runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Det er trods alt en god tilkendegivelse at få, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til dem, som så får tildelt en opholdstilladelse.
En ting er jo dem, som slet ikke får en opholdstilladelse.
De kommer så i udsendelsesposition, fordi de er afviste asylsøgere.
Det er helt oplagt, at man kigger på at sende flere af dem hjem.
Noget andet er dem, der så rent faktisk får en opholdstilladelse.
Der er der jo mulighed for i lovgivningen i dag at inddrage deres opholdstilladelse, men det sker stort set aldrig.
Så spørgsmålet er egentlig, om Venstre, om regeringen har nogen tiltag på vej til at inddrage opholdstilladelsen for dem, som faktisk har fået lov til at være i Danmark, og sige: Der er mulighed for, at vi kan sende jer tilbage til jeres hjemland; det kan også være til et andet land i nærområdet; det kan også være til en lille del af jeres land, som man godt kan opholde sig i, selv om der er kampe andre steder i landet.
Er der nogen tiltag på vej over for dem, som har fået en opholdstilladelse, så vi kan sende dem ud af landet?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Et af de tiltag, som vi jo har taget sammen med Dansk Folkeparti, er netop, at opholdstilladelserne bliver givet for en kortere periode, og det mener jeg sådan set må trække i den rigtige retning i forhold til det, Dansk Folkeparti ønsker.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, jeg har et grundlæggende spørgsmål, fordi jeg simpelt hen ikke rigtig forstår præmisserne.
Hvis man taler om integration, er udgangspunktet, at folk skal blive danskere.
Jeg går ud fra, at det simpelt hen er det, det handler om, for ellers ville man ikke bruge ordet integration.
Så tænker jeg bare, at hvis det gælder alle de flygtninge, der kommer frem til 2020, er man godt nok sat på en opgave, som jeg slet ikke forstår at man påtager sig at løse.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man påtager sig det, for det er jo det rene Ebberød Bank overhovedet at forestille sig, at vi kunne integrere bare et minimum af de her mange hundrede tusinde, der måske kunne komme frem mod 2020, altså få dem ud på det danske arbejdsmarked, få dem til at tale dansk; og mange af dem vil måske komme på dagpenge osv. osv.
Hvad har man egentlig af planer?
Hvad er det egentlig, man vil med det her?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jeg tror – eller det ved jeg – at Dansk Folkeparti og regeringen grundlæggende er uenige på lige præcis det her felt, og det er nemlig i spørgsmålet om, om man skal bidrage, mens man er her, eller om man skal bo i flygtningelandsbyer og forsørges af det offentlige.
Der er min holdning bare klar: at så længe man er i Danmark, skal man selvfølgelig bidrage.
Og der mener jeg det her er et godt skridt på vejen.
Nu nævnte hr. Dan Jørgensen sådan set eksemplet med bosnierne, som jo også i et ret stort omfang er rejst tilbage igen for at genopbygge deres land.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, et er arbejde, og det kan vi så diskutere, men det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om integration.
Det er jo sådan set det grundlæggende, og det er det, jeg bare ikke forstår præmisserne i.
For hvad er det egentlig lige, vi taler om?
Så vil jeg i øvrigt sige med hensyn til bosnierne og de folk, der kom nede fra Jugoslavien, at de faktisk var en del af den europæiske kulturkreds, hvilket jeg faktisk mener har rimelig meget at sige i den her forbindelse – hvis vi endelig skal til at tale om det.
Stadig væk vil jeg sige, at vi nu er oppe på et antal, der nok langt, langt kunne overgå det antal, vi oplevede komme fra Jugoslavien i 1990'erne.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jeg er faktisk enig med hr. Christian Langballe i, at der er forskel på, om man kommer fra et europæisk land, eller om man kommer fra et mellemøstligt land.
Det er jeg fuldstændig enig i, og dermed er jeg også enig i, at opgaven er langt større i forbindelse med dem, der kommer fra et mellemøstligt land og dermed også en anden kulturkreds – fuldstændig enig.
Men det ændrer bare ikke på mit synspunkt.
Jeg mener, at man skal bidrage på arbejdsmarkedet, mens man er her.
Og hr. Christian Langballe er jo ikke helt fair, synes jeg, når han siger, at et er arbejde, og at noget andet er integration.
For Dansk Folkeparti ønsker jo netop ikke, at man skal arbejde, når man er her som flygtning, altså heller ikke i den tid, man er her.
Der mener Dansk Folkeparti, at de skal bo i flygtningelandsbyer uden mulighed for at arbejde, mens hr. Christian Langballe og jeg skal forsørge dem.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Ministeren brugte i sin redegørelse sætningen, at den her aftale værner om den danske arbejdsmarkedsmodel, men hvordan kan ministeren få det til at hænge sammen med, at den organisation, som bærer den overenskomst, efter al sandsynlighed vil komme til at trække det store læs i forhold til at indgå IGU-aftaler, nemlig FOA, som tager fuldstændig afstand fra det og siger, at det netop ikke understøtter den danske arbejdsmarkedsmodel, fordi man her fuldstændig misforstår og misbruger en lønsats, som FOA har indgået med de kommunale arbejdsgivere til en helt særlig gruppe, og nu skal de opleves som den organisation, der bærer den overenskomst, som bliver brugt til en hel anden gruppe mennesker i en hel anden sammenhæng.
Det er vel ikke at værne om den danske arbejdsmarkedsmodel.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Det mener jeg rent faktisk at det er, og hvis jeg forstod fru Josephine Fock lige før, som jeg tror hun mente det, blev der netop sagt, at det her jo er mere end bare en uddannelse, man får.
Man får jo netop også en kvalifikation til at bidrage på det danske arbejdsmarked og dermed også en adgangsbillet til det danske arbejdsmarked.
Så jeg synes faktisk, at man skal se det i et større hele end bare lige, hvilken lønsats man får i de første år, man er på arbejdsmarkedet.
Der er også et uddannelseselement i det her, nemlig det, at man jo respekterer, at de mennesker, der kommer hertil, ikke kommer hertil med de samme kvalifikationer, som alle danskere har, alene bare på sprogområdet, men det får man så mulighed for at lære, samtidig med at man arbejder.
Så jeg ser det her som en trædesten, en adgangsbillet, kald det, hvad man vil, til det danske arbejdsmarked, og det synes jeg sådan set er rigtig meget værd.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Jeg medgiver meget gerne ministeren, at der er andre perspektiver i IGU-forløb end lønsatsen, selvfølgelig er der det.
Jeg synes faktisk, at det er godt tænkt, at man kombinerer job og uddannelse, så som tanke er den jo god, men udfordringen er her, at vi har andre overenskomstbærende organisationer, der har aftalt lønninger, der ligger på over det dobbelte, så pointen for mig er at spørge, for hos de organisationer, som har aftalt det, man kan kalde mere fair lønninger, som mere ligner lærlingelønninger, kunne man jo godt se det her i et fornuftigt forløb.
Men så er der en enkelt organisation, der fralægger sig ansvaret for, at deres lønsats på noget tidspunkt skulle bruges til den her gruppe, den ligger nemlig nede på det halve.
Det er det, der er udfordringen, især fordi det sandsynligvis vil blive det område, som trækker de fleste IGU-aftaler.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra hr. Dan Jørgensen, hvordan Socialdemokraterne ser på, at man indfører diskrimination af danskere.
For hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil det være sådan, at en virksomhed får et økonomisk tilskud, hvis de ansætter en med flygtningebaggrund, men ikke får det, hvis de ansætter en dansker.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jeg vil gerne minde spørgeren om, at det ikke er andet end et par måneder siden, at vi gennemførte en lang række asylstramninger sammen med Dansk Folkeparti, hvor vi bl.a. forkortede længden af opholdstilladelser.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Hr. Marcus Knuth bliver ved med at sige, at hver gang der er chance for det, sender vi nogle hjem.
Det passer altså ikke.
Vi sender stort set ikke nogen hjem.
Af dem, der har fået en opholdstilladelse i Danmark med asylstatus, sender vi stort set ikke nogen hjem.
Det er ikke nogen nyhed.
Sådan har det været i årtier.
Det er jo det, vi skal lave om på, og det er det, vi efterlyser fra Dansk Folkepartis side.
Øvrigt vil jeg gerne medgive, at jeg begik en fejl, for hr. Marcus Knuth sagde, at jeg fejlagtigt kom til at sige, at der slet ikke var noget nyt.
Jeg skal da medgive, at der er et par enkelte nye tiltag i det her, bl.a. det her med, at man vil diskriminere danskere.
Det er jo nyt, i hvert fald på arbejdsmarkedet.
Man siger til en virksomhed: Hvis du ansætter en flygtning, får du penge for det, og hvis du ansætter en dansker, får du ikke nogen penge.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvem fik egentlig den idé?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jeg må faktisk være spørgeren svar skyldig.
Jeg ved ikke, præcis hvem i regeringen eller under forhandlingerne der kom med præcis den del.
Jeg ved ikke, om det kom fra udlændinge-, integrations- og boligministeren eller beskæftigelsesministeren.
Men det er i hvert fald noget, som vi støtter helhjertet, og vi mener, der er en forskel mellem som dansk arbejdsgiver at tage en dansker gennem egu-forløbet eller en flygtning.
Selvfølgelig er der nogle udfordringer ved at tage en flygtning, og derfor skaber vi et ekstra incitament ved netop at give en bonus, fordi vi har regnet os frem til, at hver gang du får en håndfuld flygtninge i arbejde, er der jo massive besparelser på sigt for den danske regering.
Så det er ganske enkelt et regnestykke, der går op, og som ikke udhuler det danske velfærdssamfund, hvilket ville være tilfældet, hvis vi fulgte Dansk Folkepartis strategi og bare parkerede folk permanent på sociale ydelser.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Jeg synes, regeringen skulle regne på, hvor mange penge det danske samfund kunne spare, hvis man begyndte at inddrage nogle flere opholdstilladelser og sende flygtninge hjem igen eller til andre lande for den sags skyld.
Jeg tror, der også ligger et forholdsvis stort potentiale der for forbedring af dansk økonomi.
Det vil jeg bare sige i al stilfærdighed.
Med hensyn til diskrimination af danskere vil jeg spørge om noget.
Venstre har jo tidligere sammen med Dansk Folkeparti fjernet den positive særbehandling, der har været af flygtninges adgang til at få børnecheck sammenlignet med østeuropæere.
Man har også sagt ja til at fjerne den positive særbehandling, adgang til at få dansk folkepension, som flygtninge har.
Flygtninge skulle ikke optjene retten, som danskere skal.
Så der har man jo sådan set været med til at fjerne noget af den positive særbehandling, der har været af flygtninge, og den negative særbehandling af danskere.
Men her indfører man så på ny diskrimination af danskere.
Er det ikke principielt forkert?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Problemet med at få folk hjem er, at der ofte ganske enkelt er krig i hjemlandet.
Altså, ligegyldigt hvor mange regler vi ændrer i Danmark, ændrer det ikke på, at der fortsat er en meget, meget voldsom borgerkrig i Syrien.
Det er en borgerkrig, som vi aktivt går ind og prøver at forhandle fred mellem parterne i.
Samtidig med det kæmper vi imod Islamisk Stat.
Så jeg synes, vi gør utrolig meget for netop at bidrage til at skabe fred i de områder, hvor en del af flygtningene kommer fra, således at de kan blive sendt hjem igen.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte lidt i det spor med særbehandling af danskere, som ordføreren mener ikke finder sted.
Det er jo også sådan, at i de her aftaler kommer flygtninge og migranter foran i boligkøen.
Det gør så, at kommunerne bliver rigtig presset i spørgsmålet om boliger, især små boliger til unge, der skal studere i byerne.
Jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om det er Venstres politik, at man fremadrettet vil lave positiv særbehandling af flygtninge, og hvordan man vil forklare danskerne de ting, de får stillet i udsigt, kontra det, som flygtninge gør.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Det, der virkelig ville være et nybrud i dansk flygtninge- og integrationspolitik, ville være, hvis man tog nogle af de ord, som Dansk Folkepartis ordfører så fint nævnte fra talerstolen, alvorligt.
Det er midlertidig beskyttelse.
I skal hjem, når der er fred i jeres land, og vi begynder allerede fra dag et med at lave en strategi for, hvordan I vender tilbage til jeres eget land.
Det ville være et rigtigt nybrud.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Det undrer mig bare lidt, når ordføreren siger, at flygtninge, der kommer til Danmark, skal leve i gaderne.
Det gør vi jo ikke.
Vi har stillet teltlejre an, vi har lavet flygtningecentre rundtomkring.
I løbet af meget, meget kort tid har man krav på en bolig, mens danskere kan få at vide, at de kan flytte på herberg.
Jeg synes bare, at ordføreren har brug for at forklare de danske borgere, hvorfor det her krav er der.
Teltlejren er jo lige så varm i dag som om et halvt år.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Men vores tilgang er meget ligetil.
Hvis man får afslag ved sin asylbehandling – det er der også rigtig mange der gør – skal man hjemsendes hurtigst muligt.
Hvis man får krav på ophold i Danmark, skal man ud på arbejdsmarkedet.
Man skal integreres i det danske samfund hurtigst muligt.
Det mønster, vi ser, er, at jo længere tid man bare sidder og stirrer ud i luften og ikke kommer i gang med et arbejde, jo større er risikoen for, at man kommer til at sidde permanent på social overførselsindkomst som en kæmpe byrde for det danske samfund.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Det afskærer jo kommunerne fra at sende flygtninge af sted på et 26-ugersophold på højskole.
Det er i hvert fald sådan, jeg læser loven, og det er der mange andre, der har gjort.
Er ordføreren enig i den udlægning af loven, og synes ordføreren, at det er hensigtsmæssigt?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jamen vi mener ikke, at kommunerne skal bruge højskoleophold som en eller anden form for smuthul for ikke at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Derudover er der jo altså nogle særregler f.eks. for unge under 25 år, som bliver erklæret for særlig uddannelsesegnede, og dem skal man have over i nogle særlige uddannelsestiltag.
Men at bruge højskolerne pr. definition som sådan et smuthul tror jeg man skal være påpasselig med.
Jeg mener, at det er meget individuelt og afhængigt af den enkelte flygtning.
Vi vil ikke afvise, at der godt kunne åbnes op for visse former for højskoleophold for visse flygtninge.
Den dialog er vi selvfølgelig villige til at tage.
Men at gøre det til sådan en de facto-mulighed for alle i alle situationer tror jeg man skal være påpasselig med.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Vi mener, det er vigtigt i forhold til det enkelte menneskes værdighed, altså at det at have noget at stå op til om morgenen og det at have en identitet via sit arbejde er vigtigt.
Men vi mener også, at det for samfundet er en rigtig god forretning at gå endog ganske vidt for at få de her mennesker i arbejde, for alternativet er jo, at de sidder på passiv forsørgelse.
Og alternativet betyder derfor, at det er en stor udgift for vores samfund, hvor det burde være det modsatte, nemlig en indtægt.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
For at vi ikke ender med at have flygtninge, der lever i gaderne, som måske risikerer at komme ud i kriminalitet, som ikke har tag over hovedet, som falder fuldstændig uden for samfundet, pålægger vi kommunerne at hjælpe dem med at finde en bolig.
Derudover har vi givet massiv ekstra støtte til kommunerne, for at de netop kan hjælpe med den opgave, således at det ikke bliver et problem for de almindelige danskere i kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Hvorfor kalder ordføreren det et smuthul?
Okay, jeg er ikke ekspert i højskoleverdenen, men det er mit indtryk, at de der 26-ugersophold er noget, der gavner integrationen i Danmark langt bedre, end hvis flygtningen bliver placeret på en arbejdsplads f.eks. inden for hotel og restauration, hvor der ikke er nogen dansktalende.
Der er jo masser af arbejdspladser inden for hotel og restauration, hvor der simpelt hen ikke er nogen dansktalende tilbage.
Så er det da mere fornuftigt, at flygtningen kommer i gang med et højskoleophold og får noget almendannelse og får forbedret sine sprogkundskaber.
Jeg har indtryk af, at der er rigtig gode erfaringer med det.
Men det vil man altså med åbne øjne bare lige lukke ned for.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Jeg er helt med på, at Socialdemokraterne ønsker at integrere de mange flygtninge, der kommer hertil, og ønsker at tage nogle tiltag i forhold til det.
Det ser vi så ikke helt ens på.
Men når nu man ønsker at integrere de mange flygtninge, der kommer, kunne man så ikke i det mindste finde en måde at gøre det på, hvor man ikke laver en forskelsbehandling af danskere?
Altså, dybest set siger man jo med det her lovforslag sådan set til en virksomhed: Hvis I ansætter en flygtning, får I nogle penge for det, men hvis I ansætter en dansker i præcis det samme job, så får I ikke nogen penge for det.
Det er jo reelt at diskriminere danskere, og er det ikke principielt forkert?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
For det første hjemsender vi jo i det omfang, vi overhovedet kan.
Vi gør det i det omfang, vi vurderer, at det er ansvarligt under hensyntagen til den enkeltes situation og under hensyntagen til situationen i hjemlandet.
Det gør vi jo.
Som vi har debatteret tidligere i dag, sender vi sågar hjem til dele af Afghanistan.
Derudover mener jeg, der er utrolig meget nytænkning i det her.
Tag bare integrationsydelsen, som vi mere eller mindre halverer i forhold til under den tidligere røde regering.
Vi inkluderer sprogbonus, vi fjerner bureaukrati i kommunerne, så det ikke kun er 3 pct. af flygtningene, der bliver erklæret jobklar, men pr. definition alle, medmindre de har en eller anden form for lidelse eller lignende.
Så der er en hel vifte af nye tiltag i det her, som netop gør, at det er en helt, helt anden tilgang til integration, end vi har haft tidligere.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Nej, jeg er slet ikke enig i den grundlæggende præmis.
Hvis man dog alligevel skal prøve at gå ind og se lidt mere i detaljen, med hensyn til hvor vi f.eks. kan forestille os, at vi kan blive langt bedre til at få flygtninge i arbejde, ja, så er det jo bl.a. i forhold til nogle af de erhverv, som i dag varetages af østeuropæisk arbejdskraft.
Derfor mener jeg faktisk også, at Dansk Folkepartis modstand mod det her er en lille smule underlig – simpelt hen fordi jeg er ret sikker på, at hvis Dansk Folkeparti fik magt, som de har agt, ville det betyde, at der i fremtiden ville være flere jobs, som blev varetaget af østeuropæere, men som kunne være blevet varetaget af flygtninge.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-10:
Det må få mig til at følge op her, fordi jeg undrer mig over overføreren.
Mener ordføreren, at kommunerne vil søge efter smuthuller for ikke at få flygtninge i arbejde, og at højskolerne er et sådant smuthul?
Mener ordføreren det?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Ordføreren anerkendte under den tidligere lovbehandling, at nogle asylansøgere og flygtninge kommer til at være her hele livet.
Jeg er jo rørende enig med ordføreren i, at hvis man kunne trykke på en knap, skulle alle flygtninge hjem til et sikkert land i dag, men det er jo nu engang en verden, hvor der er krige, der varer ved, hvor der er områder, hvor det bare ikke kommer til at være ansvarligt at sende folk tilbage til, og derfor kommer en del, forhåbentlig en lille del, af dem til at være her hele livet.
Mener ordføreren, at det er ansvarligt for dem, der kommer til at være her hele livet, som ordføreren talte om før, at placere dem i en lejr afskærmet fra omverdenen uden at arbejde hele livet i stedet for at komme ud og bidrage til det danske samfund?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Grunden til, at rigtig mange med flygtningestatus ender med at være her hele livet, er jo, at man politisk har valgt ikke at arbejde for, at de bliver sendt hjem igen.
Det er jo det, der er årsag til det.
Hvis der var et flertal her i Folketinget, der sagde, at nu arbejder vi benhårdt på at sørge for, at de her mennesker bliver sendt hjem, lige så snart der er mulighed for det, at vi lader være med at stille dem i udsigt, at de kan være permanent her i Danmark, at vi lader være med at stille dem i udsigt, at deres fremtid er i Danmark og i stedet for stiller dem i udsigt, at de skal vende tilbage igen, hvis vi bygger hele systemet op omkring, at de skal vende tilbage igen, så ville det jo være sådan, at vi kunne sende flere tilbage.
Men det er der ikke politisk flertal for i Folketinget.
Det er jo realiteterne.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jamen jeg synes jo egentlig, at ministeren lige før meget fint opridsede nogle af de tiltag, der er i gang for at få folk tilbage, så lad mig tage et mere konkret eksempel: Hvis vi tager en systemkritiker fra Iran, så ser det ikke ud til, at der kommer et regimeskifte inden for den nærmere fremtid i Iran, og dermed vil det ikke være ansvarligt at sende personen tilbage til Iran, fordi personen måske risikerer dødsstraf.
Men så har vi jo med en person at gøre, hvor vi, ligegyldigt hvor meget vi ændrer på tingene herhjemme, ikke kan sende personen tilbage.
Er det så ikke mere ansvarligt at sige: I den tid, hvor personen er i Danmark, måske indtil der kommer et regimeskifte, kan vi opkvalificere personens kvalifikationer ved at have personen på arbejdsmarkedet?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Altså, der er så meget, vi kan arbejde videre med her i Folketinget, der så meget, vi kan gøre bedre, hvis vi rent faktisk ønsker at hjemsende dem, der har asylstatus i dag.
Men det gør man jo ikke.
Og det er jo det, der er dybt, dybt problematisk.
Når man kigger på det opholdsgrundlag, som flygtninge får, så er det jo et midlertidigt opholdsgrundlag, hvor der står, at man kan sendes ud igen, men pointen er, at så længe der ikke er politisk pres på systemet, og så længe der ikke er et politisk ønske om at ændre lovgivningen, så det bliver nemmere at sende dem ud, nemmere at inddrage deres opholdstilladelse og sende dem ud igen, så kommer det ikke til at ske. Nu er der brugt mange måneder på at lave nye integrationsplaner.
Men det er jo et politisk valg, at man har ønsket ikke at gøre det.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg vil godt anfægte præmissen om, at det her skulle være noget helt nyt.
Selve forudsætningen for alt det, vi taler om, er slet ikke ny.
Jeg kan huske den diskussion tilbage til 1980'erne, lige da det begyndte.
Alle de flygtninge, der kom her, havde på en eller anden måde en ret til at blive her, og så indrettede man sig på det.
Der var aldrig nogen sinde og har aldrig nogen sinde været nogen vilje til at sende de her mennesker tilbage.
Det har der bare ikke.
Det, jeg så bare kan tvivle på, er, om Venstre egentlig bare indretter sig på, at de her mennesker aldrig kommer tilbage.
Ellers kan jeg slet ikke forstå, hvorfor man sætter det her store integrationsprogram i gang.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Hvis det er et spørgsmål om midlertidig beskyttelse, vil man bruge andre foranstaltninger.
Men er det et spørgsmål om, at de bare skal ind i det danske samfund og have Danmark ind under huden, som integrationsministeren sagde før, giver det jo god mening.
Det er bare ikke vores strategi.
Vores strategi er hjemsendelse.