de siger også, at kvaliteten af den sundhedsydelse, som ydes i Danmark, ikke er verdensklasse, sådan som VK-regeringen står frem og siger at den skal være - nemlig et førsteklasses sundhedsvæsen.
Men det her er jo med al tydelighed et tegn på, at vi ikke har et førsteklasses sundhedsvæsen eller et sundhedsvæsen i verdensklasse.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Det er jo ganske fantastisk, at ministeren kan sige, at miljøministeren er rigtig godt i gang med det.
Jeg vil lige tage tallene fra kapitel 25 i Statens Institut for Folkesundheds rapport fra 2007.
Det, der rent faktisk står der, er, at der på baggrund af partikelforureningen i Danmark er 3.400 for tidlige dødsfald, 3.300 tilfælde af kronisk bronkitis, 11.600 tilfælde af akut bronkitis hos børn under 15 år, 160.000 astmaanfald, 2.200 hospitalsindlæggelser, 1.500 hospitalsindlæggelser som følge af luftvejssygdomme og 2 millioner sygedage som følge af luftvejssygdomme.
Hvordan kan ministeren som ansvarlig minister for forebyggelse og sundhed så stå her i Folketingssalen og sige, at man er godt på vej?
Samtidig har OECD her i januar 2008 også klart og tydeligt påvist, at 1 million danskere rent faktisk er udsat for uacceptabel luftkvalitet.
Jeg tror, at det for udenforstående må være svært at forstå, at man med de her fuldstændig enorme tal og med enorme sundhedsbelastninger og med enorme personlige omkostninger for de mennesker, det går ud over, så kan stå og sige, at man er godt på vej.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Man kan for at anskueliggøre problemet sige, at der er en sundhedsminister i regeringen, men sundhedsministeren kunne godt tænke sig, at alle ressortministre på en eller anden måde var en lillebitte smule sundhedsminister i deres arbejde.
Og det er jo det, som min kollega, miljøminister Troels Lund Poulsen, også er, når han sørger for, at man skaber et renere miljø.
For som sundhedsminister bliver man jo belastet af et urent miljø, for det giver problemer med astmatiske lidelser, med bronkitis, og det giver andre luftvejslidelser og allergi og sådan nogle ting, som naturligvis belaster sundhedsvæsenet og belaster den enkelte person. Men det må alligevel være sådan, at en regering er delt op i områder.
Og jeg har altså sundhedsområdet, og det handler om de syge.
Men derfor skal mine kollegaer også være en lillebitte smule sundhedsministre, fordi de skal hjælpe mig med at forebygge, og det er miljøministeren rigtig godt i gang med.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at spørgsmålet er stillet til den forkerte.
Det er det ikke i min optik.
Ministeren er jo minister for sundhed og forebyggelse, og det er sådan, at det tal, som spørgsmålet baserer sig på, nemlig 3.400 for tidlige dødsfald blandt danskere hvert år på baggrund af partikelforureningen, rent faktisk kommer fra folkesundhedsrapporten for 2007, som netop beskæftiger sig med sundheds- og forebyggelsesspørgsmål.
Så spørgsmålet var - og jeg fik ikke noget svar på det, jeg fik en opremsning af nogle ting, vi kan tage siden hen - helt grundlæggende: Hvad har ministeren som minister for forebyggelse og sundhed gjort for at forhindre, at 3.400 danskere dør for tidligt hvert år på baggrund af luftforurening?
Hvad har ministeren for sundhed og forebyggelse gjort?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg oplever det lidt som deja-vu i dag.
Men ligesom jeg måtte for 3 uger siden, må jeg i dag gøre opmærksom på, at det burde være miljøministeren, som redegjorde for, hvad regeringen har gjort for at nedbringe luftforureningen i byerne.
Men jeg giver gerne et svar på spørgsmålet på regeringens vegne.
Regeringen tager problemet med luftforurening meget alvorligt, og vi har taget en lang række initiativer for at nedbringe luftforureningen.
Regeringen har fremlagt en strategi for luftforureningen.
Luftstrategien »Ren luft til alle« har fem fokusområder: renere luft i byerne, renere brændefyring, renere skibsfart, miljøeffektiv teknologi og videnopbygning.
Vi har allerede tilvejebragt mulighed for at etablere miljøzoner i de større danske byer.
Miljøzonerne i København og på Frederiksberg trådte i kraft den 1. september 2008 med krav om partikelfiltre på gamle lastbiler og busser.
Det er et effektivt redskab til at sikre ren luft i de store byer.
Siden 2004 har regeringen afsat 60 mio. kr. i støtte til eftermontering af partikelfiltre, og her kan vi se, at der er en meget betydelig efterspørgsel, som ikke mindst miljøzonerne fremmer.
Derfor får vi en bredere miljøgevinst af de nye miljøzoner.
For person- og varebiler vil der fra 2012 blive stillet krav til både størrelsen og antallet af partikler.
Om nogle år vil alle nye køretøjer skulle leve op til meget skrappe krav til partikeludslip.
Hertil kommer regeringens indsats over for brændeovne, der er den mest ambitiøse nogen sinde.
Brændeovne er en af de helt store nationale kilder til partikelforurening; derfor er det vigtigt at sætte fokus på, at folk skal blive bedre til at fyre rigtigt.
Regeringen arbejder også aktivt både i EU og internationalt på at få nedbragt luftforureningen ved stadig at kæmpe for skrappere krav til skibene.
I det hele taget handler det om at få mest miljø for pengene.
Skrappere krav til miljøzonerne, som min kollega, miljøminister Troels Lund Poulsen, netop nu overvejer, vil bidrage stærkt til på en fornuftig måde at reducere luftforureningen.
Sammen med de mange fælles europæiske skridt og den nye globale aftale i den internationale maritime organisation og udmøntningen af luftstrategien, som miljøministeren også har stået for, vil vi se betydelige fremskridt i de kommende år.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Hvad har ministeren gjort for at forhindre, at årligt 3.400 danskere dør for tidligt som følge af luftforurening?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at utrolig mange patienter hver dag kan regne med at få en god og anstændig behandling.
Det kan utrolig mange patienter regne med hver dag takket være et fantastisk personale, der gør det godt hver eneste dag.
Men der er også nogle, som får en behandling, der er uværdig, og hver patient er en patient for meget.
Det, vi gør, er, at vi indfører nogle nye værktøjer til, hvordan vi kan imødegå det problem, som i øvrigt har eksisteret i mange år, og som man, hånden på hjertet, altid vil kunne finde eksempler på.
Men det er uværdigt, og vi skal blive ved med at bekæmpe, at der er nogle, der må ligge på gangene, for det er simpelt hen uværdigt.
Men der er utrolig mange i det her samfund, der hver dag kan regne med at få en rigtig god behandling takket være et godt personale.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-26:
Det afgørende, når man har været igennem alle ordene, som vi har hørt gang på gang fra regeringen, er, hvornår det her virker for patienterne.
Hvornår kan patienterne regne med, at de kan komme ind på en medicinsk afdeling og ikke skal ligge på gangene eller i baderummene?
Hvornår kan patienterne regne med, at de ikke bliver sendt hjem, før de er klar til at blive sendt hjem?
Det er jo også et problem, at når man har belægninger på 95 pct., kan den svinge op over 100 pct., for det er jo gennemsnit, vi taler om, og så ser vi jo desværre, at patienter bliver sendt hjem, før de er klar til at blive sendt hjem.
Det er et langt større problem, end at der er nogle, der bliver liggende 1 eller 2 dage ekstra.
Det er måske sådan, som jeg har set en udtalelse om, at man kan være nødt til at sende patienter hjem om natten, fordi der pludselig kommer akutte medicinske patienter og man ikke har flere sengepladser, selv ikke på gangene.
Det afgørende spørgsmål til ministeren er: Hvornår sker der noget?
Kan jeg spørge, om det her er bragt i orden om et halvt år?
Det tror jeg ikke at jeg kan, men jeg ville gerne have en sikring for, at det var bragt i orden.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg tror godt, at hr. Flemming Møller Mortensen kan forstå, at jeg ikke kan kommentere, hvordan den plan, der kommer i morgen, kan se ud.
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at vi ikke har et rigtig godt sundhedsvæsen.
Der er problemer, men vi har et fantastisk godt sundhedsvæsen.
Nu hiver hr. Flemming Møller Mortensen det eksempel frem, at OECD har sagt, at der er noget, der ikke er i verdensklasse.
Men der er masser af undersøgelser, der siger, at vi er rigtig, rigtig gode til at give vores patienter patientrettigheder og til at have fokus på patienten.
Vi har fokus på patienten.
Det er også derfor, at det er med fokus på patienten, at vi skal sikre, at patienten ikke ligger på gangen, for det er uværdigt, og det har jeg efterhånden sagt mange gange.
Det er også derfor, at patienter, der er færdigbehandlet ud fra en sygehusoptik, selvfølgelig skal hjemtages og derudover have en korrekt medicinering og korrekt pleje, så de ikke risikerer inden for ganske kort tid at blive genindlagt.
Det er også en måde at få tingene til at passe sammen på.
Men jeg siger også, at vi har haft belægningsprocenter svingende mellem 93 og 95 siden 1997, så det har været det samme hele tiden.
Nu er der kommet et ekstra værktøj, nemlig at kommunerne har et incitament til at tage dem hjem, samt at vi laver udskrivningsaftaler, så der er koordinering mellem det at blive udskrevet af regionen, altså fra sygehuset, og det, at man kommer under kommunens vinger.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-26:
Jeg mener nu altså, at sundhedsministeren har et forkert billede af det, hvis sundhedsministerens billede af det er, at der er kapacitet på sygehuset, så længe belægningsprocenten er under 100 pct.
Dertil vil jeg bare sige, at hverdagen ikke er sådan ude på sygehusene, og den kender jeg en hel del til.
Det er ikke sådan, man planlægger derude, og det er ikke et spørgsmål om, at man på den måde vurderer, hvor mange senge man har.
Jeg vil sige, at vi fra socialdemokratisk side har sagt, at vi vil have en national handlingsplan i forhold til de medicinske patienter, netop fordi de mange gange ikke har en talsmand på samme måde, som andre sygdomsgrupper her.
Vi har lavet pakkeløsninger på rigtig mange af de andre store sygdomsområder, og det skal vi naturligvis også have gjort på det medicinske område.
Så vil jeg bare sige, at i morgen, torsdag, jo er en utrolig spændende dag for hele Danmark, for det er her, visionen for det fremtidige sundhedsvæsen i høj grad skal tegnes.
Erik Juhl-udvalget skal udtale sig, og regeringens mange, mange milliarder kroner - eller hvor mange eller få det nu er - skal nu fordeles.
Det er her, vi får et billede af, hvordan regionernes kapacitet i fremtiden skal være, og der hersker ingen tvivl om, at på det medicinske område skal kapaciteten skrues op.
Regionerne er presset på både bygninger og mandskab derude, og det kommer ikke de medicinske patienter til gode, som det er i øjeblikket.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg synes nu ikke, det er ligegyldigt, om tallet hedder 95 pct. eller 100 pct., al den stund at hvis det er under 100, så er der på hospitalet mulighed for at disponere sådan, at mennesker kan få et værdigt sted at ligge, nemlig inde på stuerne og ikke ude på gangene.
Hvis tallet er over 100, så foreligger den mulighed ikke, og det er derfor, at det så er kommunerne, der skal hjemtage de færdigbehandlede.
De skal selvfølgelig også hjemtage deres patienter, hvis belægningsprocenten hedder 95.
Men det er nu altså interessant, om tallet er over 100, eller om det ikke er over 100, for det giver nogle muligheder.
Det er aldrig i orden, at patienter, uanset om de er autoritetstro eller ikke er autoritetstro, skal ligge ude på gangene - det er aldrig i orden!
Men hvis Region Sjælland har fyldt hele deres kapacitet op, så kunne noget tyde på, at kommunerne i Region Sjælland skal blive meget bedre til at hjemtage de færdigbehandlede patienter, for sengene ude på de medicinske afdelinger skal gå til de syge, ikke til mennesker, der er raske - i den forstand, at et sygehus ikke kan gøre mere for dem.
De skal hjemtages, og det skal kommunerne sørge for.
Det er også derfor, vi har lavet en incitamentsstruktur, sådan at kommunerne er med til at finansiere patienternes ophold ud på regionernes sygehussenge.
Så der er god forretning for kommunerne i at få hjemtaget deres patienter.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
For det er jo ikke rigtigt, det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Afsmeltningen af Arktis tager fart.
Når man ser på satellitfotos - og det handler ikke om, om de er taget af den ene eller den anden forsker, der er ansat det ene eller det andet sted, eller har forsket i det ene eller det andet regi, eller putter resultaterne ind i den ene eller den anden organisation - kan man se, at der afsmelter stadig voldsommere dele af det arktiske område.
Det er ikke noget, som nogle finder på af politiske grunde, det er et faktum.
Og der er det, at jeg egentlig ikke forstår, hvad der er hr. Morten Messerschmidts dybeste bevæggrund for at stille sig så mistænksom an over for dem, der prøver at sige: Prøv lige at se venner, det skal I altså være opmærksomme på, for hvis ikke I håndterer det i tide, så accelererer det; så er der risiko for, at det accelererer på en måde, hvor det vil blive meget, meget dyrt for verdenssamfundet og for verdenssamfundets muligheder for vækst i de kommende mange, mange årtier, ja, måske århundreder, og derfor skal I handle nu.
Der tager hr. Morten Messerschmidt chancen og siger: Jeg tager chancen, for der sker nok ingenting.
Jeg siger: Nej, vi må prøve at basere os på det, når så meget af forskningen siger, at der med 90-95 pct.s sikkerhed er en sandsynlighed for, at det ellers kan gå galt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Det kan jeg, fordi den tidligere miljøminister og den nuværende miljøminister har igangsat initiativer, som vil forbedre luften for børn og unge og i det hele taget for mennesker i vores byer.
Og det vil betyde, at færre bliver ramt, og at de i øvrigt helt uacceptable tal, som nævnes, vil blive nedbragt.
Derfor kan jeg sige det.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-26:
Jeg bliver spurgt, om regeringen vil tage nye klimapolitiske initiativer på baggrund af statsministerens tale på Venstres landsmøde, og der kan jeg jo så starte med at sige: Ja, det vil vi naturligvis, ligesom vi hele tiden har gjort det.
Vi har lavet en bred energiaftale tilbage i 2004.
Vi indgik en bred energispareaftale i 2005.
Vi har yderligere lavet en bred energiaftale her i år med alle Folketingets partier undtagen det, som hr. Per Clausen repræsenterer.
Den var, da regeringen kom til, på 11 pct. I dag har vi 17 pct. vedvarende energi i Danmark.
Der er mål for energibesparelser, der er mål for energieffektivisering.
Der bliver lavet et videncenter.
Det er faktisk ved at være oprettet.
Vi er i gang med energimærkning af samtlige offentlige bygninger.
På det her års finanslov ligger det, at alle statslige bygninger skal reducere deres energiforbrug med 10 pct. inden 2011.
Vi har lavet registreringsafgiften om, sådan at vi har fået antallet af solgte firehjulstrækkere mere end halveret i kongeriget, og til gengæld køber folk miljøvenlige og energivenlige biler som aldrig før osv. osv.
Der er nye afregningsregler, energisparemål til energiselskaber, strammede kvoter til energiselskaberne og andre store virksomheder.
Jeg kunne fortsætte.
Men det gør regeringen i øvrigt også.
Der er transportudspillet, som kommer i løbet af kort tid, hvor det også er en forudsætning i kommissoriet, at det adresserer CO2-udfordringen, og endelig er der jo et kommissorium for en skattekommission, hvor det klart bliver sagt, at vi skal have en langt mere grøn måde at beskatte danskerne på.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Vil regeringen tage nye klimapolitiske initiativer på baggrund af statsministerens tale på Venstres landsmøde?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-26:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre de små egnsteatre fremover?
Kan ministeren bekræfte, at regeringen afskriver sig et medansvar for kulturen i regionerne grundet de store besparelser, der er lagt op til i finansloven over for egnsteatrene i 2009?
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-26:
Mener kulturministeren, at Dansk Skolemuseum spiller en vigtig rolle i indsamling, bevaring og formidling af den danske kulturarv, når det gælder dansk undervisnings- og skolehistorie?
Vil ministeren tage initiativ til, sammen med undervisningsministeren, at finde en løsning, der sikrer, at Dansk Skolemuseum ikke lukker?
Mogens Jensen (S), 2008-11-26:
Er ministeren enig i, at Den Frie Udstillingsbygning har en historisk rolle i dansk kunstformidling, og at det vil være et stort kulturelt tab for Danmark, hvis udstillingsbygningen må lukke?
nr. S 485
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Den Frie Udstillingsbygning ikke lukker i februar 2009?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg tror, at befolkningen er fuldstændig ligeglad med, om et fornuftigt lovgivningsinitiativ kommer fra sundhedsministeren eller fra miljøministeren.
Det, der interesserer folk, er, at der er en regering, der arbejder sammen som en enhed for at skabe noget renere luft.
Jeg tror, de er ligeglade med, om det er mig, der kommer med et lovforslag om renere luft, eller om det er miljøministeren, som allerede har taget initiativer, og som jeg må forstå også vil tage yderligere initiativer.
Og det er jeg ganske meget tilfreds med at han vil, for jeg skal sørge for at styre sundhedsvæsenet, og det bliver alt andet lige nemmere, når miljøministeren tager nogle gode, fornuftige initiativer.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Det tror jeg ikke at den ene million mennesker, der er udsat for uacceptabel luftkvalitet, kan forstå.
Det helt grundlæggende problem er jo, som det har været sagt indtil flere gange, at folk dør af det her.
Folk bliver syge af det, folk får akut astma, vi har mange hospitalsindlæggelser.
Og det er i allerhøjeste grad et problem for ministeren for sundhed og forebyggelse.
Men jeg har forstået ministerens svar således, at man da godt kunne forestille sig, at eksempelvis det socialdemokratiske forslag om at udvide antallet af miljøzoner til de 80 største byer ville forbedre danskernes sundhed, og det tilsagn siger jeg tak for.
Jeg har også forstået det således, at ministeren også godt vil indrømme, at obligatorisk eftermontering af katalysatorer på alle tunge køretøjer i miljøzonerne måske giver forbedringer af danskernes sundhed.
Og så forventer vi jo selvfølgelig også, at ministeren for sundhed og forebyggelse - som den, der skal have nedbragt de her menneskers lidelser - også er med på vores vogn, når det gælder om at sikre ren luft til folk i byerne.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Så det passer simpelt hen ikke, når man siger, at der kun gøres noget for luften i Frederiksberg og i København.
Derudover kan jeg sige, at jeg som forebyggelsesminister har en kæmpe interesse i - lidt populært sagt - at få færre kunder i min butik, det gælder både livsstilssygdomme og de sygdomme, som folk måtte udvikle som følge af dårlig luft, og derfor er det selvfølgelig i min klare interesse, at miljøministeren kommer med alle de her mange gode initiativer, som han kommer med.
Men det er jo i sagens natur en miljøminister, der skal tage lovgivningsinitiativet - hvad han også gør - med hensyn til luftforureningen.
Det tror jeg alle kan forstå.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Jeg bliver nødt til at trække ministeren ud af den vildfarelse, at det er 1 million mennesker i København.
Det, som regeringen har gennemført, gælder kun for Københavns og Frederiksberg Kommuner.
Og så er vi oppe på en god halv million, resten er ikke med, vil gerne, men må ikke for regeringen.
Men det deltager vi da gerne i, hvis sundhedsministeren stiller det som forslag.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Men det helt grundlæggende er stadig væk, at vi står med Institut for Folkesundheds fuldstændig skræmmende tal for, hvad det her betyder for danskernes sundhed.
Ministeren læser lidt op af, hvad miljøministeren sådan har gjort.
Men det, der også må interessere offentligheden, er: Hvad har ministeren gjort som sundhedsminister for at presse resten af regeringen, for, at vi kan få flere miljøzoner end dem, vi har i de fire største byer, for, at vi kan få eftermonteret SCR-katalysatorer på alle tunge dieselkøretøjer i alle miljøzoner?
Hvad har ministeren som minister for sundhed og forebyggelse gjort for at presse på der?
Eller skal det hele bare puttes ned bagi, altså at Miljøministeriet arbejder med noget?
Ja, de arbejder med udsættelse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg må desværre skuffe hr. Torben Hansen med at sige, at jeg ikke kender det socialdemokratiske forslag på miljøområdet - jeg er selv sundhedsminister - så derfor kan jeg ikke bekræfte, at de socialdemokratiske tal skulle give nogle forbedringer.
Men det skulle da ikke undre mig, at det ville være tilfældet.
Derudover skal jeg blot sige, at vi jo ikke på nogen måde negligerer det forhold, som OECD påpeger.