runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-03-02:
Ja, og der er det så bare, jeg vil høre, om Dansk Folkeparti er med på at kigge på, om den nemmeste måde for alle parter måske så ikke i virkeligheden er sådan nogenlunde præcis at angive, hvad man kan forvente der er på en sådan faktura, så det nogenlunde matcher, hvad der i forvejen følger af god markedsføringsskik og af kontraktretten, sådan at der ligesom er de samme grundlæggende vilkår for fakturaen.
Så ved alle, hvad de har at rette sig efter.
De kan indrette deres it-systemer efter det, og så er der ikke så mange dikkedarer og ikke så meget, når forbrugerne kommer væltende og kræver alle mulige andre oplysninger, som man så skal til at finde frem.
Colette L. Brix (DF), 2010-03-02:
Jamen hr. Morten Østergaard har fuldstændig ret.
Der er da ikke nogen her, der er interesseret i at lave noget nu, der bliver bøvlet, så vi igen skal ind at rette på det.
Det er den der pause, vi lige bruger til at vurdere det her og behandle det her.
Selvfølgelig skal vi ikke gå ud og lave noget, der er endnu mere bøvlet.
Det ville da i sagens natur være tåbeligt.
Orla Hav (S), 2010-03-02:
Jeg skal bare spørge ordføreren, som jo ofte giver udtryk for meget erhvervsvenlige synspunkter: Når nu det er tilfældet og erhvervslivet stort set melder tilbage, at det her faktisk vil give dem mere bøvl end det, man kender i dag, ville det så ikke være godt med et tilsagn fra ordføreren i dag om, at Dansk Folkeparti vil medvirke til at få det her til at være noget, som bliver en reel lettelse, og ikke bare noget på et stykke papir, som ser godt ud i folketingssammenhæng?
Colette L. Brix (DF), 2010-03-02:
Hr. Orla Hav har sikkert også bemærket, at jeg netop spørger ind til de lettelser, der er nævnt i forslaget.
Det er netop derfor, jeg har stillet det spørgsmål til ministeren, hvordan vi kan komme frem til, at der kommer de her lettelser ud af forslaget.
Det er jo logisk.
Orla Hav (S), 2010-03-02:
Så mangler vi bare det sidste lille tilsagn om, at Dansk Folkeparti vil være med på meget kritisk at gennemgå, om det her er en reel lettelse, eller om det blot er noget, der får et regnskab til at se pænt ud på papiret.
Jeg mener ikke, at vi har behov for det sidste.
Det, erhvervslivet har brug for, er nogle retningslinjer, de kan arbejde ordentligt og sagligt ud fra, og det er det, vi tilbyder vi gerne vil være med til.
Hans Christian Thoning (V), 2010-03-02:
Jamen jeg tror da helt klart, at alle er interesserede i at få så god en udvikling som mulig, uanset hvor man er i Danmark – det er helt, helt klart.
Det er også derfor, at man har iværksat de førnævnte hjælpeforanstaltninger med de forskellige pakker, senest med erhvervspakken.
Det skal være sådan, at det er dem, der arbejder med det til daglig – og det er realkreditinstitutterne og den finansielle verden – som egentlig skal foretage det her.
Jeg er jo fuldstændig enig i det, som ministeren også har udtalt, og det er, at staten ikke skal agere bank.
Dermed finder jeg, at der er iværksat nogle tiltag, som gør, at man tilgodeser de gode projekter, der er tale om.
Mike Legarth (KF), 2010-03-02:
Det mener jeg at det gør, og jeg afviser fuldstændig kritikken.
Jeg mener, at den udmærkede, højt respekterede hr. Engelbrecht tager et forkert udgangspunkt, fordi han tager udgangspunkt i en eller anden teknisk elitær situation.
Altså, hvis vi kommer ned på gulvet til håndværkerne, så har de ikke automatiserede systemer.
Der skal de ud og finde ud af, hvad de egentlig har brugt, og de skal føre lister over det, og det skal de føre over på en faktura.
Det kan da være mere eller mindre automatiseret, men det tager tid, for det skal selvfølgelig passe.
Hvis det ikke passer, har vi jo en klagesag, som vi skal forholde os til.
Der er det bare, at vi med det her lovforslag forsøger at gøre det enklere og nemmere for virksomhederne, så de kan koncentrere sig om at lade være med at sidde ved skrivebordet og skrive nogle fuldstændig ligegyldige detaljer i en faktura, hvor der i øvrigt er aftalt pris, men gå ud og skabe beskæftigelse og vækst i stedet for.
Orla Hav (S), 2010-03-02:
Det er et forståeligt og et sympatisk forslag, som SF har fremsat i et forsøg på at råbe regeringen og Folketingets flertal op til at gøre en aktiv indsats mod krisens hærgen i Danmark.
Sandheden er jo, at konsekvenserne af krisen er højest ulige fordelt mellem de enkelte landsdele og mellem de mennesker, der berøres af den.
Blot nogle få faktuelle oplysninger for at illustrere dette: Antallet af ledige, der har været ledige i en sammenhængende periode på et halvt til et helt år, er således mere end fordoblet på et år.
Jeg afslører ikke nogen hemmelighed ved at sige, at det er Fyn, Lolland, Bornholm og Nordjylland – det, man så smukt i københavnerpressen betegner som den rådne banan, altså de områder, der er hårdt udsat.
På Fyn og i Nordjylland er der dobbelt så mange med længerevarende ledighed, som der er i Nordsjælland.
De fyringer, der har været på min hjemegn i Aalborg, i Frederikshavn, har sat sig ganske tydelige spor og har været med til at udhule mulighederne for, at markedet vil gå ind at løfte opgaver fremover.
Men det er de ufaglærte job, som er forsvundet i de store fyringsrunder, og det er dem, vi har svært ved at se hvordan vender tilbage, hvis ikke vi har en stat, der vil gå foran ved at skabe nogle rammevilkår, som markedet vil være med til at udfylde, for det er jo det, der skal til.
I øjeblikket rystes og bæves der for statslige arbejdspladser inden for hele forsvaret.
På bl.a. den egn, hvor jeg kommer fra, truer man med at fjerne 200 af de gode arbejdspladser, der er; de skal markedsgøres, de skal konkurrenceudsættes, er meldingen.
Der er i høj grad behov for, at der sker en indsats.
Hvis man ikke er sådan til hårde facts, kan det anbefales at læse – jeg tror, det var Berlingske Tidende i fredags – hvor der var en levende beskrivelse af et yderområde i Danmark, nemlig Nordvestjylland, hvor man i høj grad synes at udviklingen går forbi området.
Det er et område, der normalt er kendt for sin støtte til det bærende regeringsparti, Venstre, og som nu er begyndt at tvivle på, om der fra den kant er hjælp at hente til at forbedre yderområdernes forudsætninger for at følge med eller bare komme ind i den udvikling, som bør finde sted.
Fra socialdemokratisk side har vi foreslået flere initiativer, som heller ikke har fundet nåde hos regeringen eller Folketingets flertal.
Vi har i form af en vækstplan foreslået at fremrykke en lang række investeringer, som ville være gavnlige for vores samfund at investere i på den lange bane.
Og vi har foreslået et konkret udspil om en klimafond til omstilling af industrier i udkantsområderne.
Til det konkrete forslag fra SF må vi sige, at vi kan se visse tegn på, at det i forbindelse med den finansielle krise er sådan, at der er tegn på, at der er kommet lidt mere gang i den, men der er altså fortsat behov for at følge det, og det vil vi gerne støtte SF i.
Vi vil meget gerne være med til at komme med konkrete udspil, som vi håber på vil finde større nåde hos det folketingsflertal, som bestemt ikke er optaget af at løse de konkrete problemer, som findes i udkantsområderne.
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Også det, som statsministeren har sagt om placeringen af det store, nye sygehus i Region Midtjylland, står fast, og også det er jeg enig med ham om.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Undskyld, det var ikke meningen at tage ministerens taletid.
Men lad mig så lige hurtigt følge op på netop det spørgsmål: Mener den nye minister, at den beslutning om, hvordan fremtidens sygehusstruktur skal se ud, er en beslutning, som regionsrådene skal tage, eller en beslutning, som regeringens ekspertudvalg, det såkaldte Erik Juhl-udvalg, skal tage, eller er det en beslutning, som hører til netop i forbindelse med finanslovforhandlingerne?
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Det, statsministeren sagde i åbningstalen om placeringen af det store, nye sygehus i Region Midtjylland, udtrykte jo respekt for regionens beslutning – ganske som jeg i min tale udviste respekt for det, som Bent Hansen lige har sagt, nemlig at økonomistyringen er regionernes ansvar.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Jeg havde jo heller ikke ventet, at ministeren bare havde sagt ja tak til forslaget sådan med det samme.
Men det handler jo om at få debatten i gang.
Man kunne starte med at spørge ministeren, som jeg jo ved er en god liberal, om det virkelig virker logisk, at der i et land med omkring 5½ million indbyggere kan være så mange administrative led.
Regeringen taler meget om, at man gerne vil administrativt forenkle og have færre administrative udgifter.
Der er faktisk flere regionspolitikere, end der er folketingspolitikere.
Der er sikkert også en masse dobbeltarbejde rundtomkring.
Er det ikke sandt?
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Den diskussion blev afgjort, da vi lavede kommunalreformen.
Jeg vil ikke ind på en større debat om det, og jeg vil også sige, at statsministeren ikke har truet med noget som helst.
Han sagde, at det er dem, der giver regeringen skylden for regionernes dispositioner, der indirekte siger, at regionerne ikke skal være der.
Det er ikke noget, statsministeren har sagt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Jeg er nu i det mindste glad for, at ministeren er mødt frem, på trods af at ministeren siger, at han ikke ønsker en diskussion om emnet, men den tager vi alligevel, det satser vi på.
For den diskussion, der bliver rejst med beslutningsforslaget, er jo netop om regionernes nedlæggelse.
Det er det, der er emnet.
Og der vil jeg bare sige, at statsministeren jo er citeret for at sige, at hvis SF og Socialdemokratiet synes, at man skal have et statsdrevet sundhedsvæsen, så må vi sætte den proces i gang, citat slut.
Der kunne jeg så bare godt tænke mig at spørge: Hvis nu man kunne skabe et rent borgerligt flertal for at sætte den proces i gang, kunne regeringen så også være fristet, eller er det en kompetence, man vil overlade til Socialdemokraterne og folkesocialisterne?
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Når vi fik den struktur, vi fik, i forbindelse med kommunalreformen, hvori regionerne indgik, så var det jo bl.a., fordi der var et ønske fra, så vidt jeg ved, både Socialdemokraterne og SF.
Og selv om de så ikke ville tage medansvar, så blev det stående, det, som regeringen havde tilbudt dem.
Derfor har vi regionerne med alle de argumenter, der dengang blev fremført, og der står vi så nu.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst akut behov for nu at lave om på det hele en gang til.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jeg synes jo, at indenrigs- og sundhedsministeren mangler det bedste argument for ikke at nedlægge regionerne, og det er, at vi jo ikke kan risikere, at sygehusvæsenet kommer ud i det samme økonomiske kaos, som politiet og militæret er i – to store statslige områder, hvor økonomien hele tiden ligger i ruiner, men hvor man ganske rigtigt ikke går i gang med at fyre folk, for der tilfører man jo bare flere midler, hvis der mangler penge i kassen.
Er Indenrigs- og Sundhedsministeriet ikke enig med mig i, at det ville være en dyb, dyb tragedie, hvis sundhedsvæsenet og sygehusvæsenet i Danmark kommer ud i et økonomisk kaos tilsvarende det, som vi har set politiet og militæret være i?
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Tak for det.
Som jeg husker det, er det korrekt, at statsministeren ikke foreslog regionerne nedlagt, statsministeren truede blot med at nedlægge regionerne.
Er trusler også noget, den nye indenrigs- og sundhedsminister ønsker at komme med?
I efteråret havde vi nogle specielle finanslovforhandlinger, hvor spørgsmålet om fremtidens sygehusstruktur kom på bordet.
Det var om placeringen af et supersygehus i Region Midtjylland.
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Nu er det jo sådan, at sundhedsområdet er det område, der uden sammenligning har fået den største stigning i bevillingerne.
Og selv nu, hvor vi på grund af finanskrisen er nødt til at dekretere nulvækst, vil sundhedsvæsenet fortsat få mulighed for stigninger.
Det er derfor, at det ikke er rimeligt, når der er en region, som laver dårlig planlægning, så man først ansætter, selv om man har mangel på patienter, og siden afskediger, at man så giver regeringen skylden for det, når man har stigende udgifter.
Det er det, der har affødt statsministerens bemærkning, og jeg er enig med ham.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-03-02:
Jamen vi har ikke noget som helst ønske om andet end at give udtryk for, at vi her står med et samfundsproblem.
Det vil vi gerne bidrage til en løsning af.
Vi vil oven i købet gerne være med til at sørge for, at den medicinske behandling og ikke kun den kirurgiske behandling mod overvægt får fylde og prestige.
Det er fuldstændig normalt, at politiske partier kundgør, at de gerne vil have en udvikling på et bestemt område, og ja, vi vil altså faktisk også gerne hjælpe de mennesker, der døjer med svær overvægt, ved at få nogle flere behandlingstilbud, og det er det, der ligger i vores forslag.
Liselott Blixt (DF), 2010-03-02:
Jeg vil gerne følge op på det, den forrige ordfører sagde, i forbindelse med hvilke behandlinger vi diskuterer herinde på Christiansborg.
Normalt diskuterer vi dokumenterede behandlinger af sygdomme, og derfor kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvordan Socialistisk Folkeparti vil finansiere det forslag, i og med at det ikke er dokumenteret, at der er andet end operative indgreb, der hjælper mod fedme.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-03-02:
I selve spørgsmålet ligger svaret jo også næsten, nemlig en erkendelse af, at vi, når vi ser bort fra fedmekirurgien, rent faktisk mangler dokumentation.
Det, vi så tilkendegiver med det her, er, at vi altså ønsker dokumentation for andre behandlingsformer, og at vi ønsker, at der også udvikles andre behandlingstilbud end kirurgiske tilbud.
I bund og grund er det vel strengt taget en naturlig udvikling, når vi konstaterer, at rigtig mange svært overvægtige i det her land altså ikke føler sig helt så godt hjulpet, som det kunne lyde til i salen i dag de gør
Liselott Blixt (DF), 2010-03-02:
I Dansk Folkeparti så vi også gerne, at der var nogle behandlingsmetoder, der kunne hjælpe.
Teknologirådet holder en høring herinde på Christiansborg, hvor 22 eller 24 specialister for at give os politikere noget at arbejde med fortæller om, hvad det er, der hjælper, når man er for fed, men når konklusionen på den høring er, at der kun er ét svar, nemlig at det kun er dokumenteret, at operationer hjælper, så nytter det ikke noget.
Derfor spørger jeg igen: Hvordan finansierer man det forslag, som Socialistisk Folkeparti fremsætter her?
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Det korte svar lyder: Meget morsomt.
Jeg synes ikke, der er hoved eller hale i det indlæg.
Politiets arbejde er vanskeligt, alle reformer er svære at få i gang.
Der er intet, der tyder på, at vi ikke på sigt får de gevinster, som vi skal have, både når det gælder politiet og det andet, der blev nævnt.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-03-02:
Jeg synes, man skal være meget opmærksom på, at lige præcis det her forslag lægger op til en samlet drøftelse af, hvordan vi kommer videre.
Vi har netop bestræbt os på ikke at sige, at det skal være den eller den form for behandling.
Vi har sagt, at det her samfund skal stille mere end fedmekirurgi til rådighed.
Og i den sammenhæng må vi sige, at det vel vil være naturligt med en evaluering.
Hvis vi så ud fra den kommer til den konklusion, at vi skal have etableret flere tilbud, og det håber jeg vi gør – det er der naturligvis andre der har den faglige kompetence til at afgøre – så går vi også ind i en reel diskussion af, hvordan vi skal finansiere det.
Nu synes vi bare, at vi i første omgang skal komme så langt, at vi også erkender, at også de overvægtige skal have andre tilbud end fedmekirurgi.
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Inden vi nu taler regionerne ned i et hul, synes jeg, det er værd at bemærke, at det trods alt er lykkedes i samarbejde med regionerne at revolutionere kræftbehandlingen ved at indføre pakkeforløb for alle kræftformer.
Og også på hjerteområdet har regionerne lagt fundamentet til flotte resultater; der er vedtaget nye sundhedsplaner, der giver grundlag for en bedre og mere sammenhængende behandling; den specialiserede behandling samles på færre enheder, hvilket vil give bedre muligheder for at sikre kvaliteten af de faglige standarder og samtidig opnå fordele ved specialisering og bedre ressourceanvendelse.
Med kvalitetsfonden er der afsat 25 mia. kr. som et ekstra løft til sygehusinvesteringerne frem til år 2018, og med den regionale egenfinansiering bliver det altså til samlede sygehusinvesteringer på 40 mia. kr.
Det bygger på regionernes sygehusplaner, som er blevet kvalificeret gennem et centralt ekspertudvalg, og hermed er vi så på vej til en helt ny sygehusstruktur med specialiserede akutsygehuse over hele landet.
Så det, der foregår, er jo ikke galt alt sammen.
I beslutningsforslaget bliver der henvist til fyringer af sygehuspersonale i Region Hovedstaden, som vel også er anledning til den musik, vi hører her uden for salen.
Der har tydeligt nok været nogle styringsproblemer, som heldigvis ikke har været tilsvarende i andre regioner, og det giver selvfølgelig anledning til eftertanke.
Men det afgørende, når der opstår den slags problemer, er jo, at der er en klar ansvarsfordeling.
Og den burde også være klar i debatten.
Det er regionerne, der har ansvaret for sygehusene, den behandlende psykiatri, de praktiserende læger og det øvrige sygesikringsområde, staten har ansvaret for den landsdækkende koordinering og de overordnede rammer, og kommunerne har ansvaret for forebyggelse, pleje og genoptræning, som ikke foregår under indlæggelse.
Og den ansvarsfordeling burde også præge debatten.
Når regeringen gang på gang bliver holdt op på mindre heldige driftsmæssige dispositioner i regionerne, er det jo i strid med den ansvarsfordeling, jeg her har nævnt, og så må man næsten forstå det på den måde, at der er nogen, der ønsker at tage ansvaret fra regionerne.
Men jeg er glad for, at regionerne har tilkendegivet, at de er med på, at økonomistyring er deres ansvar.
Det er meget vigtigt, at regionsrådene tager ansvar for de dispositioner, de foretager, for hvis de i stedet hele tiden skyder skylden på regeringen, inviterer de jo til at blive umyndiggjort.
Men dertil er det jo altså ikke nået.
Flemming Bonne (SF), 2010-03-02:
Så har vi fået en ny minister på området, og jeg synes, at det i forbindelse med den her debat kunne være interessant at høre, om vores nye indenrigs- og sundhedsminister er enig med statsministeren i, at man fra regeringens side er parat til at overtage ansvaret for sygehusvæsenet.
Er ministeren enig i den udtalelse, der kom fra statsministeren, da han i en presset debat her i Folketingssalen ligesom solgte regionerne?
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Jeg er i et og alt enig med statsministeren i det, han sagde.
Han foreslog jo ikke, at regionerne skulle nedlægges.
Han henvendte sig til dem, som gav regeringen skylden for alle mulige dispositioner i regionerne, og spurgte dem, om det var, fordi de ville nedlægge regionerne, for i så fald skulle de sige til.
Flemming Bonne (SF), 2010-03-02:
Vil ministeren så respektere regionerne så meget, at han her i dag vil love, at man fremadrettet vil søge en mere optimal dialog med regionerne om mål og midler?
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jeg synes jo bare, at indenrigs- og sundhedsministeren måske skulle være lige så kritisk over for sig selv og sine egne, som han er over for regionerne, for regionerne er vel også udsat for store udfordringer med strukturændringer osv. inden for sygehusvæsenet.
Mig bekendt er der en stor debat ovre i Vestjylland, der for tiden handler om det.
Når man så ser nogle afvigelser fra budgetter og regnskaber, som i virkeligheden er forholdsvis marginale, selv om de får dårlige konsekvenser, så er det jo i virkeligheden meget små økonomiske styringsproblemer, man står med i regionerne, sammenlignet med dem, staten selv har, når vi snakker om forsvaret og politiet.
Bertel Haarder (V), 2010-03-02:
Jeg forstod hr. Christian H. Hansens første spørgsmål på den måde, at han mente, at der var en stor besparelse at hente ved at nedlægge regionerne, og så var det blot, at jeg skrev en lille fodnote til det: at hver gang man laver om på den kommunale struktur, starter det altså med en risiko for en merudgift.
Den vil jeg blot ikke sætte tal på, og den besvarelse skal jeg jo altså i givet fald levere til udvalget, hvis hr. Christian H. Hansen ønsker det.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Tak for det.
Kommunalreformen er en af de største og vigtigste omstruktureringer af danmarkskortet i nyere tid.
Vi sikrede, at den decentrale styreform med større og stærkere kommuner fik nye opgaver, som bl.a. gør adgangen til det offentlige nemmere og mere sammenhængende for den enkelte borger.
Sundhedsvæsenet er regionernes primære opgaveområde, og staten forhandler hvert år med Danske Regioner og tilrettelægger sammen med dem den overordnede ramme for regionernes økonomi.
Derefter er økonomistyringen selvsagt regionernes ansvar, og der er ingen tvivl om, hvor både det økonomiske og politiske ansvar ligger.
Det er nu, at regionerne er til eksamen, kan man sige.
Regionerne står netop nu over for en af deres allerstørste opgaver, nemlig tilrettelæggelsen af det nye danmarkskort på sygehusområdet.
Vi skal naturligvis løbende være opmærksomme på, om vi kan gøre det bedre, men vi skal ikke begynde at lave forhastede og uigennemtænkte ændringer, mens vi står midt i processen med tilrettelæggelsen af den nye sygehusstruktur.
Derfor er det her forslag ikke aktuelt, og derfor afviser Venstre forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Nu siger hr. Erling Bonnesen, at regionerne skal til eksamen, men man kan jo sige, at de dagligt er til eksamen.
Det var de også på valgdagen til regionsvalget.
Der må man sige, at det ikke gik så godt.
Man kunne måske også overveje, om regionerne i virkeligheden har klaret sig nogenlunde lige så godt til de første eksamener som nogle af de læger, vi har hørt omtalt i Danmarks Radio i de sidste par dage, som også har været til en første eksamen og ikke har klaret sig så godt, men får lov til at køre videre.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Som jeg redegjorde for i min ordførertale, så står vi midt i eksamenen, og derfor er det jo ikke fair at afgive den endelige karakter, før eksamenen er afsluttet.
Sådan som vi kan se det nu, er der bestemt både plusser og minusser på tavlen.
Man kan helt kort sige, at plussiden er, at regeringen har sørget for, at der er flere penge, der er flere læger til rådighed, og der kommer flere operationer.
På minussiden er dårlig økonomistyring i enkelte regioner.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Lige nøjagtig det svar kunne man jo så ønske at man havde givet, dengang man lavede den nye ordning og indførte regionerne.
Da sagde man netop dengang, at det her i hvert fald ville give en besparelse.
Nu kan jeg så forstå, at man er kommet frem til faktisk at indrømme, at det, man egentlig gjorde dengang, alligevel ikke gav den store besparelse, man havde regnet med.
Men jeg vil da så stille det her spørgsmål i udvalget.
Det har jeg næsten allerede gjort nu, men jeg vil sørge for, at det bliver bragt videre.
For det, jeg synes der er interessant ved et sådant forslag, er jo, hvad det kommer til at betyde i en kroner og øre-besparelse, som kan bruges et andet sted.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Jeg er meget glad og tilfreds med, at vi fik startet kommunalreformen, som rummer mere enkelhed og klarhed og mulighed for effektiviseringer og rationaliseringer.
Netop nu står vi med etableringen af de nye supersygehuse med regionernes store mulighed for at øve en stor indflydelse på tegningen af det nye danmarkskort.
Så vi står midt i vadestedet, og derfor er det for tidligt at give en endelig karakter.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Kort tid efter at vi havde hørt statsministeren sige her i salen, at regionerne kunne blive nedlagt, kunne man læse i den avis, vi holder derhjemme, Fyens Stiftstidende, at hr. Erling Bonnesen mente, at hvis regionerne ikke fik styr på økonomien, ville hr. Erling Bonnesen, Venstres kommunalordfører, omdanne sygehusene til selvejende institutioner.
Skal det heller ikke forstås som en trussel?