runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Jeg var ellers blevet så glad for ministeren i sidste omgang, men nu sagde ministeren, at man jo godt kan få kandidater og ingeniørkandidater til Kalundborg.
Det er jo faktisk tilfældet, at man ikke kan det, og det er jo ikke, fordi Novo Nordisk er en uattraktiv virksomhed.
Den er faktisk kåret til den mest attraktive virksomhed i landet at arbejde på, men alligevel kan man altså ikke få folk til at rejse de her 110 km fra Lyngby, hvor DTU ligger, og så til Kalundborg.
Det er jo ikke bare et problem for Kalundborg, det er jo et problem for Danmark.
Men mit spørgsmål er, om ministeren principielt mener, at der er et problem i, at uddannelsen bliver udbudt af et university college i stedet for af et egentlig universitet.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Jamen så er vi lidt tilbage dér, hvor vi startede, nemlig ved et ønske om en konkret stillingtagen til en konkret ansøgning, og den stillingtagen får spørgerne ikke i dag fra min side, fordi jeg ønsker at respektere de procesregler, som vi i øvrigt er blevet enige om her i Folketinget skal gøre sig gældende, når vi skal godkende uddannelsesudbud – så jeg beklager.
Det bliver ikke i dag, der kommer en stillingtagen til den konkrete ansøgning fra min side.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-30:
Det er jo ikke tilfældigt, selvfølgelig, at Kalundborg bliver nævnt her, for som ministeren siger, har de fleste regioner jo netop ingeniøruddannelser.
Den eneste region, der ikke har det, er Region Sjælland, og det, Region Sjælland beder om, er at få en ingeniøruddannelse og få den i Kalundborg.
Og det er jo ikke bare på grund af en stor virksomhed – efter hovedstadsområdet har regionen den største virksomhedskoncentration på Sjælland.
Så det er jo ikke bare på grund af en virksomhed, og det er altså ikke, fordi det er synd for os i Kalundborg – det skal nok gå.
Det kan bare gøre os alle sammen meget rigere, hvis vi sammen får understøttet den vækst, der er.
Så kommunen presser på, regionen presser på, og erhvervslivet hjælper alt, hvad det kan.
Hvis bare regeringen også ville hjælpe lidt, lykkes det alt sammen.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Det er jo ikke sagen.
Altså, der er jo mulighed for at blive uddannet til ingeniør, og der er også en geografisk spredning, der dækker hele landet.
Men jeg er helt med på, at man kan styrke et område, en region erhvervspolitisk ved at have et uddannelsesudbud.
I det allerførste spørgsmål blev bl.a. Esbjerg nævnt – det er jo en by, som jeg i øvrigt kender særdeles godt – og der har man netop oplevet det, at der har været et tæt samspil imellem det lokale, regionale erhvervsliv og så uddannelsesinstitutionerne.
Derigennem har man faktisk set, at viften af uddannelser har kunnet styrkes igennem årene.
Så jeg er helt med på situationen i Kalundborg, og jeg er også helt med på, hvad det er for en værdi, uddannelsesudbuddet kan tilføre et lokalområde, en region, som man bl.a. har set det i Esbjerg og Sydvestjylland.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-30:
Tak for de positive tilkendegivelser indtil videre, selv om de naturligvis ikke har været så konkrete.
Det virker, som om vi ligger på linje, i hvert fald i forhold til målet.
Vi er altså i en situation, hvor Danmark simpelt hen kommer til at tabe penge og kommer til at gå glip af nogle vigtige arbejdspladser, hvis ikke vi understøtter det her behov.
Det kunne også have været andre eksempler, vi tog frem, men nu er det Kalundborg, vi har med som case og som eksempel her, fordi der nemlig her er nogle store virksomheder, som lige præcis råber på kvalificeret arbejdskraft.
Der vil sikkert opstå nogle barrierer; det vil der jo altid være, når man laver politik, og når man handler.
Det vil der også være, når regeringen skal udflytte arbejdspladser.
Der er nogle barrierer, og der vil også være nogle af barriererne, der vil være svære, og som man skal forholde sig til.
Men hvordan får vi nedbrudt de her barrierer, og hvordan kan regeringen hjælpe med at løse det her?
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Nu ved jeg ikke helt, om jeg tør tage ordet her – men det er jo et parlament.
Altså, »parle« er fransk og betyder at tale, så det må vel trods alt være tilladt, inden for forretningsordenens rammer selvfølgelig, at sige et par ord.
Men det, som jeg synes var lidt underligt ved talen, var det der med, at det kom til at lyde, som om den her aftale handler om noget, vi giver.
Den handler jo også om noget, vi forhindrer.
Altså, vi forhindrer nogle mennesker i at søge asyl på et grundlag, som vi ville acceptere i Danmark.
Venstre har en integrationsminister, og spørgsmålet er, om den integrationsminister ville opføre sig på samme måde, som vi nu beder Grækenland om at opføre sig på i henhold til den aftale, der er indgået.
Der er det et meget centralt spørgsmål, om Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, opfatter det sådan, at Tyrkiet er et sikkert land.
Eller direkte adspurgt: Opfatter Danmark Tyrkiet som et sikkert land, man kan sende flygtninge tilbage til?
Det er jo det, aftalen handler om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Der har jo været sat en hel del fokus på netop det her problem af medierne i Nordjylland, bl.a. NORDJYSKE Stiftstidende og TV 2/Nord.
Det er jo indtrykket, når man ser de reportager, at der er tale om et generelt problem og ikke bare tale om en enkelt borger, der har været udsat for noget uhensigtsmæssigt og er blevet afvist af politiet.
Hvad vil ministerens kommentar være til de mange mennesker, der har følt sig dårligt behandlet, fordi man ikke har brugt overvågningsbilleder af folk, der har tømt butikker, private virksomheder, noget, det har taget folk mange år at bygge op, i efterforskningsøjemed?
Søren Pind (V), 2016-03-30:
Jeg har netop besvaret et skriftligt udvalgsspørgsmål fra spørgeren om den selv samme udtalelse, og som det fremgår af det svar, finder Nordjyllands Politi det beklageligt, at en medarbejder i politikredsen har givet udtryk for, at politikredsen ikke i efterforskningen inddrager overvågningsbilleder og muligheden for offentliggørelse af de pågældende billeder.
Den beklagelse er jeg, som det også fremgår af svaret, enig i.
Nordjyllands Politi har endvidere understreget, at politikredsen altid i efterforskningen af bl.a. butiks- og tricktyverier er interesseret i at modtage overvågningsbilleder, der kan have betydning for opklaringen.
Det er jeg selvsagt også enig i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at en politikommissær i Nordjylland har udtalt, at man ikke ønsker at offentliggøre overvågningsbilleder af tricktyve, da det giver politiet et merarbejde, som der ikke menes at være ressourcer til?
Søren Pind (V), 2016-03-30:
Når hr. Peter Kofod Poulsen siger 300 ekstra, er det jo oven i dem, vi i forvejen har uddannet.
Så det er jo en betydelig styrkelse af dansk politi, vi her ser, fordi vi samtidig sikrer en opgaveglidning, hvor vi f.eks. er godt på vej til at hive politifolkene ud af ATK-bilerne, hvor vi overvejer forhold omkring alarmcentralernes virke, og hvor vi overvejer inddragelse af private til at udføre nogle bestemte opgaver.
Så jeg forstod sådan set Dansk Folkeparti sådan, da vi indgik en aftale, at man var rigtig tilfreds.
Det er den største styrkelse af dansk politi i moderne tid.
Kan vi så nå endnu længere, når vi når frem til finanslovsforhandlingerne, må vi jo kigge på det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Det er jo helt rigtigt, at den betjent, der skal passe et arbejde i København, f.eks. sørge for at holde ro og orden i nattelivet, jo ikke også kan stå ved Padborg, Kruså eller nogen anden grænseovergang for den sags skyld og udføre grænsekontrol.
Det er jo også derfor, det ikke er et enten-eller-spørgsmål for os, men at det er et både-og-spørgsmål, og det er også derfor, vi har anvist, at hvis vi skal i mål med den opgave, så skal vi uddanne 2.000 ekstra betjente over de kommende år.
Det er jo rigtigt, at vi med flerårsaftalen lægger op til at uddanne 300 ekstra betjente over de kommende 2 år.
Det er et lille skridt på vejen i løbet af de første 2 år, det anerkender jeg, men vi er jo ikke i mål.
Vil ministeren ikke anerkende det?
Søren Pind (V), 2016-03-30:
Jeg er helt opmærksom på, at Dansk Folkepartis ønske er et både-og.
Det er bare vanskeligt at imødekomme at sikre, at hvis en politibetjent står nede ved grænsen, så står han også i København.
Det kan fysisk simpelt hen ikke lade sig gøre.
Det, vi jo hidtil har aftalt, er en kraftig tilførsel af nyt politi, nyuddannet politi.
Heldigvis satte søgningen til politiskolen i december rekord.
Men det løser jo ikke, at det problem, der er her og nu, som hr. Peter Kofod Poulsen sigter til, nemlig f.eks. problematikken med, at Københavns Politi har set sig nødsaget til at sige, at indsatsen ved færdselskontrol og indsatsen omkring hash har man været nødt til at neddrosle på grund af en række andre opgaver.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
For os at se er det her jo ikke et spørgsmål om enten-eller: Enten har man grænsekontrol, eller også har man politi i Danmark.
Det er jo et spørgsmål om både-og, da vi gerne vil have den samlede pakke.
Vi vil både have kontrol med vores grænser og tryghed i Danmark.
Det synes vi egentlig er værd at passe på.
Det leder mig jo hen til det næste.
Da vi startede med at forhandle den nye flerårsaftale, havde vi som målsætning at uddanne 2.000 ekstra betjente over de kommende 10 år, så man kunne styrke politiet massivt.
Har regeringen set i lyset af artiklerne her og presset på politiet tænkt sig at imødekomme det ønske om 2.000 ekstra betjente?
Søren Pind (V), 2016-03-30:
Jeg kan forsikre spørgeren for, at jeg gør alt, hvad der står i min magt, for oven i de aftaler, vi har indgået, at sætte den hastighed, som vi har aftalt, op, hvormed man kan dels omprioritere opgaver, dels opgaveglide.
Det ville simpelt hen være forkert.
Derfor vil man desværre sine steder i en overgangstid se, at der vil være prioriteringer.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er i relation til knivloven selvfølgelig bekymret for, at vi laver lovgivning, som er rigtig fornuftig – det er i hvert fald mit indtryk, at vi er i gang med noget, der er rigtig positivt – men at vi så ikke har mulighed for at følge den op, simpelt hen fordi der ikke er betjente til at tage sig af de opgaver, der er, fordi politistyrken er slidt ned.
Vores politi er historisk presset.
Derfor er jeg selvfølgelig også nysgerrig efter at høre noget om den hastighed, som regeringen mener man kan styrke dansk politi med.
Jeg er helt enig i, at vi har lavet en flerårsaftale, der på mange måder er en stærk aftale, der ruster dansk politi til udfordringerne i fremtiden, men jeg er selvfølgelig interesseret i at høre, om vi kan øge hastigheden, om vi kan sætte toget mere op i fart for at sørge for, at vi hurtigt kan få tilført de betjente, som vi mangler – de betjente, der skal til for at sørge for, at vi kan være trygge i samfundet generelt, men jo også i nattelivet.
Søren Pind (V), 2016-03-30:
Der er truffet store veksler på dansk politi siden terrorangrebet i februar i København og indførelsen af den midlertidige grænsekontrol.
Det er klart, at når der skal bruges mandskab til grænsekontrol og bevogtning, så bliver politiets øvrige arbejdsopgaver påvirket.
Det kan ikke være anderledes.
Men regeringen indgik i efteråret sammen med et bredt flertal i Folketinget, herunder – og tak for det – også spørgerens parti, en historisk politiaftale, der tilfører dansk politi næsten 2 mia. kr. de kommende år.
Som vi alle sammen ved, er der kun den politistyrke, der er.
Vi kan ikke hurtigt trylle nye betjente frem, de skal uddannes, og opgaverne skal overgives til andre først.
Det arbejde er i fuld gang, men det vil tage tid.
Knivloven vil, når den forhåbentlig bliver vedtaget senere i denne samling, i realiteten medføre et totalt forbud mod knive i nattelivet.
Derfor vil loven gøre det nemmere for politiet at slå ned på personer, der medbringer knive på f.eks. diskoteker og værtshuse.
Så der er sådan set tale om en lettelse for politiet.
Det vil være et vigtigt instrument i det arbejde, politiet gør her, uanset at man desværre en tid vil kunne mærke, at politiet er under pres.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til de problemstillinger, der er beskrevet i artiklen »Sheriffen skyder med løst krudt: Betjente fjernes fra nattelivet« fra Ekstra Bladet den 15. marts 2016, hvor det på baggrund af et brev fra en tillidsmand til politidirektøren i København beskrives, at patruljer til at håndhæve den nye knivlov »bliver skåret ind til en nærmest ikkeeksisterende størrelse«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
[Lydudfald].
Hvad med T-shirts produceret i Bangladesh?
Hvad med sengetøj produceret i lande, hvor arbejdsvilkårene er elendige og i mange tilfælde livsfarlige?
Jeg tror, at vi ville få en meget, meget svær opgave i staten, i kommunerne, i regionerne og her i Folketinget, hvis vi skulle sidde og lave lister over, at man skulle opfylde alle danske krav.
Det, der er afgørende, er, om virksomheden opererer lovligt her.
Og sagen omkring Ryanair er jo fagretligt prøvet.
Ryanair har ikke base her i landet.
Og der kan vi altså ikke blande os i vilkårene.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Jeg medgiver, at det i det perspektiv kan være svært at dæmme det ind.
Det er der ingen tvivl om.
Men her er der dog tale om et flyselskab, som alle kender til, og som har åbenlyse problemer med den måde, de behandler deres medarbejdere på; den måde, de aflønner på; den måde, de afskediger folk på, hvis ansatte melder sig ind i en fagforening.
Jeg synes, at det der kunne være rimeligt, at der var en hensigtserklæring om, at man, når man indkøber, tager hensyn til samme principper, som gør sig gældende, hvis man køber via SKI-aftalen.
Kunne man ikke have en eller anden form for hensigtserklæring om at skele til den slags, når man også køber flyrejser, hvor det er så åbenlyst, som det er i tilfældet Ryanair?
Søren Pind (V), 2016-03-30:
For det første vil jeg sige, at enhver, der har været udsat for en forbrydelse i Danmark, har min fulde sympati, og hvad jeg kan gøre ved det, gør jeg.
Men jeg bliver også nødt til samtidig at sige, at Nordjyllands Politik jo ganske klart har tilkendegivet, at man gerne modtager overvågningsbilleder og også anvender dem i efterforskningen, i det omfang det er brugbart.
Så på den måde er det jo det nærmeste, jeg kan komme at svare på spørgerens spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-30:
Intet yderligere.
Martin Henriksen (DF), 2016-03-30:
Men spørgsmålet er egentlig stadigvæk: Hvis ministeren mener, at der kommer for mange, hvorfor så ikke gennemføre yderligere stramninger?
Altså, jeg mangler simpelt hen argumentationen for ikke at ville gennemføre yderligere stramninger.
Så har vi igen diskussionen om imamer og moskeer, og der har Dansk Folkeparti også nogle forslag med, som handler om at begrænse tilstrømningen, for det er nu engang det, der skaber de problemer, som vi har – det er det, der gør, at der opstår parallelsamfund osv. –
og derfor vi i Dansk Folkeparti har en generel målsætning om at begrænse indvandringen fra ikkevestlige lande.
Men kan ministeren ikke give et klart svar på, hvorfor man, hvis man på den ene side mener, at der kommer for mange, og på den anden side ikke vil gennemføre yderligere stramninger.
Det giver jo ikke meget mening.
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Hvis vi havde ment fra regeringens side, at der skulle gennemføres yderligere stramninger lige der omkring juletid, hvor vi gennemførte stramningerne, var det jo blevet taget med i den omgang.
Jeg mener som sagt ikke, at der p.t. er stramninger, der skal gennemføres, i forhold til asylansøgere.
Med hensyn til straksopbremsning er det jo fuldstændig korrekt, men man bliver også nødt til at se på, hvordan det ser ud i andre europæiske lande.
Hvis vi ser på Tyskland, er der en 100-procentsstigning i 2015 i antallet af asylansøgere.
Hvis vi ser på Sverige, oplevede de også en 100-procentsstigning i forhold til antallet af asylansøgere, og i Danmark oplevede vi en 40-procentsstigning i antallet af asylansøgere.
Det er selvfølgelig mange, men det er dog noget færre end i landene omkring os.
Og det tror jeg i høj grad tager sit afsæt i de stramninger, som vi jo har gennemført sammen med Dansk Folkeparti, og tak for det.
Martin Henriksen (DF), 2016-03-30:
Tak for det.
Det er jo lidt svært at forstå, når man tager i betragtning, at Venstre jo sådan set gik til valg på en straksopbremsning.
Muligheden for at opnå en sådan straksopbremsning er sådan set passé.
Men nu er vi så nået et godt stykke længere hen, og som ministeren rigtigt nok siger, har vi vedtaget stramninger, gode, fornuftige stramninger, som jeg også tror har haft en effekt, i forhold til at vi ser, at der faktisk kommer færre asylansøgere til Danmark.
når nu vi i Dansk Folkeparti har det synspunkt, at antallet fortsat er for højt, og når nu jeg kan høre, at ministeren har det synspunkt, at antallet fortsat er for højt, så er det mest logiske jo at tage fat på arbejdet med at gennemføre yderligere stramninger med det formål at begrænse antallet.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren siger, at der ikke er behov for yderligere stramninger.
Nu er der så en proces og nogle drøftelser i gang i forhold til moskeer og i forhold til imamer, og det er glædeligt, det er godt.
Jeg håber, der kommer noget positivt ud af det i form af yderligere stramninger på udlændingeområdet, men det, der er årsag til problemerne, er jo den muslimske indvandring, vi har haft til Danmark.
Derfor ser vi gerne, at der gennemføres stramninger med det formål at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Og hvorfor er det egentlig, at ministeren ikke vil det?
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Regeringen har jo som bekendt gennemført flere stramninger af udlændingereglerne, siden vi trådte til, og heldigvis også med Dansk Folkeparti som stor støtte.
Vi skal nemlig ikke tage så mange flygtninge, at det kommer til at true vores sammenhængskraft eller vores økonomi.
Og antallet af asylansøgere har selvfølgelig også betydning for de udfordringer, som vi kommer til at stå over for med hensyn til integrationsindsatsen.
De stramninger, som regeringen har gennemført, har derfor haft til formål at gøre det markant mindre attraktivt at søge til Danmark.
Asyltal kan jo svinge ganske meget fra dag til dag og fra uge til uge, fra måned til måned, og det er også det, vi ser lige i øjeblikket.
Aktuelt er antallet af asylansøgere på dags- og ugebasis noget lavere, end vi f.eks. så i oktober og november måned sidste år, og det er godt, for vi skal kunne følge med.
Men et fald i tilstrømningen kan jo selvfølgelig skyldes flere ting.
, dårligt vejr i Europa kan udskyde flygtningenes ønske om at søge til lidt fjernere destinationer, som Danmark i den her henseende er, og faldet i tilstrømningen kan skyldes, at der er blevet strammet op, også i vores nabolande, men det kan også skyldes grænsekontrol ved EU's ydre grænse til f.eks. Balkanområdet, ligesom det kan skyldes vores egen grænsekontrol til Tyskland, som jo har været gældende siden den 4. januar.
Så lad mig derfor understrege, at indrejsetallet i Danmark fortsat er højt, synes jeg, i forhold til hvad der er ønskværdigt, men på nuværende tidspunkt mener jeg ikke at der er behov for yderligere stramninger.
Martin Henriksen (DF), 2016-03-30:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Agter regeringen at gennemføre yderligere stramninger, eksempelvis i form af en styrket grænsekontrol med det formål at begrænse tilstrømningen til Danmark?
Agter regeringen at gennemføre yderligere stramninger, eksempelvis i form af en styrket grænsekontrol med det formål at begrænse tilstrømningen til Danmark?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-30:
Det synes jeg også er en rigtig god idé.
Jeg har også selv sat et arbejde i gang, og det skulle vi måske også, i forhold til: Er der nogle ting, man kan gøre for at få spredt trafikken bedre her i hovedstadsområdet?
Der er selvfølgelig nogle elementer, som vi kan diskutere med hinanden, men jeg tror ikke, vi kommer uden om også at tænke på, om vi kunne sprede den ud over nogle flere timer, for vi er jo klar over, at det samles meget på nogle bestemte tidspunkter, hvor det er rigtig svært at komme frem.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Det glæder mig.
Det er jo et eksempel på, at det kan betale sig at tage spørgsmål op her i spørgetiden.
For jeg kommer gerne over til et møde og tager en snak med ministeren om, om der er yderligere skridt, vi kan tage for at koordinere hele den indsats, vi gør transportmæssigt i hovedstadsområdet.
Og så synes jeg, at vi også skal have en snak om det med havnetunnelen, for der er det også sådan, at vi Socialdemokrater hellere end gerne er med til at finde en løsning og hjælpe på vej.
Så jeg imødeser en invitation til et møde snart med ministeren om de to punkter.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-30:
Nej, det sidste ved de fleste nok vil være uklogt.
Man skal nok sørge for først at have dem om bord, som skal hjælpe en med, at det bliver til noget.
I forhold til DOT vil jeg bare sige, at det også var noget af det første, jeg spurgte om, da jeg satte mig ned som transportminister, altså: Hvorfor har I ikke brugt DOT til at brede det mere ud – så man var gået mere drastisk til værks?
Så vidt jeg kan forstå, var det det længste, man kunne komme i den tidligere regering.
Jeg tager hr. Rasmus Prehns udmelding i dag, som at nu er Socialdemokratiet rede til at gå længere, og det tror jeg vi får en god snak om, for det er sådan set også et synspunkt, jeg har.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Tak for ministerens tålmodighed i forhold til det arbejde, der blev lavet med organiseringen, hvor man lægger op til noget koordination.
Men det, der sådan set er anbefalingen, er jo at gå lidt mere drastisk til værks og måske lade sig inspirere af det, man kender fra London, hvor der er Transport for London, hvor alt er organiseret på tværs.
Og jeg ved da, at Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, har talt om den måde, de organiserer det på i München, så det er måske nogle helt andre og mere voldsomme boller, vi skal have på suppen i forhold til at organisere det anderledes.
Tør ministeren komme med en dato for, hvornår man kan regne med, at der er en havnetunnel i København?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-30:
I forhold til organiseringen bliver jeg spørgeren svar skyldig, for det var noget, den tidligere regering lavede, som hedder DOT.
Og jeg er bare nødt til at sige, at jeg, inden jeg sådan begynder virkelig at gå i rette med det, har syntes, det skulle have lov at virke, så vi kan se, hvordan det folder sig ud, men jeg er bekymret over det.
Jeg har både haft møde med det ejendomsselskab derovre, vi har også henvendt os til Københavns Kommune.
Vi må se, der skal jo andre på end os, så lad os se, om man er villig til at være med.