runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Med det in mente
vil jeg takke alle ordførere for den positive modtagelse af det her lovforslag, som jo går ud på, som alle ordførere har været inde på, at vi får styrket forbrugerbeskyttelsen og gennemført de lovændringer, der er nødvendige for at implementere EU's forbrugerkreditdirektiv i dansk ret.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her lovforslag vil betyde en langt bedre forbrugerbeskyttelse, når der indgås kreditaftaler.
Det sker jo også bl.a. ved at indføre 14 dages fortrydelsesret, således at forbrugerne i løbet af de første 14 dage kan komme ud af aftalen uden nogen begrundelse og uden andre omkostninger end påløbne renter og Visaafgifter.
Forbrugerne vil også med forslaget her få lettere ved at sammenligne forskellige kredittilbud på tværs af grænserne som følge af de foreslåede nye regler om, at væsentlige oplysninger om kreditaftalen skal gives på en ensartet måde ved anvendelsen af et fælles europæisk oplysningsskema.
For så vidt angår kredit mod pant i fast ejendom, indebærer lovforslaget også en øget forbrugerbeskyttelse.
Disse lån er ikke omfattet af direktivet, men det foreslås, at de nye regler, som følger af direktivet, som udgangspunkt også kan finde anvendelse på de her lånetyper. Så har der været spørgsmål om sms-lånene fra hr. Benny Engelbrecht og fra fru Lone Dybkjær.
De her sms-lån vil også fremover som udgangspunkt være omfattet af forbrugerbeskyttelsesreglerne i kreditaftaleloven.
Det sikrer altså, at der generelt er en høj grad af beskyttelse af forbrugere, som også optager sms-lån, og som indgår kreditaftaler med professionelle kreditgivere.
Dermed skulle den misforståelse så være opklaret.
Med de ord vil jeg takke for en god behandling af forslaget.
Jeg ser også frem til en konstruktiv behandling af lovforslaget i Retsudvalget, hvor jeg selvfølgelig vil svare på de bemærkninger og spørgsmål, der måtte komme, også af mere teknisk art, i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-26:
Det er klart, at jeg også gerne vil høre ordførerens holdning til den del af det, der handler om, at folk kommer ud i en håbløs gæld, altså hvor det i hvert fald er meget vanskeligt for dem at betale deres gæld tilbage.
Vi har jo eksempelvis inden for det sociale område en række muligheder for at rådgive, men er det ikke også sådan, at vi må sikre, at der er en forpligtelse for brancherne til at være med til at sørge for, at den rådgivning bliver givet på en god og ordentlig måde?
Er det i det her tilfælde ikke også et spørgsmål om, at vi i den yderste konsekvens må sørge for, at forureneren er med til at betale og altså dér, hvor man har den meget høje ÅOP, også er med til at betale for den rådgivning, der skal gives til låntagere, som er fanget i en gældsfælde?
Kim Andersen (V), 2010-01-26:
Tak for ordet.
I Venstre er vi positive over for det forslag, der her er fremsat af justitsministeren, L 91, forslag til lov om ændring af lov om kreditaftaler og lov om markedsføring, det, vi i det daglige kalder ændringer som følge af forbugerkreditdirektivet, i og med at hensigten med dette lovforslag er at gennemføre et EU-direktiv, nemlig det såkaldte forbrugerkreditdirektiv, i dansk ret.
Det synes vi er fornuftigt og rigtigt.
Det er jo sådan, at markedet for kreditter og for lån er meget konkurrencepræget, det bliver mere og mere nuanceret, og nogle vil også sige, at det bliver mere og mere uigennemskueligt.
Det er også rimeligt, at ens kreditværdighed bliver vurderet ud fra nogle forud fastsatte fælles kriterier.
Det her lovforslag vil give forbrugerne nogle nye rettigheder.
Det vil være sådan, at folk, der tager et lån eller laver en kreditaftale, nu får 14 dages fortrydelsesret, og der vil også være nye skærpede oplysningsforpligtelser for kreditgiveren vedrørende renteændringer.
Samtidig indføres en række nye krav til kreditgiverens vurdering af, hvorvidt den, man giver en kredit eller et lån, også har en kreditværdighed, og tilsvarende til kreditgiverens forpligtelser til at give forbrugeren nogle oplysninger og nogle forklaringer, sådan at kunden, forbrugeren, kan vurdere, om det pågældende tilbud, den pågældende kredit, passer til det behov, man nu engang har, og til den finansielle situation og de afdragsmuligheder, man har.
Ligeledes pålægges kreditgiveren en informationspligt i forbindelse med overtræk.
Der er nogle enkelte områder, hvor forslaget indebærer, at kreditdirektivets område også vil ske fyldest, selv om det umiddelbart falder uden for direktivets anvendelsesområde, og det drejer sig bl.a. om lån i fast ejendom og særlige lån af en vis størrelse, store eller små.
Samlet set må man sige, at det her er med til at klarlægge og kaste lys over et kreditmarked, der kan være broget, og at det kan være med til at sikre, at en låntager får en fortrydelsesret og mulighed for at tænke sig om en ekstra gang i forhold til ens økonomiske og finansielle situation.
Og det pålægger kreditgiveren at komme med en række oplysninger, sådan at vilkårene er klare for låntageren, og sådan at et tilbud kan sammenlignes, samtidig med at en kreditgiver også påtager sig at lave en reel kreditværdighedsvurdering af den, man giver en kredit eller et lån.
Det synes vi samlet set er meget fornuftigt.
Vi er positive over for forslaget.
Vi vil give det en konstruktiv behandling i udvalget.
Der kan være nogle spørgsmål, refleksioner, vi kan ønske at få klarlagt, og det vil vi så arbejde med, men grundlæggende er vi meget, meget positive over for det her forslag, som det foreligger nu.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Jeg vil først sige tak for de rosende ord om vores bidrag til at øge cyklismen i Danmark; det er vi glade for, og vi bidrager også gerne en anden gang ved en anden lejlighed.
Som nævnt i min ordførertale tror Dansk Folkeparti på øget oplysning på det her område.
Målet må jo være 100 pct., men det vil måske nok være for ambitiøst.
Det tror jeg heller ikke vi vil nå med et påbud.
Jeg tror stadig væk, vi vil nå længere med oplysning.
Og nu har fru Pia Olsen Dyhr og jeg jo kunnet enes om at sætte penge af til andre formål, og så kan vi nok også i trafikkredsen enes om at finde lidt penge til øget information om brug af cykelhjelm.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-26:
Det er jo klart, at forbedringer i forhold til långivning absolut er væsentligt, som ordføreren også korrekt er inde på.
Og vi må også sige, at med de seneste tal, der er kommet fra Experian i sidste uge, om de mennesker, som ikke er i stand til at svare deres gældsforpligtelser fuldt og helt, er der også rigtig mange udfordringer.
Men mener ordføreren hr. Kim Andersen, at vi har et tilstrækkeligt overblik over, hvordan situationen for gæld i Danmark egentlig er, ikke mindst for dem, som ikke er i stand til at betale deres gæld?
Kunne man f.eks. forestille sig, at vi ligesom i Sverige kunne gå ind og lave en mere grundig analyse af det?
I Sverige har man f.eks. Kronofogden, som har lavet nogle meget præcise overblik over, hvad långivning og låntagning betyder for det svenske samfund.
Kim Andersen (V), 2010-01-26:
Man må jo sige, at i relation til det lovforslag, vi nu har til behandling her, L 91, vil netop det forslag være med til at skabe bedre overblik for henholdsvis kreditgiveren og låntageren.
Der vil være bedre mulighed for at sammenligne forskellige tilbud, og der vil fra kreditgiverens side være en forpligtelse til at foretage en vurdering af låntagerens økonomi.
Samlet set vil det sammen med en række andre specifikke forhold i lovforslaget være med til at skabe en mere holdbar situation mellem långiveren og låntageren, og det synes jeg er meget fornuftigt.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-26:
Jeg går ud fra, at det, som ordføreren henviste til i sin besvarelse, var lovforslaget og ikke et forslag om at få noget i stil med Kronofogden, bare for at få det helt på det rene.
Men er det derudover ikke også logisk at sikre en vis ansvarlighed generelt i lånebranchen?
Vi ved jo, at de, som har de allerhøjeste renteomkostninger, ikke vil være omfattet af det her.
Udbydere af sms-lån vil eksempelvis ikke være omfattet i den her sammenhæng.
Derfor vil det være meget naturligt at se på, om ikke også man kan forpligte branchen til med ansvarlighed f.eks. at være med til at betale for rådgivning af dem, som ikke er i stand til at svare deres gæld, altså lave en egentlig gældsrådgivning.
Det kunne f.eks. ske ved sådan en slags forureneren betaler-princip.
Kim Andersen (V), 2010-01-26:
Nu er det jo lovforslag nr. L 91 om ændringer som følge af forbrugerkreditdirektivet, vi har til behandling her i salen i dag, og derfor er det det, som jeg vil forholde mig til.
Men jeg er da grundlæggende fuldstændig enig med spørgeren i, at vi skal have maksimal troværdighed, seriøsitet og ansvarlighed i forbindelse med kreditgivning og i forbindelse med låntagning.
Det er meget, meget vigtigt, at der er maksimal åbenhed og klarhed omkring den slags økonomiske forhold mellem parter, og at man ved, hvilke konsekvenser man indskiber sig i både som kreditgiver og som låntager.
Det er naturligvis vigtigt for økonomien imellem de to parter, men det er jo samlet set også vigtigt for den finansielle udvikling i et samfund, og det vil det her lovforslag bidrage til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Antallet af forbrugere, der kommer i klemme i lånesystemet, er stigende i disse år på grund af den finansielle krise, for penge er jo ikke bare sådan noget, man har, i hvert fald ikke for langt de fleste danskere.
I den her tid, hvor mange mister deres job, og hvor finanskrisen hænger som et tykt tæppe over hovedet på de fleste, er det måske ekstra fristende at optage hurtiglån som f.eks. sms-lån.
Med et enkelt tryk på mobiltasterne kan man optage et lån: Ups, sådan.
Men bordet fanger, og det er ofte med grelle konsekvenser.
Det viser sig nemlig, at renterne på sådan nogle lån hurtigt løber op i flere hundrede procent.
Det burde være det problem, vi skulle løse i dag, når vi netop diskuterer kreditaftaleloven, men desværre ikke.
Der er flere gode elementer i ændringerne, herunder også nye krav til kreditgiveres oplysninger til den enkelte forbruger, så hun bedre kan sammenligne tilbuddene fra de forskellige låneudbydere.
Vi er også positive over for de nye krav om kreditgiveres vurdering af forbrugernes kreditværdighed, som vi ved er et problem allerede i dag.
Man får simpelt hen ikke kreditvurderet de mennesker, der skal låne penge, og som bagefter ikke har råd til at betale dem tilbage.
Også indførelsen af 14 dages fortrydelsesret er vi positive over for.
Vi havde gerne set, at ministeren havde inddraget meget mere i ændringen, for kreditaftaleloven regulerer jo aftaler om kredit.
Der vil typisk være tale om lån af penge.
Men loven omfatter bl.a. også afbetalingskøb.
Kreditaftaleloven, der bygger på et EF-direktiv, er hovedsagelig en forbrugerbeskyttelseslov, men enkelte af lovens bestemmelser finder anvendelse generelt.
Kreditaftaleloven handler jo grundlæggende om at beskytte låntageren, så derfor havde vi gerne set, at der var blevet inddraget flere elementer end det, ministeren umiddelbart lægger op til.
Vi havde også gerne set, at der blev indført et loft over de årlige omkostninger i procent, at der blev indført en betænkningsperiode på 24 timer i forbindelse med optagelse af sms-lån, at der blev indført en pligt for kreditgivere til at indberette oplysninger om misligholdte lån til den relevante tilsynsmyndighed, og at Justitsministeriet ville foretage en analyse af hensigtsmæssigheden i at undtage pengeinstitutter, realkreditinstitutter og kreditinstitutter for bestemmelserne i forslagets § 8, stk. 6 og 7.
Her ligger vi altså meget i kølvandet på Forbrugerrådets høringssvar, og vi håber, at ministeren vil inddrage det i den videre behandling af lovforslaget, som vi som sagt er positivt indstillet over for.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget om kreditaftaler, som jo er en følge af et EU-direktiv.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt, at man på EU-plan får nogle fælles spilleregler for det her, fordi det giver en bedre beskyttelse af forbrugerne, og det er jo netop spørgsmålet om forbrugerbeskyttelse og forbrugeroplysning, lovforslaget her i dag handler om.
Vi synes, det er helt på sin plads, at de, der yder lån, yder kredit, skal ind og lave en kreditvurdering af kunden, altså at den, der udbyder det, også får et ansvar i den forbindelse, at man ikke bare udsteder lån efter lån, men at man også laver en kreditvurdering af kunden.
Vi synes også, det er hensigtsmæssigt i forhold til kunderne, forbrugerne, at de, der yder lån, har en oplysningspligt og fremover skal bruge et standardskema, således at det er muligt direkte og med det samme og lynhurtigt at sammenligne forskellige tilbud op imod hinanden.
Hvad er omkostningerne, hvad er renterne, hvad er betingelserne i øvrigt?
Man får simpelt hen en mulighed for at have en meget bedre gennemskuelighed i de forskellige tilbud, så man som forbruger kan vælge det, der passer en bedst muligt, og derefter må det jo så være op til forbrugerne selv at vælge og så tage konsekvensen af det valg, de har truffet.
Vores opgave må jo være at give borgerne, forbrugerne, muligheden for at vælge, men hvad de så vælger, må være deres eget ansvar.
Den her oplysningspligt følger jo så i tre forskellige tempi, og alle tre gange er det så et spørgsmål om, at man får nogle blanketter, nogle skemaer, som er ens, uanset hvem det er, der yder lånet.
Det giver også en mulighed for, at man kan låne på tværs af landegrænser meget nemmere, meget hurtigere og meget mere effektivt.
Det gør også, at vi får en øget konkurrence, og det betyder også en øget konkurrence mellem dem, der udbyder lånene, og det vil alt andet lige betyde, at omkostningerne også vil komme til at falde.
Der vil blive en konkurrence om kunderne, som bliver meget mere ligeværdig, og det vil sige, at der bliver en kamp om at få omkostningerne bragt ned.
Det bliver en kamp om at kunne yde de billigst mulige lån, når det er sådan, at det er nemt og gennemskueligt.
Så er der endelig en 14 dages fortrydelsesret, hvis man sådan lige er kommet til at snuppe et lån og så fortryder og siger: Det var vist ikke så klogt at gøre det.
Så er der den her mulighed for at fortryde og levere pengene tilbage, måske med lidt renter, hvis der er gået nogle dage, men det er jo i småtingsafdelingen.
Det betyder, at man simpelt hen kan frigøre sig fra en kontrakt inden for 14 dage, og det synes vi er hensigtsmæssigt, for der kan jo være en situation, hvor man sådan lidt i kådhed tænker, at det kunne være rart lige at have nogle kolde kontanter, men hvor man så dagen efter måske lige overvejer igen, om det nu var så klogt i den situation, man er i.
Det er derfor en god mulighed for, at man kan fortryde.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-26:
Jeg deler jo til fulde ordførerens synspunkter om gennemskueligheden.
Det er helt afgørende, at det i alle tilfælde er klart for forbrugeren, hvad omkostningerne er, og at der er en informationsforpligtelse, men der er jo nogle låntyper, som er undtaget fra det her lovforslag.
Derfor vil jeg egentlig godt spørge lidt ind til det, som ordføreren også kommer ind på, nemlig det her med rentesatserne, at hvis det bare er klart og tydeligt og gennemskueligt for forbrugeren – sådan tolker jeg det, hr. Tom Behnke siger – er det egentlig ligegyldigt, hvad rentesatsen er.
Gælder det for alle lånetyper?
Altså, kan man i princippet tage fuldstændig den rentesats, man ønsker, hvis bare man oplyser om det?
Kan det aldrig blive et problem, kan det aldrig komme for højt op, når vi nu også tager i betragtning, at ved nogle låntyper, som kviklån og sms-lån, er der jo altså ikke nogen form for rådgivningforpligtelse som følge af den her lov?
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Til det er der to ting at sige.
Først vil jeg sige, at jeg lige har bladret det igennem en gang til, og jeg kan ikke finde det sted i lovforslaget, hvor sms-lån er undtaget.
Jeg kan ikke se, at der er en undtagelse i lovforslaget, men det kan godt være, at jeg har overset den.
Men lad os tage det senere, nu er det jo sådan en mere principiel drøftelse, vi har her ved førstebehandlingen.
Jeg har ikke lige kunnet finde det, så derfor kan jeg ikke kommentere eksakt på det.
Jeg mener, at de er omfattet.
Det andet var så spørgsmålet om renter, om der ikke er et loft.
Jo, selvfølgelig er der det.
Altså, åger er jo strafbart ifølge straffeloven, så man kan ikke bare kræve hvad som helst, og der er også en forbrugerombudsmand, der holder øje med, hvad renteniveauet er.
Så vi har altså nogle bremsemekanismer, men om man vil tage et lån til den ene eller den anden rentesats, må jo i sidste ende være op til forbrugeren.
Hvis man går ind i det med åbne øjne vel vidende, at det altså er rentesatsen på det her lån, er der jo også et vist ansvar, der påhviler den enkelte.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Det er jo virkelig et skønmaleri, der bliver malet, af, at tingene er i orden, og at der er blevet gjort en masse i forvejen.
Så jeg kunne blive fristet til at spørge justitsministeren, hvordan han selv synes det går, når man efter Justitsministeriets egen offerundersøgelse har en formodning om, at der på landsplan er ca. 12.000 sager relateret til hadkriminalitet – vi taler om voldssager.
Af dem er der lidt over 5.000, der bliver anmeldt til politiet.
Af de lidt over 5.000 tilfælde med hadkriminalitet som ekstra aspekt, som politiet kommer i kontakt med, blev der sidste år ført 10 sager ved domstolene – 10 sager.
Det er ikke forfærdelig effektiv kriminalitetsbekæmpelse eller kriminalitetsforebyggelse fra en justitsminister, som plejer at tale om, at man tager kriminalitet alvorligt, når man ud af 12.000 sager og lidt over 5.000 anmeldelser rejser 10 sager.
Irene Simonsen (V), 2010-01-26:
Nu er vi jo heldigvis ikke i den situation, at vi udelukkende skal vente på nye it-systemer.
Der er nemlig sat ind på flere fronter.
For det første registreres der allerede i dag, og for det andet er der afsat midler af forskningspuljen til at lave en nærmere undersøgelse af det her.
Så det er jo ikke sådan, at der er noget, der står alene her.
Vi står ikke og venter på kun ét tiltag.
Nej, der er faktisk flere tiltag, der allerede er i gang, og lad os nu se virkningen af dem.
Jeg er nødt til at gentage, at jeg er helt sikker på, at hvis de folk får arbejdsro og ikke hele tiden fra den her talerstol bliver udsat for – som de i øvrigt er blevet i de år, jeg har været aktivt med – beslutningsforslag om, at så skal politiet gøre det ene og det andet og anklagemyndigheden ligeså, så vil det forbedre deres arbejdssituation og styrke kvaliteten i arbejdet.
Det er væsentligt at få sagt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jo, men de, der måtte sidde og følge debatten her, skal jo så også forstå, at den eneste mulighed, vi som opposition har over for regeringen for at være med til at præge tingene måske til et højere tempo og måske også til en bedre kvalitet i lovarbejdet, er ved at stille beslutningsforslag, og derfor gør vi det, og det vil vi givetvis blive ved med, selv om vi også gerne vil tage hensyn til både politi og anklagemyndighed.
Men det, der blot er mit forsøg på en pointe i det her, er, at den registrering, der finder sted derude i dag, ikke er tilstrækkelig kvalificeret.
Den beror på et skøn fra en sagsbehandlers side og er ikke et spørgsmål om, at man direkte adspørger, når der bliver aflagt rapport.
Det mener vi kunne være en væsentlig kvalificering, uden at det var noget, der skulle belaste dem yderligere, men måske netop sikre, at man fra starten ville være klar over, om der er en mistanke eller en begrundet mistanke om, at det her er en hadforbrydelse.
Irene Simonsen (V), 2010-01-26:
Jeg kan starte med at sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at det at stille beslutningsforslag jo ikke er den eneste mulighed, man har som opposition.
Der er faktisk rigtig mange muligheder for at få indflydelse, også for en opposition, f.eks. ved at gå ud og tage en dialog med de myndigheder, det handler om, komme lidt ud og tale med de folk, der arbejder med det her, og høre lidt om, hvad det er, i stedet for på den ene front konstant at hetze mod politiet fra den her talerstol: Nu skal de lave mere og mere, og det skal gå hurtigere og hurtigere.
I stedet for skulle man give dem arbejdsro og ikke lade dem bruge tid på mange tåbelige ting, som bliver sat i værk her fra talerstolen som ekstra initiativer, der allerede er dækket ind, og som de så igen skal til at implementere.
Så vil det måske være bedre, at vi koncentrerer os om de gode initiativer, der er sat i gang, og får dem fulgt til dørs.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Fru Irene Simonsen siger, om man ikke kan lade være med at stå og hetze.
Jeg ved ikke, om fru Irene Simonsen så, jeg tror, det var Politiken forside i går, at samtlige folkeskolelærere eller i hvert fald en god del af dem sagde, om man nu ikke kunne lade være med at blande sig i deres arbejde hele tiden.
Hvordan har fru Irene Simonsen det med det?
Irene Simonsen (V), 2010-01-26:
Jeg har det helt fint med, at de danske folkeskolelærere siger det.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Man har det den konsekvens, at fru Irene Simonsen i kraft af sit medlemskab af et af regeringspartierne også vil lade det gå videre til regeringen, så det måske kan få en konsekvens?
Irene Simonsen (V), 2010-01-26:
Nu har jeg jo ikke tænkt mig at stå og her fra talerstolen fortælle, hvad det er, jeg går og siger til regeringens medlemmer sådan uden for den her sal.
Men derudover kan jeg sige, at jeg har dyb respekt for de folk, der arbejder med tingene.
Jeg har også dyb respekt for de mennesker og gør, hvad jeg i øvrigt også ved fru Lone Dybkjær ofte gør, nemlig tager ud og taler med de fagfolk, det handler om, når man laver nogle ting og tager nogle initiativer herfra, og hører om, hvordan det er i virkeligheden, og hvordan det kan implementeres, og hvad det er, der er brug for.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Støtter Socialdemokraterne alt i det her beslutningsforslag, hver en linje, hvert et komma, hvert et punktum?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Som jeg har givet udtryk for i min ordførertale, støtter Socialdemokraterne beslutningsforslaget.
Jeg bemærker, at ordføreren godt er klar over, at der fremover kan laves bedre registreringer af det her emne, altså hadforbrydelserne, og sætter sin lid til, at det også kommer i forbindelse med nye it-systemer.
Det mener jeg er korrekt forstået.
Jeg vil blot sige, at vi jo i Retsudvalget er meget opmærksomme på, at it-systemer ikke altid løser alle problemer, og de løser slet ikke alle problemer til tiden.
Jeg skal bare henlede opmærksomheden på tinglysningsproblemerne, som vi også skal diskutere senere på ugen.
Ordføreren taler meget for, at vi nu skal sørge for, at der bliver skabt ro i forhold til politi og anklagemyndighed, og at man nu skal lade dem arbejde med tingene derude.
Men jeg må altså sige, at det, vi skal her fra Folketinget, jo også er at sørge for, at vi altid har skruet ambitionerne op på det rette niveau set i forhold til tiden.
Derfor må jeg sige, at hvis Venstre vedkender sig, at der er et meget stort problem, og vedkender sig, at mørketallene givetvis er meget store, så kan jeg ikke forstå, at Venstre ikke vil være med til allerede nu at lave en væsentlig bedre registrering i stedet for at vente på nye it-systemer.