Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Tak, formand.
»Der findes andre men'sker end dem der er danske De bor i huler og slås hele da'n
Det har vi li'godt aldrig nogensinde gjort
De varme lande er noget ...«
Her vil jeg stoppe mit citat fra Shu-bi-dua, inden formanden standser mig.
Men den danmarkssang, som Shu-bi-dua lavede i sin tid med tungen i kinden, altså et ironisk glimt i øjet, fortæller jo lidt om, hvordan vi ser på os selv.
Når vi taler om det at være dansk, bruger vi jo ofte store ord.
Vi taler om kærlighed, fædrelandskærlighed, og læg mærke til ordet fædreland, altså vores far, og det sprog, vi taler, er vores modersmål, altså vores mor.
Så der er følelser knyttet til det at være dansker eller for den sags skyld at være hvad som helst andet, for sådan ser man også på sig selv i andre lande; der har man også en stor kærlighed til sit fædreland. Derfor bliver vi selvfølgelig glade, når andre ønsker at være en del af fællesskabet, når andre mennesker ønsker at blive danske og ikke det, de er i forvejen.
Altså, jeg blev spurgt til, om man, hvis man ikke kan dansk 3, så er et dårligt menneske, og vil svare: Nej, selvfølgelig er man da ikke det.
Altså, folk fra Australien, Argentina og Afghanistan er da ikke dårlige mennesker, men de er ikke danskere; men de er ikke dårlige mennesker.
Vi stiller altså nogle krav til folk fra andre lande, uanset hvor de kommer fra.
Hvis du vil være dansk, skal du kunne det sprog, vi taler i Danmark.
En af de få ting, der virkelig binder os sammen som folk, er nemlig vores sprog.
Og der stiller vi som krav, at du skal kunne bestå den prøve, der hedder dansk 3.
Men hvis du har været her i lang tid, i 9 år, og har været selvforsørgende og har klaret dig selv og ikke ligget nogen til last i 8½ år, ja, så kan du altså nøjes med dansk 2.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det er krav, som det er muligt at leve op til.
Og hvad så, hvis du ikke kan?
Ja, så er der en mulighed for at søge dispensation.
Der mener vi i Venstre, at det politiske flertal, der sad før valget, var alt, alt for lemfældige med, hvem man gav dispensation.
Jeg tror ikke, jeg kan erindre en eneste sag, der er endt med et nej.
Altså, har man søgt dispensation, har man fået dispensation.
Og det er ikke et spørgsmål om, at man ikke sådan helt har kunnet nå op på de krav, vi stillede.
Vi, dvs. et udvalgsflertal – ikke mig, for jeg har stemt imod –
har givet dispensation til folk, som ikke kunne to ord dansk, og det var altså ikke, fordi de var stumme.
Hvis man ikke kan to ord dansk, skal man så – jeg havde nær sagt uanset grunden – belønnes med et dansk statsborgerskab?
Det synes vi ikke i Venstre, og vi har stemt nej til en række af de personer, som vi i dag skal behandle på det her lovforslag.
Det har vi gjort i udvalget, men der har altså været et udvalgsflertal, som mente noget andet.
Det vil sige, at vi altså har stemt nej til 2.000, men et flertal i udvalget mente altså, at de skulle på lovforslaget, og derfor er de kommet på lovforslaget.
det skal jo så ikke kaste en skygge over de mange mennesker på lovforslaget, som Venstre gerne vil give dispensation.
Vi kan godt leve med at komme i flertal.
Men det er altså et faktum, at der er ganske mange på den her liste, som efter Venstres opfattelse ikke burde have dansk statsborgerskab.
Der har også været en debat om en af de personer, der oprindelig var lagt op til skulle på lovforslaget, men han er altså ikke på lovforslaget.
Jeg kan ikke huske, hvem der sagde, at sagen var blevet rejst i pressen, men jeg vil sige: Sagen blev altså rejst i pressen af ham selv.
Altså, det var ham selv, der valgte at gå til Politiken og klage sin nød over, at han måske ikke fik dansk statsborgerskab.
Det er sådan set ham selv, der har valgt at gøre det her til en sag.
Og Venstre har ikke stemt for den pågældende i første runde, fordi vi ikke mente, der var grund til at give ham dispensation.
Der er tale om en, der ikke er selvforsørgende – jeg røber ikke noget fortroligt ved at sige det, for det har været fremme i avisen – altså en person, der ikke levede op til selvforsørgelseskravet, og derfor har Venstre stemt nej, og vi er glade for, at han ikke er på lovforslaget.
Så der er altså tale om, at 6.284 personer skal have dansk statsborgerskab, og det er nogle, som et flertal i udvalget har ment skal have det.
Vi er ikke med i flertallet på alle punkter, men på mange af punkterne er vi, og vi ser frem til den fortsatte behandling af lovforslaget.