runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2012-11-21:
Jeg var også lidt rystet, da jeg hørte, at Enhedslisten og DF har siddet og forhandlet i smug.
Det er selvfølgelig altid meget bekymrende, men vi må gå ud fra, at det er vigtige ting, det drejer sig om.
Så jeg synes, at det er rigtig fint, at alle er kommet, og jeg vil også meget gerne begynde med at takke ordførerne for den meget positive modtagelse af og opbakning til initiativet om at bekæmpe biopirateri.
Med det her lovforslag vil det blive nemmere at forhindre biopirateri, hvor landes genetiske ressourcer, altså dyrearter og plantearter og andre ting, bliver hentet og udnyttet, uden at man har en tilladelse, og uden at man ligesom deler fortjenesten med de lande, man henter tingene fra.
Udbyttedeling er nødvendig ikke kun af retfærdighedsmæssige grunde, men også fordi det skaber midler til at bevare de rige naturressourcer, der findes i de lande, som nok er fattige, men som har ansvaret for en meget rig natur.
Det er altså det, at man sikrer, at der gives nogle penge for at lade tingene stå og ikke hakke regnskoven ned.
Det kan godt føles som den nemmeste måde at tjene penge på, men hvis man faktisk også kan tjene nogle penge på at lade regnskoven stå og bevare de mange, mange muligheder for udvikling, der er knyttet til naturen, så er det jo en rigtig win-win-situation.
Lovforslaget indeholder de regler, der er nødvendige, for at Danmark kan ratificere Nagoyaprotokollen, som er med til at gøre ulandene bedre rustet til at opnå aftaler om en retfærdig fordeling af udbyttet fra de genetiske ressourcer.
Vi skal have klare og gennemskuelige regler på området.
Det fremmer retssikkerheden for alle parter og medvirker dermed til at åbne for adgangen til de genetiske ressourcer, som vores forskere og vores industri har behov for.
Der vil jo være virksomheder, der kan være bange for at blive beskyldt for tyveri, hvis det har været svært at få en aftale med det land, hvor man gerne vil gå ind og have noget, og det kunne være meget skadeligt for deres image, hvis det blev til en stor historie.
Lovforslaget skal sikre, at leverandørlandenes krav om deling af udbyttet ved brugen af de genetiske ressourcer også kan opretholdes, når ressourcerne forlader leverandørlandet.
Derfor indeholder forslaget et forbud mod at anvende genetiske ressourcer, der er erhvervet i strid med leverandørlandets regler.
Danmark har været førende i EU-forhandlingerne om Nagoyaprotokollen, og under det danske EU-formandskab har det været en prioritet for regeringen at medvirke til en hurtig og effektiv gennemførelse af protokollen.
Der er nu fremsat forslag til en EU-forordning om gennemførelse af protokollen på fællesskabplan, og lovforslaget giver mulighed for at gennemføre forordningsforslaget i dansk ret.
Idet jeg takker for den velvillige modtagelse af lovforslaget, glæder jeg mig til samarbejdet med udvalget i det videre arbejde med lovforslaget.
Henrik Høegh (V), 2012-11-21:
Tak for det.
Dette lovforslag er jo en ændring af lov om Kort- og Matrikelstyrelsen.
Samtidig skal lovforslaget medvirke til at lette anvendelsen af grunddata, således at den offentlige forvaltning anvender samme data som grundlag for administrationen hele vejen rundt.
Aftalen mellem regeringen og KL om grunddata skal også medføre, at arbejdsgange og processer i den offentlige forvaltning lettes, og det kunne måske oven i købet betyde besparelser – det lyder jo rigtig godt.
Også erhvervslivets administrative byrder skal lettes, ved at samme data anvendes hele vejen rundt i den offentlige forvaltning, således at kommunikationen mellem offentlige myndigheder og erhvervslivet bliver nemmere.
Det er sådan, at data altid er omfattet af aftalen.
Det udgør således på den måde en del af en ensartet infrastruktur på området i det her land.
Hertil kommer jo, at der – i hvert fald ifølge lovforslaget, og jeg tror også selv på det – ligger betydelige samfundsøkonomiske gevinster ved at få den her ensartethed i de anvendte data.
Det er alt sammen noget, som vi i Venstre kan støtte.
Vi er selvfølgelig også lidt opmærksomme på det, der står i høringssvarene om private, og er også optaget af, at der stadig væk vil være nogle muligheder for, at private kan få fine produkter og kan videreudvikle på de frittilgængelige produkter.
Så generelt er vi i Venstre tilhængere af lovforslaget.
Vi har dog behov for at spørge lidt mere uddybende ind til, hvad det her kan få af betydning for fremtidig innovation og konkurrenceevne på området.
Altså, vil innovation og forskning på det her område stadig også rette sig mod det kommercielle marked, eller kan det være, at det alene vil rette sig mod det, som man mener at det offentlige kan have behov for og vil købe?
Det tager vi under udvalgsarbejdet.
Så har jeg nogle tillægsspørgsmål, som måske ligger lidt i periferien.
Der står lidt om det.
Vi ved, at der er problemer med, hvor hurtigt man får lavet søopmålinger i de grønlandske farvande, og jeg skal blot spørge her, om denne nye – eller manglende – form for finansiering har betydning for de søopmålinger.
Vi kan se, at Grønland er fritaget, men den samlede finansiering er måske truet, på grund af at det nu stilles frit.
Endelig har vi også spørgsmål til, om ministeren har gjort sig overvejelser om frigørelse af det her kortmaterale.
Noget af det ligger i Forsvarsministeriet, andet i Kort- og Matrikelstyrelsen.
Ikke mindst med hensyn til store passagerskibes sejlads i grønlandske farvande håber jeg, at alt, hvad der overhovedet kan frigøres for at sikre den store sejlende turisme, der er i de grønlandske farvande, også ved denne lejlighed bliver givet fri, således at man ikke har været ansvarspådragende ved at tilbageholde noget, som kan være årsag til en ulykke i de grønlandske farvande.
Generelt er vi dog positive, men vi har et par spørgsmål.
Torben Hansen (S), 2012-11-21:
Der er store samfundsmæssige gevinster ved det her forslag, for i al sin enkelhed går det jo sådan set ud på, at der bliver fri anvendelse af nogle af de grunddata, der er for alle, og som stilles til rådighed af Kort- og Matrikelstyrelsen.
Det er et meget vigtigt skridt i digitaliseringsstrategien og er da også en udløber af en fælles aftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Det betyder jo, at Kortog Matrikelstyrelsens grunddata kan udveksles frit mellem myndigheder, borgere og virksomheder.
Det vil give nye muligheder, og det fremgår også af en del af høringssvarene.
Som jeg ser det, som Socialdemokratiet ser det, vil det her forslag rent faktisk kunne være med til at skabe vækst og udvikling i den private sektor og samtidig spare den offentlige sektor – i det her tilfælde mange kommuner – for både omkostninger og administration.
Og ikke alene er det virksomheder og den offentlige sektor, der får glæde af det her, men borgere og foreninger m.m. får også glæde af at kunne bruge det her.
Det vil give nogle spændende nye digitale muligheder, som den teknologiske fantasi, som vi har i dag, vel et eller andet sted ikke helt kan regne ud hvordan vil være om ganske få år, men i hvert fald kommer der nogle nye muligheder ud af det.
Forslaget, som vi ser det, vil også være med til at skabe mere gennemsigtighed og bedre service for borgerne, da alle myndigheder vil anvende det samme grundlag i sagsbehandlingen og afgørelsen.
Det giver gevinster for borgerne, det giver gevinster for virksomhederne, og det giver gevinster for den offentlige sektor – gevinster, som er fuldstændig altafgørende for Danmarks fortsatte digitale udvikling.
Så vi støtter selvfølgelig varmt forslaget, og jeg skulle også hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-11-21:
Det er jo ikke de store forslag, vi har med at gøre i dag, men det er, som vi ser det i Dansk Folkeparti, forslag, der også er vigtige.
Man kan i forhold til den offentlige digitalisering, som sker rundtomkring, også sige, at det her jo er et led i den plan, der ligger.
Nu har man mellem KL og regeringen lavet en aftale om det her, som vil være til gavn for både kommunerne, for det offentlige system og for det private.
Der kan vi jo kun hilse det velkommen, at man på det her område fremadrettet kan spare nogle penge.
Det, der også er vigtigt for den enkelte borger, er jo, at man får nogle grunddata til rådighed, så man kan se, hvad der er af muligheder i det her område.
Er der måske nogle restriktioner?
Det er jo vigtigt for alle parter.
Og hvis man så kan spare nogle omkostninger, er det jo også værd at tage med.
Det er også værd at tage med, at man – sådan som vi ser det – får mindre bureaukrati, og også, at man ligesom får nogle andre til at være medspillere, hvis man skal have nogle nye data ind – det kan være i forhold til søkort, altså opmåling og den slags ting.
Det er også nævnt i forslaget her, at bl.a. Dansk Cyklist Forbund og andre kunne få gavn af, at der her er nogle kort, som man kan bruge til måske at få nogle oplevelsesture, og hvor man undervejs kan få noget motion, og hvis man så også kan få en cykeltur ud af det, der måske er – kan vi sige – lidt bedre, så hjælper vi også gerne ministeren med at få det her igennem udvalget.
Så man kan sige, at vi går den digitale vej.
Vi kender det fra den digitale tinglysning.
Det fik ikke nogen nem start.
Men det er da kommet i gang, og vi er derfor også parate til at gå videre ad den her vej.
Så vi ser positivt på udvalgsbehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-21:
Der er givet nogle udmærkede beskrivelser af, hvad det her lovforslag går ud på.
Jeg vil egentlig sige det på den måde, at jeg faktisk opfatter det som en meget naturlig ting, at Kort- og Matrikelstyrelsens grunddata bliver stillet til rådighed for det omgivende samfund, både offentlige myndigheder og det private.
Jeg har egentlig svært ved at se, at man skulle kunne finde på nogle argumenter imod det her lovforslag.
Den debat, der indtil videre har været, tyder også på, at det er svært at finde på argumenter imod det.
Per Clausen (EL), 2012-11-21:
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Eigil Andersen og andre har sagt, at det her er et rigtig fornuftigt lovforslag.
Det er et lovforslag, hvis udgangspunkt er, at hvis man giver borgere og virksomheder adgang til den information, de data og den viden, der findes i den offentlige sektor, kan det skabe udvikling og forbedring af demokratiet, forstået på den måde at almindelige mennesker gratis får adgang til nogle informationer, som de måske ellers skulle betale for i dyre domme.
Det gør de også ud fra det grundprincip, at de informationer, der på den måde er opsamlet og findes i den offentlige sektor, selvfølgelig er vores allesammens.
Jeg synes, det er et rigtig godt og flot lovforslag, der ligger her, og det viser, at der også kan komme visionære ting ud af det, når man snakker om digital strategi, og når KL forhandler med regeringen.
Det synes jeg da at vi skal være meget, meget glade for.
Der er både det element, der handler om borgernes bedre muligheder, og der er det element, der handler om, at det her alt andet lige giver bedre og nemmere mulighed for borgerne til at kommunikere med den offentlige sektor, når de har brug for det.
Det gør det muligt at bruge internettet og den digitale del af verden på en måde, som også i den her sammenhæng er overskuelig og overkommelig for almindelige borgere.
Jeg synes jo også, at det er udtryk for en meget god og fornuftig tilgang til den erhvervspolitiske dimension, at man ligesom siger, at det faktisk er vigtigt for at kunne drive virksomheder og tjene penge i det her land, at der findes en offentlig infrastruktur, som fungerer, og som står til rådighed for både erhvervsliv og borgere, uden at man betaler ekstra for det.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis det var et synspunkt, der måske kunne brede sig til andre områder, for vi opfatter jo ofte det, at noget stilles til rådighed for borgerne eller virksomhederne, uden at de betaler for det, som sådan en slags uskik, som noget, der skal gøres op med, fordi det er vigtigt, at der er brugerbetaling, sådan at man kommer til at betale det, det koster.
Her går vi så den modsatte vej, og vi gør det i fuldstændig enighed mellem de politiske partier – tror jeg nok; det vil jo vise sig, om enigheden er total – og det synes jeg faktisk er rigtig godt og rigtig positivt.
Jeg håber på, at det her lovforslag på den måde kan markere en indgang til, at vi også udvider den måde at tænke på til andre områder, så man som i det her tilfælde er villig til at sige, at det godt kan være, at der er en enkelt virksomhed eller to, der får lidt forringede vilkår med hensyn til at tjene penge, men at vi ved at gøre det kan sikre, at borgerne i det her land får bedre vilkår, får bedre muligheder for at få information, får bedre mulighed for at kommunikere med den offentlige sektor.
Og samtidig skaber vi for erhvervslivet som helhed bedre muligheder for at drive virksomhed, tjene penge og skabe arbejdspladser, så det er jo faktisk et rigtig fornuftigt tiltag, der foreligger.
Så Enhedslisten kan i hvert fald sige, at vi i lighed med de partier, der indtil nu har haft ordet, helt klart støtter det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2012-11-21:
Vi finder i lighed med de øvrige partier, at der vil være overordentlig store samfundsgevinster at indhente, hvis man som her kan lykkes med at få implementeret en digital fællesoffentlig datainfrastruktur som grundlag for sagsbehandling på tværs af myndigheder.
Det er selvfølgelig en stor og kompliceret opgave, men det er også nødvendigt, hvis vi skal mene noget med det, når vi siger, vi vil effektivisere i den offentlige sektor.
En lille bekymring kan dog ligge i, at visse virksomheder har ernæret sig på det her område, det kan vi jo se af høringssvarene.
Så jeg synes, det kunne være interessant at få belyst, hvor mange det vil gå ud over – mere for at det ikke bliver alt for positivt, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Det kan ikke være rigtigt, at vi over night skal fjerne forretningsgrundlaget for virksomheder.
Men jeg noterer mig da også med tilfredshed, at Kort- og Matrikelstyrelsen fortsat udbyder opgaverne, så de private får noget at lave på det her område.
Det er rigtigt, synes jeg, når hr. Per Clausen siger, at vi jo egentlig har en model for, hvordan vi kan skabe udvikling generelt ved at designe den offentlige sektor sådan, at den bliver mere tilgængelig for også private virksomheder.
Så jeg synes, det er fantastisk, hvis vi kan slutte med sådan en enighed her.
Jeg tror heller ikke, at debatten vil vare ret meget længere, så det varer vist ikke så længe, før ministeren skal have ordet.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-21:
Vi står her med en udmøntning af den aftale, som regeringen og KL har indgået, om den fællesoffentlige digitalisering, og der ligger rigtig mange spændende og positive elementer i det her lovforslag.
Vi hæfter os meget ved de gevinster, som bliver fremhævet i forslaget, når man stiller forskellige former for grunddata til rådighed.
Det er nogle positive gevinster, som helt klart er værd at hæfte sig ved, også i forhold til ikke kun det offentlige, men også det private.
Så vi er positivt indstillet over for det her lovforslag.
Det synes vi er væsentligt at vi får diskuteret godt og grundigt igennem, sådan at vi sikrer os, at det, vi gør med det her lovforslag, er fuldstændig efter bogen.
Så det, vi kan sige umiddelbart fra konservativ side, er, at vi kan støtte lovforslaget, men gerne lige vil drøfte de henvendelser, der er kommet.
Så vil jeg lige i forbindelse med det forrige lovforslag undskylde, at jeg ikke nåede op på talerstolen, men var optaget af et forhandlingsmøde om atomaffald.
Der er jo mange ting, vi skal spænde over, og derfor kunne jeg simpelt hen ikke rent fysisk nå over i Folketingssalen.
Men jeg vil blot sige fra Det Konservative Folkepartis side, at det kan vi støtte – det var L 70 – og vi synes, det er et godt forslag.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Det er jo tre meget generelle spørgsmål.
Jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for, at vi får mulighed for at tage debatten videre fra sidste gang, vi stod her i salen.
Da hr. Martin Henriksen stillede mig spørgsmålet første gang, havde jeg aldrig hørt om den konkrete sag.
Jeg havde aldrig hørt om problemet med juletræet oppe i Kokkedal.
Derfor svarede jeg også meget principielt.
Jeg svarede, at det ikke er Folketingets opgave at gå ind og ændre en beslutning, der er blevet truffet på et lokalt niveau af den her beboerforeningsbestyrelse.
Det synspunkt har jeg stadig væk.
Det skal Folketinget faktisk ikke gå ind at ændre.
Vi skal ikke ændre en beslutning, der demokratisk er truffet på det her lokale niveau, uagtet om man er enig i den eller ej.
Det, jeg selvfølgelig efterfølgende har tænkt over, er, om jeg ville have svaret anderledes nu, hvor jeg kender sagen.
Det første om forholdet mellem Folketinget og en beslutning truffet lokalt har ikke ændret sig.
Det, jeg gerne ville have sagt, hvis jeg havde vidst, hvad sagen gik ud på, da jeg fik stillet spørgsmålet, er jo selvfølgelig, at jeg synes, at noget af det, der er fuldstændig afgørende for dansk demokrati, er, at flertallet har respekt for mindretallet.
Jeg kan så kun opfordre den lokale bestyrelse til altid at have det for øje, og jeg håber da, at man i god dansk tradition kan sætte sig ned i mindelighed og i ro og orden og træffe en beslutning, som afspejler det behov, der er i lokalmiljøet.
Jeg synes altid, at flertallet skal have respekt for mindretallet, uagtet hvilket niveau det er på i det danske samfund.
Det ville jeg gerne have sagt, hvis jeg havde kendt sagen.
Det gjorde jeg ikke, og derfor svarede jeg så principielt, som jeg gjorde
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt traditioner er til forhandling: Jamen det er de, for ellers er det ikke levende traditioner.
Det er så blevet udlagt i medierne, som om jeg var i gang med at afskaffe julen.
Hvis der er nogen, der ikke har lyst til at afskaffe julen, er det mig.
Jeg elsker at gå til et juleaftenarrangement med min gamle mor på 86 år.
Men jeg kan få mulighed til at uddybe det efterfølgende.
Henrik Høegh (V), 2012-11-21:
Tak for det.
Miljøministeren foreslår med L 70, at der kommer et forbud mod anvendelse af plantegenetiske ressourcer, der er erhvervet i strid med lovgivning om adgang til disse ressourcer i andre lande.
Hvis jeg skal sige det på rigtig godt dansk, kan jeg starte med at sige, at hvad angår stort set samtlige kornsorter, vi bruger i de vesteuropæiske lande i dag, er deres fædre hentet ved flodbredderne ved Eufrat og Tigris, og så er de udviklet videre derfra.
Det sker faktisk også i dag, at man tager til Eufrat og Tigris og henter noget af det oprindelige genetiske materiale for at få noget ny modstandskraft ind i de her højt forædlede sorter.
Det nye i det her er altså, at tyrkerne så kan sige, at de lige tror, de skal have lidt royalty af det, hvis man er nede at hente frø fra nogle af de her sorter.
Derudover giver lovforslaget også mulighed for, at den danske minister på samme måde kan fastsætte regler for, hvordan man kan hente planteressourcer, genetiske ressourcer i Danmark, og alt dette er for at leve op til Nagoyaprotokollen, som netop skal forhindre biopirateri, hvor man altså kan hente og udnytte andre landes ressourcer uden tilladelse og uden en aftale om eventuel udbyttedeling.
Vi i Venstre er naturligvis for, at ulandes og andre landes indtægter fra egne ressourcer beskyttes bedst muligt, og vi er for, at store selskaber ikke kan udnytte fattige landes ressourcer til at udvikle f.eks. kosmetik og medicin uden en aftale.
Så det er godt, at der nu kommer de her regler, som sikrer større retssikkerhed og gennemsigtighed i brugen af ressourcer.
Så dog lige en lille løftet pegefinger, for skal det her virke, er vi også med på, at der skal være kontrol på det her område.
Men man skal måske overveje, om det også her er nødvendigt at give adgang til privat bolig uden en retskendelse.
Det var måske lige at overtræde, hvad der er nødvendigt.
Men generelt er Venstre for det her lovforslag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Ja, nu er hr. Lars Barfoed netop vendt tilbage til den diskussion, vi havde for mange år tilbage, nemlig diskussionen om efterlønnen.
Men her skal jeg bare lige erindre om, at det var, før jeg blev formand for Socialdemokraterne, eller ikke så lang tid før.
Jeg er så siden da blevet formand for Socialdemokraterne.
Og der var noget af det første, vi gjorde, faktisk, at vi gik i gang med en efterlønsreform, en reform, som ændrede efterlønnen ganske betydeligt.
Det var noget, der blev kendt under betegnelsen velfærdsreformen.
Men der var det jo en efterlønsreform, som i store træk lå meget i tråd med det, jeg selv havde talt for, inden jeg blev formand for Socialdemokraterne, og det, som jeg gennemførte sammen med den tidligere regering, da jeg var blevet formand for Socialdemokraterne.
I forhold til fedtafgifterne må jeg sige, at jeg naturligvis glæder mig over, at ordføreren er glad for, at vi har afskaffet de fedtafgifter, som den tidligere regering selv foreslog.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-21:
Men det, der jo er mit afsæt her, er, at situationen omkring SAS anskueliggør, at vi grundlæggende har et konkurrenceevneproblem i Danmark.
Og der kan det ikke nytte noget, at vi bare bliver ved med at lave små justeringer; vi bliver nødt til at gå videre ad det spor, som hedder reformer.
Vi bliver nødt til at indse, at vi har indrettet os i Danmark på en måde, som man ikke kan indrette sig på i et land, der er i global konkurrence.
Vi er nødt til at sikre, at danske virksomheder er dygtigere end virksomheder i resten af verden, så vi tjener flere penge i det her land, end man gør i andre lande, hvis vi vil blive ved med at være et af verdens rigeste lande.
Derfor må vi bare erkende, at det, at vi har indrettet os med verdens største offentlige sektor, at vi har indrettet os med verdens højeste skattetryk, at vi har indrettet os på en måde, så man i danske skoler jo i stigende grad sakker bagud i konkurrencen, når man ser på, hvad man lærer i andre lande, og hvad man lærer i skolerne i Danmark, betyder, at vi er nødt til at sætte bredt ind over for størrelsen af den offentlige sektor, skattetrykket, uddannelserne og forskningen.
Nu har regeringen f.eks. skåret ned på Højteknologifonden, men vi skal også satse på forskning.
På alle de områder må vi gøre en indsats og se bort fra, at der er nogle vaneforestillinger, og at der nogle steder er et manglende mod til at lave om på den måde, vi har indrettet vores samfund på.
Vi er nødt til at blive mere skarpe i konkurrencen med resten af verden, hvis vi skal være et af de rigeste lande i verden og bevare vores velfærd.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
På mange stræk er jeg simpelt hen så enig med ordføreren.
Ordføreren siger, vi skal være dygtigere.
Hvis vi skal kunne oppebære en nogenlunde pæn løn i Danmark, hvis vi skal have det velfærdssamfund, som bestemt er meget udviklet i forhold til andre lande, så må vi hele tiden sikre, at vi er højproduktive.
Og det betyder, at vi skal være dygtigere, end man er i andre lande.
Det er sådan nu, at konkurrencen er rigtig hård, og det er derfor, at vi netop skal satse på, at vi også fremadrettet har råd til at investere i mennesker.
I år har vi rekordmange unge mennesker, som er kommet ind på de videregående uddannelser.
Som jeg også har sagt tidligere, er det ikke gratis; det skal der penge til at sikre.
Det er dem, der skal sikre, at vi også fremadrettet kan have en stærk økonomi og et stærkt velfærdssamfund.