runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-01:
Regeringen ønsker at skabe mere konkurrence i Danmark.
Det vil betyde lavere priser og dermed mindre pres på lønstigninger, og på den måde styrkes konkurrenceevnen.
I kraft af konkurrence sikres innovation og produktivitet, da erhverv i konkurrence ikke falder i søvn, men hele tiden udvikler sig.
Med den her lov ønsker vi at give de danske konkurrencemyndigheder flere muskler til at øge konkurrencen på markederne.
Med loven indfører vi fængselsstraf for karteldannelser i særlig grove tilfælde, og hvor der har været tale om forsæt.
Den her form for økonomisk kriminalitet koster mange penge for samfundet og forbrugerne.
Vi kan se, at bøderne i tidligere sager har været meget lave i forhold til virksomhedernes omsætning, og derfor vil vi gerne indføre fængselsstraf.
Ud over det indfører vi også et generelt højere bødeniveau for at sikre, at virksomhederne overholder loven.
Vi ønsker også mulighed for foreløbige påbud og præciserende påbud.
På den måde kan myndighederne hurtigt skride ind over for ulovligheder på markederne.
Sidst, men ikke mindst,
vil vi inddrage virksomhederne i de verserende sager.
Det er vigtigt for at sikre retssikkerheden og for at sikre, at virksomheder kan frikendes hurtigt, hvis de ikke er skyldige.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Jamen det kan man jo have den holdning til.
Men nu er det altså det principielle, der er til diskussion, nemlig hvad vi kan gøre for at gøre op med det her omfang af karteldannelsesvirksomhed i Danmark.
Der siger Danmarks Rederiforening eksempelvis, at det her er en af de måder, man kan gøre noget ved det på, og hvor man kan gøre det mere konsekvent over for de virksomheder, som går ud og spekulerer i at puste priserne kunstigt op.
Der er det altså sådan, at man kan sige, at der i lovgivningen skal være en mulighed for at lave en rettighedsfrakendelse – det har vi faktisk i dag, der er jo folk, som får en dom, som også giver dem et forbud mod forskellige typer af beskæftigelse osv., hvis de har begået noget ulovligt, det kan sagtens praktiseres inden for den gældende lovgivning.
Men det er da rigtigt, at vi ikke kan undslå os, at der kan være nogen, der spekulerer i at stifte nye anpartsselskaber eller nye aktieselskaber eller andet.
Den del af det, den side, skal selvfølgelig også belyses.
Grundlæggende er det bare min klare pointe, at vi med det her lovforslag skal sørge for at gøre det mindre attraktivt og mindre gunstigt for virksomheder at indgå i karteldannelser.
Og der tror vi altså ikke på, at strafudmålingen er rimelig.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Det drejer sig bare lige om det sidste.
Jeg kan forstå, at spørgeren foreslår en rettighedsfrakendelse.
Og det er da også normalt til at forstå, hvis det sker over for personer.
Spørgeren vil have en effektiv håndhævelse.
Altså, aktionæren vil vel formedelst et par tusind kroner dagen efter kunne stifte et andet aktieselskab, som så kan gå i gang med at handle.
Så der er vel ikke meget sjov ved at foretage en rettighedsfrakendelse over for en virksomhed.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Man kan jo kigge efter i lovens § 6, stk. 1, så vidt jeg husker, og så finde ud af, hvad det er.
Men når spørgeren spørger direkte, vel i fortsættelse af hr. Ole Birk Olesens spørgsmål om, hvilke sager der konkret kan påvises, så må jeg sige, at meningen med det her jo er, at det skal virke afskrækkende.
Det er jo ikke sådan, at folk, der ikke er dømt for karteldannelser, aldrig har lavet et kartel.
Der eksisterer desværre hundredvis af karteller rundtom i Danmark, som folk indlader sig på, og det gør de jo i tiltro til, at der ikke er den helt store risiko.
Risikoen er en i hvert fald i europæisk sammenhæng meget lille bøde, og risikoen er nul fængsel, modsat hvad der gælder i mange andre europæiske lande.
Så allerede der finder jeg sådan set begrundelsen for, at forslaget indeholder en fængselsstraf, hvad der i øvrigt bringer os på linje med flere andre lande, som vi sammenligner os med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Jo, men jeg synes jo, at hvis vi også ser på de høringssvar, vi har fået til det her lovforslag, så anerkender vi jo klart, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at hindre det, og vi skal også sanktionere alle de mennesker, som forbryder sig mod lovgivningen, og dem, som går ind og laver karteldannelse i det her tilfælde, men vi kan jo også godt se, at er der noget, man har respekt for i erhvervskredse, så er det jo de økonomiske sanktioner, frem for hvis man har en tilfældig direktør ansat, som så kan komme ind og spjælde den, og så kan virksomheden ellers køre videre bagefter.
Det er de økonomiske repressalier, som i hvert fald i vores optik må være dem, der skal være det mest grundlæggende.
Der er også kommet forslag om, at man kan lave nogle rettighedsfrakendelser, eksempelvis retten til at drive virksomhed inden for bestemte brancher, hvis nogen bliver taget i at medvirke til grov karteldannelse.
Der er også forslag om, at man kan lave en højere grad af risiko for at blive opdaget, at man siger, at jo større grad af mulighed, man har for at opdage de her karteldannelser, jo mere risikabelt det er at lave dem, desto større præventiv effekt vil det have at lave den type lovgivning.
Er det ikke der, vi i stedet for skal hen?
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Jeg forstod spørgeren derhen, at i hvert fald baggrunden for spørgsmålet var, at erhvervsfolk jo havde respekt for økonomiske repressalier.
Jeg må nok sige, at hvis vi sådan skal karakterisere eller graduere respekten, tror jeg med mit kendskab til erhvervslivet altså nok, at de har lidt mere respekt for at komme i spjældet – for nu at sige det på godt dansk – så der er jeg bestemt ikke enig med spørgeren.
Og så for lige afslutningsvis at runde emnet af: Hvis det forhold, at der måske ikke tidligere har været så mange domfældelser med store bøder, skulle medføre, at man så slet ikke kunne introducere fængselsstraf, så må jeg nok sige, at så kunne vi jo lige så godt overveje at ophæve eksempelvis loven om falskmøntneri.
Der er jo søreme heller ikke mange, der bliver dømt, gudskelov da, for falskmønteri i Danmark.
Skulle man så alene gøre det bødebestemt?
Den argumentation holder ikke rigtig.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Det er jo noget frygteligt vås at sige, at arbejdsløse skal henvende sig til bestemte politiske partier for at få et job.
Altså, hvad er det for noget snak?
Politikere skaber ikke job; det er jo en illusion.
Vi kan lave nogle rammevilkår i samfundet, der gør, at der kan komme vækst og beskæftigelse osv.
Det er det, vi kan gøre.
Der blev også sagt i dag, at regeringen har skabt 20.000 job osv., men det er jo løgn.
Det har jeg et svar på fra finansministeren.
Kickstarten skaber jo ikke nogen job, den flytter noget aktivitet i samfundet fra nogle år til nogle andre år, og det betyder, at der er lavere aktivitet lidt senere, flere arbejdsløse – man har ikke skabt noget som helst.
Det er sådan set det, vi efterlyser.
Og det er det, man får, når man stemmer på Liberal Alliance, altså nogle, der fører en offensiv vækstpolitik, og som adresserer det, som vi kan gøre noget ved i Danmark, nemlig vores alt for dårlige konkurrenceevne, som er så dårlig, fordi vi har alt for høje byrder på erhvervslivet – det er simpelt hen for tungt og for omkostningsfuldt at producere i Danmark.
Og der har været en mangel på reformer i det her land, hvilket har skadet vores konkurrenceevne.
Det kan vi gøre noget ved.
Vi kan ikke gøre noget ved den krise, der er derude, det anerkender jeg, men der er nogle ting, vi kan gøre noget ved, og det vil vi gerne være med til.
Og det er det eneste, vi politikere kan gøre.
Alt andet er spin, og det er at stikke folk blår i øjnene.
Det gør vi ikke.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-02:
Nu har jeg hidtil opfattet det sådan – men det kan jeg selvfølgelig have misforstået – at Liberal Alliance vil stemme imod det her lovforslag, og det var derfor, jeg stillede spørgsmålet om, hvad problemet egentlig er i at reservere 12.500 job ud af en årlig jobomsætning på 700.000, som ordføreren selv nævnte der er.
Og jeg har ikke forstået endnu, hvorfor det skulle være et problem.
Jeg hører nærmest, at ordføreren er positiv over for det, men det kan vi jo få uddybet.
Så vil jeg stille et spørgsmål til Liberal Alliance, som jo egentlig er mest indstillet på, at folk bare skal sejle deres egen sø.
Ordføreren siger, at reformen virker.
Er det sådan, at de langtidsledige, som ikke kan finde et job, kan henvende sig til Liberal Alliance og få et job der?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Det var jo derfor, jeg startede med at sige, at det her er spin.
Det er også derfor, reformen virker.
Hvis det lykkes at skabe de her 12.500 job – der bliver ikke skabt nogen nye job, men lad os sige, at der bliver udbetalt de her bonusser – så siger al erfaring, at mange af dem jo ville være kommet i beskæftigelse alligevel, netop fordi reformen virker.
For som ordføreren så rigtigt siger, er der den her enorme rotation.
Og vi kan se, at da man forkortede dagpengeperioden fra 7 år til 5 år og fra 5 år til 4 år, steg beskæftigelsen markant, inden dagpengeperioden udløb.
Reformen virker.
Så bruger man 115 mio. kr., og det er jo skatteborgernes penge.
Og så kan man synes, at det er et lille beløb eller et stort beløb, men det er i hvert fald ikke en særlig effektiv måde at bruge pengene på, og jeg synes, man skal bruge pengene med omtanke.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-02:
Tak for det.
Liberal Alliances ordfører og jeg bliver aldrig enige om, at fordi BRFkredit har lavet en opfordring på deres hjemmeside og fået ti henvendelser, er det belyst, at der ikke er nogen mennesker i Danmark, som, hvis de mister dagpengeretten, vil komme ud i problemer med at blive siddende i deres hus.
Det bliver vi aldrig enige om, og det, som hr. Joachim B. Olsen siger, beviser ingenting.
Men jeg har et spørgsmål om noget andet.
Og det handler om, at ordføreren korrekt nævner, at der er 700.000, der skifter job i Danmark om året – 700.000.
Ud af det her kæmpestore tal er der så 12.500 job, som bliver forbeholdt langtidsledige.
Det vil altså sige, at der er 687.500 job tilbage til alle andre.
Hvordan søren – undskyld udtrykket – kan det dog fremstilles som et problem, at man reserverer så lille et antal job til langtidsledige?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Jamen som jeg lige har sagt, virker reformen.
Den virker i sig selv.
Langtidsledigheden falder, mange af dem, der står til at være på vej ud, kommer i beskæftigelse nu, det er meget positivt.
Men det, man gør her, er, at man forfordeler nogle andre.
Vi har det sådan i Liberal Alliance, at vi som et liberalt parti ikke mener, at nogen skal forfordeles.
Derfor synes vi sådan set, at det, der er vigtigst, er, at vi har et arbejdsmarked, hvor folk har lige muligheder for at tage et job, og derfor synes vi ikke, at den situation at være på kontanthjælp lige nu er en situation, som er mindre slem, end det er for den, der nu er på vej ud af dagpengesystemet.
Det tror vi sådan set på er sundest.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Jeg noterede mig, at hr. Joachim B. Olsen startede med at sige, at det her er spin.
Jeg tror nok, at hvis en dagpengemodtager, som står foran at miste dagpengene i løbet af det næste halve år, ser det her, vil vedkommende nok tænke, at det dog er noget mærkeligt noget.
Det her handler jo om mennesker, det handler ikke om spin, det handler ikke om alle de ting, som hr. Joachim B. Olsen taler om.
Det her er jo en dagsorden, som forholder sig til de mennesker, der er ude i virkeligheden, og ikke så meget til, hvad der foregår herinde.
Det er en katastrofe for den enkelte ledige, det er vi enige om, men jeg kan så forstå, at hvordan midlerne skal være, er vi noget uenige om.
Virkeligheden er jo, at langtidsledige har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet igen, og derfor er det nødvendigt at komme med en løsning, også på den korte bane.
Hvad er årsagen til, at Liberal Alliance ikke vil indse, at det er nødvendigt også at tage fat i det, der ligger lige for, men kun har syn for det, der ligger langt ude?
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Jamen jeg er også indimellem flov over ikke at have den overbevisningsevne over for regeringen, som jeg gerne ville have.
Det har jeg desværre ikke.
Jeg har nogle visioner om, hvor langt vi skal.
Jeg vil gerne have åbnet den her lov, men det er der meget der tyder på at vi ikke får med den nuværende regering.
Det er katastrofalt for de arbejdsløse.
Skidt med Enhedslisten, dem skal man såmænd ikke tænke så meget over.
Vi skal nok klare os.
Men det er et særdeles stort problem for de arbejdsløse, at vi ikke får ændret dagpengeloven.
Det er et særdeles stort problem, hvis ikke det ender med, at der med den her finanslov findes en varig løsning for de arbejdsløse.
Og det er derfor, vi bliver ved med at arbejde for at finde sådan en løsning, så længe vi overhovedet får lov til at sidde med ved forhandlingsbordet.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jamen det er da sjovt, for Enhedslistens ordfører kunne jo godt referere fra forskningsforhandlingerne i mandags, som også er i finanslovregi.
Så nogle forhandlinger kan man åbenbart godt referere fra i offentligheden, mens andre er mere lukkede.
Se, det er jo meget interessant.
Jeg tror, at selv hr. Christian Juhl måske godt kan se, at det bliver teatertorden, og at det bliver torden og lynild.
Det bliver også retorisk meget, meget fladt, når man så efterfølgende finder ud af, at Enhedslisten jo rent faktisk har fået et tilbud på bordet og rent faktisk også samtidig har afvist det, som kunne have reddet de dagpengemodtagere, som hr. Christian Juhl taler så varmt for.
Jeg mener bare, at det da må være dobbeltmoralsk, ja, at det endda kan være dobbelt flovt, som hr. Christian Juhl selv sagde det i en af de andre debatter, at man ikke selv går ind og tager det ansvar, der skal til for at få hjulpet til, men bare glider af og siger: Det var ikke nok.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Ordføreren har jo ret i, at der løbende er nogle, der falder ud, det har jeg også sagt fra talerstolen i dag.
Men med baggrund i den beslutning, der er taget her i salen, er der ekstraordinært mange, der er bragt i den situation.
Det er det, som de partier, der er ansvarlige, forholder sig til ved at gå ind og stemme for den her pakke.
De forholder sig til den situation, som er skabt herinde i salen, og som ikke er skabt af påvirkninger ude i samfundet, sådan som ordføreren taler om her.
Hvordan kan det være, at Liberal Alliance så ikke vil være med til at sørge for at dæmme op for den beslutning eller konsekvenserne af den beslutning, som er taget herinde i forbindelse med genopretningspakken for 2½ år siden?
Jan Johansen (S), 2012-11-02:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han ikke synes, at der er rigtig mange mennesker, som har arbejdet næsten et helt arbejdsliv, har betalt ind til en a-kasse, har betalt deres skat med glæde og aldrig har ligget samfundet til last.
Man har heller ikke bedt dem om at uddanne sig, fordi fabrikkerne, industrien, var glade for, at de var der, at de passede deres arbejde, og at de var med til at skabe rigdom i Danmark.
Så sker der det, at man flytter virksomhederne ud, og at nogle lukker, og så siger man: Nu kan man ikke bruge de her mennesker mere.
Samtidig har man sat det ned fra 4 til 2 år, altså en afkortelse af det, de har betalt til hele livet, og så bliver de kasseret.
Jeg er rigtig glad for, at arbejdsgiverne er mere socialt anlagt end Liberal Alliance.
Men da man ingen løsning har fra Liberal Alliances side, kan jeg jo kun konstatere, at man vil lade dem sejle deres egen sø og gå fra hus og hjem.
Er det ikke en god konklusion på Liberal Alliances politik?
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg tror mere, det var en bemærkning.
Nu konstaterede ordføreren i sit forrige spørgsmål, det fik jeg faktisk slet ikke adresseret, at Det Konservative Folkeparti er meget socialt bevidst parti.
Det er jeg helt enig i.
Men det, der jo er det vigtige her, er at undlade at foregøgle langtidsledige løsninger, som ikke er reelle, underforstået at når vi gerne ønsker at håndtere den ledighed, for det skal guderne vide at vi også ønsker, så har vi bare nogle andre svar, og det er jo o.k. at være uenige.
Regeringen satser på offentlige støtteordninger, og Det Konservative Folkeparti satser på, at det er gennem jobskabelse, at man bl.a. kan vise sit sociale ansvar i den her sammenhæng, som jo er netop at overgå fra at være på offentlig forsørgelse, altså at være på dagpenge, til at komme i job.
Det var også derfor, jeg startede med – og det håber jeg at ordføreren bemærkede – at det er en ganske, ganske stor ulykke for langt hovedparten, langt de fleste mennesker i det her land, en kæmpestor ulykke, at være arbejdsløs.
Det står vi da ved at det er, og vi skal da gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at hjælpe dem ind, men vi skal hjælpe dem ind i reelle job frem for at foregøgle dem en løgn og noget bedrag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Det var en helt igennem elendig konklusion.
Altså, først vil jeg til det her med at sejle sin egen sø sige: Det, man skulle have gjort, var, at man skulle have gennemført den her dagpengereform langt tidligere.
Man kan med rette bebrejde den tidligere regering, at den ikke gennemførte reformer, der øgede arbejdsudbuddet, dengang vi blev presset i 00'erne.
Tværtimod husker jeg, at Socialdemokratiet var imod alle reformer overhovedet.
Havde man været ansvarlig dengang, havde man gennemført det dengang, så havde det ikke ramt os så hårdt; så havde krisen osv. ikke ramt os så hårdt.
Og så havde den person, hr. Jan Johansen snakker om, måske ikke stået i den situation, som vedkommende står i nu.
Der må Socialdemokratiet også kigge indad og sige, at det var man ikke med på, og så sige undskyld.
Men det ændrer jo ikke ved, at den reform, man har gennemført, sådan set virker.
Den havde virket bedre, hvis det havde været under højkonjunktur, men den virker stadig væk.
Hvis vi skal gøre noget for, at der ikke er flere virksomheder, der flytter ud, skal vi se på de rammevilkår, vi tilbyder de virksomheder.
Jeg ved ikke, om ordføreren var med på DI's årsmøde.
Der hørte jeg i hvert fald nogle virksomhedsledere, der sagde: Vi vil meget, meget gerne have virksomheder i Danmark, men det bliver i stigende grad svært for os at have det, fordi rammevilkårene er for dårlige.
Så hvis ordføreren vil gøre noget for den arbejdsløse, han nævner, så lyt til, hvad vi siger.
Vi har de svar på problemerne, som er efterlyst ude i erhvervslivet.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Nu har jeg ikke mandat til at forhandle finanslov med fru Mai Henriksen, så det er jeg nødt til at afstå fra.
Der bliver gennemført forhandlinger, og de gennemføres stadig væk med Enhedslisten.
Jeg kan desværre ikke afsløre, hvad de indeholder.
Vi er interesseret i at lave en aftale, fordi vi tror, at det vil være en kæmpe katastrofe, hvis de borgerlige kommer til at lave en finanslov.
Det er det eneste, jeg kan sige om det.
Jeg ville ufattelig gerne have fortalt om det, men det kan jeg desværre ikke.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-02:
Nu bliver det så sagt, at ordningen ikke virker, men det er så et andet argument end det, som jeg gerne vil diskutere.
Jeg vil gerne diskutere argumentet om, at den her indsats over for langtidsledige skulle ødelægge nogle muligheder for nyuddannede.
Det var egentlig det, som var mit tema.
For der vil jeg sige, at der også er et initiativ på vej, som jeg synes er klogt, i regeringens finanslov, som skal handle om, at man kan hjælpe ufaglærte med at få en faglært uddannelse.
Der kan man jo på tilsvarende måde sige, at hvis der kommer flere faglærte, bliver der flere, som kan konkurrere om jobbene.
Det, jeg mener er den rigtige politik, er, at vi skal kunne hjælpe unge, vi skal kunne hjælpe langtidsledige, vi skal kunne hjælpe ældre arbejdsløse, vi skal kunne hjælpe ufaglærte med at blive faglærte, vi skal kunne tage højde for de forskellige grupper, der er.
Det er det, som er den rigtige metode, og ikke et synspunkt om, at man altid skal hjælpe alle altid.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Der er jo rigtig, rigtig stor forskel på, om den indsats, man iværksætter, kommer til at gavne.
Vi kan jo se på videnpilotordningen, at den virker.
Vi får bl.a. rent faktisk unge akademikere, som står uden job, i arbejde, og ikke bare får vi dem i arbejde, vi får dem også ud i jobåbninger, hvor der ellers traditionelt ikke har været akademisk arbejdskraft, og det fører endda til en stigende omsætning i virksomhederne.
Det kan man jo som konservativ kun synes er pragtfuldt.
Så ved jeg godt, der er en række kommuner, som kan være bekymrede for – og den bekymring bør man jo egentlig tage alvorligt – om ikke de økonomiske byrder faktisk bliver for store.
Men det, der jo er hele udfordringen med det her lovforslag, er, at vi som konservative ganske enkelt tvivler på effekten.
Når både kommunerne, både de røde og de blå, siger, at de ikke vil garantere job til de langtidsledige, og når politikerne siger, at vi intet kan gøre for at hjælpe de langtidsledige, at vi ikke vil blande os i, hvordan der bliver besat job ude i institutionerne, om det så er på skoler, eller det er i hjemmeplejen, og når vi kan se, at virksomhederne afviser at kunne garantere de her job, de enkelte virksomheder, hvordan i alverden er det så økonomisk ansvarligt overhovedet at stemme for det her, når der er så mange, som tvivler på effekten af det her lovforslag?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-02:
Jeg er blevet meget forbavset over, at De Konservative vil stemme imod den her lov, fordi jeg traditionelt har opfattet De Konservative som et parti, som også lagde vægt på at tage et vist socialt ansvar.
Så jeg opfatter det som et brud med den linje, at man så nu tilsyneladende vil stemme imod.
Ordføreren hæfter sig meget ved, at hvis man nu hjælper langtidsledige, går det f.eks. ud over nyuddannede arbejdsløse.
Betyder det, at ordføreren mener, at man aldrig må hjælpe specielle grupper på arbejdsmarkedet, men at man altid skal hjælpe alle?
I forvejen har vi, som det også er nævnt, videnpilotordningen, som er en særlig ordning, der skal hjælpe nyuddannede, f.eks. akademikere, i arbejde fra arbejdsløshed, og vi har jo også andre eksempler på ordninger, som er blevet lavet.
Gennem satspuljen giver vi f.eks. tilskud til Senior Erhverv, som gør et stort stykke arbejde for at skaffe job til ældre arbejdsløse.
Så er det ordførerens principielle synspunkt, at man aldrig må hjælpe en gruppe af arbejdsløse, at man altid skal hjælpe alle?
Jeg tror, vi står os ved, at vi siger, vi gerne må hjælpe specielle grupper.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Det er meget interessant, når man taler om virkelighed og spin, og i min verden er der altså tale om spin og om et gigantisk fupnummer, når det er, at man foregøgler langtidsledige danskere, langtidsledige borgere, at der venter et job på dem rundt om hjørnet.
Og jeg må bare erkende, at jeg altså ikke er imponeret over, at der er blevet slået 27 job op på den pågældende hjemmeside inden for 9 dage.
Altså, hvis det her virkelig skal rykke noget, hvis det skulle have rykket noget, var der jo langt, langt flere, som skulle have taget ejerskab til det her.
Vi kan se, at der ikke bliver taget ejerskab.
Kommunerne tager ikke ejerskab, og det gør ordførerens socialdemokratiske venner heller ikke, dvs. de borgmestre, der er socialdemokrater.
Virksomhederne tager ikke ejerskab, de siger: Vi kigger først og fremmest på det menneske, der sidder foran os til jobsamtalen.
Vi kigger på kompetencerne, kvalifikationerne, det er ikke spørgsmålet om, hvor lang tid man har været ledig, der er afgørende for, hvem det er, vi vælger til at besætte et job.
Så må jeg bare sige en enkelt ting, og det er, at nu er der blevet sagt rigtig, rigtig mange ting fra Socialdemokraternes side i dag om dagpengereformen, men faktum er jo, at man har accepteret dagpengereformen.
Regeringen har accepteret dagpengereformen, og det kan vi jo se at Enhedslisten har det rigtig, rigtig svært med.
Og det kan jeg godt forstå at Enhedslisten som parlamentarisk grundlag for regeringen har det svært med, men inden man begynder at råbe så højt, bliver man altså nødt til også at vedkende sig det ansvar, nemlig at man er lige så stor en del af den reform, som vi er på nuværende tidspunkt.