runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Det var jo et meget kort, og man kan også sige præcist svar, og jeg forstår det på den måde, at ministeren slet ikke ønsker at tage hensyn til, at der er mange små fødevareproducenter, som vil blive pålagt mange ekstraomkostninger i forbindelse med det her.
Det er den holdning, som regeringen giver udtryk for.
Man bruger jo ikke det, man egentlig altid har gået og brystet sig af, med at sige, at hvis bare man sad for bordenden, bestemte man faktisk det hele i EU.
Jeg kan forstå, at ministeren på den her måde ikke ønsker at gøre brug af den koloenorme indflydelse, som man i hvert fald selv siger man har.
Og de danske fødevareproducenter bliver taget som gidsler, fordi de ikke kan sælge deres produkter til en ordentlig pris og dermed ikke være konkurrencedygtige.
Er det virkelig ikke noget, der optager ministeren, at det her kommer til at koste arbejdspladser?
Det står jo i direkte modsætning til det, som regeringen ellers går og siger den arbejder for, og som er at skabe arbejdspladser ude i de tyndtbefolkede områder.
Vi er fra bl.a. Dansk Folkepartis side med til at oprette nationalparker, som egentlig skulle gøre det muligt, at folk kunne sælge oplevelser, sælge nogle kvalitetsprodukter fra et lokalt område.
Er det slet ikke noget, der gør indtryk på ministeren, at man på den måde kunne være med til at skabe arbejdspladser?
Men i stedet gør man nu det, at man siger, at de danske producenter skal have nogle ekstraomkostninger, færre arbejdspladser ude i de lokale områder, som ligger lidt længere væk fra København.
Hvordan kan ministeren få det til at hænge sammen?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Det var da ufattelig mange ting, der kunne komme ind i en regel om lokalsalg af spegepølser.
Jeg kan ikke redde hele verden ved at ændre den her regel, men jeg kan i hvert fald sige meget klart, at danske arbejdspladser, dansk eksport, alt det, vi gerne vil, hele den grønne omstilling og udvikling, som vi gerne vil have for dansk landbrug og dansk fødevareproduktion, ikke skal baseres på sjusk med reglerne om fødevaresikkerhed.
Derfor er jeg ikke parat til at gå ned i EU og prøve på at få ændret de her regler.
Den tidligere fødevareminister har forhandlet det her i årevis med Kommissionen, og det her var så langt, som han kunne komme, og det har jeg respekt for; de forhandlinger er nu afsluttet.
Det er den arv, jeg har taget op efter min forgænger, den tidligere fødevareminister.
Og hvis vi skal basere noget som helt eksporteventyr på det her, så skal fødevaresikkerheden være i top.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Jeg er bare nødt til at spørge ministeren, om det her vil sige, at ministeren mener det alvorligt: at de små fødevarevirksomheder ikke lever op til de krav, der stilles til dem, at der er en virkelig dårlig fødevarehygiejne i de her små specialbutikker, som ikke har nogen engrosregistrering.
Er det, ministeren står og siger her, at det er uhumske butikker, uhumske lokaler?
For hvis det er det, så mener jeg, at ministeren har et alvorligt problem.
Hvad koster de her tåbelige regler, som ministeren siger ja til?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg synes, at hr. Jørn Dohrmann kommer med så mange vilde påstande her, at det jo er ret svært at forholde sig til noget af det.
Små gårdbutikker ligger inden for bagatelgrænsen, og hvis man bare sælger lokalt, så er det o.k., og så bliver man ikke kontrolleret så tit.
Men lige så snart man kommer op i en vis volumen, så bliver der altså stillet større krav, og så skal man lade sig autorisere som en engrosvirksomhed, og det er virksomhedens ansvar at leve op til de krav.
Jeg siger ikke, at der er nogen som helst, der sjusker.
Jeg siger, at jeg ikke er parat til at gå imod EU i den her sag.
Jeg har ikke tænkt mig at starte det danske EU-formandskab med at overtræde reglerne, som var det, den tidligere regering gjorde, i årevis.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Jamen det, der står tilbage her, er jo, at ministeren slet ikke vil hjælpe de danske producenter med at ændre de ulige vilkår, der er, for den slags producenter.
Det, der får mig til at komme op af stolen, er jo, at man fra regeringens side også skal acceptere, at der er nogle tåbelige regler, som er skævvridende for konkurrencevilkårene, og at det koster arbejdspladser ude i det lokale.
Hvis det var fødevaresikkerheden, det kneb med, så tror jeg, at ministeren helt sikkert havde været med inde over og fået lukket butikken.
Og jeg vil så bare spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at hvis der havde været bare den mindste tvivl om, hvorvidt fødevaresikkerheden var i orden, havde man lukket butikken?
Og derfor holder argumentet selvfølgelig ikke.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-18:
Jeg vil sige til ministeren, at ministeren begrunder sit svar med, at man sådan set bare har fulgt, hvad der var sporet fra den tidligere regering, som ikke havde en minister for det her område – og så kan ministeren sikkert sagtens tolke det sådan, at det var, fordi den regering, vi havde tidligere, gjorde mindre på det her område – og hvis det er rigtigt, så var fordelingen jo ikke i orden dengang, fordi man ikke havde nogen, der prioriterede det her område.
Derfor var mine forventninger sådan set store til ministeren for det her område, med hensyn til at fordelingen ville blive anderledes, at dømme efter de mange pæne ord, vi sådan har siddet og hørt i det udvalg, som jeg repræsenterer.
Udvalget for Landdistrikter og Øer har haft næsten alle ministre i samråd; de har alle talt pænt om, hvordan man nu skulle styrke yderområderne, og der har været mange gode forslag.
Problemet er så bare, at der, når vi når til realiteternes verden, sker nøjagtig det, der skete før.
Man kunne jo så i bedste fald nå frem til den konklusion, at man sådan set lige så godt kunne spare det ministerium væk; det går jeg ikke ud fra at ministeren er særlig interesseret i, men man kunne jo godt gøre sig den overvejelse, hvis ikke der kommer resultater ud af det, forbedringer, som man kan mærke derude.
Så spørgsmålet er stadig: Har ministeren sovet i timen, da der skulle fordeles pladser, eller er det her udtryk for en holdning hos regeringen om, at det sådan set skal blive ved de pæne ord og ikke ved realiteterne?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg er som fødevareminister stærkt optaget af, at vi sørger for, at der bliver skabt job i det her land, og en af de ting, vi kan, er fødevareproduktion.
Og noget af det, jeg virkelig prøver at understøtte, er de lokale, gode råvarer.
Det er at tage hele det nye nordiske køkken, som Danmark er blevet berømt for ude i verden, og få det ud i landet, at vi netop får specialiteterne frem.
Men det skal ikke være på bekostning af fødevaresikkerheden.
Det skal være varer, som er produceret under høj sikkerhed, ellers er der i længden heller ikke nogen penge i det.
Det synes jeg er meget vigtigt at slå fast: Det her er et spørgsmål om fødevaresikkerhed, der skal være en vis kontrol med varerne.
Hvis man producerer en hel masse spegepølser og kan sælge for millioner af kroner af spegepølser, kan man også godt lade sig autorisere som en engrosvirksomhed og dermed sikre, at der er en tilstrækkelig fødevarekontrol omkring arbejdet.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Nej, men det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er jo, at vi skaber vækst, at vi ligesom skaber den gode historie derude med, at vi gerne vil have de her kvalitetsprodukter.
Det kan jeg forstå at ministeren og ministerens regering ikke går særlig højt op i.
Det, vi også gerne vil have, er jo, at man går ind og ser lidt på, hvad det er, der sker i de andre lande, og der vil jeg godt have ministeren til at forklare, hvorfor de her kilometersatser er sat til 100 i Tyskland og 50 i Danmark.
Den forskel burde jo ikke finde sted, hvis det var, at man havde de samme regler i hele EU.
Jeg kan forstå, at fødevareministeren siger, at der er klokkeklare, ens regler.
Hvad vil ministeren gøre ved det, og hvordan vil ministeren skabe vækst ude i de her områder, hvis det er, man bebyrder dem med nye besværlige regler?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Igen er det jo selvfølgelig et hypotetisk spørgsmål, som er lidt svært at svare på, da vi ikke kender den endelige udformning af et sådant forslag, der måtte komme, hvis det endelig var.
Men det, jeg kan sige om det, er, at det helt vil afhænge af udformningen, som jeg nævnte, af forrentningskravet, om forslag til forrentning af depositum.
Det vil påvirke balancen mellem lejer og udlejer.
Hvis forslaget udformes, således at udlejeren ikke skal kompenseres for at skulle forrente lejerens depositum, vil jeg mene, at det vil ændre den økonomiske balance mellem ejer og lejer.
Men det er jo lidt hypotetisk.
Hvad vil det her koste, og hvordan udformer man det?
Udlejeren ville i så fald af lejeindtægten komme til at bære udgifterne til forrentning af det indbetalte depositum, mens lejeren vil få en renteindtægt eller en regulering af sit depositum ved fraflytning.
Så der vil det selvfølgelig på den måde blive forrentet.
Hvis ordningen er udformet på en sådan måde, at udlejeren kompenseres for forrentningskravet, vil der som udgangspunkt jo ikke være tale om nogen forrykkelse af balancen imellem parterne.
Jeg kan dog afvise, at forrentningen vil kunne påvirke den enkelte lejer forskelligt, hvis udgifterne til forrentningen kommer til at indgå i lejen som en driftsudgift.
Altså, det vil være ens for alle, bare så man er sikker på det.
Jeg går ud fra, at eksperthøringen også vil afdække disse forhold, når nu man har indkaldt de klogeste mennesker, man kender på området.
Men som det fremgår, er det ikke ganske ukompliceret i forhold til, hvordan man lægger den her, hvis man vil udforme en sådan model for, hvordan man lægger den.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Endnu en gang tak for besvarelsen.
Det, jeg noterede mig, var, at ministeren tager udgangspunkt i, at man kompenserer udlejer for en indførelse af en sådan regel.
Det synes jeg i hvert fald er positivt, fordi vi må jo sige, at i Danmark har vi et meget reguleret marked, og man ville påføre nogle folk nogle tab, helt uden tvivl, hvis man valgte at gøre det ukompenseret.
Men så kan man så samtidig sige, at hvis man nu vil kompensere udlejer for det, hvori er gevinsten så?
Hvori er gevinsten, andet end at det bare er endnu mere bureaukrati og endnu flere regler?
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Som sagt må området jo afdækkes, og jeg synes, at fru Louise Schack Elholm skal stille det her spørgsmål i udvalgets høring, fordi selvfølgelig er det fornuftigt, som jeg har sagt i mit tidligere svar, at få kigget på, hvordan lejernes indskud bliver forvaltet, og om det bliver forvaltet på bedst mulig måde i den måde, vi har det i dag.
Det tror jeg er det nærmeste, jeg kan komme i forhold til det.
Og så ville jeg få stillet spørgsmålene.
Jeg har også her i dag sagt, at jeg tror, at det er vigtigt ikke at forrykke balancen.
Det er så den ene del af det.
Men lad os nu ikke foregribe eksperthøringen.
Det er jo sådan en mere principiel tilgang til det, for jeg kan jo ikke vide, hvad eksperthøringen ender med, men jeg vil da studere den nøje, fordi selvfølgelig er det vigtigt at se på det forholdsvis store indskud, man giver nogle steder, og se, hvordan det bliver forvaltet.
Jeg vil også sige, at det jo er et lidt hypotetisk spørgsmål.
Jeg har prøvet at redegøre for to modeller, og der kunne være en tredje eller fjerde model.
Så derfor er det vigtigt at afvente høringen, inden man konkluderer endeligt på det.
Men jeg vil godt sige, at der er forskellige modeller, der også kan påvirke meget forskelligt, og vi skal passe meget på, som fru Louise Schack Elholm siger, i et meget bureaukratisk system og et meget reguleret system, at vi ikke opbygger yderligere bureaukrati.
Skal man finde en model, skal den være så enkel og administrerbar som muligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Er ministeren enig i, at de nye strammere EU-regler om, at små fødevareproducenter kun må sælge hjemmelavede produkter inden for en radius af 50 km uden at være engrosregistrerede, er meget problematiske for de mange små danske fødevareproducenter såsom små lokale slagtere og gårdbutikker, som laver specialiteter af høj kvalitet?
Er ministeren enig i, at de nye strammere EU-regler om, at små fødevareproducenter kun må sælge hjemmelavede produkter inden for en radius af 50 km uden at være engrosregistrerede, er meget problematiske for de mange små danske fødevareproducenter såsom små lokale slagtere og gårdbutikker, som laver specialiteter af høj kvalitet?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Det her handler om fødevaresikkerhed, og det er sådan, at der er nogle generelle regler, der gælder for virksomheder, som sælger varer over større afstande og i større mængder, og så er der nogle ganske særlige undtagelser for mindre gårdbutikker f.eks., som vil sælge til det lokale plejehjem.
Særreglerne for de små har været udnyttet meget voldsomt under den tidligere regering, og der har Kommissionen grebet ind og sagt: Det må I ikke.
Vi har faktisk fået en åbningsskrivelse i Danmark, fordi vi ikke har gjort det godt nok.
Den tidligere fødevareminister har så over lang tid forhandlet med Kommissionen om, hvor grænsen går, og grænsen går altså her ved de 50 km.
Det er fuldstændig bøjet i neon, der er forhandlet så lang tid om det mellem den tidligere fødevareminister og Kommissionen, at jeg ikke vil stå her og sige, at det vil jeg prøve at gøre noget ved, for det kan jeg ikke.
Det er et spørgsmål om fødevaresikkerhed, og det er et spørgsmål om nogle regler, som ikke kan ændres.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-18:
Det er jo tydeligt, det kan vi forstå på ministeren, at man ikke ønsker at gøre noget ved det.
Problemet kan vi så igen få bekræftet her, men i Dansk Folkeparti er vi jo meget optaget af, at man bruger de lokale specialiteter, og at man ligesom også er med til at skabe arbejdspladser.
Kan ministeren forklare, hvad forskellen er på en butik, der ligger 49 km fra slagterbutikken eller gårdbutikken, og et plejehjem, der så ligger de her 51 km væk fra gårdbutikken og ikke må købe de her produkter, uden at man er godkendt?
Hvori består fødevaresikkerheden, som ministeren jo bryster sig af er det, der ligesom står til troende for alting her?
Vi mener, at man skal passe på, at omkostningerne ikke bliver for store, men det er måske ikke noget, regeringen er optaget af her i den videre proces?
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg synes, det er en smule langt ude at skulle stå og høre fra hr. Jørn Dohrmann, som har støttet den tidligere regering, at det, vi gør, er forkert.
Det her er nogle regler, der er forhandlet igennem med Kommissionen, da fødevareministeren hed Henrik Høegh og kom fra Venstre.
Jeg synes bare, hr. Jørn Dohrmann skulle respektere, at det her faktisk er noget, hans eget parti har været med til at bakke op om.
Nej, jeg kan ikke sige, at 49 km er bedre end 51 km. Jeg må bare konstatere, at der er en grænse, hvor vi siger, at nu er det så småt, at de får lov til noget særligt.
Og så er der en grænse i forhold til dem, der er store og producerer større mængder, hvor man er nødt til at sørge for en endnu bedre fødevaresikkerhed.
Det er altså de forhandlinger, som den tidligere minister har haft, og jeg kan ikke ud af nogen sagsakter, jeg kan finde i ministeriet, se, at vi kan komme til at rykke mere på den her sag.
Så jeg synes, at i stedet for at jeg skaber en masse polemik om det, er det vigtigt, at jeg som minister siger fuldstændig klart til virksomhederne: Dette er reglerne.
Hvis I gerne vil sælge jeres varer over længere afstande, skal I lade jer godkende som en engrosvirksomhed.
Sværere er det ikke.
Carsten Hansen (S), 2012-01-18:
Når man kigger på antallet af ansøgere, kan man, ifølge det, jeg har fået oplyst af uddannelsesministeren, se, at de kan imødekomme stort set det antal ansøgere, som søger ind på maskinmesterskolerne uden for Aarhus og København – der kan selvfølgelig være en enkelt eller to, man ikke kan imødekomme.
Så det er jo et udtryk for, at man forsøger at opfylde ønskerne fra det antal ansøgere, som er der.
Og de har jo altså også fået lidt ekstra i Svendborg; det skal man da huske at have med.
Men derimod kan man ikke optage alle dem, der søger ind i København og i Aarhus.
Så skal man også huske at se det i lyset af den tidligere finanslov, hvor der blev nedlagt 95 pladser.
Så jeg synes egentlig, vi er kommet et stykke videre.
Og vi skulle ikke nedlægge pladser; det er den ene del af det.
Så derfor synes jeg, at vi har kæmpet en kamp der.
Så kan jeg i øvrigt bekræfte, at jeg selvfølgelig har haft samtaler med uddannelsesministeren og regeringen om de her spørgsmål.
Jeg må jo sige, at det er objektive kriterier, og jeg tror også, hr. Leif Mikkelsen, hvis han havde været med i regeringen, havde måttet bøje sig for, at objektive kriterier er de rigtige og de vigtige at fordele efter på den her led.
Men jeg vil også bekræfte interessen for landdistrikterne og sige, at her har vi selvfølgelig brugt objektive kriterier; vi har kigget på, hvordan vi fordeler det bedst muligt.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-18:
Jeg vil sådan set takke for de to tilkendegivelser om, at ministeren ikke vil rykke på den økonomiske balance mellem lejer og udlejer, og at ministeren ikke vil indføre noget – sådan som jeg forstår det – unødigt bureaukrati, skabe mere papir i en i forvejen enormt kompliceret lejelov.
Jeg vil sådan set gerne takke ministeren for, at ministeren giver udtryk for det her.
Det sætter jeg utrolig stor pris på, for det var noget, man godt kunne frygte, dengang man læste beslutningsforslag nr. B 114, som Socialdemokraterne fremsatte sidste år.
Så tak for det svar.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-01-18:
Det er sådan set også oprigtig interesse, der får mig til at stille spørgsmålet til ministeren.
Vi har jo ført en række samtaler om den her nyskabelse, den her ministerstilling, som især skulle tilgodese landdistrikterne; det er en nyskabelse, og derfor skal der trædes nye fodspor, og derfor har jeg selvfølgelig en forventning om, at ministeren har kæmpet med næb og kløer i forbindelse med fordelingen af det her eller fordelingen på andre områder, hvor man i regeringen har drøftet, hvordan man kunne tilgodese yderområderne.
Det er derfor, det bekymrer mig lidt, hvis det eventuelt er resultatet af ministerens kamp, at der går 50 pladser til København, 75 pladser til Aarhus og 5 til Svendborg.
Nu er Svendborg jo et område, som ministeren kender særdeles godt, og derfor er det relevant at diskutere tæt, at den uddannelse i Svendborg også har andre elementer i sig end lige præcis maskinmesteruddannelsen, og derfor er det, synes jeg, en meget skæv fordeling.
Så min interesse er sådan set mere at afdække, om det er for at lukke munden på kritikere, at man har etableret et sådant ministerium – for så har man dog gjort noget.
Men når ministeren læner sig op ad en fordeling, som er den samme som den, der var, inden man havde en ministerpost på området, ja, så ser vi sådan set i virkelighedens verden en fordeling, som jo – i hvert fald indtil nu – ikke er udtryk for en vunden kamp.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-18:
Det er i hvert fald rart at få det på plads.
Det gør man jo både i forhold til familiesammenføringsreglerne og i forhold til f.eks. asylreglerne.
Så man ruller jo tingene længere tilbage.
Det er også derfor, hvis man bemærker det, at justitsministeren siger i store træk, at der er mulighed for, at der er ting, der kan blive rullet længere tilbage.
Jeg vil også godt sige, at grunden til, at vi indførte pointsystemet og stillede strengere danskkrav og stillede krav om, at man skulle have viden om det danske samfund, demokrati osv., jo også var, at vi faktisk kunne se, at der inden for de seneste år havde været en stigning i antallet, der kom ind via familiesammenføringsreglerne, og vi ønskede at begrænse det.
Det var derfor, at vi rejste det som et krav fra Dansk Folkepartis side.
Der kan man jo også bare konstatere, at det, at der sker en stigning via familiesammenføringsreglerne, ikke er noget, der giver grund til bekymring hos regeringspartierne, og det er jo så også der, hvor der er en skillelinje mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og det kan jeg selvfølgelig kun beklage.
Jeg håber, at justitsministeren om ikke andet vil være parat til, hvis det viser sig – hvad justitsministeren jo også har sagt – at der kommer en øget indvandring og der kommer nogle, som er svære at integrere, at være mandfolk nok til at indrømme, at der tog man fejl, og så må man gå ind og stramme op.
Det håber jeg at justitsministeren er klar til, hvis det viser sig, at der kommer nogle uhensigtsmæssigheder med den politik, man fører.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Der behøver ikke på nogen måde blive sat spørgsmålstegn ved, om jeg som justitsminister mener, at det, regeringen fremlægger, er det rigtige.
Det mener jeg, og jeg har selvfølgelig tænkt mig at stå hundrede procent bag.
Hvorfor?
Det har jeg, fordi det, som Dansk Folkeparti gjorde til sidst, var jo, at de fik gennemført endnu en stramning for stramningens skyld, som har gjort, at familier, der godt kan leve sammen og kan være et godt bidrag til det danske samfund, er blevet holdt ude af det danske samfund.
Det var det, der var hele debatten også i den borgerlige lejr, dengang man lavede det her pointsystem.
Venstres folketingsgruppe havde heftige diskussioner, blandt erhvervsledere var der heftige diskussioner, De Konservative havde heftige diskussioner.
Hvad kan vi konstatere?
Vi kan konstatere, at nu har regeringen så sendt et lovforslag i høring.
Det er et lovforslag, som i store træk tilbagefører reglerne på ægtefællesammenføringsområdet til 2010-niveau.
Det var en politik, som Dansk Folkeparti stemte for.
Det var en politik, som i øvrigt var bredt funderet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man er så utilfreds.
Det, vi laver, er med til at rydde op, og det er med til at sikre, at der kommer mere fokus på at forbedre integrationen.
Det er med til at skabe mere rimelige regler, således at familier, som kan bo her, og som vil være et bidrag til det danske samfund, også får lov til det.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-18:
Mener ministeren, at det er godt, at Danmarks gældende terrorlovgivning i praksis fortolkes således, at nyhedsdækning kan føre til domfældelse, fordi den betragtes som »ensidig«?
Mener ministeren, at det er godt, at Danmarks gældende terrorlovgivning i praksis fortolkes således, at en nyhedsdækning kan føre til domfældelse, fordi den betragtes som »ensidig«?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Som sagt vil konsekvensen af de ændringer, som regeringen lægger op til der skal ske på ægtefællesammenføringsområdet, i det store og hele svare til udlændingepolitikken, som den så ud i slutningen af 2010.
Jeg forventer da, at der vil være tale om, at når de nye regler træder i kraft, vil der komme en vis stigning i antallet af både ansøgninger om familiesammenføring og tilladelser til familiesammenføring.
Det er en klar forventning, at det vil der komme, men jeg forventer så sandelig også, at når vi har set det, vil udviklingen stabilisere sig på et niveau, som var gældende, dengang hr. Martin Henriksens parti, Dansk Folkeparti, havde indflydelse på udlændingepolitikken.
Derfor forstår jeg sådan set ikke, at man er så bekymret, for det er jo en politik, som man selv har sagt ja til, så hvorfor er det så farligt?
Det er udtryk for, at den nye regering modsat den gamle ikke vil have udlændingepolitikken isoleret yderst på højrefløjen, men vil have den ind på midten, hvor vi har fokus på at få løst de enorme problemer, som den tidligere regering bl.a. på integrationsområdet har efterladt.
Det er i al sin enkelhed det, som det går ud på.