runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-24:
Tak til ministeren for svarene.
Liberal Alliances ordfører problematiserede aspektet akademisering.
Jeg deler ikke den bekymring, og jeg vil også blot bede ministeren om at sige, om ministeren deler den bekymring, for der er jo forskel på akademisering.
For mig er det, at vi laver anvendt praksisforskning i professionsorienterede uddannelser, ikke akademisering, men det er at få et bedre vidensgrundlag for den måde, der undervises på professionshøjskolerne.
Dertil vil jeg blot i relation til det, der fremgår om vidensbasering på professionshøjskolerne i sammenhængsredegørelsen, spørge, hvordan ministeren vil fremme forskning i praksis, altså i, hvad der virker.
Rosa Lund (EL), 2012-04-24:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i, at praktik på en universitetsuddannelse kan være rigtig, rigtig positivt, men så skal jeg bare lige være sikker på, at jeg forstår det helt rigtigt, når det kommer til erhvervsakademier og professionsuddannelser.
Skal jeg forstå det, ministeren siger, sådan, at man i fremtiden vil se en opprioritering af den praksisnære forskning, dvs. også den forskning og viden, som kan bruges ikke kun på pædagoguddannelsen, men som uddannede pædagoger, uddannede folkeskolelærere osv., altså folk, der har taget en professionsbachelor, kan bruge i deres arbejde? Skal jeg forstå ministeren sådan?
Jeg har blot et enkelt spørgsmål til ministeren.
Jeg skal bare bede ministeren bekræfte, at det her ikke kommer til at betyde, at professionsuddannelser og erhvervsakademier bliver til miniuniversiteter, eller at universiteterne går over til at blive mere praksisnære i stedet for at være forskningsbaserede.
Jeg er med på, at ministeren var inde på mangfoldigheden i vores uddannelsessystem i sin tale, og det sætter vi stor pris på i Enhedslisten, men jeg kunne godt tænke mig at få det helt klart bekræftet, at det i Danmark er rigtig positivt, at vi både har praksisnære og forskningsbaserede videregående uddannelser.
Annette Lind (S), 2012-04-24:
Nu er det op til kommunerne, hvordan man vil føre færgedriften.
Men det er kommunerne selv, som bestemmer, hvorledes de vil have færgedriften.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Tak for det.
Det, som ordføreren fra Socialdemokratiet var inde på, var jo mange gode ord og meget positivt alt sammen, men der er bare den situation i f.eks. den storkreds, hvor jeg er valgt, Sjællands Storkreds, at der er der to kommuner med socialdemokratisk styre, der har småøer under sig, Lolland Kommune og Slagelse Kommune.
I begge disse to kommuner, både i Slagelse Kommune og Lolland Kommune, er man i færd med – og har også gjort det, for så vidt angår Lolland Kommune – at skære ned på færgedriften og vil gøre det dyrere, enten skære ned eller gøre det dyrere eller måske begge dele.
Der vil jeg høre, om det er noget, som ordføreren fra Socialdemokratiet kan bifalde, altså at disse to socialdemokratiske kommuner gør det her.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-24:
Det er jeg meget glad for at høre, og så vil det jo også i den evaluering, der kommer nu, ikke være kompetenceflytning, der er i fokus, men så vil det være at forbedre rammevilkårene.
Det er sådan, jeg skal forstå det.
Rosa Lund (EL), 2012-04-24:
Nu har jeg desværre ingen erfaringer med medicinstudiet, men som jeg sagde i min ordførertale, er jeg nu ret sikker på, at man også i ministeriet godt kan se, hvilke uddannelser der hænger sammen.
Hvis man har gået på en pædagoguddannelse, som er en professionsbachelor, og så herefter gerne vil læse videre på pædagogik på Københavns Universitet, vil der unægtelig være nogle fag, der hænger sammen.
Det forestiller jeg mig kunne give mening.
Her har jeg så fuld tillid til, at ministeriet eller ministeren og regeringen i øvrigt kan lave et regelsæt, som ordner det.
Det, jeg bliver bekymret for, er, at uddannelserne bliver for ens.
Det er i virkeligheden det, som er min bekymring, altså at vi simpelt hen glemmer, at det er en ting at være akademiker, og at det er en anden ting at være professionsuddannet.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-24:
Fru Rosa Lund har en rigtig, rigtig vigtig pointe her, for hun stiller nemlig et spørgsmål, som lyder: Hvor ensartet skal uddannelserne blive?
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Dertil vil jeg egentlig bare spørge fru Rosa Lund, om ordføreren også deler nervøsiteten ved at meritoverføre fag fra andre uddannelser
: Bliver man en bedre læge ved eksempelvis at have haft fag i nordisk litteratur forinden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-24:
Det her er jo også stof, der er forligsbundet, og noget, som Venstre selv er med i, og det håber jeg at vi sammen kan finde ud af.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-24:
Men det, der er det interessante, er, at jeg hverken har spurgt den socialdemokratiske ordfører eller den radikale ordfører omkring optaget.
Det, jeg har spurgt om, har været det faktum, at Anvendt KommunalForskning anviser, at der mangler 45 pct. af midlerne til vidensbasering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-24:
Jeg synes ikke, man skal udstede nogen garantier om noget som helst.
Der er blevet lagt mange flere ting til, og de ting, der fremgår her i redegørelsen, om at der skal være mere sammenhæng, er jo ikke nogle ting, som nødvendigvis koster flere penge og koster nye penge.
Altså, det med meritgarantien og fleksibiliteten er også nogle af de ting, som vi skal kunne ordne inden for det eksisterende system, og derefter må vi jo i finanslovforhandlingerne og i de øvrige forhandlinger se på, hvordan vi finder frem til nogle løsninger.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører i forhold til det, der er i Anvendt KommunalForsknings rapport omkring de 45 pct.
Den socialdemokratiske ordfører var inde på, at der fandtes midler i overslagsårene, og der vil jeg gerne høre den radikale ordfører, om hun kan garantere, at der kan findes de midler, der skal til, for at det hul, der er i forhold til vidensbaseringen, som Anvendt KommunalForsknings rapport lægger op til der er, kan dækkes, altså at de midler faktisk er til stede.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-24:
Det er jeg glad for, men det, der så er interessant i den her sammenhæng, er jo, at vi godt kan sige, at alle er enige om, at der skal være medindflydelse, og at der ikke er nogen, der vil sige åbent, at demokratiet skal være mindre, men ikke desto mindre er der, hvis man kigger rundt på institutionerne, stor forskel på den indflydelse, som de studerende har på eksempelvis universiteterne, og den indflydelse, de har på professionsuddannelserne.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren sige, at de studerende på universiteterne ikke vil – i gåseøjne – komme ned på et indflydelsesniveau som det, der er på professionsuddannelserne, men at man tværtimod løfter demokratiet på professionsuddannelserne; måske også over den barre, der eksisterer i dag – altså, at man giver de studerende på alle uddannelsesinstitutioner nogle krav på indflydelse og ikke bare et krav på at blive hørt.
Jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i det her med, hvad der skal ske med demokratiet på vores uddannelsesinstitutioner.
Jeg er jo glad for, at ministeren siger, at det er relevant at se på i den her sammenhæng – det er super, så er vi kommet et stykke af vejen.
Men så kunne jeg også godt tænke mig at høre ministeren sige, at det ikke fører til mindre demokrati, og at målsætningen med det her så skal være, at vi faktisk – sådan som det også har været radikal politik tidligere – skal have noget mere indflydelse blandt studerende og medarbejdere på vores uddannelsesinstitutioner.
Mette Bock (LA), 2012-04-24:
Der var så lige en anden ting, jeg ville sige.
Vil ministeren være med til at overveje, om vi måske skulle afskaffe det retskrav, som man i dag har på at gå videre til en kandidatuddannelse, hvis man har taget en bachelor?
For hvis man skal sikre højden, kunne det jo måske være en god idé, at man gav universiteterne en frihed til, at de kunne sige: Det er ikke er nok, at du har slæbt dig igennem og du lige har bestået din bachelor; vi stiller faktisk nogle krav, der er højere, for at du skal kunne gå videre til en kandidatuddannelse.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at ministeren ikke retter bager for smed.
Det er omkring suppleringskurserne.
Sådan som jeg hører ministeren nu, handler det om, at hvis man har en professionsuddannelse, skal man kunne gå ind på en kandidatuddannelse, og så kan det godt være, at der skal være nogle suppleringsfag.
Men det må universitetet så udbyde, efter at man er blevet optaget på universitetet, hvis det er en kandidatuddannelse på universitetet.
Der vil jeg bare lige sige, at det sådan set er den lette del af det, altså, at hvis man er sygeplejerske, så kan man tage en kandidatuddannelse oven på sygeplejeuddannelsen.
Den svære del af det er jo, hvis en sygeplejerske gerne vil være læge, for så kommer man ind i hele meritspørgsmålet i stedet for.
Jeg tror faktisk, at det med suppleringskurser er den lille del af det.
Altså, den væsentlige del af det er i virkeligheden hele meritdiskussionen.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Jeg vil godt ind på det med den der 50-kilometers-regel, der er for gårdbutikker og detailhandelsvirksomheder, hvor der jo ligger den der sådan lidt underlige begrænsning.
Man må som gårdbutik, detailbutik, ikke sælge til kunder, det vil sige uden for 50-kilometers-grænsen.
Det har jo tidligere været sådan, at man har defineret Danmark som et område, og så er jeg også med på, at vi under den tidligere regering blev presset i nogle EU-forhandlinger, sådan at man fandt ind til det sådan foreløbige og nugældende kompromis.
Men nu foreligger der nye oplysninger, også i et svar fra fødevareministeren, som jeg synes giver anledning til at vi kan løfte den her sag igen og få den drøftet.
Så mit spørgsmål til fødevareministeren skal være, om ministeren vil være med til at se på det her område igen, sådan at gårdbutikker, detailbutikker, også kan sælge, i hvert fald til et større område end den der begrænsning på de 50 km, som ligger nu – og selvfølgelig gerne til hele landet igen.
Vil ministeren være med til, at vi kan få set på det?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg vil først understrege, at der er tale om regler, som er blevet vedtaget under den tidligere regering.
Det er EU-regler, som handler om en petitessegrænse.
De fleste engrosvirksomheder skal have en særlig godkendelse, men der er en bagatelgrænse, kan man sige, for mindre virksomheder.
Og der er vi af EU blevet pålagt at sikre, at der skal være tale om en lokal og begrænset udbredelse af deres handel.
Men jeg kan sige, at vi har fået resultater hjem fra en lang række andre EU-lande om, hvordan de her regler bliver fortolket.
Nogle fortolker den meget skrappere end den fortolkning, vi er blevet pålagt af Kommissionen, andre fortolker dem lettere.
Men udgangspunktet er altså, at Kommissionen har meddelt det.
Astrid Krag (S), 2012-04-25:
Nej, jeg tror ikke, det giver så meget mening at gå ind i, hvem der sidder og arbejder med hvad.
Jeg vil også bare sige til spørgeren, at jeg deler spørgerens interesse i at få konklusionerne lagt frem, så vi kan rykke, og derfor arbejder vi så hurtigt, som vi overhovedet kan.
Men jeg tror også, at spørgeren vil være enig med mig i – og det tror jeg de fleste vil være enig i – at det er ret vigtigt, at vi får lavet et ordentligt, gennemarbejdet stykke arbejde, og at vi også får gennemanalyseret, hvad der er af muligheder for handling, rigtig grundigt, før vi lægger nogle modeller frem for offentligheden.
Så jeg forstår spørgerens utålmodighed, og jeg vil også gerne kvittere for optagetheden af emnet.
Det er et spændende og vigtigt emne, og jeg lover, at når der er nogle konklusioner, skal Folketinget nok blive orienteret.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg vil gerne understrege, at det, vi taler om lige nu i USA, er det fjerde tilfælde af kogalskab, de har haft siden 2003.
I Danmark har vi gennem de seneste 12 år fundet 15 tilfælde af kogalskab.
Så det er bare for at sige, at vi alle er i samme båd.
Det, det helt afgørende handler om for os, er, at der ikke er nogen som helst risiko for, at forbrugerne bliver udsat for en risiko.
Eftersom man, når man har haft udbrud af kogalskab, sørger for at fjerne hjernen og hele rygmarven fra dyret, som er der, hvor det kontaminerede materiale er, er der ikke nogen risiko for forbrugerne.
Så det vil sige, at forbrugerne kan købe et amerikansk stykke kød og et hollandsk stykke kød og et dansk stykke kød, og det burde være samme lave risiko.
Mere mener jeg sådan set ikke at vi kan forlange af amerikanerne.
Vi vil heller ikke have, at de forlanger mere af os, når vi har tilfælde af kogalskab, og det har vi jo.
Astrid Krag (S), 2012-04-25:
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det haster, som spørgeren siger.
Det var det, jeg prøvede at sige, men jeg forstår godt utålmodigheden i den her sag, og jeg vil da også gerne kvittere for, at spørgeren også er optaget af de problemer, vi har på området.
Men jeg tror nu også, at både spørgeren og de fleste danskere vil være enig med mig i, at det er vigtigt, at vi får et dækkende og helt retvisende grundlag på plads, inden vi begynder at overveje, hvordan vi skal ændre den her eksisterende ordning, og at vi meget grundigt får analyseret, hvad der er af forskellige mulige alternative modeller, før vi eventuelt gennemfører dem.
Så spørgeren må have tålmodighed med, at vi får et ordentligt arbejde gennemført, og med det samme, når der ligger nogle konklusioner, skal jeg selvfølgelig nok orientere spørgeren og resten af Folketinget om det.
Hans Andersen (V), 2012-04-25:
Så vil jeg spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at det her haster.
Ministeren er medlem af regeringen, der sådan set gerne vil italesætte, at vi skal bruge pengene fornuftigt på det offentlige område, altså at man skal kigge på, om tingene kan gøres anderledes.
Her ligger der så en rapport, som jeg tror indeholder forslag til, at vi netop undgår dobbeltroller for læger, og at vi undgår, at vi bruger unødig mange penge på at behandle nogen i offentlig regi, som vi kunne behandle langt billigere i privat regi.
Er det så ikke et problem, at det skal tage så lang tid for regeringen at komme med de her forslag?
Altså, rapporten er jo i bund og grund færdig, det tror jeg i hvert fald.
Det handler bare om, at regeringens ministre internt skal blive enige om, hvad der skal lægges frem fra rapporten.
Astrid Krag (S), 2012-04-25:
Jeg kan sådan set godt forstå utålmodigheden i den her sag.
Det er jo en sag, der har været meget opmærksomhed omkring, men jeg må også bare sige helt klart, at jeg synes ikke, at det ville være passende, at jeg står her og diskuterer konklusioner og mulige konkrete udmeldinger i forlængelse af rapporten, før den er færdig.
Men jeg vil da godt sige til spørgeren, at så snart arbejdet er færdigt og jeg kender de endelige konklusioner fra det arbejde, vil jeg informere Folketinget om det.
Hans Andersen (V), 2012-04-25:
Så kan jeg spørge helt kort her til sidst: Ser vi den rapport inden sommerferien, eller hvornår forventer ministeren helt konkret vi ser den?
Det andet er: Kunne ministeren være mere præcis om, hvilke initiativer ministeren har sat i værk for netop at gøre den her rapport færdig til offentlig fremlæggelse?
Erling Bonnesen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Det er jo ganske rigtigt, at der under den tidligere regering også blev foretaget de her forhandlinger netop presset af de oplysninger, der lå på daværende tidspunkt, og som var til rådighed, og som man kunne se.
Og netop med baggrund i den analyse, der ligger nu, er der jo eksempler, som viser, at vi godt kunne komme i den retning igen.
Det er da helt oplagt for mig at se at komme i den retning der.
Så jeg vil godt spørge sådan til ministerens holdning og tilgang til det her.
For det er fint nok, at det er taget op, og at det bliver vendt endnu en gang i en arbejdsgruppe.
Men det handler jo også om tilgangen til, hvordan man så får håndteret det i de her drøftelser og forhandlinger og undersøgelser, der foregår i den arbejdsgruppe.
Jeg ser i hvert fald gerne, at den fra dansk side skulle være, at vi skal have presset på for at komme i retning af, at vi i hvert fald får fjernet den der 50-kilometers-grænse og gerne kommer i retning af, at man som gårdbutik, detailbutik, kan sælge sine kvalitetsprodukter, nicheprodukter, til hele landet, fordi de jo efterspørges i hele landet.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg synes, at det i den her sag er vigtigt at holde fast i, at der ikke er noget i reglerne, der begrænser nogen som helst i at sælge deres varer.
Der er nogle betingelser, hvis man har en vis mængde varer, som skal sælges.
Her taler vi altså om kød, og vi taler om varer, som er underlagt fødevarekontrol, fordi det kan være fordærvet og dårligt og alt muligt andet.
Derfor er det underlagt en kontrol.
Og alle virksomheder skal kontrolleres.
Der er bare forskel på, hvor meget de skal kontrolleres, afhængigt af, hvor stort et salg de har.
Så også de små gårdbutikker kan sådan set få lov til at sælge, lige så meget de vil, hvis de bare sørger for at blive godkendt til det.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-25:
Mit ærinde var ikke bare at lukke det for vores konkurrencevilkår.
Mit ærinde var at sikre, at vi ligesom har en fødevaresikkerhed, som vi kan forsvare hele vejen fra jord til bord, og der må vi jo bare konstatere, at et eller andet er der gået galt i USA, når de nu kan have et tilfælde af kogalskab.
Jeg tror, at mange havde gået og regnet med, at det ligesom var udryddet.
Der er vi bare nødt til at vide fra ministeren, hvornår man vil træde i karakter fra den danske ministers side eller fra EU's ministres side og man siger, at det her ikke er belyst godt nok, og at vi simpelt hen mangler de oplysninger, som gør, at vi kan forklare, hvorfor det nu opstår igen.
Vi vil nødig ud i den situation, som Europa var i for nogle år siden, hvor der var mange kreaturer, der skulle slås ned, og man var usikker på, hvad der skete.
Så derfor vil jeg bare spørge ministeren: Hvad skal der til på det her område, for at man vil sikre kvaliteten og sikre, at der er en fødevaresikkerhed, vi kan forsvare hele vejen?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Det er ligesom to spørgsmål.
Først er der spørgsmålet om fødevaresikkerhed, og der er ikke nogen forøget risiko i forhold til fødevaresikkerheden.
Det er helt vigtigt for mig at slå fast.
Det er der taget hånd om.
Til det andet, som handler om, at hvis vi nu lukker for amerikanernes marked, har vi selv nogle bedre eksportmuligheder, vil jeg bare sige, at i Danmark har vi altså selv prøvet at have udbrud af kogalskab, og vi er som et lillebitte land, der eksporterer rigtig mange fødevarer, stærkt afhængige af, at de internationale handelsregler bliver fulgt, ellers kan vi jo bare vilkårligt blive ramt på vores eksport fra tid til anden.
Derfor er det vigtigt, at vi overholder de internationale handelsregler.
Når amerikanerne har overholdt dem, må vi acceptere, at de har overholdt dem.
Der gælder det samme for amerikanerne, som der gælder for alle mulige andre.
Der bliver ikke indført kød til Europa, hvor der på nogen måde kan være risiko for kogalskab.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-25:
Tak for svaret.
Men det, der ligesom er omdrejningspunktet her, er, at man nu har konstateret, at der er et tilfælde af kogalskab i USA.
Hvad skal der så til, inden ministeren reagerer og siger, at vi ikke vil importere kød fra USA, da vi jo selv har et stort eksportmarked, ikke kun af oksekød, men også af svinekød og den slags ting, så vi skal tænke på at beskytte vores marked?
Da vi selv har oksekød herhjemme, hvor vi kan forsyne vores eget marked, er det vel meget rimeligt, at vi stiller nogle krav til det.
Derfor kunne det jo være meget behjælpeligt at vide fra ministeren, hvad der helt nøjagtigt skal ske, inden ministeren vil træde i karakter og lukke for importen til resten af EU.
Vi må jo gå ud fra, at ministeren stadig væk er den, der sidder for bordenden og forhandler på hele EU's vegne.
Hvad er det, der skal til, for at ministeren ligesom træder i karakter og siger, at her skal vi altså ikke tage nogen risiko med folks førlighed, og før ministeren siger, at nu lukker vi ned for en periode, indtil vi ved, at der er styr over situationen i USA?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg er faktisk rigtig glad for at få det spørgsmål, fordi det jo netop har været oppe i pressen i dag.
Kogalskab er en meget, meget alvorlig sygdom, og der er jo hele den her risiko med overførsel til mennesker med Creutzfeldt-Jakobs sygdom.
Det er en sygdom, som sidder i hjernen, og som gør, at hjernen bliver til en svampet masse, og at man bliver vældig, vældig syg og dør af det.
Det vil sige, at der er gjort rigtig, rigtig meget i både Europa og resten af verden for at undgå, at mennesker kommer i kontakt med noget fra f.eks. kvæg, som gør, at man kan blive syg, og det vil sige, at de lande, hvor der har været udbrud, og hvor der kan være en risiko for, at køerne har BSE, altså kogalskab, er der en lang række krav til, at man skal fjerne hjernen og hele rygmarven fra kvæget, før man begynder at skære op og bruge kødet.
De regler kommer nu også til at gælde i USA, eller rettere, de gælder i USA der, hvor man har haft et tilfælde af kogalskab.
Jeg mener faktisk, at det er i Holland, at man er i den samme situation, altså at man også skal fjerne det her risikomateriale.
Det vil sige, at det bliver inddæmmet i de lande, der har problemet, så de varer, der kommer ud på markedet, er sikre.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvor meget ministeren har involveret resten af EU med hensyn til det her med, om man skal standse import af kød fra USA, da de nu har fået sygdommen, kogalskab, igen.
Vi sætter jo i Dansk Folkeparti fødevaresikkerheden særlig højt, og så vil vi gerne spørge ministeren, hvad det er, man rent faktisk har gjort her.
Hvor lang tid har man vidst, at der var noget på vej med kogalskab, og hvad agter ministeren at gøre fremadrettet?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg er stærkt optaget af, at også mindre virksomheder får en udviklingsmulighed i det her land, og da især små virksomheder, som ligger ude omkring også i Udkantsdanmark, og som udvikler særlige specialiteter og spændende fødevarer, og som kan være med til at drive udviklingen af fødevarer i Danmark.
Det er jeg stærkt optaget af.
Jeg beder mine embedsmænd om at spørge: Sig mig engang, hvad er det, der foregår, er vi nu sikre på, at vi har ens regler i EU?
Men jeg vil samtidig også sige, at det, vi beder dem om, når de gerne vil producere rigtig meget, er, at de skal forarbejde deres varer under køl.
Det vil sige, at de f.eks. skal skære ud i et rum, der er kølet, og så skal der være en vandhane med en føler på, så man kan vaske hænder uden at røre ved håndtaget.
Det er de eneste to krav, der bliver stillet, for at man skal blive engrosvirksomhed og altså kan få lov til at sælge til hele landet.
Så det er ikke sådan fuldstændig vanvittige og urimelige krav, der betyder kæmpeinvesteringer.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-25:
Og så er der netop den lille gårdbutik, detailbutik, som jo også kunne være her med sin lille spegepølse og andet.
For vi er alle sammen enige om, at vi skal lægge gode muligheder frem og gode rammer for lokale kvalitetsprodukter, nicheprodukter m.v. Det er jo lige præcis de der små gårdbutikker, som skal have mulighed for at afsætte deres varer, også over hele landet, og det er der, begrænsningen ligger i øjeblikket.
Så er der jo ingen grund til, at de skal bruge i hundredtusindvis af kroner for at blive, om jeg så må sige, en gros-noteret, hvis det ikke er nødvendigt.
Det er der, jeg spørger til ministerens holdning.
Vil ministeren være med til, at vi fra dansk side kan presse på nu i de her drøftelser og arbejdsgrupper, der så kommer i EU-regi?
Vil ministeren det?