runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg tager den her sag meget alvorligt, og jeg har gjort det hele tiden.
Det er jo dybest set derfor, at vi har eskaleret vores sanktioner på den måde, vi har, altså fordi vi skulle kunne følge med.
Det skulle være proportionalt, og vi skulle kunne gøre noget i EU, hvor vi også holdt sammen om de ting, vi gjorde.
Så jeg tager ikke let på det.
Det er jo ikke erstatning, men det er erstatningsmarkeder, sådan at man kan sælge sin vare på nogle andre markeder end dem, man har haft hidtil.
Det er selvfølgelig mit håb – som jeg tror det er alle andres – at det kan lade sig gøre, og at man ikke bliver for økonomisk påvirket af det her.
Men jeg tror ikke, at man skal gøre sig nogen forestillinger om, at det her kan gøres, uden at det også påvirker danske virksomheder.
Søren Espersen (DF), 2014-10-09:
Nej, men jeg tror, at vi måske kun har set toppen af isbjerget, med hensyn til hvad det i virkeligheden er, der måske er i vente for dansk erhvervsliv, hvis det her fortsætter.
Altså, jeg forstår, at omkring 40 pct. af Carlsbergs hele indtjening ligger i Rusland.
Jeg har også set, at JYSK Sengetøjslager har aflyst nogle planer om at lade opføre 40-50 butikker i Rusland.
Så kan det altså lynhurtigt blive store penge, der er på spil, og hvor det også har en effekt på de danske finanser.
Så vil jeg spørge, om ikke man kunne forestille sig yderligere kompensation til specielt de små og mellemstore virksomheder, der er ramt; man har måske en eksport til Rusland af en eller anden lille nicheting, der gør, at det måske kan betyde firmaets lukning.
Jeg er sikker på, at de store virksomheder vil kunne klare den slags bedre end de små og mellemstore.
Så altså, er der en mulighed for at give ekstra kompensation?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg har ikke taget let på sanktionerne.
Jeg har haft den her drøftelse med mine kolleger i Det Europæiske Råd ad flere omgange.
Vi har også haft en god drøftelse om, hvordan vi skulle sikre, at vi opfører os solidarisk i forhold til hinanden.
Vi har også hele tiden givet Rusland en chance for at komme tilbage, sådan at vi kunne komme tilbage til forhandlingsbordet.
Så jeg har bestemt ikke taget let på de her sanktioner, og jeg er fuldt ud klar over, at det rammer virksomheder i Danmark, og at det så selvfølgelig også risikerer at ramme arbejdspladser i Danmark.
Så jeg har ikke taget let på det, og det er egentlig heller ikke mit indtryk, at andre i Folketinget har taget let på den her sag.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg betragter det svar som et svar, der egentlig læner sig op ad det, som socialministeren sagde, nemlig at det er kommunernes problemer, og det må de tumle med.
Og så må de 5.820 hjemløse, der ligger ude på gaden og på trapperne og sover, afvente en plan, der dukker op i 2020, og som måske for nogles vedkommende vil betyde, at de kan få tag over hovedet.
Men nu, hvor statsministeren snakker om 2020-planen, har jeg faktisk kun et spørgsmål mere til statsministeren: Går statsministeren og regeringen, dvs. Socialdemokratiet og De Radikale, til valg på den 2020-plan, vi kender i dag?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-10-09:
Statsministeren sagde i sin tale, at det eneste ultimative, der findes i dansk politik, er, at hr. Thulesen Dahl gerne vil gøre hr. Lars Løkke Rasmussen til statsminister.
Det synes jeg var et dejligt budskab, fordi det jo må betyde, at det, statsministeren kom hjem fra sommerferien og sagde, nemlig at det slet ikke kunne komme på tale at finde en holdbar løsning på dagpengeproblemet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, ikke er ultimativt.
Det er dagpengene, jeg gerne vil spørge til.
Regeringens undskyldning for ikke at finde en holdbar løsning på problemet har jo været, at man havde nedsat en kommission.
Men den der kommission er jo bundet på hænder og fødder, fordi den har fået at vide, at den kun må komme med en løsning, som fastholder højrefløjens nedskæringer.
Det vil sige, at hvis man vil skabe forbedringer ét sted, f.eks. ved at gøre det lettere at genoptjene dagpenge, så må man skære ned et andet sted, f.eks. ved at lave en lavere dagpengeydelse.
Jeg fik et noget uldent svar, da jeg spurgte fru Panduro, så nu spørger jeg statsministeren: Kan Socialdemokratiet garantere, at Socialdemokraterne ikke lægger stemmer til en dagpengereform, som skærer på dagpengeydelsen – enten for alle eller for nogle – i en periode?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Men hvad er det helt præcist, Dansk Folkeparti mener?
De har opfundet den her reform med den brutale indfasning, de har indtaget alle tænkelige synspunkter i forhold til dagpenge, så jeg kan godt blive lidt i tvivl om, hvor meget man kan regne med Dansk Folkeparti.
Men man skal ikke være i tvivl om Socialdemokraternes holdning til det.
Vi ønsker et nyt dagpengesystem.
Vi ønsker et dagpengesystem, som giver større tryghed.
Hvad betyder det?
Det betyder, at færre skal falde ud af dagpengesystemet, og hvis ellers Dansk Folkeparti den her gang holder fast i det, de siger de mener nu, så skulle der være rigtig gode muligheder for at få et nyt dagpengesystem efter næste valg.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Jamen altså, statsministeren har nu igen slået fast, at dagpengereformen ikke er særlig god, og det er vi jo enige om.
Der er efterhånden gået 4 ½ år, siden den blev vedtaget, så der har også været tid til omtanke, kan man sige.
Men regeringen nægter så at handle nu, og det kan vi så have vores diskussioner om hvorfor.
Men man må også sige, at der er massiv opbakning fra SF, Enhedslisten, Dansk Folkeparti og senest i dag ifølge Politiken en samlet fagbevægelse til faktisk at gøre noget.
Jeg synes også, det er rimeligt, at statsministeren begynder at forholde sig til, hvad det er, vi skal se på efter et givet folketingsvalg.
Så det er da lidt underligt, at det åbenbart er hemmeligt, hvad Socialdemokraterne vil efter et valg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg mener ikke, tiden er inde til forhastede ændringer i forhold til dagpenge.
Jeg må sige, jeg synes, vi en gang for meget har ændret dagpengesystemet sådan i huj og hast.
Det var jo Kristian Thulesen Dahl-reformen, der blev gennemført meget hurtigt, også midt i en krisetid, og vi har alle sammen set følgerne af den.
Dengang fik vi at vide, at der var 3-4.000, der ville falde ud.
Det var hverken 3.000 eller 4.000, det var 40.000, der opbrugte deres dagpengeret, og det har vi andre så – og igen kvittering til SF og Enhedslisten – forsøgt at udbedre lige siden.
Derfor skal vi tage os god tid.
Vi skal lytte til den dagpengekommission, som vi jo selv har nedsat i fællesskab, og denne gang skabe et dagpengesystem, som er ordentligt og fair, hvor færre mennesker falder ud af systemet, og selvfølgelig også gerne med så bred opbakning som overhovedet muligt her i Folketinget.
Det er netop det, der gør den langtidsholdbar, og det er det, der giver tryghed til den enkelte.
Det er det, vi har brug for til de arbejdsløse nu.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Først vil jeg da gerne kvittere for statsministerens opsamling, men jeg vil også godt gå lidt tilbage til den åbningstale, som statsministeren holdt her i tirsdags.
Der slog Statsministeren igen fast, at dagpengereformen er noget bras.
Det er sådan set positivt, men det er jo ikke særlig fremadrettet, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at komme et spadestik dybere i den del.
Der er et bredt flertal i Folketinget for f.eks. et kortere genoptjeningskrav til dagpenge, og derfor kunne vi også lave en løsning allerede i dag eller i morgen, hvis statsministeren ønskede det.
Derfor er det vel også på sin plads, at statsministeren gør det klart, hvad en stemme på Socialdemokraterne så betyder efter et givet folketingsvalg.
Vil statsministeren stå i spidsen for en ny regering uden at levere permanente forbedringer på dagpengeområdet, som indeholder en kortere genoptjeningsperiode og en længere dagpengeperiode end 2 år?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Hvis vi endelig skal diskutere, hvad der kan gå hurtigt, tror jeg, at regeringens forslag kan gå lidt hurtigere end Dansk Folkeparti og Liberal Alliances lidt vidtløftige forslag om, at vi skal oprette asyllejre i lande som Libanon eller Israel, eller hvor det nu måtte være.
Jeg tror, vores forslag kan gå lidt hurtigere og få hurtigere effekt.
Jeg må også bare sige, at det var et forslag, som den tidligere Venstreregering havde med helt fra starten i 2001.
Det tog dem 10 år at overveje det, og de fik det ikke gennemført.
Det tyder også på, at det nok ikke var så seriøst et forslag.
Men til hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål vil jeg sige, at det er et kompliceret forslag, det er komplekse ændringer, vi lægger frem nu, og derfor synes jeg også, det er rimeligt, at vi gennemfører en fornuftig høringsproces.
Det skal selvfølgelig gøres ordentligt.
Men vi regner med at være hurtige – vi er så hurtige, som vi overhovedet kan være – for det er klart, at jo hurtigere vi kan få den her lovgivning igennem, jo bedre er det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jo, men altså, jeg vil gerne understrege, at vi er meget utålmodige, og vi kan i virkeligheden ikke rigtig forstå det.
Statsministeren kan jo hasteindkalde Folketinget og i løbet af en uges tid, fra det starter, til det slutter, få Folketingets markante opbakning til at sende F-16-fly af sted og jo sætte danske soldaters liv på spil for at arbejde for retfærdighed, for rimelighed.
Hvordan kan det så være, at når det handler om at gribe ind, hvad vi så er enige om skal ske, og stramme reglerne, så bebuder statsministeren, at der kommer et forslag om en måned.
Man bebudede først tilbage i september nogle stramninger, har så været usikker på, hvad det skulle være for nogle, har undervejs lavet lidt om på familiesammenføringsreglerne, og så bebuder man i lovkataloget, at om en måned kommer der et lovforslag.
Kan statsministeren bekræfte, at det lovforslag i øvrigt vil være på en sådan måde, at hvis man ser det i forhold til de syrere, der er kommet, og forestiller sig, at de samme syrere så kom efterfølgende, så ville over to tredjedele af dem, der kommer, alligevel være omfattet af de gamle regler?
Det er bare for få et overblik over, hvor stor en stramning regeringen overhovedet arbejder med på det her område.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg er rigtig glad for, at vi har fået nedsat den dagpengekommission, fordi der er så mange spørgsmål om, hvordan man egentlig skal indrette et moderne dagpengesystem, som sikrer tryghed, men selvfølgelig heller ikke bliver så dyrt, at vi ikke kan håndtere det, og måske vigtigst af alt hjælper de arbejdsløse tilbage på arbejdsmarkedet.
For lad os lige i den her dagpengediskussion holde hovedet koldt og huske på, at det vigtigste for de arbejdsløse jo ikke er at være på dagpenge, men at få et arbejde.
Det er derfor, regeringen har gennemført to vækstpakker, fordi det at få et arbejde jo er det vigtigste af alt.
Jeg er meget tryg ved Dagpengekommissionen, også fordi arbejdsmarkedets parter jo er en del af Dagpengekommissionen.
Det betyder f.eks., at nogle af de forslag, som i dag er kommet fra LO, jo kan komme med ind i Dagpengekommissionen, fordi Harald Børsting sidder med der og kan være med til at diskutere de her spørgsmål.
Så det her er den rigtige måde at gøre det på.
Det vil åbne vejen for, at vi kan få et godt dagpengesystem, som vi alle sammen kan bakke op om, og det er det, de arbejdsløse har mest brug for: tryghed og forudsigelighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-10-09:
Jeg har aldrig hørt en politiker herinde sige, at målet er, at folk er på dagpenge.
Jeg hører alle sige, at vi skal skabe arbejdspladser; vi vil gerne have folk i arbejde.
Men jeg har heller ikke hørt nogen, der regner med, at vi får 0 pct.s arbejdsløshed lige foreløbig, og derfor skal vi selvfølgelig have et ordentligt dagpengesystem.
Det har vi ikke på nuværende tidspunkt.
Det, jeg spurgte om, var konkret: Vil Socialdemokraterne lægge stemmer til en dagpengereform, hvor man skærer på ydelsen, eller vil Socialdemokraterne ikke lægge stemmer til sådan en reform?
Men det må da være muligt for det danske Socialdemokrati at svare på et meget simpelt spørgsmål: Vil man lægge stemmer til en dagpengereform, hvor man skærer på ydelsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg har også altid håbet på i hvert fald, at Det Konservative Folkeparti ville holde fokus på helheden, på socialpolitikken, på det grønne, og en ting, man nok ikke kan klandre regeringen for, er for at svigte de to områder.
Vi har gennemført en social 2020-plan.
Hvorfor?
Jo, fordi vi midt i vores økonomiske 2020-plan ikke vil glemme de mennesker, som er i samfundets blinde vinkler.
Er vi i mål?
Nej, det er vi ikke, men vi har været optaget af – og det er derfor, vi har en social 2020-plan – at færre narkomaner mister livet, at vi tager mere hånd om de hjemløse, at vores mest sårbare børn bliver hjulpet bedre, og alt det er vi jo godt i gang med.
Nu går vi så videre, og jeg håber da igen, Det Konservative Folkeparti vil være med, med en naturplan for 2020.
For vores opfattelse er, at det bedste og mest helstøbte samfund er et, hvor vi både har styr på økonomien, har social balance og overleverer en god natur til den næste generation.
Det er regeringen og Socialdemokraternes holdning.
Jeg ærgrer mig over, at Det Konservative Folkeparti har forladt den.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
En af grundene til, at jeg blev konservativ, var faktisk De Konservatives sociale profil.
Konservative mennesker er hverken socialister eller liberalister, men vi tror faktisk på, at der skal gøres noget for samfundets udsatte.
Statsministeren sagde i sin replik, at der mangler helhed i De Konservatives plan.
Mens statsministeren har haft vagten, er antallet af hjemløse steget med 39 pct.
Det er sådan, at over 5.800 mennesker sover på gaden, i trappeopgange eller andre steder og ikke har noget sted at være, og det har rent faktisk betydet, at Statsrevisorerne her den 21. august har udtalt en skarp kritik af indsatsen og kaldt den ikke tilfredsstillende.
Statsministeren siger, at der ikke er en helhed i den konservative plan, hvor vi afsætter 200 mio. kr. til skæve huse og to akutboliger.
Hvad gør regeringen, fru statsminister?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg må sige, at jeg ikke præcis kender det svar, som hr. Simon Emil Ammitzbøll står med, men jeg kan forsikre om, at en af regeringens store opgaver er – og har været det hele tiden – at skaffe flere job i den private sektor.
Da krisen ramte Danmark, mistede vi 100.000 arbejdspladser.
Det skete på Lars Løkke Rasmussens vagt.
Vi har arbejdet stenhårdt siden dag et på at sikre, at vi skaber flere arbejdspladser i den private sektor, og den gode nyhed er, at det faktisk er ved at lykkes.
Der skabes flere job, der er flere mennesker, der kommer i beskæftigelse, ledigheden er på vej ned.
Det er da en fantastisk nyhed, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Vi taler om øget gældsætning med den finanslov, man har fremlagt, og ellers en masse hop på stedet.
Selvfølgelig er det rart med skattelettelser, men resten er jo hop på stedet.
Så svarede man ikke.
Det var jo egentlig et meget godt trick, men måske af samme retoriske kvalitet som talen, der blev holdt før.
17.000 færre i beskæftigelse i de kommende 6 år er regeringens plan for den private sektor.
Det er det, vi hører fra finansministeren.
Det er det svar, vi har fået, og vi har også været inde på Finansministeriets hjemmeside og fået bekræftet, at det er sådan, svaret og modellen skal forstås.
Det er 17.000 færre i beskæftigelse i den private sektor, statsminister.
Jeg synes, statsministeren skylder danskerne et svar på, hvilke firmaer der skal skære ned, hvilke mennesker der skal fyres, hvem i den private sektor der skal være arbejdsløse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg er nødt til lige at gå tilbage til den første del af hr. Simon Emil Ammitzbølls indledning, for den var meget lang.
Spildt 3 år, bliver der sagt.
Spildt 3 år!
Hvis man er ligeglad med alt det, altså at rigtig levende mennesker er kommet i arbejde, så kan man måske godt konkludere, at vi har spildt 3 år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det var en meget bemærkelsesværdig tale, statsministeren holdt, og det er lidt svært at finde ud af, hvordan man skal reagere.
Skal man være smigret over opmærksomheden eller måske bare undre sig lidt over, at det virkede, som om Venstres landsmøde næsten ikke var slut, for det hele handlede om Venstre?
Vi har spildt 3 år med den her regering, og når vi spørger statsministeren, hører vi en statsminister, som intet gør, som taler om alle andre, og som håber på det bedste.
Jeg vil gerne give statsministeren en chance for at tale lidt om sin egen politik, og derfor vil jeg gerne vende tilbage til spørgsmålet: Når regeringen nu planlægger, at der skal være 17.000 færre i beskæftigelse i den private sektor frem mod 2020, hvem er det så, der skal fyres, statsminister?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg synes ikke, det er fair, når vi selv nedsætter en dagpengekommission, at komme med alle mulige ultimative krav om, hvad vi vil og ikke vil.
Nu har vi nedsat en dagpengekommission.
Vi har sikret, at lønmodtagerne er repræsenteret i den dagpengekommission, og derfor vil vi nu afvente, hvad Dagpengekommissionen kommer frem til, og så vil vi i fællesskab her i Folketinget diskutere, hvordan vi får et nyt dagpengesystem.
Men det, der jo er sket, som er interessant, og som ikke var tilfældet efter valget, er, at Dansk Folkeparti nu er blevet modstandere af den dagpengereform, som de selv var med til at indføre.
Hvis det så holder stik – det skal holde 6, 7, 8 måneder eller længere tid – så vil vi håbe på, at der kan være en ny dagpengereform efter næste valg.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Jeg vil nu ikke bruge tiden på at nuancere nogen af bemærkningerne der, men tage et andet spørgsmål op, som jeg synes vi har været for lidt inde på.
Fagforbundet FOA offentliggjorde nogle tal i sommer, som viste, at kommunerne sammenlagt havde sparet næsten 1,4 mia. kr. på ældreområdet i 2014-budgetterne, altså i år.
De havde så ganske vist fået 1 mia. kr. til et varigt løft af ældreplejen som resultat af finanslovsaftalen sidste år mellem regeringen og Venstre.
Det ændrer jo ikke på, at resultatet er en nettonedgang i udgifterne til ældreområdet på knap 400 mio. kr.
Vi har alle hørt om de grelle konsekvenser af nedskæringerne på det her område: ældre, der ligger med fyldte bleer, udbredt anvendelse af morfinplastre til de ældre på plejehjemmene og ugegamle madpakker til hjemmehjælpsmodtagere.
Jeg tror og frygter, at det jo bare er toppen af isbjerget, og at konsekvenserne af nedskæringerne på dette område åbenbart fortsætter.
Mine spørgsmål er: Mener statsministeren, at disse ting er tilfredsstillende?
Mener statsministeren, at det var det, der var meningen med ældremilliarden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg kan ikke helt genkende FOA's tal, men det vil jeg ikke trætte med nu.
Jeg vil blot sige, at det er rigtig.
Det vil jeg ikke lægge skjul på, men jeg tror, at det samtidig er vigtigt at huske på, at kommunernes økonomi i de senere år kun kan forstås på baggrund af de kraftige udgiftsskred, som der var i 00'erne.
Det er jo kun sådan, man kan forstå, hvordan det egentlig har været i de senere år.
Det, der var sagens kerne, var, at Venstre og Konservative helt havde mistet styringen af kommunernes økonomi.
Den udvikling kulminerede i 2009, hvor kommunerne overskred budgetterne for deres serviceudgifter med 5 mia. kr.
Det betyder, at man efter krisen har skullet tilpasse sin økonomi, og det har været hårdt rigtig mange steder.
Men det er ikke holdbart i længden, at man ikke har styr på serviceudgifterne, og det har vi så også nu, hvorimod man under Venstre og Konservative helt havde opgivet at styre kommunernes økonomi.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Altså, jeg hverken kan eller vil sætte dato på.
Jeg holder jo meget af fru Maja Panduro og vil gerne servicere fru Maja Panduro med oplysninger alt det, jeg overhovedet kan, men det, der sådan set burde interessere fru Maja Panduro, er jo ikke en dato.
Det, der burde interessere fru Maja Panduro med det store sociale engagement, som hun også lægger for dagen, må da være at skabe et samfund, hvor det kan betale sig at arbejde, hvor børn kommer hjem fra skole til forældre, der er ude på arbejdspladser, og som på den måde både er med til, kan man sige, at skabe noget i samfundet, men jo også er med til at samle inspiration til familien.
Det er da et reelt problem, at der er alt for mange børn, der vokser op i familier, hvor man jo netop skaber den skævhed, ved at forældrene ikke er på arbejde.
Og så er der jo også lige den ting at sige til det, at arbejdsløshed faktisk går i arv.
Derfor kan man være med til at skabe et større problem end det, man står med i dag, og det gør Socialdemokraterne sig skyldige i lige nu.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg forstår, at provenuet fra det moderne kontanthjælpsloft skal bruges til at sænke skatten i bunden, altså for de lavtlønnede.
Kan ordføreren redegøre for, hvor meget skatten vil blive sænket i bunden?
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Det kan jeg selvsagt ikke, i og med at det moderne kontanthjælpsloft ikke er fuldstændig færdigt og endnu ikke er fremlagt.
Så er det jo en kende svært.
Det synes jeg faktisk er en helt korrekt vej at gå, hvis man ønsker at skabe et samfund, hvor det altid kan betale sig at arbejde, og det ved jeg i øvrigt er en værdi, som også Det Radikale Venstre deler med os.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Er der et minimumsniveau, før man er tilfreds fra Venstres side?
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Jamen altså, jeg har det sådan, at jeg jo ønsker at sænke skatter sådan helt generelt, og det ønsker jeg da helt klart også at gøre i bunden af skatteskalaen for netop at gøre det mere attraktivt at arbejde.
Så nej, jeg kan jo ikke sætte et tal på.
Vi vil da arbejde utrætteligt i Venstre på at sænke skatterne.
Vi synes jo ikke, der er nogen skatter, der er for lave i Danmark, vi ønsker sådan set at sænke skatter.