runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jeg kom ind på mange ting, men det med bompenge eller betalingsring omkring København var ikke en af dem, og det er simpelt hen, fordi det er et forslag, som Venstre afviser.
Det gør vi, fordi det ville være dybt forkert at piske bilisterne med en ny skat – for det bliver det – inden vi har en velfungerende kollektiv trafik.
Som jeg nævnte i min tale, har vi iværksat rigtig mange initiativer, der vil give den kollektive trafik et gevaldigt løft i løbet af de kommende år.
Men det ville da være dybt uretfærdigt over for de mange bilister, som har et dagligt legitimt ærinde i København, at piske dem med en ny skat, som de skal betale, hver gang de skal ind at passe deres arbejde i København.
Desuden vil en betalingsring – det viser erfaringerne fra andre steder – faktisk generere mere trafik på tværs, fordi folk vil blive meget opfindsomme for at finde nye veje, der går uden om de her betalingsbomme, eller hvad det nu bliver.
Så Venstre afviser ideen om en betalingsring omkring København.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Nu er det jo sådan, at det tager 21 minutter at tage toget og det tager 43 minutter at tage bilen.
Det bliver da alligevel til et par timer i løbet af ugen for hver enkelt, der pendler.
Så er der selvfølgelig nogle ting, der skal laves, parkeringspladser, hurtigbusser, letbaner osv., for at sikre, at det ikke bliver en fastlåst situation.
Så er Venstre til at snakke med, hvis vi får alle de andre ting på plads?
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg er nødt til at sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at jeg ikke har nogen følelser over for biler.
Det er lidt usædvanligt, når man diskuterer trafikpolitik, at man ikke har nogen følelser over for biler, for mange har meget varme følelser over for biler, men det har jeg ikke.
Jeg har ingen følelse over for biler.
Jeg kører i bil, når det er den nemmeste og hurtigste måde at komme frem på.
På grund af visse omstændigheder sker det mest i en taxa, men det er jo sådan set helt o.k.
Det, jeg bare siger, er, at vi skal satse på den kollektive trafik, fordi det er den, der både miljømæssigt og i forhold til at sikre, at flest mennesker kan transporteres hurtigst muligt og mest effektivt rundt i landet, er bedst, så det er det, man skal gøre.
Det er sådan set bare det.
Så vil jeg i øvrigt omkring IC4-lokomotiverne sige, at der jo er dem, der handler og risikerer at handle forkert, og så er der dem, der slet ikke handler.
Og når vi snakker om tog og udviklingen af jernbanerne tilbage i 1990'erne i Danmark, var Venstre mest karakteriseret ved ikke at ønske, der skulle ske noget som helst.
Og så er det klart, at man ingen fejl begår.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Men jeg kunne godt tænke mig, at Enhedslisten prøvede at forholde sig til, at den kollektive trafik nogle steder er enormt stærk – der, hvor der er tæt befolket og et stort passagergrundlag.
Andre steder ville det jo være komplet uansvarligt at køre rundt med busser uden passagerer.
Det ville være uforsvarligt miljømæssigt og også økonomisk.
Derfor vil jeg spørge hr. Per Clausen, om Enhedslisten er enig med Venstre i, at vi i tyndtbefolkede områder skal satse på andre ting, f.eks. teletaxaer, hvor man kan bestille, hvis man har et transportbehov, og så kommer der en lille vogn ud for at løse det kollektive transportbehov, man har, og at vi skal satse på bedre samordnet kørsel med skolebusser osv.
Vil Enhedslisten være med til at støtte sådan nogle initiativer?
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Man skal ikke forsømme en lejlighed til at være enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen, når muligheden byder sig.
Nu er det også mit indtryk, at man mange steder forsøger de løsninger med forskellige modeller og metoder, og det synes jeg er fornuftigt og rigtigt at gøre.
Så vil jeg bare sige om den der meget besynderlige logik, der er i Venstres politik – som handler om, at man altid argumenterer for, at biler er nødvendige i de tyndtbefolkede dele af Danmark, og så bruger man alle pengene på at udvide motorvejene der, hvor der bor enormt mange mennesker meget tæt på hinanden – at det kan jeg så ikke forstå.
Jeg har godt hørt, at hr. Kristian Pihl Lorentzen også gerne vil bygge nogle veje alle mulige andre steder, men pengene har han jo brugt i de områder, hvor der bor fleste mennesker.
Jens Kirk (V), 2010-05-20:
Jeg kommer jo derude fra mulighedernes land – hvis vi får lov til at bruge mulighederne – og hvordan skal det i grunden foregå derude?
Hvilken afgift skal vi betale på bilen?
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg kan huske, at jeg, da vi diskuterede forslaget om, at man skulle betale 35 øre pr. kilometer på alle statsveje, sagde, at jeg godt kunne forestille mig statsveje, hvor man skulle betale betydelig mere, og nogle steder, hvor man kunne slippe meget billigere.
Og jeg mener at kunne huske, at hr. Jens Kirk bor et af de steder, hvor man nok slipper billigere.
Jens Kirk (V), 2010-05-20:
Det glæder mig, og det vil sige, at vi altså fortsat i fremtiden får mulighed for at bruge et automobil eller noget andet derude.
Vi kan godt have en blanding af tingene, og det går Enhedslisten også ind for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Ja, det står jo klart, at hr. Per Clausen og Enhedslisten næsten betragter bilen som en vederstyggelighed.
Man er endda gået så langt, mener jeg, som til at foreslå et moratorium for motorveje, altså et fuldstændig stop for yderligere investeringer, så der er vi dybt uenige.
Men hr. Per Clausen var inde på det med elektrificeringen og lidt historik fra 1999, hvor man virkelig skulle træffe beslutning om fremtidens lokomotiver, og der er det nu engang en historisk kendsgerning, at der var nogle, der valgte at satse på dieseltoget IC4.
De blev bestilt i den tidligere regerings tid, og så ville det da være underligt, hvis der kom en ny regering til og så pludselig ryddede det af vejen – de kontrakter, som var skrevet under osv. – så det var jo en teoretisk situation.
Men det ændrer ikke på, at Venstre ønsker at satse på elektrificering for fremtiden, og derfor er vi meget glade for, at trafikforligskredsen – og jeg tror, at Enhedslisten bakker op – har bestilt et oplæg om, hvordan vi kan få gang i elektrificeringen efter 2020.
Og så må vi se, hvad vi bruger IC4-togene til, og hvordan vi måske får dem indfaset på sidebanerne.
Der tror jeg egentlig vi er på linje, men elektrificeringen må være målet.
Godt, jeg blev for ivrig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-20:
Tak, hr. formand.
Og der vil jeg gerne henlede ministerens opmærksomhed på f.eks. Vejle Amts Folkeblad fra i dag, hvori de nyeste tal er kommet omkring otte busruter, som Region Midtjylland vil fjerne fra Hedensted Kommune, hvor jeg tilfældigvis selv bor.
Det er derfor, jeg er lidt interesseret i det.
Der siger man, at regionen ikke er forpligtet til via den aftale, der ligger, andet end til at give trafikken til centerområderne og til storbyerne, og det betyder så, at man ville fjerne busruterne, som går til alle byer med under 3.000 indbyggere.
I Tørring, hvor jeg så bor, og hvor nogle af de her ruter går til, har vi et landgymnasium, og regeringen slår sig jo også meget op på, at vi skal støtte de kommuner, der har landgymnasier og statsskoler osv. Synes ministeren ikke, at vi skal gøre noget for at gøre regionerne opmærksomme på det her problem?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-20:
Jeg tror på, at før vi får startet den her debat rigtigt, skal vi lige have sat på plads, hvordan den oprindelig ligger.
Den ligger jo på den måde, at både kommunerne for deres part og regionerne for deres part har fået penge til at gøre de ting, som de skal gøre.
Der er så forskellige måder at gøre det på.
Hvis man kigger lidt ud over landet, så vil man se, at der er nogle forskellige måder, man tilrettelægger sit arbejde på.
Det må man ikke lade sig overraske af, for det var jo i virkeligheden hele ideen.
Ideen var, at både kommuner og regioner skulle have mulighed for med et lokalkendskab at kunne tilrettelægge den bedst mulige transport for deres borgere.
Nu er det ikke det første sted, jeg hører om.
Jeg har haft fornøjelsen af også at være i samråd i Trafikudvalget, og der har vi også diskuteret andre steder, hvor man har valgt nogle løsninger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-20:
Det er jo pæne ord fra ministeren, og dem takker vi selvfølgelig for, men dem kan man ikke rigtig bruge til noget de steder, hvor busruterne bliver lukket af regionerne.
Det er jo sådan, at da man lavede kommunalreformen, og man også skiftede ansvarsområder, hvor man sagde, at noget af det, der gik til den kollektive trafik i amterne, så skulle gå til regionerne, fik man jo bloktilskuddene.
De går jo til regionerne.
Nu siger regionerne så, at de gerne vil fjerne ruterne til alle byer med under 3.000 indbyggere, og så vil de i øvrigt gerne beholde bloktilskuddet, men kommunerne kan så få lov til at betale for, at de her ruter skal fortsætte.
Det er ikke en rimelig måde at tilrettelægge den her dialog, som ministeren taler så meget for i sin redegørelse, på.
Dialogen er fuldstændig væk, når regionerne med Bent Hansen i spidsen siger: Vi vil bruge pengene i de store byer, og så vil vi sådan set blæse på, at der er landgymnasier i de mindre byer.
Det synes jeg ministeren skulle prøve at kvittere for ved at sige, at ministeren gerne vil tage kontakten til de her regionsrådsformænd og sikre, at de selvfølgelig også tilbyder en trafik til de byer, der har under 3.000 indbyggere.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-20:
Jeg kan bare sige, at kontakten kommer helt af sig selv.
Det kan jeg bare sige.
Næh, det, der er det interessante her, er jo, at indtil vi i hvert fald ændrer i det her, så har jeg jo haft en fast fuldstændig klar holdning til, at det selvfølgelig er sådan, at regioner og kommuner kan spille sammen, kan få det til at fungere sammen.
Det er jo sådan set hele ideen i, at vi lagde det ud til nogle lokale afgørelser, for vi mener jo, at det er derude, man bedst kan træffe de beslutninger.
Det betyder ikke, at vi, når vi så skal ind og kigge og give den lov et serviceeftersyn, så har tænkt os ingenting at foretage os.
Jeg har allerede annonceret, at jeg f.eks. ikke kan acceptere, at vi ikke kan få de forskellige transportmuligheder til at passe sammen, altså bus, tog, og hvad der ellers måtte være.
Helt logisk er vi da også nødt til at se på, hvordan det her net udvikler sig, for der er meget i samfundet, der jo ellers også er afhængig af det.
Men jeg går ikke ind i – og det beder jeg om spørgerens forståelse for – et enkelt eksempel i dag og begynder at sige noget om, hvordan og hvorledes man har gjort i den region eller i den kommune, men det er klart, at det indgår, når vi giver hele loven et serviceeftersyn.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jeg kan jo høre, at fru Anne Baastrup er meget forelsket i det der med bompenge omkring København, det er en stor lidenskab hos SF.
Der vil jeg høre fru Anne Baastrup, om SF anerkender, at der faktisk er rigtig mange mennesker, der har et dagligt kørselsbehov i bil i København.
Det er folk, der bor i København, men så sandelig også udefrakommende, det være sig personbiler, men også lastbiler, der skal forsyne København.
Hvis man gør det, hvorfor skal de mennesker piskes med yderligere skatter og afgifter?
Magnus Heunicke (S), 2010-05-20:
Ministeren har jo citeret fra en rapport fra Teknologirådet om, hvorvidt man skulle gøre den kollektive trafik helt gratis.
Det er der ingen partier i dag der har foreslået, men ministeren sagde, at det jo lyder som alle tiders idé – og det gør det også – men at rådet har analyseret det og sagt, at det simpelt hen er for dyrt, i forhold til hvad man ellers kan få for de penge.
Så det er jeg enig med ministeren i.
Men hvad rådet siger i samme rapport, og det er jo ministeren selv, der bringer det frem nu, er faktisk to andre ting.
Den ene er, at gratis trafik er dyrt og ikke flytter så meget, men at en mærkbar nedsættelse på 20-30 pct. vil være en kæmpe gulerod, som vil lokke folk derover, hvis man samtidig investerer i bedre forbindelser.
Så det siger rapporten også.
Så det, der står i rådets rapport, er faktisk det, vi foreslår fra S og SF’s side.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Altså, det, vi i Enhedslisten har foreslået, er, at man skulle stoppe udbygningen af motorveje.
Vi har ikke fremsat noget forslag om at forbyde automobiler, slet ikke, overhovedet ikke.
Jeg er sikker på, at man overalt i Danmark vil få mulighed for både at have en bil og i en vis udstrækning køre i den.
Og hr. Jens Kirk vil der, hvor han bor, formentlig kunne få lov til at køre noget billigere rundt i sin bil, end hvis han boede på Nørrebro.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Sagen er jo i al sin enkelhed den, at det kan løses.
Det kan alle andre store byer, de kan løse det på en sådan måde, at det bliver til gavn, så det bliver nemmere at komme til byen, når man har brug for det, nemmere at komme fra byen, nemmere at komme igennem byen, fordi der ikke er så meget trafik.
Når alle andre storbyer, som vi i øvrigt plejer at sammenligne os med, kan håndtere den her udfordring, hvorfor kan vi så ikke i København?
Det ligger helt ud over min forståelsesramme, at vi ikke er bare rimelig intelligente svarende til dem i Stockholm osv.
Tænk på al den ballade, der var i London.
Det går så godt, de er så glade for det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jeg tror, at det er værd at gøre opmærksom på, at en af de grundlæggende forskelle på København og andre storbyer er, at man nok er lidt længere fremme med at udvikle den kollektive trafik.
Det kommer vi op i omdrejninger med nu, men vi er nok ikke helt på plads her, for at sige det mildt, og det er derfor, det er en dybt urimelig politik.
Fru Anne Baastrup var også inde på det der med prisen på kollektiv trafik, og det lyder meget dramatisk med plus 58 pct. over 10 år.
Det er dramatisk, men det er, som om man forbigår, at der faktisk er aftalt et takstloft, der gør, at taksten nu flader ud og kun stiger med pris- og løntallet.
Men for at vende tilbage til »Fair Forandring«, som hr. Magnus Heunicke var inde på, oplyser man så nu, for det er nemlig ikke det, der står i oplægget, at det med at halvere afgiften skal ske fra dag 1, men det med at kradse pengene ind fra bilisterne i form af bompenge og 35-øres-kilometerpenge, skal ske 5 år efter.
Det efterlader, kan jeg oplyse, et hul i finansieringen af »Fair Forandring« på 24 mia. kr
Hvordan havde man tænkt sig at lukke det hul?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Nu henviser jeg til fulde til, hvad hr. Magnus Heunicke beskrev, og det hul har jeg aldrig nogen sinde hørt om.
Men jeg ved godt, at vi efterfølgende er blevet kritiseret for, at vi ikke gjorde det samtidigt.
Mads Rørvig (V), 2010-05-20:
Rørvig, men tak for ordet.
Kunne ordføreren ikke fortælle mig, hvornår kørselsafgifterne træder i kraft, hvis »Fair Forandring« skulle blive en realitet, og hvornår man vil opkræve bompenge?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Det er mit indtryk, at hr. Magnus Heunicke beskrev den konflikt, der ligger der, og det vil jeg henvise til.
Jeg er ny ordfører, og alt det der detaljerede vil jeg simpelt hen ikke gå ind i på nuværende tidspunkt, men jeg lover, at om et par måneder er jeg fuldstændig på sporet der.
Mads Rørvig (V), 2010-05-20:
Nu handler »Fair Forandring« jo om andet end trafik, fordi hvis der er noget, som oppositionen lige i øjeblikket puster sig op på, er det, at man har en sammenhængende plan, hvad angår både skat og alt muligt andet.
Det er vi så meget uenige i, men i og med at man puster sig op med, at man har en sammenhængende plan, vil jeg bare høre ordførerens syn på Finansministeriets beregning og andre beregninger, der siger, at der er et stort hul, med hensyn til at man timer udfasningen og registreringsafgiftens halvering anderledes, end at det kan hænge sammen.
Hvad er ordførerens holdning til, at beregninger viser, at der mangler 24 mia. kr. i »Fair Forandring«, hvad angår de trafikale udspil?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Nu er det mit indtryk, at der somme tider bliver sagt et, og så i note 25 står der noget andet i Finansministeriets redegørelse.
Eksempelvis kom finansministeren forleden dag og sagde, at vi ikke havde levet op til konvergenskravene, og der står der så i en note, at Finansministeriet har tilkendegivet, at det har vi.
Så der er altid, hvad man siger udadtil, og hvad Finansministeriet skriver i en note.
Så jeg vil ikke gå ind i den der debat nu.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-20:
Da den konservative trafikordfører desværre ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på vegne af ordføreren fremføre følgende:
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at vi har brug for en god kollektiv transport.
Succeskriterierne for, at den kollektive transport er attraktiv for brugerne, er, at den er pålidelig, altså at bussen eller toget kommer til tiden, at afgangene passer til ens behov, samt at der er gode forbindelser til andre kollektive transportmidler.
Desuden har brugerne en forventning om at køre med moderne, rene og behagelige busser, tog og metro.
Netop derfor har regeringen også sat ekstraordinært store beløb af i den seneste trafikaftale, »En grøn transportpolitik«, med henblik på at forbedre den kollektive transport.
Der er afsat penge til letbaner og nye jernbanespor, udvidelse af eksisterende spor, og der er oprettet puljer, som kommuner og trafikselskaber kan søge til forbedring af den kollektive trafik.
Der er også afsat penge til at lokke flere bilister over i den kollektive trafik i form af flere penge til parkeringsanlæg ved stationerne, således at man som bilist nemt kan komme fra hjemmet, måske aflevere sine børn i daginstitution på vejen for derefter at køre til stationen, parkere sin bil og tage toget resten af vejen ind til ens arbejdsplads.
Desuden har forligskredsen bag trafikaftalen lavet en principaftale om at indføre nye signaler langs hele jernbanen
, så regulariteten efter indførelsen af de nye signaler vil blive væsentligt forbedret.
Alle disse tiltag skulle meget gerne resultere i, at endnu flere vil lade bilen stå og benytte den kollektive trafik.
Jeg skal dog også bemærke, at efter kommunalreformen skulle trafikselskaberne organiseres på en ny måde, så vi tog højde for de nye større kommuner og regioner.
Vi kan desværre se, at den nye konstruktion ikke er helt optimal, hvad angår planlægning og styring af den kollektive trafik.
Der er kommet henvendelser fra kommuner, der ikke mener, at de er blevet understøttet nok af trafikselskaberne i regionen.
Det skal der rådes bod på, og vi Konservative mener, at vi skal give konstruktionen et serviceeftersyn.
Vi står over for nogle spændende investeringer inden for den kollektive transport, og vi Konservative er overbeviste om, at endnu flere i fremtiden vil benytte sig af at rejse med den kollektive transport.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Hr. Johs. Poulsen var inde på, at regeringen forsøger at male sådan et lidt rosenrødt billede af situationen omkring den kollektive trafik, og der vil jeg bare stilfærdigt gøre opmærksom på, at netop hr. Johs. Poulsens parti jo har været med i trafikaftalerne sammen med regeringen siden 2001, og det samarbejde er vi glade for.
Så det billede, der ligesom ligger, har vi et fælles ansvar for, og jeg er enig i, at det ser ganske godt ud.
Så var hr. Johs. Poulsen inde på, at der var for lidt kollektiv trafik i den store aftale, vi indgik sidste år.
Der må jeg så gøre opmærksom på, at 60 pct. faktisk går til kollektiv trafik, det er næsten 100 mia. kr., og det er et gigantisk løft, og man kan så godt sige, at der er for lidt.
Men jeg vil gerne spørge hr. Johs. Poulsen, om ikke han anerkender, at det er et både-og, det er ikke et enten-eller.
Der er faktisk store dele af landet, hvor man er fuldstændig afhængig af vejnet og biler, og vi har nogle trængselsproblemer på vejnettet, vi er nødt til at tage hånd om, bl.a. fordi vores erhvervsliv virkelig også har brug for at kunne transportere på vejene.
Jeg er nødt til at vende lidt tilbage til det der med »Fair Forandring«.
Nu ved jeg godt, det ikke er Det Radikale Venstres forslag, men jeg har hørt en fugl synge om, at De Radikale måske overvejer at være støtteparti for S-SF.
Og derfor er jeg nødt til at spørge, hvordan Det Radikale Venstre forholder sig til en situation, hvor man ligesom går ud og lover, at registreringsafgiften halveres i 2011, og at man så 5 år efter begynder at skaffe til finansieringen af det, nemlig ved bompenge, den uretfærdige 35-øre-kilometer-afgift osv., og der så i øvrigt opstår et gab i forhold til det oprindelige »Fair Forandring«-oplæg på 24 mia. kr.
Punkt 1: Er det radikal politik ligesom at stå bag sådan et hul i økonomien?
Punkt 2: Mener Det Radikale Venstre ikke, at de 24 mia. kr. kunne bruges bedre, hvis vi i øvrigt havde dem, til offensive investeringer i trafikken, bl.a. den kollektive trafik?
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Det forhold, at jeg mener, at billedet måske tegnes en lille smule for rosenrødt, ændrer jo ikke på, at vi naturligvis er glade for, at vi har påtaget os et medansvar for udviklingen på trafikområdet, også under den nuværende regerings tid, for havde vi ikke gjort det, så havde man ikke fået taget de beslutninger, som trods alt peger fremad i samme karakter, som de gør.
Så alt andet lige er det selvfølgelig bedre, end det ellers ville have været.
Jeg nævnte faktisk helt konkret hele signalprojektet, som vi jo tog fat på, lang tid før man egentlig lavede aftalen om en grøn transportpolitik.
På samme måde har vi lavet aftaler om renovering af jernbanerne i store dele af landet, altså udskiftning af spor, men i virkeligheden også udskiftning af materiel.
Det er alle sammen aftaler, som vi synes er gode, fordi de har været medvirkende til, at vi trods alt er kommet i gang med de helt nødvendige udskiftninger og de helt nødvendige moderniseringer, der skulle til.
Men det fortæller jo også historien om, at der i det samlede beløb, som hr. Kristian Pihl Lorentzen henviser til i »En Grøn Transportpolitik«, jo i virkeligheden ligger beløb til beslutninger, som stort set lå forud for en stor dels vedkommende.
De giver så et udmærket billede, javel, men det kunne have været en lille smule bedre for den sidste del af dem, og det var blot det, jeg påpegede.
Naser Khader (KF), 2010-05-21:
Jeg mener, at det er en myte, at man kunne have undgået en Muhammedkrise, ved at vores tidligere statsminister havde taget et møde med ambassadørerne.
Der var simpelt hen så mange dagsordener.
Hvad angår ytringsfrihed, mener jeg, at noget af det vigtigste er ikke at sidde og lave konsekvensberegninger, før man ytrer sig.
Jeg synes, det er vigtigt, at man ytrer sig, og så skal andre befolkningsgruppers religioners tabuer ikke presses ned over hovedet på os andre, der ønsker en ubegrænset ytringsfrihed.
Men jeg synes ikke, at hr. Holger K. Nielsen svarede på det spørgsmål, der blev stillet af Venstres ordfører.
Hvad er det så, vi skal gøre?
Hvad er det, man skal gøre i forhold til dem, der truer vores sikkerhed?
Holger K. Nielsen (SF), 2010-05-21:
Jamen det her handler jo om, hvilke temaer der skal være med i en sikkerhedspolitisk redegørelse.
Det, jeg siger, er, at det undrer mig, at man overhovedet ikke nævner et tema, som faktisk har ganske stor betydning for danskeres sikkerhed rundtomkring i verden.
Jeg påstår ikke, at jeg har patentsvaret på det.
Jeg er heller ikke sikker på, at hr. Michael Aastrup Jensens Radio Free Etiopia, eller hvad det var, han foreslog, Free Somalia, er løsningen på det.
I hvert fald var hr. Michael Aastrup Jensen så alene med det, at det blev skudt ned både forfra og bagfra af hans egne regeringspartnere.
Så man kan vel ikke påstå, at Venstre har svaret på det her, ret beset.