runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg synes, det er vigtigt, at fru Line Barfod nævner den højesteretskendelse, der var tilbage i 1990'erne.
Derfor nævnte jeg også i mit ordførerindlæg, at jeg forventer, at ministeren kan redegøre for, hvordan det her adskiller sig fra den domspraksis, der var tilfældet dengang, og som altså blev underkendt.
Det er klart, at det selvfølgelig er afgørende.
Så vil jeg sige til det argument, som fru Line Barfod bruger, med, at man render fra retssikkerheden, fordi domstolene skal være sikre, at som jeg ser det, kan man sige, at hvis de er i tvivl, kan de ikke være sikre.
Ergo må tvivlen være væk.
Så er der vel heller ikke længere nogen tvivl om, at man ikke kan udvise nogen, medmindre man føler sig fuldstændig sikker på, at de internationale konventioner er overholdt.
Så for mig at se
handler det her lidt om, at man med noget smart retorik prøver at få det her til at se ud, som om man nu virkelig har givet Dansk Folkeparti en stor sejr.
Men i virkelighedens verden tror jeg, at det er rimelig begrænset, hvad der ligger i det.
Vi har set det mange gange.
Integrationsministeren siger jo selv, at der er forskel på politik og på juristeri.
Der er politiske aftaler, og så er der de pressemeddelelser, man laver.
Man ændrer formuleringer, man betoner anderledes, men det, vi skal kigge på her, er det lovtekniske og ikke det, der bliver sagt.
Det medgiver jeg er farlig svært i den her situation, hvor der netop bliver talt med to tunger, både når det handler om grænsekontrol og hjemmerøverier, og når det som her handler om udvisningsdomme.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Der er grundlæggende forskel på, om man siger, at domstolene ikke må udvise, hvis de er i tvivl om, at det vil være i strid med menneskerettighedskonventionen og andre internationale konventioner, og om man siger, at domstolene kun må lade være med at udvise, hvis de er helt sikre på, at det vil være i strid med internationale konventioner.
Hidtil har det været sådan, at hvis domstolene sagde: Sådan som vi fortolker og forstår f.eks. artikel 8 i menneskerettighedskonventionen, er det sådan, at vi ikke må udvise i den her sag.
Så har domstolene haft en ret til at lave den fortolkning.
Med den lovgivning, man laver her, kan domstolene kun lade være med at udvise, hvis de kan henvise til en dom fra Menneskerettighedsdomstolen, der viser, at det i det her tilfælde ville være i strid med menneskerettighederne at udvise.
Det er to meget forskellige situationer, og derfor er det en meget klar skærpelse.
Man vender simpelt hen bevisbyrden om.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg tror mere, at man prøver at lægge røgslør ud over, hvad det er, der egentlig står i den her lovtekst, fordi der jo stadig væk skal være en konkret vurdering.
For mig at se kan man ikke være sikker på, at man overholder de internationale konventioner, hvis man er i tvivl.
Jeg medgiver, at det her er frygtelig besværligt, fordi der bliver sagt et og der står noget andet, og hvor er det henne, det rigtige snit skal lægges?
Men igen: Vi har set det samme med en regering, der taler med to tunger.
Man har lagt stemmer til og fået Dansk Folkeparti med til at løbe fra efterlønnen, hvor man svigter massevis af mennesker, som havde regnet med at kunne trække sig tilbage, og nu står man så op og puster sig op med det ene forslag efter det andet, men når vi kommer ind og piller lidt i det, er det ikke 300 og nogle hjemmerøverier.
Så er det 22.
Det er kun de groveste.
Den sag havde vi tidligere i dag.
Hvad ligger der i det med grænsekontrollen?
Der er noget, der bliver sagt på dansk, og der er noget, der bliver sagt på engelsk.
Tror fru Line Barfod ikke, at det her også kunne risikere at være noget af det, som skal se ud af mere, end det i virkeligheden er?
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Ingen tvivl om, at den her regering er fantastisk god til at lægge røgslør ud, tale med to tunger og alt muligt andet, men det, lovforslaget lægger op til, er at vende bevisbyrden.
Hvis domstolene er i tvivl om, hvorvidt en tiltalt er skyldig i tyveri, så skal de frikende ham.
Hvis de ikke er sikre på, at han er skyldig i tyveri, så skal de frikende ham.
Hvis man vender bevisbyrden, må de kun frikende ham, hvis de er sikre på, han er uskyldig.
Der er altså en forskel på, hvor bevisbyrden ligger henne, og det her lovforslag lægger op til at vende bevisbyrden.
Fremover må domstolene kun lade være med at udvise, hvis de er sikre på, at de er i tvivl om, at det er i strid med internationale konventioner.
Det vil sige, at de altså skal have nogle tidligere domme eller noget lige så klart at holde sig til for at være sikre på, at det er i strid med konventionerne.
Det er ikke nok, at de selv fortolker, at det er i strid med konventionerne, sådan som lovforslaget er udformet.
Det er ikke pædagogen, politibetjenten og andre, der er de allerrigeste i det her land.
Hvis man f.eks. sagde, at alle dem, der tjener over en halv million, altså har en meget høj indkomst i forhold til det normale i Danmark, skulle betale det samme i skat i år, som de betalte i 2009, så ville vi have 7,3 mia. kr. mere i statskassen i år, som vi f.eks. kunne bruge til at undgå nedskæringerne ude i kommunerne med.
Det svarer nogenlunde til det, der er gennemført af nedskæringer på velfærden i kommunerne.
Jeg mener altså godt, at man kan sige, at dem, der tjener over en halv million, hører til de rigeste i det her land.
Helge Adam Møller (KF), 2011-06-14:
Er det ikke sådan, at de, der tjener allermest i dette land, stort set alle sammen er nogle, der har gjort en ekstraordinært stor indsats, og mange af dem, hvis vi tager de allerrigeste, dem, der tjener rigtig, rigtig mange millioner, og det er der nogle, der gør, og det er jeg glad for, typisk betaler så meget i skat, at de alene af deres skat hvert år sørger for, at 100 eller 150 eller 200 folkepensionister får hele deres folkepension bare fra den ene kvinde eller den ene mand, der har skabt en stor virksomhed? Er det ikke godt for Danmark?
Og er det ikke godt, at de bliver i Danmark, frem for at flytte til andre lande, hvor de kun beskattes halvt så meget?
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Hvis der er nogen, der f.eks. har skabt en virksomhed, så er der jo nogen, der arbejder på den virksomhed, så er det jo ikke kun den, hvis navn står på virksomhedens brevpapir, så er der også alle de mange, der arbejder i den fabrik hver dag, alle de mange, der gør rent, alle de mange, der passer fabriksarbejdernes børn, alle dem, der passer deres gamle bedsteforældre osv., som er med til at skabe de værdier.
Der er rigtig mange i det her land, der gør en ekstraordinært stor indsats, bl.a. masser af SOSU'er og jord- og betonarbejdere og masser af andre, der får vores land til at hænge sammen hver eneste dag.
De gør en kæmpe indsats.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg synes, det er rørende med al den omsorg fra Dansk Folkepartis ordfører.
Det er da klart, at vi følger med i, hvad man går rundt og laver i de forskellige partier.
Jeg er f.eks. meget optaget af, hvad det er, Dansk Folkeparti har gjort, når man er rendt fra sine løfter om ikke at ville forringe efterlønnen og udskyde pensionsalderen.
Det er noget, der berører i tusindvis af mennesker.
Det her berører ikke specielt mange, men det sender nogle signaler, og jeg synes, det er vigtigt at sige, at det også er det, det skal.
Udlændinge i Danmark må gerne være her, de er velkommen, der er plads til dem, men der er også en kant.
Når den kant overskrides, kan man udvises, hvis man ikke længere har ophold i landet.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti hellere vil tale om udvisninger og om bandemedlemmer i stedet for at tale om der, hvor tåen rigtig er øm, nemlig det løftebrud, eklatante løftebrud, man har udsat i hundredtusindvis af mennesker for.
De kan nu stå og se, at den fremtid, man havde set i møde med selv at kunne vælge, hvornår man skulle trække sig tilbage – om man var slidt eller nedslidt – selv at kunne vurdere, om man ikke længere kunne være på arbejdsmarkedet, være sikker på, at man havde noget at leve af, også selv om der ikke længere var plads til en på arbejdsmarkedet, er forsvundet for almindelige mennesker.
Så jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti hellere vil udvise omsorg over for Socialdemokraterne.
Men jeg siger tak, vi har det fint.
Vi ville sådan set være endnu mere glade, hvis vi også bare kunne give den sikkerhed og den tryghed til de mange mennesker, der i dag står og er bekymrede over, hvad der skal ske med deres efterløn.
Helge Adam Møller (KF), 2011-06-14:
Jeg hørte i fru Line Barfods ordførertale, at fru Line Barfod sagde, at regeringen havde givet kæmpe skattelettelser til de rige.
Nu kan jeg ikke huske, hvornår jeg sidst har hørt fru Line Barfod stå på talerstolen, uden at hun har sagt det samme, og der kunne jo være nogle, der troede, at det var rigtigt.
Derfor vil jeg godt spørge, om fru Line Barfod kan bekræfte, at de personer, hun omtaler som de rigeste, er sygeplejersken, metalarbejderen, politimanden og børnehavepædagogen, for det er jo sådan, at en ganske almindelig LO-familie – og det er bl.a. dem, jeg har omtalt her – har fået en skattelettelse på 36.000 kr. om året, 3.000 kr. mindre i skat hver eneste måned, siden denne regering kom til.
Så det er altså dem, der er de allerrigeste.
Kan fru Line Barfod bekræfte det?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det er jeg helt med på.
Men fru Marianne Jelved ved jo også godt, at man, når der indgår forhandlinger af forskellig art, så også inddrager forskellige ting.
Det kan jo meget vel tænkes – tanken er ikke helt utænkelig; den tanke er det faktisk meget nærliggende at tænke – at Det Radikale Venstre skal indgå i drøftelser omkring udlændingepolitikken med en eventuelt kommende socialdemokratisk regering, og så må jeg forstå det sådan, at Det Radikale Venstre håber, at man kan rulle det her tilbage.
For til det her med, at der ikke vil være flertal i Folketinget for det, vil jeg sige, at det er meget muligt, at der ikke vil være det på papiret, men i en forhandling giver man og tager man jo, og derfor kan Socialdemokratiet sagtens forpligte sig på at rulle noget af det her tilbage og også på andre områder af udlændingepolitikken.
Og det går jeg så ud fra selvfølgelig er et spor som Det Radikale Venstre vil forfølge i forskellige forhandlinger.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Som det er sagt så mange gange, kommer vi ikke med ultimative krav i forhold til en ny regeringsdannelse.
Men foranlediget af hr. Martin Henriksens spørgsmål, som jeg udmærket forstår, vil jeg godt understrege, at de, der stemmer for det her forslag, også stemmer for, at det virker, og at det bliver vedtaget, og det kan dermed formentlig heller ikke ændres efter et valg.
Vi ville jo gerne samle stemmer til at ændre et sådant lovforslag som det her, hvis det blev vedtaget.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Men vi ved jo allerede nu på den her side af en høring, at Institut for Menneskerettigheder mener, at der simpelt hen er for mange uklarheder, at lovforslaget er for åbent for fortolkning, og at det vil være et meget stort problem, hvis vi skal have en ensartet praksis for anklagemyndigheden, og det går jeg ud fra at hr. Naser Khader også mener er ønskværdigt.
Det ved vi allerede nu før en høring, og derfor er det jo relevant allerede i dag at spørge hr. Naser Khader, om han vil være indstillet på at lave de ændringer i lovteksten, der gør, at det bliver tydeligt, hvad det er, man vil opnå, så det ikke bliver skøn og fortolkning fra anklagemyndigheden om, hvad det egentlig er, regeringen vil opnå med det her lovforslag.
Det er det ene; det kan man allerede nu godt sige med den kritik, der er rejst, ikke bare af Institut for Menneskerettigheder, men også i andre høringssvar om, at det her er for uklart.
Det andet er så det helt konkrete, om hr. Naser Khader kunne forestille sig, at den nye formulering af § 26 kunne være en måde at sikre den ønskede klarhed på.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Meget kort: Jeg hæfter mig ved Institut for Menneskerettigheders høringssvar og i øvrigt også andre høringssvar, men på side 1 i høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder står der altså, at Institut for Menneskerettigheder påskønner, at lovforslaget tilsigter at respektere Danmarks internationale forpligtelser.
Og det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg vil gerne høre, om hr. Naser Khader finder dette rimeligt, og i givet fald hvorfor hr. Naser Khader finder dette rimeligt: To unge mænd, der begge har boet i Danmark hele deres liv – den ene har fået dansk statsborgerskab, den anden har ikke fået dansk statsborgerskab endnu – begge to er spejderledere, skal på tur og har en kniv på sig og går lige ind til bageren og køber nogle kager på vej hen til deres spejderflok, bliver taget af politiet for ulovlig våbenbesiddelse.
De får begge 7 dages fængsel, for det skal man have ifølge knivloven, og den, der ikke er dansk statsborger, bliver så oven i udvist af landet.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Altså, det er jo ikke specielt dansk, det er ikke en regel, der kun gælder i Danmark, at folk, der er udenlandske statsborgere, bliver udvist oven i den fængselsstraf, de får.
Det er noget, der gør sig gældende i de fleste andre lande, og sådan er det ikke at være statsborger.
Der er forskel på at være statsborger og ikkestatsborger.
Jeg har ikke medlidenhed med folk, der begår så hård kriminalitet, at det medfører udvisning.
De kan bare tænke sig om.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Så hård kriminalitet som at have en kniv på sig på vej på spejdertur og gå ind og købe en kage – der synes hr. Naser Khader at det er rimeligt, at man så skal udvises af Danmark, fordi man har fået en frihedsstraf.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Om det er nok til udvisning, er noget, domstolene vurderer.
Altså, jeg stoler på domstolenes vurderinger, og hvis de mener, at der er udvisningsgrund, accepterer jeg deres domme.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Jeg var ellers lige ved at holde af hr. Naser Khader.
Det gøres gældende, at der er skærpelser i den lovgivning, vi behandler her, og en af skærpelserne er, at fra nu af skal man udvise alle, der får frihedsstraf, uanset på hvilket grundlag de får en frihedsstraf og hvor lang den frihedsstraf er.
Derfor var det jo et godt eksempel, fru Line Barfod kom med, med knivene.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Det, man gør i dag, er, at man udviser i mindst muligt omfang.
Og der går man fra at udvise i mindst muligt omfang til at udvise i videst muligt omfang.
Det er ikke det samme som at udvise alle.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Hvor går så grænsen henne?
Når det i lovforslaget står, at man med sikkerhed skal vide, at det i givet fald vil krænke internationale regler, hvad betyder det så?
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Det med sikkerhed er det så op til domstolene at foretage en konkret vurdering af i den enkelte sag.
Jeg har stor tillid til vores domstole og stoler på og har tillid til, at de gør tingene i overensstemmelse med de internationale forpligtelser.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg vil høre, hvor stor vægt Det Radikale Venstre vil lægge på, såfremt der skulle ske et regeringsskifte og Socialdemokratiet kom i regering – måske også Det Radikale Venstre, man ved aldrig – at få rullet nogle af de her ting tilbage.
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre jo går meget op i, at det ikke bliver gennemført.
Sådan opfattede jeg det i hvert fald.
Vil man også – sådan opfattede jeg det også – synes, at det var relevant at holde fru Helle Thorning-Schmidt op på hendes ord om, at der ikke var behov for at stramme yderligere?
Hvor meget vægt vil man lægge på det her punkt i forhold til eventuelt kommende regeringsdrøftelser?
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Vi har ikke et problem med at få en høring om eller en uddybning af disse spørgsmål, heller ikke de svar, der er kommet fra Institut for Menneskerettigheder.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Jeg synes, det er rart at diskutere skattepolitik med Liberal Alliance, for den diskussion, der foregår lige nu, er, om den skatteomlægning, regeringen lavede, kunne være finansieret ved at skære i den offentlige sektor frem for, som vi gjorde, at øge andre skatter og afgifter.
Det er jo en noget mere virkelighedsnær diskussion end den, man hører fra den røde del af oppositionen, som gang på gang påstår, at vores skatteomlægning ikke var finansieret.
Det var den jo lige præcis.
Vi er så ikke enige med Liberal Alliance i, at vi skulle sænke skatten på arbejde ved at skære i den offentlige sektor.
Vi mener, at det, der har været afgørende, har været at lave en skatteomlægning, som i sig selv også vil medføre en bedre konkurrenceevne i det her land, nogle bedre incitamenter til at gå fra ledighed til arbejde, nogle bedre incitamenter til at uddanne sig – alt sammen noget, som vil medføre, at vi vil få en større vækst i det her samfund og dermed også en større mulighed for at finansiere det fælles.
Men det glæder mig som sagt, at Liberal Alliance anerkender, at selvfølgelig er skattereformen finansieret.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Tak for det.
Vi behandlede et lignende beslutningsforslag her i Folketingssalen i sidste samling.
Beslutningsforslaget gik også dengang ud på at afskaffe multimedieskatten, og Venstres holdning er den samme, nemlig at vi ikke kan støtte forslaget, med den samme argumentation.
Det betyder, at vi har måttet finde finansieringen på en række områder, og et af de her finansieringselementer er jo at gøre den gamle beskatning af fri telefon teknologineutral, kan man sige, og dermed opnå et større provenu, da flere multimedier bliver medtaget i en sådan beskatning.
Før skattereformen var det et virvar med forskellige beskatningssatser, alt efter hvilket udstyr man havde.
Noget udstyr blev betragtet som et skattefrit medarbejdergode, mens andre multimedier skulle beskattes.
Og foruden de forskellige former for beskatning var hele den teknologiske udvikling løbet fra det regelsæt, vi havde.
Hvem kan sige, om en iPhone er en computer eller en telefon eller begge dele?
Den er ikke blevet lige vel modtaget alle steder, og slet ikke hos Liberal Alliance, men den bidrager til, at vi har kunnet sænke marginalskatten så meget, som vi har gjort, alt sammen fuldt finansieret.
Jeg mener heller ikke, det er rigtigt, at en multimedieskat vil bremse den teknologiske udvikling og gøre Danmark til et teknologisk uland, for det svarer til, at en skatteyder betaler imellem 102 og 150 kr. ekstra i multimedieskat efter den gældende sats på værdiansættelsen af de 3.000 kr. Så jeg vil henholde mig til den ordførertale, jeg holdt for et år siden, nemlig at Venstre ikke kan støtte en afskaffelse af multimedieskatten, også med den begrundelse, at det jo koster 650 mio. kr., og at Liberal Alliance ikke anviser finansiering hertil.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Hr. Mads Rørvig sagde jo ganske fint, at man indførte multimediebeskatning, og så fik man et større provenu, altså at danskerne skulle betale mere.
Det er sådan konceptet i det med det større provenu, ikke?
Der er jo nogen, der skal betale sådan et.
Det burde vel i virkeligheden være skattefrit at yde en ekstra indsats.
Altså, hvis man ellers gik ind for flere fradrag, kunne man overveje, om der skulle gives fradrag for det, for det er så god en idé, at medarbejderne står til rådighed, fordi det gør, at produktiviteten i virksomhederne kan øges til gavn for os alle sammen, i stedet for dette, som gør det modsatte. Regeringen siger, at den kæmper for hjemmearbejdspladser, men hvordan går det mon med dem?
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Nu siger hr. Simon Emil Ammitzbøll, at folk kommer til at betale mere som følge af multimediebeskatningen, og det er rigtigt.
Men hvis man lige tager helikopterperspektivet og kigger på, hvad det egentlig var, der skete ved skattereformen, så forholdt det sig jo sådan, at vi bl.a. afskaffede mellemskatten, hvilket sænkede marginalskatten markant.
Så til det der med, at folk betaler mere, fordi de skal betale multimedieskat, vil jeg sige: Jo vist, men man skal lige se på hele sammenhængen.
Så er det jo i Danmark et skatteretligt princip, at løn skal beskattes, uanset om det er løn, man får af arbejdsgiveren, eller det er et personalegode, og med multimediebeskatningen har vi forenklet de regler, der hidtil var for beskatning af fri telefon.
Jeg anerkender da, at Liberal Alliance har den holdning, at personalegoder slet ikke skal beskattes, men det ser vi i Venstre som nødvendigt, også fordi der, hvis det ikke var tilfældet, automatisk var en glidning fra normal aflønning over i aflønning i materielle goder, og det er vi ikke interesseret i.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Der er jo nok en grundlæggende uenighed om, om computere og telefoner er personalegoder eller arbejdsredskaber.
Jeg troede, at i 2011 var alle enige om, at det må være helt naturlige arbejdsredskaber.
Så siger hr. Mads Rørvig, at man skal prøve at se det i helikopterperspektiv, og der er det, jeg vil anbefale hr. Mads Rørvig måske at få helikopteren op i de lidt højere luftlag og så ikke kun se på Danmark, men se verden som et hele.
Og der er Danmark og danskerne plaget af skatter i en grad som intet andet folk, belastet af verdens største offentlige sektor, der er eksploderet under den nuværende regering.
Føler man som borgerlig politiker slet ikke et ansvar for at gøre noget ved det, for at øge Danmarks konkurrenceevne?
Føler man slet ikke, at man kan se med misundelige blikke over Øresund til Sverige, hvor de borgerlige politikere ikke alene er det af navn, men også af gavn, og derfor fører en politik, der giver høje vækstrater, og at man kunne sørge for, at Danmark ikke skulle være nummer et på alle disse kedelige parametre, men en gang imellem lidt længere nede?
Og her taler vi jo bare om en enkelt lillebitte tåbelig skat, som ikke giver særlig meget i indtægt, men som generer rigtig, rigtig mange mennesker i deres hverdag og deres arbejdsliv og deres familieliv.
Det jo lidt ufatteligt, at vi i år 2011 mener, at det er et personalegode at have en bærbar computer eller en iPhone, eller hvad ved jeg.
Altså, det er jo sådan set et arbejdsredskab.
Hvad bliver det næste?
Jeg ved det snart ikke.
I virkeligheden synes jeg desværre, at hele argumentationen bygger på princippet om mangel på fantasi.
Altså, man taler om ufinansierede skattelettelser, for ufinansierede skattelettelser er sådan nogle skattelettelser, der ikke handler om, at man finder på nye skatter, når man afskaffer gamle skatter.
Man kunne jo også sætte de offentlige udgifter ned, vil jeg sige til skatteministeren.
Jeg mener, det er et meget smukt princip at gå efter at få en mindre offentlig sektor i det land i verden med den største offentlige sektor, i stedet for at få en større offentlig sektor, sådan som regeringen og De Radikale og Dansk Folkeparti lægger op til i de kommende år.
Det er da en meget bedre vej, sådan at Danmark kan få et lavere skattetryk, vi kan blive mere konkurrencedygtige, vi kan få mere velstand til glæde for den enkelte dansker.