runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg synes faktisk, at det er udtryk for en vis form for arrogance over for højt specialiserede virksomheder som f.eks. gartnerierne og slagterierne at sige, at det jo bare er gammeldags arbejdspladser, de skal bare ud af landet, og så finder vi på noget nyt at lave, som er meget højere lønnet.
Kan det virkelig være indstillingen fra Socialdemokratiets side at sige: Pyt være med det, sådan er udviklingen bare, det er at sammenligne med syerskejob osv., vi finder på noget andet at lave?
Det er jo faktisk voldsomt værdiskabende virksomheder, vi her taler om, som føler sig ganske aldeles hårdt presset under den nuværende regerings regimente, men sådan set også var det under den tidligere regerings.
Jeg står ikke her for at forsvare, hvad den tidligere regering foretog sig.
Faktum er, at vi har mistet 175.000 arbejdspladser, og om man så skal regne 3 år eller 5 år eller 6 år tilbage, så er det jo ikke det, der er det afgørende.
Det er, at vi har mistet de her arbejdspladser, og at der ikke er noget, der tyder på, at man er i gang med at genskabe arbejdspladserne, jævnfør finansministerens svar til mig i forbindelse med vækstpakken.
Vi taler om 1.500 nye arbejdspladser, 1.500-2.000 nye arbejdspladser i 2020.
Vi mistede nærmest flere arbejdspladser i den periode, vi sad og forhandlede.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Det synes jeg ikke er korrekt.
Jeg synes også, man i den sammenhæng skal se, hvordan det er gået med den danske betalingsbalance.
Det er gået aldeles glimrende i den her periode.
Det, vi har manglet, er vel sådan en beskæftigelseseffekt.
Men det, vi jo kan se nu, er, at de sidste tal for ledigheden er på vej nedad.
Jeg talte med formanden for Dansk Metal Midtsjælland her for nylig, og der er arbejdsløsheden nede på omkring 2,8-2,9 pct., så det går altså den rigtige vej.
Og det synes jeg da at vi alle sammen skal glæde os over.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, at det er en meget alvorlig baggrund, som debatten her foregår på, nemlig det faktum, at vi har 800.000 danskere i den arbejdsdygtige alder, som er placeret uden for arbejdsmarkedet.
De er placeret uden for fællesskabet.
Hvis vi bare var lige så dygtige som svenskerne, ville vi have ca. 270.000 flere i arbejde.
Altså, vi er bagud, og det har store socialpolitiske konsekvenser, også for de børn, som vokser op i de familier, hvor man ikke har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så vi bør tage det her alvorligt.
Dertil kan man så lægge den undersøgelse, som kom frem for få måneder siden, og som viste, at 54 pct. af de internationale virksomheder i Danmark siger, hvis man spørger dem, at de overvejer at flytte arbejdspladser ud af landet.
Det er jo ganske, ganske alvorligt, og så kan man ikke bare blive ved med at henvise til, at vi ligger sådan nogenlunde på gennemsnittet, og at det nok går endda osv. osv.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Jo, jeg kan skam berolige hr. Anders Samuelsen med, at det er alvorligt, men at man tager det her alvorligt ved at lave en konkret indsats.
Og bare for at komme med et eksempel vil jeg sige, at når vi har set, at andre lande har sænket selskabsskatten for at stå sig bedre i forhold til at kapre investeringer, så har vi udvist politisk lederskab ved at sikre dansk selvforsvar i forhold til investeringer og sænket selskabsskatten.
Det er jo et eksempel på, at vi tager tingene alvorligt.
Nu er selskabsskat så bare ét parameter ud af flere.
Vi har også sikret, at den økonomiske politik er troværdig.
Og alle de her ting gør vi jo ikke for sjov, dem gør vi netop, fordi vi ved, at for at beskytte det danske velfærdssamfund, for at beskytte dansk velstand, bliver vi nødt til at gøre de her ting.
Og det gør vi så også på en rolig, balanceret, men meget determineret måde.
Tak for det.
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg havde glædet mig til den del af talen, som roser regeringens økonomiske politik.
Det fremgik ikke så eksplicit, så derfor afføder det dette spørgsmål: Anerkender ordføreren, at det generelt er blevet billigere at drive forretning i Danmark, efter at denne regering er trådt til, i forhold til tiden under den tidligere regering?
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Det undrer mig bare, at man ikke, når man laver sådan en analyse her af det danske samfund, tager udgangspunkt i, at betalingsbalancen er rekordpositiv, at opsparingsoverskuddet i virksomhederne er rekordhøjt – 100 mia. kr. på årlig basis – at direktørlønningerne vokser, at udbytterne vokser.
Jeg mener: Alt tyder på, at udlandet gerne vil købe vores varer; alt tyder på, at virksomhederne vælter sig i penge, som det aldrig nogen sinde er set før.
Er det så bare lige skattelettelser til erhvervslivet, der er løsningen?
Eller skulle man måske begynde at tænke sådan lidt mere ud fra virkeligheden i stedet for at tage det nede fra den liberale bibel?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg vil da starte med at give hr. Frank Aaen ret i, at på en række områder ser verden ikke så ringe ud, når man ser på den med danske briller.
Der er mange ufattelig dygtige virksomheder i Danmark, som hver dag tjener store penge hjem til landet og beskæftiger tusindvis af danskere – og heldigvis for det.
Men det betyder jo ikke, at vi så fra Venstres side siger: Jamen så er det godt.
Vi har faktisk et højere ambitionsniveau, for vi mener, at der er brug for flere private arbejdspladser.
Når hr. Frank Aaen nævner en række forskellige tal, så kunne man jo også bare hive det tal frem, der viser, at udenlandske virksomheder investerer mindre i Danmark, end danske virksomheder investerer i udlandet.
Det har jo også noget at gøre med, hvor attraktivt det er at drive virksomhed i Danmark, og jeg ville da synes det ville være et enormt fremskridt, hvis vi kunne sørge for, at det var udlandet, der ville investere mere i Danmark, end vi investerer i udlandet, fordi det er attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Så det kan godt være, at hr. Frank Aaens synes, at alting er godt; det gør vi ikke i Venstre.
Vores ambitionsniveau er højere.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Næh, jeg synes ikke, at alting er godt i Danmark.
Jeg siger bare, at i stedet for at hælde flere penge ned i virksomhederne, som de åbenbart bruger til at spare op, som de åbenbart bruger til at investere i udlandet, som de åbenbart bruger til at øge direktørernes lønninger, som er rekordhøje, så skulle man måske begynde at tænke lidt anderledes og sige: Hvad kan vi gøre for at skabe nogle arbejdspladser i Danmark?
Vi er ikke fremmed for, at nogle brancher er hårdt ramt – dem må vi hjælpe.
Men at tro, at man hjælper beskæftigelsen og det danske samfunds velfærd ved at skære i velfærden, som der foreslås, er jo håbløst.
Det giver hverken beskæftigelse i den private sektor eller mere beskæftigelse samlet set.
Derfor er det, jeg siger, at det her med at stå og lire af fra den liberale bibel, at man bare skal lave nogle flere skattelettelser til erhvervslivet, for så bliver alt rigtig godt, er simpelt hen bare for tyndt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Hr. Frank Aaen viser jo, at vi ser grundlæggende vidt, vidt forskelligt på den økonomiske politik, og det har jeg det sådan set rigtig godt med.
For mig er det afgørende, at vi tilbyder attraktive rammevilkår i Danmark, og der er skatter og afgifter en væsentlig parameter.
Derfor er vi nødt til at forholde os til den virkelighed, vi lever i, og der er der udfordringer for danske virksomheder i forhold til at være endnu skarpere i konkurrencen.
Det er vi optaget af fra Venstres side, og derfor har det været vores ambition at få lavet lettelser for erhvervslivet.
Jeg indrømmer gerne, at det tog noget længere tid at få regeringen til at forstå det.
Jeg tror, at det første gang var tilbage i foråret 2012, da vi skulle lave skatteaftale, at vi ville have en erhvervsskattepakke.
Det ville regeringen ikke, og det ville den heller ikke i efteråret 2012, men den kom så på bedre tanker i 2013.
Men vores ambitionsniveau er betydeligt højere end det, som både hr. Frank Aaen og regeringen lægger for dagen.
Som jeg redegjorde for i min tale, er Venstres politik et udgiftstop, så i stedet for at lade verdens største offentlige sektor vokse yderligere vil vi bruge de penge, som regeringen har taget ud af væksten til at lade den offentlige sektor vokse yderligere, til at sænke skatter og afgifter.
Det er Venstres politik.
Jeg ved godt, at hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance ønsker at mindske den offentlige sektor.
Det er jo et helt legitimt synspunkt, men der er vi så bare ikke helt enige.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Det var måske heller ikke så overraskende, og det var derfor, jeg havde ret i, at det mere var en socialdemokratisk end en liberal bibel, der blev læst op af – det var også til folkeoplysning for hr. Frank Aaen.
Der bliver ikke talt om en mindre offentlig sektor, og det er jo ærgerligt, for en lidt mindre offentlig sektor kunne være med til at finansiere, at vi kunne få fjernet topskatten, at vi kunne få halveret selskabsskatten, og at vi kunne have givet alle danskere i arbejde en lettelse på cirka 20.000 kr. om året.
Så ville vi jo pludselig have et Danmark, som det var superattraktivt at investere i, for i stedet for at have en maksskat på omkring 60 pct. og en selskabsskat på niveau med alle andre og for lille en afstand mellem at være i arbejde og ikke at være i arbejde ville vi lige pludselig være et sted, hvor man ville sige, at det er markant bedre at investere i det her land end i Sverige, Finland, England, Tyskland osv. Så derfor: Kan vi ikke godt flytte Venstre lidt, når det gælder størrelsen på den offentlige sektor?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Ambitionen om, at der er brug for at sænke skatter og afgifter, deler vi jo fuldt ud.
Det er derfor, vi siger, at det er vigtigere at prioritere ressourcerne til at sænke skatter og afgifter end at lade verdens største offentlige sektor vokse yderligere.
Vi mener, der skal være plads til at flytte rundt i den offentlige sektor inden for den ramme, der er i dag.
Der er det jo fair nok at Liberal Alliance mener, at enhver effektivisering skal gå til at sænke skatter og afgifter.
Vi mener, at der også skal være plads til inden for rammerne af et udgiftstop at reducere udgifterne et sted, hvor man kan få den offentlige sektor til at gå længere på literen, mod så at opprioritere andre steder.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg vil ikke læse op eller referere til den ene eller anden bibel, men forholde mig lidt til fakta.
Derfor skal jeg spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt, at da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister i 2½ år, hævede Venstre under hr. Lars Løkke Rasmussen erhvervsskatter og erhvervsafgifter 101 gange, og at det sammenlagt medførte en øget belastning for erhvervslivet på 24 mia. kr. om året.
Det er ikke spekulation; det her er rene fakta.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg tror bare, at tilhørerne her skal være opmærksomme på, at hr. Frank Aaen og hans parti til gengæld læner sig op ad den socialistiske bibel den ene dag efter den anden, og det inkluderer, at de vil nedlægge politiet, og at man til nød kan få lov til at eje en tandbørste ifølge visse dele af Enhedslisten, så det er måske ikke lige der, vi skal starte med at reformer det danske samfund.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren faktisk læste op af den liberale bibel, for jeg vil mene, at det mere er den socialdemokratiske bibel, der bliver læst op af.
For havde det været en liberal bibel, havde en af de ting, ordføreren havde nævnt, måske været, at vi godt kunne tåle en lidt mindre offentlig sektor, altså en offentlig sektor på f.eks. den størrelse, den havde under daværende finansminister hr. Mogens Lykketoft og daværende statsminister Poul Nyrup Rasmussen, altså en mindre offentlig sektor.
Kan Venstre gå ind for at få den offentlige sektor ned i størrelse, så den minder mere om den størrelse, den havde under hr. Poul Nyrup Rasmussen og hr. Mogens Lykketoft?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Jeg skal bare have det helt på det rene: Det Konservative Folkepartis synes og vil støtte, at brugere af Netflix i Danmark fremover ikke skal betale 79 kr. for deres Netflixabonnement, men i stedet skal betale ca. 100 kr. som følge af, at man her pålægger dem at betale ekstra moms.
Er det korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det Konservative Folkeparti synes, at det er et ganske glimrende forslag.
Det, at man betaler moms det sted, hvor kunden er, er kun et rimeligt princip.
Vi har et indre marked, som betyder øget konkurrence.
Det er til fordel for erhvervslivet og for Danmark, men der må også være rimelige spilleregler.
Der må være et level playing field, hvor man kan konkurrere på samme vilkår.
Så derfor synes vi, det er rimeligt, at man betaler moms det sted, hvor kunden er.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man laver en sådan one stop-enhed, så man på den måde kan samle betalingerne og momsen et sted.
Så kan der være nogle definitionsspørgsmål inden for it-området.
Jeg kan se af nogle af høringssvarene, at der er uklarhed om nogle definitioner, og det vil vi prøve at dyrke under udvalgsbehandlingen.
Men vi er fra konservativ side positive over for forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-03:
Jeg forstår det, ministeren siger, sådan, at ministeren har taget til efterretning, at ministeren er kommet med et lovforslag her, som et bredt udsnit af Folketingets partier har svært ved at forstå; altså, hvad betyder det egentlig?
Det er jo udtryk for, at det, der er fremsat i Folketingssalen, ikke har været godt nok.
Det er jeg glad for ministeren tager til efterretning.
Jeg forstår også på det, ministeren siger, at ministeren tager til efterretning, at det var et lovforslag, som de fleste af de partier, der er med i aftalekredsen om politi- og anklagemyndighedens økonomi, gerne havde set vi lige havde drøftet, og det havde ikke nødvendigvis taget så lang tid.
Men det er ærgerligt, at det så ender hernede i Folketingssalen, for man kan jo få det indtryk, at ministeren eller Rigspolitiet for den sags skyld bare betragter Folketinget som et gummistempel.
Og der må jeg bare sige, at for Venstres vedkommende vil vi godt have lidt hånd i hanke med, hvad der foregår, også i politiet, og også i forhold til hvor opgaver bliver placeret henne.
Men jeg vil godt kvittere for ministerens tilkendegivelse i forhold til møder og andet.
Så kommer jeg til mit spørgsmål, og det er, om ministeren – for det var ministeren ikke inde på i sin tale –
i forhold til den her begrænsede klageadgang kunne specificere sådan helt konkret, hvad begrebet mindre væsentlige sager dækker over, altså det begreb, der står i lovforslaget.
Kunne ministeren forklare, hvad det præcis er, det dækker over?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Det, som jeg sagde, er, at der ikke er noget nyt i det, jeg sådan set kommer her og beder om.
Det er en lovtilstand, som ikke bliver forandret, men i og med vi gerne vil tage en opgave, som i dag ligger hos Rigspolitiet, og flytte den til en kreds, skal vi også formelt sørge for, at klageadgangen er beskrevet, og det er det, som det her lovforslag er udtryk for.
Og som jeg sagde, er det ikke noget, man skal være bekymret for, for det er ikke sådan, at man ikke skal klage.
Men det er eksempelvis de sager, som i forvejen er sendt ind, i forhold til at der skal tages stilling til, om der skal rejses en tiltale; der vil det jo være ved domstolene, der finder en prøvelse sted, og hvor det skal være hjemlet.
Så jeg forsøger ikke at komme med noget fusk, det er en retstilstand, som er der i forvejen, men jeg uddyber det selvfølgelig meget gerne på skrift.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-03:
Det vil jeg glæde mig til, for det virker lidt på mig, som om ministeren heller ikke er helt hundrede procent klar over, hvilke sager der er tale om.
Og jeg er da glad for, at det ikke kun er retsordføreren, men også ministeren, som ikke helt præcis ved, hvad det er, vi skal beslutte i forhold til det, der står på lovforslagets side 17: »Bestemmelsen forudsættes alene benyttet til at afskære klageadgang fra politikredsene til Rigspolitiet i relation til mindre væsentlige sager ...«.
Sådan som det er i dag, er det justitsministeren, der bestemmer det, men med lovforslaget kommer det til at være Rigspolitiet.
Så der er altså en afgørende forskel.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Det er ikke sådan, at jeg ikke ved, hvad det er for sager, men når jeg siger, det er meget svært præcist at definere, er det, fordi der jo ikke findes nogen udtømmende defineret liste.
Der vil nemlig være et skøn, som skal lægges ind over, hvad der vurderes at være mindre væsentlige sager.
Det er et kendt begreb, som vi også opererer med i dag, så der er sådan set ikke noget nyt i det.
Jeg kan ikke lave en lang liste og sige, at det er præcis, at der er en, der har klaget over, at naboen ikke har fjernet ukrudt; er det så en mindre væsentlig sag, og er det overhovedet lovligt?
Jeg kan ikke lave sådan en liste, for der vil være nogen, der skal sidde og foretage et skøn.
Tom Behnke (KF), 2014-04-03:
I forhold til det med opgavefællesskaberne nævner ministeren to grunde: Den ene er pengene, og den anden er, at man vil højne kvaliteten i sagsbehandlingen.
Der vil jeg lige høre, om det er udtryk for kritik af den sagsbehandling, der finder sted i dag.
Altså, er der mange fejlafgørelser, er der mange fejljournaliseringer, er der mange fejl i forhold til, at man udsteder eller ikke udsteder våbentilladelser i dag?
Er det, fordi man har konstateret, at det sejler fuldstændig rundtomkring på politiets våbenkontorer, at man føler et behov for at centralisere og dermed højne kvaliteten?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
De har sagt, at for dem giver det mening, det vil være besparende, både ressource- og personalemæssigt, og de synes, de kan levere et mindst lige så godt resultat, hvis de gør det på den måde.
Så det er ikke udtryk for, at der er noget, der sejler, men alene udtryk for et ønske om at forbedre den politibetjening, der er.
Vi ved jo alle sammen, at hvis man kan forbedre noget, og hvis man så kan hente lidt på det, kan man bruge det til andre gode ting, så det synes jeg er et nobelt formål.
Tom Behnke (KF), 2014-04-03:
Jo, men det betyder jo så, at både Socialdemokratiets ordfører og ministerens argument om, at det her skulle højne kvaliteten, sådan set er ligegyldigt, det er varm luft, det er et hurraord, som ikke har nogen bundklang overhovedet.
Det er pengene, vi taler om, og så ser man stort på, hvordan det så i øvrigt går ude i politikredsene og med borgerne.
Men når det nu er sådan, at man vil centralisere selve sagsbehandlingen – man skal stadig væk som borger kunne henvende sig lokalt – hvorfor så gøre det to steder i Danmark?
Hvad er filosofien bag det?
Så burde det vel være ét sted, man gjorde det, hvis det overhovedet skal give nogen mening.
Den der mellemløsning, altså at vi centraliserer, men vi gør det så i øvrigt to steder, giver jo ikke meget mening.
Det andet spørgsmål er: Får politikredsene lov til at beholde de bevillinger, de har i dag, således at politikredsene stadig væk er slagkraftige i forhold til at løse de opgaver, de i øvrigt har?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Jeg vil gerne sige, at jeg måske skulle have kommenteret det, da jeg startede mit indlæg, for hr. Tom Behnke var også inde på det til at starte med.
Hr. Tom Behnke sagde, at nu dræner vi kredsene for politifolk.
Det er sådan set ikke det, der er tanken.
Hvis man kan lægge de ting sammen, sådan at folk, der sidder og arbejder med våbensagerne, primært har deres arbejdsfokus rettet på det, vil vi da vide, at der kommer færre fejl, der vil være en mere ensartet og hurtigere sagsbehandling, for folk vil kende sagerne, de vil kende alle de forskellige vinkler, der kan ligge rundt omkring det, for de sidder og arbejder med det hele tiden.
Så det har altså været et ønske fra politiets side om at samle de folk, der arbejder med de her sager.
Det betyder ikke noget for borgeren, for borgeren kan stadig væk gå ind på de forskellige politikredse, men kan så sende det af sted til to steder i landet, hvor man vil sidde og arbejde med det.
Det synes jeg altså er meget, meget fornuftigt.
Så kan de politifolk, som så er tilbage i kredsene, lave andre gode ting.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-03:
Hvis der stadig væk skal være personale ude på den lokale station, hvor folk kommer ind og beder om at få lavet en våbentilladelse, eller hvad det nu måtte være, så skal der altså stadig væk være noget personale, der håndterer den sag.
Det samme personale skal så sørge for, at sagen bliver sendt videre til et sted, der er centralt, hvor der så skal sidde nogle folk, som så måske nok arbejder hurtigere, fordi det er det eneste, de laver.
Jeg har bare svært ved lige at se, hvor man opnår besparelsen henne – men fred være med det.
Det kan være, at ministeren kan forklare det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-03:
Som det vel også er fremgået nogenlunde af debatten, er der jo sådan set enighed om det meste i det her forslag.
Derfor vil jeg også mere hæfte mig ved nogle af de ting, som vi har spørgsmål til.
Der er især spørgsmålet om det her med klageadgangen, hvor man fastholder, at der ikke kan klages over afgørelser.
Der kan man sådan set bare centralt bestemme, at sådan er det – uden at vi ligesom bliver blandet ind i det.
Det kunne jeg i hvert fald godt tænke mig at justitsministeren lige sagde noget mere uddybende om.
Det er det, der har gjort os mest sådan skeptiske.
Ellers synes jeg sådan set, at forslaget er godt.
Så kan jeg ikke lade være med, nu hvor fru Pernille Skipper tog spørgsmålet op, at spørge om, hvad pengene skal bruges til.
Altså, jeg skammer mig jo næsten ved at måtte sige, at det havde jeg ikke tænkt nærmere over, for nu at sige det sådan.
Man kan jo sige, at hvis nu justitsministeren går op og siger, at de skal bruges til skattelettelser, så kan vi i hvert fald nok acceptere de fleste svar på det første spørgsmål, men det kan også bare være, at de går i Justitsministeriets store kasse eller finansministerens store kasse eller måske bliver i politiet til andre opgaver.
Så kan man selvfølgelig håbe, at politiet vil begynde at tage sig af den omfattende indbrudskriminalitet i private hjem i stedet for at spilde tiden på så mange mærkelige ting som razziaer på Kalundborg Gymnasium og totalkontroller, og hvad ved jeg, hvor man spilder borgernes penge i stedet for at beskæftige sig med borgernær kriminalitet, som er det, borgerne vel interesserer sig for.
Men mon ikke vi finder en fredelig løsning på den del af det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg er jo ked af at høre, at Socialdemokratiet har præcis samme tilgang som skatteministeren, nemlig at regeringen er optaget af at løse et juridisk problem, for når vi spørger ind til, om den socialdemokratiske ordfører synes, det er rimeligt, jamen så bliver det noget dvælende.
Så bliver det også noget med: Jamen, der er regler og love.
Altså, det lyder som en flok jurastuderende, der har en rigtig hyggelig fredag eftermiddag og sidder og diskuterer regler og konventioner og love og paragraffer, men nu er vi jo altså engang politikere.
Derfor må jeg bare bede om at høre, om Socialdemokratiet mener, at det er rimeligt, at man har adgang til at trække på børnefamilieydelsen efter meget kort deltagelse på det danske arbejdsmarked, ikke bare nu, men også, hvis der ifølge statsministeren bliver stor økonomisk ubalance.
For så mener jeg at have forstået at statsministeren mener at der skal gøres noget.
Men kan den socialdemokratiske ordfører forklare mig, om det, der foregår, er rimeligt i den socialdemokratiske optik, som det er i dag, og hvorfor det så muligvis ikke er rimeligt, hvis omfanget bliver større.