runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Men hvem fastsætter vilkårene for de her arbejdslejre?
Er det noget, der bliver fastsat, når der bliver givet koncession?
Er det noget, der bliver fastsat under diskussionerne i Landstingets forskellige partier?
Hvem fastsætter de her vilkår?
Er det den contractor, der har fået opgaven, der selv kan fastsætte vilkårene?
De spørgsmål, som jeg kan se at fru Doris Jakobsen har stillet i Grønlandsudvalget, udviser jo netop en ret stor bekymring for vilkårene i de her arbejdslejre
– vilkårene for, hvornår Arbejdstilsynet kan gå ind, vilkårene for, hvordan man vil håndtere de forskellige myndighedsområder, som ligger under dansk ansvar.
Jeg synes i hvert fald ikke, at de spørgsmål, der er blevet stillet, tyder på, at det her er noget, der tegner til, at der vil blive tale om gode vilkår.
Så hvem er det, der skal sikre, at der er så gode vilkår, som fru Doris Jakobsen godt kunne ønske sig?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Det er rigtigt, at jeg har stillet flere spørgsmål om arbejdstilsyn og arbejdsvilkår, fordi arbejdstilsynet stadig væk er et dansk ansvarsområde.
Derfor har jeg for nylig haft et møde med beskæftigelsesministeren om mine bekymringer, også fordi Danmark skal være klar til at tage ansvar for arbejdstilsynet, når der kommer sådan nogle storskalaprojekter.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren for redegørelsen.
Nu kommer ordføreren jo selv ind på Siumuts betænkeligheder ved storskalaloven.
Jeg har også læst Siumuts bemærkninger i betænkningen til lovforslaget og set, at Siumut også deler bekymringerne i spørgsmålet om social dumping osv.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at storskalaloven i den udformning, den har, lever op til relevante ILO-konventioner, bl.a. nr. 98 om retten til fri kollektiv forhandling, og om ordføreren og ordførerens parti overvejer at tage initiativ til at ændre storskalaloven på det felt, hvis lejligheden byder sig.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
I vores parti lægger vi stor vægt på, at ILO-konventionerne skal overholdes også i Grønland, også når det gælder storskalaloven.
Derfor har vi et ønske om at få en længere periode til at arbejde med storskalaloven i, så vi kan være sikre på, at loven lever op til kravene i ILO-konventionerne.
Vi vil gerne sikre, at de udenlandske arbejderes vilkår er acceptable også i henhold til de internationale regler.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren.
Jeg kan jo forstå, at ordførerens parti så er i tvivl om, hvorvidt ILO-konventionerne er overholdt på det her felt.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren er bekendt med, at der jo findes en meget enkel måde at få det afklaret på.
Man kan nemlig sende en anmodning til ILO's dertil indrettede kontor og få en – hvad skal vi kalde det? – forhåndsudtalelse om, om ILO skønner, at den lov, man i givet fald har lavet, er i overensstemmelse med de relevante ILO-konventioner.
Så jeg vil høre, om ordføreren er bekendt med det, og om ordførerens parti har overvejet, at man kunne tage sådanne skridt og få det afklaret på forhånd.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Mit parti, Siumut, er ikke afvisende over for at forbedre loven, hvis vi får magten.
Men jeg regner også med, at alle de grønlandske politikere lægger vægt på, at storskalaloven også skal overholde ILO-konventionerne.
Som sagt har vi snart valg, nemlig den 12. marts, og efter det må vi se, hvem der sidder i regering.
Vi synes, at vi skal overholde disse konventioner.
Vi er åbne over for at forbedre loven i samarbejde med de andre internationale organisationer og fagforeninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Der er jo sådan set relativt meget, man kunne tage fat i.
For set i lyset af at der er visse partier her i Folketingssalen, som er blevet beskyldt for at bruge ord i debatten, som er fortegnende, må man jo nok sige, at det eksempel, som fru Gitte Lillelund Bech nævnte, om sprogbrugen med ordet arbejdslejre i et officielt udvalgsspørgsmål, måske også indikerer en tilgang til et spørgsmål.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til en kronik, som fru Doris Jakobsen havde i Berlingske den 5. februar, hvor fru Doris Jakobsen sammen med hr. Mogens Jensen skrev: »VK-regeringen tog ikke noget ansvar for Grønland overhovedet.« Det vil jeg egentlig gerne høre om ordføreren vil uddybe sådan bredt set, set i lyset af at vi nu sådan set taler om en udvikling, som er blevet grundlagt over mange år.
Jeg kan så forstå på Siumut og fru Doris Jakobsen, at man ikke mener, at den tidligere regering spillede nogen rolle og overhovedet tog ansvar.
Vil ordføreren uddybe det?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Vi har allerede forklaret i den kronik, hvad vi mente om Venstres holdning.
Vi ved jo godt, at den regering og Den Nordatlantiske Gruppe, som Grønland var en del af, før i tiden har lavet flere konferencer med hensyn til Grønlands udvikling.
Og der kom aldrig rigtig nogen af de danske politikere til dem.
Vi har jo altid et ønske om et tættere samarbejde med den danske regering, så vi synes, at det er lidt ærgerligt, at der først kommer en kæmpe interesse, når der kommer store muligheder.
Derfor har vi kritiseret det.
Jeg synes også, at der er nogle, der ikke helt har forstået selvstyreloven.
Selvstyreloven indeholder jo også selvbestemmelse.
Det er rigtig ærgerligt, at udlændingepolitik eller sikkerhedspolitik og meget mere skal bremse vores udvikling i Grønland.
Jeg synes, at vi skal have tillid til hinanden og respekt for hinanden.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Men fru Doris Jakobsen skriver jo i den her kronik: »VK-regeringen tog ikke noget ansvar for Grønland overhovedet.« Jeg vil bare gerne lige høre, om det skal forstås i den sammenhæng, at Itilleqaftalen fra 2003, som jo sikrede, at Grønland fremover blev inddraget i udenrigs- og sikkerhedspolitikken, når det var sager, der også vedrørte Grønland, Ilulissatataftalen fra 2008 om de arktiske kyststaters nye forpligtelser i forbindelse med Arktis, selvstyreloven fra 2009, som skabte rammen for det samarbejde, vi jo også står og diskuterer i dag, og Arktisstrategien fra 2011 er udtryk for, at fru Doris Jakobsen og Siumut opfatter det sådan, at VK-regeringen overhovedet ikke tog noget ansvar for Grønland.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Jeg vil hellere henvise til kronikken igen.
Der står vores kritik allerede, svarene står i den kronik.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at det jo er sådan, at vi kan tro en hel masse.
Men vi kritiserede tilbage i 2011, at man ikke havde nogle facts i forhold til det her.
Så får vi en dagligvareanalyse, som viser noget, og det er bl.a. den, vi fra socialdemokratisk side bygger vores holdning på.
Den siger, at der er meget stor forskel på, om man bygger store dagligvarebutikker i en by med 40.000 eller derover eller 20.000.
De byer med 20.000 har et bymiljø, som mange gange fungerer og er charmerende, og som måske også på andre måder kan trække folk til bosætningsmæssigt.
Hvis man går ud og giver dem vilkår til at bygge den megastore butik, er der risiko for – det viser analysen – at bymiljøet inde i byen dør, og at måske 10 eller 15 landsbyers dagligvarebutikker også dør.
Det er derfor, jeg siger, at Dansk Folkeparti lefler for de store og ikke vil se konsekvenserne i øjnene, og det undrer mig.
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Der er sådan set mulighed for at lave rigtig meget planlægning i vores landdistrikter.
Det er det, ordføreren lige glemmer i sin præmis.
Så har vi sagt, at ud over det giver vi hensynet til vækst og beskæftigelse en endnu højere placering på prioriteringslisten i de vanskeligt stillede områder.
Det vil sige, at man kommer højere op på prioriteringslisten, sådan at ens sag, hvis man f.eks. bliver indklaget for Natur- og Miljøklagenævnet, klarer sig bedre i forhold til det landskabelige og i forhold til det naturmæssige.
Derfor har vi nogle regler for, hvordan man kan planlægge ganske udmærket i landzonerne i Danmark, og dem, hvor der er vanskeligt stillede områder, viser vi et ekstra særligt hensyn, giver en ekstra mulighed.
Og det er for alle kommuner, fordi det giver mening, at man lige præcis de steder løfter hensynet til vækst og beskæftigelse endnu højere op på prioriteringslisten i forhold til nogle af de andre prioriteringer: nabohensyn, landskabelige hensyn, naturhensyn osv.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jamen jeg vil sådan set bare sige, at med den her lov favoriserer man de fem største byer.
Det er de fem største, der må det hele – de andre må faktisk kun afvikle sig, for de kan ikke udvikle sig.
Der er det jo bare jeg siger, at når man ikke har samme betingelser, når man ikke har de samme spilleregler, er det svært.
Derfor var det jo også, at Dansk Folkeparti var med til at lave den aftale om, at vi havde de 29 kommuner, som havde nogle særlige rettigheder.
Vi er nødt til ligesom at acceptere, at vi har et skævt Danmark, for at få et lige Danmark.
Vi er nødt til at give de her, man kan kalde det særlige tilskud, kørepenge eller hvad det end er, man ligesom kommer op med og siger er det, der skal til, for at folk bosætter sig.
Har man ingen bosætning, har man ingen butikker.
Man kan jo bare se, hvordan folk vælger at fraflytte landområderne for at flytte ind i byerne.
Og det her stopper det jo ikke, det er jo ikke derfor, folk bosætter sig.
Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Når man foreslår, at SU'en nedreguleres, tager man også pengene ud af hænderne på de studerende.
Det er da en forringelse, og kommende generationer vil opleve at have færre penge mellem hænderne, mens de studerer.
Jeg er fuldt indforstået med, at vi står i en meget trist økonomisk virkelighed, for at bruge fru Mette Reissmanns egen formulering, men så vil jeg gerne spørge fru Mette Reissmann: Hvordan kan det være, at det er dem, som har allermindst med den her økonomiske krise at gøre – altså dem, der har haft allermindst at gøre med at skabe den – der skal bidrage til, at vi kommer ud af den?
Mit spørgsmål er altså: Hvorfor er det den generation, som intet har haft med at gøre, at vi nu står i en økonomisk krise, som skal betale for den, i stedet for at det er dem, der har skabt krisen, som også skal betale for krisen?
Mette Reissmann (S), 2013-02-21:
Med hensyn til hvor meget man nu har mellem hænderne som studerende, kan jeg ikke andet end forsøge at betrygge fru Rosa Lund om, at de studerende, som tiden skrider frem og i takt med, at det her udspil, når det forhåbentlig engang bliver vedtaget, skal indfases, vil bevare deres købekraft.
Jeg fastholder, som jeg sagde i min ordførertale, at de studerende er ressourcestærke.
Jeg kan sige til ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl: Nej, jeg er ikke bekymret for, at disse nærmest minimale justeringer, som jeg vil mene det kommer til at være, også når man ser på særlig købekraften, vil komme til at betyde, at vi får færre, der går i gang med en uddannelse.
Jeg tror på, at i det øjeblik vi har fået skabt disse rammer, som udspillet faktisk lægger op til, så vil vi kunne etablere et langt sundere studieforløb med de klare rammer, der udstikkes.
Der er faktisk en del unge mennesker, som kommer ind i studieforløbet, og som nyder godt af, og som ønsker, at der er disse fastere rammer.
Med hensyn til det rent økonomiske: Der er jo ikke noget forskningsmæssigt belæg for at sige, at det udspil, som ligger fra regeringens side i øjeblikket, overhovedet vil gøre det sværere for unge mennesker at skulle påbegynde en uddannelse.
Justeringerne er som sagt så små, at de ikke vil forhindre nogen i at påbegynde en uddannelse.
Vi har stadig væk et af verdens mest lukrative og gavmilde uddannelsessystemer.
Nu indledte hr. Jens Henrik Thulesen Dahl jo med at spørge, om jeg var bekymret, og til dette svarede jeg afkræftende: Nej, jeg er ikke bekymret.
Altså, hvis man ser på det og regner på det ud fra de faktorer, der er tilgængelige i dag, og man laver en fremskrivning af, hvad de studerende i givet fald ville blive reguleret mindre med, når vi kommer ind i den fuldt indfasede periode i 2023, så taler vi om 291 kr.
Det er jo langt fra 1 mia. kr.
Så i den sammenhæng vil jeg jo sige at købekraften bevares fuldstændig, som den er i dag.
Derfor er jeg ikke bekymret for, hvorvidt man overhovedet skulle komme i den situation, at færre studerende faktisk ønsker at søge at opnå at få en videregående uddannelse.
Tværtimod er jeg slet ikke i tvivl om, at de rammer, som bl.a. følger af forslaget om en justering af SU'en, vil sikre, at der kommer langt flere ind, så regeringen kan nå sit ambitiøse mål.
Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Jeg synes, det er vældig interessant, at hr. Uffe Elbæk siger, at De Radikale lægger vægt på, at unge mennesker tager bevidste og kloge beslutninger.
Hvordan bidrager regeringens udspil til, at de unge i Danmark kommer til at gøre det?
Mener hr. Uffe Elbæk virkelig, at de unge kommer til at træffe kloge valg af at blive slået oven i hovedet med truslen om, at de bliver straffet økonomisk, hvis de venter mere end 2 år med at vælge deres videregående uddannelse?
Uffe Elbæk (RV), 2013-02-21:
Først vil jeg sige, at jeg jo personligt godt kan lide, at de studerende efter endt ungdomsuddannelse bruger et år eller to på at gøre sig klogere på det liv, de er en del af, og på at få nogle andre typer af erfaringer, end de har fået på deres uddannelsesinstitutioner.
Når jeg siger det her med, at det er vigtigt, at de unge træffer bevidste valg, retter jeg fokus på studievejledningen, både i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne og på universiteterne.
Noget af det, som jo er vigtigt, tror jeg, også når man snakker om den nye folkeskolereform – for det her er jo kun et ud af mange elementer i hele uddannelsesambitionen fra regeringens side – er, at vores elever allerede i folkeskolen får mulighed for at få erfaringer med forskellige typer af arbejdspladser og dermed også forskellige typer af fagligheder, der gør, at de kan blive tændt på et fag: Det her kunne jeg godt tænke mig, jeg kunne godt tænke mig at blive murer; eller jeg kunne godt tænke mig at blive nanofysiker, eller hvad det nu kan være.
Så når jeg snakker om bedre og bevidste valg, er det studievejledningen, jeg refererer til.
Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Jamen jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at studievejledningen er afgørende, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor der ikke står noget om studievejledning i regeringens udspil.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke vælger at sætte penge af til en bedre studievejledning.
61 pct. af alle gymnasieelever har aldrig talt med en vejleder.
Hvorfor er det ikke indeholdt i regeringens udspil, når det er så vigtigt for Det Radikale Venstre?
Uffe Elbæk (RV), 2013-02-21:
Som jeg også sagde tidligere, er det her jo kun ét element ud af flere initiativer fra regeringens side.
I morgen skal vi diskutere akkreditering, og vi skal diskutere, hvordan vi kan styrke den faglige kvalitet.
Der er kommet en ny styrelseslov for universiteterne, hvor man jo bl.a. siger til bestyrelserne og ledelserne, hvor vigtigt det er at involvere de studerende i de beslutningsprocesser, der er på universitetet.
Så jeg tror faktisk, at Enhedslisten her løber en åben dør ind.
Eller vi kan gå ind ad døren sammen, for vi har en fælles ambition, i hvert fald når det handler om det her område.
Per Clausen (EL), 2013-02-21:
Jeg kan sige til hr. Uffe Elbæk, at det er vores erfaring, at døre, vi troede stod åbne, undertiden skal sparkes ind.
Det er sådan, det desværre er.
Jeg synes også, at Aalborg Universitet er et fremragende universitet, hvor man bliver hurtigt færdig.
Jeg kan konstatere, at jeg blev hurtigere færdig end mange af ministrene, selv om jeg altid selv har troet, at jeg var et smølehoved.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Uffe Elbæk om, er: Hvis man nu er uafklaret, umotiveret eller skoletræt eller det hele på en gang og man sådan set ikke de første 3-4 år, efter at man har forladt gymnasiet, har nogen som helst lyst til at starte på et universitet og så alligevel finder ud af, at det vil man måske gerne, er der så en særlig grund til, at SU-systemet skal være dårligere, end det er for dem, der går den direkte vej?
Mette Reissmann (S), 2013-02-21:
Hvis fru Rosa Lund ser udspillet igennem, vil hun bl.a. kunne se på side 24, tabel 2, at det fremgår, på hvilken måde de 2 mia. kr. er fundet.
Der er f.eks. flere ting, som ikke set med mine øjne er forringelser.
Tværtimod er det helt tydelige incitamenter til, at også universiteterne begynder at sikre stærke faglige og sociale miljøer, sådan at de studerende, der befinder sig på uddannelserne, faktisk kan betrygges i, at det at læse også er noget, der kan medføre, at de dels ikke falder ud, dels får færdiggjort deres studier på så tæt på normeret tid som overhovedet muligt.
Når jeg læser de otte forslag igennem, som regeringen her har lagt op til, er det ikke et spørgsmål om besparelser eller golde nedskæringer, som jo også tidligere i medierne har været udtrykt der lå og ventede i regeringens udspil.
Det her er faktisk en rigtig god og velbalanceret blanding af forskellige initiativer, som gør, at man både får det bedste studiemiljø og samtidig bevarer kvaliteten i det danske videregående uddannelsessystem.
Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Jeg vil gerne fortsætte den debat lidt, som hr. Per Clausen startede.
Jeg tror, at vi kan diskutere meget, hvad der er en forringelse, og hvad der ikke er en forringelse, men vil fru Mette Reissmann ikke give mig ret i, at når man tager 2 mia. kr. ud af uddannelsessystemet og bruger dem på en konkurrenceevnepakke, som jeg så nu kan forstå skal bruges til at skabe job til dimittender – jeg vil glæde mig til at se, om det så også bliver indholdet i den konkurrenceevnepakke – kan man ikke undgå at kalde det en forringelse eller om ikke andet en besparelse?
Tak for svaret.
Jeg vil nu gerne følge lidt op på det, hr. Esben Lunde Larsen siger om, at de fleste mennesker er indrettet sådan, at de retter sig efter incitamentsstrukturer.
Den undersøgelse viser, at det ikke er forringelser af SU'en, som vil få dem hurtigere igennem, det er tværtimod udsigten til et job.
Så var det måske ikke bedre, at vi holdt op med at kigge på SU'en og i stedet for koncentrerede os om at skabe job til dimittender, altså gøre noget ved den tårnhøje ungdomsarbejdsløshed, vi har i Danmark?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Jo, og derfor har Venstre da også netop ikke villet bidrage til det afgiftscirkus, som Enhedslisten har lagt stemmer til gang på gang, siden den her regering er trådt til.
Vi har jo netop haft fokus på at skabe arbejdspladser.
Vi er interesseret i at skabe arbejdspladser til dimittender så vel som til alle andre.
Derfor er vi ikke interesseret i, at grænsehandelen eksploderer, og at man i dag eksempelvis har Aalborg som nordgrænse for grænsehandelen i det jyske.
Vi er optaget af, at landbruget ikke bliver afgiftsbelagt på en lang række områder, så det skaber de mange tusind arbejdspladser, som der er potentiale til.
Så på en lang række områder synes jeg at Enhedslisten skulle ændre sin kurs, så dens politik netop kom til at skabe arbejdspladser.
Så havde vi slet ikke den her debat om dimittendarbejdsløshed.
Så det kan fru Rosa Lund jo tage med til det næste gruppemøde i Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2013-02-21:
Nu ved jeg jo, at hr. Esben Lunde Larsen er meget optaget af at befinde sig i virkeligheden, det havde vi sådan lidt debat om tidligere i dag, og det anerkender jeg er en god ting.
Så vil jeg bare spørge hr. Esben Lunde Larsen, om virkeligheden ikke er, at dimittendarbejdsløsheden eksploderede under den tidligere regering.
Var det så alle de afgifter, Venstreregeringen indførte, der var årsagen til, dimittendledigheden steg dramatisk, eller hvad skyldtes det?
Det andet spørgsmål har også lidt med virkeligheden at gøre.
Hr. Esben Lunde Larsen kender givetvis mennesker, som kommer fra familier, hvor man ikke har tradition for at gå på universitetet.
Og der er det jo sådan, at man somme tider godt kan gå lidt tid, inden man finder ud af, det er en god idé at komme på universitetet, måske endda 3 år – for mit vedkommende tog det 10, men lad os bare nøjes med at sige 3.
Så bliver man jo straffet her ved at komme ud i et dårligere SU-system.
Synes hr. Esben Lunde Larsen, det er den rigtige måde at opmuntre mennesker, der kommer fra dele af samfundet, hvor man ikke har tradition for at få en uddannelse, til at få en uddannelse, altså ved at de får et dårligere SU-system end dem, der bare glider direkte igennem, for sådan er man nu engang opdraget nord for København?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Når forældre og unge på ungdomsuddannelser opdager de ændringer, der bliver, er jeg meget optaget af, at de unge også bliver langt mere orienterede mod at få taget de overvejelser på et tidligere tidspunkt, få benyttet sig af ungdommens uddannelsesvejledning, få benyttet sig af studievejledning osv. osv.
Derfor er det sundt, at der er en incitamentsstruktur.
Det er sundt, at man får drøftelsen hjemme om køkkenbordet om, hvad det egentlig er, ens poder skal.
Det er et ansvar, der ligger hos forældrene og hos den unge selv.
Det er jo virkeligheden for rigtig mange, og derfor er jeg meget optaget af, at ethvert valg også rummer et fravalg.
Og hvis man vælger at gå længere tid i forhold til det udspil, regeringen nu er kommet med – nu ved vi jo ikke, hvordan det ender med at se ud, men i forhold til det udspil – vil det få nogle konsekvenser for nogle, der er knap så målrettede som andre.
Men sådan er det jo i alle livets forhold.
Per Clausen (EL), 2013-02-21:
Det er jo et spændende svar, for det betyder, at hr. Esben Lunde Larsen mener, at vi nu skal lave et SU-system, sådan at de unge, børn osv., som er så uheldige at have nogle forældre, der er lidt forkludrede, og måske derfor også selv er lidt forkludrede, efterfølgende, når de får taget sig sammen, skal kvalificere sig til at komme ind på et universitet eller et lærerseminarium, eller hvad det kan være, og så også skal straffes ved at have et dårligere SU-system.
Og dem, der ikke har styr på det hele, må det så retfærdigvis gå skidt.
Jeg er også lidt overrasket over, at hr. Esben Lunde Larsen har en så hård holdning.
Jeg troede faktisk, at den virkelighed, han har mødt, havde bekræftet ham i, at man indimellem bliver nødt til at tage nogle sociale hensyn.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Jeg er i den grad optaget af at tage sociale hensyn, også i uddannelsessystemet.
Men jeg synes faktisk, det er lidt flot at tale om, at man bliver straffet.
Altså, i Danmark får man en gratis uddannelse, og man får tilmed SU oveni.
At det i nogens verden kan blive en straf, forstår jeg simpelt hen ikke, og det tror jeg nok man skal have gået i den samme politiske skole som hr. Per Clausen har gået i for at forstå.
Den har jeg ikke gået i, og derfor kan jeg simpelt hen ikke sætte mig ind i den forestilling.
Men jeg er meget optaget af, at vi, når vi forhandler på eksempelvis SU-området og generelt på uddannelsesområdet, er opmærksomme på de forhold, der er gældende, eksempelvis for studerende, der, som jeg sagde tidligere, rammes af dødsfald i den nærmeste familie, og som måske ikke har haft så gode opvækstkår osv. osv., som influerer på deres studietid.
Det er jo noget af det, som man i diskussionen i bl.a. forhandlinger generelt i uddannelsessystemet, men også i SU-systemet, må tage højde for.
Det er jeg sikker på at vi nok også skal komme rundt om.