runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg synes, det er fint, at Venstre og De Konservative koordinerer deres synspunkter.
Jeg spurgte om noget helt konkret i forhold til de tre rammeorganisationer, nemlig om det er rimeligt, at de er fastfrosset på 2001-niveau, også i det kommende finanslovforslag, som vi vedtager her i Folketinget senere i foråret.
Så vil jeg bare spørge mere generelt: Jeg kan forstå, at princippet om, at ngo-bistanden skal følge den generelle bilaterale bistand, Danmark giver, er hr. Lars Barfoed og De Konservative enige i, men hvis det er nogle af formuleringerne i selve beslutningsforslaget, som er problemet eller ikke er helt korrekte eller ikke helt forstået, så kan vi tage det under udvalgsarbejdet.
Jeg må forstå hr. Lars Barfoeds ordførertale sådan, at man rent faktisk bakker op om det, der er det principielle, nemlig at ngo'erne skal styrkes, og at den her fastfrysning, vi har set for visse rammeorganisationer, selvfølgelig ikke giver nogen mening.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg vil sige, at store dele af det her beslutningsforslag - og det er måske ikke helt tilfældigt - er som taget ud af Det Konservative Folkepartis debatoplæg, så derfor kan jeg jo ikke være andet end glad for det og tilfreds med, at vi altså i vid udstrækning ser ens på de her problemstillinger.
Det hører jeg også ministeren sige, for ministeren giver også udtryk for, at der hele tiden bør være den udvikling, hvad angår de midler, der bliver allokeret til ngo'erne.
Med hensyn til at lave om på teksten, og så kunne vi måske finde ud af noget, vil jeg sige, at jeg tror, at jeg allerede én gang har gjort hr. Jeppe Kofod opmærksom på, at vi har et regeringsfællesskab, Det Konservative Folkeparti og Venstre, og vi drøfter indbyrdes, hvordan vi forholder os til forslag her i Folketinget.
Og så vil vi gerne sammen, de to partier, drøfte med andre partier, om vi skal formulere os på den ene eller anden måde i sådan nogle forslag.
Men det er altså noget, De Konservative og Venstre gør sammen, da vi har det udmærkede regeringsfællesskab, som vi har.
Jeg har godt lagt mærke til, at hr. Jeppe Kofod et par gange her under debatten har gjort opmærksom på de midler, der er allokeret til nogle specifikke organisationer.
Det vil jeg ikke stå her og tage stilling til fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er noget, vi kan få undersøgt nærmere under udvalgsbehandlingen, altså hvad der ligger bag disponeringen af midler til nogle bestemte organisationer.
Det kan jeg ikke forholde mig til her.
Frank Aaen (EL), 2008-02-27:
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti har fortrudt den politik på det her område, som de har været med til at gennemføre siden 2001.
Det synes jeg da er et fremskridt.
Jeg ved ikke, om vi kan strække den erkendelse så langt, så vi også kan få at vide, hvilke argumenter der er blevet brugt for at få Det Konservative Folkeparti banket på plads undervejs, for sådan må jeg forstå det er foregået.
Man har haft nogle ønsker, og dem er man ikke kommet igennem med, fordi andre har ønsket at spare på ngo-bistanden.
Hvad er det for nogle argumenter, man har kunnet bruge for at skære ngo-bistanden?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg tror, jeg tidligere under debatten har gjort opmærksom på - men jeg skal meget gerne gøre det igen - at Det Konservative Folkeparti har markeret, at vi ønsker en styrkelse af ngo'ernes rolle, derunder også gerne en økonomisk styrkelse.
Det er præcis det, som nu sker med finanslovforslaget.
Der sker en styrkelse med 50 mio. kr., og derfor er vi meget tilfredse med, at vi i samarbejdet i regeringen er nået frem til et finanslovforslag, hvor der er 50 mio. kr. mere til ngo'erne.
Frank Aaen (EL), 2008-02-27:
Men det er jo positivt, at Det Konservative Folkeparti vil styrke ngo'erne.
Det går jeg ud fra også i de tidligere år har været Det Konservative Folkepartis politik.
Så må man jo ud af det svar, jeg lige har fået, kunne udlede, at det var Venstre og Dansk Folkeparti, der ønskede at svække ngo'erne, og at det var baggrunden for, at det, der var resultatet af forhandlingerne i VK-regeringen, var, at der kom færre penge til ngo'erne.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Nu har ministeren jo redegjort for de tal, som viser en positiv udvikling i bistanden til ngo'erne - sidst nu her med 50 mio. kr. mere til ngo'erne.
Det er sådan, som jeg gjorde opmærksom på i mit indledende oplæg her under debatten, at Det Konservative Folkeparti i vores debatoplæg har taget udgangspunkt i nogle tal, der forelå, hvor det kunne se ud, som om der var en faldende økonomisk andel til ngo'erne i forhold til den bilaterale bistand.
Det syntes vi der skulle rettes op på, ikke sådan, at man år for år absolut skal sikre, at det følges fuldstændig ens ad, men set over en årrække skulle det gerne være sådan, at det følges ad.
Ministerens tal viser jo så, at når man graver ned i tallene, kan man se, at der faktisk har været en sådan positiv udvikling, og det er vi meget tilfredse med.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg synes måske, at hr. Morten Helveg Petersen, som jo ellers er en munter natur, i dag ligesom har indtaget sortseerens syn på tingene, for det, som hr. Morten Helveg Petersen indledte med, var, at det egentlig var lidt trist, at det gik så galt for ngo'erne.
Nu tror jeg, at vi grundlæggende er enige om, at vi skal styrke ngo'ernes rolle, men hvorfor er det så trist, at regeringen nu vil bevilge 50 mio. kr. mere til ngo'erne?
Det kan man da ikke synes er så trist, og det kan da ikke være udtryk for en fastfrysning.
Ministerens tal viser jo også, at der ikke er sket nogen fastfrysning.
Så jeg må spørge hr. Morten Helveg Petersen: Hvorfor være så trist?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-27:
Spørgeren har ret i, at tristesse ikke ligger naturligt for mig, ej heller i denne sag.
Som jeg forstår det, men den talkrig må vi jo netop have afklaret og båret ud i forbindelse med udvalgsbehandlingen, går kritikken fra rammeorganisationerne på, at for deres vedkommende har bistanden været fastfrosset.
Jeg synes, at det er en god ting, hvis ulandsbistanden stiger.
Jeg så gerne, at regeringen havde endnu mere fart på, end tilfældet er.
Men som jeg forstår det, er det, der er pointen her i dag, at rammeorganisationernes beløb i en årrække har været fastfrosset.
Det er det, der er problemet og genstand for diskussionen her i dag.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Det har måske forbigået hr. Jeppe Kofods opmærksomhed, men Det Konservative Folkeparti og Venstre danner jo regering sammen, og det betyder under alle omstændigheder, at Det Konservative Folkeparti og Venstre indbyrdes aftaler, hvordan vi forholder os til forskellige forslag i Folketinget.
Det gælder også det her forslag.
Så mener jeg ikke, at det er en korrekt bemærkning, der er i beslutningsforslaget, nemlig at der er tale om en fastfrysning.
Det er netop ikke en fastfrysning, når ministeren foreslår nu at give 50 mio. kr. mere til ngo'erne.
Det kan man jo ikke kalde en fastfrysning, og derfor synes jeg, at forudsætningen for forslaget er forkert.
Talrækkefølgerne kan tage sig lidt forskelligt ud forskellige steder, men det kan vi forhåbentlig få afklaret, så vi i hvert fald kan få den samme opfattelse af, hvordan tallene rent faktisk har udviklet sig i de senere år.
Jeg har en fornemmelse af, at hr. Jeppe Kofod måske er kommet til at se på budgetoverslagsårene i finanslovforslaget, hvor der jo notorisk bare er en fremskrivning, og det kunne være årsagen til, at hr. Jeppe Kofod mener, at der en fastfrysning, men også det kan vi jo få afklaret.
Jeg vil gerne spørge hr. Jeppe Kofod om det med budgetstøtten, som jeg også spurgte hr. Jørgen Poulsen om tidligere.
Det er jo en del af bemærkningerne til forslaget, at man tager udgangspunkt i, at budgetstøtten kræver en sådan særlig kontrol, som ngo'er måske kan udøve.
Er det ikke udtryk for, at vi skal forholde os lidt kritisk til især den generelle budgetstøtte, fordi den altså rummer en svækkelse af vores muligheder for selv at styre de bevillinger og projekter, som vi går ind og støtter?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Til det første spørgsmål har jeg bare noteret mig, at de tre pågældende rammeorganisationer fra 2002 til 2007 år for år har fået det samme beløb, som ikke er blevet pristalsreguleret - det vil sige, at beløbet reelt er blevet udhulet.
Det har vi grund til at tro vil fortsætte, når regeringen skriver det i deres finanslovforslag, og så kan man se på historien, at der har været den her finansielle nedprioritering af de her organisationer.
Det er derfor.
Men hvis hr. Lars Barfoed her vil bekræfte, at der ikke er tale om det, men at der er tale om, at regeringen nu begynder at pristalsregulere beløbet til de her organisationer, så vil vi være meget tilfredse med den her debat, det er klart. Hvad angår det andet punkt med budgetstøtte og Pariserklæringen, mener jeg, det er fuldstændig rigtigt at påpege problemstillingen, og det er jeg meget enig med hr. Lars Barfoed i.
Det, som jeg tror er svaret på det, er, at vi begynder at styrke de institutioner meget mere, som skal kontrollere, at en regering bruger pengene, som man har aftalt; det vil sige et parlament, en rigsrevision, det vil også sige et civilt samfund og en række andre institutioner i de lande.
Det er vigtigt, for på den måde kan vi også få opbygget landets egen kapacitet til på længere sigt at have et demokratisk samfund, og det er det, vi også skal opnå med vores bistand.
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Og jeg vil i tillæg sige, at hvis det er holdningen fra alle partier i dag - og sådan må man forstå det - at ngo'ernes bistand er meget vigtig, og at vi skal opprioritere den, er det jo godt, fordi så er det, som blev besluttet tilbage i 2002, en beslutning, som man nu tager afstand fra.
Nu går man videre, nu vil man gerne styrke ngo-bistanden.
Hvis det er det, der er udkommet af den her debat, er vi meget tilfredse, og så er vi klar til at hæve vores ambitioner i forhold til ngo-bistanden igen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg noterede mig med interesse, at ministeren sagde, at i forbindelse med COP15 og i forbindelse med Afrikakommissionens arbejde ville der blive sat yderligere penge af til oplysning.
Jeg vil spørge helt uvidende: Hvilken beløbsramme snakker vi om, og hvad snakker vi om, med hensyn til hvor midlerne kommer fra?
Ulla Tørnæs (V), 2008-02-27:
Jamen jeg synes, det er to meget relevante spørgsmål at stille i den sammenhæng.
Jeg er ikke færdig med selve setuppet for det nye initiativ.
Men jeg syntes, det var relevant at nævne her, da jeg havde på fornemmelsen, at det var noget, der havde Tingets interesse.
Jeg luftede ideen på NGO-forum, hvor vi drøftede civilsamfundsstrategien, og hvor jeg luftede ideen om at indgå et tæt partnerskab med ngo'erne netop i relation til de to store begivenheder, altså Afrikakommissionens arbejde og også det danske værtskab for COP15.
Det er selvfølgelig også noget, der skal drøftes med ngo'erne, og det er der ved at blive taget initiativ til vil ske.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg synes som sagt, at det lyder som en meget god idé.
Jeg ved, at der med hensyn til COP15 er afsat 35 mio. kr. fra reserven i Finansministeriet til yderligere initiativer.
Og man kunne jo godt forestille sig ud over COP15, at det måske kunne være fint at få nogle syd-ngo'er herop.
Det ligger inden for Udviklingsministeriets perspektiv, og så kunne man jo godt forestille sig, at nogle af de her penge kom fra Finansministeriets ekstra bevillinger, og at de derfor ikke kun går fra budgetrammen i Udviklingsministeriet.
Ulla Tørnæs (V), 2008-02-27:
Jamen som sagt var jeg også lidt betænkelig ved at nævne det her i dag, men syntes alligevel, at det var det rette sted at nævne det, for jeg er klar over, at det selvfølgelig har stor interesse.
Men der foregår jo utrolig mange ting omkring forberedelserne af værtskabet for COP15.
Det er bare for at sige, at der er flere forskellige ideer i pipelinen, og jeg synes, det er vigtigt, at vi lige får bundfældet, hvad der blev kastet op i luften i går, og vi får sat os ned og tænkt os om, hvordan vi så rent faktisk i hvert fald fra vores side får lavet det sådan tekniske setup for et sådant partnerskab imellem Udenrigsministeriet og ngo'erne om oplysningsaktiviteter i relation til COP15 og altså også Afrikakommissionen.
Jeg vil bare lige nævne, for så vidt angår…
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg vil spørge, om det bliver muligt så for ngo'erne at lave selvstændige aktiviteter, altså uafhængige af regeringens øvrige aktiviteter.
Det er altså selvstændige ngo-oplysningsaktiviteter, vi taler om, som man så kan lave.
I den her forbindelse, når ministeren nu er på talerstolen, vil jeg spørge, om ministeren kan oplyse, om det her dilemmaprojekt, dilemma.dk, er noget, ministeren vil fortsætte med, eller om ikke de penge, der er blevet brugt, hvor 40 pct. er blevet brugt på administration og konsulenter, kunne bruges bedre til oplysning f.eks. fra private danske organisationer.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Nu synes jeg, at det bliver et spørgsmål om, hvorvidt visse organisationer er skrevet ind i beslutningsforslaget.
Jeg vil gerne spørge om, hvorvidt det ikke er evident, at rammeorganisationerne blev skåret 10 pct. i forhold til rammen over en bank i 2001.
Hvis man tager og sammenligner rammeorganisationerne - bortset fra at der er kommet en ny rammeorganisation - er det så ikke evident, at de simpelt hen er for fastfrosset, og at det er det, som det her forslag principielt handler om at blive fri af?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg vil sige, at jeg stadig væk savner et svar på det spørgsmål, jeg har stillet gentagne gange til Dansk Folkeparti.
Men hvis man nu læser den korte tekst i beslutningsforslaget, kan man læse, at vi opfordrer regeringen til at ophæve den nuværende fastfrysning af niveauet for ngo-bistand, så den fra finansåret 2008 stiger i takt med stigningen i den bilaterale bistand og den almindelige prisudvikling.
Det er et princip, vi gerne vil have genindført.
Og inden for det princip kan man være kritisk, og man kan regulere op og ned på forskellige ngo'ers bevilling og sikre, at pengene skal bruges effektivt osv.
Men vi synes, at det har været forkert med de tal, vi har fået oplyst om, at ngo-bistanden er faldet, fordi det er så vigtigt for os.
Oven i det har vi også skrevet i bemærkningerne - det står i bemærkningerne - at visse rammeorganisationer har oplevet en fastfrysning, og det vil sige en ren udhuling af den årlige rammebevilling.
Det synes vi er helt urimeligt, og det vil vi gerne have ændret, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at det er særlig svært, og jeg håber, at Dansk Folkeparti i udvalgsarbejdet får klarhed på de spørgsmål, sådan at vi i fællesskab kan bakke op om det her forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Nu kan jeg forstå, at hr. Jeppe Kofod giver udtryk for, at de tal, man har lagt til grund for forslaget om fastfrysning af bistanden, måske ikke nødvendigvis er de rigtige.
Jeg kan forstå, at hr. Jeppe Kofod glæder sig til, at vi i udvalgsarbejdet får opklaret, hvad der er de rigtige tal.
Det, jeg så bare vil spørge hr. Jeppe Kofod om, er: Hvis det nu viser sig, at de rigtige tal er dem, som Udenrigsministeriet har overleveret i et spørgsmål til Udenrigsudvalget den 31. december sidste år, og som vel at mærke viser, at der ikke er sket en fastfrysning, men at der faktisk har været en lille stigning, mener hr. Jeppe Kofods så, at man så vil frafalde forslaget, for så bortfalder jo lidt af hele substansen i forslaget, fordi der jo så netop ikke er tale om en fastfrysning?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Der er to vigtige diskussioner her, som jeg gerne vil nævne.
Den ene er den generelle ngo-bistand, hvor vi har nogle tal, i øvrigt fra Danida selv, som ministeren så har sagt ikke var korrekte.
Det må vi få afklaret i udvalget.
Det andet er, at visse rammeorganisationer - nu skal jeg nævne dem igen: IBIS, MS, Folkekirkens Nødhjælp - har fået fastfrosset deres rammebevilling på 2001-niveau.
Derom er der ingen tvivl.
Det må hr. Karsten Lauritzen også give mig ret i.
I stedet for skal vi måle nogle af de organisationers evne til at opfylde de målsætninger, der er i civilsamfundsstrategien.
Det, der er vores redskab til at sikre, at vores ngo-bistand bliver brugt effektivt, er selvfølgelig den strategi, vi laver i fællesskab.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Jeg takker selvfølgelig for ordførerens svar.
Jeg forstår det sådan, at hvis det viser sig, at tallene, som Udenrigsministeriet har givet til Udenrigsudvalget den 31. december om, at der rent faktisk ikke er en fastfrysning, viser sig at være rigtige, er ordføreren villig til at indrømme det, og så må man jo ændre en del af forslaget.
Det er jeg selvfølgelig glad for, for jeg synes jo så, at en del af beslutningsforslagets substans falder væk, faktisk den vigtigste del af det, og derfor ser jeg så ikke så meget formål i at behandle forslaget.
Så nævner ordføreren også, at det handler om tre bestemte rammeorganisationer.
Så undres jeg bare over, at man ikke har skrevet de tre rammeorganisationer ind i forslaget.
Man nævner dem faktisk ikke med et ord.
Jeg vil gerne være med til at behandle den problemstilling, men så må vi tage fat på den på en seriøs måde, og så må man fremsætte et beslutningsforslag, som rent faktisk forholder sig til virkeligheden.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Først vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen, at jeg slet ikke kan forstå det, som hr. Karsten Lauritzen siger.
Der står faktisk, at visse organisationer siden 2001 har fået hævet deres årlige ramme, mens andre rammeorganisationer ikke har fået hævet deres årlige ramme.
Så det står rent faktisk i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Vi har nogle gange en tendens til at blive meget tekniske i den her debat.
Det, der er det principielle i det - og derom er der ingen tvivl - er, at nogle bestemte rammeorganisationer har fået fastfrosset deres rammebevilling på 2001-niveau.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Og det skal ophæves.
Tilbage står så i øvrigt en diskussion om, hvorvidt den generelle ngo-bistand er blevet øget eller svækket under den her regering.
Vi har også citeret et tal i beslutningsforslaget, som jo delvis kommer fra Danidas årsopgørelse, men som selvfølgelig også kan læses i Det Konservative Folkepartis udspil, og man må gå ud fra, at begge disse parter har tjekket tallene grundigt, før de har publiceret dem.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jamen jeg vil så fortsætte der, hvor Venstre slap og endnu en gang tage fat i det forslag fra Socialdemokratiet, som er fremsat her i dag af hr. Jeppe Kofod.
Overordnet set bliver man nødt til at kigge på sådan et forslag her og kigge på de ord, der er valgt, altså på den måde, forslaget er skrevet på.
Der står decideret en fastfrysning af det niveau, som ngo-bistanden har været på siden år 2001.
Og der vil jeg også spørge hr. Jeppe Kofod, om han vil bekræfte, at man jo bliver nødt til enten at sige ja til, at det er korrekt, at den er fastfrosset og har været fastfrosset siden år 2001, eller at den ikke har været det - overordnet, når man læser det her forslag, for man kigger jo ikke decideret specifikt på organisationer.
Der står nævnt tre til fire organisationer, det er sådan bare det overordnede ordvalg, men de står ikke skrevet med navns nævnelse.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Nu har jeg så høje tanker om mine kære kollegaer i Folketinget, at jeg tror, at man selvfølgelig godt forstår, hvad der står i det her forslag.
Der står i øvrigt også i forslaget helt konkret, at ngo-bistanden - og det er så Danidas tal - er faldet fra at udgøre 15,4 pct. af den samlede officielle bistand i 2001 til at udgøre 12,4 pct. i 2002, udbetalt.
Det er tal, vi har fået fra Danida, og som man kan genfinde i Det Konservative Folkepartis oplæg.
Det kan godt være, at vi tager fejl, men det synes jeg vi må afklare i udvalgsarbejdet.
Det principielle her - og det er det, jeg synes er interessant - er, at Dansk Folkeparti og Venstre tilsyneladende forsvarer, at tre rammeorganisationer skal have fastfrosset deres bevillinger, dvs. udhulet dem, så de år for år får færre og færre penge til at lave ngo-projekter for og fremme demokrati og menneskerettigheder osv.
Det er det, som er det principielle og interessante i det her.
Og der har jeg stadig væk ikke fået svar fra Dansk Folkeparti på, om man synes, at det er rimeligt, at Folkekirkens Nødhjælp, Ibis og MS fortsat skal have udhulet deres bevilling år for år.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg vil fortsætte, hvor jeg slap.
Det, jeg så kan forstå på hr. Jeppe Kofod, er, at han næsten benægter den her udmelding, der har været fra vores minister på området, som hun også meddeler udvalget i skriftlige udformning, nemlig at der faktisk har været en stigning i ngo-bistanden.
Det er jo lidt af en benægtelse, det Dansk Folkepartis spørger spørger om, og det jeg hører fra hr. Jeppe Kofod.
Det er benægtelse af, at der faktisk har været en stigning i ngo-bistanden.
Så bliver jeg nødt til at sige, at man jo bliver nødt til at præcisere sit forslag, hvis det er, man direkte ønsker at have noget specificeret ud, altså at de her bestemte organisationer ikke har fået en stigning en ngo-bistanden gennem de sidste år.
Når jeg ser det forslag, der er fremsat i dag, bliver jeg nødt til at kigge på det overordnede og den måde, det er skrevet på.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-27:
Ministeren forstår ikke problemet.
Se, det er da i virkeligheden det, der er skræmmende, i betragtning af at det jo er ministerens ansvar at sørge for, at den her kvote administreres.
For det, der jo er situationen, er, at FN's flygtningehøjkommissær, hvilket jeg tror vi hurtigt kan blive enige om, naturligvis har øje for, hvad der er af problemstillinger rundtomkring i verden; det er sådan set det, man er her for.
Der må vi konstatere, at situationen er den, at man ikke fra FN's side kan komme af med de flygtninge, som man mener det er bydende nødvendigt bliver genbosat, og det eneste, der antyder et svar fra ministeren, er, at det er de danske regler på området isoleret set, der forhindrer, at Danmark kan være med til at løse den konflikt.
Hvorfor interesserer vi os særligt for Irak?
Det er da nærliggende, da Danmark har været en del af den konflikt, og vi kan se, at bl.a. USA er med til at løse en del af problemet - eller tage ansvar for det - ved at tage i tusindvis af irakiske flygtninge til genbosætning efter indstilling fra FN.
Og derfor er spørgsmålet: Har den her regering ingen vilje til at hjælpe med at løse den humanitære situation, som bl.a. er opstået som følge af et engagement i Irak, der har ført til enorme flygtningestrømme og i hundredtusindvis af mennesker bosat i nærområderne under kummerlige vilkår?
Hvad er årsagen til, at Danmark siden 2003 kun har modtaget 18 irakiske kvoteflygtninge, og vil ministeren gøre en aktiv indsats for, at flere af de tusindvis af irakere, som FN har indstillet til genbosætning, kommer til at indgå i den danske kvote?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-27:
Som det fremgår af mit svar, opfordrer vi løbende UNHCR til at præsentere flygtninge, der opfylder de danske betingelser.
Det har vi gjort tre gange sidste år.
Jeg forstår ikke problemet.
Der er jo ikke tale om, at vi snyder ud fra den kvote, vi har fastsat i Danmark.
Men der er altså også andre nødstedte mennesker i verden.
Nu kender jeg ikke hr. Morten Østergaards baggrund for lige at slå sig på Irak, men vi ved da, at der i de lande, jeg i øvrigt har nævnt, også er en forfærdelig nød.
Og som sagt: Vi tager hastesager, hvor der er en akut risiko for forfølgelse i dansk udlændingelovgivnings forstand.
Jeg går ud fra, at hr. Morten Østergaard er klar over, at jeg er nødt til at overholde loven.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Nu spurgte jeg jo ikke til fiskere eller til alle mulige andre, jeg spurgte til havnen, og her er Århus Havn et godt eksempel, for der har man en del løsarbejdere til fordel for de her virksomheder.
Derfor er det jo ret interessant, at ministeren nu faktisk vil gå ud til de virksomheder og sige: Jamen ministeren er altså ligeglad med, at de skal betale, for at løsarbejderne sidder på deres dertil indrettede og ikke laver noget som helst.
Det er faktisk det, jeg hører ministeren sige.
Det er ret interessant.