runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2011-02-03:
Tak for det.
Det Radikale Venstre bakker også op om det her forslag, men vi har da også det forbehold og den bekymring, som stort set alle har været inde på, med hensyn til en blokering af de hjemmesider, men som vi også kan høre, er det noget, som vi vil arbejde videre med i det videre arbejde i udvalget.
Men udover det er det her jo selvfølgelig en naturlig udvikling af nettet, som betyder, at man stort set kan købe alt på tværs af grænser.
Det er jo selvfølgelig en udvikling på godt og ondt, og en udvikling, som, når det går galt, kan have alvorlige helbredsmæssige konsekvenser, som vi også har hørt tidligere.
Forslaget har jo til formål at forhindre eller begrænse forekomsten af ulovlige lægemidler, og så er det også en styrkelse af kontrolbeføjelserne.
Det gælder både i forhold til Lægemiddelstyrelsen, som foreslås tillagt beføjelser til at beslaglægge og konfiskere ulovligt indførte og ulovligt forhandlede lægemidler, og så gælder det også i forhold til relevante samarbejdspartnere, f.eks. Fødevarestyrelsen, som på effektiv vis skal kunne foretage kontrol på Lægemiddelstyrelsens vegne.
Vi mener også, at det er positivt, at der skal udarbejdes en liste med oplysninger om legale onlineforhandlere, som der er flere, der også har været inde på, der offentliggøres på Lægemiddelstyrelsens hjemmeside, og som i sidste ende skal gøre det nemmere for borgerne at sikre sig, at de handler lægemidler helt legalt, ligesom det også er positivt, at der stilles krav til forsendelse af lægemidler, der handles på nettet.
Så er det selvfølgelig også positivt, at forslaget imødekommer lægemiddelindustriens ønske om at kunne bidrage til bestræbelserne på at afdække forekomsten af forfalskede lægemidler, fordi det jo også er noget af det, som virkelig kan gå galt.
Vi har jo hørt, at det kan indeholde alt lige fra maling til savsmuld, og det har der desværre også været en del eksempler på.
Men der er nogle spørgsmål ud over blokering af hjemmesider, som vi også ønsker at få afdækket i udvalget, og vi tilslutter os helt klart også at få afdækket, hvor hallelujalandene ligger henne, for det aner jeg ikke – det kan jo være, at jeg er fra et, uden at jeg ved det.
Med hensyn til listen er det jo selvfølgeligt, hvornår den skal opdateres, hvor tit den bliver opdateret, men også lægemiddellovens § 44, hvor der lægges op til, at man får advarsler i førstegangstilfælde, når man indfører ulovlige præparater.
Det er jo selvfølgelig fint nok, men hvis man kunne forestille sig, at der er nogle, der indfører 7.000 potenspiller, kunne det godt være, at man skulle have nogle andre muligheder for ligesom at gøre opmærksom på, at det måske ikke er så hensigtsmæssigt, fordi enten har man et meget, meget alvorligt problem, eller også er det, fordi man virkelig vil sælge på det illegale marked.
Men alt i alt er vi positive og glæder os til det videre udvalgsarbejde.
Julie Skovsby (S), 2011-02-03:
Altså, som jeg forstod justitsministeren, var der ikke noget, der skulle undersøges nærmere, fordi man, hvad angår to af pindene, allerede var i gang og havde iværksat forskellige konkrete tiltag, som skulle bløde op på problemet.
Men er der fra Konservatives side så andre punkter, der skal rejses?
Lars Barfoed (KF), 2011-02-03:
Jamen det er jo netop også sådan, at der har været og er en dialog med de patientgrupper, som måtte mene, at der er problemer, og som ønsker ændringer.
Der har som sagt været en dialog med PTU, som jo har rejst en række problemstillinger, som er meget identiske med dem, som er gennemgået i beslutningsforslaget.
Og der bliver jo taget hånd om det; der er jo en dialog; der bliver sat undersøgelser i gang, og det skal der selvfølgelig også.
Det er jo ikke sådan, at man ikke skal tage sig af det, hvis der er problemer, eller hvis folk mener at der er problemer, selvfølgelig skal man det.
Men det er jo ikke hver gang, der er påpeget nogle problemer, at man så skal nedsætte bredt sammensatte arbejdsgrupper, hvis problemerne kan løses på en mere direkte og effektiv måde.
Og i det omfang der er problemer her, mener jeg, at det kan gøres uden sådan en arbejdsgruppe, og derfor er jeg ikke indstillet på at nedsætte sådanne bredt sammensatte arbejdsgrupper, men i stedet for håndtere problemerne, i det omfang de måtte være der, på en mere direkte måde.
Line Barfod (EL), 2011-02-03:
Jeg forstår stadig væk ikke helt det her med, at ministeren ikke rigtig mener, at der er behov for, at man bredt ser på problemet.
Altså, det er ikke så lang tid siden, at man iværksatte en kæmpe undersøgelse, hvor man skulle ud at tælle burkaer her i landet for at finde ud af, om der overhovedet var et problem med burkaer.
Men her står vi med et problem, som vi ved der er; vi har store grupper af mennesker, der virkelig kommer i klemme, og som oplever, at man overhovedet ikke lytter til deres egen beskrivelse af problemerne eller til de speciallæger, der har undersøgt dem, men at der sidder nogle magtfulde læger et andet sted, som aldrig har mødt dem, og udtaler sig om deres sag uden at kende dem.
Det er et stort problem for mange mennesker.
Og vi har oplevet, at der er en række sager, der er blevet afgjort forkert på baggrund af de udtalelser, der er kommet fra Retslægerådet.
Hvorfor er det, at det kun er Retslægerådet og Justitsministeriet, der skal drøfte det her?
Hvorfor ikke tage de mennesker med i drøftelserne, som faktisk har problemet?
Jeg kan ikke helt forstå, at ministeren oven på den lange række af sager, der har været fremme, kan mene, at der ikke er problemer.
Vi taler om sager, som har voldsom indgribende betydning for de mennesker, det handler om.
Udfaldet af de her sager er afgørende for, hvordan resten af deres liv kommer til at forme sig, og det er afgørende for, om de får en erstatning, så de har noget at leve af fremover eller ej.
Det har altså meget, meget stor betydning.
I de sager har der været problemer.
Der har dels været sagen om, at der var sket nogle sproglige ændringer, som Retslægerådet bare ikke havde gjort domstolen opmærksom på, dels har der været spørgsmålet om, at der kan være problemer med nogle af medlemmernes habilitet.
Og justitsministeren ved jo godt, at når vi snakker om habilitet, handler det ikke kun om, hvorvidt man rent faktisk har et problem, men også om, hvorvidt det opfattes som et problem.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at ministeren kan sige, at han ikke mener, at problemerne er store nok til at undersøge sagen.
Så meget koster det ikke at nedsætte en arbejdsgruppe, der faktisk kunne få belyst tingene ordentligt og komme med forslag.
Hvad er det, der gør, at ministeren ikke tør det?
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-03:
Det er blot et forståelsesspørgsmål ud fra, hvad ministeren sagde om habilitet.
Så jeg skal bare høre, om jeg har forstået det rigtigt.
Hvis man har været ansat i et forsikringsselskab, eller hvis man er ansat i et forsikringsselskab, kan man ikke deltage i Retslægerådets vurderinger.
Sådan forstår jeg det, justitsministeren siger.
Jeg mener, at hvis man har et bijob, er det jo også en form for ansættelse, og er man så ikke inhabil?
Det er blot for forståelsens skyld.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-03:
Jeg har også været inde og kigge på de habilitetsregler, der fremgår af Retslægerådets hjemmeside.
Men hvis man laver en hurtig søgning alene i en landsdækkende avis på, hvad der har været af artikler det seneste år, vil man ikke desto mindre se, at det fremgår meget tydeligt, at der findes rigtig mange sager, hvor borgere eller andre eksperter sår tvivl om, hvorvidt Retslægerådets medlemmer rent faktisk er habile i nogle af de sager, som de er med til indirekte at afgøre.
For som jeg siger, er praksis jo, at de i mange tilfælde mere afgør sagen, end de kommer med rådgivning.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren: Finder ministeren, at det er rimeligt, hvis medlemmer af Retslægerådet rent faktisk bijobber i forsikringsselskaber?
Lars Barfoed (KF), 2011-02-03:
Nu kan jeg jo ikke tage stilling til validiteten af de, som der bliver sagt, enormt mange henvendelser, der kommer.
Det kan jeg jo ikke lægge til grund her, men der er også mulighed for under udvalgsarbejdet med beslutningsforslaget at fremlægge nogle af de ting for at kvalificere, hvad det er, den kritik nærmere går ud på.
Med hensyn til bijobberi skal jeg ikke her nærmere tage stilling til det, men blot sige, at der jo er taget højde for det i de habilitetsregler, der er, herunder om den transparens, der skal være omkring medlemmerne på hjemmesiden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-03:
Jeg vil godt indrømme, at baggrunden for forslaget jo også er, at vi modtager enormt mange borgerhenvendelser om, at folk er meget frustrerede over, at deres sag med ministerens egne ord jo ikke burde afgøres af Retslægerådet, men at rådets vurdering alene skulle være en vejledning eller lignende, der indgår i sagen.
Det, folk oplever, er, at man ikke kan genkende de spørgsmål, der stilles til Retslægerådet.
Patienterne kan ikke genkende deres egen sygehistorie i den, og de pågældende læger, der har behandlet en, kan ikke genkende de forhold, der bliver stillet spørgsmål til.
Man har ikke mulighed for indsigelse over for det.
Det, vi også hører, er, at folk oplever, at der i praksis sker det, at Retslægerådet, selv om dets rådgivning alene skulle være rådgivende, får meget, meget stor indflydelse på, hvordan en sag falder ud.
Jeg kan ligesom min kollega, fru Julie Skovsby, konstatere, at ministeren mener, at der kun er få ting, der skal undersøges, men jeg vil alligevel godt spørge ministeren, om ministeren synes, det er rimeligt, at retslæger bijobber i forsikringsselskaber, hvilket er kommet frem i flere avisartikler.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-03:
Altså, jeg kan hverken lægge sådan en oplysning om, at der kommer enormt mange henvendelser, til grund, ligesom jeg ikke kan lægge til grund, at der er nogle, som i dagspressen har rejst kritik.
Det, jeg må forholde mig til, er indholdet af den kritik, indholdet af de breve.
Er der kvalitativt noget at komme efter?
Hvis der er det – hvis der er et problem – skal vi naturligvis undersøge det og vurdere det og gøre noget ved det.
Er der problemer, synes jeg hellere, vi skulle gå direkte til at løse de problemer, der måtte være, i stedet for at nedsætte arbejdsgrupper, der vil kræve store ressourcer af alle parter.
Nu har jeg ikke udtalt mig om, hvorvidt jeg tør at nedsætte en arbejdsgruppe eller ej.
Jeg tror ikke, at det kræver det store mod at nedsætte arbejdsgrupper, så jeg tør sådan set godt.
Jeg har også gjort opmærksom på, at der har været en tæt dialog, og at der er visse undersøgelser i gang.
Det synes jeg er rigtigt.
Jeg har også tilkendegivet, at når de undersøgelser, der er i gang, er færdige, vil jeg give Retsudvalget en orientering.
Men jeg finder altså ikke, at der er anledning til at nedsætte sådan en bredt sammensat arbejdsgruppe, som der lægges op til i forslaget.
Men jeg samarbejder meget gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet med Retsudvalget om at afdække nogle af de problemer, som man måtte mene at der er, ligesom jeg som sagt har tilkendegivet, at jeg vil give udvalget en orientering, når undersøgelserne er færdiggjorte.
Jamen den praksis, som Retslægerådet har stadfæstet og besluttet at følge, er, at en sagkyndig ikke bør medvirke i sager, hvor et forsikringsselskab er part, hvis den sagkyndige aktuelt er ansat i eller for nylig har været ansat i et forsikringsselskab som lægekonsulent.
Og det gælder helt generelt, uanset hvad det er for et forsikringsselskab, der er tale om, og altså også hvis det er et andet forsikringsselskab end det, der er part i den pågældende sag.
Derudover er der så indført en ordning, hvorefter de sagkyndige for hver enkelt sag skal erklære, at der ikke er habilitetsproblemer, inden de voterer i sagen.
Tom Behnke (KF), 2011-02-03:
Som jeg i hvert fald hørte det, var justitsministeren jo inde på at besvare alle de syv punkter og gjorde netop rede for, at der i forhold til habilitetsproblemerne og i forhold til gennemsigtigheden er lavet mere klare spilleregler.
I det hele taget hørte jeg, at justitsministeren var rundt om de her problemstillinger og sagde, at man er opmærksom på de her ting.
Samtidig med det, at PTU sidder og taler sammen med Retslægerådet, og samtidig med at vi nu får en gennemgang af et antal sager, som der har været over et kalenderår, og vi får dem forelagt i Retsudvalget, er der for mig at se samlet set taget hånd om tingene, og det er derfor, jeg er tilfreds med den proces, der er i gang i øjeblikket, og som jo slet ikke er slut endnu. Men tingene er i proces, der sker noget, og man er også opmærksom på de syv pinde, der bliver nævnt.
Julie Skovsby (S), 2011-02-03:
Når der nu bliver nævnt det her ene område i forbindelse med rådets kommunikation og det her om sprogpolitik, er der noget, jeg rigtig godt kunne tænke mig at spørge hr. Tom Behnke om.
Der var jo syv andre kritikpunkter i beslutningsforslaget om bl.a. gennemsigtighed, plads til uenighed i rådet, ankeinstans for Arbejdsskadestyrelsens afgørelser, habilitetsspørgsmålet, sagkyndige dommere osv. osv. Er der andre områder end bare det ene, som Konservative synes det er værd at se nærmere på?
Jonas Dahl (SF), 2011-02-03:
På vegne af fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som er SF's ordfører på forslaget, men som desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg meddele følgende: I SF er vi tilfredse med, at Socialdemokratiet har rejst en debat om Retslægerådet.
Vi er enige i, at der er behov for en sådan debat, og vi kan støtte forslagets intention om at få nedsat en arbejdsgruppe til at evaluere Retslægerådets virke.
SF har, som det i øvrigt også fremgår af Socialdemokratiets forslag, stor respekt for Retslægerådets faglige ekspertise.
Et forslag om at evaluere forretningsorden m.v. er ikke en kritik af rådets faglighed, men snarere et ønske om også at evaluere det arbejde, der er foregået.
Beslutningsforslaget, som Socialdemokratiet har fremsat, berører en principiel debat om den type af afgørelser eller indstillinger til afgørelse, som råd og nævn står for.
Det er afgørende, at vi sikrer størst mulig gennemsigtighed i rådets arbejde, ikke mindst at der er fokus på borgernes retssikkerhed, og at der er mulighed for, at skadelidte kommer til orde på en ordentlig måde.
Vi har selvfølgelig også noget, vi gerne vil spørge ind til, men det kan vi tage i den videre udvalgsbehandling.
Tom Behnke (KF), 2011-02-03:
Retslægerådet har vi jo brug for, forstået på den måde, at domstolene har brug for nogle eksperter, som kan bistå domstolene med at vurdere alle mulige forskellige lægeerklæringer, speciallægeerklæringer osv.
Samtidig har vi også brug for, at der jo er en stor grad af tryghed og sikkerhed forbundet med, at vi har et Retslægeråd, altså at de borgere, som skal have deres sager prøvet, har en tillid til, at det også er en fagligt forsvarlig og korrekt vurdering og indstilling m.v., der bliver foretaget.
Det er helt afgørende, at vi til stadighed har fokus på, at Retslægerådet netop lever op til de forventninger.
Hvis ikke der er tillid til systemet, ja, så mangler vi rigtig meget.
Og der har jo været skabt noget tvivl om Retslægerådet – hvordan er det rent statistisk?
Ja, domstolene følger jo stort set altid Retslægerådet.
Er det så, fordi Retslægerådet altid har ret i deres indstillinger, eller er det, fordi domstolene ikke ved, hvad de ellers skal gøre?
Den diskussion vil jo køre til evig tid.
Men af og til er det så en fordel, at man lige stopper op og spørger: Hvordan går det egentlig?
Hvad er status på det her?
Ministeren har bebudet, at Folketingets Retsudvalg vil få en redegørelse, vistnok i april måned.
Samtidig har jeg også forstået, at PTU, Landsforeningen af Polio-, Trafik- og Ulykkesskadede, er i en dialog med Retslægerådet.
Det er en dialog, som primært går på den måde, man kommunikerer på med domstolene; den måde, man formulerer sig på i de forskellige indstillinger – kunne den måske godt gøres bedre?
Når man som borger læser en indstilling, læser man måske et, og når en dommer læser den samme indstilling, forstår vedkommende måske noget helt andet, for nogle af de ord, der bruges, kan være tvetydige, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Så alene den – hvad skal man sige?
Hvad er det for indstillinger, der rent faktisk bliver givet?
På den anden side set
har vi så også den her generelle tryghed og sikkerhed for, at vi alle sammen føler, at Retslægerådet gør en god indsats og gør en uvildig indsats og kommer med nogle objektive indstillinger til domstolene.
Det ser vi frem til.
Jeg tror ikke, at det bliver punktum i den her sag.
Jeg tror såmænd, at vi derefter vil komme til at køre videre i forhold til at have fokus på Retslægerådet, og det skal der selvfølgelig også være.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-03:
Jeg vil heller ikke komme ind på en længere gennemgang af hele forslaget.
Jeg tror, at det, man måske skal ind og se på, er noget med mere åbenhed.
Jeg hæftede mig lidt ved, at justitsministeren sagde, at i 80-90 pct. af sagerne, som Retsplejerådet behandler, beder de rent faktisk om yderligere oplysninger i forhold til det, de har fået.
Men jeg tror, man har brug for noget mere gennemskuelighed, noget mere synlighed i forhold til, hvad det er, der er baggrunden for de her vurderinger, fordi der kan være den der enorme forskel, som der jo er, og som folk oplever.
Derfor vil jeg også godt sige, at jeg er lidt spændt på svar på en hel del spørgsmål, for det er jeg sikker på at der kommer her.
Men jeg vil godt sige, at Dansk Folkeparti ikke bakker op om forslaget, for vi vil godt afvente den undersøgelse, der kommer.
Jeg er meget spændt på at se den undersøgelse, der kommer af de her 776, tror jeg det var, personskadesager, hvordan det ser ud, og om man ud fra, hvad der så kommer i redegørelsen, kan afklare det her, som jeg egentlig synes er problemet i forbindelse med de her afgørelser, nemlig hvordan det bliver opfattet.
Det er også mit indtryk.
Men jeg vil meget gerne afvente resultatet af undersøgelsen, og så må jeg sige, at jeg er enig med justitsministeren i, at når det kommer, må man se på det og se på, om der er noget, man kan gøre.
For jeg er helt sikker på, at det, der er problematikken, er åbenheden.
Kim Andersen (V), 2011-02-03:
Tak for ordet.
Jeg kan bidrage til afviklingen af dagens dagsorden ved at gøre det rimelig kort.
Venstre kan ikke støtte det beslutningsforslag, vi her har til behandling – et beslutningsforslag fra Socialdemokraterne om nedsættelse af en arbejdsgruppe til revidering af Retslægerådet.
Jeg vil henvise til justitsministerens grundige og udførlige redegørelse her i salen, og så vil jeg kvittere ved at sige, at det i og for sig ikke er, fordi vi ikke kan se, at der kan være en relevans i nogle af de problemstillinger, der nævnes i beslutningsforslaget, men det her drejer sig jo ikke om formaliteter og proces og nedsættelse af arbejdsgrupper, det drejer sig om at have fokus på nogle arbejdsopgaver og forholde sig til nogle realiteter, og der er jeg meget glad for, at justitsministeren i sin redegørelse her i salen har tilkendegivet, at man i Justitsministeriet er i fuld gang med at have dette fokus, og at der vil komme en redegørelse til Folketingets Retsudvalg, når man er klar til det.
Og jeg har forstået, at det vil man antagelig være en gang efter sommerferien.
Vi er i Venstres folketingsgruppe opmærksomme på, at der bestemt kan være ting, der skal overvejes og analyseres i forbindelse med Retslægerådets virksomhed.
Vi er også glade for, at justitsministeren har tilkendegivet, at han også på den baggrund er parat til at afgive sådan en redegørelse.
Og når ministeren så ydermere her fra talerstolen i dag siger til forslagsstillerne af beslutningsforslaget, at man jo under udvalgsarbejdet i Retsudvalget kan komme med forskellige argumenter og forslag, og at han så vil være lydhør over for at inkorporere det i det arbejde, der er i gang i Justitsministeriet, så er det jo en yderligere imødekommelse, som vi også hilser velkommen og takker ministeren for.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-03:
Jo altså, for mig at se er et bijob et bijob, og så er man ansat.
Det må være udgangspunktet.
Jeg tør ikke sige, om der er en nuance i det, som jeg ikke lige på stående fod kan komme i tanke om.
Men så kan vi jo eventuelt få det belyst under udvalgsbehandlingen.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-03:
Men kommer det så netop ikke også til at gælde, hvis man har et bijob, for det er jo også en ansættelse?
Altså, jeg ved godt, at man har et andet hovederhverv, men det er jo også en ansættelse, så der må den samme regel vel egentlig gælde.
Det var det, jeg ville spørge om, og hvis ministeren ikke kan svare nu, så tager vi det bare på skrift, for det var det, jeg lige undrede mig over.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-04:
Regeringens forslag til en tilbagetrækningsreform indeholder en gradvis forhøjelse af aldersgrænserne for tilbagetrækning med offentlige pensioner.
Disse regler gælder selvsagt også for ministre.
Regeringen foreslår ikke, at der sker en skærpelse af aldersgrænser for udbetaling af befolkningens egenpensionsopsparing.
Det gælder aldersgrænser for de pensionsordninger, som personer selv har oprettet og betalt til, og aldersgrænser for pensionsordninger, der er knyttet til ansættelsesforhold, altså arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner.
Regeringens forslag vil således ikke udskyde det tidspunkt, hvor sygeplejersker, læger, journalister og andre grupper kan få udbetalt deres egne opsparede pensionsmidler.
De principper, der skal gælde for sygeplejersker, læger, journalister og andre grupper, skal også gælde for de pensioner, som ministre har optjent.
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Tak for det.
Og det er heller ikke den normale ordfører, der er på plads her, men da ordføreren ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg i stedet for på Radikale Venstres vegne meddele, at vi selvfølgelig forventer at kunne støtte det her lovforslag.
Dog vil vi gerne i udvalgsarbejdet have undersøgt, om der inden for rammerne af direktiverne kan skabes yderligere mulighed for at udfase eller fjerne pesticider fra miljøet og beskytte grundvandet yderligere.
Helge Adam Møller (KF), 2011-02-04:
Det er ikke den normale ordfører, der står på talerstolen i dag.
Det skulle have været hr. Tage Leegaard, men han er på vej til en konference i England, så derfor har jeg lovet at læse hans tale op på vegne af den konservative folketingsgruppe.
Dette lovforslag er jo en tilretning af lovgivningen, så den passer med gældende EU-rammedirektiver, og alt i alt er det efter konservativ opfattelse gode ændringer, som vil være med til at øge sikkerheden i håndteringen af sprøjtemidler og sikkerheden vedrørende redskaber til brug ved sprøjtning, og loven retter sig også mod anvendelse af sprøjtemidler i ukyndiges hænder.
Det kunne være sådan nogle som mine hænder.
Langt størstedelen af kravene i direktivet er allerede indført i Danmark, men det skal hilses velkommen, at der nu er lagt op til, at forbruget af sprøjtemidler på offentlige pladser skal reduceres, og at forhandlerne af pesticider skal have et vist kendskab til sprøjtemidlerne.
Endelig er det positivt, at kun personer, som har et sprøjtecertifikat, kan erhverve midler til professionel anvendelse.
Så må haveejerne fremover nøjes med midler, som enten er mindre skadelige eller er mere fortyndede.
Alt i alt er det efter konservativ opfattelse et godt lovforslag, og vi støtter det.