runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Jeg tror, at hvis fru Lisbeth Bech Poulsen ellers havde fulgt med i hele debatten om det her vandrammedirektiv, ville hun have set, at der er stor diskussion i de forskellige lande om, hvor man skal lægge sig henne.
Der kan vi bare sige, at i Danmark har man lagt sig på et niveau, som er særdeles højt, og det vil selvfølgelig have nogle konsekvenser for omkostningsniveau og den slags ting.
Så er det bare, at jeg er nødt til at spørge: Hvad er det så, man kan sige er ligheden i EU og i den måde, man indfører vandrammedirektivet på?
Jeg tror bare – sådan er det i hvert fald efter Dansk Folkepartis overbevisning – at der er man igen inde på det spor, der hedder overimplementering.
Altså, hvad er det for nogle kriterier, man lægger ned over hele systemet?
Det er, at man gerne vil gå meget længere end alle mulige andre.
Det er jo en måde at tackle det på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-07:
Jeg vil fortsætte lidt i det samme spor som mine to kollegaer, for jeg bliver nødt til at være sikker på, at jeg forstod ordføreren korrekt.
Mener ordføreren, at en god økologisk tilstand er sådan noget, der er faldet ned fra himlen, og som ikke beror på specifikke kvalitetskriterier osv.?
Jeg skal bare lige forstå ordføreren korrekt.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Jeg synes bare, vi skal sætte os nogle mål, vi kan overkomme, i stedet for at man overspiller sine kort og tror, at man vinder hver eneste gang.
Man kan sagtens vinde et enkelt parti, men så kan man tabe det hele på gulvet.
Det er jo derfor, jeg bare advarer imod at melde en hel masse ind til EU, som man ved man ikke kan levere på, og som man ved bliver vældig dyrt og medfører, at man fjerner arbejdspladser i Danmark, hvis det er den vej, man ønsker at gå.
Jeg siger ikke, at vi har ret i det hele.
Jeg siger bare, at hvis det bliver på den måde, som regeringen lægger op til her, så betyder det selvfølgelig, at vi afvikler dansk landbrug.
Man skal bare være ærlig og sige, at der ikke er plads til, at der er nogen, der bor på landet, for de må ikke udlede noget som helst.
Det hele skal foregå inde i byerne.
Er det den retning, man ønsker at gå i?
Det er det ikke i Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne bevare, man kan sige en vis balance i, hvad der sker ude på landet.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-07:
Men det er da en forunderlig debat, vi har her.
I Danmark ved enhver, hvor meget vi har bearbejdet vores kulturlandskab, hvor meget der i tidens løb er lavet af gravede grøfter, åer og vandløb, der er let modificerede, som det hedder i vandrammedirektivet, og som man sagtens kan få i god økologisk stand.
Det er da forunderligt.
Altså, det betyder jo, at hvis det står til Dansk Folkeparti, skal vi tilbage til, at det kun er de helt, helt gamle naturlige vandløb, vi overhovedet skal gøre noget ved.
Så bliver det i hvert fald en billigere omgang.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Næh, der kan sagtens være nogle kunstigt skabte vandløb, hvis man skal bruge de ord, som kan indgå i det her.
Men det er da bare vigtigt ligesom at spørge, hvad det er, vi kan gå tilbage og finde, i stedet for at vi bare siger: Jamen vi tager bare et kort fra 1867 eller et andet årstal og bruger det som udgangspunkt.
Jeg mener, at man skal gå tilbage og så sige, at hvis vi ud fra nogle kort fra 1847 eller 1827 eller sytten hundrede et eller andet – hvad der nu blev nævnt – kan vise, at det her så er, man kan kalde det naturlige vandløb, så skal de også betegnes som naturlige, i stedet for at man lige pludselig gør dem til kunstige og de så skal leve op til nogle andre krav.
Derfor synes jeg, at grundlaget ud fra kortmaterialet skal være i orden, inden man ligesom beslutter sig for det.
Og så skal det være en åben proces, så man hele tiden kan sige: Ja, vi tog fejl dengang, vi retter ind.
De vil bare sige: Vi er 90 mand, og så er det sandheden.
Sådan er det jo ikke i virkeligheden.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-07:
Nu spurgte hr. Jørn Dohrmann til, hvad der var for nogle krav til naturlige vandløb, og hvor langt kortmaterialet gik tilbage.
Det lyder for mig, som om Dansk Folkeparti mener, at det kun er de naturlige vandløb, der kan være i en god økologisk tilstand.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Det er jo netop derfor, jeg siger, at man skal lytte til, hvad det er, jeg siger.
Jeg siger jo netop ganske klart og tydeligt, at man kan gå i gang med de ting, man har beregnet har en god konsekvens for miljøet og ikke bare koster arbejdspladser, ikke bare koster for miljøet et andet sted.
Derfor siger jeg, at der er områder, man sagtens kan gå i gang med.
Det kunne være, at der var nogle af de her rørlagte åsystemer, hvor man kunne sige det ville give god mening, og så kunne man gå i gang med det.
Det er fint nok for mig.
Men jeg behøver ikke at have en stor forkromet plan for det eller melde nogle mål ind til EU eller til nogle andre overdommere et eller andet sted.
Gå da i gang ude i kommunerne.
Hvis det har en positiv effekt og de har pengene til det og de kan kompensere de landmænd, der eventuelt må afgive noget jord eller noget andet, så er det fint for mig, men det skal være gennembearbejdet og beregnet og ikke bare baseret på et gæt, når man starter gravemaskinerne.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører ikke mener, at der er nogen indsatser, som man allerede på nuværende tidspunkt mener er fagligt velbegrundede?
Mener DF ikke, der er noget, man kan tage fat på nu, noget, som man vil kunne gå i gang med i 2015?
Altså, er det et stort spørgsmålstegn?
Eller kan Dansk Folkeparti pege på nogle ting, vi godt kan gøre allerede i 2015?
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Jeg er enig i, at man kan gå i gang, når man har skabt et overblik over, hvilke forskellige redskaber man kan bruge.
Og hvis man kan sige, at den her indsats virker og den ikke koster for meget, altså hvis der er gennemført konsekvensberegninger, så kan man i min verden gøre det.
Men det er ikke ensbetydende med, at man skal melde nogle mål ind til EU og siger, at det her ønsker man at opnå inden for en bestemt periode.
Uanset hvad vi egentlig får gjort, skal vi bare i gang.
Næh, det skal være på et sagligt og fagligt grundlag, man skal gå i gang.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han er enig i fru Charlotte Dyremoses udmelding, sådan som man må forstå den, nemlig at vi skal have en indsats, og at vi skal i gang før 2016, altså at vi skal i gang før anden generations vandplaner ligesom får en effekt.
Altså, er Dansk Folkepartis ordfører enig i, at det med at sammentænke indsatsen betyder, at vi skal i gang, inden andengenerationsvandplanerne egentlig får effekt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-07:
Venstre har sammen med Konservative og Liberal Alliance fremsat forslag om, at Danmark helt skal droppe den første planperiode i gennemførelsen af EU's vandrammedirektiv.
Det er jo sådan set en logisk konsekvens af Venstres synspunkter og handling vedrørende vandrammedirektivet i de seneste 10 år, nemlig at første planperiode nu er så tilpas mishandlet, at Folketinget skal binde en snor omkring den og dumpe den i affaldsskakten.
Det undrer mig dog, at De Konservative er med på forslaget, som jo er i direkte strid med Danmarks EU-forpligtelser.
Det er jo en ulovlig handling, og Europa-Kommissionen har i forvejen allerede indbragt Danmark for EF-Domstolen.
Den første planperiode er mishandlet, og det må vi indrømme, men det skyldes jo ikke mindst, at VK-regeringen ikke nåede at sætte den i gang.
Vi skulle have været gået i gang ved udgangen af 2009, året efter VK-regeringens vandmiljøplan blev evalueret som en fiasko.
Da den nye regering gik i gang i 2011, var der behov for oprydning i det morads, som VK-regeringen havde efterladt sig.
Senest er det lykkedes for Venstre at reducere målsætningen for randzoner fra 50.000 ha til 25.000 ha, selv om der allerede var udpeget 38.000 ha.
Den reducerede effekt af de 13.000 ha randzoner, der nu skal pløjes op, skal så indhentes senere og med dyrere virkemidler.
Anden planperiode eller vandområdeplaner bygger videre på indsatsen af første planperiode, altså vandplanerne.
Kommunerne er i gang med vandplanerne, og der vil ske en formel ikrafttrædelse.
Hvorfor holde det store arbejde, der er udført i kommuner og i ministerier, tilbage, indtil en ny planperiode starter i 2016?
Det er jo bare endnu en udsættelse af vandplanerne i halvandet år.
SF kan ikke støtte forslaget.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Jeg vil gerne spørge fru Lisbeth Bech Poulsen: Har fru Lisbeth Bech Poulsen læst vores forslag?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Det er præcis det ønske, jeg har, og derfor har jeg også valgt den tilgang til det, som jeg har.
Der var i starten af ugen nogle ønsker fremme om, at man kunne have en kommission, som skulle se på det her, men det afviste jeg, og det gjorde jeg med den begrundelse, at hvis vi først begynder at lave kommission, vi skal lave et kommissorium, så begynder vi faktisk at kunne gøre nogle ting, der kunne forsinke politiets efterforskning.
Men det er vigtigt for mig, at det, vi laver, er et politisk parallelspor, som ikke krydser, og som altså ikke ligger i vejen for politiets efterforskning, og derfor foreslog jeg den her kortlægning, så vi kan følge op.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Se det, der skal udsættes, er jo vores tilbagemelding til EU.
Det er jo ikke de ting, der er i gang.
Hr. Jens Joel sagde selv, at EU kræver resultater.
Derfor er det jo ikke et mål i sig selv at være i gang, det er et mål i sig selv at forbedre vandmiljøet.
Det, vi derfor har brug for at udsætte, er tilbagemeldingen til EU.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Så forstår jeg det sådan, at man skal ophæve og, som der står i beslutningsforslaget, bede om udsættelse og komme med en forsinket plan, men at den konservative ordfører ikke mener, at det vil have nogen effekt, fordi man ikke forsinker noget.
Jeg forstår ikke helt, hvordan det skal hænge sammen, men det er jo det, som man må tage for pålydende.
Så vil jeg bare have den konservative ordfører til at bekræfte, at det ikke er rigtigt, som man kan få indtrykket af, når man hører den konservative ordfører, at Rigsrevisionen kritiserer det aktuelle datagrundlag, altså det, som vi nu arbejder med.
Det er rigtigt, der har været en kritik tidligere, men Rigsrevisionen kritiserer ikke det datagrundlag, som vandplanerne lige nu baserer sig på.
Kan jeg få det bekræftet?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Jeg synes, det nogenlunde giver sig selv, at hvis man skal sammenkoble de to planperioder – sammenkoble, som er det, der står i beslutningsforslaget – så er det jo en nødvendig forudsætning sådan rent teknisk set, at man ophæver første generation og sammenkobler den med anden generation.
Det er det, der ligger i en sammenkobling.
Det handler jo bl.a. om kvælstofreduktion, det handler selvfølgelig også om, at det ville være helt vanvittigt at gå ud og sige de steder, hvor man er i gang med at restaurere vandløb: Stop, stop, vi venter lige lidt!
Nej, lad os da fortsætte med det.
Det er det, der bliver lagt lidt op til fra nogle ordføreres side, altså at vi nu sandelig skal standse det hele.
Nej, vi skal sammenkoble det i regi af anden generation, men hvis vi skal gøre det, er vi selvfølgelig nødt til rent teknisk at ophæve første generation, og det er derfor, at det hedder, som det hedder.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Tak for det.
Også tak til den Konservative ordfører for at slå fast, at det jo hverken er for EU's eller alle mulige andres skyld, at vi gør det her, men for miljøets skyld, og derfor kunne jeg godt tænke mig – for det har åbenbart været genstand for en vis usikkerhed – at få slået fuldstændig fast, om fru Charlotte Dyremose mener, at det ikke er forslagsstillerne, der har kaldt det en ophævelse af første generation på forsiden af det her beslutningsforslag.
Hvis man mener, at det så at sige er en journalistisk stramning fra Folketingets administration,
vil jeg bare bede om at få bekræftet, at der står, at man skal bede EU om en udsættelse, og at det er bedre at komme med en god, forsinket plan.
Jeg kunne godt tænke mig helt at få slået fast, at det, man faktisk lægger op til, er at forsinke indsatsen, for uanset hvor positive briller jeg tager på, er det sådan, at jeg læser det.
Mit andet spørgsmål går bare på, at jeg måske også tror, vi bliver en lille smule forvirrede af, at fru Charlotte Dyremose åbenbart eller måske har været ude for at høste nogle stemmer i Bæredygtigt Landbrug.
Hun er den 2. april er citeret for: Drop første generation af vandplaner.
Villum Christensen (LA), 2014-05-07:
Nu må jeg nok sige, at den præmis – det, at man siger, at man ved, at det virker – altså så er det samme som at sige, at vi nu har et generelt tiltag, et generelt virkemiddel, som vi ved virker.
Nej, det ved vi ikke om det gør.
Det virker nogle steder, det virker ikke andre steder.
Så jeg er da rigtig stolt af, at man fritager landbruget for den byrde ved at fjerne halvdelen af randzonerne, når vi nu ved, at vi ville få meget lidt for pengene.
Selvfølgelig virker det nogle steder, men der er selvfølgelig også nogle steder, hvor det er fuldstændig omsonst.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Altså, vi kan godt tage den her diskussion om, hvorvidt det koster arbejdspladser, eller hvorvidt nogle af de krav, vi har stillet til landbruget, rent faktisk er noget af det, der gør, at vi også kan sælge vores produkter.
Men det er en anden snak.
Vi kan jo ikke forhandle med miljøet.
Vi kan jo ikke sige til miljøet, at de næste 20 år bliver man lige nødt til at stramme livremmen ind, og så trækker vi lige lidt hårdere veksler på jer, men det er vi altså nødt til, fordi vi er i en økonomisk krise – og tough luck, hvis man så ikke kan genoprette miljøet.
På den måde kan man jo ikke forhandle med miljøet, og derfor siger jeg: EU kræver ikke et eller andet bestemt er os; de kræver, at vores resultat er et miljø i balance.
Derfor er det jo et spørgsmål om, hvordan landbruget er i Danmark, hvordan vores udledninger er.
Altså, når vi har nogle høje krav, handler det jo også om, at vi har et meget intensivt landbrug i Danmark.
Det er godt, og det skal vi blive ved med, men vi bliver selvfølgelig også nødt til at kigge på, hvad det har af miljøkonsekvenser.
sådan set er en meget fornuftig måde at måle på, for så bliver det op til os at sørge for, at vi ikke ødelægger miljøet for fremtidige generationer.
Det skal vi så finde ud af hvordan vi kan gøre bedst muligt, og det er det, det her handler om.
Villum Christensen (LA), 2014-05-07:
Det er et faktum, at de virkemidler, vi nu skal sætte i gang her efter første planperiode, og som vi beder kommunerne om at regne på og vurdere med hensyn til, om der er proportionalitet, sammenhæng mellem det, vi gør, og de virkninger, vi forventer at få ud af det – om det er realistisk at nå de her mål – er noget, vi gør bagefter.
Det var det, som hr. Henrik Høegh nævnte for lidt siden: Det er altså den omvendte proces.
Det er jo noget underligt noget at sætte noget i gang og bruge penge på det uden at vide, om det virker, og uden at vide, om der er proportionalitet i det.
Det er det, jeg er så optaget af.
Selvfølgelig er der nogle ting, der har virket for 20 år siden – det er jeg da ikke et sekund i tvivl om – men det, at vi bare sætter noget i gang for at kunne sige, at vi sætter noget i gang, er jo hele problemet.
Nej, det synes jeg ikke.
Lad os slå det her sammen, for ellers kommer den tredje bommert fra Naturstyrelsens side, for det er altså ikke køn læsning, den der rigsrevisionsrapport.
Det tror jeg at alle er enige om.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Jeg kan forstå, at hr. Villum Christensen nu erkender, at en række af de tiltag, der blev lavet i 1990'erne på det her område, var gode og kloge tiltag, for de hjalp.
Det synes jeg jo er godt, for det er det med de 20 år.
Så vil jeg bare spørge hr. Villum Christensen, om han selv tror på, at han vil være overbevist om, at det er fuldstændig dokumenteret, at man har fuldstændig, hundrede procent styr på effekten og de økonomiske konsekvenser af de tiltag, man vil sætte i gang i anden fase af den her plan.
Tror hr. Villum Christensen selv på, at han i løbet af 2015 vil nå frem til at mene, at vi nu har fuldstændig styr på det, eller er realiteten, at hr. Villum Christensen også i 2015 vil komme og sige, at vi ved for lidt, og så må vi hellere vente med at gøre noget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-07:
I punkt 1 i bemærkningerne til beslutningsforslaget står der jo: »På grund af det fremskredne tidspunkt for første generations vandmiljøplaner sammenkobles første og anden generation i det videre arbejde med vandplanerne«.
Man bliver nødt til at bygge oven på det, man får gennemført og arbejder med i første periode.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Har ordføreren bemærket, at der i beslutningsforslaget intet står om at droppe eller smide i skraldespanden eller undlade.
Jeg tror sådan set, at jeg er ved at finde ud af baggrunden for den dér totale afvisning fra regeringen og regeringsstøtterne, nemlig at i titlen på dagsordenen her i Folketinget står der sådan set, at det er et forslag om ophævelse af første generation vandplaner.
Hvis man kun har læst den tekst, kan jeg da godt forstå, at man reagerer, som man gør.
Det står der altså bare, vil jeg gøre opmærksom på, intet om i beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-07:
Det har jeg selvfølgelig.
Men pointen, som forslagsstillerne jo overser eller ignorerer, er, at planperioderne hænger sammen.
Man begynder ikke bare forfra hver gang, men man bygger videre på det, der er sat i gang og vedtaget, og derfor vil Venstres forslag også betyde endnu en forsinkelse og en underbygning af Kommissionens argumenter for at hive Danmark for EF-Domstolen.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Der er bare en ting, jeg ikke forstår: Hvorfor har det været så vigtigt for Liberal Alliance at lave en aftale med regeringen sammen med resten af højrefløjen, hvor man halverer randzonerne, som man ved virker, og fjerner efterafgrøder, som man ved virker?
Hvorfor er det så vigtigt for Liberal Alliance at fjerne præcis de ting, som man ved virker, og så erstatte dem med noget, hvor man selv siger at man er usikker på effekterne?
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Det var en masse ord, men der blev ikke rigtig svaret på de spørgsmål, der blev stillet.
Vi er vel også nødt til at forholde os lidt til, at det, det skal måles på, er noget, man selv har meldt ind.
Det er jo derfor, der er den store forskel mellem de her forskellige lande i EU.
Altså, man sætter bare noget op, og så siger man: Nu skal I leve op til det, uanset hvad det koster.
Så må vi jo bare spørge: Hvorfor skulle det gå så hurtigt for regeringen dengang, så det blev underkendt af Naturklagenævnet?
Hvorfor laver man sådan et sløset stykke arbejde, så man igen mister tid?
Og hvorfor holder man sig så ikke til, at man også skal have beregnet konsekvenserne af det, man foretager sig?
Så vil man ikke overholde nogen af de spilleregler, eller vil man bare sætte sig op på den høje hest og sige: Vi skal bare gennemføre noget, koste, hvad det vil.
Det koster lige nu masser af arbejdspladser i Danmark, men det er man åbenbart ligeglad med.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Der er selvfølgelig en afvejelse.
Vi har stillet en ordning i udsigt, hvor man skulle kunne få kompensation, hvis man fik oversvømmet sine marker.
Så enkelt kan det vel siges.
Det har været ganske vanskeligt at fastlægge den her kompensationsordning, og derfor har vi valgt at sige, at så kan vi heller ikke over for EU forsvare en sådan ordning, og derfor har vi valgt, at den ikke skal indgå.
Villum Christensen (LA), 2014-05-07:
Det, der får mig til at rejse mig op, er et følgespørgsmål.
Er logikken så, at når man ikke ved, hvad det koster at sætte noget gang, så er det i overensstemmelse med vandrammedirektivet?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Det kan jeg som sagt bekræfte, og jeg kan også bekræfte, og det er også min opfattelse, at man faktisk ofte laver aftaler lokalt om de her ting i fred og fordragelighed, og at der ikke nødvendigvis har været de konflikter, som man også nogle gange forsøger at fremstille det som om der har været.
Så jeg kan bekræfte det, som hr. Per Clausen siger.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Så jeg er glad for, at ministeren kan bekræfte, at det her udelukkende har været et spørgsmål om, at man mente, det var svært at fastsætte erstatningens størrelse.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Det kan jeg sådan set bekræfte.
Det er jo ikke sådan, at grødeskæring fuldstændig vil forsvinde fra de danske vandløb.
Mange kommuner tilrettelægger allerede i dag grødeskæring som et vigtigt element både i forhold til afvanding af markerne og i forhold til at sikre et godt vandmiljø.
Det, der er sagen, er, som hr. Per Clausen rigtigt siger, at der har været vanskeligheder med at fastsætte, hvornår der skulle udbetales kompensation, altså den her kompensationsordning, og derfor har vi valgt, at det her ikke skal indgå i andengenerationsvandplanerne.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Jeg synes jo, det er en lidt fantastisk debat og et fantastisk forslag.
Når man læser den her beretning om vandplanerne fra Statsrevisorerne, kan man jo, særlig synes jeg, når man læser beskrivelsen af, hvad der sker i perioden fra 2001-2011, se, at der stort set ingenting sker, og det er jo den situation, vi står i nu, hvor de samme, der ingenting gjorde i 10 år, siger, at vi skal blive ved med ikke at gøre noget.
Det synes jeg er lidt afslørende.
Men jeg har i grunden bare et enkelt spørgsmål til ministeren, og det er, fordi jeg synes, vi skal basere diskussionen på kendsgerninger.
Den konservative ordfører kom til at sige, at grødeskæring var udgået i anden fase, fordi det ikke virkede.
Er sandheden ikke, at det virker, men at det, man ikke kan finde ud af, er de erhvervsøkonomiske konsekvenser, og at man derfor ikke kan finde ud af, hvor meget de skal have i erstatning, og at det er derfor, det er gået ud?
Alle ved sådan set godt, at grødeskæring virker, men man var ikke i stand til at fastsætte en erstatning, og derfor er det pillet ud.
Det er bare, så vi holder os i nærheden af kendsgerningerne.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Jeg må sige, at jeg jo har stor respekt for, at vi har et vandrammedirektiv, som Danmark selvfølgelig skal leve op til.
Hvis man ser på, hvad det er, det her forslag siger vi skal gøre, så svarer det jo til, at vi skal ringe til politiet og spørge, om vi godt må køre over for rødt.
Det er der nok ikke særlig stor sandsynlighed for at man får lov til, slet ikke, når man er taget på fersk gerning i at gå over for rødt.
Altså, det er jo helt klart, at der er en forpligtelse, vi her skal leve op til, og det mener jeg som ansvarlig minister selvfølgelig vi skal leve op til.
Hvis det er sådan, at vi også gerne vil have, at andre lande retter sig efter lovgivningen i EU, og hvis vi gerne vil have, at alle andre også skal holde op med at gå over for rødt, så skal vi nok også selv sørge for, at vi ikke overtræder de her regler, som vi gerne vil have at andre lever op til.
Villum Christensen (LA), 2014-05-07:
Det er interessant.
Jeg troede, man skulle kende de økonomiske konsekvenser, inden man satte de forskellige indsatser i gang.
Hvad mener ministeren med, at vandløbene er i en økologisk god stand?