runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Hvis ordføreren kan finde en, der ikke er enig i det, så lad os høre, hvem det er, men det tror jeg bliver en meget enlig svale, for alle økonomer er enige om, at der er en sammenhæng mellem den laveste sociale ydelse, vi taler kontanthjælp, og mindstelønnen.
Det er i øvrigt lidt misvisende, for den laveste ydelse for mange, mange tusinde mennesker er lige om lidt integrationsydelsen.
Men lad os nu bare tage kontanthjælpen.
Der er økonomerne enige om, at der er en sammenhæng mellem den laveste sociale ydelse og mindstelønnen, og det er det, jeg har sagt.
Jeg har ikke påstået, at så er der folk, som arbejder til overenskomstmæssig løn, der går direkte ned i løn, men der er jo ingen garanti for, at de ikke gør det, for det er klart, at hvis arbejdsgiveren finder ud af, at der er mulighed for at få arbejdskraften billigere, så vil arbejdsgiveren da gå efter det.
Det tror jeg hr. Ole Birk Olesen ved bedre end de fleste andre her i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-17:
Man skal ikke altid kun lytte til det, folk siger, men også til det, som de gerne vil skabe af tanker i modtagerens hoved.
Men det er ikke tilfældet.
Hvis hr. Finn Sørensen nu vil sige, at nej, det gør de bestemt ikke, deres lønninger vil ligge forholdsvis fast, fordi deres produktivitet tilsiger, at de kan få sådan en løn, så vil jeg blive glad, for så vil den her debat have opfyldt alle formål, som jeg måtte have med at komme her i dag.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Jeg må jo mene, man er løbet rigtig meget tør for argumenter, når man skal læse sådan nogle ting ind i det, jeg sagde.
Jeg kan sådan set kun opfordre ordføreren til, når vi er færdige med debatten, at sætte sig ned og høre nøje efter, hvad jeg sagde, for så vil ordføreren se, at der ikke er belæg for at lægge de ting ind i det, jeg sagde, som ordføreren forsøger på.
Det er i orden, for det kan smutte for os alle sammen.
Men tak for spørgsmålene alligevel.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Det var jo en konstruktiv ordveksling, der var her.
Det betyder, at dem, som så kommer ind på arbejdsmarkedet til en lavere mindsteløn, altså er nogen, som ikke var på arbejdsmarkedet før.
De er nu i arbejde til f.eks. 100 kr. i timen, hvis vi forestiller os, at det vil være den nye mindsteløn.
Så må man bare spørge Enhedslisten: Er det virkelig Enhedslistens opfattelse, at det er bedre at gå på overførsel til 90 kr. i timen end at arbejde til 90 kr. i timen?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Nej, det ved ordføreren da jeg ikke mener.
Det bedste er da, at alle arbejdsløse, alle, der kan arbejde, får sig et job.
Men problemet er jo ganske enkelt, at der ikke er job nok til dem.
Det er jo en af årsagerne til, at der er så mange på kontanthjælp.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Men når vi har mange mennesker på overførsel i Danmark, så skyldes det jo, at vi har høje mindstelønninger.
De høje mindstelønninger er påvirket af niveauet for overførsler.
Der bliver ikke aftalt mindstelønninger, der er lavere end det, man kan få på overførsel.
Så spørgsmålet er, om ikke det ville være bedre, hvis vi havde lidt lavere overførsler og dermed lidt lavere mindstelønninger, så nogle af de mennesker, som i dag er uden for, vil kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg er bare nødt til at pensle det fuldstændig ud.
Den 25. februar havde vi en høring i udvalget, hvor vi havde en del eksperter inde.
Jeg ved godt, at både hr. Ole Birk Olesen og hr. Joachim B. Olsen vil kalde sig selv eksperter, men de eksperter var der i hvert fald ikke til den høring.
Kan jeg ikke bare få bekræftet af ordføreren, at Torben Tranæs, der er vismand i De Økonomiske Råd, rent faktisk sagde, at hvis vi giver lavere ydelser i det her land, giver det lavere løn for dem, der tjener mindst.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Det kan jeg sagtens bekræfte.
Og hvis man mener, at hr. Leif Lahn Jensen husker forkert, kan man jo slå op i den vismandsrapport, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen refererede til, og som kom i efteråret 2015 – jeg tror, det var i oktober måned – hvor der er et længere afsnit om sammenhæng imellem kontanthjælpens størrelse og lønudviklingen.
Der er de ting på udmærket vis beskrevet, så på den måde vil jeg sige, at der er jeg sådan set enig med vismændene i analysen af det forhold.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Lige om lidt får vi vedtaget det her nye kontanthjælpsloft.
Hvad er essensen i den her debat, hvad er det egentlig, det handler om?
Når man hører debatten, får man nogle gange det indtryk, at niveauet for overførsler er noget, der er dumpet ned fra himlen, noget, der ikke står til diskussion.
Men det er noget, der står til diskussion.
Vi bruger 17 mia. kr. om året på at udbetale kontanthjælp.
Det er et politisk valg.
Vi kan vælge at sige, at vi vil have en lidt mindre kontanthjælp for at bruge pengene på nogle andre ting.
Det, vi ligesom skal forholde os til, er, om det niveau, som vi så har for kontanthjælpen, når vi har vedtaget det her loft, er okay.
Jeg må sige, at jeg synes, det er okay.
Vi vil fortsat have den højeste kontanthjælp i hele verden, også når man korrigerer for købekraft.
Når man korrigerer for priser osv. i Danmark i forhold til andre lande, vil vi have en meget, meget høj kontanthjælp.
Det er jo det, vi skal forholde os til.
Er det i orden, at en kontanthjælpsmodtager med to børn får udbetalt 17.400 kr.?
Er det et okay niveau?
Er det et okay niveau, at det er den hjælp, vi ligesom herindefra siger er det, vi vil tilbyde.
At det så også, når vi sænker kontanthjælpen en lille smule, bevirker, at det bliver mere attraktivt for nogle at skifte kontanthjælpen ud med arbejde, er bare en rigtig, rigtig positiv ting.
Det her handler også om rimelighed, og rimelighed er noget, vi kan have forskellige holdninger til.
I LA synes vi, det er rimeligt over for dem, der går på arbejde til en mindsteløn, som er fastsat af arbejdsmarkedets parter, at vi ikke herinde siger: Jamen det kan da godt være, at arbejdsmarkedets parter er blevet enige om nogle mindstelønninger, men vi synes, man skal have lige så meget udbetalt af det offentlige.
Andre nævner også det lidt fortærskede ord sammenhængskraft, altså at det går ud over sammenhængskraften i samfundet, at vi sænker kontanthjælpen.
Jeg vil påstå, at det, at man kan få lige så meget udbetalt på kontanthjælp, som man kan ved at tage et job til mindstelønnen, skader sammenhængskraften.
Det skader sammenhængskraften, for der er rigtig, rigtig mange, og det kan jeg garantere for, mennesker i det her land, som bliver forarget over at gå på arbejde og stort set ikke får noget ud af det.
Deres villighed til at betale til et sådant system bliver mindre, når det ikke bare er en hjælp, som de betaler til over skatten, en hjælp, der gør, at man kan klare sig i den periode, som man nu engang måtte være på kontanthjælp i, men at den hjælp har en størrelse, der gør, at man altså får udbetalt stort set lige så meget, som man gør, når man går på arbejde.
Det er nedbrydende for sammenhængskraften i et samfund.
Derfor er det her på alle måder et fornuftigt og rigtigt skridt at tage, altså at bringe noget balance ind i forholdet mellem, hvad man kan få på en offentlig ydelse, og hvad man kan tjene på arbejdsmarkedet.
Det har vel aldrig været meningen, heller ikke for Socialdemokraterne, at man skulle opbygge et overførselsindkomstsystem, hvor man fik lige så meget udbetalt, som man gør på en mindsteløn med det niveau, som den danske fagbevægelse har sagt o.k. til.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
På et punkt synes jeg at hr. Joachim B. Olsen er befriende ærlig og kommer ind til kernen.
Og der skilles vandene bare.
Hr. Joachim B. Olsen synes, at det er okay at fratage en enlig mor til to børn 30 pct. af hendes rådighedsbeløb med det resultat, at hun risikerer at blive sat ud af sin bolig.
Hr. Joachim B. Olsen synes, det er okay at gennemføre et lovforslag, der fører til flere fattige børn, flere fattige familier, flere hjemløse.
Det synes hr. Joachim B. Olsen er okay, for han vil gerne bruge pengene på noget andet.
Han vil gerne bruge den slags penge på billigere luksusbiler, på lettelser i selskabsskatten og til efteråret til lettelser i topskatten.
Tak for en klar melding.
Så er jeg også glad for den der snak om forargelsen.
For dybest set handler det her jo om, at man gerne vil puste til forargelsen, sådan at de lavtlønnede vender deres vrede mod arbejdsløse enlige mødre med to børn i stedet for at vende vreden den rigtige vej, nemlig mod de arbejdsgivere, der spiser dem af med alt for lave lønninger.
Så også tak for den klare melding.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Lønningerne på det danske arbejdsmarked er, som hr. Finn Sørensen udmærket godt ved, fastsat af arbejdsmarkedets parter.
Der er en forhandling mellem de to parter, og den økonomiske virkelighed indebærer, at de lønninger, som man får på arbejdsmarkedet, er et udtryk for den produktivitet, lønmodtagerne har.
Giver man højere lønninger, end produktiviteten tilsiger, så bliver folk arbejdsløse.
I fagbevægelsen er man udmærket godt klar over, at det fungerer sådan over tid.
Derfor er mindstelønningerne, som de er, i Danmark.
Under alle omstændigheder aftales de mellem arbejdsmarkedets parter.
Sådan skal det også være.
Så siger ordføreren, at det her fører til flere fattige børn.
Når det her kontanthjælpsloft er indført, så falder de her familier med de disponible indkomster, de har, ikke under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering vedtog.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-17:
Nu svarede ordføreren ikke på, hvornår det så skal ske.
Jeg har desværre ikke været her under hele forhandlingen, men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti faktisk har garanteret – ordføreren har fra talerstolen garanteret det –
at alle, der bliver ramt utilsigtet af den her lov, skal flyttes over på en anden ydelse, inden der er gået et halvt år.
Sådan har jeg i hvert fald forstået det.
Jeg har lige hørt ordføreren sige det samme, nemlig at der ikke er nogen af dem, der bliver ramt.
Og hvornår kommer det så til at ske?
Kan vi få en garanti for et tidspunkt?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Det arbejde foregår hele tiden.
Socialdemokraterne og Venstre har jo sammen lavet en lang række reformer på beskæftigelsesområdet.
Der er jo hele tiden vurderinger af, hvad mennesker kan, og hvad mennesker ikke kan.
Så jeg ser da frem til, at Socialdemokraterne støtter op om, at vi skal følge hele det her beskæftigelsesområde meget tæt.
Kommunerne har allerede i dag en forpligtelse til at have samtale med borgere, og vurderer man, at de ingen arbejdsevne har, skal de ikke være på kontanthjælp.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at de 17.700 kr., som vi tager udgangspunkt i her som mindsteløn, er de samme 17.700 kr., som vi tager udgangspunkt i at man skal have som indtægt, hvis man skal have adgang til dagpengesystemet, altså at vi bruger den samme mindsteløn, som vi siger giver adgang til dagpengesystemet.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte, og det bekymrer mig lidt, at de røde partier lægger sådan en voldsom afstand til en mindsteløn, som arbejdsmarkedets parter faktisk har aftalt.
Altså, hvis man går uden for døren her, bevæger sig ud i virkeligheden, så er det den løn, man kan få og starte på, hvis man går ind i en butik.
Men her er jeg tidligere blevet spurgt af Enhedslisten til en løn på 26.000 kr.
Det var åbenbart opfattelsen i Enhedslisten, at det er den løn, man får som kontanthjælpsmodtager.
Det tror jeg ingenlunde på.
Ja, det er jeg meget enig i.
Men jeg har ikke hørt, at det var et stort ønske under dagpengeforhandlingerne, at vi skulle gå ind i, hvad skal man sige, arbejdsmarkedets parters væsentlige opgave, nemlig lønfastsættelsen.
Men jeg mener, vi skal prøve at holde os til andre ting end lige lønfastsættelse.
Det tror jeg faktisk nogle andre parter er bedre til.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Noget af det, der bekymrer mit parti, er selvfølgelig den store negative effekt, det her kan få for mange børnefamilier, som vil blive kastet ud i fattigdom.
Af den årsag har hr. Benny Engelbrecht anmodet om, at der blev stillet et spørgsmål via Finansudvalget, spørgsmål nr. 30, som netop skulle belyse, hvilke effekter vi taler om her, altså hvor mange børn der rent faktisk vil blive fattige som følge af den her lovgivningsændring.
Men der er ikke kommet noget svar.
Mener ordføreren, det er tilfredsstillende, at der, på trods af at det her spørgsmål blev stillet i november måned, stadig ikke er kommet noget svar?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Jeg vil også spørge: Hvis man problematiserer, at vi i kontanthjælpsloftet tager udgangspunkt i en mindsteløn på 17.700 kr., og måske synes, vi skulle tage udgangspunkt i en højere mindsteløn, burde man så ikke som konsekvens af det også tage udgangspunkt i en højere mindsteløn som adgang til dagpengesystemet, hvis der skal være nogen som helst mening, nogen som helst logik i, hvad det er for nogle mindstelønninger, vi tager udgangspunkt i i vores lovgivning?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg lever både her på Christiansborg, men også en gang imellem i virkeligheden, og der møder jeg faktisk arbejdsmarkedets parter.
Og jeg tror ikke, de har som ambition, at de næste gang vil sætte lønnen ned, fordi vi her lige om lidt vedtager et kontanthjælpsloft.
Jeg tror sådan set, at lønnen stille og roligt vil følge med, og det er jo en del af det, at samfundet udvikler sig, også i Danmark.
Så jeg deler ikke det her meget sorte syn, som Socialdemokraterne er præget af i dag.
Så vidt jeg ved, er der kommet svar på alle de spørgsmål, der er stillet vedrørende det her lovforslag.
Og det er det lovforslag, vi behandler i dag.
Så det er sådan set det.
Alle partier er enige om, at vi har en tredjebehandling i dag om kontanthjælpsloftet.
Jeg medgiver, at det spørgsmål, hr. Benny Engelbrecht nævnte i går, og det spørgsmål, hr. Dan Jørgensen nævner nu, og som er et andet spørgsmål, foregår i Finansudvalget.
Og den dialog synes jeg da hr. Dan Jørgensen og finansministeren skal fortsætte.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-17:
Jo, jo, men der er så meget, der er teoretisk.
Der sker det, at man øger udbuddet af arbejdskraft med 700, men det betyder jo ikke, at folk kommer i arbejde.
Så vil ordføreren ikke svare på spørgsmålet: Er han enig med de økonomiske vismænd og stort set alle andre fagøkonomer i, at når man sænker ydelserne, betyder det også, at de lavestlønnede på arbejdsmarkedet over tid vil opleve, at deres lønninger følger med nedad?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
I en meget teoretisk verden vil jeg medgive at det godt kunne tænkes, men den lever vi jo ikke i.
Altså, flere ordførere herinde har talt om, at vi skal ud i virkeligheden.
Hvis vi bevæger os ud i virkeligheden, tror jeg sådan set ikke, vi vil se, at tilgangen hos arbejdsmarkedets parter, næste gang de sætter sig ved bordet og skal forhandle overenskomst, er, at der skal være en lavere løn.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-17:
Jeg har bare lige et enkelt spørgsmål, for både i denne ordførers svar og i Dansk Folkepartis ordførers svar bliver man ved med at sige, at man nærmest værner om og forsvarer især de grupper af borgere, der befinder sig på de laveste løntrin her i samfundet, og at det er ud af respekt for dem, at man nu sænker forskellige ydelser relateret til folk på kontanthjælp.
Der vil jeg bare lige høre: Er ordføreren enig med de økonomiske vismænd, når de siger og konkluderer adskillige gange, men jo senest i deres sidste årsrapport, at der er den klare sammenhæng, at når man sænker ydelserne, bl.a. på kontanthjælp, har lønningerne en tendens til at følge med i samme retning, nemlig nedad?
Er ordføreren enig i det?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg tror, det bedste, vi kan gøre for børn i Danmark, er at sikre, at de vokser op i familier, hvor det at gå på arbejde er det normale.
Det tror jeg sådan set er det bedste, vi kan gøre.
Og når kontanthjælpsloftet, som vi vedtager lidt senere i dag, faktisk sikrer, at 700 flere kommer i arbejde, så synes jeg sådan set, Socialdemokraterne skulle glæde sig over det i stedet for at problematisere, at der stadig væk vil være mennesker, som vil befinde sig på kontanthjælp eller vokse op med forældre på kontanthjælp.
Men det, jeg glæder mig over i dag, er, at 700 flere kommer i arbejde.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-17:
Nej, det er ikke rigtigt.
Det var også Jørn Neergaard Larsen, som oplyste, at det desværre ikke inden for den korte tidsfrist, som det vist hedder, har været muligt at svare.
Men det er jo ikke nogen kort tidsfrist, det er fra november måned.
Er ordføreren heller ikke selv bekymret for, hvor mange børn der kommer til at leve i en familie, der er præget af fattigdom som resultat af den her lovgivning?
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-18:
Der er vi selvfølgelig uenige, men jeg synes bare, at der er noget paradoksalt i at konkludere, at Danmark er et trygt land, og at det kan man så bibeholde og opretholde ved mere overvågning, for hvis det er trygt, som det er nu, så er ordningerne vel ganske fine.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Jeg kunne godt tænke mig at værne om den tryghed, vi trods alt har.
En del af den består i, at hvis folk gør farlige ting, f.eks. myrder andre på åben gade eller ønsker at begå et terrorangreb, hvad ved jeg, så skal det være muligt hurtigt at håndhæve loven og komme efter dem, sætte dem fast og få dem dømt.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-18:
Hvordan hænger det sammen med forslaget her om mere overvågning?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Fordi nu sikrer man sig jo, hvis ikke man gør noget, at reglerne er, som de er, og at der ikke bliver grebet ind over for reglerne.
Det synes jeg er en helt uholdbar situation.
Så i princippet skal man, hvis man ønsker sig ubegrænset overvågning af det offentlige rum, bare lade reglerne være, som de er i dag.
Jeg vil hellere fortælle, hvor vi ønsker mere overvågning, for det er sådan set det, jeg forholder mig til.
Jeg kunne godt tænke mig, at der er overvågning på centrale steder, pladser, højrisikosteder osv.
Det synes jeg ville være helt åbenbart.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-18:
Kan ordføreren uddybe, hvor Dansk Folkeparti ikke ønsker mere overvågning?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Jeg håber ikke, at vi var uenige om mit svar om, at vi skulle komme efter dem, der vil os til livs.
I forhold til den andet: Jamen Danmark er jo på mange måder et trygt land sammenlignet med mange andre.
Men jeg har følelsen af, at det går den forkerte vej.
Jeg har følelsen af, at vores måde at leve på er truet.
Den måde skal vi jo passe godt på.
Tak for det.
Jeg er nysgerrig, med hensyn til hvad ordføreren mener politiet skal gøre, hvis de støder på et ulovligt ophængt videokamera, f.eks. i forbindelse med at man er i gang med det her pilotprojekt.
Hvad mener ordføreren så vil være det mest korrekte at politiet gør?
Er det at vende ryggen til og sige, at kameraet jo kunne være nyttigt på et tidspunkt?
Eller er det at gøre ejeren opmærksom på, at det her er ulovligt, at der skal rettes ind, og at hvis det ikke sker, får vedkommende en bøde?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for ordførertalen.
Jeg synes, at der var mange sådan positive elementer i talen, men jeg bliver også nødt til at spørge ordføreren om noget: Ordføreren siger, at man ikke ønsker mere videoovervågning i det offentlige rum – det er i hvert fald det, jeg hører – men når ordføreren samtidig ved, at Danmarks Radio kan dokumentere, at 75 pct. af de kameraer anvendt i den meget omtalte sag lige i øjeblikket har været ophængt ulovligt, primært fordi de jo filmer for meget, giver det så ikke ordføreren blod på tanden i forhold til at handle og sige, at nu må vi ændre reglerne?
Mette Reissmann (S), 2016-03-18:
Nu synes jeg og Socialdemokraterne aldrig, at lovovertrædelse er vejen frem i forhold til at skulle fremme en vis målsætning.
Ordføreren for Dansk Folkeparti siger netop også, at det er ulovligt ophængte kameraer, så alene af den årsag er det jo nødvendigt at se på, om vi kunne gøre det bedre ved at få det her register op at stå – og netop oplyse de såkaldte kameraejere om, hvordan reglerne er.
Reglerne, som eksisterer i dag, finder Socialdemokraterne er ganske glimrende.
I den her sammenhæng havde man åbenbart en konstatering af, at det var ulovlige kameraer.
Så derfor er jeg ikke enig med Dansk Folkepartis ordfører i den tilgang, som han har lagt til grund i forhold til at skulle få løst det her problem.
Det er ikke den vej, vi ønsker at gå.
Vi ønsker simpelt hen at få registreret de her kameraer, og i det omfang, de er ulovligt ophængt, siger vi: Det går naturligvis ikke.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-18:
I forhold til det register, hvor ordføreren mente at regeringen skulle komme lidt mere op på mærkerne, skal jeg bare lige forstå ordføreren korrekt: Mener ordføreren så, at regeringen skal udkommandere betjente til at lede efter overvågningskameraer?
Og skal man så sige til betjentene, at når de finder et ulovligt overvågningskamera, skal de rette op på det eller give en bøde for det?
Det vil jeg bare lige være helt klar over.
Mette Reissmann (S), 2016-03-18:
Jeg tror faktisk, at lovgivningen allerede i dag er rimelig klar, i forhold til hvad politiet skal gøre, såfremt de finder ulovligt ophængte kameraer.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-18:
Tv-overvågningsloven fortæller noget om, på hvilke områder private må foretage overvågning.
Den efterforskes af politiet.
Udgangspunktet er her, at private ikke må foretage overvågning på åben gade.
Man skal kunne gå frit fra A til B uden at være overvåget.
Men der er undtagelser.
I butikker er der oplysningspligt om overvågning.
Der er også undtagelser, således at man kan overvåge ved tankstationer, ved centre, ved pengeautomater, ved indgange til pengeinstitutter, kasinoer, hoteller osv. osv.
Det er den private overvågning.
Det er situationer, hvor man skal beskytte ejendom, situationer i tilknytning til boligforeninger, som ministeren nævnte, og så er der også situationer, hvor det efter politiets skøn er vigtigt med overvågning.
Det skøn kan basere sig på mange forskellige forhold.
Et godt eksempel er blevet nævnt, nemlig i Jomfru Ane Gade i Aalborg, hvor jeg selv en gang har haft en vis erfaring.
Jeg må så sige, at min erfaring nu med video i Jomfru Ane Gade i Aalborg faktisk er den, at når en sag kommer for retten, typisk en voldssag, så er der knap så meget at gøre for forsvareren, for beviset er klokkeklart.
Vi kan altså ikke begræde, at sandheden kommer frem på den måde.
Så det er i hvert fald ét eksempel, hvor overvågning kan have sin berettigelse – ingen tvivl om det.
Spørgsmålet er så, om vi skal have mere overvågning i det offentlige rum, og det er jo det, som forslagsstillerne her lægger op til.
I besvarelsen af det spørgsmål er man nødt til at holde det op mod det andet element, nemlig kriminalitetsbekæmpelsen.
Overvågning er et nyttigt redskab, men det skal kun bruges i fornødent omfang.
Spørgsmålet er, om der på det foreliggende grundlag er grund til yderligere overvågning, således som der lægges op til i forslaget.
Det mener vi faktisk ikke.
Der har været debat om, hvorvidt der skal ske registrering af allerede ophængte kameraer.
Nu kører man en forsøgsordning her i København, og så synes jeg, det er spændende at se, hvad den fører med sig.
Det er klart – det har vi også været inde på før med den tidligere taler – at der vil være visse udfordringer.
En af udfordringerne er faktisk også af praktisk karakter.
Det bliver jo et kolossalt arbejde at finde ud af, hvem der skal rettes henvendelse til, når butikker afstås, altså skifter ejer.
Det drejer sig om de butikker med kamera opsat.
Måske følger kameraet med til den nye ejer, men så er der i hvert fald en ny, jeg havde nær sagt kameravicevært, der skal rettes henvendelse til.
Det kunne også være ejendommen, der skiftede ejer osv. osv.
Der er nok lidt flere problemer, og derfor synes jeg, at det, der er sket på det område, er en rigtig god idé, nemlig at der er blevet iværksat denne prøveordning her i København.
Summa summarum mener Venstre ikke, at der er behov for yderligere overvågning i det omfang, der beskrives i forslaget, og vi er derfor med fornøjelse medstillere på det forslag til vedtagelse, som blev citeret af fru Mette Reissmann.