Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Det har været en interessant debat at følge.
Ikke mindst opstarten af Den Mørkerøde Skole, eller hvad man nu skal kalde den, Den Bordeauxfarvede Studiekreds, som SF og Enhedslisten her startede.
Jeg vil sådan set
anbefale, at man i folkestyrets ånd måske kunne fortsætte studiekredsen her i Folketingssalen, for vi andre synes egentlig, at det er en meget interessant diskussion om, hvorvidt Enhedslisten tror på, at S og SF reelt vil overholde skattestoppet, hvis de får mulighed for det.
Jeg kan forstå på hr. Frank Aaen, at han tvivler meget på, at det virkelig kan være SF's og Socialdemokratiets ægte mening at ville overholde skattestoppet.
Det er jo en tvivl, som jeg tror mange deler.
Så jo mere åbenhed omkring studiekredsen, jo bedre - og jeg tror, at det vil være interessant for flere end mig at følge med.
Men jeg må også sige, at det er en diskussion, som har været langt omkring i forhold til det egentlig meget lovteknisk enkle forslag, der ligger.
Sagen er nemlig ganske enkelt den, at kommunerne har sat skatten mere op, end det var aftalt mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, og for at sikre, at skattestoppet overholdes, bliver bundskatten sat ned.
Bundskatten opkræves på samme grundlag som kommuneskatten, og derfor er det en kompensation, som fuldt ud matcher de skattestigninger, der har været.
Er det så lidt ujævnt fordelt hen over landet, hvor skatten er blevet sat op, med hensyn til hvem der så får gavn af det, hvor skatten nu bliver sat ned?
Ja, det er lidt ujævnt fordelt hen over landet, præcis på samme måde, som hvis Kommunernes Landsforening selv havde kunnet styre processen og fået kommunerne til at bøje deres budgetter, så den aftale, de indgik, og som de var glade for sidste sommer, var blevet overholdt.
Hvis det nu var sådan, at kommunerne selvstændigt havde aftalt, hvem der skulle sætte skatten op og med hvor meget, og hvem der kunne sætte den ned, havde det også været ujævnt fordelt hen over landet, hvem der havde været vindere, og hvem der måtte beskattes lidt hårdere.
Det er præcis det, som vi har set tidligere, hvor kommunerne jo selv har fundet ud af så at sige at lave omfordelingen fra kommune til kommune, og hvor vi fra statens side og fra regeringens side blot har overvåget, at det samlede skatteprovenu fra kommunernes side ikke er gået op.
Det er lykkedes de andre år, det er ikke lykkedes nu, og derfor må regeringen træde til og sikre, at skattestoppet overholdes.
Det vil så betyde, at borgerne i Hørsholm Kommune, hvor skatten fra kommunens side er sat op med 0,7 procentpoint, så at sige får en hjælpende hånd på 0,22 procentpoint, sådan at skattestigningen ikke bliver så voldsom.
Og hvis man tager en kommune som Herning, hvor skatten er blevet holdt i ro, vil man som skatteyder i Herning opleve, at der reelt bliver tale om en skattelettelse, hvilket jeg på vegne af nogle skatteydere i Herning skal sige er tiltrængt.
På den måde er det faktisk på præcis samme måde som tidligere her sikret, at skattestoppet overholdes.
Når vi i dag ser, at de to partier, der egentlig står tættest sammen i protest mod det her, er Enhedslisten og Det Radikale Venstre, er det jo lidt tankevækkende i forhold til de positioner, de to partier normalt plejer at indtage i spørgsmålet om skattepolitik i Danmark.
Derfor håber jeg også, at Det Radikale Venstre vil prøve at kigge på, hvordan skattesystemet reelt ser ud i dag.
Jeg kan forstå på hr. Niels Helveg Petersen, at han har beskæftiget sig så forholdsvis kort tid med skattepolitik, at han tror, at den skattelovgivning, der er gældende i dag, svarer til den, der var, dengang Ole Stavad var skatteminister.
Se, for det første er Frode Sørensen, tidligere skatteminister, lidt ærgerlig over, at man hele tiden refererer til hans forgængers periode, og for det andet vil jeg sige, at der er gennemført talrige skattelettelser siden regeringsskiftet i 2001, og der er gennemført mange - nogle vil endda sige alt for mange - skatteændringer siden.
Så det skattesystem, vi kender i dag - både hvad angår områderne for indkomstskat, selskabsskat, aktieindkomstskat og en lang række andre områder - er helt anderledes end det, vi overtog fra den tidligere regering, og heldigvis for det, for vi har fået et mere globaliseret, et mere moderne og et mere gennemsigtigt skattesystem end det, vi overtog.
Derfor håber jeg også, at Det Radikale Venstre vil se, at det, der sker med det her lovforslag, er, at skatteyderne får en sænkelse af bundskatten som kompensation for, at den samlede kommuneskat er sat i vejret.
Til sidst vil jeg sige til hr. Nick Hækkerup, at det jo en gang imellem er sådan med religiøse konvertitter, at de for ligesom at skulle bevise, at de nu reelt er konverteret til den nye tro, lægger sig så kraftigt i selen for at bevise deres tros styrke, at de fejlfortolker både det skrevne ord og den egentlige ånd i den tro, de er skiftet til.
Jeg glæder mig over, at Socialdemokratiet har skiftet til nu at tro på skattestoppets politiske og økonomiske styrke både i forhold til samfundsudviklingen og i forhold til skatteborgerne.
Vi skal nok gøre det langt mere kompliceret i besvarelsen af spørgsmål under udvalgsarbejdet, men lad mig nu bare her sådan på helt snusfornuftig, stille og rolig vis vise, hvorledes skatteborgerne får deres forrentning.
Hvis man har en skattepligtig indkomst på 100.000 kr., hvor bundskatten skulle være sat ned i år, vil man med den almindelige pris- og lønudvikling på ca. 3,5 pct. have en skattepligtig indkomst på 103.500 kr. næste år.
Hvis der var gennemført en skattelettelse på 0,22 pct. i år, ville man have fået en skattelettelse på 220 kr.
Nu får man den så næste år med samme procentsats, men et højere beløb, og så vil man få 227,70 kr. i skattelettelse.
Hvad svarer det til?
Hvad sker der, hvis ting bliver forrentet?
Ja, så sker der det, at den forrentning, man får, også skal gå til at dække inflation og andet.
Det er jo det, der er med til at gøre, at vi hele tiden har en lønstigning, som er med til at dække den inflation, der måtte opstå.
Derfor får man med regeringens forslag her også en forrentning svarende til den forventelige lønudvikling, der vil være i samfundet fra i år til næste år, og derfor er det ikke nødvendigt at gennemføre det meget sympatiske forslag om nu at sikre overholdelse af skattestoppet.
Det vil ikke bare være en overholdelse, det vil være en overopfyldelse af skattestoppet at gennemføre hr. Nick Hækkerups forslag.
Jeg kan såmænd godt kigge med sympati på et forslag om at sænke skatten yderligere 100 mio. kr., og hvis hr. Nick Hækkerup også vil anvise, hvorfra partiet havde tænkt sig at finansiere de yderligere 100 mio. kr., så synes jeg, vi måske skulle tale om, hvor vi kunne bruge den yderligere finansiering til yderligere skattelettelser mere målrettet og mere effektivt end ved at gennemføre det her, hvor borgerne allerede er blevet kompenseret.
Men jeg er altid tilhænger af at kunne lette skatten, og hvis hr. Nick Hækkerup reelt mener, at der er behov for en yderligere skattelettelse, ja, så bidrager jeg gerne til det.
Jeg håber så, at det kan gøres mere målrettet og direkte end her, hvor borgerne allerede er kompenseret.