runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Det er jo ikke rigtigt, at patienter generelt skal vente længere.
Når vi laver en udredningsgaranti, er det en patientret, der kommer alle patienter til gavn, både de alvorligt syge og de mindre alvorligt syge.
For før behandling overhovedet kan gå i gang, skal man have at vide, hvad man fejler.
Men den rigtig positive ting ved den nye udredningsgaranti og den differentierede behandlingsgaranti er, at vi sørger for, at de mest syge – dem, der har mest behov for behandling – bliver behandlet først.
Jeg mener, at den eneste ansvarlig omgang med vores fælles skattekroner, som bliver brugt på sundhedsvæsenet, er, at dem, der har størst behov, skal behandles først.
Det skal ikke være en eller anden firkantet regel, der dikterer det.
Diagnosegaranti?
Ja, vi har selv brugt begrebet udredningsgaranti, for det er klart, at der jo er nogle, der har så diffuse symptomer, at det for det første kan være, at de ikke fejler noget og derfor ikke skal have en diagnose – det er jo den allerbedste nyhed, man kan få, når man er udredt: Du fejler ikke noget, du har ikke en diagnose.
For det andet vil der jo stadig være nogle, som vi med den viden, vi har i dag, ikke er i stand til at fastslå en helt klar diagnose for, heller ikke efter 1 måned, fordi symptomerne er for diffuse.
Der kan vi selvfølgelig ikke hekse og trylle, så man pludselig kan udrede ting, man i dag ikke kan udrede; men de patienter vil have retten til en plan for videre udredning, og ansvaret vil fortsat også være placeret et sted.
Det er en markant forbedring for danske patienter, at vi får den her nye udredningsgaranti.
Jeg vil meget gerne kvittere for to ting over for fru Sophie Løhde.
Altså, for det første tror jeg sådan set – det fornemmer jeg lidt – at fru Sophie Løhde er rigtig glad for, at regeringen nu giver danskerne en ny patientret, nemlig retten til hurtig udredning.
Og jeg er rigtig glad for at høre, at fru Sophie Løhde også synes, det er den rigtige vej at gå.
Derfor er det jo også forkert at sige, at det er et selvstændigt mål, at flere skal vente længere.
Nej, det er jo lige præcis et selvstændigt mål, at vi skal behandle de mest syge patienter først.
Det betyder, at vi må prioritere, for der er ikke et ubegrænset økonomisk råderum.
Og den prioritering foretager vi, når vi siger, at de patienter, for hvem behandlingsresultatet ikke bliver forværret, og for hvem livskvaliteten ikke vil lide stor skade af, at de venter, kan vente i op til 8 uger.
Det giver et planlægningsrum, og det skal vurderes ud fra nogle generelle principper, som bl.a. omhandler smerteniveau og det, at sygdom ikke må forværres.
Der skal altså foretages en generel vurdering.
For det andet vil jeg gerne kvittere for, at fru Sophie Løhde er så optaget af ulighedsproblematikken i vores sundhedsvæsen.
Det er jeg også; det ligger mig også utrolig meget på sinde.
Og det er dejligt at høre også Venstre italesætte det, efter 10 år hvor uligheden er vokset, og jeg håber rigtig meget, vi kan arbejde videre med det.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Mener regeringen, at det er udtryk for en forbedring for patienterne, at flere nu får ret til at vente længere på behandling og ingen får ret til at vente kortere på behandling, fordi regeringen nu afskaffer patienternes ret til hurtig behandling inden for 1 måned?
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Altså, jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg synes, at det er en meget tænkt problemstilling, ordføreren kommer frem med her.
Den nye rygelov ændrer ikke ved reglerne for det, spørgeren spørger om.
Det fungerer stadig på samme måde som med aftalen fra 2007.
Jeg ved ikke, hvordan spørgeren vil definere »at se igennem fingre med».
Det bliver nu ulovligt at tillade rygning på uddannelsesinstitutioner, hvor der fortrinsvis går børn og unge under 18 år.
Jeg synes, at det er et rigtigt og vigtigt skridt at tage, for vi har god brug for, at antallet af unge, der begynder at ryge, falder.
Det har vi ikke kunnet lykkes med på trods af alle de andre positive effekter af den rygelov, som Venstre var med til at vedtage.
Og derfor må jeg bare sige: Jeg synes, det er en meget tænkt problemstilling, spørgeren rejser, hvis jeg har forstået spørgsmålet rigtigt.
Ellers må spørgeren jo spørge uddybende næste uge eller skriftligt, og det skal spørgeren være meget velkommen til.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Kan ministeren bekræfte, at hvis man ikke kontrollerer aktivt, om der foregår rygning bag en mur, bag et skur – hvad ved jeg – så lever man ikke op til at håndhæve det, eller også har man set igennem fingre med det og dermed tilladt det og dermed blevet underlagt de bøder, som man nu har fordoblet, og som vil betyde, at det efter 18 gange vil udløse en bøde på 210.000 kr.?
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Jamen jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, spørgeren problematiserer i forhold til den lovgivning, vi har i dag.
Jeg synes, det er et meget vigtigt budskab at sende fra os, altså fra regeringens side, at vi ikke vil have, at vores børn og unge begynder at ryge i frikvartererne.
Det skal ikke være der, man lærer at ryge.
Jeg kan også konstatere, at bl.a. et nordjysk gymnasium har hilst det meget velkommen, at vi nu får et totalt rygeforbud, for det vil gøre det meget lettere at sørge for, at vores unge mennesker ikke lærer at ryge i frikvartererne, og at de heller ikke bliver udsat for de skadelige virkninger fra andres tobaksrøg.
Pointen med, at det er gymnasierne, der skal sørge for, at der ikke bliver røget, er, at hvis gymnasierne tillader rygning, så kan de straffes.
Men hvis rygning ikke er tilladt, falder der altså ikke nogen straf tilbage på gymnasiet.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Mener regeringen, at det er udtryk for en forbedring for patienterne, at flere nu får ret til at vente længere på behandling, og ingen får ret til at vente kortere på behandling, fordi regeringen nu afskaffer patienternes ret til hurtig behandling inden for 1 måned?
Jeg er bare ked af, at ministeren ikke vil besvare mit meget simple spørgsmål om, hvem det er, det her kommer til at gælde.
Det er et ret simpelt spørgsmål, som der kan leveres et ret simpelt svar på.
For hvis det kun gælder patienter, der henvises til undersøgelse på et sygehus, så gør man jo intet der, hvor patienterne har de lange ventetider i dag, nemlig i forhold til de privatpraktiserende speciallæger.
Så det må være ret nemt for ministeren at svare på, om det her er noget, der har noget indhold, eller om det er noget, der bare skal se flot ud på papiret.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Der er jo rigtig meget at glæde sig over ved det her.
Det kunne vi jo også konstatere, da forslaget blev lanceret, nemlig at det blev modtaget med glæde rigtig mange steder.
Jeg synes også under al den her beskydning fra Venstres sundhedsordførers side, at jeg kan spore en glæde over og en opbakning til den nye patientret, vi giver danskerne, nemlig udredningsgarantien.
Og det er jo rigtig positivt, hvis vi kan samles om det.
Jamen om den her udredningsgaranti kan man sige, at den jo træder i kraft, når den praktiserende læge giver op, når den praktiserende læge siger: Det her kan jeg ikke udrede selv, her har jeg brug for at sende patienten videre. Man kan jo så indrette det på forskellig vis i regionerne.
Det betyder, at den praktiserende læge skal henvende sig et sted, når der er en patient, hvis udredning ligger uden for den pågældendes lægefaglige formåen at kunne stå for.
Det er jo én måde at gribe det an på.
Men hvordan det konkret skal organiseres, skal jeg ikke stå som sundhedsminister og diktere.
Jeg er helt sikker på, at man fra regionernes side har gode, lokalt funderede bud på, hvordan man bedst løser og løfter den opgave.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Hvem skal kontrollere, om der står en 18-årig elev bag en eller anden mur på gymnasiets matrikel og har tændt sig en cigaret i modstrid med det udendørs forbud mod rygning, fordi eleven ikke har fået stillet sig ud på den rigtige side af fortovet i henhold til regeringens og Enhedslistens forbudspolitik?
Det er nemlig korrekt, at der i dag er en bødesanktion, hvis man overtræder rygeloven.
Og hvis man skulle tage det helt bogstaveligt, i forhold til at det er gymnasiet som institution, der skal sikre håndhævelse af den gældende lovgivning, så betyder det jo også, at hvis en elev tre gange overtræder forbuddet, er det lig med en bøde på 35.000 kr., hvis der altså skal være den konsekvens i forhold til den fordobling af bødestørrelsen, som man har meldt ud.
Er det korrekt, eller betyder det – og er det noget, ministeren dermed vil understrege – at det ingen konsekvenser har, hvis eleverne beslutter at se stort på de her forbud og stiller sig bag en mur, så længe gymnasiet blot ikke er vidende om det?
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Hvad vil ministeren gøre, hvis biskopperne ikke har udarbejdet et vielsesritual for homoseksuelle, når og hvis loven bliver vedtaget?
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Jeg skal spørge ordføreren, om det er muligt at prøve at få lidt perspektiv i det her.
Det er jo ikke mig, der bestemmer, hvad stiftsrådet skal gøre.
Det er jo nogle beslutninger, de selv har taget.
Lad mig vende det om.
Ja eller nej – eller er det bare gætværk?
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Jeg deltager gerne i forhandlinger angående folkekirkens fremtidige struktur, men jeg må sige, at det, der foregår nu med de 16 kirker, der skal lukkes, bekræfter mig i, at man er på vej væk fra det, jeg vil kalde det folkekirkelige folkestyre, og over til en topstyring af folkekirken, som jeg mener er noget fuldstændig nyt i forhold til folkekirken.
Det har været sådan, at man tog beslutning ude i sognene.
Kirkeministeren siger, at han har opfordret til annekskirker, lejlighedskirker osv., og der vil jeg sige til kirkeministeren, at det jo allerede er sket.
Det er allerede sket.
Den debat har jeg deltaget i i de sidste 10 år som præst, og det er jo sket derude.
Det har været debatteret, og man har lagt sogne sammen i stor stil.
Kirkeministeren kommer så nu og lancerer det som noget helt nyt.
Næh, den diskussion har været der hele tiden, og det er den nuance, som jeg synes mangler fuldstændig.
I stedet for går man ind hårdt og brutalt og siger, at der er 16 kirker, der skal lukkes, og så kan folk ude i sognene få lov til – sådan afsluttende for lige at give det et skin af demokrati – at udtale sig.
Det er folkekirkens folkestyre, det drejer sig om.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Det er at tage nogle citater ud af en sammenhæng.
Jeg har sagt masser af gange, at hvis der skal tages beslutninger om at tage kirker ud af drift, er det noget, der skal ske ude i det kirkelige landskab.
Jeg har også sagt – og det vælger ordføreren simpelt hen at glide let hen over – at der er steder i Danmark, hvor befolkningsgrundlaget svinder ind, og der har jeg opfordret til, at man i stedet for bare at lukke kirkerne rent faktisk, fuldstændig som ordføreren også siger, skulle gå ind og kigge på, om man kan gøre et eller andet: Skal det være lejlighedskirker, kan man få liv i kirkerne igen, kan man tænke alternativt og så fremdeles?
Selvfølgelig skal man tænke på alle de muligheder, der er.
Men det her er også et ressourcespørgsmål, som man også skal forholde sig til ude i det kirkelige landskab.
Jeg har også sagt rigtig, rigtig mange gange – men det vil ordføreren heller ikke tage med, fordi man piller lidt og tager de ting, der er opportunt at tage med – at det jo ikke er mig, der bestemmer, om der er kirker, der skal lukkes.
Det er noget, der gøres ude i det kirkelige landskab, og jeg har selvfølgelig stor tiltro til, at der tages nogle beslutninger.
Med hensyn til hvem der skal tage beslutningerne og det fremtidige arbejde, vil jeg bare gerne invitere ordføreren med til det arbejde, for så kunne vi måske også opfylde nogle af ordførernes ønsker.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Er det rigtigt, at kirkeministeren har opfordret til, at der skulle lukkes kirker nu?
Det er altså et meget enkelt spørgsmål, og hele den debat, der er fulgt efter, drejer sig egentlig om det, og jeg synes, at det er meget unuanceret.
Kirkeministeren taler om, at det er meget få kirker, der er blevet lukket i de sidste 40 år.
Kirkeministeren har også været ude at sige, at de følelser, folk har for deres sognekirke, kan være irrationelle.
Altså, jeg vil godt sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter, at de folk, der er ude i sognene, selvfølgelig har noget at sige, når det gælder deres egen sognekirke, for ellers er der jo ingen grund til at gå ind i menighedsrådsarbejde.
Jeg ville da ikke gå ind i et menighedsrådsarbejde, hvis jeg vidste, at beslutningerne i forhold til den sognekirke, jeg hører til, træffes alle mulige andre steder.
Det er det, jeg spørger om.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg hørte et spørgsmål.
Der var en lang enetale om Jylland.
Hvis jeg skal replicere, vil jeg sige, at det at beskylde mig for, at det er mig, der står bag de kirkelukninger, der sker i København i øjeblikket, synes jeg ærlig talt
er at stramme den en smule.
Det er ikke noget, jeg har aktier i.
Det er stiftsrådet, der har taget den beslutning efter meget, meget lang tids arbejde.
Jeg tror, at ordføreren inderst inde godt ved, at stiftsrådet ikke skynder sig lynhurtigt at sætte sig ned og beslutte, at der skal lukkes 16 kirker, fordi jeg har været inde i den debat.
Det er virkelig at stramme den i den grad, må jeg ærlig talt indrømme.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti mener, at ansvaret for lukning af kirkerne selvfølgelig ligger ude i sognene, ude i det lokale, hvor de lokale folk jo værner om deres kirke, og hvor det er dem, der så at sige tager initiativer og er drivkraften i forhold til det kirkelige arbejde, der foregår derude.
På den måde synes jeg også, at den massakre, der foregår på sognene i København, er utilstedelig, og jeg vil sige, at kirkeministeren er ansvarlig for, at det foregår på den måde, som det gør, al den stund at kirkeministeren jo har været ude at sige, at der skal lukkes kirker.
Debatten går hele tiden på, at der ikke er foregået noget, men det passer jo ikke; man har brugt andre løsninger.
Det har vi gjort i Jylland, hvor vi har lavet sognesammenlægninger.
Der er faktisk foregået en hel del sognesammenlægninger, og så har man kunnet benytte kirkerne til annekskirker og lejlighedskirker, og man har sat gudstjenestefrekvensen ned.
Man har gjort alle mulige ting, sådan at man har kunnet spare, hvis det var sådan, at det ikke gav mening at opretholde nogen gudstjeneste.
Jeg synes, at det, der foregår nu, er enormt brutalt, nemlig at et stiftråd går ud og siger, at der nu er 16 kirker, der skal lukkes, og ingen ved, om de overhovedet har bemyndigelsen til det.
De gør det jo på opfordring af kirkeministeren, som har været ude at sige, at der skal lukkes kirker, som om det var et mål i sig selv.
Der må jeg altså bare spørge: Er det for at hjælpe folkekirken, eller er det egentlig bare for at håne den?
Jeg synes ærlig talt, at det, der foregår lige i øjeblikket, er med til at tage livet af den folkekirke, som jeg holder af.
Det er demokratiet, folkestyret i folkekirken, det drejer sig om.
Det er sognedemokratiet.
Det er folk, der varetager deres sognekirker og står last og brast med dem.
Det er dem, man siger til, at de ikke kan sige noget imod det.
Der kan så komme et svar senere, når beslutningen er taget.
Jeg synes, det er uhørt.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Tak for det.
Nedlæggelse af kirker sker ved kongelig resolution.
Hvis en kirke skal lukkes helt, forudsætter det altså, at ministeren godkender det og sender en indstilling til dronningen.
Men virkeligheden er, at der jo ikke er nogen regel om, hvem der ellers skal indstille eller godkende, at en kirke lukkes.
I løbet af de sidste 40 år er der kun lukket 4 kirker, og det er i alle tilfælde sket efter ønske fra menighedsrådet og med opbakning fra biskoppen det pågældende sted.
En beslutning om at lukke en kirke bør træffes på grundlag af en samlet vurdering af de befolkningsmæssige, kirkelige og økonomiske forhold omkring kirken.
Den aktuelle debat om lukning af kirker tyder på, at det vil være godt at få et mere detaljeret regelsæt omkring den proces, men jeg synes så helt klart også, at det må komme som et resultat af det udvalgsarbejde, som vi skal sætte i gang, og som jeg selvfølgelig håber at ordføreren vil være med i.
Jeg vil og kan ikke foregribe en firkantet melding om, hvem der skal have ansvaret, men som sagt er ordføreren bekendt med, at vi skal have et arbejde omkring styrelsesloven, og det vil jo være relevant at tage det med i det arbejde.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Hvem bør ifølge ministeren have ansvaret for kirkelukninger?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Det, som vi lige præcis gør i regeringen, er, at vi tager udgangspunkt i kvaliteten, altså hvordan vi får et rigtig godt tilbud til vores små børn, uanset om det er dagpleje, vuggestue eller børnehave, uanset om det er en offentlig eller privat eller selvejende institution.
Men vi gør det selvfølgelig på nogle områder, vi synes er vigtige for børn.
Vi synes, det er vigtigt, at der er en høj grad af forældreinddragelse.
Vi synes, det er vigtigt, at kvaliteten er høj.
Vi synes, at det er vigtigt, at man arbejder med de pædagogiske læreplaner.
Vi er optaget af, at der er et godt tilbud til alle børn uanset deres sociale baggrund.
Det går vi ind og kigger på nøgternt og uvildigt i den forstand, at hvis vi kan se, at der er nogle forskelle inden for de her fire kvalitetsting, vil vi selvfølgelig på baggrund af det tage stilling til, om der skal ske nogle ændringer.
Skulle det vise sig, for der går jeg også ind i det med et åbent sind, at der er noget, der er bureaukratisk og for tungt, fordi det er et kommunalt tilbud, så går vi også ind og kigger på det.
Men nu afdækker vi det.
Så synes jeg i øvrigt, at det, der er det mest spændende, er at kigge på forskellige værdigrundlag og profiler.
Det kan være naturbørnehaver, og det kan være idrætsbørnehaver.
Det er bare for at sige, at det, der er interessant, er, hvordan vi får den grad af mangfoldighed i tilbuddene til forældrene, alt efter hvad de vægter at deres børn skal udvikle sig inden for.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Nu er det jo således, at der ikke er nogen nævneværdig forskel på den takst, forældrene betaler, hvad enten det er et offentligt tilbud eller et privat tilbud.
Så når ministeren står og taler om en opdeling i A- og B-institutioner, er det ikke noget, som har med pengene at gøre.
Der vil jeg gerne hive et sandhedsvidne ind, for det står nemlig nævnt i samme artikel i Information, at formanden for Forældrenes Landsorganisation, Lars Klingenberg, har fulgt udviklingen på området, og han siger, at der ikke er nogen nævneværdig forskel.
Han siger direkte: »Mange forældre mener, at det offentlige system er for tungt at danse med, og man ikke får nok for pengene.«
Men i bund og grund betaler man faktisk det samme.
Jeg føler, og mange private dagpassere føler, at de bliver hængt ud her, som om de nu er et A-hold, der kører lidt egoistisk af sted, så kunne Børne- og Undervisningsministeriet ikke bare have opnået det samme ved at have lavet en slags hjemmeside eller have formidlet, at man skulle lære af hinanden, altså bruge best practice?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Det er ikke noget, vi har aktuelle planer om.
Det, vi har planer om – og det er det, som jeg har meldt ud, og som i øvrigt også fremgår af Børneog Undervisningsministeriets hjemmeside, hvor man kan få mere information – er lige præcis at undersøge, hvordan vi sikrer høj kvalitet for alle børn uanset deres forældres pengepung.
Det sker i den udredning, vi sætter i gang, hvor vi kigger på ejerformer.
Jeg vil så godt sige, at det jo er sådan, at den tidligere regering havde som mål i sig selv, at der kom flere private leverandører.
Det er måske det, der er forskellen.
Det er, som jeg sagde før, jo ikke det samme, som at det er dårligt, fordi man er privat.
Det har vi sådan set ikke taget stilling til.
Det er jo derfor, vi undersøger hele den her vifte af ejerformer og lovgivning, med hensyn til hvad det betyder for kvaliteten for vores børns pasning, uanset om de er i dagpleje, vuggestue eller børnehave.
Så vil jeg også godt understrege, at vi jo i Danmark har en virkelig god tradition for at have det, man kunne kalde for nonprofitinstitutioner, og det betyder f.eks., at fri- og privatskoler i Danmark er nonprofitinstitutioner.
Det er jo ikke for at tjene penge, at man driver en fri- eller privatskole, men hvis man driver den fornuftigt, har man flere penge til, at man også kan have et godt fri- eller privatskoletilbud.
Det er noget andet, end at man hiver profit ud af institutionerne.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Nu synes jeg ikke, at det er fair at kalde det profitinstitutioner, for det er jo ikke nogen guldrandet forretning.
Så er jeg også lidt ked af den formulering, ministeren fik lavet, hvor man fik skudt den tidligere regering i skoene, at det bare handlede om, at det skulle være et privat tilbud.
Det, som den tidligere regering gerne ville, var at sikre, at forældrene havde et valg, når de skulle have deres børn passet.
Der har borgerne i Danmark jo for en stor dels vedkommende stemt med fødderne.
De har oprettet private pasningsinstitutioner og private dagplejer, og det er noget, som mange forældre i den grad har taget godt imod.
Men skal jeg forstå ministerens svar således, at regeringen ikke har nogen planer om at afskære forældrene fra den mulighed, de har haft, for at oprette et privat dagpasningstilbud, således at forældrene ikke har noget at frygte?
Jeg ved også, at ministeren for ikke så lang tid siden fik overrakt 5.300 underskrifter fra private dagplejer, især på Fyn, så det er jo en ordning, som mange holder utrolig meget af.
Indgår det i regeringens overvejelser at fjerne muligheden for det frie valg?
Christine Antorini (S), 2012-05-02:
Når vi sætter udredningen af ejerformer i gang, er det lige præcis med udgangspunkt i at se på, hvad de forskellige ejerformer og love betyder for kvaliteten, sådan som jeg sagde før.
Men jeg vil så også godt understrege, at vi ikke er enige i den tidligere regerings holdning om, at det, at der kom mere privat, automatisk var det samme, som at der kom bedre kvalitet.
Vi synes faktisk ikke, at kvaliteten skal måles på, at der kommer flere private, men vi synes, det er vigtigt, at der er en mangfoldighed af tilbud – private og kommunale og dagplejer og vuggestuer – og det er lige præcis det, vi gerne vil kigge på i forbindelse med udredningen.
En af de ting, vi vil kigge på, er da også, at den tidligere regering åbnede for det, man kunne kalde for profitinstitutioner.
Man kunne trække overskuddet ud af nogle af de private tilbud.
Det vil vi også lade indgå.
Det er ikke, fordi vi på forhånd har lagt os fast på, om det er et problem i sig selv, men vi vil gerne vurdere, hvad det betyder for kvaliteten af dagtilbuddet og forældreinddragelsen, herunder at der er lige adgang til gode tilbud for alle børn, også uafhængigt af, om det er profitinstitutioner, og hvor stor forældrebetalingen er.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-02:
Jeg bliver jo lidt ikke bekymret, men beroliget af ministerens svar, for når man læser hele artiklen i Information, kan man se, at der kommer nogle store ord frem om, at det her skal være et opgør med den tidligere regerings given mulighed for, at forældre har frit valg på alle hylder, når det kommer til dagpasning, altså at de kan vælge en privat eller en offentlig institution.
Det glæder mig, at man ned over det lægger en betragtning om, at det er kvaliteten i tilbuddet, der kommer til at have betydning her, og at det ikke bliver et felttog mod de private institutioner.
Når man nu hører ministerens regeringskollegaer og ordførerne fra S, SF og De Radikale på det her område, kan man høre, at de lægger op til, at det frie valg skal begrænses.
Er det noget, som også indgår i den udredning, som ministeren har lagt op til her?