runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-04-29:
Det bliver sagt, at regeringen har givet nogle klare svar på, hvad der skal ske, men samtidig siger finansministeren, at man faktisk kun har lagt de her tal frem.
Der er ikke nogen aftaler med Dansk Folkeparti; man sidder i ministerierne rundtomkring og pusler med, hvad der mon skal ske; der er ikke rigtig nogen plan, og man kan også læse det ud af det her fuldstændig tyndbenede forslag til vedtagelse, der er kommet, som ingenting siger om udfordringen, og som ikke engang kan ridse de tal op, som finansministeren har fremlagt.
Altså, hvis man synes, at oppositionen burde komme med en plan, så er det her ærlig talt helt utrolig tyndt.
Regeringen har i dag vedstået, at der kommer til at ske nedskæringer på den måde, at der bliver færre kommunalt ansatte, hvilket ikke kan undgå at gå ud over velfærden, som jeg ser det.
Skal det ikke være helt så voldsomt, må der jo så laves nogle reformer, som regeringen har peget på.
Og der vil jeg gerne spørge finansministeren om det, som jeg ikke før fik svar på af Venstres ordfører, altså, om det er efterlønnen, det handler om.
Er finansministeren enig med De Konservative i, at efterlønnen skal beskæres kraftigt for at styre Danmark ud af det her hul, som regeringen er medskyldig i er kommet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Det, vi har anvist, er jo, at vi vil finde konsolideringen på de 24 mia. kr., og det løser jo så en del af den udfordring, vi har frem til 2015, på 31 mia. kr. Der vil vi jo så have en udfordring tilbage på 7 mia. kr., og der angiver vi jo, hvilken vej vi vil gå: Vi vil se på SU, vi vil se på førtidspensioner, og så har jeg sagt her, hvad der så åbenbart kommer som en stor overraskelse for mange, at man selvfølgelig også må indrette dagpengesystemet efter, hvordan konjunkturerne er – og jeg tror, at jeg selv har været med til at ændre dagpengereglerne fem-seks gange i min ministertid – og det er da nogle ting, som man må se på.
Men det, der har kendetegnet regeringen, er jo, at vi har løst de udfordringer, som vi er blevet stillet over for, hen ad vejen, og det vil vi naturligvis også gøre fremover.
Jesper Petersen (SF), 2010-04-29:
Det klare svar er altså, at den konservative regeringspartner er banket på plads i spørgsmålet om efterlønnen.
Er det en af de meget få sådan konkrete ting, vi faktisk kan få ud af regeringen i dag, at det altså er sådan, at De Konservative er banket på plads med hensyn til efterlønnen, og at de kan pakke alting om det sammen?
Dagpengene vil vi godt være med til at se på, siger regeringen, men efterlønnen kommer altså ikke til at blive berørt.
Det tog jeg som en bekræftelse af det svar, som finansministeren lige gav.
Og så må jeg sige, at det stadig væk er chokerende, at vi skal høre en finansminister igen og igen tage ordet for at komme til at skyde oppositionen i skoene, at den ikke har en plan, når han selv ikke kan fremlægge, hvad det er, der skal ske.
Det bliver sådan, at oppositionen kommer til at fremlægge en plan før regeringen.
Hvorfor er det ikke regeringen, der viser lederskab og siger, præcis hvad det er, der skal ske?
Hvor ude i kommunerne er det, alle de offentligt ansatte ikke længere skal være?
Hvorfor er det, man vil barbere så hårdt, at det også kommer til at ramme den private beskæftigelse?
For det sker jo altså, når man beskærer den offentlige økonomi så meget, træder alt for hårdt på bremsen, så det altså ender med, at der skal fyres tusindvis af mennesker i både den offentlige og den private sektor.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg er forbløffet over, at hr. Jesper Petersen kan stille sig op her og glad erkende, at oppositionen ikke fremlægger en plan.
Jeg kan forstå på det, der bliver sagt, at det er den mest geniale plan, som kan løse Danmark problemer uden nogen ubehageligheder overhovedet.
Så er det da ikke for meget forlangt, at sådan et columbusæg bliver bragt til nationens kendskab, så vi kan lade det indgå i debatten, for hvis den er så genial, som hr. Jesper Petersen, SF’ere og Socialdemokrater antyder, så er der da ingen mening i, at det ikke skal indgå i den debat, vi har i dag, og det er såmænd bare det, jeg gerne vil påpege, nemlig at vi fuldstændig mangler det svar.
Det, der kalder mig på talerstolen, er påstanden om, at regeringen ikke har fremlagt en økonomisk politik, og det agter jeg, hver gang den påstand kommer, at gendrive her fra talerstolen.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig give ministeren ret i, at når man render rundt efter guldkæden og prøver på at få den om halsen, er det rimeligt, at man også sådan kommer med lidt planer om, hvad der skal ske, når man nu har fået guldkæden.
Jeg vil så også sige til ministeren, at når man har guldkæden på, som ministeren jo har, så bør man nok også kunne komme frem med nogle konkrete planer.
Men nu lader vi alt det med planer ligge, for vi har fået konstateret, at det kan vi hverken få ud af den ene eller den anden side, og som jeg tidligere har nævnt, er det kun Det Radikale Venstre, der faktisk er kommet med en plan, og det er sådan lidt bekymrende for mig, men det må jeg jo så tage stilling til senere på dagen.
Jeg vil egentlig gerne høre ministeren om, hvordan ministeren har det med at konstatere her i Folketingssalen i dag, at der skal findes de her 13 mia. kr., samtidig med at ordføreren for ministerens eget parti, Venstre, ordførerne for De Konservative og støttepartiet i øjeblikket render rundt langs Vestkysten, i alle udsatte områder, og udskriver den ene check efter den anden på 1 mia. kr. Vil det så ikke betyde, at det endelige tal måske vil komme op på 23 mia. kr.?
Hvad gør vi så, hvad er regeringens plan for det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Det, der gavner det her land allermest, er, at der bliver ført en ansvarlig økonomisk politik, og det er i al beskedenhed det, vi prøver at lægge op til.
Det er at gribe tingene an på en skånsom måde, men når vi kommer igennem krisen og vi er på vej ud af krisen så at starte konsolideringen og undgå yderligere gældssætning, yderligere forhøjelser af skatter og afgifter, som svækker dansk konkurrenceevne.
Og det er sådan set den plan, vi fremlægger.
Det kommer alle egne af landet til gode, hvis vi igen kommer i vækst og fremgang, og det er det, der er regeringens helt overordnede politiske mål.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Jeg har fuld forståelse for, at man skal fremlægge en plan, og at det så er den, man holder sig til, men det er jo så ikke det, der sker i øjeblikket.
Det, der sker i øjeblikket, er, at de politikere, der er valgt ude langs Vestkysten, uanset hvilket parti de er fra – Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti – er rundt på forskellige turneer og skriver altså checks ud på 1 mia. kr., sådan efterhånden som de kommer frem, og holder skåltale, og det gælder også milliarder til nogle ting, som de faktisk har indgået en aftale med regeringen om at der skulle spares på.
Har ministeren det godt med, at det er sådan en udvikling, der sker?
Er det ansvarlig politik at gøre det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg har en stærk fornemmelse af, at der er fuld opbakning til en ansvarlig økonomisk politik.
Men det er selvfølgelig sådan, og det har jeg forgæves prøvet at komme i dialog med Socialdemokraterne om, at man jo altid kan udnytte de offentlige kroner bedre.
Derfor bliver det en hovedopgave for os alle sammen i de kommende år at se på, om vi kan bruge pengene smartere, bruge dem klogere, om vi kan frigøre ressourcer, så vi fortsat kan gøre nogle af de ting, som vi gerne vil gøre godt.
Det er ligesom hovedoverskriften.
Og efter min mening vil der være masser af muligheder for at frigøre ressourcer ved at gøre tingene smartere og klogere.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Ja tak.
Finansministeriet har jo regnet ud, at de 4 mia. kr. svarer til 8.000 stillinger i det kommunale, og vi har lige hørt Venstres ordfører sige, at mange af de her stillinger kan findes ved naturlig afgang.
Det siger borgmestrene også de håber på, og man kan jo rigtig godt forstå, at borgmestrene håber på det.
Når man eksempelvis på Fyn skal ud og fyre 700 kommunalt ansatte, så håber man på, at de kan findes inden for naturlig afgang.
Det er jo ikke sjovt at skulle give en social- og sundhedsmedhjælper en fyreseddel med hjem, og slet ikke, når man som borgmester ved, at det måske lige præcis er hende og mange af hendes slags, man får brug for i fremtiden – nemlig de varme hænder.
Mit spørgsmål til finansministeren er: Selv om de her folk måske kan findes inden for naturlig afgang, er det så reelt ikke stillinger, som nedlægges?
Er der altså ikke tale om, at de her 8.000 stillinger er stillinger, som bliver nedlagt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Det er jo rigtigt, at vi lige p.t. har en parentes på grund af krisen.
Så det, der er på dagsordenen de kommende år, vil være mangel på arbejdskraft.
Så vil jeg gerne sige, at det jo er sådan, at der er 100.000, der forlader den offentlige sektor hvert år, de går enten på førtidspension, går på efterløn eller går på folkepension eller får et job uden for den offentlige sektor, så der vil jo stadig være masser af ledige stillinger.
Jeg læste forleden dag, at personaleomsætningen i Region Hovedstaden er 20 pct. om året, og det gør jo trods alt, at der opstår en hel del frinumre i løbet af et år.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Jeg stillede et helt konkret spørgsmål ud fra Finansministeriets egne beregninger i forbindelse med de 8.000 stillinger.
Jeg spurte: Er det ikke korrekt, at det er stillinger, der bliver nedlagt?
Så kan man overveje, hvorfor det er interessant at vide, om det er stillinger, der bliver nedlagt.
Det er jo, fordi det eksempelvis betyder mindre hjemmehjælp i ældreplejen.
Så kan finansministeren ikke bare svare klart ja eller nej?
Betyder det, at det er stillinger, der bliver nedlagt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Man kan jo ikke afvise, at der er stillinger, der bliver nedlagt.
Det, jeg bare siger, er jo, at der vil være mangel på arbejdskraft, der er 100.000, der forlader den offentlige sektor hvert år.
Men det er givet, at der i forbindelse med undervisningssektoren skal føres ressourcer fra folkeskolen over til andre områder, for når der kommer 35.000 færre skolebørn i de kommende år, skal det jo give sig udslag i det.
Når man ser en historie fra Vejle om, at 11 lærere skal fyres i Vejle, fordi der er færre børn i skolen, er det jo en dagsorden, vi er nødt til at skulle indstille os på i de kommende år.
Hvis ikke der er elever, må vi jo føre ressourcerne derover, hvor der bliver brug for dem i de kommende år.
Jamen der er en krise, vil jeg sige til hr. Ole Sohn, der er kommet ind over landet.
Vi har mistet 200.000 private arbejdspladser, og der siger vi i den situation: Når vi nu skal have gang i det private erhvervsliv igen, skulle vi så ikke lige holde de offentlige udgifter i ro i et par år, så vi ikke belaster os selv med højere renteudgifter eller højere skatter, som er det modsatte af det, vi har brug for for at få gang i det private erhvervsliv.
Det er den forkerte vej at gå.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Det er da fantastisk, at det eneste svar fra den her finansminister, som har haft ansvaret i en periode, hvor Danmark har mistet 200.000 arbejdspladser i den private sektor, er, at man skal skære ned på folkeskoler, at man skal skære ned på daginstitutioner, at man skal skære ned på ældreområdet.
Når vi så oven i købet spørger mere præcist, hvor det er, der skal skæres ned, om der er nogen, der går fri, om der er nogen, der ikke går fri, så siger ministeren: Jamen vi klarer det jo så godt.
Vi har mistet 200.000 arbejdspladser i den tid, finansministeren har haft ansvaret, er det slet ikke noget, der gør indtryk?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-29:
Tak for det.
Ordførerens tale var jo sådan den velkendte retorik, men lad os prøve at blive en lille smule mere konkrete.
Sådan i løbet af det sidste længere stykke tid, i hvert fald inden for det sidste års tid, har Socialdemokraterne selv været ude med en lang række – skal vi sige – nye løfter til borgerne: Sådan og sådan vil vi gøre det.
Sætter man det bare løseligt sammen, er det 50 mia. kr.
Jeg kunne så forstå lidt tidligere i debatten, at det ikke lige var 50 mia. kr.
Hvad er så Socialdemokraternes egen opgørelse over, hvor mange milliarder kroner de nye løfter, som man vil have gennemført, koster – hvis man får magt, som man har agt?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Når Socialdemokraterne får magt, som vi har agt, forandrer vi Danmark.
Det er det, vi har givet håndslag på.
Vi sikrer, at udviklingen bliver vendt.
Vi sikrer, at der kommer gang i Danmark igen.
Og vi sikrer, at vi får et Danmark, der er mere i balance, og hvor retfærdigheden er større.
Vi gennemfører reformer, som er med til at sikre, at Danmark kommer i gear, og vi gennemfører de omlægninger, som skal til, således at vi ikke får den skævvridning af vores samfund, som den her regering har stået bag.
For som jeg sagde i min ordførertale: Det Danmark, Socialdemokraterne kender, er altså ikke et Danmark, hvor bankdirektører og andre millionærer skåler i endnu dyrere rødvin, hver gang den her regering laver en skattelettelse, og regningen sendes direkte til pensionisterne på plejehjemmene.
Det er ikke det Danmark, vi kender.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-29:
Det kan man jo så kalde et ikkesvar, det kan også være en bekræftelse.
Parolerne har vi forstået, og jeg kan godt forstå, at der skal trænes lidt her op til 1. maj, men jeg spurgte rent faktisk helt konkret.
Når vi har talt det sådan lidt løseligt sammen, og så har vi ikke engang taget det hele med, så er det 50 mia. kr., der er udstedt nye løfter for af Socialdemokraterne.
Jeg bad om svar på, om det så var det samme tal.
Der kom ikke noget svar.
Det kan jeg så vælge at tage som en bekræftelse.
Er det en bekræftelse?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Det er ca. 50 mia. kr., som man har været ude med nye løfter for, og som man så skal til at have fundet noget finansiering til.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Nu har jeg faktisk været så heldig at se noget af det makværk, vil jeg kalde det, som Venstres presseafdeling her har lavet, og jeg kan se, at flokken i dag er udstyret med det samme dokument.
Jeg vil bare sige, at hvis man indleverede dette dokument, som man har lavet over såkaldte udgiftdrivende forslag fra Socialdemokraterne og SF, til en 5. klasses prøve i fristil, så ville man dumpe.
Man blander ting sammen.
Man blander æbler og pærer og bananer sammen, man misforstår bevidst forslag, man læser ikke forslagene, og dermed er det jo meget nemt at pumpe det hele op, som man åbenbart har gjort i en højere sags tjeneste, og hvad skulle det være?
Ja, det skulle selvfølgelig være, at man i dag selvfølgelig ikke ønsker at diskutere det, det handler om lige nu, nemlig at vi har en regering, som er på vej med en af danmarkshistoriens største reduktioner af vores velfærd, som ikke vil sige, hvor den skal ligge, og som bliver ved med at påstå, at den har en plan, selv om vi kunne høre Venstres finansordfører her i morges sige, at den først kommer til august.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Og derfor må vi jo forlange, at vi får den her plan fra regeringens side, at vi får den sort på hvidt.
Hvor skal de 24 mia. kr. findes, hvor skal de 13,5 mia. kr. findes som følge af nulvækst i den offentlige sektor, hvor skal de 10,5 mia. kr. findes i staten, og hvor skal de der 7,5 mia. kr. i forbindelse med reformer findes?
Det må vi have at vide nu.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg synes, det er fremragende, at finansministeren igen stiller sig til rådighed, for der er jo masser af spørgsmål, der hænger i luften og er ubesvarede.
Derfor vil jeg da starte med endnu en gang at give finansministeren chancen for at redegøre for, hvordan man vil finde de manglende 10 mia. kr. frem til 2013, altså ud over nulvæksten.
Hvad er det for nogle overførsler m.m., man agter at skære i?
Har regeringen en politik for det, eller er det noget, der ligesom svæver i det uvisse?
Dernæst vil jeg gerne spørge: Har man en aftale med Dansk Folkeparti?
Nu forstår jeg, at der i dag er et fælles forslag til vedtagelse med Dansk Folkeparti om, at der skal være balance i den offentlige økonomi, og hvis vi måler det med den samme alen, som ministeren har målt oppositionen med, må det jo betyde, at man er fuldstændig enige om, hvordan alting skal foregå.
Derfor vil jeg bare spørge: Er den spareplan, man har lagt frem, på 10 mia. kr., aftalt med Dansk Folkeparti?
Er nulvækst frem til 2013 aftalt med Dansk Folkeparti?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Altså, vi fører en ekspansiv finanspolitik i 2010.
Vi bruger 95 mia. kr. mere, end vi får ind i kassen i år, og det gør vi for at få Danmark så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt.
Og glædeligvis kan vi jo hver dag se beviser på, at regeringens politik bærer frugt.
Senest i dag kan vi se, at ledigheden falder.
Vi kan læse, at virksomhederne får ordrer, at forbrugertilliden stiger, og at dankortet bruges noget mere.
Så vi kan konstatere, at regeringens politik virker.
Så i 2010 – og nu er der jo altså 8 måneder tilbage af 2010 –
fører vi en ekspansiv finanspolitik.
Så siger vi, at når vi så kan se, at vi er stabilt ude af den krise, vil vi begynde at konsolidere fra 2011.
For så vidt angår kommunerne, har vi nu givet dem 1½ år til at drøfte og tage stilling til, hvad der skal ske for at bringe overensstemmelse mellem indtægter og udgifter.
Der siger vi, at de i 2012 og 2013 skal spare 2 mia. kr. hvert af årene.
Det gør vi jo for at give dem god tid til ikke at lave hovsaløsninger, men planlægge de her ting.
Og det samme vil staten naturligvis gøre.
Der er jo ikke, når vi i 2010 fører en ekspansiv finanspolitik, brug for hovsaløsninger i Folketingssalen nu.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at vi er i gang med det her – undskyld, jeg mener hr. Morten Østergaard, det er lidt svært at holde de to adskilt – så vi tager os den tid, der skal til for at komme med gennemarbejdede forslag, og der er jo ingen grund til, at vi sådan hovsa hopper ud i noget af det.
Det er da en megasvær opgave, som vi skal igennem nu her, og jeg ville da ønske, at der fandtes nemmere løsninger, så man ikke behøvede at spare, så man ikke behøvede at foretage sig noget som helst, og så ville krisen gå væk.
Men sådan er virkeligheden desværre ikke.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Tak for svaret.
Jeg gør mig ingen illusioner om, at finansministeren skal forstå min tankegang.
Nej, det, jeg sådan set bare prøver, er jo at afæske et konkret svar fra finansministeren, som jo mener, at oppositionen skylder en fælles samlet plan, men ikke selv i dag kan redegøre for, hvordan finansministeren vil tilrettelægge den økonomiske politik, fordi det, som han siger, vil være hovsaløsninger, og vi skal tage os tid, og det er først i 2013, og tag den nu med ro og alting.
Der er det bare, jeg siger, at apropos kejserens nye klæder er det da efterhånden finansministeren, der står rimelig afklædt tilbage.
Har man aftalt med Dansk Folkeparti, at der skal være nulvækst frem til 2013?
Man har jo lavet et forslag til vedtagelse om, at der skal være balance i 2015; det ligger foran os.
Har man aftalt med Dansk Folkeparti, at der skal være nulvækst indtil 2013?
Er der for nærværende flertal bag det ene element i regeringens politik, eller hænger det og svæver lidt i det blå?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, nej, jeg mener til hr. Morten Østergaard, at jeg selvfølgelig beklager, at mine pædagogiske evner er så dårlige, men regeringens økonomiske politik, som hr. Morten Østergaard efterlyser hele tiden, består i at føre en ekspansiv finanspolitik i 2010.
Så skal vi ved to lejligheder i år diskutere og fastlægge, hvad de økonomiske vilkår er i 2011.
Første gang bliver ved kommuneforhandlingerne i juni måned, og anden gang bliver, når vi fremsætter, når vi drøfter, og når vi vedtager finansloven i efteråret.
Der siger vi, at vi forpligter os til at løse det her ved at se på de offentlige udgifter, og vi har været meget konkrete i den her sag.
Vi har angivet, hvor og hvor meget kommunerne skal spare, hvilke år det kommer, hvor meget staten skal spare i 2011, 2012 og 2013, og hvor meget vi har udestående i efteråret.
Det kan næsten ikke blive mere konkret, men jeg kan forstå, at hr. Morten Østergaard er faldet for venstrefløjens argumentation, og det varsler jo ilde, såfremt Det Radikale Venstre måtte komme i regering med venstrefløjen, at man så også falder for den her argumentation med den enlige, den syge, den handicappede osv. – en argumentation, som vi hører fra fru Astrid Krag og fru Mette Gjerskov.
Det er jo den melodi, det kører på.
Men hør nu her: En regering har et ansvar.
Vi har også et ansvar for at fremlægge ordentlige og gennemarbejdede forslag.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg vil bare stadig væk godt høre finansministeren om noget.
På den ene side siger finansministeren: Når vi så fremlægger vores finanslov, så skal vi melde ud om den resterende del af denne spareøvelse.
Underforstået: Man har ikke gjort nok, der er ikke nogen plan, der er ikke fortalt, hvor der skal spares i staten, hvor de der 10 mia. kr. skal findes.
Der står her i konvergensprogrammet, at der kan spares på overførsler.
Hvad er det for overførsler, man skal kigge på?
Er det folkepensionen?
Hvad er det, man kigger på?
Det må vi da kunne få et svar på.
Før kan man da ikke kræve nogen fremlagte planer med krone til krone-finansiering.
Dernæst vil vi gerne vide, om regeringen har sit parlamentariske grundlag bag sig.
Hvilke af de her fem tal, der har været fremme, de 13,5 mia. kr., der kommer ved nulvækst, de 10,5 mia. kr., der skal spares i staten, de 7 mia. kr., der skal findes ved reformer, de 4 mia. kr., der skal findes i kommunerne, og de 6 mia. kr., der skal findes i staten for at lave en omprioritering på 10 mia. kr., har Dansk Folkeparti entydigt sagt ja til?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jamen hør nu her: Politik foregår jo på den måde, at en regering fremlægger sine forslag.
Vi fremlægger dem for Folketinget, og vi diskuterer med alle partier.
Vi har så haft den glæde, at vi siden 2001 har haft et fremragende samarbejde med Dansk Folkeparti, som har påtaget sig ansvaret i situationer, hvor Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre har smidt ansvaret for en række ubehagelige ting fra sig.
Sådan er proceduren.
Vi fremlægger vores forslag.
Finanslovforslag fremlægger vi, når finansloven bliver fremsat.
Det kan jo ikke være mere enkelt, og det er jo ikke sådan, at vi siger, at vi skal finde 13,5 mia. kr., vi skal finde 10,5 mia. kr.
Selvfølgelig bliver det konkret, og selvfølgelig skal det være konkret, men en regering skal da arbejde seriøst med tingene og fremlægge det, når vi fremlægger vores finanslovforslag.
Det hører jo ikke hjemme, at jeg bare sidder og tryller her.
Der arbejdes på højtryk alle steder for at finde ud af, hvor der mest skånsomt og mest hensigtsmæssigt kan lægges besparelser, for vi ønsker da også, at det bliver ordnet som hæderligt og reelt og så skånsomt som overhovedet muligt.
Det er helt ufatteligt for mig, at det skulle være et stridspunkt, at regeringen skal fremlægge sine forslag i forbindelse med finansloven.
Det er en forbløffende ting, man skal overvære her i salen.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Det forstår jeg simpelt hen ikke, men det kan godt være, det er mig.
Jeg tror, der er flere, der kan finde på at spørge om det.
Vi vil gerne vide, hvilken af besparelsesrunderne der skal laves nu: de 13,5 mia. kr., de 10,5 mia., kr. de 7 mia. kr., de 6 mia. kr. eller de 4 mia. kr. Hvilket af de her tal, som alle sammen vedrører besparelser, har Dansk Folkeparti sagt entydigt ja til?
For hvis man ikke kan få et klart svar på det, står der jo en mand deroppe fuldkommen uden tøj på.
Man har ikke nogen sammenhængende økonomisk plan, man har ikke noget parlamentarisk grundlag, der bakker op, og man sidder forladt og alene tilbage i en af danmarkshistoriens største økonomiske kriser.
Det er jo det, der er virkeligheden.