runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Det skal udelukkende forstås på den måde, at jeg prøver at give en anskuelighedsundervisning i, hvordan en proces er, når man laver et lovforslag.
Men i sidste ende, og sådan har det været siden Arilds tid, og sådan er det i den nuværende regering, sådan var det i den tidligere regering og i regeringen før den, er det sådan, at Justitsministeriets lovkontor siger god for et forslag eller ikke.
Det gjorde Justitsministeriets lovkontor i det her tilfælde, så der er ikke nogen sag i det her.
Vi kan godt bruge lang tid på at diskutere det, men i sidste ende er konklusionen i en hvilken som helst regering, at så spørger man Justitsministeriets lovkontor.
Og Justitsministeriets lovkontor siger: Det er foreneligt med gældende dansk lov og med traktaten.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-08:
Det er altså også sådan, at vi har set i pressen, at der altså fra Justitsministeriets lovkontor først har været en holdning, og så har der senere været en anden holdning, er der noget der tyder på.
Det begrundes ikke med, at der har været et politisk pres, altså en politisk vilje til at ville gå en vej, selv om der var mange alarmklokker, der bimlede, i forhold til at det her var ulovligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jamen jeg kan kun gentage som en anden senator Cato, at i øvrigt mener jeg, at det er fuldstændig normal praksis i den nuværende regering og den tidligere regering og i tidligere regeringer, at man altid får forskellige råd.
I sidste ende bliver der både truffet en politisk beslutning og i allersidste ende en juridisk vurdering af, om det er foreneligt med lovgivningen, og det var det i det her tilfælde,
var vurderingen fra Justitsministeriets lovkontor.
Så længere er den sag ikke.
Jens Joel (S), 2014-05-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at det er udtryk for helt almindelig skik i regeringen, at der er notater, der viser det ene, og notater, der viser det andet.
Så er mit spørgsmål det helt simple: Vil det være muligt for nogle af os at finde en instruktion fra ministeren eller andre politikere i den her sag, som beder om et bestemt outcome?
Eller har det overhovedet ikke været tilfældet?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jeg kan kun råde ordføreren til at snakke med de socialdemokratiske ministre, der er i den nuværende regering, og høre, hvordan processen er, når man laver lovgivning.
Lovgivningsprocessen er sådan, at man ofte starter med en politisk proces.
Det kan man jo f.eks. også gøre i Socialdemokratiet.
Det snakker man så med ministeren om.
Så bliver der sat et lovgivningsarbejde i gang, ved at jurister og andre embedsmænd kommer med forskellige vurderinger af det.
Det kommer der mange notater ud af.
I sidste ende træffer man så en politisk beslutning om, hvorvidt man synes, det er en god idé at gå videre med det projekt eller ej, og i allersidste ende spørger man Justitsministeriets lovkontor.
Der var konklusionen fra Justitsministeriets lovkontor i det her tilfælde, at det var foreneligt med gældende dansk lov og med EU-retten.
Jens Joel (S), 2014-05-08:
Jeg spurgte, om der på noget tidspunkt har været en instruktion fra politisk hold, hvor man sagde: Vi vil gerne have det her til at være i overensstemmelse med EU-retten?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Altså, igen må jeg beklage.
Jeg elsker ellers konspirationsteorier.
Men jeg har selv været justitsminister.
Nu var jeg det ikke i den her periode
, så derfor må jeg jo tage det fra den erfaring, jeg selv har med Justitsministeriet.
Der beordrer man ikke Justitsministeriets lovkontor til noget som helst.
Nu kigger jeg ned på en anden tidligere justitsminister.
Jeg ved ikke, om der er nogen, der har erfaring med det, men det gør man altså ikke.
Så er det jo politikere, hvis det er inden for rammerne af det, der afgør, om de vil fremsætte et forslag eller ej.
Det er altså politikere, der afgør, hvad der er politikken i det her land, ikke hvad der er embedsmandssnak.
Morten Bødskov (S), 2014-05-08:
Tak for det.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, som jeg håber at jeg kan få svar på af hr. Brian Mikkelsen.
Da man drøftede det med optjeningsprincippet internt i regeringen, hvilket svar fik man så fra embedsværket, da man spurgte, om det forslag, der er her, altså om et optjeningsprincip, var i overensstemmelse med den gældende forordning?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Som det sikkert også var tilfældet i den regering, fru Ida Auken var med i, presser man ikke Justitsministeriets jurister på den måde.
De kommer med en afgørelse, og i sidste ende er der go for det eller ikke go for det.
Jeg er helt sikker på, at fru Ida Auken i sin tid som minister, hvor hun jo var en dygtig minister og kom med mange initiativer, har oplevet, at embedsmændene i forbindelse med lovforslag, for sådan er den processuelle arbejdsgang i et ministerium, er kommet med mange sager, hvor der både er pro et con, og hvor der er mange forskellige vurderinger af forslaget.
Det skulle undre mig, hvis det var anderledes.
Nu har jeg jo ikke siddet der, mens fru Ida Auken var minister, men der skete jo rigtig mange ting, mens fru Ida Auken var minister.
Og processen er sådan, når man er minister, at man får et væld af notater med for og imod.
I sidste ende er det jo en politisk opgave at vurdere, om man vil gå videre med det politisk.
Men der er en juridisk vurdering, som i sidste ende bliver foretaget af Justitsministeriets lovkontor, og så er den sag ikke længere.
Justitsministeriets lovkontor vurderede, at optjeningsprincippet var foreneligt med gældende dansk lov og med traktaten.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-08:
Jeg kan jo ikke redegøre for, hvad de andre partier bag forslaget til vedtagelse mener med teksten.
Jeg kan kun redegøre for, hvad vi selv mener.
Der er ikke hundrede procent enighed om, hvordan man skal fortolke det her spørgsmål.
De fleste jurister og måske også de mest anerkendte jurister siger, at EU har kompetencen til at beslutte, at vi skal uddele børnecheck til EU-borgere, der arbejder i Danmark, og andre mener noget andet.
Hr. Lars Løkke Rasmussen er jo f.eks. jurist, og det er hr. Lars Barfoed også, og de mener noget andet.
Så under alle omstændigheder kunne man da prøve det af i EU.
Ida Auken (RV), 2014-05-08:
Kan De Konservatives ordfører garantere, at der ikke har været politisk pres på Justitsministeriets embedsmænd for at ændre deres vurdering af det lovforslag, som Venstre og Konservative fremsætter, fra at være ulovligt til at være lovligt?
Kan man garantere, at der ikke har været politisk pres på embedsmændene?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Så blev jeg jo igen ked af det, eller også blev jeg glad, for svaret betyder jo, hvis ellers de andre forslagsstillere, nemlig hr. Jakob Ellemann-Jensen og hr. Brian Mikkelsen, er enige i den fortolkning, at de partier, der har fremsat forslaget, er af den opfattelse, at indretningen af de danske velfærdsydelser ikke er national kompetence.
Der er jeg jo glad for at få den erkendelse.
Jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen godt er klar over, at det forholder sig sådan, men jeg er ikke helt sikker på, at hr. Brian Mikkelsen – det kan jeg jo spørge ham om – vil være enig i, at fortolkningen er rigtig, nemlig at indretningen af danske velfærdsydelser ikke er national kompetence.
Det er jo det, der står i den sætning.
Så tak for opklaringen.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Tak for det, formand.
Jeg kan forstå på hr. Brian Mikkelsen, at de regler, vi har, om børnechecken åbenbart er en trussel mod velfærdssamfundet.
Jeg vil bare sige, som jeg også sagde i mit indlæg, at jeg egentlig anser De Konservatives ideer om en nulvækst for en langt større trussel mod det danske velfærdssamfund end de regler, vi har, om børnechecken.
Vidste VK-regeringen det dengang?
Er den historie, der står i Berlingske, rigtig?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jeg kan ikke lade være med at bemærke til hr. John Dyrby Paulsens første bemærkning om, at nulvækst skulle være en trussel mod vores velfærdssamfund – nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål den anden vej – at jeg jo kan konstatere, at der har været minusvækst i den offentlige sektor i nogle år nu, også under en socialdemokratisk ledet regering.
Er det, vi har oplevet under en socialdemokratisk regering, så en endnu større trussel mod velfærdssamfundet end det, som Det Konservative Folkeparti lægger op til?
Det er den ene del af spørgsmålet.
Og uden at ville virke alt for hovskisnovski synes jeg, at mange af de spørgsmål, der har været, altså bunder i en manglende viden om, hvordan regeringsprocesser er.
For regeringsprocesser er jo sådan, at når man træffer en beslutning, får man en masse vurderinger af det konkrete forslag, man arbejder med.
Og i den endelige vurdering sagde man ja til, at det var foreneligt med EU-retten at gennemføre optjeningsprincippet.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg vil nu bare gøre hr. Brian Mikkelsen opmærksom på, at Konservative og Venstres nulvækst er noget andet end vores, for de vil have det i meget lang tid og dermed reelt beskære den offentlige sektor.
Derfor siger jeg bare, at det er en langt større trussel mod velfærdssamfundet end de her børnecheckregler, vi har i dag, som jo ikke handler om ret mange penge.
Det var også det, vi hørte Venstres ordfører sige.
Men tilbage til mit spørgsmål.
Det, jeg hørte i svaret fra hr. Brian Mikkelsen, var: Ja, vi ved godt, at vi dengang i 2010 fik en melding fra nogle af ministeriernes topjurister om, at det her kunne være imod EU-reglerne, måske oven i købet sandsynligvis var det, jævnfør den historie, der står i Berlingske.
Så jeg opfatter egentlig svaret som en klar erkendelse af, at regeringen dengang fik en vurdering af nogle jurister fra egne ministerier, der sagde: Det her er imod EU-reglerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Det konservative udgangspunkt er, at velfærdsydelser er national kompetence.
Vi er enige med vores partifæller i Europa, Angela Merkel, David Cameron fra England og andre konservative ledere, som advarer mod, at EU bliver en social union.
Det er et nationalt anliggende, det skal være et nationalt anliggende.
Det, vi så siger, er, at regeringen bør tilslutte sig den klub, som argumenterer for, at EU er en forsamling af 28 selvstændige lande, hvor der er størst muligt og mest muligt samarbejde, men hvor eksempelvis sociallovgivningen er national.
Og der synes vi ikke, at regeringen har gjort nok i den her sag.
Der vil vi opfordre til, at man gør noget mere.
Så er der også et princip, jævnfør forskellige forordninger om mest mulig bevægelighed, mest mulighed for, at man kan bruge EU som en fælles uddannelsesinstitution, et fælles arbejdsmarked, og der støder de to forhold ofte mod hinanden.
Men grundlæggende er det sådan, at sociallovgivningen er et nationalt anliggende i EU.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Men hr. Brian Mikkelsen må da forholde sig til virkeligheden.
Sagen om børnechecken og en række andre sociale ydelser viser jo, at det ikke er national kompetence.
Det er EU, der bestemmer, om en check skal sendes ud af landet, eller den ikke skal.
Det er EU, der bestemmer, om der skal være et optjeningsprincip, eller der ikke skal, og hvis der skal, hvordan det så skal skrues sammen.
Så jeg må stille spørgsmålet på en anden måde: Mener hr. Brian Mikkelsen, det er ønskeligt, at indretningen af danske velfærdsydelser er national kompetence, altså skal blive det, og hvordan vil ordføreren sikre det?
Jeg er enig med ordføreren i, at parlamentarismen blev indført i Danmark i 1901.
Men det er jo desværre en kendsgerning, at den på vigtige politikområder blev afskaffet i 1972, for siden den dato, nemlig datoen for Danmarks – det blev så den 1. januar 1973 – indmeldelse i EF, har det jo i flere og flere spørgsmål været fløjtende hamrende ligegyldigt, hvad et flertal i Folketinget besluttede, hvis EU havde besluttet noget andet.
Og der er børnechecken jo et godt eksempel, fordi EU overruler det, der står i loven, nemlig at børnechecken er forbeholdt børn, der er her i landet.
For EU overruler det optjeningsprincip, som VKO indførte.
Begge dele er åbenbart i strid med EU-retten.
Så nu har jeg lige et spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen for at finde ud af, hvad der mentes med det her forslag til vedtagelse, V 25, hvor I skrev: »Folketinget konstaterer, at indretningen af de danske velfærdsydelser er national kompetence.«
Spørgsmålet er: Hvad betyder den sætning, og hvad mener hr. Brian Mikkelsen?
Er det national kompetence, eller er det ikke national kompetence?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Vi oplevede og har oplevet – og det synes jeg har været ganske fornuftigt – en minusvækst i den offentlige sektor det sidste par år.
Jeg har ikke råbt til nogen, at nu har vi bombet velfærdssamfundet tilbage til stenalderen, at det hele er ved at revne, og at det hele er ved at gå i sprækker.
Så den argumentation, hvor der ligesom males fanden på væggen, hver eneste gang man prøver at tænke nyt og sørger for at få noget vækst i Danmark, der ikke kun er offentlig vækst og skattestigninger, holder jo ikke; for jeg går ud fra, at hr. John Dyrby Paulsen godt kan forsvare det, der er foregået i Danmark det sidste par år, hvor der har været minusvækst.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at det er meget centralt i den danske model, at overenskomster er private, at de kun gælder for dem, der har tiltrådt dem, og at det står enhver frit for at indgå sådanne aftaler, herunder også aftaler med virksomheder, som ikke er dækket af en overenskomst.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Men når Enhedslisten forsøger at få mig til at stå og diskutere juridiske spidsfindigheder, må jeg sige, at det nægter jeg simpelt hen at være med til som politiker, for jeg er ikke jurist.
For mig handler det om den danske model.
Det handler om, at det i Danmark er aftaleparterne, det er fagbevægelsen og arbejdsgiverne, altså arbejdstagerne og arbejdsgiverne, der sammen er med til at fastsætte de vilkår og spilleregler, der er på det danske arbejdsmarked.
At vedtage sådan et beslutningsforslag vil jo netop være at lægge en kile ind i den proces, som man almindeligvis benytter sig af på det danske arbejdsmarked.
Det er jeg stærk modstander af.
Så at begynde at vikle det ind i noget juridisk sniksnak og nogle spidsfindigheder er jeg stærk modstander af.
Det er noget vås og sludder.
Undskyld udtrykket, nu blev jeg også helt begejstret, det er jo kun godt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg er bare nødt til at sige, at det ikke var mig, men at det var ordføreren, der argumenterede med, at det var i strid med EU-retten, og så spørger jeg: Hvor står det henne?
Hvordan kan man forklare det?
Nu siger ordføreren, at det er i strid med den danske model.
Når en kommune, eksempelvis Københavns Kommune, Silkeborg Kommune eller Aarhus Kommune, eller en række kommuner individuelt beslutter at lave arbejdsklausuler i deres udbudsmateriale og i deres kontrakter, så er det ikke i strid med den danske model.
Hvorfor i alverden er det så i strid med den danske model at fremsætte et forslag om, at kommunerne over en kam skal have det med i deres udbudsmateriale?
Jeg forstår det ikke, for det rører jo ikke ved lovgivningen.
Det er en ILO-konvention, som vi lever med i forvejen.
Vi præciserer bare, at det skal ind i udbudsmaterialet.
Hvorfor er det i strid med den danske model?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Nu brugte jeg faktisk en del af min ordførertale på at forklare, hvorfor det er en forkert påstand at sige, at det her forslag griber ind i den danske model.
Jeg gjorde meget ud af at forklare, at der i ILO-konventionens § 94 ikke er noget krav om, at der skal være en overenskomst, når det offentlige skriver kontrakt med en privat virksomhed.
Jeg gjorde meget ud af forklare, hvad konventionen siger om det her spørgsmål, og der er ikke noget krav.
Dermed er der heller ikke noget indgreb i den danske model.
Arbejdsmarkedets parters ret til frit at forhandle løn og ansættelsesvilkår – eller for den sags skylde lade være – er der stadig væk, også selv om det her skulle gå hen og blive lovgivning.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Det er jo rigtigt, at der nok er lidt mere engagement hos den konservative ordfører end hos Enhedslistens og venstrefløjens ordførere i dag.
Der er heller ikke helt så mange grå hår hos den konservative ordfører, som der er hos Enhedslistens.
Det kunne måske hænge sammen med det.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Det er bare sådan lidt drilleri tilbage.
Det, der er helt afgørende for mig, er, at jeg jo ikke kan sidde som politiker, der i øvrigt er folkevalgt, ligesom vi alle sammen er, og komme med nogle juridiske betragtninger.
Jeg har i hvert fald ikke den faglige ballast.
Det, jeg har noteret mig, og det, jeg har sagt i min tale, er jo, at finansministeren med sit parti i spidsen har lagt nogle betragtninger ned over det om, at det ville være i strid med EU-retten.
Så jeg synes, det ville være passende, hvis hr. Christian Juhl tog hele diskussionen om det juridiske med finansministeren og med beskæftigelsesministeren.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg synes jo altid, det er en fornøjelse at debattere med hr. Finn Sørensen, og det er jo sådan en lille smule trist at skulle stå og høre hr. Finn Sørensen sige, at borgerlige politikere forplumrer debatten, når det eneste, vi gør, sådan set er at ytre holdninger, der er i modstrid med hr. Finn Sørensens.
Det er jo ikke at forplumre debatten.
Det er at give udtryk for, hvad vi mener om lovforslaget, og når fru Mai Mercado, hr. Joachim B. Olsen og jeg selv udtrykker, at det er i uoverensstemmelse med den danske model, så er det naturligvis, fordi vi mener det.
Hr. Finn Sørensen har jo endnu ikke været i stand til at præsentere et argument, der tilbageviser den påstand, så hr. Finn Sørensen må leve med det faktum, at han selv og hans eget parti, Enhedslisten, med støtte fra SF bakker op om beslutningsforslaget, hvorimod resten af Folketinget ikke er parat til det samme.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne spørge om noget.
Hvis jeg nu går på talerstolen som ordførere og vover en påstand, altså hvis jeg siger, at det her lovforslag er i strid med EU-retten, er det så okay, hvis de borgerlige forlanger af mig, at jeg skal kunne argumentere for det?
Det håber jeg at ordføreren synes.
Jeg synes, man skal erkende det, hvis det, man siger, er forkert.
Så vil jeg gerne spørge i forlængelse af det, i en sammenhæng, vi bare skal formode: Hvorfor er statens arbejdsklausuler, som vi jo bruger i vid udstrækning, når staten udbyder, eller kommunens individuelle arbejdsklausuler, ikke i strid med EU-retten, hvis de er det i det her specielle forslag?
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Man kan jo sagtens lave arbejdsklausuler, hvis man ønsker det i kommunerne, men der er jo lige det med det kommunale selvstyre, som vi i Det Konservative Folkeparti hvert fald synes er så smukt, men som jeg kan forstå er en stor hæmsko, når det kommer til SF, at så har man netop selv muligheden for at bestemme.
Det har jo udviklet sig til sådan en lidt halvunderlig debat, men jeg vil i hvert fald bare sige meget klart, at det ikke er underbud at være billigere end overenskomstmæssige vilkår.
At være en lille tømrervirksomhed, som sætter priserne og rammerne lavere end et stort firma, er da ikke social dumping.
Det er da at overleve, det er da at have mulighed for at udøve sin forretning.
Og at SF vælger at gå så hårdt efter de små virksomheder, synes jeg da er rigtig, rigtig ærgerligt.
Enhedslisten fremsætter i dag et forslag om at forpligte alle offentlige myndigheder til at anvende arbejdsklausuler i alle offentlige kontrakter med private virksomheder – uanset størrelsen på kontrakten, har vi kunnet høre ud af debatten.
Enhedslisten skriver i sit forslag, at formålet er at styrke den danske model og bekæmpe social dumping.
Vi finder det egentlig meget sympatisk, at Enhedslisten fremsætter et forslag om at bekæmpe social dumping, men vi mener ikke, at forslaget styrker den danske model, tværtimod.
Der er i dag nævnt flere hovedargumenter mod de her arbejdsklausuler.
Der er nævnt det EU-retlige, der er nævnt det økonomiske, og der er også nævnt det systemmæssige.
Og det vil jo blive dyrere for offentlige myndigheder, hvis Enhedslistens forslag vedtages.
Det er bl.a. sådan, at det bliver vanskeligere at konkurrere om arbejdskraften, og at når det skal foregå på det danske overenskomstmæssige niveau, vil det blive dyrere for det offentlige, og regningen kan kun ende ét sted.
Dertil kommer også, at især små virksomheder vil skulle betale for det her forslag.
De vil blive frataget muligheden for at kunne konkurrere især med større virksomheder, som har nogle stordriftsfordele, og hvor de ikke kan byde ind på de samme opgaver.
Det vil gå hårdt ud over de små virksomheder.
Dertil kommer også, at det i den danske model jo i dag er op til fagbevægelsen og arbejdsgiverne at sætte rammer for løn- og arbejdsvilkår inden for de danske regler.
Det er vi sådan set tilhængere af.
Som konservative ønsker vi at værne om den danske model, fordi der jo er en tradition for, at arbejdsmarkedet netop bygger på de her aftaler.
Alene på den baggrund afviser vi forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg har to spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvor griber det her forslag ind i arbejdsmarkedets parter til frit at forhandle aftaler om løn- og ansættelsesvilkår?
Hvor står det i vores forslag?
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Jamen jeg har noteret mig, at Socialdemokraterne har nævnt, og det er ovenikøbet også nævnt som et bekymringspunkt i beslutningsforslaget, at det griber ind i den danske model og i EU-retten.
Det må jeg bare tage til efterretning; når bl.a. regeringen siger, at der kan være en bekymring, så bekymrer det jo også mig som ordfører.
Jeg vil så også sige, at det, der er mit hovedformål med at afvise det, i høj grad handler om den danske model, men det handler i høj grad også om det kommunale selvstyre.
For med det her forslag vil man netop sikre, at det kommunale selvstyre bliver udfordret, fordi de ikke længere selv vil kunne lave de aftaler, eksempelvis om arbejdsklausuler, som enhver kommune jo vil have muligheden for at kunne indgå i dag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Hr. Finn Sørensen, det er mig.
Hr. Henning Hyllested er en anden en.
Nå, jeg skal ikke bruge taletiden til pjat.
Vil ordføreren ikke nok forklare mig, om De Konservative er kommet frem til en ny politik i EU-spørgsmålet, sådan at hvis Socialdemokraterne udtrykker bekymring for, at noget er i strid med EU-retten, så er De Konservative enige i det?
Nå, spøg til side.
Det er punkt 1.
Derudover: Hvor i det her forslag står der, at vi griber ind i arbejdsmarkedets parters ret til frit at forhandle løn- og ansættelsesvilkår?
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Altså, når det er, finansministeren har udtalt, at Enhedslistens forslag kommer til at være i strid med EU-retten, så må man da ærligt tænke, at der vel er nogen i ministerierne, som har haft siddet og lavet en vurdering.
Jeg er jo ikke jurist, jeg kan ikke sidde og lave juridiske vurderinger.
Jeg er politiker, jeg er valgt til at have en politisk holdning, så derfor er hele spørgsmålet om det EU-retlige jo en vurdering, som jurister skal tage og ikke politikere.
Det håber jeg da at hr. Finn Sørensen er enig med mig i.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
I 2008 fremsatte SF et beslutningsforslag her i Folketinget, som gik ud på, at der skulle indføres arbejdsklausuler også i kommunerne, for så vidt angår bygge- og anlægsopgaver.
Det var jeg ikke ordfører på dengang, men jeg var med til at fremsætte forslaget.
Og der står det beskrevet – og det vil jeg gerne sige her i forbindelse med EU-retten – at efter at Danmark havde tiltrådt ILO-konventionen i 1955, og da vi blev medlem af EF i 1972, det var i hvert fald der, hvor afstemningen var, skulle EF dengang have sagt til os, at de mente, at den her konventionstiltrædelse var i strid med EF's principper, hvis det var sådan, at man ikke ville have, at den skulle være gældende i Danmark.
EF har ikke dengang sagt, at den stred mod noget, og derfor ligger det efter en bestemt bestemmelse i EU-systemet sådan, at den her konvention og praktiseringen af den ikke er i strid med EU-retten.
Og der vil jeg da gerne høre den konservative kommentar til det.