runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Ja, hr. formand, det var unægtelig et meget stort spørgsmål, synes jeg, at stå og skulle svare på her på under 1 minut.
Jeg tror, vi generelt må sige, at vi i Danmark har et godt og tidssvarende fængselsvæsen.
Der er jo endda nogle, der siger, at østeuropæiske kriminelle nærmest opfatter det som en tur på et turisthotel, hvis man skal afsone i et dansk fængsel.
Jeg tror, vi generelt har et passende og tidssvarende niveau.
Det ændrer ikke ved, at der jo er stor forskel på institutionerne inden for kriminalforsorgen og på afdelingerne inden for de forskellige institutioner.
Her er der ingen tvivl om, at der stadig væk er noget at arbejde med i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet og i forhold til at forbedre sikkerheden, lige så vel som jeg er overbevist om, at der stadig væk er meget at arbejde med i forhold til forskellige fritidsaktiviteter, arbejdsprøvning, uddannelse.
Der er rigtig meget at gøre for at nå de indsatte på deres niveau på det tidspunkt, hvor det er optimalt at nå dem i forhold til at bringe dem videre i tilværelsen og væk fra det kriminelle miljø.
Der tror jeg er en meget stor opgave, som kræver alle gode viljer og en stor indsats.
Karen J. Klint (S), 2011-04-15:
Ja, man kunne jo godt tolke mit spørgsmål som noget stort, man kunne også tolke det som et, der kunne besvares med et ja eller nej.
Jeg spurgte jo bare, om det var de rigtige vilkår, vi havde, og det kunne man så sige ja eller nej til, men jeg hørte det mere som et øh-øh.
Det var i hvert fald ikke et rent ja, og det er jeg sådan set lidt fortrøstningsfuld ved, for der blev også sagt en del i de første svar fra hr. Kim Andersen om, at der måtte tages hensyn til det og hensyn til det, men lige nu oplever jeg faktisk, at det største hensyn bliver vist til pengekassen, for hvis man skal leve op til de gode intentioner og få folk hurtigere igennem, hvad jeg humanistisk synes at der er meget, der taler for, skal der vel også lidt flere penge til for at kunne nå det, man kan nå med dem, i den tid, man så har de indsatte til rådighed.
Så er det her ikke mere en spareøvelse, end det er et udtryk for en humanistisk indstilling?
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Det her er et forslag, som ud fra de bedste intentioner vil prøve at få dem, som er indstillet på at indgå et samarbejde omkring uddannelse og læring, hurtigere væk fra fængselsmiljøet og ud i samfundslivet igen.
Det er et oprigtigt ønske herom, og så er det også et ønske om og en mulighed for at bidrage til at løse et aktuelt kapacitetsproblem.
Og det ene er ikke en modsætning til det andet.
Jeg vil gerne sige, som jeg har sagt i forbindelse med et spørgsmål tidligere i dag, at der jo er tilført kriminalforsorgen rigtig mange nye midler i VK-regeringens tid.
To 4-års-aftaler har været præget af betydelige løft i forhold til budgetterne, og indimellem har vi også været parat til at give tillægsbevillinger, når det f.eks. har drejet sig om sikkerhedsforhold på bestemte institutioner og afdelinger.
Så jeg står ikke her og lover flere penge.
Jeg tror, at vi skal hjælpe hinanden med at få mere ud af de penge, der i dag er i systemet.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-15:
Jeg synes jo, det lugter lidt af, at den konservative ordfører har nogle klemte tæer og derfor siger: Hvorfor skal vi tage den her debat om kriminalforsorgen, der fungerer så dårligt, og hvor økonomien ikke er i orden, og hvor der er overbelægning i fængslerne; det snakkede vi om i sidste uge, kan vi ikke snakke om noget andet?
Det lyder lidt sådan på mig.
Men jeg vil sige, at der jo er en grund til, at den debat bliver rejst igen, for som ordføreren netop også selv har tilkendegivet, er det her forslag en udløber af den rapport, der er lavet, om sikkerheds- og kapacitetsproblemerne i vores fængsler, hvor man altså konkluderer, at der er behov for 220 pladser, og nu citerer jeg frit efter hukommelsen: Dem har man ikke tænkt sig at bygge, for det tager tid at planlægge og tid at bygge, og det koster penge, og det vil også koste drift, og det kan man ikke nå i 2011, så derfor vil man i stedet for finde nogle løsninger i 2011, der gør, at vi ikke længere mangler pladser, og det vil sige, at folk ikke længere skal indkaldes til afsoning, og dem, der er indkaldt, skal vi have tidligere ud.
Det er det, der står i rapporten.
Og derfor står vi nu med det her forslag.
Jeg vil bare spørge De Konservatives ordfører: Er De Konservative fuldstændig enige i, at det er en alletiders idé, at man bare skal halvere straffen?
Hvorfor så egentlig ikke sætte straffen ned ved domstolene, i stedet for at det skal være en administrativ beslutning?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Tak for det.
Når man sidder og lytter til debatten her, kunne man godt få det indtryk, at der her bliver opfundet noget helt nyt.
Men det gør der jo ikke.
Hele den ordning, vi har, med noget for noget hviler på det, at man bliver belønnet, hvis man virkelig – som straffet og indsat i et fængsel – viser viljen til at komme ud af kriminalitet og leve en kriminalitetsfri tilværelse; den hviler på, at man faktisk gør en aktiv indsats – og det gør man jo primært, fordi man har fortrudt det, man har gjort.
Man har fortrudt, at man lavede noget kriminelt, man vil gerne være fri af det, man vil gerne udstå sin straf og komme videre med sit liv – et liv uden kriminalitet.
Udgangspunktet er jo i dag, at man typisk kan få lov til at blive prøveløsladt, når der er gået to tredjedele af tiden, men i »noget for noget-ordningen«, altså for dem, der virkelig viser viljen og yder en indsats, er der en gulerod.
Der er en gulerod i form af, at når halvdelen af straffen er udstået, kan man blive prøveløsladt, f.eks. på vilkår af forskellig art, men man kan altså blive det, hvis forholdene i øvrigt er til det.
Den ordning kender vi allerede i dag.
Den ordning har mødt bred opbakning i hele Folketinget, så jeg synes, det er lidt forunderligt at høre her, at man begynder at sætte spørgsmålstegn ved selve den ordning.
Det er jo ikke ordningen som sådan, vi ændrer på; det eneste, man gør med lovforslaget her, er, at man siger: Også de, der har de korte straffe, har muligheden for at komme ind under den her ordning, nemlig ved at de også skal have muligheden for en gulerod i retning af, at hvis man går ind i et behandlingsforløb, hvis man går ind i et uddannelsesforløb eller – som noget nyt – hvis man går i arbejdstræning og dermed viser, at man ønsker at leve et liv, hvor man klarer sig selv og forsørger sig selv uden kriminalitet, er der en mulighed for en belønning.
For hvad er det så, man tager forbehold over for?
Er det, at de, der har de korte straffe, ikke skal have den her mulighed for belønning?
Det er kun dem, der har været meget kriminelle og har fået de meget lange straffe, man ønsker at belønne.
Dem, der kun har lavet lidt kriminalitet og dermed kun har fået en lille straf, vil man ikke gøre noget over for.
Det undrer mig bare.
Jeg undrer mig også over, at mange ordførere benytter debatten i dag til – det er jo så med formandens tilladelse, men alligevel – med et forslag som det her, der jo er utrolig konkret på et helt specifikt område, at genrejse den debat, som vi jo havde i sidste uge, altså en større debat om kriminalforsorgen i sin helhed.
Der havde vi en forespørgselsdebat; der var vi jo hele vejen rundt omkring den her problemstilling med kriminalforsorgen og det, at der er en overbelægningssituation i øjeblikket, som der i øvrigt bliver taget hånd om.
Og det her er jo ét af flere forslag i rækken af, hvad der skal til for at gøre noget ved tingene.
Der må jeg sige fra konservativ side, at vi altså har den opfattelse, at de, der yder en indsats, også skal kunne mærke, at det kan betale sig.
Og det synes jeg er en ganske glimrende ordning, og derfor er der fuld opbakning til lovforslaget fra konservativ side.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Ja, og jeg ved ikke, om jeg skal sige tak til ministeren, for jeg fik jo ikke noget svar på mit spørgsmål.
Og ministeren siger – og bruger det bl.a. som argument for at hælde det her forslag ned ad brættet – at det her med korttidskontrakter og store fraflytningsregninger jo ikke er et særlig stort problem.
Det lyder, som om ministeren ikke rigtig har fingeren på pulsen med hensyn til, hvad der sker på boligmarkedet i de her år.
Alle de folk, som ikke kan sælge deres ejerlejligheder, lejer dem ud på korttidskontrakter, for lejer de dem ud i mere end 2 år, får lejerne rettigheder, og så kan de ikke få dem ud, hvis de skal sælge.
Så er der også § 5, stk. 2 – der er også en stor fraflytning fra de lejligheder.
Alt i alt er cirka halvdelen af de 110.000 fraflytninger, der sker hvert år, fra lejemål med korttidskontrakter.
Og det er jo netop der, tvisterne opstår, og det er det område, vi kan høre at huslejenævnene har store problemer med.
Så mit spørgsmål til ministeren er: I stedet for at stå og fyre alt det dér processnak af og påstå, at Socialdemokraterne løber fra noget – vi løber ikke fra noget, vi bakker op om det, parterne kommer frem til, og de her forslag, vi fremlægger i dag, er supplerende forslag, der skal være med til at styrke det, så vi får en bedre lejelov i Danmark – kan ministeren så lige svare på, om ministeren ved, hvor mange lejemål på korttidskontrakter der bliver fraflyttet hvert eneste år?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-26:
Ja, spørgeren kender ikke min omgangskreds og ved ikke, hvad det er for nogle boligforhold, min omgangskreds har – om de bor i lejebolig, ejerbolig, andelsbolig eller anden form for bolig.
Så det kan spørgeren for så vidt ikke udtale sig om på nogen måde, og det vil jeg også gerne have mig frabedt.
Det har jeg faktisk tænkt mig respektere.
Og der er jeg jo så egentlig som minister blevet klogere på, hvad Socialdemokraterne egentlig vil: De vil ikke den her enighedsliste.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Ja, tak til ministeren.
Ministeren fortsætter jo i bedste borgerlige stil, fortsætter i stilen fra lige før med behandlingen af B 114, hvor lejerne ikke på nogen måde kunne blive imødekommet af socialministeren.
Det, jeg synes er det mest beklagelige ved den måde, som ministeren med fem gange nej fejer det her forslag af bordet på, er, at ministeren nærmest negligerer, at der skulle være nogen problemer på det her område.
Det er, som om ministeren overhovedet ikke møder mennesker, ikke bliver kontaktet af mennesker og slet ikke – givetvis – i sin egen omgangskreds kender nogen, som har været i store, store vanskeligheder ved en fraflytning, hvor de er blevet mødt med krav om betaling af utrolig store regninger for en istandsættelse, man kunne sige ikke ligefrem var nødvendig.
Det lader også til, at ministeren ikke rigtig har forståelse for, at der faktisk sker rigtig mange ting på boligmarkedet i de her år med rigtig mange korttidskontrakter.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Når ministeren så klart og entydigt fejer det her forslag af bordet, kan ministeren så redegøre for, hvor mange fraflytninger fra korttidskontrakter ministeren vurderer der årligt er i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Man skal lige vænne sig til, at man skal drøne op og ned ad talerstolen her.
Det, jeg siger til de ordførere, der har været inde på, at selve forrentningen vil være en udgift for udlejer, er bare, at det ikke er korrekt.
Man kan sige, at der er en indtægt, det er en indtægt, udlejerne har i dag.
Men den her forrentning kan aldrig nogen sinde gå hen og blive en udgift i sig selv, der kan væltes over via budgetlejen.
Så derfor mener jeg ikke, at selve forrentningen giver noget, der kan blive væltet over på lejen og dermed på lejeren.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-26:
Jeg kunne selvfølgelig også vente med spørgsmålet til udvalgsbehandlingen.
Men nu har hr. Thomas Jensen flere gange sagt, at der ikke var nogen ekstra, administrative omkostninger forbundet med det her.
Men det har jeg sådan lidt svært ved at forstå.
Og de, der ser på det her, vil måske gerne høre, hvordan det kan hænge sammen, for man skal vel have et eller andet, jeg havde nær sagt bogholderiprogram sat op for at klare det her, hvis man er en lille udlejer, der bare lejer et enkelt eller seks værelser ud.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Jamen jeg vil da gerne gentage over for hr. Daniel Rugholm, at selvfølgelig anerkender vi parternes arbejde.
Jeg tror faktisk, at det var på baggrund af et socialdemokratisk initiativ, de fik lanceret en høring, hvor vi fik klarlagt, hvad det er, der ligger bag de 57 punkter, som de blev enige om.
Og så sidder vi alle sammen undrende tilbage.
Hvorfor søren er der ikke nogen minister, der kan få gennemført det?
For det var da en forbedring og en forenkling af lejeloven.
Men det, jeg siger her fra talerstolen i dag, er jo, at hvad angår Socialministeriet, er posten godt nok skiftet, og der er kommet en ny minister til, og holdningerne er godt nok også skiftet.
Fra principielt at tilslutte sig det her forslag, går ministeren ikke ind for det i dag.
Og hos Venstre – det var jo tidligere en Venstreminister – er man også stukket af fra det.
Man er tidligere kommet med flotte ord, og jeg anerkender bare i dag, at Det Konservative Folkeparti både ved socialministeren og ordføreren kommer med en knaldhamrende borgerlig politik, hvor man virkelig imødekommer udlejerne, men ikke imødekommer lejerne.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Yes, så vil jeg prøve herfra i stedet for, så får jeg måske også lidt længere taletid.
Jeg vil også lige kommentere, som Venstres ordfører gjorde det.
Jeg bryder mig ikke om retorikken, som hr. Thomas Jensen bruger i sin tale her.
Jeg synes bestemt ikke, at det handler om, at nogle er på den ene eller den anden side.
Det handler om, at vi kigger forskelligt på det her, og det skal der også være plads til i sådant et arbejde her.
At sige, at vi er udlejernes parti og modstandere af lejernes vilkår og det ene og det andet, hører ingen steder hjemme.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Vi kigger bare forskelligt på tingene, det er i hvert fald det, jeg kan konkludere.
Der er det så, at vi går ind og vægter og spørger, hvad det betyder i forbindelse med, hvad det her får af konsekvenser i ren praksis for både lejere og udlejere.
Så jeg vil gerne tage afstand fra retorikken og omvendt sige, at skulle man så konkludere på samme måde, kunne man sige, at Socialdemokratiet ikke anerkender organisationernes arbejde.
Det kunne så være mit spørgsmål til ordføreren: Anerkender Socialdemokratiet ikke organisationernes arbejde, nu hvor de har sat sig til bordet for at forhandle om de her ting?
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Jeg har sagt det tidligere fra min plads i salen, og jeg vil også godt sige det herfra: Vi støtter det arbejde, parterne laver.
Det har vi sagt tidligere, og det gør vi stadig væk.
Forslaget her er ikke et forslag, som de sidder og arbejder med, det er et forslag ud over det, som de sidder og arbejder med.
Vi går jo slet ikke så langt, som Venstres tidligere velfærdsminister fru Karen Jespersen gjorde; hun gik jo ind og ændrede i det, som parterne var kommet frem til.
Det synes jeg nok var lidt mere end næsvist at gøre.
Det er jo slet ikke det, vi er ude i her, vi er ude i et nyt område.
Og det er jo, fordi skiftende ministre ikke har evnet eller snarere ikke har villet komme frem til et resultat på det her område, og derfor har de lagt hele lejelovsområdet dødt.
Vi vil hellere end gerne se en forenkling, der både er til gavn for udlejere og lejere, og samtidig vil vi også gerne fremlægge Socialdemokraternes egen politik på området, og det er bl.a., at vi gerne vil sikre lejerne forrentningen af deres egne midler.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Jeg synes, det her er totalt smagløst.
Altså, fordi vi respekterer det arbejde, som Socialdemokraterne selv har været meget store fortalere for skulle laves, hvor parterne sidder og forhandler, så skulle man være på den enes eller den andens parti.
Jeg vil da sige, at bare fordi Socialdemokraterne i den grad kun ser det ensidigt og i den grad har tænkt sig ikke at respektere det arbejde, der bliver lavet, hvorimod vi andre respekterer det arbejde, der bliver lavet, betyder det ikke, at vi er i lommen på nogen som helst.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Et helt konkret svar på spørgsmålet er: Det er jo ikke nogen omkostning, at udlejerne går glip af en renteindtægt, som de har i dag.
Så hvis man følger budgetlejen, er der ingen yderligere omkostning for udlejer, og derfor er der heller ikke noget at vælte over på huslejen.
Et kort og klart svar.
Derudover kan Venstres ordfører ikke lide at blive slået i hartkorn med nogle, der kun varetager udlejernes interesser.
Jeg vil bare gerne citere her fra Folketingets talerstol, hvad Venstres tidligere socialminister fru Eva Kjer Hansen sagde i 2005.
Venstres ordfører ville jo ikke svare på det, da Venstres ordfører stod her på talerstolen.
Venstre er bedøvende ligeglad med, at man har sagt nogle flotte ord til lejerne i 2005; i 2011 vil man i hvert fald ikke støtte et forslag, der går lejernes vej.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Som jeg allerede har været inde på, handler det her ikke kun om den her magtbalance, det handler også om, at vi nu lægger nogle ting ned over både lejer og udlejer, forpligtelser, som medfører både bureaukrati og omkostninger for begge parter, og det synes vi ikke er særlig fornuftigt.
I forhold til hvad den forhenværende boligordfører mener om forskellige sager, vil jeg sige, at det har vi været inde på tidligere, også på dette sted, og det må være for hr. Jakob Axel Nielsens egen regning og ikke min.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Jeg føler ligesom, jeg er nødt til at tage ordet, efter at ordføreren i den grad har insinueret, at vi er på den enes eller den andens side.
Jeg må sige, at vi er på befolkningens side, vi er på borgernes side, og ordføreren har ikke noget belæg for at påstå, at vi er på nogen specifik side.
Det kan godt være, at Socialdemokraterne mener, at fordi de selv er på en side, jamen så må andre være på den modsatte side.
Det er ikke tilfældet, og derfor kan man ikke bruge sådan en Erasmus Montanus-logik med, at fordi man ikke mener det ene, så mener man det andet.
Sådan er logikken ikke nødvendigvis.
Men jeg vil gerne lige stille ordføreren et spørgsmål, for ordføreren siger jo klart, at man vil tage pengene fra udlejeren og give til lejerne.
Alt andet lige vil udlejeren jo prøve at få dækket sine omkostninger ind.
Er Socialdemokraterne villige til at skride til lovgivning for at sikre, at udlejer ikke overvælter omkostningerne på lejen?
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Ja tak.
Det er så sjovt, når konservative boligordførere begynder at hylde aftalefriheden.
Det er så nærliggende at spørge, om den aftalefrihed også betyder en fri huslejefastsættelse.
Det er jo helt relevant, for det har vi jo tidligere haft en tidligere boligordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, der sagde, mens han var medlem af Folketinget.
Men når nu ordføreren simpelt hen klart siger, at hvis ikke man kan lide duften i bageriet, kan man gå et andet sted hen at købe sit brød, synes jeg nok, det er en lige lovlig grov beskrivelse af den måde, som lejermarkedet fungerer på i Danmark.
Det er jo sådan, at med det boligefterslæb, som den borgerlige regering har sørget for efter 10 års manglende byggeri af almene boliger, er det rigtig svært at finde nogle betalelige boliger, især i landets største byer.
Så hvor er de boliger, man skal gå hen at finde, og er det den store frihed for lejeren, at man jo bare kan gå et andet sted hen?
Er det ikke bedre at få en balance i den her lejekontrakt, i standardlejekontraktens § 7, hvor vi så kan få indført den her normalistandsættelse frem for en nyistandsættelse?
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Og så er der heldigvis også den frihed, at man jo så med det eksempel, som ordføreren prøver at tegne, kan vælge at sige nej tak, hvis ikke man kan få de vilkår, som man ønsker.
Og så er det jo frit for enhver lejer at finde sig et andet sted, hvor man finder en udlejer, der er mere imødekommende og har nogle mere fair vilkår.
Og så er der også det andet element i det, som jeg også var inde på, nemlig at vi jo her lægger noget bureaukrati og noget ekstra arbejde, som også er forbundet med nogle omkostninger, ned over både lejer og udlejer, og det synes vi er uheldigt.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Det er godt, tak for det.
Og tak til hr. Daniel Rugholm.
Nu står ordføreren jo og siger, hvorfor dog komme med et lovforslag på det område, når der faktisk inden for aftalefriheden er mulighed for det.
Der vil jeg bare bede ordføreren om at sætte sig ind i den situation, der er, nemlig når en lejer står og skal finde en bolig.
Så aftalefriheden er jo ligesom underlagt et magtforhold, hvor det er udlejer, der bestemmer, om lejer kan flytte ind i den her bolig, og hvis ikke man vælger at underskrive på det her med nyistandsættelse, tror den konservative ordfører så, at man får lejemålet?
Det er jo det, vi skal se på, og det er jo den situation, vi skal have afklaret.
Vi skal jo sørge for, at lejekontrakten afspejler den virkelighed, som der skal indgås lejemål i.
Derfor mener vi jo fra Socialdemokraternes side, at den normale istandsættelse ville være godt for både lejer og udlejer, og at nyistandsættelsen vil være for kraftigt et krav.
Så er der ikke et sådant magtforhold ved indgåelsen af lejekontrakt, så den konservative ordfører kan erkende, at den frie aftaleret nok er lidt ulige fordelt mellem lejer og udlejer?
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Ligesom med det forrige beslutningsforslag, vi behandlede, B 114, er der her tale om et forslag, der lidt ærgerligt og lidt uheldigt bryder ind i forhandlingerne mellem lejer- og udlejerorganisationer om forenklinger i lejelovgivningen med udgangspunkt i enighedslisten om forenkling og modernisering.
Men det er dog ikke vores hovedargument for at afvise dette beslutningsforslag.
Vi deler naturligvis Socialdemokratiets holdning om, at det er uheldigt, når der forekommer episoder med tvist mellem udlejer og lejer, men heldigvis har vi et velfungerende huslejenævn, som både lejer og udlejer kan få hjælp og støtte fra.
Man fristes til at tro, at Socialdemokratiet ikke har tillid til hverken huslejenævn eller ankemulighederne i boligretten, når man på den måde vil sikre nogle rettigheder, som jo allerede i dag kan opnås, både igennem aftalefriheden og gennem muligheden for behandling af sager i huslejenævn og boligretten, når der opstår uenigheder og tvist mellem lejer og udlejer.
Vi ser ingen grund til disse ekstra sikkerheder, da de også betyder ekstra bureaukrati og højere udgifter for både udlejer og lejer.
Hos Konservative ønsker vi fortsat at sikre gode og rimelige vilkår for både lejer og udlejer.
En af de bedste måder at gøre det på er ved, at vi fortsat sikrer størst mulig aftalefrihed, så lejer og udlejer kan påvirke og tilpasse deres aftaler til de konkrete situationer og lejemål, de sidder i, og dernæst at vi sikrer et system, der tager sig af dem, der så er uheldige og kommer i klemme.
Man behandler deres sager og sikrer dem derigennem retfærdige vilkår.
Her har jeg allerede nævnt huslejenævnet og ankemuligheden i boligretten.
Så Det Konservative Folkeparti kan på baggrund af det her ikke støtte beslutningsforslaget.