Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-25:
Jamen også i den konservative folketingsgruppe er vi rigtig godt tilfredse med det her lovforslag.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra konservativ side sådan set gerne så, at fribeløbet var blevet hævet lidt mere.
Det var jeg bl.a. selv ude at sige for nogen tid siden, men vi er rigtig godt tilfredse med, at det kom så højt op, som det gjorde.
De undersøgelser, som flere ordførere jo også har refereret til, siger i virkeligheden, at 15-20 timers arbejde om ugen er ganske fornuftigt i forhold til det her med at overholde studietider og få tingene til at hænge sammen.
Man kan sige, at der ligger vi jo så med den hævelse af fribeløbet, der er her, lige i den lave ende af de der 15-20 timer.
Vi mener så også, at der skal være en afvejning sådan, at hvis man tjener rigtig mange penge og f.eks. har et fuldtidsjob, så skal man selvfølgelig ikke have SU.
SU er for studerende, der primært er studerende.
Og derfor synes vi også, at det både er sagligt og rigtigt at se på og skele til, hvad de faglige vurderinger er af, hvor meget studiearbejde man kan have.
Så er vi glade for, at den enkelte individuelt kan vælge og tilpasse det og sige, at vedkommende gerne vil arbejde mere eller mindre.
Så det er ikke noget, vi står herinde og bestemmer, men fribeløbet tilpasses dog nogenlunde til det.
Derudover har vi også været glade for både forsørgertillæg og handicaptillæg, som vi mener er helt rigtige og rimelige ændringer, og ikke mindst også den ændring, som det vist kun var Dansk Folkeparti, der var inde på, nemlig SU til unge mennesker på 18-19 år i forberedende voksenuddannelse og almen voksenuddannelse.
Det er faktisk - synes vi et rigtig væsentligt tiltag for at få nogle flere unge mennesker med, ruste dem til at komme videre i uddannelsessystemet og kunne klare sig bedre på arbejdsmarkedet, og vi er rigtig glade for, at vi med den her ordning nu ikke tilskynder dem til at vente, til de bliver 20 år, men at de kan komme i gang som 18-19-årige med at få taget de her kurser.
Så vil jeg godt dvæle lidt ved det, som ikke så mange har været inde på, nemlig de fleksible låneordninger, som jo er en følge af digitaliseringen og noget, som vi fra konservativ side efterhånden i årevis har talt varmt for.
Vi er flere gange blevet mødt med, at det var bureaukratisk og besværligt, og det kunne man ikke, og hvordan skulle man regne på det, og i det hele taget har der været sådan lidt modvilje mod det.
Det lå bl.a. i et af mine svar i forbindelse med de mange diskussioner, der var for et år eller to siden om det her med studerende, der følte sig fristet til at låne lidt mere, end der var evne til at betale tilbage, hvor vi jo sådan set synes, at det er ganske rimeligt, at man kan sige, at man faktisk ikke behøver at låne det fulde beløb, man behøver kun at låne 300 kr., 1.000 kr. eller 1.500 kr. for at få sin månedlige økonomi til at hænge sammen.
Det er klart, at med kravet om, at man skulle låne maks.-beløb, var det da nemt at føle sig fristet til at låne det fulde beløb, og når nu pengene stod på bankkontoen, så var det da også fristende at bruge dem til lidt bedre mad osv.
Vi synes, at den fleksible låneordning er rigtig, rigtig god.
Den giver den studerende en mulighed for at tilrettelægge sin økonomi sådan, at man vurderer, hvordan man bedst gør, og at man tager en vurdering af, hvad der lige præcis skal til, for at ens økonomi kan hænge sammen.
Det kan jo være meget individuelt fra studerende til studerende, alt efter f.eks. hvor meget erhvervsarbejde, man vurderer man kan tage, og hvad man i øvrigt måtte have af behov.
Vi syntes, at det var meget underligt, unødigt fleksibelt, at man så skulle gå ind og låne i en måned og så lade være at låne i et par måneder og så låne i en måned igen.
Nu vil man fremover bare kunne sige, at man gerne vil låne f.eks. 1.000 kr. om måneden, eller hvad det nu måtte være.
Vi har også lagt meget vægt på, at det ikke bare blev sådan et kvart, et halvt eller et helt beløb, men at det blev sådan, at man i princippet kunne låne 327,50 kr., hvis det var det, man mente var det rigtige beløb,
simpelt hen for at systemet for den enkelte studerende blev så fleksibelt som muligt.
I det hele taget er vi rigtig glade for SU-forliget, vi synes, det fandt en rigtig udmærket balance - der er altid ting, man gerne vil ændre en lille smule på, og hjørner, man gerne vil gøre noget ved, hvis man stod alene med 90 mandater, men sådan har vi det jo alle sammen.
Så er vi altså også glade for, at man i forligspartierne har været med på, at vi nu også fik det her med den fleksible lånemulighed ind allerede i det her lovforslag, så vi kunne få det gennemført allerede nu, hvor digitaliseringen giver muligheden for det.