Nicolai Wammen (S), 2014-10-24:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den meget positive velkomst til redegørelsen og for de bemærkninger, man er kommet med.
Der er dem i Enhedslisten, der mener, at det var bedre, at vi gik ud af NATO for så alene at være en del af et nordisk samarbejde.
Der må jeg sige, at det ser jeg ikke for mig.
NATO er den sikkerhedspolitiske grundsten for Danmark, men det betyder ikke, at vi ikke ved siden af den og som supplement til det arbejde kan have et rigtig godt samarbejde med de øvrige nordiske lande, og det er lige præcis det, det handler om.
Debatten nu handler om, hvordan vi kan gøre status, men også hvordan vi kan kigge fremad, når det gælder det nordiske samarbejde.
Og det er heldigvis sådan, at det er højt prioriteret i alle de nordiske lande, og at samarbejdet bliver stadig mere udbygget og udviklet eksempelvis på områderne for kapacitetsopbygning, operativt samarbejde, øvelsessamarbejde og også på uddannelsesdelen.
Der er også en rigtig god og positiv dialog med de andre nordiske lande, i forhold til hvordan vi kan spille en rolle internationalt, hvordan vi kan løfte i flok.
At det også er noget, den danske regering prioriterer, fremgår dels af regeringsgrundlaget, dels af vores konkrete indsatser i det nordiske samarbejde.
Og når jeg siger, at det nordiske samarbejde er inde i en positiv udvikling, kan jeg nævne, at der på forsvarsministermødet i december 2013 blev vedtaget en fælles vision for at uddybe og styrke det nordiske forsvarssamarbejde frem til 2020.
Det er en klar tilkendegivelse af, at vi ikke bare ser på det nordiske samarbejde som noget, vi taler om ved festlige lejligheder, men at vi også lægger et stykke arbejde i det, og at vi engagerer os med en langsigtet plan.
Jeg deler hr. Bertel Haarders både engagement, men også ønske om, at såvel danske ministre som andre nordiske ministre investerer i det her samarbejde.
Det er første gang, at der er vedtaget sådan en vision, og det illustrerer, at vi også arbejder mere strategisk og langsigtet i NORDEFCO-regi.
Men vi har også meget at arbejde sammen om.
Det arktiske område er blevet nævnt, og jeg kan sige, at vi jo netop nu er i gang med i Danmark at undersøge, hvad forsvarets opgaveløsning i Arktis skal være i fremtiden.
I den forbindelse indgår det som en meget vigtig komponent, at vi jo dér også kan samarbejde og skal samarbejde med andre lande.
For udfordringen er, som flere har været inde på, den, at geografien er så enorm og klimaet kan være så barskt, at vi er nødt til at hjælpe hinanden, hvis uheldet er ude.
Så formålet med det arbejde, der er i gang netop nu, er at se på, hvad Danmark kan stille med, men jo altså også, hvordan vi kan samarbejde med andre, sådan at vi kan få hjælp udefra, hvis der sker uheld eller katastrofer, men jo også sådan, at Danmark kan bidrage til at hjælpe andre, hvis det er dem, der står i den situation.
Så det står meget højt på dagsordenen.
Her vil det jo være interessant også at udnytte det tætte samarbejde, vi har med forsvaret i de øvrige nordiske lande.
Hr Bertel Haarder var inde på, at der bliver tænkt tanker om et endnu tættere samarbejde.
Jeg vil sige, at jeg synes, vi skal være åbne over for at knytte tættere bånd, men også at vi skal gøre det der, hvor det giver mening, der, hvor vi i praksis kan gøre en forskel.
Et meget, meget godt eksempel på, at Danmark og andre nordiske lande har gjort en forskel, er jo den indsats, der har været med at få kemiske stoffer ud af Syrien.
Det var en mission ledet af Danmark, hvor Norge, Sverige og Finland også indgik som meget vigtige partnere.
Og for mig er det også et skoleeksempel på, at her viser de nordiske lande, at vi kan arbejde tæt sammen, og at vi kan løfte en opgave – ikke at det var de nordiske lande alene, men det var med et meget, meget stort nordisk aftryk, som vi kan være stolte af, og som man også kan bruge fremadrettet.
Hr. Steen Gade var inde på, om man ikke også, når det gælder beredskabsområdet, skal arbejde endnu tættere sammen, og henviste til Hagaerklæringen fra 2009 og sagde: Hvad sker der så nu?
Den gode nyhed er, at på ministermødet i juni 2013 blev Haga II-erklæringen vedtaget.
Den har i høj grad sit fokus på, hvordan vi kan bistå hinanden i katastrofesituationer og også pludseligt opståede situationer, hvad enten det er naturkatastrofer eller angreb, eller hvad det måtte være.
Vi har desværre med Norge som det meget triste eksempel set, at der også kan ske meget voldsomme handlinger på nordisk grund.
Vi har også bemærket, at naturen kan slå voldsomt til på tværs af landegrænser og i vores forskellige lande.
Derfor er det blevet besluttet, senest den 27. juli 2014 på et møde, som jeg selv deltog i, i Oslo, at have fælles nordiske indsatsmoduler, som kan bruges i tilfælde af katastrofer i den nordiske eller arktiske region.
Indsatsmodulerne tænkes at blive tilknyttet Europa-Kommissionens pulje af civile kapaciteter, og det er et klart, konkret skridt i retning af, at også når det gælder beredskabsområdet, skal vi kunne arbejde tættere sammen.
Så hr. Steen Gades rigtige vision er på vej til at blive virkeliggjort.
Vi kan selvfølgelig blive endnu bedre, og det vil vi også arbejde på, men det er i høj grad noget, der ligger mig som minister og regeringen på sinde, og det er også noget, man er optaget af i de øvrige nordiske lande, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Vi ser det også i forhold til en indsats i Østafrika.
Vores udsendte nordiske militærrådgivere i Kenya har et nært samarbejde og koordinerer vores bidrag til at opbygge en reaktionsstyrkeenhed i hovedkvarteret der, i Nairobi.
Vi ser også, at man gerne vil samarbejde om f.eks. FN-missioner i Afrika; det kan være med transportkapacitet.
Der kan være konkrete forhold, der gør, at man ikke i en given operation har mulighed for det, men tanken om, at man i fællesskab fra de nordiske landes side kan gå ind og tage perioder, hvor vi eksempelvis stiller transportfly eller anden logistik til rådighed, sådan at når et dansk bidrag har været der et stykke tid, bliver det afløst af et norsk, svensk eller finsk, er god og rigtig.
Og det vil vi meget gerne arbejde sammen om.
Det gælder også om det, man måske ikke nødvendigvis på nordisk, hvis der findes et sådant sprog – i gamle dage talte man jo om, at når man var på charterferie, kunne man tale skandinavisk – men i hvert fald på godt jysk synes kunne være fornuftigt, nemlig at man ved at samarbejde også kan spare penge.
Det er dermed også en måde, hvorpå de nordiske skatteborgere får mere for deres kroner.
Det gælder, når de går ind og ser, at vi f.eks. med lufttransport arbejder tættere sammen.
Når det gælder uddannelse af f.eks. specialstyrker, har vi fået en bedre uddannelse til færre penge ved at gå sammen i Norden.
Når det gælder ammunitionsindkøb og andet i fremtiden, er der også et stort potentiale.
Med andre ord er der, både når man ser på forsvaret isoleret set; når man ser på de enkelte nordiske lande hver især; når man ser på Norden som sådan; når man ser på hele det arktiske område; og når man ser på det globalt, al mulig grund til, at vi fortsat styrker det nordiske samarbejde.
Det skal ikke gå i stedet for, hvad vi har i NATO eller FN, men i kraft af at vi har det tætte, tætte bånd mellem de nordiske lande og viljen til og ønsket om at udvikle det, kan vi løfte opgaver i FN-regi og løfte opgaver i vores eget område og også være med til at sætte politiske dagsordener, som der er brug for.
Det er klart noget, som regeringen er optaget af og vil arbejde videre med, og det er også det, som redegørelsen er et udtryk for, og derfor er jeg også glad for den store opbakning, som den linje, som regeringen her har fremlagt, har mødt i dag.
Jeg takker også for de mange indspark til, hvordan vi kan gøre det endnu stærkere.
Og jeg håber, at det engagement, som jeg oplever i denne Folketingssal, også vil gøre sig gældende i parlamentssalene rundtom i Norden; det er også mit klare indtryk.
Jeg vil derfor også gerne benytte lejligheden til i dag at rette en særlig tak til de danske parlamentarikere, men også til de øvrige nordiske parlamentarikere, som investerer tid og kræfter i det her arbejde.