runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Nu var det sådan, at jeg blev lidt forvirret.
Jeg formoder, at jeg godt må svare, selv om der blev henvist til statsministeren, for nu er det jo sådan mit ordførerindlæg.
Altså, sandheden er, at vi under højkonjunkturen ramte en enormt lav ledighed på 1,6 pct.
Og det var sådan set medvirkende til, at vi havde så store overskud, også på de offentlige budgetter, og at vi kunne betale af på gælden.
Men der er jo ingen tvivl om, at Danmark er en lille, åben økonomi, så når det går skidt i landene omkring os, ja, så rammer det af gode grunde også Danmark, fordi vi eksporterer vores varer dertil.
Det er sådan set, på trods af at vi er blevet ramt af en økonomisk krise.
Så ja, én ledig er jo én for meget, men det ændrer sådan set ikke ved, at det stadig væk er et relativt lavt niveau, hvis man sætter det ind i en historisk sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Den bedste måde at få de forespørgselsdebatter, man vil have, på, er jo ved selv at annoncere dem og selv sætte dem i værk.
Hvis Dansk Folkeparti har brug for assistance til at have en idépolitisk debat, medvirker vi gerne til det.
Men to spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg forstod, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke havde hørt om unge, som havde bedt om mere uddannelse.
Så vidt jeg kan huske, har der i de sidste 14 dage til 3 uger, både på seminarier og universiteter, været mange unge, som har klaget over, at de fik for lidt uddannelse.
Og det andet om den fleksible arbejdskraft
: Tror hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at der er mange, som efter at have arbejdet over, efter at have været fleksible, og som så, da nedgangen kom, blev fyret, undrer sig over, at den belønning, de fik fra politikerne her i Folketinget, var, at man vedtog at afkorte dagpengeperioden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Mage til sludder skal man da lede længe efter.
Jeg står med indlægget her fra den 27. januar.
Det er et fremragende indlæg, og det beskriver helt nøgternt nogle problemstillinger, som også hr. Morten Østergaard burde være optaget af, bl.a. det her med – som bl.a. Nykredit har været inde at vurdere – hvad vi taber i økonomisk holdbarhed i forhold til den indvandring, der har været fra ikkevestlige lande.
Og det er jo åbenbart, når man kigger på de økonomiske problemer, vi står med, at en stor del af anledningen til de problemer er, at der desværre er et økonomisk tab for Danmark ved, at vi har fået en indvandring fra tredjeverdenslande, fra ikkevestlige lande, som belaster de offentlige finanser i særlig høj grad.
Det er jo også det – og det er beskrevet i indlægget, som jeg så ved at hr. Morten Østergaard har – som CEPOS har været inde på.
De har vurderet, at indvandrere og efterkommere af indvandrere fra mindre udviklede lande svækkede de offentlige finanser med knap 16 mia. kr. i 2010 – 16 mia. kr.
Og lad os bare sige, at de har regnet 1 mia. kr. galt, så er det alligevel mange penge.
Det er jo sådan nogle ting, vi sætter på dagsordenen, når vi skal diskutere, hvordan vi løser Danmarks problemer frem til 2020.
Og i det omfang at en artikel i Berlingske Tidende så ikke er nok som grundlag for at beregne det, tilbyder jeg endda at komme med yderligere oplysninger, der gør det muligt at beregne det.
Og det skulle hr. Morten Østergaard jo bare være glad for.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Der står jo ikke meget om de ting, som hr. Thulesen Dahl talte om i sin tale, i det forslag til vedtagelse.
Der står, at det kræver politiske tiltag, men der nævnes jo stort set ingen i det, som regeringen og Dansk Folkeparti m.fl. fremsætter.
Men et af de ømme punkter i den her diskussion er jo, at vi har for lidt innovation, altså at vi simpelt hen har haft et voldsomt tab af innovation, og at det specielt kan ses i små og mellemstore virksomheder.
Det viser alle undersøgelser.
Vi har sådan set vidst det fra ca. 2006, og så er det, jeg spørger hr. Kristian Thulesen Dahl, som jo har holdt den her regering i live så længe,
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Det har vi bestemt.
Det er jo også derfor, at en af de ting, som vi i de seneste år ved flere lejligheder har taget initiativer til, har været: Hvordan sikrer vi, at der er kapital?
Hvordan sikrer vi, at den gode idé, den unikke idé, som en iværksætter nu kommer frem med på baggrund af innovativt arbejde, kan komme op at flyve?
Altså, de initiativer er jo lige præcis taget for at sikre, at der er kapital til rådighed for dem, der får den gode idé.
Så derfor anerkender jeg fuldt ud, at det har været et væsentligt udgangspunkt i forhold til at skabe fornyet vækst, at man får de kreative ideer og den innovation, der trods alt sker, op at flyve, ved at der også er kapital til rådighed.
Det, der gør, at det er værd at sætte et arbejde i gang med at få nye ideer, er jo, at der også er mulighed for at få kapital tilvejebragt, så man efterfølgende kan omsætte de gode ideer til arbejdspladser.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg synes, det er godt, at regeringen har lavet en aftale om pensionskapital, der bliver stillet til rådighed.
Jeg kunne ikke finde på at kritisere det, men jeg synes i hvert fald ikke, det er noget, der nærmer sig det fulde svar på den her problemstilling.
Regeringen indså jo selv i 2007, at man skulle have en innovationsstrategi for private virksomheder.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må vel også have et medansvar for, at vi ikke har fået en innovationsstrategi.
Hvorfor er den ikke kommet, hvorfor har Dansk Folkeparti ikke presset på for det, og hvad har Dansk Folkeparti i virkeligheden tænkt sig at gøre i den sammenhæng?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Nu synes jeg, at regeringen må svare på regeringens vegne og tage ansvaret for det, regeringen skal tage ansvaret for.
Jeg skal så tage ansvaret for de aftaler, vi går ind og laver med regeringen, og her har vi altså, som jeg nævnte før, haft stor fokus på det her med, om der er kapital til rådighed, for at den gode idé kan blive udviklet og også efterfølgende kan sætte sig i arbejdspladser til gavn for danskerne.
Jeg synes, det er glimrende, at man prøver at have sådan en bredtskuende tankegang i forhold til en innovationsstrategi, det synes jeg er fint, og at man finder ud af, hvor det offentlige kan være en medspiller, eller hvor det offentlige måske i hvert fald kan nedbryde egne barrierer i forhold til, hvordan arbejdet foregår.
Det, som jeg i den forbindelse gerne lige vil understrege, er jo, at den gode idé opstår i virksomheden, og det er også der, hvor der somme tider viser sig en uenighed mellem hr. Steen Gade og mig.
Den gode idé opstår som følge af de dygtige medarbejdere, der er ansat i virksomheder, der er i konkurrence, eller iværksætteren, der får den gode idé osv.
Den opstår ikke her i Folketinget.
Så det, vi skal tale om, er, hvordan vi skaber rammerne, hvordan vi skaber de gode miljøer, og så skal vi glæde os over, at der er rigtig mange dygtige folk her i fædrelandet, der så i øvrigt kan få de gode ideer.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at hr. Kristian Thulesen Dahls tilgang til ordførertalen var præget af en vis arrogance over for almindelige menneskers vilkår.
Det, der har gjort den her debat i dag spændende, er jo det, at den forsøger at sætte i perspektiv, at rigtig mange spørger efter, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden.
Anerkender hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at det materielle vilkår, at mennesker kan se frem til at kunne have et arbejde og et forsørgelsesgrundlag, er en ganske væsentlig forudsætning for at være en aktiv del af et samfund?
Det er jo det spørgsmål, vi gerne vil have nogle kvalificerede svar på.
I forhold til de mange unge, som skulle have sådan en manglende ærgerrighed i forhold til at ville uddanne sig, skal jeg bare gøre ordføreren opmærksom på, at 8.000 unge står i dag og vil gerne have en læreplads, så de kan udfylde en plads i det her samfund og være med til egen forsørgelse.
Optager det slet ikke hr. Kristian Thulesen Dahl, at folk kan få et job, at unge mennesker kan få en uddannelse, der kan føre til et job?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Altså, somme tider kan man stå heroppe og tænke, at man får stillet spørgsmål af en spørger, der slet ikke har hørt, hvad der er foregået.
Når jeg tog udgangspunkt i, at vi skulle have et trygt samfund, et stabilt samfund, at vi skulle have et samfund, hvor vi kunne udvise social ansvarlighed over for hinanden, så bygger det jo nok på, at der også er en vis materiel velstand, der giver anledning til det, og at det igen bygger på, at der er en vis mulighed for, at man kan få et job, så man kan få stabilitet, leve i et trygt samfund og udvise social ansvarlighed.
Altså, selvfølgelig gør det det.
Så har jeg en lang række punkter for, hvordan vi mere konkret kan bevæge os i retning af at skabe de ting.
Så jeg er noget overrasket over, at spørgsmålet kan stilles.
Det handler jo om menneskers vilkår.
Men jeg synes da ikke, det er uinteressant – når vi jo gudskelov er et af de samfund i verden, der faktisk har en stor velstand – også at have fokus på, hvad vi bruger den velstand til.
Altså, hvordan sikrer vi et samfund, der er baseret på nogle gode værdier?
Hvordan sikrer vi et samfund, hvor de ting, der slår igennem i det her land, er bygget på de ting, folk gerne vil have, på folkets vilje?
Hvordan sikrer vi, at vi har sådan en nation, hvor vi kan træffe den type beslutninger og ikke lader det hele afgøre i Bruxelles i fremtiden eller lader befolkningssammensætningen blive af en karakter, så man ikke føler, at man kan have trygt samfund?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg skal jo ikke blande mig i de interne diskussioner i Dansk Folkeparti, jeg kan bare konstatere, at fru Pia Kjærsgaard i hvert fald har en plan, og jeg vurderer, at hun i al almindelighed optræder på vegne af Dansk Folkeparti.
Og man kan ikke tale om et fejlcitat eller sådan noget, for det er jo et indlæg i Berlingske Tidende under overskriften »Vi har en plan«.
Det er jo den plan, som jeg har forsøgt – som vi har set det så ofte før – at få Finansministeriet til at regne på.
Og planen er jo, at Danmarks økonomiske udfordringer skal løses med udlændingepolitikken, og vi har forstået på det indlæg, der kom fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at netop udlændingepolitik burde være temaet for dagens debat
Nu spørger jeg så: Er den plan, man har lagt frem, og som Finansministeriet ikke er i stand til at regne på, et udtryk for Dansk Folkepartis økonomiske politik, eller har man en økonomisk politik, der kan regnes på?
For det er da fair nok, at man underkender statsministeren lidt i ny og næ i forbindelse med ledighedstal og sådan noget, men det er da alligevel særegent, at man ser en ordfører fra Dansk Folkeparti stille sig op på talerstolen og sige: Det, min partiformand skrev i Berlingske Tidende den 27. januar, skal I ikke regne med, vi kommer med noget senere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Må jeg ikke lige i forhold til det med ledigheden sige, at hr. Morten Østergaards konklusion står helt for hans egen regning.
Altså, jeg bidrog bare med en viden i forhold til den eurostatopgørelse, som jeg går ud fra at hr. Frank Aaen henviste til.
Det har ikke noget som helst at gøre med, hvad jeg synes er det rigtigste.
Altså, når jeg taler om ledighed, tager jeg normalt udgangspunkt i Danmarks Statistiks tal, for det er dem, som vores uafhængige statistikere gør op: Hvad er ledigheden?
Og de siger, at bruttoledigheden i Danmark er 6,1 pct. af arbejdsstyrken, og at den i øvrigt i nogle måneder nu har været stort set uændret.
Det er det billede, som de giver.
Det vil jeg meget gerne tage en langt mere dyb diskussion om, men jeg vil bare lige anholde den hurtighed, hvormed hr. Morten Østergaard lige reflekterede over det i forhold til ledighedsdiskussionen.
I forhold til det med at beregne vil jeg sige, at Dansk Folkepartis økonomiske politik skal der selvfølgelig også kunne regnes på.
Og hvis en artikel i Berlingske Tidende ifølge Det Radikale Venstre skal være det, der er udgangspunktet for, om man kan beregne et partis økonomiske politik eller ej, skal jeg gerne på et tidspunkt bidrage med de mere detaljerede oplysninger, der gør, at der vil kunne beregnes – det siger sig selv.
Det har jeg også tidligere sagt.
Jeg synes, at rækkefølgen naturligvis er, at regeringen kommer med den diagnose på Danmarks situation, som de har bebudet med 2020-planen, og så kommer vi selvfølgelig også med vores svar på, hvordan vi så mener den opgave kan løses.
Jeg tager gerne opfordringen til mig.
Det er fuldstændig rigtigt, vi skal annoncere de debatter, vi gerne vil have.
Jeg tillod mig så i mit ordførerindlæg en undren over Enhedslistens prioritering, fordi jeg måske i højere grad har opfattet Enhedslisten som et parti, der ikke havde så stor fokus på det med den økonomiske vækst, men mere på, hvad det var for et samfund, der i øvrigt så var at leve i.
I forhold til uddannelsessystemet skal man jo ikke se bort fra, at der jo har været en stor styrkelse af undervisningssiden igennem de senere år, og det har også været fornuftigt.
Det vil der også være i den kommende tid, alene fordi der jo er flere, der også søger ind på uddannelserne.
Det er jo også en del af det at have en lavkonjunktur, at når man bliver bekymret for, om man i samme omfang som tidligere kan finde et job, så søger man i højere grad ind på en uddannelse.
Derfor kan vi jo se, at der, hvor vi for kort tid siden havde problemer med at få folk til at søge ind på uddannelser, vigtige uddannelser, kan vi nu se, at der er fyldt op med uddannelsessøgende, og det synes vi er positivt og noget, der også er med til at sikre, at vi har den nødvendige arbejdskraft i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det var bare, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl startede med det, som vel tit er Dansk Folkepartis tilgang til diskussionen her i Folketinget, nemlig at det er gået tilbage med ungdommen, at frafaldet sådan er trådt i kraft.
Pointen er, at unge mennesker faktisk kræver mere uddannelse, og det svar, de fik fra Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative og Liberal Alliance i forbindelse med genopretningspakken, var jo, at man valgte at skære ned på uddannelserne, da landet skulle rettes op.
Det virker måske ikke helt logisk.
Det andet spørgsmål, som jeg stillede, er: Synes hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at det godt kan virke skuffende på mennesker, som, når de har arbejdet over og ydet en indsats i opgangstider, bliver fyret, og det er nogle jo blevet på grund af krisen, at det, man så gør fra Dansk Folkepartis side og fra Venstres og Konservatives side, er at afkorte dagpengeperioden?
Tror hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at det godt kan virke lidt negativt på viljen til at være fleksibel fremover, når man efterfølgende kan blive straffet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Vi har jo her i Folketinget haft lange debatter om dagpengereformen, og det har også været helt på sin plads.
Vi har jo i situationen, og det har vi også tidligere redegjort for, fundet det fornuftigt at lave en dagpengereform i forbindelse med genopretningspakken, for når man skal nedbringe statens underskud, skal man vælge mellem forskellige måder at gøre det på.
Og de alternativer, der var lagt på bordet, brød vi os ikke om, og så kommer vi selvfølgelig også og bidrager med noget andet.
Der bidrog vi så med en dagpengereform.
Så er spørgsmålet selvfølgelig: Er det muligt for det danske samfund at skabe vækst i økonomien og dermed også i antallet af arbejdspladser, så folk kan få arbejde i stedet for at falde ud af dagpengesystemet?
Det er jo det, vi bl.a. så diskuterer her i dag, nemlig hvad der skal til for at skabe sådan en økonomisk vækst i det danske samfund, at vi kommer op på en vækst, der i hvert fald er sammenlignelig med vores nabolandes.
Det er jo så det, som vi også har forskellige bud på, og det synes jeg er den interessante diskussion.
Det er netop for at sikre, at det ikke handler om, hvor lang tid folk skal være i dagpengesystemet, men at det handler om, om de har en realistisk mulighed for at få et job.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Det, vi kan konstatere, er, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen valgte at spare på uddannelserne i stedet for at spare på skattelettelserne til de rigeste.
Det var jo den måde, tingene kunne stilles op på: Skal vi give penge til uddannelserne, eller skal vi fastholde, at en bankdirektør her i landet skal have en halv million kroner i skattelettelse om året?
Jeg vil så stille et spørgsmål: Gør det ikke indtryk på Dansk Folkeparti, når man kan se, at arbejdsløsheden stiger, og at vi i dag er oppe på 230.000 arbejdsløse, og kalder det ikke på at tage nogle initiativer nu for at få de folk i arbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
To ting.
Den ene er i forhold til uddannelsessektoren.
Man kan jo prøve at stille tingene op, som man vil, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, men sagen er jo i hvert fald, at vi over årene har investeret kraftigt i vores uddannelsessektor, og det har også været godt, og det har været nødvendigt.
Sagen er også, at hvad angår vores folkeskole, tror jeg ikke, der er nogen, der er i tvivl om eller forsøger at drage tvivl om, at vi har en af verdens relativt set dyreste folkeskoler.
Noget af det, der har været godt, har været, at debatten har flyttet sig fra at være en debat om, hvor mange penge vi brugte, til, om vi egentlig fik nok ud af de penge.
For hvis vi nu anerkender, at vi er et af de lande i verden, der bruger flest penge på vores grunduddannelse, så er det da paradoksalt, at vi ikke får bedre resultater.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er noget af det allervigtigste at sætte fokus på, og det håber vi vi stadig kan fastholde fokus på.
I forhold til det med bankdirektøren og folkeskolen vil jeg sige, at det altså taler lidt for sig selv, hvis man nu anerkender, at vi er et af de lande, der bruger allerflest penge på vores folkeskoleområde.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Det er helt i orden at have den opfattelse, at der gives penge nok til uddannelserne, på trods af at vi har hørt om, at man på lærerseminarerne og på universiteterne får meget få undervisningstimer.
Åbenbart giver vi så mange penge til uddannelserne, at de ikke skal have flere, men til gengæld skal bankdirektøren have sin skattelettelse.
Det er fair nok.
Var det ikke på tide, at man gjorde en indsats for virkelig at få sat gang i beskæftigelsen i stedet for bare at holde tale om fremtiden og om uddannelser?
Det er alt sammen meget fint, men er der ikke brug for en indsats her og nu over for dem, der har mistet deres arbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Nu har jeg hørt hr. Frank Aaen flere gange har været inde på det her med arbejdsløshedsstatistikken.
Jeg synes altså, at den måde, hr. Frank Aaen fremstiller det på, er misbrug af tallene.
Han giver det billede, at vi i Danmark har en ledighed, der er langt højere end i alle de lande, vi er omgivet af, og han giver det billede, selv om han jo godt ved, at billedet er langt mere nuanceret.
Jeg går ud fra, at det er den Eurostatopgørelse, som er tilgængelig, hr. Frank Aaen tager udgangspunkt i.
Det er jo derfor, man kan finde lige præcis de lande, som hr. Frank Aaen har været inde på, og i den opgørelse skulle vi ligge med en højere ledighed.
Men i samme opgørelse kan man så se, at hvor ledigheden i Danmark opgøres til 8,2, opgøres den i eurolandene samlet set til 9,6, og hvis man tager de 15 – i citationstegn – gamle eurolande, opgøres ledigheden til 9,9.
Det giver jo et lidt mere nuanceret billede end det, hr. Frank Aaen i virkeligheden har rejst rundt med her de sidste par timer.
Så det kunne godt være, man lige skulle dykke ned i tallene og se, hvad der gemmer sig bag de tal, hr. Frank Aaen bruger, inden man selv bringer dem videre.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Nå, men det var da en interessant anerkendelse af de tal, som jo altså viser, at det ikke er rigtigt, når regeringen og statsministeren insisterer på, at vi har den laveste arbejdsløshed i Europa – hvis hr. Thulesen Dahl er villig til at lægge de tal fra Eurostat til grund.
Så det kan man sige var en kold afvaskning til statsministeren.
Men det er jo ikke den eneste gang, det er sket her på det seneste, for man er jo enige om i det forslag til vedtagelse, som er fremsat, og som ikke er meget præget af de værdier, som hr. Thulesen Dahl egentlig ønskede at diskutere – det kunne man måske have taget med der – at det er vigtigt, at der føres en ansvarlig økonomisk politik.
Og der har vi jo med interesse prøvet at se på, hvad Dansk Folkepartis bud er.
Det har fru Pia Kjærsgaard så præsenteret i Berlingske Tidende den 27. januar 2011 under overskriften »Vi har en plan«.
Der forstår vi, at det skal gennemføres med udlændingepolitikken, altså, det skal være sværere at få statsborgerskab, der skal være skærpet kontrol med socialt bedrageri, kriminelle udlændinge skal udvises, og greencard-systemet skal afskaffes m.m. Jeg har så spurgt finansministeren, om ikke han kunne regne på Dansk Folkepartis økonomiske plan, som blev præsenteret af partiformand fru Pia Kjærsgaard, og svaret er, at det ikke på det foreliggende grundlag er muligt at vurdere konsekvenserne med hensyn til holdbarhed, strukturel saldo og arbejdsstyrke af de initiativer, der præsenteres i artiklen. Har Dansk Folkeparti en økonomisk politik, der kan regnes på?
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Hvis det er fakta, benægter jeg fakta, var der en, der sagde engang.
Det, jeg læste op før, var jo tal fra Eurostat.
Nu kan jeg se, at statsministeren også ryster på hovedet, så jeg vil bede statsministeren om, når han igen skal have ordet, at sige, hvor det lige præcis er, jeg tager fejl, når jeg opremser, at arbejdsløsheden i Danmark er større i procent end i Sverige, Finland, Norge, Tyskland, Holland, Storbritannien og Østrig, for bare lige at nævne nogle af vores nærmeste nabolande.
Jeg vil spørge statsministeren: Får vi et svar?
Statsministeren kan jo bare svare nu.
Sådan har ministre jo et fortrin.
De kan altid bede om ordet, og så får de det straks.
Eller også kan statsministeren kigge efter og så tage ordet lidt senere for at sige, om det, jeg her opregner, er rigtigt eller forkert, nemlig at arbejdsløsheden i Danmark er højere end i den her lange række af lande.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det er nu alligevel spændende at høre en ordfører fra et politisk parti, som har haft statsministerposten i det her land i 10 år, konstatere, at de private arbejdspladser forsvinder fra Danmark, og sige, at han gerne vil advare imod at prøve noget nyt, og at vi skal blive ved med det, som vi har gjort indtil nu, for det har virkelig ikke virket.
Det synes jeg alligevel er imponerende.
Jeg vil godt sige til hr. Peter Christensen, at det er fuldstændig rigtigt, at Enhedslisten sagtens kan se for sig, at vi får pensionskasser i Danmark til at investere i virksomheder og arbejdspladser, der bliver i Danmark, at vi sagtens kan se for os, at vi sørger for, at de ansætter de medarbejdere, der er på de virksomheder, der udvikler sig, og at de også får mulighed for at få bestemmende indflydelse på, hvordan de virksomheder skal arbejde, hvor de skal ligge, og hvad de skal producere.
Så vi ønsker – og det har hr. Peter Christensen ganske rigtig ret i – at lave grundlæggende om på de mekanismer, som styrer økonomien i Danmark, også fordi vi kan se, at det ikke nytter noget at fortsætte ad hr. Peter Christensens nedtrådte stier.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Denne asymmetri er farlig og uden økonomisk fundament.«
Det er sagt af nationalbankdirektøren, der som bekendt ikke er på valg, og som derfor må antages at udtale sig sådan nogenlunde objektivt.
Men hvis vi så skal kigge fremad, selv om statsministeren ikke helt var med på aftalen, vil jeg bare sige, at det jo er en kold afvaskning af egen ordfører, når man står her og siger, at i dag har regeringen fremlagt en energiplan, som er en udmøntning af ideen om, at vi skal være en grøn vindernation, og med jobskabelse for øje.
For det var præcis det, hr. Peter Christensen ikke ville høre tale om.
Der kunne ikke være tale om et både-og.
Politikere skulle overhovedet ikke bekymre sig om, hvilke områder der var mulighed for at skabe job på.
Der er det jo bare jeg siger: Jeg er enig med statsministeren i, at det både er rammevilkår og et fokus på vores styrkepositioner.
Og jeg håber, at han får held til at overbevise Venstre, så det ikke går, som det gik med miljøpolitikken og »Grøn Vækst«, nemlig at det aldrig slap igennem gruppeværelset.