runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2008-10-30:
Det er jo altid dejligt, når vi kan få en friere debat også i Folketingssalen, så jeg svarer meget gerne på de spørgsmål, der bliver rejst, for det er jo interessant at spore interessen både fra hr. Bjarne Laustsens side og fra SF's side i forhold til finanslovforhandlingerne, og jeg går ud fra, at det også bliver fulgt op med en oprigtighed, der betyder, at man vil tage ansvar i forhold til den samlede finanslov.
Det synes jeg jo er rigtig positive meldinger, der er kommet, ikke mindst også nu fra SF's side, og vi venter jo i spænding på at se udmøntningen af tilsagnene om, at man er blevet et økonomisk ansvarligt parti i SF.
Jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at det ikke går ud over landdistrikterne.
Vi har faktisk afsat de midler, som jeg mener er fuldt ud forsvarlige til netop at sikre de her initiativer, og hele den her diskussion om fuld hjemtagning er i virkeligheden lidt vanskelig, fordi vi sagtens kan nå fuld hjemtagning frem til 2013, hvis det er det, vi vil.
Det, vi diskuterer, er, hvad rammen skal være hen over årene, og i øvrigt er der jo yderligere det interessante aspekt, at det ser ud til i sundhedstjekket, at der kommer yderligere modulerede midler; det vil sige, at der kommer flere midler over til landdistriktsprogrammet, der så vil udvide rammen for de kommende år.
Men jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen, at det ligger regeringen meget på sinde at sikre udviklingen i landdistrikterne, og derfor er der også afsat midler til det.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-30:
Jeg vil gerne sådan benytte den positive stemning i salen til at stille et lille supplerende spørgsmål.
Nu, hvor vi er ved at gøre noget godt for landdistrikterne, kan jeg forstå, at der er nogle landdistriktspuljer, hvor udmøntningen går ret langsomt.
Jeg vil høre, hvordan det går med udmøntningen af de her landdistriktspuljer.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-10-30:
Jeg vil gerne takke de partier, som har været positive i dag over for regeringens forslag.
Formålet med beslutningsforslaget er som bekendt, at der efter grundlovens § 19 opnås det formelle grundlag for, at regeringen på Danmarks vegne kan medvirke til Rådets vedtagelse af et udkast til en rammeafgørelse, der lægger op til en højere grad af ensartethed i reglerne i en række rammeafgørelser om fuldbyrdelse af afgørelser truffet in absentia.
Jeg er glad for, at det ud fra de tilkendegivelser, der har været her i dag, ser ud til, at der kan opnås støtte til en vedtagelse af beslutningsforslaget, sådan at Danmark kan ophæve sit parlamentariske forbehold og medvirke til vedtagelse af rammeafgørelsen.
Formålet med udkastet til rammeafgørelsen er som bekendt at styrke de proceduremæssige rettigheder for personer, der er genstand for en straffesag, og samtidig lette det retlige samarbejde i straffesager samt at forbedre den gensidige anerkendelse af retsafgørelser mellem medlemsstaterne.
Hvis rammeafgørelsen vedtages i EU-medlemslandene, vil regeringen på et senere tidspunkt fremsætte et lovforslag, der gennemfører de nødvendige ændringer i dansk lovgivning.
Endnu en gang vil jeg takke de ordførere, der er positive over for beslutningsforslaget.
Justitsministeriet vil selvfølgelig svare på de skriftlige spørgsmål, der allerede er stillet om sagen, og Justitsministeriet står selvfølgelig også til rådighed, hvis udvalgsarbejdet måtte give anledning til opklarende spørgsmål.
Tina Nedergaard (V), 2008-10-30:
Det lovforslag, vi nu skal behandle, lægger op til mindre ændringer af reglerne for indkøbsforeninger for mindre jordbrugere.
Som følge heraf ændres lovens navn til lov om indkøbsforeninger for mindre virksomheder i landdistrikterne.
Lovændringen er i overensstemmelse med indsatsen inden for landdistriktsprogrammet, som har udvikling i netop landdistrikterne som formål.
Forslaget omfatter i øvrigt en afregulering af området, så indkøbsforeningerne får større fleksibilitet i deres organisation.
Venstre støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-30:
Det er jo en rigtig god sag; jeg kunne faktisk ikke selv have skrevet det meget bedre.
Det er jo en sag, der går lang tid tilbage, til 1939, og som har tjent mange gode formål ude på landet.
Og når man kommer fra landet, fra et lille husmandssted, ved man også, at der har været brug for sådan nogle ordninger.
Dengang blev det måske brugt til at erhverve sig en selvbinder for, senere hen en grå Fergusson og senere måske et malkeanlæg.
Jeg ved godt, at forholdene ude på landet er ændret drastisk siden da, men jeg synes jo, at de tanker, der ligger i det system her om, at nogen går sammen for dermed at skabe et grundlag for måske at kunne erhverve en vare, der er billigere, end hvis man stod alene, er gode, sympatiske tanker.
Det, det så lægger op til her, er jo, om man kan skabe mere liv ude på landet, ved at man ændrer lidt på reglerne, og at der måske kan blive flere foreninger.
Det er jo et spørgsmål, om det, at der kommer nogen ind, som ikke har noget med landbruget at gøre, men som virker ude i området, kan give mere iværksætteri og større omsætning.
Men jeg synes, det er helt fint.
Jeg kan jo se, at det senest blev ændret i 1990, og derfor skal det også notificeres igen, i forhold til at der er et statsstøtteelement i det, der er under afvikling, og når det så er sket, er det jo foreninger, som man selv driver inden for nogle bestemte rammer, som er givet.
Men jeg forstår, at det skal notificeres, fordi der er et udløb af statsstøtteelement i det.
Så jeg synes, det er fint, at man organiserer sig derude, også i indkøbsforeninger, og at man også udvider deltagerkredsen inden for de rammer, der er givet her, for det gør jo selvfølgelig, at det måske ikke bare lige er jordbrugere, som der tidligere var tale om, lovforslaget handler om, men at der også kommer andre ind.
Og formålet er stadig væk, at man kan få mere liv ude på landet, og det støtter vi fuldt og helt.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-30:
Vi kan også tilslutte os den positive stemning i salen.
Det her er et lille skridt i retning af at gøre det nemmere at bo i landdistrikter og holde mere liv i landdistrikterne.
Det handler om at understøtte det, at man kan bo og man kan bosætte sig i landdistrikterne, ved at understøtte erhvervslivet, så vi kan fuldt ud tilslutte os forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-10-30:
Lovforslaget her, hvor indkøbsforeninger får mulighed for også at inddrage håndværksvirksomheder, der er relateret til landbruget, er et forslag, som har haft en god funktion igennem sin levetid.
Men jeg tror på, at den udvidelse, som vi netop står med her, er en fantastisk udvidelse af disse muligheder for håndværkere i landdistrikterne.
Det mener jeg på baggrund af, at kommunalreformen gør, at vores landdistrikter rent faktisk er blevet større, end de har været tidligere, og med hensyn til livet i landdistrikterne, hvor håndværkere og jordbrugere agerer, er det vigtigt, at vi netop også får mulighed for at understøtte de initiativer, der foregår her, for at landdistrikterne skal binde byerne sammen.
Derfor må jeg sige, at forslaget her er rigtig godt, det er fremmende for landdistrikternes udviklingsmuligheder.
Tit og ofte vil det jo være sådan, at vi i landdistrikterne, hvor de her muligheder foreligger, og hvor de understøtter virksomheder af den her karakter, vil kunne se mange af dem udvikle sig og egentlig blive til større virksomheder, som netop har mulighed for også at tage fat på den innovation, som er muligheden og behovet inden for de forskellige brancher.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-30:
Inden træerne vokser helt ind i himlen, vil jeg lige sige, at det er et meget lille lovforslag, og selv om der er positive elementer i det, er jeg ikke helt sikker på - som jeg også var inde på i min ordførertale at det har alle de positive elementer i sig, som hr. Knud Kristensen taler om.
At man kan bruge det til at binde land og by sammen, er måske lidt for flot.
Jeg vil gerne annoncere, at vi har behov for at gøre meget mere i forhold til vores landdistrikter.
Vi ved, at der stadig væk sker en affolkning af områderne, og at der er store forskelle i indtjening og en lang række andre ting.
Der er forfaldne huse, og hvad ved jeg, i landdistrikterne.
Det her er ikke svaret på alting i forhold til landdistriktspolitikken, men det er et element i, at vi får en større kreds til at være med til at bære og løse en opgave, som der er behov for derude.
Det er jeg enig i, men træerne vokser altså ikke ind i himlen.
Knud Kristensen (KF), 2008-10-30:
Men nu har jeg ikke udtalt mig, som om træerne vokser ind i himlen, som hr. Bjarne Laustsen siger.
Jeg er meget positiv over, at hr. Bjarne Laustsen også er positiv over for forslaget, for det her forslag er jo netop med til at understøtte de mange initiativer, som man har inden for landdistrikterne.
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen er positiv over for forslaget, for vi har tit og ofte set, at hr. Bjarne Laustsen jo er meget negativ over for mange af de lovforslag, der fremsættes.
Jeg glæder mig over, at hr. Bjarne Laustsen er meget tilfreds med lovforslaget, som det ligger her.
Bente Dahl (RV), 2008-10-30:
Jeg vil bidrage til den gode stemning i salen.
Andelsbevægelserne og foreningslivet i det hele taget har stor betydning for os her i landet.
Det har betydning for vores selvforståelse og vores måde at tage udfordringer op på.
Hvis der er noget, vi vil, finder vi sammen med nogle, der vil nogenlunde det samme, så danner vi en forening, og så gennemfører vi visionen.
Foreningsdannelse åbner for muligheder, og formålet definerer vi i foreningens vedtægter. Som omtalt i det her lovforslag, L 30, kan en forening også være en indkøbsforening, hvis medlemmer har visse fordele.
L 30 er til fordel for små erhvervsdrivende og for landdistrikternes udvikling i positiv retning.
Et skridt i den rigtige retning - det finder vi er vigtigt, og vi er positive.
Per Clausen (EL), 2008-10-30:
Den tanke, at man i fællesskab løser nogle investeringsproblemer og på den måde får en bedre ordning, end hvis man står splittet og hver for sig, er jo en sådan grundlæggende rigtig fællesskabstanke, der vel også har hentet inspiration fra socialistiske måder at anskue verden på.
Og det er klart, at hvis man har et forslag, som vedrører et område, hvor man kan sige at der er enkelte elementer af den socialistiske tankegang, der har bredt sig helt ud i landdistrikterne og helt ind i Venstre, skal man jo kun støtte, at den mulighed så udvides til nye sektorer i samfundet.
Så der skal ikke være nogen tvivl om Enhedslistens entusiastiske opbakning til det her forslag.
At forslaget så selvfølgelig ikke løser alle de problemer, der er i landdistrikterne, har hr. Bjarne Laustsen jo ret i.
Men man kunne måske lade sig inspirere af den tankegang, at man i fællesskab løfter og løser nogle opgaver, også når det handler om investeringer, og når det handler om at løse de udfordringer, man står over for i fremtiden, hvor de fuldstændig vanvittige jordpriser og den kapitalisering, der er sket, nu truer landbrugets eksistens i Danmark.
Det er nogle af de tanker, der ligger i det her meget lille lovforslag, for det siger noget om, at fællesskabsløsninger kan være den rigtige vej at gå, også på landet.
Så vores tilslutning til det her lovforslag handler ikke bare om det gode i at støtte udvidelsen af fællesskabs- og fælles løsninger til nye områder.
Nej, det handler også om at sige, at vi måske faktisk i dette lille hjørne af landdistriktspolitikken kan finde inspiration til at løse endnu større udfordringer i fremtiden.
Anders Samuelsen (LA), 2008-10-30:
Vi kan også helt oplagt fra Liberal Alliances side støtte det her forslag.
Jeg ved ikke, hvor meget man skal gøre det til et ideologisk skoleridt mellem socialisme og liberalisme eller konservatisme og noget andet, man kan også bare kalde det god snusfornuft, og det er der da altid rigtig god grund til at støtte.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-10-30:
Jeg skal blot takke ordførerne for den gode modtagelse af lovforslaget.
Det er jo dejligt, når jeg med fremsættelsen af dette lovforslag med fru Sidsel Homanns ord kan skabe en positiv stemning i salen.
Jeg synes, det er dejligt, at ordførerne over en bred front bakker op om det, også uanset hr. Per Clausens bestræbelser på at gøre det til et eller andet politisk ridt.
Jeg mener, at det her handler om at se gavnligheden af at løfte i fællesskab, at tage ansvar på sig, og er meget enig i fru Bente Dahls tilgang om en udvikling af hele andelsbevægelsens tankesæt om at prøve at se, hvad man i fællesskab kan gøre for at løfte indsatsen.
Der er stadig væk et element af statsstøtte i ordningen - det var hr. Bjarne Laustsen, der var inde på det -
og det er jo derfor, at vi også fortsat har en lovgivning på området.
Derfor fornyer vi nu regelsættet og sørger for at gøre det tidssvarende.
Mogens Jensen (S), 2008-10-30:
Formålet med dette lovforslag er jo, som den tidligere taler også var inde på, at præcisere retsstillingen for private personer og selskaber og foreninger, som afleverer private arkivalier til et offentligt arkiv.
Lovforslaget vil ændre tilgængeligheden til de private kilder, så de ikke nødvendigvis altid følger reglerne om tilgængelighed for offentlige arkivalier.
I stedet for skal de aftaler overholdes, som rent faktisk indgås mellem den, der aflever arkivalier, og det modtagende aktiv.
De private arkivalier skal ikke pludselig kunne ændre karakter til at være offentlige, blot fordi de indgår i offentlig sagsbehandling.
Nej, de oprindeligt indgåede aftaler om tilgængelighed skal respekteres.
Forslaget vil på den måde styrke retstilstanden i forhold til at sikre bevaringen af private arkivalier.
Med de gældende regler kan man frygte, at private borgere afstår fra at aflevere historisk værdifulde kilder til arkiverne, fordi de aftaler, der laves med arkivet, der modtager, ikke respekteres i tilstrækkelig grad.
Det er et grundvilkår for vores arkivvæsen, at almindelige borgere bidrager til bevaringen af historiske kilder til glæde og gavn for f.eks. forskningen og det journalistiske arbejde.
Vi er afhængige af, at almindelige mennesker har lyst til at indlevere deres personlige beretninger, fotos og effekter, der kan vidne om vores fælles historie, som almindelige mennesker har oplevet den.
Man kan dermed kaste et andet lys over historien end de officielle kilder, der tit fortæller historien, som den ser ud oppefra; private kilder er helt afgørende og kommer i sidste ende hele samfundet til gode.
Private personer, selskaber og foreninger skal derfor trygt kunne indlevere arkivalier og samtidig stole fuldt og fast på de aftaler, man fastlægger med det pågældende arkiv.
Jeg synes dog, at det er vigtigt at understrege, at det bør tilstræbes, at de aftaler, der indgås med private arkiver, i så vidt muligt omfang følger arkivlovens retningslinjer i forhold til tilgængelighedsfrister og den generelle intention i loven om størst mulig åbenhed i aktiverne.
Mulighederne for dispensation fra disse frister ved særlige omstændigheder, jævnfør arkivloven, skulle altså også gerne være gældende.
Socialdemokraterne kan med disse bemærkninger fuldt ud støtte lovforslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2008-10-30:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, har til formål at sikre, at private arkivalier ikke ændrer status til offentlige arkivalier.
Det vil sige, at allerede indgåede aftaler om tilgængelighed kan opretholdes.
Vi er blevet bekendtgjort med, at det egentlig har været praksis hidtil, men at det er bedst med en præcisering som følge af en sag, hvor Ombudsmanden kom med en udtalelse.
I den konkrete sag viste det sig, at private arkivalier skiftede karakter og blev offentlige, og det gjorde, at den aftale, der var indgået med ejeren om tilgængelighed, ikke kunne overholdes.
Dette finder Dansk Folkeparti ikke hensigtsmæssigt, og vi bakker op om, at dette - om man så må sige - hul i arkivloven fyldes ud.
Når borgere vælger at aflevere private arkivalier, er det vigtigt, at de kan have en sikkerhed for, at disse anvendes i overensstemmelse med det, som blev aftalt ved afleveringen.
Vi skal huske på, at mange af de materialer, som afleveres, skal have og har stor betydning for vores historie, og at de ofte anvendes forskningsmæssigt.
Den lovændring, som vi i dag debatterer, skal gerne have den konsekvens, at der ikke opstår usikkerhed, og at der ikke opstår en begrænsning i antallet af private, som ønsker at aflevere særlige dokumenter og oplysninger til arkiverne.
I en tid, hvor der er en øget interesse i at forske i fortiden og i at øge ens viden om de personer og organisationer, som har påvirket vores nutid, er det vigtigt, at der er helt klare regler for, hvorledes arkivloven fungerer.
Det er jo ikke meningen, at en lovændring som denne skal mindske mulighederne for at indhente oplysninger - snarere tværtimod.
Såfremt der skal ske ændringer i det at gå fra at være private til at være offentlige arkivalier, er det vigtigt, at der skal finde et aktivt samtykke sted fra den afleverende part.
Vi har fra politisk side ikke nogen interesse i, at der fremover er færre, der afleverer materiale, snarere tværtimod, og derfor bakker Dansk Folkeparti op om den præcisering, der lægges op til i dette lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-10-30:
Jeg vil fortsætte i det spor, som er lagt her.
Vi synes også, det er et godt forslag.
Det er en skam, at det har været så lang tid undervejs, men det er jo bedre, at det kommer nu, end at det ikke kommer.
Men vi kan i hvert fald konstatere, at forholdene ude på landet har ændret sig.
Vi har jo igennem de sidste mange år set, at der kommer flere og flere nedlagte landbrug, som netop også benyttes af de her indkøbsforeninger, og så kan man lige så godt lægge op til, at den linje kan fortsættes, altså at de nye, man kan kalde dem håndværkere, som jo i mange tilfælde køber nedlagte landbrugsejendomme, bruger de gamle stalde, lader, til deres værksteder.
Ja, de skal også bruge maskiner, men måske i en anden udformning: Når det er håndværkeren, tømreren eller mureren, er der altså andre maskiner, der skal købes.
Derfor synes vi, det er en rigtig god idé, at der nu åbnes op for, at de indkøbsforeninger - som tidligere nævnt - er med til, at man måske kan købe nogle af varerne til en lidt billigere pris.
Dermed fastholder vi også, at der er det liv ude på landet, og at det kan fortsætte.
Så vi mener jo egentlig, at det her er en rigtig god ordning.
Og at man så kan modernisere den lidt, ja, det ligger i helt naturlig forlængelse heraf.
Så vi støtter også forslaget her - og alle de andre ting er jo nævnt af ordførerne og står som sagt også i forslaget her.
Vi er positive over for forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-30:
Lovforslaget her lægger op til ændringer i retstilstanden for private, der indleverer arkivalier til offentlige arkiver.
Det har åbenbart vist sig - på trods af et ønske om, at private arkivalier skulle forblive private og uden adgang for offentligheden - at der så er visse bestemmelser, der har muliggjort, at private arkivalier har ændret karakter til at blive offentlige arkivalier imod det oprindelige ønske fra dem, der har afleveret arkivalierne i sin tid.
Men den redegørelse, der er kommet fra Ombudsmanden, gør det nødvendigt, at vi laver den præcisering i loven, og det støtter vi Konservative naturligvis fuldt ud.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-30:
Det er altså nogle, som overhovedet ikke har været stillet for en dommer, men det er så en anden diskussion.
Det, jeg bare gerne vil spørge hr. Morten Messerschmidt om, er: Er det ikke sådan, at hovedreglen her sådan set er, at man kan afslå, hvis ikke visse betingelser er opfyldt i forhold til de her domme in absentia, at der er en række betingelser, som skal være til stede, for at man så alligevel kan anerkende det?
Og kan det ikke på den måde måske være med til at rydde op i nogle af de problemer, som hr. Morten Messerschmidt peger på?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-10-30:
Jeg ved ikke, om det, hr. Morten Østergaard siger i forhold til reglerne om tålt ophold, skal forstås sådan, at hr. Morten Østergaard betragter det som i strid med menneskerettighedskonventionen, at man indekapaciterer eller fængsler eller på anden måde isolerer folk, som er på tålt ophold.
I givet fald vil jeg glæde mig til at se domsreferencen fra hr. Morten Østergaard.
Hvad angår spørgsmålet, er det rigtigt, at det her forslag jo kun behandler en del af EU’s retssamarbejde, altså domme afsagt in absentia, men hr. Morten Østergaard vil naturligvis være bekendt med, at gensidig anerkendelse er noget, man opererer med bredt inden for alle de forskellige områder, både i bevissikringskendelsen, i arrestordren og altså nu her i domme, der er afsagt in absentia.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-30:
Jo, men uvilje mod et snævrere europæisk samarbejde var jo ikke det nye.
Det, jeg tillod mig at glæde mig over, var den mere direkte reference til menneskerettighederne og Menneskerettighedsdomstolen - det syntes jeg var godt.
Men det, jeg ikke fik svar på, er det her med, om ikke det er rigtigt, at det her i forhold til domme in absentia, udeblivelsesdomme, netop er med til i hvert fald på det område at markere en forbedring.
Der har jeg da indtryk af, at Dansk Folkeparti også nogle gange siger, at hvis et lovforslag er et skridt fremad, bør man i virkeligheden støtte det.
Så det var egentlig bare det, at hovedreglen jo her er, at landene, hvis de skal sikre den gensidige anerkendelse, skal leve op til nogle basale retsgarantier, og det er jo sådan set den omvendte problemstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-10-30:
Jo, men i modsætning til hr. Morten Østergaard, der jo lever sådan lidt i den her verden, hvor alle sikkert er gode og alle gør det rigtige, og som i øvrigt fungerer efter de bedste hensigter, så kan jeg bare konstatere, når jeg læser domsregisteret fra Menneskerettighedsdomstolen - og det gælder i øvrigt ikke bare artikel 6 om en fair rettergang, det gælder også en lang række andre spørgsmål, altså retten til fravær af tortur, retten til frihed osv. - at Danmark ligger fuldstændig i top.
Og der har jeg svært ved at se, at vi skulle have en interesse i, at det her forslag nok sætter nogle hegnspæle, kan man sige, for at sikre, at nogle krav overholdes, men at det land, der skal medvirke til en efterforskning eller medvirke til en eksekvering af en dom afsagt in absentia, ikke har mulighed for at tjekke, om de ting rent faktisk opfyldes.
Det er der, hovedproblemet for os ligger ved gensidig anerkendelse.
Tom Behnke (KF), 2008-10-30:
Forslaget her går i det store og hele ud på, at Folketinget giver regeringen samtykke til at sige ja til rammeafgørelsen i EU, en rammeafgørelse, som indfører ens regler for eksekvering af domme afsagt, selv om den tiltalte ikke var til stede under retsmødet, de såkaldte udeblivelsesdomme.
Disse domme forpligter landene så hinanden til at sørge for bliver eksekveret.
Det vil altså sige, at hvis f.eks. en dansker dømmes i et andet EU-land for en forbrydelse, forpligter vi os til at sikre, at dommen bliver eksekveret, også selv om han ikke var til stede under selve retsmødet.
Vi kender jo allerede begrebet udeblivelsesdomme fra den danske retspleje, og det er helt uproblematisk, at vi også på dette punkt indfører ens regler.
Grunden til, at det er helt uproblematisk, er jo, at det har vi faktisk allerede gjort i forhold til en lang række andre eksempler og tilfælde, hvor vi også eksekverer alle andre former for domme, hvor den tiltalte er til stede under retsmødet.
Der har vi jo allerede forpligtet hinanden på at eksekvere de domme, der afsiges, både de ubetingede domme og de betingede domme.
Så det her er altså et væsentligt forslag for at sikre et smidigt retligt samarbejde i EU, et samarbejde, der gør, at det bliver rigtig træls at være kriminel, og det kan vi fra konservativ side naturligvis kun tilslutte os.