runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-28:
Jo, men nu sad skatteministeren jo på sin plads og hørte hele debatten, så skatteministeren må være bekendt med, at der er to modsatrettede effekter.
Der er den, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, med, at når man nu har købt et stort antal cigaretter, er der større sandsynlighed for, at man ryger dem, end hvis man har købt et færre antal cigaretter.
Det er den ene effekt, som trækker i retning af, at der bliver røget mere.
Så er der den anden effekt, som regeringen henholder sig til, og som skatteministeren også i sit svar henholdt sig til.
Jeg spørger: Kan man i regeringen henvise til noget materiale, nogen erfaringer, noget videnskab, der viser, at den positive effekt i forhold til at få folk til at holde op med at ryge er større end den negative effekt, som fører til, at dem, der ryger, ryger mere?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-28:
Jeg kunne forstå på ordførerens ordførertale tidligere, at den tese vedrørende merrygning som følge af forslaget, stammer fra ordførerens egen barndom, og det er selvfølgelig helt fornuftigt også at bruge sig selv i diskussioner, men når jeg prøver at understrege konsekvenserne af regeringens politik, er det baseret på vurderingen fra de folk, der nu beskæftiger sig med det her spørgsmål af forebyggelsesmæssig karakter, nemlig at prisen for en pakke cigaretter er af stor betydning for, om unge starter med at ryge.
Og det er derfor, regeringen vil sikre, at vores samlede politik, nemlig at det skal være dyrere at købe cigaretter, rent faktisk også mærkes ude i butikkerne og blandt forbrugerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-28:
Nu tror jeg måske, at det er væsentligt for folk, der sidder og følger med, at vide, at der jo er sket meget med hensyn til unges adgang til at købe cigaretter, i og med at der i dag er en 18-års-aldersgrænse for at købe tobak, så det eksempel, hr. Frank Aaen brugte, er jo svært at overføre til i dag.
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis det drejede sig om en 12-årig, vil prisen nok have en betydning, men helt ærligt, vi taler ikke om børn, men om unge mennesker på 18 år.
Der har jeg altså svært ved at forestille mig, at det er voldsomt afgørende, om prisen er den ene eller den anden.
Derfor er det, som hr. Ole Birk Olesen spørger om, jo meget relevant: Er det Forebyggelseskommissionen, der siger, at erfaringerne fra nogle lande, hvor de har gjort det her, viser, at færre begynder at ryge, eller er det internationale organisationer, eller er det WHO?
Der må jo være et videnskabeligt eller empirisk bevis for, at det at forbyde 10-styks-cigaretpakker har en effekt.
Det, skatteministeren kommer med, lyder jo noget flyvende.
Hvor er beviset for, at det her har den sundhedsmæssige effekt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-28:
Det, der kommer frem i debatten nu, er meget interessant, for sådan som jeg forstår ordføreren, stilles der grundlæggende spørgsmål ved, hvorvidt dyrere cigaretter faktisk er en vigtig metode til at sikre, at færre ryger, at der bliver røget mindre, og at færre starter med at ryge.
Det betyder vel så, at de afgiftsstigninger på cigaretter, den tidligere regering gennemførte, udelukkende var af fiskale hensyn, altså ikke havde til hensigt at sikre, at færre ryger, og ikke havde til hensigt at forebygge livsstilssygdomme.
Jeg må bare slå helt klart fast, at årsagen til, at den her regering ønsker at hæve priserne på cigaretter og også ønsker at sikre, at cigaretpakkerne faktisk bliver dyrere, er hensynet til folkesundheden.
Det er også velbelyst af den tidligere regerings Forebyggelseskommission, at der er en klar sammenhæng mellem pris og forbrug.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-28:
Det var jo en lang snak om alt muligt andet end det, jeg spurgte om, nemlig hvor vises det, at effekten af et forbud mod salg af 10-styks-cigaretpakker er, at det får færre unge til at ryge?
Det må man da kunne give et klart svar på.
Det er da også interessant, at hvis det, skatteministeren siger, skal stå til troende, nemlig at der er færre, der begynder at ryge, hvad har det så af økonomiske konsekvenser for cigaretafgifterne og statens indtægter?
Nu taler vi ikke om L 33, som vi behandlede før jul, nu taler vi om det her forslag, ifølge hvilket man vil forbyde, at der sælges cigaretpakker med 10 eller 19 cigaretter i.
Der siger man, at det betyder, at der er færre, der ryger.
Men så må der også komme færre penge i kassen.
Jeg troede, at regeringen havde et forsigtighedsprincip, men det er måske bare en forsigtighed i forhold til at tegne det sande billede af regeringens politik.
Hvis rationalet skulle stå til troende i forhold til det, skatteministeren sagde, nemlig at det er vigtigt, at afgiftsstigningen slår fuldt igennem på prisen, hvorfor mener man så ikke, at der er nogen effekt på grænsehandelen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-28:
De provenumæssige konsekvenser af forslaget er tydeligt beskrevet, nemlig at der ikke vurderes at være provenumæssige konsekvenser.
Det her er et forslag, der skal sikre, at det faktisk som følge af den afgiftsstigning, vi vedtog før nytår, bliver dyrere at købe en pakke cigaretter.
Når det er vigtigt, skyldes det jo, at der er stor enighed om blandt de folk, der arbejder med forebyggelse, uanset om det er Kræftens Bekæmpelse eller den tidligere regerings Forebyggelseskommission, at det, at en pakke cigaretter bliver dyrere, vil føre til mindre rygning og også til færre nye rygere.
Med hensyn til grænsehandelsproblematikken synes jeg egentlig, at det er sund fornuft, at grænsehandelen handler om at maksimere i forhold til stykprisen, men et ungt menneske på en Puch Maxi, der bor i Odense, kører vel næppe syd for grænsen for at få en billigere pakke cigaretter.
Det tror jeg er sådan almindelig sund fornuft.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-28:
Nu er jeg jo en af de her håbløst naive folketingspolitikere, og jeg har siddet herinde i 7 år.
Jeg tror stadig væk på, at ministrene selv forfatter deres skriftlige fremsættelsestaler til Folketinget.
Det er i hvert fald sådan, at hvis man læser det, ser man skatteministeren, hr. Thor Möger Pedersens navn, og så står der et udråbstegn.
Så må man også gå ud fra, at det er skatteministeren, der står bag den skriftlige fremsættelsestale.
Der står i fremsættelsestalen, som skatteministeren har lagt navn til, at lovforslaget ikke skønnes at have nævneværdige provenumæssige konsekvenser.
Så står der i øvrigt, at det foreslås, at det træder i kraft den 1. april.
Men hvordan harmonerer det grundlæggende med, at en ændring i antallet af cigaretter, der bliver solgt i Danmark, ikke har nogen provenumæssige konsekvenser, når vi i dag har kunnet høre hele salgstalen fra alle de regeringsbærende partier om, at det her er til gavn for folkesundheden, og at det betyder, at der kommer færre ind på rygermarkedet i Danmark?
De unge vil ikke købe en pakke med 20 styk.
De ville måske have købt en pakke med 19 styk, men de vil ikke købe en med 20 styk.
Hvordan kan det passe, når man kan se, at der står, at det ikke har nogen provenumæssige konsekvenser?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-28:
Den helt klare målsætning for regeringen er, at færre skal begynde med at ryge og de, der ryger, skal ryge mindre.
Det er derfor, vi hæver priserne på cigaretter, det er også derfor, at vi fremmer forslaget om, at der minimum skal være 20 stk. i en pakke.
Det er rigtigt, at der vil være gode folkesundhedsmæssige effekter af forslaget, men det her konkrete lovforslag vil ikke have nogen provenumæssige konsekvenser.
Hvad angår effekten, har vi jo været rundt om mange af argumenterne, men det er sådan set meget indlysende, synes jeg, at hvis et ungt mennesker oplever, at prisbarrieren for at starte med at ryge bliver større, vil tilskyndelsen til at gøre det også blive mindre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-28:
Undskyld mig, vil jeg sige til skatteministeren, men jeg synes ikke, at vi får noget svar på det.
Skatteministeren lægger selv ord til i den skriftlige fremsættelsestale og nævner der, at der ikke er nogen provenumæssige konsekvenser, men samtidig er argumenterne fra de regeringsbærende partier, som jeg sagde under min første bemærkning, at det vil højne folkesundheden.
Hvis det vitterligt ville højne folkesundheden, må det også betyde, at der vil blive solgt færre cigaretter, eller også vil det betyde, at dem, der ryger, skal ryge tilsvarende flere, ellers vil der jo være økonomiske konsekvenser for staten.
Hvis vi sælger færre cigaretter i Danmark, vil vi få et provenutab på afgiftssiden.
Vi kalkulerer med, at et vist antal cigaretter, der bliver solgt i Danmark, giver et vist antal millioner eller milliarder i skatteindtægt til staten.
Derfor er det jo direkte selvmodsigende, og det synes jeg måske skatteministeren skulle prøve at reflektere lidt over.
Man kan ikke både fastholde, at det her højner folkesundheden, fordi folk vil ryge færre cigaretter, og samtidig skrive, at det ikke har nogen økonomiske konsekvenser for staten.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-28:
Men det er nu engang sådan, at hvis en pakke cigaretter bliver dyrere – og det er det, som det her forslag sikrer sammen med den afgiftsforhøjelse, som vi vedtog før nytår – vil tilskyndelsen til at starte med at ryge blive mindre, særligt for unge mennesker.
Med hensyn til det her forslag vil der ikke være nogen provenumæssige konsekvenser for samfundet som helhed.
Det vil der til gengæld med hensyn til afgiftsstigningen.
Vi har valgt ikke at indregne det af forsigtighedsmæssige årsager som et udvidet forsigtighedsprincip.
Karsten Lauritzen (V), 2012-02-28:
Når man sidder og følger lidt med på sit kontor, kan man godt undre sig lidt en gang imellem, og det er det, det giver mig anledning til at stille det her spørgsmål.
Først vil jeg faktisk sige, at jeg måske et eller andet sted på det personlige plan burde takke regeringen for at fremsætte det her forslag, for jeg har et nærtstående familiemedlem, der har lovet, at hun vil stoppe med at ryge, når prisen på en pakke cigaretter kommer over 40 kr., og det gør den jo i hvert fald med det her forslag.
Det er et løfte, der er blevet givet for et stykke tid siden, så jeg er ikke sikker på at det holder længere.
Det er ikke altid sådan med økonomiske incitamenter, at det lige er det, der tipper læsset, når det så kommer til stykket.
Det, jeg egentlig vil spørge Socialdemokratiets ordfører om, er, om ordføreren, når ordføreren tidligere svarede, at der er en væsentlig sundhedsmæssig effekt i det her, kunne forestille sig, at der er andre områder, som man kunne gennemføre det samme på.
Kan ordføreren nævne andre ting, som man kunne gå ind og regulere, med hensyn til hvor meget der må være i noget, for at få den der væsentlige sundhedsmæssig effekt, når man nu tror på det argument?
Frank Aaen (EL), 2012-02-28:
Når alt andet kostede mere og mere, blev en salmiakstang ved med at koste 10 øre.
Og det var det samme med en pose slik og Yankiebar, de blev ved med at koste det samme.
Det må jo være, fordi de har tænkt over, hvordan de kunne tjene flest penge, hvordan de kunne sælge mest og tjene flest penge.
Og det mente de åbenbart at de kunne gøre ved at gøre tingene lidt mindre, men fastholde prisen.
Det er nok akkurat det samme, vi har med at gøre her.
Og når man snakker om videnskabelige undersøgelser og alt muligt andet, vil jeg igen sige til liberalister og tilsvarende økonomiske tænkere, eller hvad vi nu skal kalde dem her i salen, at det meget tit er en god idé bare lige at kigge på, hvordan markedet reagerer, når man gør noget.
Så er det, fordi de ønsker at sælge flere, og det tror de at de gør ved at blive ved med at sælge en pakke, der ligner en 20-styks-pakke med 18 i.
Og det er ikke, fordi de ikke tror, folk kan tælle, men fordi de synes, det er godt, at prisen ikke stiger.
Så enkelt er det jo.
Derfor støtter vi forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-28:
Det er lidt komisk at se, at når blå blok nu endelig er kommet ud af hængekøjen, er det kun for at ty til politisk drilleri.
Det, jeg siger, er jo, at ja, forbrugerne er rationelle, men at økonomiske incitamenter også virker.
Man kan godt være rationel og blive udsat for en prisbarriere, som så virker ved, at det ikke har den store effekt på grænsehandelen, men at det har en effekt, i forhold til at færre unge begynder at ryge, fordi deres rådighedsbeløb måske ikke er lige så stort som gennemsnitsrådighedsbeløbet for en dansker.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-28:
Jeg kunne godt tænke mig, om SF's ordfører kunne forklare betydningen af forsigtighedsprincippet, som regeringen jo hylder, fordi når man læser det her lovforslag, må man spørge, om det er forsigtighedsprincippet, der siger, at man ikke tror på, at det har nogen sundhedsmæssig konsekvens og derfor ikke regner med noget provenu, eller om det er et forsigtighedsprincip, som siger, at vi ikke rigtig ved, hvor meget det bliver, så derfor siger vi ikke, at det giver noget provenu.
Altså, når regeringspartierne siger, at det her er sundhedsfremmende, og man også siger, at på sigt forventer man, at det vil få færre til at ryge, er det da i strid med forsigtighedsprincippets økonomiske forståelse, for i forbindelse med det må man jo konstatere, at der kommer nogle flere penge i kassen.
Igen: Ingen af delene hænger sammen.
Og hvis det er så virkningsfuldt, som man selv siger, hvorfor tager man så ikke konsekvensen og siger, at det koster nogle penge, som kommer i statskassen?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Den diskussion havde vi også under behandlingen af L 33.
Det, der er det helt afgørende, er også baggrunden for, at man regner med et rundt nul.
Det er også det, der fremgår af finansloven – jeg kan ikke huske, om det står på side 36, men det er i hvert fald deromkring.
Når man regner med et rundt nul, er det jo bl.a., fordi man laver et overslag over, at der nok kommer færre rygere, men de betaler omvendt så også en højere pris.
Så kan man altid spørge: Hvornår slår den sundhedsmæssige effekt igennem?
Det tror jeg at hr. Torsten Schack Pedersen udmærket ved, ligesom det er ret åbent kendt, at det jo ikke er noget, man ser en effekt af i løbet af det første år.
Det er en sundhedsmæssig effekt, som først slår igennem på længere sigt, og det er ikke noget, man indregner i en finanslov.
Vi har et ønske om at tage fat på hele den folkesundhedsdel, som i årevis har været negligeret fra VK-regeringens side.
Den har vi taget fat på.
Vi synes sådan set, at det er en udfordring, og vi vil gerne tage udfordringer op og gøre noget ved problemerne.
Så ligger der den konkrete del af det.
Vi regner med et rundt nul, og hvis der er et provenu, tager vi den derfra.
Det kan vi så vente og se til ved årets afslutning.
Jeg synes faktisk, at det er offensivt, at man ikke kun tænker på, at det også har en kroner og øre-effekt, når vi regner med, at den rent faktisk ender på nul, men vi siger, at det her har en sundhedsmæssig effekt på langt sigt.
Vi tager gerne den sundhedsmæssige effekt med ind i det.
Vi kan ikke kalkulere med den i en finanslov, fordi den har en langsigtet virkning.
Det er ikke en 1-årig effekt, men vi er sådan set villige til at tage det, der kommer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-28:
Men hvis det, som hr. Jonas Dahl siger, nemlig at han selv troede på det, ville han jo mene, der kom færre rygere, og så kommer der færre penge ind i cigaretafgift.
Men det tager man ikke højde for i lovforslaget, man siger: Der kommer nok nogle færre rygere, men til gengæld vil vi ikke tage den økonomiske konsekvens af det og sige, at vi får færre penge i kassen.
Det er sådan set det, jeg anfægter, nemlig at det virker ekstremt lemfældigt, for man forsøger at puste et sundhedsargument op, men den økonomiske konsekvens af det vil man ikke tage.
Og igen vil jeg sige, at forslaget går ud på, at afgiftsstigningen skal slå hårdest muligt igennem, men når vi så spørger, om ikke det har betydning for grænsehandelen, er svaret, at folk er rationelle og godt kan vurdere prisforskelle på 19 styk og 20 styk.
Det virker godt nok meget slingrende.
På den ene side har det sundhedseffekt, men det koster ikke noget på provenuet.
Når prisforskellen på at købe en pakke cigaretter i Danmark og at købe en pakke cigaretter i Tyskland bliver større, så har det ikke nogen effekt på grænsehandelen, for det kan man jo godt gennemskue.
Man siger så, at det kan de unge mennesker ikke gennemskue.
De unge mennesker kan kun dividere med 20 og ikke med 10 og 19, men det kan alle andre.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Jeg indledte sådan set med at sige i min første besvarelse til hr. Torsten Schack Pedersen, at det er klart, at vi bl.a. har regnet med et rundt nul, fordi vores gæt – og det tror jeg er lige så meget et gæt, som hr. Torsten Schack Pedersens gæt er det – er vurderet på grundlag af de anbefalinger, vi har fået, og den vurdering, der er lavet i Finansministeriet.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i stand til at lave den endelige konklusion, før året er omme, og så lad os tage diskussionen der.
Min vurdering – og det er sådan set også Finansministeriets vurdering – er, at der nok kommer nogle færre rygere, når priserne stiger.
Til gengæld er afgiften også steget, og det vil sige, at det giver nogenlunde det samme, og det er derfor, man ender på et rundt nul i den vurdering, man er kommet med i finansloven.
Jeg synes sådan set, at det, der er det helt afgørende her, er, at vi får sendt et signal om, at rygning er sundhedsskadeligt.
Der er en udfordring i at ryge, og det medfører en sundhedsmæssig risiko.
Det er vigtigt at fortælle det, specielt til de unge rygere.
Jeg har fuld forståelse for dem, der har røget i årevis og har stor fornøjelse af det.
Jeg synes også, man skal have lov til at fortsætte med det, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi gør en indsats ikke mindst for førstegangsrygerne og sørger for at oplyse vores unge bedre og også gennem prisdelen og det økonomiske incitament rent faktisk at påvirke dem og motivere dem til at lade være med at begynde at ryge.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-28:
Når jeg går ind og siger, at det ikke har overvældende sundhedsmæssig effekt, er det for at sige, at det her ikke kan stå alene.
Så er det også for at sige ærligt og redeligt, at det ikke er sådan, at vi løser alle sundhedsproblemer, sundhedsudfordringer, med det her lovforslag.
Det her lovforslag handler primært om at sikre, at L 33 bliver effektueret på bedste vis, så man ikke omgår de intentioner, der ligger i lovforslag L 33.
Derfor er det en god idé at gøre det, som vi gør nu.
Og kan vi så samtidig også sikre, at færre unge begynder at ryge, mener jeg faktisk, at vi har opnået vores målsætning med det her.
Så kan vi altid diskutere, hvor høj barren skal være.
Hvad er succeskriteriet for det her?
Det kan vi såmænd godt have en diskussion om, men det er uomgængeligt, at det har en effekt, og at det vil have en effekt, i forhold til at færre begynder at ryge, fordi der er en prisbarriere for de unge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-28:
Det skal jeg da så prøve på.
Jeg noterede mig i hr. Jonas Dahls indledning, at man fra SF's side mener, at debatten er afsporet her i Folketinget i dag.
Der fokuseres meget på manglende personligt ansvar, personlig frihed, og man fokuserer ikke på det, som SF gerne vil fokusere på, nemlig at det her skal være til gavn for folkesundheden og for den gennemsnitlige levealder i Danmark, og at det skulle sikre, at færre unge begynder at ryge.
Hvordan mener ordføreren så, at det harmonerer med det, som står i den skriftlige fremsættelse fra skatteministeren, som jo er partifælle med skatteordføreren?
Der står jo klart, at lovforslaget ikke skønnes at have nævneværdige provenumæssige konsekvenser.
Hvordan kan det have noget med sundhed at gøre, når der bliver røget nøjagtig lige så mange cigaretter i Danmark?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Hvis der er færre, der ryger, og prisen stiger, er der sådan set en mulighed for, at det går i nul.
Det er det, der fremgår af lovforslaget, det var det, der fremgik af finanslovforslaget, og det var også det, der fremgik under behandlingen af L 33.
Når jeg siger det her med at afspore debatten, siger jeg det, fordi jeg synes, det er en smule mærkværdigt, at vi, når vi diskuterer et lovforslag om rygning og folkesundhed – jeg er med på, at det vil man ikke diskutere i den borgerlige lejr – så skal stå og diskutere gule vingummibamser og trestjernet salami.
Det er måske at ramme noget uden for skiven.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-28:
Det kan jeg simpelt hen ikke anerkende som rimeligt, fordi det her er blevet gjort til en såkaldt sundhedspolitisk debat af regeringspartierne.
Det er anerkendt viden, at børn i Danmark indtager alt, alt for meget salt i deres almindelige fødevarer.
Hvorfor ikke gå ind og kigge på sådan nogle ting i stedet for at gå ind og lave en lovregulering, i forbindelse med hvilken man kigger på, hvor mange cigaretter der skal være i en pakke?
Det er jo ikke noget, der ifølge lovforslaget har nogen konsekvens.
Der bliver ikke røget hverken flere eller færre cigaretter i Danmark på grund af lovforslaget.
Så er det jo fuldstændig hyklerisk, at man i regeringsbærende partier går og bruger et salgsargument om, at det her er sundhedsfagligt korrekt, fordi det vil give en større folkesundhed.
Det er altså ikke rigtigt.
Der synes jeg måske bare at ordføreren skulle anerkende, at man har pyntet sig med lånte fjer.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Næh, vi tager sådan set udgangspunkt i den af Dansk Folkeparti støttede VK-regerings Forebyggelseskommission, som bl.a. nåede frem til, at 25 pct. af alle dødsfald i løbet af 1 år kunne henføres direkte til rygning.
Så må vi bare konstatere, at der er nogle, der hellere vil diskutere trestjernet salami og gule vingummibamser.
Det må jeg så bare sige er deres valg.
Jeg synes sådan set, at vi har en udfordring i forhold til vores folkesundhed.
Vi har en udfordring, fordi danskerne har en lavere gennemsnitlig levetid, end de har i mange andre OECD-lande, og alle eksperter peger på rygning som et sted, hvor man skal gøre en indsats.
Det er det, vi gør fra regeringens side, mens oppositionen ser passivt til.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-28:
Jeg vil da gerne vise lidt imødekommenhed over for SF's ordfører og sige, at det da godt kan være, at der er nogle unge, der ikke begynder at ryge, fordi de synes at prisen for en pakke cigaretter simpelt hen er for dyr, hvis de ikke må købe en 10-styks-pakke.
Jeg tror, der er nogle – jeg tror, det er få, men der er sikkert nogle.
Vil SF's ordfører så medgive, at der er andre, som vil komme til at ryge mere, fordi de hidtil har holdt deres forbrug nede ved kun at købe en 10-styks-pakke, som de så ryger om aftenen, men i fremtiden bliver nødt til at købe en 20-styks-pakke, som de så også begynder at ryge af næste dag, selv om de nu er den slags festrygere?
Vil SF's ordfører medgive, at der er nogle, der begynder at ryge mere på grund af det her forslag?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Jeg er glad for, at Liberal Alliances ordfører medgiver, at der rent faktisk er en positiv tilgang til det, og det vil også sige et mindsket forbrug.
Jeg vil ikke afvise, at der kan være enkelte, som synes, at de har behov for at tømme en pakke, når de åbner den, og der har vi måske behov for at lave nogle andre tiltag.
Jeg tror heller ikke, at det her er det eneste tiltag, der gør noget for folkesundheden i forbindelse med rygning.
Jeg tror, at vi har behov for en bred palet af initiativer, og det er jo sådan set også det, vi har sagt fra regeringens side.
Vi har sat gang i et større forebyggelsesarbejde i Sundhedsministeriet for bl.a. at belyse den her problemstilling og se på, hvad man kan gøre generelt, herunder også give folk et bedre tilbud om at komme på rygeafvænning.
Det tror jeg sådan set at der er mange der har brug for.
Jeg tror, at hverken pris eller forbud er løsningen for nogen.
Jeg tror, at der er behov for at give en bedre vejledning og en bedre oplysning og give nogle bedre rygestoptilbud.
For nogle var det godt at lugte til en cigaret, som lå i et syltetøjsglas, mens det ikke virkede for andre.
Jeg tror sådan set, det er meget individuelt, hvad det er for nogle ting, der virker.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi sætter ind med en bred palet af initiativer, og jeg tror, at en højere pris på cigaretter er en del af de initiativer, der har en virkning.