runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Nu har jeg hørt to eller tre gange, tror jeg, at ministeren har sagt – og det har spørgeren ikke bestridt – at universiteterne har selvstyre, og at det er et bredt flertal inklusive Socialdemokratiet, der har givet dem dette selvstyre.
Alligevel ønsker spørgeren at tvinge ministeren til at gribe ind over for selvstyret og sige, hvis de eksempelvis vil lukke Lindholm: Det må I ikke.
Er det ikke korrekt opfattet, at det ville være et klokkeklart lovbrud, hvor man ville tvinge ministeren til at gøre noget, som ministeren ikke må ifølge den lov, som Socialdemokratiet selv har været med til at vedtage?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jo, det ville jo ikke bare være lovbrud, det ville også være et ret stort forligsbrud
, så derfor står jeg fast ved mit ansvar og fastholder, at den tillid, vi, også med Socialdemokratiet, har vist universitetsledelser og -bestyrelser, fastholder vi naturligvis.
Jeg er helt overbevist om, at DTU’s ledelse er de bedste til at afgøre den her sag.
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Jeg er glad for det svar, selv om jeg har nøjagtig den samme holdning som spørgeren, at jeg ønsker Lindholm bevaret, og at der skal gøres alt.
Men det skal da være inden for lovgivningens rammer.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at det ville være en tilsvarende situation, hvis borgmesteren og byrådet i Næstved, som både Magnus Heunicke og jeg kommer fra, besluttede at lukke en lille landsbyskole og flytte den ind til Næstved – og det har de faktisk kompetencen til at gøre, det sker indimellem i byer – og man så tænkte sig, at indenrigsministeren kom og sagde: Det må I ikke.
Det ville jo være lige så grotesk.
Man kan synes, det er forkert, at de gør det, men kompetencen ligger suverænt hos Næstveds byråd med borgmesteren i spidsen.
Er det her ikke en tilsvarende situation, nemlig at hvis ministeren gør noget, vil det være i klar modstrid med lovgivningen?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jo, det er korrekt.
Jeg kan ikke gribe ind i den beslutning, DTU træffer.
Det, jeg i stedet kan gøre, er at prøve at befordre mere udvikling og mere innovativ tænkning.
Samtidig med at jeg gerne vil udtrykke meget stor forståelse for den situation, som lokalområdet kan komme i, vil jeg sige, at der faktisk er nogle muligheder.
Der er forskellige, ikke mindst igennem Fornyelsesfonden, og jeg synes også, det er vigtigt at inspirere.
Der er jo andre, der har fået nogle gode muligheder og gode resultater ud af at prøve at udvikle på en lidt tragisk baggrund, som man måske kan sige at det her kan blive til.
Lad mig som eksempel nævne filmselskabet Zentropa.
De overtog i 1999 en nedlagt kaserne i Hvidovre, Avedøre Kaserne, og sammen med andre filmselskaber fik de virkelig udviklet et meget spændende miljø og en hel del arbejdspladser.
På Fyn havde man Brandts Klædefabrik, der lukkede i 1977 og nu er blevet en fantastisk visionær, spændende og internationalt anerkendt kulturinstitution.
I Herning-Ikast-området blev tekstilindustrien kraftigt udfordret.
Det har man formået at vende til nye muligheder.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at inspirere til, at man udnytter de muligheder og virkelig kommer til at tænke nyt i området.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Jeg kan forstå, at ministeren jubler over centraliseringer.
Det er alle tiders og en stor gave til Udkantsdanmark, kan jeg forstå, at man centraliserer, for så får man nye muligheder og tomme bygninger, og det er jo skønt at få det.
Jeg vil sige bare for at være fuldstændig sikker: I og med at sagen skal i Finansudvalget, hvis man fra DTU’s side vælger at bygge nye bygninger til over 100 mio. kr., har partierne inden for lovens rammer naturligvis ret til at sige nej, bare lige for at rydde den misforståelse af vejen.
Det har man jo ret til at gøre inden for lovens rammer.
Det er ikke sådan, at man er bundet af en lov til at sige ja, for så ville enhver logik jo høre op her i Folketinget.
Nu vil jeg spørge konkret, om ministeren nu i dag vil garantere to ting.
Vil ministeren for det første tage et møde med borgmesteren i Vordingborg?
Jeg ved, der er blevet skrevet og ringet, for ministeren ville ikke mødes med borgmesteren.
Og vil ministeren for det andet garantere fra regeringens side, at der kommer penge fra den her fond, som hedder Fornyelsesfonden, til at udvikle det, man nu er i gang med at afvikle?
Det var to konkrete ting.
Det eneste, vi kan bruge til noget, er jo konkrete ting efter al den her snak.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Når det gælder de dagsaktuelle udmeldinger, har jeg simpelt hen ikke haft mulighed for at læse det forslag, Venstre har fremsat, så det har jeg meget svært ved at kommentere.
Jeg vil blot sige, at vækstpotentialet og vækstmulighederne for Udkantsdanmark er af stor betydning for regeringen.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Så er jeg nødt til at spørge direkte: Mener Venstre det, Venstre siger i dag i medierne?
Venstres gruppeformand, hr. Kristian Jensen, er ude i samtlige medier i dag og sige, at nu vil Venstre kæmpe – pludselig – for Udkantsdanmark.
Venstre har konkrete forslag, som lyder – og jeg citerer nu Venstres gruppeformand, hr. Kristian Jensen
»Derfor skal det fremover være et princip, at alle nye statslige arbejdspladser placeres i provinsen, medmindre der er entydige faglige grunde til ikke at gøre det.«
Det siger Venstres gruppeformand, mens regeringens videnskabsordfører er i gang med at lukke den her slags arbejdspladser, som regeringspartiet Venstre siger at de vil gøre alt for at redde.
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Jeg takker for det svar, for jeg har også den erfaring, at når man giver en myndighed et ansvar, så sker der desværre indimellem det, at myndigheden træffer en anden beslutning, end man selv ville have gjort.
Heldigvis sker der også tit det, at den træffer den samme beslutning, men har man givet en myndighed eller en person et ansvar, så bliver man nødt til at stå ved det.
Det er som sagt ikke ministerens bord, men jeg kan jo godt komme med den opfordring til universitetet.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jamen det er jo godt at bruge Folketinget til den slags opfordringer.
Jeg har stor respekt for og tillid til, at DTU's ledelse finder ud af, hvad der er den rigtige løsning for DTU.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at det jo ikke er sådan, at regeringen ikke kerer sig om udkantsområderne i Danmark.
Som jeg nævnte, så er der allerede taget en del initiativer, og vi arbejder som sagt på at færdiggøre oplægget »Danmark i balance«, så der er god fokus, der er stor fokus, der er meget opmærksomhed i regeringen på udkantsområderne, samtidig med at vi naturligvis vil udtrykke fuldstændig tillid til DTU's ledelse.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er et bredt forlig, og det holder jeg af, det er en god tradition, et bredt forlig, som har været med til at regulere, således at der er selvstyre inden for nogle rammer.
Og det er jo det, der er vigtigt, nemlig at det jo er inden for nogle rammer.
Ministeren sagde jo selv til at starte med, at hvis man skal ud og lukke Lindholm og bygge nye bygninger oppe i Lyngby i Storkøbenhavnsområdet for over 100 mio. kr. – jeg synes, det lyder vanvittigt – så skal man igennem Finansudvalget.
Og det er jo netop et eksempel på, at vi ikke har fuldstændig frihed.
Det har vi ikke, og det er nemlig, fordi der er mange andre hensyn at tage i et samfund.
Nu har vi hørt meget rosende om regeringens egen politik, og at man er meget opmærksom på Udkantsdanmark.
Ministeren sagde selv, at ministeren efterlyser ideer til, hvad vi kan gøre.
Her kommer fra mig en konkret idé: Red Lindholm fra lukning.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jamen jeg kan kun gentage, at det altså er DTU's ledelses beslutning, hvad der skal ske af aktiviteter på Lindholm.
Og her kan jeg kun gentage f.eks. Fornyelsesfonden som en oplagt samtalepartner.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Det er samme tema.
Hvordan hænger beslutningen om at arbejde for at lukke veterinærforskningen på Lindholm sammen med regeringens politik for Udkantsdanmark, og hvilke initiativer vil man tage for at sikre, at en lukning ikke vil betyde en erhvervsmæssig katastrofe for Sydsjælland, Lolland og Falster i en region, der i forvejen har det laveste antal vidensarbejdspladser på landsplan?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Det er fuldstændig korrekt, at det meget er samme emne.
Derfor kan jeg gentage, at hvad angår DTU's aktiviteter på Lindholm, vil jeg altså virkelig igen understrege, at universiteterne har selvstyre, og at det er ledelsens opgave at skabe de bedst mulige rammer for forskningen og for den forskningsbaserede uddannelse.
Det er en opgave, vi har givet universiteterne, og der er ingen grund til at betvivle, at den opgave er rigtig, og at tilliden skal understreges endnu en gang.
Det forstår jeg også at Socialdemokratiet stadig væk står ved.
Så jeg vil sige, at aktiviteterne omkring »Grøn Vækst«, der skal være med til at forbedre både landbrugets og fødevaresektorens vilkår, og Fornyelsesfonden er meget konkrete initiativer, der er taget, altså gode rammer for vækst.
Når vi så netop har færdiggjort regeringsprogrammet »Et Danmark i balance«, kommer der yderligere udspil til den regionalpolitiske udvikling.
Her er turisme jo også et vigtigt område at overveje.
Bertel Haarder (V), 2010-04-28:
Bortset fra det med skattelettelserne så var jeg næsten enig i det, hr. Prehn nu sagde.
Vi er enige om, at minimumstimetallet skal opretholdes, og vi er også enige om, at når der bliver færre elever, skal der på en eller anden måde også være færre lærere, alt andet lige.
Men det, jeg nu igen også i det her spørgsmål skal høre på, nemlig at vi har givet de rige skattelettelser, er ganske enkelt ikke rigtigt. Skattereformen lettede nogle skatter i toppen, men bemærk, hvordan det blev finansieret.
Det var miljøafgifter, og det var multimedieskatten, som jeg forstår Socialdemokraterne også støttede, og det var den meget omtalte udligningsskat for store pensioner – det er jo heller ikke lave indtægter – og der forstår jeg, at den vil Socialdemokraterne skærpe yderligere.
Søren Pind (V), 2010-04-28:
Det pågældende interview er et interview, som jeg adskillige gange har lagt afstand til.
Spørgsmål er derfor stillet på en noget bemærkelsesværdig præmis, al den stund at spørgeren burde have været opmærksom på det, for det er tilvejebragt i offentligheden adskillige gange.
Min tilgang er den samme som den tidligere amerikanske præsident Bill Clintons: Der er jo ikke nogen, der er for abort, men der er ingen, der er modstander af kvindens ret til selv at bestemme.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-28:
Ja, det kan hurtigt blive en meget teknisk diskussion om skat, om reformen er fuldt finansieret eller ikkefinansieret.
Vi har jo set på tv selv de mest fremme økonomer stå og sige, at man kan argumentere for begge dele.
Så jeg tror, man skal holde sig til, hvad der er virkeligheden her.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Men der er ikke råd til, at vi kan have folkeskoler, der lever op til det timeantal, vi har aftalt, der er ikke råd til at have ordentlig børnepasning, der ikke råd til at have ældreomsorg, og man skal til at spare endnu mere.
I en tid med stor arbejdsløshed skal vi sende offentligt ansatte, varme hænder, hjem med en fyreseddel.
Det skal man som regering da stå på mål for, være åben og ærlig og sige: Vi har en prioritering her, vi synes, at pengene bliver bedre brugt på udenlandsrejser for de rigeste i stedet for på omsorg for vores ældre og på folkeskole og børnepasning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-28:
Det er altid dejligt med farver, men det var et flertal af kommuner med Venstreborgmestre, der ikke levede op til minimumstimetallet i opgørelsen fra UNI-C, hvis vi endelig skal have den kamp ind.
Men det synes jeg ikke vi skal.
Jeg synes, vi skal have en snak om, hvorfor ministeren ikke svarer på spørgsmålet om offentliggørelsen af de nationale test, hvor børnene altså ikke har haft det antal timer, der kræves, for at de kan testes i nogle test, der er udformet efter, at de altså har haft det vejledende timetal og ikke minimumstimetallet og ikke har haft en masse aflyste timer.
Hvordan kan man overhovedet diskutere at offentliggøre test, der sker på et helt fejlagtigt grundlag, fordi så mange børn ikke har haft de timer, som ligger til grund for testene?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-28:
Altså, nu går SF meget langt her.
Skal jeg som minister svare, at jeg ikke ønsker at gennemføre min politik, fordi det, erfaringen viser, er, at uanset hvad vi vælger at gøre i Folketinget, sker det ikke i virkeligheden?
Det er da at vende tingene fuldkommen på hovedet.
Løsningen er da ikke, at jeg siger: Nå, det var godt nok ærgerligt.
Kommunerne vil ikke udbyde de ting, vi har besluttet i Folketinget, selv om de har fået pengene til det, og som en naturlig konsekvens heraf må jeg selvfølgelig droppe den uddannelsespolitik, som jeg står for som minister.
Nej, det er jo ikke løsningen.
Løsningen er, at børnene skal have det antal timer, som vi har besluttet i Folketinget.
Løsningen er, at vi sikrer, at der er den læring, som et barn har brug for.
Det er den langsigtede løsning, men også den kortsigtede løsning, for jeg agter at tage den her diskussion op nu, også sådan for alvor.
Vi har til efteråret et fuldstændig klart billede af, hvad der foregår derude, og hvis det ikke er løst inden da, bliver det løst.
Karsten Hønge (SF), 2010-04-28:
Venstre prøver jo i de her dage at rette op på sit meget berettiget dårlige omdømme i det, vi ellers kalder Udkantsdanmark.
Og det, man kan se i forbindelse med Udkantsdanmark, er, at det er der, hvor vi kan finde den dårligste beskæftigelse og det noget ringere uddannelsesniveau, og at det især er ufaglærte mænd, der har svært.
Men når man kigger på erhvervsskolerne, vil man jo se, at der er et meget ringere net af erhvervsskoler, selv om erhvervsskolerne jo uanset undtagelser må siges at appellere til unge, der ikke er helt så uddannelsesmotiverede som dem, der går på gymnasiet.
Så det, vi må sige, er, at når der er færre erhvervsskoler og vi har en lavere uddannelsesfrekvens i det, vi kalder Udkantsdanmark, har man dermed også skabt nogle større barrierer for, at netop de her unge kan få en uddannelse.
Man kan også se, at de produktionsskoler, der er, jo har en større geografisk spredning, men ofte ikke har den specialisering og de tilbud, som unge efterspørger.
Hvad gør regeringen ved det?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-28:
Jeg synes, det er en god diskussion, for det er faktisk noget, vi har meget opmærksomhed omkring i regeringen, men det er også min erfaring, at vi faktisk har haft det i forligskredsen, som vi i fællesskab har indgået i på forskellige områder og sådan noget.
Men der er i sagens natur færre erhvervsskoler, fordi vi i erhvervsskolesektoren, særlig på det tekniske område, har mange små fag.
Altså, der bliver bare ikke uddannet så mange skorstensfejere, som der bliver uddannet studenter fra det almene gymnasium.
Så det har en naturlig forklaring.
Men jeg tror ikke, at løsningen ligger i, at vi nu siger, at erhvervsskolerne så skal spredes nøjagtig lige så meget som de andre, for vi vil også have en volumen, som gør, at det er attraktivt at komme derhen sådan rent socialt for den enkelte elev, men også en volumen, der sikrer, at det er økonomisk ansvarligt at uddanne de unge.
Jeg tror, at løsningen meget ligger i, at man på tværs af uddannelsessektorerne samles på campus, måske får udlagt undervisning fra en erhvervsskole til en fysisk placering i en anden uddannelsessektor – det kunne så være det almene gymnasium – altså at vi i det hele taget holder fokus på, at selv om det er forskellige sektorer og vi har forskellig lovgivning for dem, er de en del af det billede, som den unge møder i forhold til at tilvælge ungdomsuddannelse.
Så vil jeg gerne pege på tre ting, som i sig selv også ville medvirke til, at det her problem blev mindre.
Det er hele forslaget om 10. klasse, om produktionsskolernes indsats i forhold til at komme i erhvervsuddannelse; det er meget vigtigt.
Det andet er et vejledningsforslag, som betyder, at kommunerne ikke bare må slippe de unge; de skal hjælpe dem i gang med noget.
Der er lagt en mulighed for et helårsforløb ind, hvis man ikke er parat til at komme i uddannelse, det gælder jo også det at være parat til at tage de 20 km til uddannelsen.
Og så er der også det tredje, og det er, at vi jo i hele vores uddannelsespolitik tilrettelægger efter, at der er et samarbejde mellem UU'erne og erhvervsskolerne, så vi har en sikker rådgivning af den unge.
Karsten Hønge (SF), 2010-04-28:
Jeg hører ministeren have nogle tanker om det.
Hvordan skal de materialisere sig sådan mere konkret?
Jeg synes jo, det lyder spændende, at man kan forestille sig erhvervsskolerne udlægge, som jeg forstod det, en form for filialer sammen med andre uddannelsestilbud, der kunne være på en skole.
Og det kunne egentlig være godt, men hvad er det, der skulle få erhvervsskolerne til det?
Tænker ministeren her på nogle særlige geografiske eller sociale taxametre, man kan lægge ind for at motivere skolerne til at gøre det?
Kan man forestille sig, at man gør andre ting for at motivere kommunerne, henholdsvis erhvervsskolerne, til at lave de her mere decentrale tilbud?
For jeg er selvfølgelig opmærksom på, at når erhvervsskolerne udbyder 109 forskellige uddannelser, er det ikke alle, der kan være repræsenteret i alle de små købstæder.
Men man kan lave introforløb, man kan lave sammenkoblingsforløb.
Så hvad er de mere konkrete tanker om det?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-28:
Jeg siger det bl.a. på baggrund af, at det er min erfaring fra nogle møder, jeg har haft med erhvervsskolerne, at de faktisk er interesserede i at gå ind og også løfte den her opgave.
Men det er også klart, at det kan være meget dyrt at henlægge en uddannelsesretning eller en del af dens arbejde til et andet fysisk sted, og den dialog og den debat vil jeg selvfølgelig gerne have i den forligskreds, der er for området; det er så globaliseringsforligskredsen.
Det er ikke for at holde nogen ude, men det er en konstatering.
Men jeg mener faktisk, at der er grobund for, at vi kan gå videre ad den vej.
Så vil jeg også understrege, at det, man kunne have frygtet, nemlig at krisen ville have ført til mismod blandt de unge og til, at de ikke i så høj grad ville gå i gang med uddannelse, heldigvis er gjort til skamme.
Hvis man ser på optagelsestallene for 2009 i forhold til erhvervsskolesektoren, er der flere, der har søgt ind, og det samme gælder i forhold til gymnasierne.
Så de unge vil i den her økonomiske krisesituation faktisk gerne tilvælge uddannelse.
Så har jeg sammen med alle i Folketinget en forpligtelse til, at vi arbejder så konstruktivt som overhovedet muligt for at tilvejebringe nye praktikpladser, hvilket vi har en aftale om i globaliseringskredsen – nemlig om, at vi skaber 5.000 i 2010 og også 5.000 i 2011.
Karsten Hønge (SF), 2010-04-28:
Jeg forstår også godt de gode og positive tanker omkring det, men hvad betyder det konkret?
En ting er ministerens venlige tanker om, at erhvervsskolerne skulle gøre det her, men betyder det så et tilsagn om, at man her vil bevilge ekstra penge til de erhvervsskoler, som skal påtage sig den her forpligtelse med at sørge for en større geografisk spredning?
Og betyder det i øvrigt også en særlig indsats for at skaffe praktikpladser i de områder, hvor vi jo kan se, at uddannelsesfrekvensen er lavere, nemlig i det, vi kalder Udkantsdanmark?
På samme måde kunne man jo om produktionsskolerne, som lægger sig lidt op ad alt det med vejledning i, hvordan man ender i en egentlig uddannelse, sige, at der er meget forskel på dem, og at der jo ikke nødvendigvis er det tilbud, som retter sig til den unge, som har lyst til måske at starte på en produktionsskole – typisk nemlig i udkantsområderne, hvor tilbuddene er tyndere.
Hvilke ting kunne ministeren forestille sig at man her kunne gå ind og understøtte, for at unge starter gennem produktionsskolerne?
Jeg tænker eksempelvis på at knytte nogle botilbud op omkring de produktionsskoler, som har med de unge at gøre, som også er udsatte på anden vis, end hvad angår uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-28:
Det vil jeg gøre ved at sørge for, at kommunerne lever op til deres ansvar, og at den enkelte skole udbyder den undervisning, den er blevet pålagt qua lovgivningen.
At aflyse timer kan ske i nødstilfælde, men når man hører fra Københavns Kommune – og det er jo egentlig ubegribeligt, at man kan blive ved med at have den samme farve styre her – at hver femte dag simpelt hen er helt aflyst og der så er lidt mangelfuld eller lemfældig vikardækning, er der da noget rivravruskende galt med ledelsen, ikke bare på den enkelte skole, men også i kommunen, som ikke går ind og siger helt konstruktivt og aktivt: Det vil vi da ikke se på.
Altså, hvis der var en privat virksomhed, hvor der var et fravær på 20 pct., kan det godt være, at man ligesom ville vågne op og sige: Er der noget, vi gør helt galt her?
Er vores medarbejderes trivsel tilstrækkelig god?
Kan vi sætte ind med en ekstern konsulent, der kan gå ind på skolen og se på, om de medarbejdere har nogle arbejdsvilkår, som er i orden?
For det, der sker ved meget højt fravær, er, at alle slides ned, fordi de, der så møder op, også bliver slidt ned.
Der er mange gode eksempler, der er noget, der hedder Brovstmodellen, som går ud på, at man som på social- og sundhedsområdet går ind og laver en fast vikardækning, så man kan aflaste den enkelte lærer, så man ikke får det høje fravær.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-28:
Lad os lige gøre klart, at ifølge lovgivningen skal kommunerne planlægge med minimumstimetallet i forhold til folkeskolen, men kommunerne har tilladelse til at aflyse timer for 6.-9. klasse, i det omfang de ikke kan finde vikarer eller andet.
Det er det, kommunerne i stort, stort omfang gør, selv om de har planlagt med minimumstimetallene og følger lovgivningen, og det er det helt store problem.
Det er især et stort problem, i forbindelse med at man går op til folkeskolens afgangsprøve efter 9. klasse, fordi prøven er lavet efter, at man har haft det vejledende timetal – ikke minimumstimetallet, men det vejledende timetal – i de fag, man skal op i.
Og det ligger altså 10 pct. højere end minimumstimetallet.
Ikke nok med det, men de nationale test er også udarbejdet efter, at man har haft det vejledende timetal.
Hvordan vil ministeren sikre, at de nationale test, der skal offentliggøres, overhovedet kan offentliggøres, når eleverne ikke har haft de timer, der ligger til grund for testens udformning?