Lene Espersen (KF), 2009-11-05:
Jeg vil gerne indlede en behandling af det her forslag fra min side med at takke ordførerne for de gode indlæg, der har været til debatten her i dag.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, som også flere ordførere har været inde på, at det jo er det klare mål for regeringen og et bredt flertal i Folketinget at få reduceret energiforbruget i de danske bygninger.
I dag stammer ca. 40 pct. af den samlede danske CO2-udledning fra opvarmning af bygninger, og derfor er det jo helt afgørende, at vi sætter ind her.
Vi har indgået en energiaftale i februar 2008 om den danske energipolitik fra 2008 til 2011, og vi fremlagde i april i år en strategi for reduktion af energiforbruget i nybyggeri og i eksisterende bygninger.
Så det er en meget vigtig brik i vores målrettede energibesparelsesindsats, så vi kan reducere forbruget i de bygninger, hvor besparelsespotentialet er størst.
Som flere har været inde på, bl.a. fru Louise Schack Elholm fra Venstre, er det overordnede mål altså, at vi får skabt større klarhed på det her område, så de redskaber, vi sætter i værk politisk, og de initiativer, vi tager, også er det, der målrettet gør, at vi får mest energibesparelse for pengene.
Vi foreslår med lovforslaget, at energiforsyningsselskabernes opgørelse af energiforbruget i bygninger samles i Bygnings- og Boligregistret, og jeg vil gerne fremhæve, at det er der mange fordele ved.
For det første giver det myndighederne muligheder for at sætte målrettet ind der, hvor man kan opnå de største energibesparelser.
For det andet betyder det for alle os, der bor i en bolig og er bygningsejere, at vi selv får mulighed for let og overskueligt at følge vores forbrug fra år til år og sammenholde det med forbruget i tilsvarende bygninger.
Det er nok vigtigt at få understreget her, fordi der har været et underliggende tema, der har handlet om: Begynder om ikke personfølsomme oplysninger, men dog oplysninger om ens eget energiforbrug så lige pludselig at florere rundt i offentligheden, så det, hr. Mogens Lykketoft, eller det, hr. Jørgen Poulsen måtte have i energiforbrug, pludselig er offentligt tilgængelig viden og man kan blive kategoriseret som en rigtig sparegris eller som en rigtig fråser?
Det er ikke tilfældet.
Det er ikke sådan, at offentligheden får adgang til den enkelte boligejers energiforbrug.
Men det, vi naturligvis ønsker, er, at man ved sammenlignelige huse af en vis kvadratmeterstørrelse eller et helt parcelhusområde samlet set kan se, hvad det gennemsnitlige forbrug er.
For det betyder faktisk for mange borgere, der er opsatte på også at tage deres tørn i forhold til at sikre, at vi når nogen vegne i klimaspørgsmålet, og som kan have en opfattelse af, at de har gjort tilstrækkeligt, at de her altså får et redskab til at gå ind og se på, om folk, der bor i et parcelhus af samme størrelse, f.eks. 130 m², og med samme energiforsyning, også ligger på det samme energiforbrug.
Derfor tror jeg faktisk, at de redskaber, vi stiller til rådighed med det her, er noget, der kan komme til at betyde noget for den enkelte dansker.
For det tredje gør det det også nemmere for virksomhederne at opstille grønne regnskaber og levere data til f.eks. energimærkningsordningen.
Flere energiforsyningsselskaber har udtrykt positiv opbakning til forslaget, og det vil faktisk også styrke mulighederne for energirådgivning.
Der er jeg meget glad for de bemærkninger, der faldt fra fru Nanna Westerby fra Socialistisk Folkeparti, for jeg er nemlig helt enig i, at det her gør det nemmere at komme med de rigtige tiltag, når det gælder energireduktion, og det kan dermed også være med til at skabe flere arbejdspladser, f.eks. inden for energirådgivning.
Samlet set vil lovforslaget styrke indsatsen for at reducere energiforbruget til opvarmning af bygninger.
Så er det klart, at man altid kan have den holdning, som hr. Thomas Jensen fra Socialdemokratiet har, at selv om vi er ambitiøse – og vi er meget ambitiøse, vi har et mål at nå i 2020, og vi har faktisk også et ønske om med tiden at gøre Danmark helt uafhængig af fossile brændstoffer – kan man ønske at gå endnu videre.
Jeg synes nu stadig væk, at man må understrege, at de mål, vi har sat os, faktisk er ganske ambitiøse, når vi tænker over, at en meget stor del af bygningsmassen i Danmark er gammel.
Det er ikke kun nybyggeri, men det er alt det gamle, som vi også skal have med i vores indsats.
Jeg synes da, det er et spændende forslag, som Socialdemokraterne kommer med, ikke mindst forslaget om udskiftning af olietanke, men det er jo alt sammen noget, der vil koste penge, og derfor er det selvfølgelig noget, der må indgå i prioriteringerne af, hvordan man ønsker at bruge de penge, der nu er til rådighed i finanslovene for de kommende år.
Men jeg synes, at det er spændende.
Det vil givetvis blive dyrt, men det bliver jo en afvejning af, hvordan man som parti synes at det skal være.
Men jeg synes ikke, at hr. Thomas Jensen skal have ris for at være ambitiøs.
Fru Anita Knakkergaard var også positivt indstillet over for de overordnede intentioner med lovforslaget, men var skeptisk over for et par enkelte elementer i det, og dem vil jeg meget gerne kommentere.
Et af de spørgsmål, som fru Anita Knakkergaard rejste, var spørgsmålet om de energikilder, man ikke har med i denne registrering, herunder f.eks. de mange danskere, som har en brændeovn eller andet.
Jeg mener også, at hr. Thomas Jensen stillede et spørgsmål i den forbindelse.
Jeg vil sige, at vores overordnede formål med lovforslaget er at nedbringe forbruget af de fossile brændsler til opvarmning, og man kan sige, at brænde, biomasse og vedvarende energi ikke er omfattet af lovforslaget, fordi de ikke på samme måde er CO2-belastende.
Og de skulle så også ændre det, når de skiftede brændeovnen ud.
Det tror jeg simpelt hen er for tung og bureaukratisk en øvelse, foruden at det vil være umuligt at kontrollere; man kunne bare indberette noget andet end det, man egentlig gjorde.
Selv om jeg forstår tankegangen bag det, tror jeg, at man skal fokusere på de kerneområder, hvor vi virkelig tror at det hjælper noget i forhold til at undgå CO2-belastning.
Fru Anita Knakkergaard stillede også spørgsmål om det gebyr, som lovforslaget lægger op til.
Noget af det foregår manuelt, andet foregår analogt.
I dag tager kommunerne et gebyr på 400 kr. for deres oplysninger, og andre ydelser bliver leveret uden gebyr.
Forslaget, vi kommer med her, sikrer faktisk, at vi samler det hele, så man kan få data digitalt.
Der bliver en hurtigere tilgang til oplysningerne, og endelig vil indhentningen af oplysninger kunne ske til en lavere pris end i dag.
Så svaret til fru Anita Knakkergaard er, at det her ikke er belastende økonomisk.
Det er tværtimod det modsatte, det gør det billigere, hurtigere og enklere at få adgang til data.
Jeg mener faktisk også, at det er rigtig godt, at ejendomsformidlere og andre får en mulighed for at kunne viderebringe brugbare data.
Endelig vil jeg sige, at lovforslaget jo også har et par andre elementer i sig.
Hr. Thomas Jensen var inde på i hvert fald et af dem, som man godt kunne forestille sig ville give anledning til en vis debat, og det er, at vi foreslår, at alle husejere nu skal sikre, at der er husnummerskiltning.
Det er jo helt nødvendigt, hvis man skal kunne registrere tingene.
Men det er afgørende, ikke mindst i en situation, hvor der er tilkaldt et udrykningskøretøj, at man kan finde det hus ude på en mørk landevej, som man leder efter.
Så jeg mener faktisk også, at det er i borgernes egen interesse, men jeg er glad for, at der er opbakning til det.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og takker for den gode og positive modtagelse, som lovforslaget har fået i dag.