runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det er jeg fuldstændig klar over, men vi har jo en statsminister, som i hvert fald har antydet, at der er en anden udvej, nemlig at der bliver udskrevet valg.
Så der er mange muligheder, og vi ved endnu ikke ved, hvad der sker.
Det ved vi så formentlig i løbet af en uges tid eller to.
Men der er altså flere udveje.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-25:
Tak, så kom der lys.
Der er i hvert fald ikke andre udveje end de to nævnte.
Jeg giver ordføreren fuldstændig ret i, at man sagtens kan vælge at gøre det til et kabinetsspørgsmål, og derved kan det få den konsekvens, som ordføreren rigtigt nævner.
Men vi kan vel også blive enige om, at der ikke er den mulighed, at en statsminister kan vælge at beholde en minister på sin post, hvis man har vedtaget et mistillidsvotum, jævnfør grundlovens § 15, stk. 1.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det gør det jo ved, at vi bliver rigere, fordi vi kan producere nogle produkter.
Vi er en fødevareproducerende nation, og når vi kan lave produkter af højere kvalitet, får vi også en højere pris.
Det her giver forøget indtjening til Danmark.
Vi kan producere nogle produkter, der er mere værd – ingen tvivl om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Det her lovforslag drejer sig jo om at give bemyndigelse til en minister, som der ikke er en parlamentarisk opbakning til, til at fastlægge nogle kvælstofnormer ud fra nogle beskrivelser.
Det er jo derfor, det er uanstændigt, at man ligesom siger, at det her skal hastebehandles i dag, efter at vi har fået et høringsnotat for ganske få dage siden.
Det her er udemokratisk, og jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Det var tilfældet med offentlighedsloven, og det har været tilfældet i en række andre sager, bl.a. da vi sammen tvang den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, til at træde tilbage, efter at han havde misinformeret Folketinget.
Det er ikke et spørgsmål om nogle tabeller og noget andet.
Det passer ikke.
Hvordan kan Liberal Alliance den her gang holde hånden under en regering, som har misinformeret Folketinget?
Er det, bare fordi det er en minister, man synes er dygtig og flittig, at det er okay, at man misinformerer Folketinget?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Altså, som det vil være hr. Pelle Dragsted bekendt, er jeg uenig i, at ministeren har misinformeret Folketinget og misinformeret de mennesker, som har siddet omkring det her forhandlingsbord.
Så vil jeg i øvrigt sige: Personligt krummer jeg tæer, når der indledes en ministerjagt i det her Folketing, og det uanset om det er blå eller rød blok, der indleder den.
Jeg krummede tæer under det samråd, som der var imod tidligere minister hr. Uffe Elbæk for nogle år siden, og jeg må sige, at den samme blodrus, som jeg dengang læste i øjnene på den daværende oppositions medlemmer, kunne jeg genkende, da vi havde samrådet forleden dag imod den nuværende fødevareminister.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er et parlament værdigt, at man uanset sagens størrelse, når man lugter, at her er der mulighed for at vælte en minister, gør det.
Jeg bryder mig bare ikke om det, og det kan vi selvfølgelig også være uenige om.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Jeg synes, at det er en lidt mærkelig måde at forholde sig til det her på.
Det var egentlig min opfattelse, at Liberal Alliance stod på borgernes side mod statsmagten, og det er jo lige præcis det, som de her sager handler om.
Det handler om, hvorvidt man stiller sig på magtens side og forsvarer en minister, som har misinformeret, det handler ikke om blodrus eller ministerjagt.
Det handler om at blive valgt ind her for at sikre og kontrollere regeringens ageren.
Det handler om, at vi har et ansvar, og det troede jeg egentlig Liberal Alliance var enige i, for at sikre, at den her information, som bliver givet fra regeringen til befolkningen, er retvisende og korrekt.
Hvorfor er det, at Liberal Alliance, nu hvor det pludselig er parlamentarisk grundlag, ikke har samme tilgang til det her spørgsmål, som man havde før i tiden, og kan vi regne med, at det vil være vilkårene fremadrettet?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Det har intet at gøre med, om vi er parlamentarisk grundlag eller ej, fordi præmissen, at ministeren har løjet eller misinformeret, deler vi jo ikke.
Jeg vil i øvrigt sige om gennemsigtighed, at nede på mit bord står der en stor papkasse, og det er spørgsmål og svar, som er givet til Folketinget i forbindelse med den her sag.
Så det her med åbenhed og villighed til at besvare spørgsmål mener jeg i høj grad har været gennemført, og som sagt, præmissen, at ministeren skulle have løjet eller misinformeret, deler vi simpelt hen ikke.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Man hører ordføreren snakke meget om, hvad der er et parlament værdigt, men ordføreren siger også samtidig, at den kritik, der bliver rejst, er sådan en detalje, altså man interesserer sig for regnemetoder, men vi interesserer os jo for det, fordi præcis den information, der blev givet, altså, at landbrugspakken gik i plus hvert eneste år inklusive fra nu, er blevet til på baggrund af den der såkaldte lille regnefejl, som ingen forskere bakker op om.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Kunne man have lavet et regnestykke, hvor der var grønt plus i hvert af årene, hvis ikke man havde lavet den der regnemodel, som forskerne har kritiseret?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Så meget kender jeg simpelt hen ikke til regnemodellen, men for mig har det på intet tidspunkt stået uklart, at det her ville betyde en overgangsperiode og derefter et plus fra 2021.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Siger ordføreren hermed, at det har været klart for Liberal Alliances ordfører, at der ikke var grønt plus i de første år?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg siger, at de tal, som ligger på bordet i dag, er tal, som vi har kendt til hele vejen igennem, og jeg siger, at det ikke på noget tidspunkt har været skjult eller forsøgt fjernet, hvad det var, der var præmisserne for at skrue tallene sammen på den måde, som de er skruet sammen på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Det kan jo blive en lang debat, når der ikke svares på det, der spørges om.
Jeg kan forstå, at ordføreren tidligere nævnte, at udregningerne er blevet udfordret.
Ja, det er helt korrekt, for det skema, som ministeren fremsendte, og som er misvisende – der er den her manipulerede bundlinje – viser jo meget klart, at der vil være 4 år fra i år, hvor der kommer 2.000 t kvælstof mere ud i vores vandmiljø, og efter de 4 år kommer der så 2 år, hvor der bliver 1.000 t mindre.
Det er altså de tal, som vi har fået forklaret.
Jeg synes, der er så mange ting, der gør, at den her sag burde gå tilbage i udvalget.
Der er bl.a. i lovforslaget en miljømæssig konsekvensvurdering, og den vedrører ikke fosfor, og den vedrører heller ikke stråforkorter – det er en kæmpe fejl.
Hvad får vi så her i dag?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg har ikke læst GEUS-rapporten fra i går, men jeg har jo bemærket, at der nu også er nogen, der prøver at løfte problemstillinger omkring CO2.
Og en så omfangsrig reform som den, der ligger her, vil altid kunne udfordres på en lang række måder.
Det går vi ind i med åbne øjne, og derfor er det også, at parterne bag det her er enige om, at støder vi ind i problemer, vi ikke har kunnet forudse, går vi naturligvis ind og tager hånd om det.
Så tror jeg altså desværre, at hr. Rasmus Jarlov glemte at høre efter, hvad det var, hr. René Christensen sagde, da han var oppe på den her talerstol for ikke ret lang tid siden.
Han sagde faktisk, at han fortsat havde tillid til ministeren, og at han fortsat havde tillid til, at den måde, som de her regnestykker var blevet skruet sammen på, var en måde, hvis præmisser vi alle sammen havde fået gennemgået højt og tydeligt.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man sætter en regerings overlevelse i spil, fordi man interesserer sig for nogle regnemetoder, som betyder, at man vil få en marginalt øget udledning, som vil ende med at gå i plus for miljøet.
Det synes jeg ærlig talt er ærgerligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
... og også ministeren er ganske kæphøje på EU's vegne, men hvis man kigger på referatet tilbage fra 27. november, står det jo klart, at landbrugspakken, hvis den går til den negative ende i forhold til EU's vandrammedirektiv, og det er tydeligt baseret på den høring, vi havde forleden, at det gør landbrugspakken, får retlige konsekvenser.
Så er grunden til, at Venstre og regeringen ikke vil anerkende, at man fifler med tallet, at man er bange for en EU-sag?
Og er det ikke naivt at tro, at Kommissionen ikke også kan regne det efter?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jamen der bliver ikke fiflet med tallene.
Det er da ganske naturligt, at der er nogle spørgsmål, der skal besvares.
Det er jo det, man så selvfølgelig vil gøre, så jeg er helt rolig ved, at den situation bliver afklaret, og at man overholder sine direktivforpligtelser.
Lea Wermelin (S), 2016-02-25:
Jeg synes, at det her med det grønne plus er lidt interessant.
Nu er det jo sådan, at DF's ordfører var på lige før, og han sagde til BT: Vi har fra start vidst, at pakken ikke isoleret set gik i plus.
Så jeg skal bare høre, om ordføreren er enig i det udsagn.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Hvis jeg skal illustrere det billedmæssigt, er det ligesom, hvis man spiller en håndboldkamp eller fodboldkamp, så skal du også tælle begge halvlege med, altså hele kampen.
Og når vi gør det, er det i plus på bundlinjen.
Lea Wermelin (S), 2016-02-25:
Det er svært at vide, hvad man skal stille op med en, som i virkeligheden fornægter virkeligheden, men den må vi jo så forholde os til.
Jeg synes godt nok, det er bemærkelsesværdigt, at man som parti, der sidder i regering, som fremlægger lovgivning, og som nu har tænkt sig at stemme en landbrugspakke igennem, ikke vil forholde sig til, hvad effekten af den landbrugspakke er.
Det er jo sådan set det, I stemmer om; det er ikke vandmiljøplaner eller et samlet regnskab for, hvordan Danmarks kvælstofudledning ser ud, det er faktisk landbrugspakken.
Derfor vil jeg endnu en gang spørge ordføreren, om ikke han kan bekræfte, som forskerne også sagde på høringen, at landbrugspakken isoleret set ikke går i plus.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg er helt på det rene med, at det samme spørgsmål vil komme masser af gange, og svaret vil selvfølgelig være det samme, nemlig at vi skal tælle det hele med, når vi går ud i virkeligheden og ser, hvordan det er.
Reglerne og direktivforpligtelserne ligger der, og samlet set vil det selvfølgelig gå i plus.
Så det handler om at forholde sig til virkeligheden, og så kan spørgeren jo stille det op på alle de måder, spørgeren selv har lyst til, jeg forholder mig bare til det samlede resultat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Nu befinder ordføreren sig jo på talerstolen og ikke på skolebænken, men en gang til: Kan vi være enige om – og det er jo ikke politik, det er et regnestykke – at hvis man udleder 8.000 t kvælstof og der er en mindreudledning på 2.000 t, har man over en periode frem til 2021 en merudledning på 6.000 t kvælstof?
Ordføreren skal ikke komme med alle mulige politiske betragtninger eller sige, om vedkommende anerkender det ene eller det andet.
Det her er et regnestykke: Kan man sætte to streger under, at 8.000 minus 2.000 er 6.000?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jamen at spørgeren går ind og opstiller forskellige beregninger, står for spørgerens egen regning.
Det kan jeg hverken gå ind i eller bekræfte.
Det er det, jeg som politiker forholder mig til, og der overholder vi direktivforpligtelsen.
Jeg kan aflæse det, og der er et plus på bundlinjen.
Og så overholder vi ikkeforringelsesreglen.
Det synes jeg er godt, og så er det lige præcis også grundlaget for, at man kan få hævet perspektivet.
Jeg synes da, det er lidt underligt, at man ikke i sådan en debat som den her kan få lidt mere perspektiv på, hvad det betyder for arbejdspladser, vækst og beskæftigelse og sammenhængskraft i økonomien her i Danmark på anden måde.
Det kunne da være rart at få det med, men det er åbenbart sådan nogle andre detaljer, man gerne vil hænge sig i, og fint med det.
Men jeg glæder mig over, at der samlet er et plus på bundlinjen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Det står i det skema, som ordføreren sikkert har liggende foran sig.
Det blev sagt uden nogen tvivl af forskerne selv og af ministeren til sidst, at under difference – ordføreren kan jo kigge på sit papir – står der minus 6.000 i den periode, som pakken dækker.
Så spørger ordføreren efter perspektiv.
Perspektivet er, at det her giver et kæmpe minus for miljøet.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Vi kan da sagtens blive ved med at køre rundt i de detaljer, som spørgeren vil køre rundt i.
Jeg glæder mig bare over, at det her også er en god aftale for miljøet, og at det er en god aftale for erhvervet, der kan få styrket konkurrencevilkårene.
For så vidt angår teknikaliteterne, har jeg svaret på det mange gange, og det skal jeg da gerne gøre igen: Samlet set, når vi går ud og ser på virkeligheden, er der et plus også for miljøet, og det er da godt.
Jeg har fuld tillid til de drøftelser, der bliver ført imellem ministeriet, embedsmændene og EU, og at man finder ud af at få det klaret af, hvis der skulle være nogle uklarheder.
Det, det handler om, er jo lige præcis også at få svaret korrekt på, at vi overholder forpligtelserne, herunder den såkaldte ikkeforringelsesregel.
Så det er jeg helt rolig ved at man nok skal få styr på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Det er der, hvor det klart fremgår, at den øgede kvælstofforurening i de kommende 4 år i gennemsnit er 2.000 t pr. år.
Hvis vi skal forholde os til virkeligheden, svarer det sådan set til urenset toiletvand fra 400.000 mennesker.
Og hvis landbrugsordføreren hellere vil have det i dyreenheder og i højtydende malkekøer, er det 20.000 malkekøer, hvis kvælstof passerer ud i vores vandmiljø fuldstændig urenset.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er korrekt, at den her landbrugspakke har en negativ miljøeffekt i de næste 4 år, og at der derefter kommer 2 år, hvor der er en positiv miljøeffekt.
Det er det, som ministeren har løjet om, og det er jo derfor, der er et flertal, som ikke har tillid til ministeren.
Jeg vil godt høre, om det ikke er korrekt, at den her tabel nøje skal ses ud fra den differencelinje, der står der, og ikke ud fra den manipulerede bundlinje.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Noget tyder på, at der er et flertal i Folketinget, der stemmer den her landbrugspakke igennem.
Der er også et element, der i hvert fald er interessant efterfølgende, og det er, om EU underkender Folketingets landbrugspakke.
Derfor vil jeg gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Det er oversendt til Folketinget i svar 24 på lovforslaget, så jeg gætter på, at ordføreren har læst det, nemlig de forskellige referater mellem Fødevareministeriet og Europa-Kommissionen, hvor det tydeligt fremgår, at i november, da man fremsender alle tal for hvert eneste år, mener Kommissionen, at der er tale om en problematisk landbrugspakke, en landbrugspakke, der vil få retlige konsekvenser.
Når Fødevareministeriet efterfølgende ændrer beregningsmetoden, så svarer Europa-Kommissionen i februar, at det ser mere fornuftigt ud.
Er grunden til, at regeringen har valgt at fifle med tallene, at man er bange for en sag ved Europa-Kommissionen, og tror ordføreren virkelig, at Kommissionen ikke også godt kan finde ud af at regne tallene efter, eftersom syv forskere kunne det?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Det, der er interessant, er jo at se den samlede virkning, når vi tæller det hele med.
Det er jo ligesom, hvis vi har en håndbold- eller fodboldlandskamp, så kan du jo heller ikke nøjes med at tælle den ene halvleg med, du skal tælle hele kampen med.
Når vi ser på det samlede resultat, er det i plus.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Hvor mange ekstra svin vil der blive produceret på baggrund af den her pakke?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det kommer an på, hvor mange landmænd der ønsker at udnytte den mulighed, der er.
Men der er jo stadig væk sat en hel del penge af til staldindsatser.
Vi hæver jo også normen nu fra 1,4 til 1,7 svineenheder, så muligheden for at producere flere slagtesvin er i hvert fald til stede, hvis erhvervet vil – ingen tvivl om det.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Tak for det.
Vi har lavet en god aftale, og jeg ser med glæde frem til at få dette lovforslag stemt igennem i dag.
Det er en vind-vind-aftale.
Vi gør noget godt for både landbruget, fødevaresektoren, miljøet og beskæftigelsen.
Det er grøn realisme.
Vi gambler ikke med miljøet, og vi skader ikke miljøet.
Vi vil sikre og skabe arbejdspladser, vækst, eksport og valutaindtjening, samtidig med at vi også passer godt på miljøet.
Dette lovforslag bidrager væsentligt til at sikre landbruget og fødevareerhvervet rimelige rammevilkår og mulighed for at øge råvaregrundlaget, og lovforslaget muliggør en øget eksport og gavner vækst og beskæftigelsen, særlig i landdistrikterne.
Dermed gavner lovforslaget ikke alene fødevare- og landbrugssektoren, det gavner hele Danmark.
Der er ca. 10.000-12.000 fuldtidslandmænd i Danmark, men der er i alt ca. 140.000-150.000 arbejdspladser i hele fødevaresektoren.
Hver landmand skaber således mindst ti ekstra arbejdspladser i resten af samfundet.
Det er vores klare holdning, at vi fortsat skal have en stor og varieret landbrugs- og fødevaresektor, og en forudsætning for det er naturligvis, at landmændene kan give afgrøderne på markerne den nødvendige gødning.
Det er helt grotesk, at vi er nået dertil, at landmændene er tvunget til at sulte afgrøderne på markerne.
Det skal vi have gjort op med, og naturligvis i balance med miljøet.
Endelig kan vi påbegynde udfasningen af de reducerede kvælstofnormer, så afgrøderne på markerne i stedet for kan gødskes med den optimale mængde gødning.
De danske landmænd har længe været tvunget til så at sige at udsulte deres afgrøder, og det har haft meget store konsekvenser for erhvervet.
Københavns Universitet har opgjort de erhvervsøkonomiske konsekvenser af de hidtidige gødningsregler til et sted mellem 1,3 og 1,8 mia. kr. om året.
Med andre ord har den hidtidige regulering kostet fødevareerhvervet og dermed hele det danske samfund meget dyrt.
Miljømæssigt er det godt, at vi nu kommer frem til at komme i gang med paradigmeskiftet væk fra den gamle generelle regulering og over på den nye målrettede regulering, der betyder, at vi kan gøre en målrettet miljøindsats dér, hvor der er behov for det.
Det har stort set alle også talt om i meget lang tid.
I forbindelse med hele denne debat skal vi også være opmærksomme på den såkaldte ikkeforringelsesregel, som siger, at vi ikke må rykke baglæns på miljøet, og det gør vi heller ikke.
Vi gambler ikke med miljøet, og vi skader ikke miljøet.
Vi vil passe på miljøet, samtidig med at vi vil sikre at skabe arbejdspladser og vækst.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Igen og igen har vores miljø- og fødevareminister påstået, at den her landbrugspakke ville medføre et grønt plus for miljøet.
Og for at underbygge den her påstand har vi fået fremlagt et skema, der ganske rigtigt viser et grønt plus hvert eneste år fra 2016.
Det er efterfølgende kommet frem, at det skema kun ser sådan ud, fordi man har fiflet med tallene, fordi man har manipuleret, fordi man har brugt tal på en måde, som alle forskere tager afstand fra.
Kan ordføreren bekræfte, at landbrugspakken vil medføre en merudledning til vores miljø og vores natur de næste 4 år på 7.996 t kvælstof?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Det er helt tydeligt, også af de møder, der har været, og af det, der er fremlagt, og jeg tror også af en hel del af det, der ligger på ministeriets hjemmeside, at når man tæller det hele med, er der et plus i årene, og det er også det, der jo har været debatteret ganske kraftigt i lang tid.
Så jeg er ikke enig med spørgeren i den udlægning, som spørgeren giver udtryk for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Jeg synes, man skal friholde Folketinget fra at fastholde det vrøvl.
Jeg synes ærlig talt, at man fra Folketingets talerstol bør begynde at sige sandheden.
Selv hvis vi tager alle år med den her landbrugspakke – alle år – så vil det samlede regnskab være et minus for vores natur og miljø på 6.000 t.
Det er, hvis vi tager alle år.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jamen der er hverken fiflet eller fusket med det.
Hvis man et øjeblik sådan går ud i virkeligheden og ser, hvordan virkeligheden har det derude, påvirkes den så negativt?
Nej, det gør den ikke, når man tæller det hele med, og det fremgår jo også af bilagene.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Jeg skal bare spørge helt simpelt: Giver landbrugspakken et grønt plus isoleret set i 2016?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg forholder mig til virkeligheden.
Hvis vi går ud i virkeligheden og kigger på, hvordan de samlede virkninger er, jamen så ser vi, at der er et plus.
Så hænger det sammen.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Den tror jeg vi er nødt til at tage igen.
Giver landbrugspakken isoleret set et grønt plus i 2016?
Ordføreren kan jo sikkert i sine papirer bare hive tabellen frem – ministeren har informeret Folketinget – og læse på den linje, der hedder difference.
Det er den, der fortæller, hvad landbrugspakkens isolerede effekt er.
Hvis ordføreren kan få et grønt plus ud af det, giver jeg simpelt hen en æske flødeboller.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Det er godt nok os, der har lavet lovgivningen, men det er jo kommunerne, der sørger for at redde drikkevandet.
Altså, jeg er nødt til at spørge igen: Kan hr. Erling Bonnesen garantere, at det ikke bliver én krone dyrere?
Vi hørte ministeren sige, at det ikke er så meget dyrere.
Kan hr. Erling Bonnesen garantere, at det ikke bliver dyrere for drikkevandsforbrugerne?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jamen det ligger i spørgerens præmis, at pakken her skulle gøre, at man skader og belaster miljøet.
Det gør vi jo netop ikke, og det er også det, som fremgår af tabeller og regnskab.
Dermed holder spørgerens præmis og tese jo ikke.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Nu vil jeg også prøve det her med, om pakken går i plus.
Vi har jo det her enkle regnestykke: 8.000 t minus 2.000 t giver 6.000 t mere kvælstof.
Det er det samlede billede af pakken.
Jeg vil godt prøve at spørge lidt anderledes: Ville naturen have det bedre uden den her pakke, hvis man nu lod være med at bringe den i spil?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg synes, det er fint, at vi kan køre rundt i de forskellige detaljer.
Samlet set er svaret selvfølgelig det samme, for det kan man aflæse i de forskellige papirer.
Samlet set, når man tæller det hele sammen, kan man se, at det er i plus, også for miljøet, og derfor kan man netop glæde sig over, at vi også passer godt på miljøet, i forbindelse med at vi får gennemført landbrugspakken og skabt grundlaget for noget mere vækst og beskæftigelse.
Jeg hørte også, at forskerne var, skal vi sige, ret uenige, hvis man skal sige det mildt, om en række ting.
Sådan er det jo.
Det er jo fair nok, at forskerne kan være uenige og komme med forskellige betragtninger, ud fra hvad de nu undersøger.
Så er det vores opgave som politikere at tage stilling til det.
Det er det, vi gør i forbindelse med pakken her, både hvad angår forhandlingerne og det forberedende arbejde, der er gjort i ministeriet.
Konklusionen er bare, at på bundlinjen, når vi tæller det hele sammen, er der et plus for miljøet.
Det er lige præcis det, vi har sigtet efter.
Det er jo godt.
Det glæder jeg mig da over.
Derfor kan vi med rank ryg sige, at vi også passer godt på miljøet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
At Venstre er parat til at ofre vores natur for at sikre bl.a. store godsejere indtjening, er der såmænd ikke så meget nyt i.
I vores grundlov står det meget, meget klart, at en minister, som ikke nyder Folketingets opbakning, ikke kan forblive i sit embede.
Derfor står vi jo i en ret historisk og grotesk situation, hvor en minister, som et flertal har udtrykt mistillid til, har taget plads herovre i ministerlogen.
Kan ordføreren nævne et eneste historisk fortilfælde på, at en minister, som et flertal i Folketinget har udtrykt mistillid til, og som man har sagt man ikke længere har tillid til, har nægtet at træde tilbage og tværtimod er fortsat i sit embede?