runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-10-09:
Jeg skal med glæde forsøge at udfylde rollen som repræsentant for Folketingets næststørste parti.
Det kan jo være, det bliver en realitet en dag.
Lovforslaget her går, som den foregående ordfører allerede har været inde på, ud på at lave nogle ændringer af reglerne om CO2-kvoter.
Det er jo sådan, at man har indført CO2-kvotesystemet for at opnå en form for koordineret klimapolitik, inden for rammerne af EU.
Dansk Folkeparti har jo normalt en ganske skeptisk holdning til Den Europæiske Union, men vi skal også anerkende, at der kan være enkelte eller i hvert fald nogle positive elementer i samarbejdet.
Det skal man jo også anerkende, når det er tilfældet.
Vi anerkender f.eks., at EU's indre marked skaber fair og rimelige konkurrenceforhold for erhvervsvirksomheder, og miljøområdet er så et andet område, hvor det er godt at have en koordineret politik.
I tilfældet her kan vi så også godt se formålet med at have de her CO2-kvoter, nemlig at man har noget hånd i hanke med, hvor meget CO2 der udledes.
Og her er det så nogle regler, der forbedres eller ændres, så systemet kommer til at virke i højere grad, end det har gjort hidtil.
F.eks. laves der et fælles loft, så man undgår at skulle have nationale regler, som måske af og til har fungeret lidt autonomt og dermed har modarbejdet det egentlige formål med samarbejdet.
En anden vigtig ting i lovgivningen her er, at luftfarten bliver inddraget som en af de sektorer, som er omfattet af kvotesystemet.
Det er der jo også en vis logik i, i og med at luftfarten er en stor forurener og forbruger af brændstoffer.
Så det er ganske udmærket.
Jeg vil også sige, at i Dansk Folkeparti ser vi positivt på, at en større del af kvoterne ikke bliver fordelt som gratiskvoter, men bliver auktioneret på den måde, at virksomhederne skal købe kvoterne.
Da der er tale om nogle udmærkede hensigter med lovforslaget her – og vi måske også kan øjne, at der kunne blive nogle konkurrencefordele for danske virksomheder i den nuværende situation – kan vi godt støtte lovforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-10-09:
Lovforslaget her gennemfører et EU-direktiv, der har til formål at forbedre og udvide ordningen for handel med CO2-kvoter.
Forslaget betyder, at en række regler harmoniseres, og at det derfor ikke længere på en række områder er nødvendigt med en national lovgivning i forbindelse med EU's kvotehandelssystem.
Der indføres ændrede regler for fastsættelse af en samlet kvotemængde i EU, for tildeling af gratiskvoter og for statens auktionering af kvoter, så de fremover er fælles for alle EU-lande.
EU's kvoteordning sikrer, at der er et samlet loft over drivhusgasudledningen i hele EU, og det forhold, at kvoterne kan omsættes, betyder, at loftet overholdes billigst muligt.
For Venstre er det afgørende, at kvoteordningen er markedsbaseret og markedsdrevet, således at der gennemføres reduktioner, når det er den billigste og mest hensigtsmæssige måde at gøre det på, mens der købes kvoter, når det er billigst eller mest hensigtsmæssigt.
På samme måde kan overskydende kvoter sælges på markedet.
Ikke mindst i økonomisk vanskelige tider er det afgørende, at reduktionsforpligtelserne gennemføres så billigt som muligt, og uden at det går ud over konkurrenceevnen.
EU's kvotesystem har siden 2005 været et vigtigt virkemiddel til at nå målene i EU's klimapolitik.
De ændringer, der er i direktivet, vi i dag behandler,
Reglerne her kommer til at dække perioden fra 2013 til 2020, og de ændrede regler skulle gerne betyde, at vi kommer snyd og forsøg på at udnytte huller i reglerne til livs.
Dette snyd og overtrædelserne af reglerne har jo været et af de debatemner, der har været om de her kvoter, og nu bliver der forhåbentlig sat en stopper for det.
Derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-10-09:
Samtidig skabes der med lovforslaget rum for, at der kan etableres fritagelses- og overgangsordninger på de områder, hvor der er virksomheder, som ikke føler sig it-stærke nok til at kommunikere hundrede procent digitalt med det offentlige på nuværende tidspunkt.
Lovforslaget giver derfor hjemmel til, at man i bekendtgørelsen kan fastsætte overgangsordninger, som kan lette overgangen til digital kommunikation, hvor det er relevant.
Endelig giver det mulighed for, at der kan oprettes støtte- og rådgivningsfunktioner, som kan bistå virksomhederne med digital kommunikation.
Derfor er der afsat 5 mio. kr. til målrettet information, udvidet telefonsupport og personlig hjælp på bibliotekerne ved anvendelse af de digitale løsninger.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv drøftelse af lovforslaget i udvalget.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-10-09:
Jeg skal spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, hvorfor han er bange for, at kommunerne får den her hjemmel frem for politiet.
Er det, fordi hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, det kræver en særlig uddannelsesmæssig forudsætning at være i stand til at flytte en cykel, der står ulovligt parkeret, eller er det, fordi han mener, at politiet har en masse tid, de ikke rigtig ved hvad de skal bruge til, og at det derfor vil være fornuftig brug af politiets ressourcer at sende dem ud til metrostationer, indkøbscentre og andet for at flytte cykler?
Hvad er det, den nærmere begrundelse er for, at Liberal Alliance er bekymret for at give kommunerne denne hjemmel?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-10-09:
Det er altså både fru Marianne Jelved og hr. Bertel Haarder, der mener, at E'et i mit navn står for alle mulige mystiske ting, men det skal foreløbig forblive en hemmelighed mellem mig og en sluttet kreds, hvad E'et egentlig står for.
men jeg kan sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det ikke står for Emil.
L 11, som er det forslag, vi skal behandle her i dag, omhandler en ændring af færdselsloven, hvorefter man som en forsøgsordning vil give kommuner mulighed for at flytte cykler, der står parkeret uhensigtsmæssigt, altså til gene for handicappede og ældre, et andet sted hen inden for en maks.-afstand af 100 m, dog i særlige tilfælde 300 m.
Vi synes, det lyder som en god idé, at kommuner får mulighed for at flytte cykler, der er parkeret meget uhensigtsmæssigt, så de er til gene for færdslen.
I ekstreme tilfælde kan de jo også udgøre en sikkerhedsfare, hvis de blokerer nødudgange osv.
Det vil typisk være cykler, som står ved S-togs-stationer, metrostationer, uddannelsesinstitutioner, indkøbscentre osv., som står til gene og dermed gør det svært for andre svage trafikanter, nemlig fodgængerne, at komme til og fra.
I første omgang lægges der op til en frivillig forsøgsordning, og det er så sådan, at de kommuner, som agter at benytte sig af ordningen, kan ansøge og skal i ansøgningen beskrive, hvordan de vil gå frem, og det skal i øvrigt også ske i samarbejde med det lokale politi.
Så får vi så afklaret, om det er en god ordning, eller om der er nogle uhensigtsmæssigheder, som vi ikke lige har kunnet forudse, og på den måde kan vi til sin tid så vedtage en endelig lov, hvor det gøres permanent.
Der er dog et enkelt element i forslaget, som Venstre gerne ser indgår i den videre behandling.
Det er sådan, at der i lovforslaget lægges op til, at afstanden for cykelflytning bør være 100 m og så i særlige tilfælde op til 300 m.
Der er det i flere af høringssvarene blevet påpeget, at det kan være vanskeligt i tætbebyggede områder at finde et egnet sted, der er 100 m væk, så der er det så foreslået, at man måske skulle sige 200 m og som undtagelse 500 m.
Det er noget af det, vi gerne vil have drøftet i udvalgsarbejdet.
Som helhed mener vi altså i Venstre, at forslaget har potentiale til at løse mange af de problemer, som kommunerne har med uhensigtsmæssigt placerede cykler i bybilledet, samtidig med at de mange herreløse cykler i øvrigt også måske kunne sorteres fra, så vi tror, at kommunerne vil bruge den her mulighed på en god måde og tage hensyn til borgerne.
De få kritiske røster, der har været til lovforslaget, er fra Forsikring & Pension og fra Dansk Cyklist Forbund, og der går vi ud fra, at forsøgsperioden vil afklare, om de gør ret i at have bange anelser, eller om der ikke har været grund til bekymring.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-09:
Ja, det var godt, at det sidste også kom med, nemlig så der ikke er nogen, der tror, at det er Enhedslisten.
Det synes jeg er ganske fint, og det kan Liberal Alliance sådan set bare bakke op om.
Jeg synes, det sjoveste er det, der står i justitsministerens fremsættelse, altså i det sidste, hvor der står: »Endelig foreslås en række præciseringer og justeringer af flere af retsplejelovens bestemmelser om forkyndelse, stævningsmænd mv. bl.a. for at bringe lovens ordlyd i overensstemmelse med praksis.« Der vil jeg sige, at det jo altid er godt, at vi sørger for, at loven er identisk med praksis, men der ville det måske være mere klædeligt, hvis man også gjorde det den anden vej rundt.
Men når nu man er gået i gang, synes jeg da, det er fint, at man også har fået lovens ordlyd til at være i overensstemmelse med praksis.
Det her bliver ikke den sag, som vi kommer til at diskutere mest.
Liberal Alliance støtter op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-09:
Jeg ved ikke, om det er, fordi der er rigtig meget publikum på i dag, eller fordi det er første arbejdsdag, men jeg fornemmer en vis kådhed blandt mine kollegaer og en vis arbejdsiver, og det er jo altid dejligt.
Jeg vil også gerne sige, at SF kan støtte det her forslag.
Vi har jo lavet en domstolsreform, hvis mål var, at tingene skulle gøres mere effektivt og på en bedre måde.
Den synes jeg er kommet rigtig godt fra start.
Der har rent faktisk siddet nogle kloge mennesker i et udvalg og er kommet frem til, at vi bør ændre reglerne for forkyndelse og gøre op med de gamle regler, som faktisk er fra 1972.
Det giver jo meget god mening, at vi får nogle regler, som er tidssvarende.
Det at kunne ringe folk op og lave en forkyndelse eller sende noget til dem digitalt er jo netop en mulighed, som rigtig, rigtig mange benytter sig af i dag.
Det er nemlig rigtig vigtigt, at der ikke er nogle borgere, som stilles dårligere, end de var stillet tidligere.
Så er det jo altid dejligt, når man kan spare på ressourcerne.
Som min kollega hr. Jeppe Mikkelsen sagde, er der en 15-20 mio. kr. at hente på det her, og det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Så fra SF's side kan vi i hvert fald også garantere for, at der er fuld opbakning til forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-10-09:
Det her lovforslag handler jo om at revidere retsplejelovens bestemmelse om forkyndelse, fordi der i dag bruges rigtig mange ressourcer, både i forhold til straffesager og i forhold til civile sager, og fordi man spilder rigtig mange ressourcer, ikke alene fordi det nogle gange kan være svært at få overbragt forkyndelsen, men også fordi det mange gange er nødvendigt at udsætte retsmøder.
Det er en problemstilling, som vi er nødt til at tage hånd om, og derfor nedsatte den forrige justitsminister i 2009 en arbejdsgruppe, som skulle kigge på, hvordan man kunne gøre det mere effektivt, men samtidig sørge for, at retssikkerheden var i orden.
Ud fra Dansk Folkepartis synspunkt er det rigtig godt, at man prøver på at få indført nogle mere tidssvarende metoder i forbindelse med forkyndelse, og vi synes også, det er vigtigt, at man prøver på at sikre, at de nye forkyndelsesformer ikke indebærer nogen retssikkerhedsmæssige betænkeligheder for en borger eller for et selskab.
Vi synes, der er en meget god balance, så man både får nogle nye metoder og samtidig bevarer en god retssikkerhed.
Med hensyn til de enkelte ændringer, der bliver lavet, er der bl.a. den, der handler om forkyndelse på arbejdspladsen, som jeg vil sige at jeg personligt synes er en af de lidt mere grænseoverskridende nye metoder.
Jeg synes, det kan have lidt alvorlige konsekvenser, at man kan henvende sig til en chef i en virksomhed, som så skal forkynde til en af sine få ansatte i virksomheden, at vedkommende skal møde i Vestre Landsret.
Så er der forkyndelsen på hospitaler og institutioner osv., som kan ske via ledelsen eller en sagsbehandler.
Det synes vi er et udmærket initiativ, netop fordi det ikke kompromitterer den enkelte borger, fordi det eksempelvis foregår via et brev, og ledelsen skal så efterfølgende sende et brev tilbage til retten eller politiet, eller hvem det nu er, om, at nu er forkyndelsen sket.
Så er der telefonforkyndelsen, som vi også som udgangspunkt synes er godt.
Men der kan være nogle udfordringer, hvilket hr. Karsten Lauritzen fra Venstre også nævnte, med, hvordan man nu sikrer, at det er den rigtige person, man får fat i.
Der er også nogle udfordringer i forhold til hemmeligt nummer og andre problemstillinger.
Som udgangspunkt er vi positive over for det, men det kan være, at vi i udvalgsarbejdet kan spørge ind til og måske få præciseret nogle småting i forhold til det.
Så er der den digitale forkyndelse, hvor man vil sende besked om forkyndelsen i e-Boks eller på Virk.dk eller andre offentlige sider, og det synes vi også er udmærket – også den del omkring påmindelses-sms'er, hvor man vil sende en opfølgning til en borger om, at der f.eks. er retsmøde i morgen, eller at ens sag bliver behandlet på onsdag.
Det synes vi er rigtig godt, og det er noget, som gør, at man ikke er nødt til at omberamme retsmøder.
Samlet set
synes vi, der er en god balance i lovforslaget, både i forhold til de nye muligheder og i forhold til at sikre, at der er en god retssikkerhed for de berørte borgere eller virksomheder.
Så derfor kan vi i Dansk Folkeparti som udgangspunkt støtte lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-09:
Det var et meget stort udgangspunkt.
Det synes jeg var en fantastisk formulering.
Socialdemokraterne kan selvfølgelig også støtte det her lovforslag.
Det er jo rigtigt, som det allerede er blevet beskrevet, at det med forslaget bliver muligt at lave en generel modernisering af det at kalde folk til møde ved domstolene.
Der har været nævnt det her med telefonforkyndelse.
Jeg skal nævne det med, at man også kommer til at sende påmindelser pr. sms og pr. e-mail til folk, og det med, at man kan forkynde over for ledelse eller personale på en institution, og at man kan forkynde på arbejdspladsen.
Det er alt sammen noget, der betyder, at det bliver meget lettere at kalde folk til møde i retten.
Det synes jeg i første række er vigtigt, fordi det handler om at undgå, at der er sager, som går i stå i vores retssystem, sager, der kan trække i langdrag.
Når man laver et sådant lovforslag, sendes det jo i høring hos en masse berørte parter, og en af dem, som lovforslaget er sendt i høring hos, er Dannerhuset.
De skriver lige præcis det her om en voldsramt kvinde på et krisecenter, som i den grad har brug for, at rettens arbejde kommer videre, simpelt hen fordi hun har brug for at kunne komme videre med sit liv, og hvis der er problemer med at få tag i ham, man skal have tag i her, for at få forkyndt, at nu finder der en domsforhandling sted, så vil det jo i virkeligheden for den voldsramte kvinde betyde, at den psykiske vold over for hende fortsætter, fordi det er hende, der er gidsel, i forbindelse med at det ikke har været muligt at få forkyndt.
Det er i virkeligheden dér, hvor jeg synes at en af de store gevinster kommer til at ligge med det her forslag.
Så er det rigtigt, som det også har været nævnt, at det her med mere effektivt at kunne indkalde folk til møde i retten selvfølgelig også betyder, at der er en masse mennesker i retssystemet, som kan begynde at lave noget andet, end de laver i dag.
Altså, det hjælper simpelt hen med til, at vi får et mere effektivt retssystem, og det er jo i sig selv en gevinst.
Så er der som det sidste, jeg skal nævne, selvfølgelig spørgsmålet om retssikkerhed.
Ellers går det hele jo fløjten.
Men alle de forhold synes jeg, når jeg læser lovforslaget igennem, der er taget højde for, og på den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale forslaget til folketingets vedtagelse.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-09:
Tak for det, formand.
Jeg vil sige til alle, at det er rart at være tilbage på talerstolen, man har jo næsten savnet at stå her.
Det bliver ikke den længste tale fra mig i dag, eftersom de store træk i lovforslaget allerede er gennemgået af de foregående ordførere, og tak for det.
Men jeg vil dog nævne, at vi synes, det er nogle fornuftige ændringer, man lægger op, så jeg vil bare sige, at justitsministeren kan være rolig, vi kommer ikke til at stille 996 spørgsmål om dette emne.
Vi Radikale mener, at der med de nye regler er fundet en god balance mellem på den ene side brug af effektiv, moderne teknologi til forkyndelse og på den anden side sikring af retssikkerheden.
Derudover er det en glimrende idé, at myndighederne fremadrettet får mulighed for at sende notifikationer om kommende retsmøder som sms og e-mail til personer, som skal møde op.
Forslaget er godt og er blevet udarbejdet af en arbejdsgruppe i ministeriet, og efterfølgende er det blevet gennemgået af Retsplejerådet.
Vi ser meget positivt på, at vi med dette forslag kan reducere udgifterne med 15-20 mio. kr. årligt.
Det er jo dejligt i en tid, hvor riget fattes penge.
Alt i alt er der også radikal opbakning til dette forslag.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-09:
Tak, formand.
Socialdemokraterne kan også støtte det her lovforslag.
Med forslaget bliver det sådan – som det allerede er fremgået af den forrige ordførers indlæg – at kommunerne på forsøgsbasis kan fjerne ulovligt parkerede cykler.
I dag er det selvsagt sådan, at det kun er politiet, der kan fjerne cyklerne.
Folk skulle jo altså også helst kunne finde deres cykel igen, også selv om de sådan set i udgangspunktet har parkeret den ulovligt.
Det er en glimrende idé, og det kan vi støtte.
Når vi kan det, er det, fordi det jo ikke bare er irriterende, at man dårligt kan komme frem, når der er nogle cykler, der holder helt forkert, men man må jo også sige, at der er et hensyn at tage, hvis det er brandvæsenet, der skal ned til en metrostation, eller hvis det sådan i hverdagen er ældre eller handicappede, der skal forbi.
Endelig foregår der – selv om det ikke specifikt har noget med det her forslag at gøre – hos Rigspolitiet et arbejde med at lave et bedre cykelregister.
Og der må man jo sige, at når arbejdet hos Rigspolitiet er afsluttet, kunne det være rigtigt, rigtig smart, hvis det var muligt at kombinere det med det arbejde, kommunerne laver, sådan at vores register over stjålne cykler osv. kunne blive meget bedre, end det er i dag.
På den baggrund kan også vi støtte forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2012-10-09:
Også hos Dansk Folkeparti er vi overvejende positive over for det her forslag.
Jeg vil indledningsvis sige, at vi ikke ligefrem er de store tilhængere af at lægge mere kompetence ud til kommunerne, når det handler om færdselsloven.
Og jeg håber i hvert fald heller ikke, at det her bliver en glidebane, i forhold til at man på sigt ønsker at lave særregler for cykler; vi har set nogle tåbelige forslag fra Københavns Kommune om både kørsel mod færdselsretningen og kørsel i venstre side osv. Isoleret set er det ganske fornuftigt, at vi får styr på de her cykler, men jeg må så også sige, at forslaget jo egentlig rejser flere spørgsmål, end det giver svar.
For hvordan finder man ud af, om ens cykel er stjålet, eller om den blot er fjernet?
Man tror måske, at den er stjålet og hensat et eller andet sted af vedkommende, som har taget den, og så er den måske bare hensat til opbevaring hos kommunen, uden at man egentlig er vidende om det.
Der er også et hensyn at tage til private grundejerforeninger, som jo mange gange kan være ejer af en del af et fortov, hvor man vel godt må stille sin cykel.
Der er flere spørgsmål i det her.
Jeg synes jo f.eks., det burde påkalde sig en eller anden form for gebyr, når man har stillet sin cykel til gene for andre, og den derfor bliver fjernet.
Når man så skal afhente den igen, burde det vel koste en eller anden form for gebyr.
Så skal der også være en eller anden måde, hvorpå man kan finde ud af, hvis cykel det egentlig er.
Hvordan skal jeg kunne dokumentere, at den fine cykel, der holder derovre, er min?
Det kunne jo være, det var en gammel skærveknuser, man havde fået fjernet.
Jeg synes virkelig, det her rejser nogle problemer i forhold til det rent praktiske.
Men jeg synes, tanken er fantastisk god, fordi det vil være med til at rydde lidt op i det morads af cykler, der står rundtomkring til stor gene for gående, som flere har været inde på.
Så ideen er god, men jeg synes, at vi i hvert fald i udvalgsarbejdet har brug for en masse svar på de her mange spørgsmål, hvoraf jeg har nævnt nogle få.
Så med disse bemærkninger kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er overvejende positive over for forslaget.
Tom Behnke (KF), 2012-10-09:
Det, der står, er: Tilladelse til forsøg vil alene blive meddelt, hvis den ønskede adgang til at flytte cykler fra et område med cykelparkeringsrestriktioner eller forbud er begrundet i væsentlige hensyn til færdselssikkerheden, friholdelse af flugtveje eller sikring af rimelige adgangsforhold, herunder for handicappede og gangbesværede eller lignende væsentlige hensyn.
Så det er altså ikke et spørgsmål om, at man bare skal flytte cykler, fordi man synes, det er sjovt, eller fordi man mangler beskæftigelse i politiet eller kommunerne.
Det er et spørgsmål om at sikre adgangsveje for redningskøretøjer, sikre, at man kan evakuere og at folk kan komme væk fra et område uden at skulle vælte over cykler eller lignende.
Det synes vi faktisk fra konservativ side er et rigtig godt forslag.
Diskussionen er selvfølgelig, om det skal være politiet, som gør det i dag, eller om man kan overdrage den opgave til kommunerne.
Hvad angår håndhævelse af parkeringsreglerne, har vi jo overdraget en stor del af det område fra politiet til kommunerne, og det fungerer sådan set meget fint.
Så her kan man selvfølgelig også gøre det.
Jeg tror i øvrigt, at skatteyderne sådan set er lidt ligeglade med, om de skal aflevere penge fra deres venstre lomme til staten til udførelse af opgaven eller penge fra deres højre lomme til kommunen til udførelse af opgaven.
Opgaven koster sådan set det samme, uanset om det er kommunen eller politiet, der løser den.
Det er en opgave, der efter vores overbevisning skal løses. Vi har selvfølgelig også været meget bekymrede og har også en lang række spørgsmål til ministeren.
Nogle af dem vil jeg nævne her i dag og håbe på at få svar på.
For det er selvfølgelig ikke uproblematisk, når man gør det, for hvad med den person, som ikke selv har stillet cyklen der?
Hvis jeg stiller min cykel fuldstændig lovligt i et cykelstativ og der så kommer en bagefter og smider min cykel væk for at stille sin egen der, så står min cykel pludselig ulovligt parkeret, og så bliver den fjernet.
Hvad så?
Nu er der ikke nogen sanktioner forbundet med det, og det er sådan set meget godt, for så er det problem måske løst.
Men hvad nu, hvis der sker skade på cyklen under flytningen?
Hvem har ansvaret for min cykel, når en kommunal medarbejder tager den og flytter den?
Hvem har ansvaret for cyklen?
Hvad nu, hvis jeg rent faktisk har parkeret ulovligt med min cykel og låst den fast til et cykelskilt eller lignende?
Er kommunen så berettiget til at klippe låsen over og fjerne cyklen?
Det er ikke helt uvæsentligt.
Det står nemlig ikke i lovforslaget, men er det sådan, at kommunen skal orientere politiet om, at man har flyttet dem her med oplysning om stelnumre, så cyklerne kan blive fremlyst og så videre?
Hvis det er en del af det, ville det i hvert fald gøre det nemmere.
Jeg synes ikke, jeg så det i forslaget her, men det ville være skønt at få svar på dels det med, hvem der bærer ansvaret, hvis der sker noget, og dels hvordan man sørger for, at cykler ikke unødigt bliver efterlyst som stjålne, når de rent faktisk ikke er stjålne.
Samlet set
støtter vi forslaget, det er et ganske glimrende forslag.