runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2014-04-25:
Tak for det.
I Liberal Alliance deler vi den opfattelse, at det at opnå et statsborgerskab er noget ganske særligt, og at der derfor skal stilles store krav til de mennesker, som ønsker at blive danske statsborgere.
Af samme grund stemte vi faktisk imod det lovforslag, som regeringen fremsatte før jul, hvor man slækkede på sprogkravene og på kravene til selvforsørgelse.
I Liberal Alliance mener vi faktisk, at kravene skal øges.
Men det er en politisk diskussion, som kører et andet sted, og vi vil fra Liberal Alliances side fortsat arbejde for at få strammet kravene til, hvad der skal til for at opnå dansk statsborgerskab.
Vi mener faktisk, at man, hvis man havde stillet de krav, som Liberal Alliance ønsker gennemført, tilbage fra 1970'erne, så på ingen måde ville have stået med de store problemer på integrationsområdet, som man står med i dag. Men lad den diskussion køre ved siden af; de mennesker, som i dag står på L 179, er mennesker, som til punkt og prikke opfylder de gældende krav – i et retssamfund må det naturligvis være sådan, at opfylder man de krav, der skal til for at opnå dansk statsborgerskab, så får man også tildelt et dansk statsborgerskab.
Derfor stemmer Liberal Alliance for, og vi glæder os ligesom de andre partier til statsborgerskabsdagen på søndag, hvor vi kan sige velkommen til de mennesker, som blev optaget i forbindelse med den sidste lov.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-25:
Det her er jo en rigtig god dag for de 679 voksne og deres børn, som nu endelig har fået statsborgerskab i Danmark.
Og når jeg siger »endelig«, er det, fordi det er rigtig, rigtig svært at få statsborgerskab i Danmark, også selv om det heldigvis er lykkedes sammen med regeringen at lave nogle lidt mere menneskelige regler.
Jeg må sige, at jeg har talt med rigtig mange pæredanske gymnasieelever, som havde ualmindelig store problemer med at bestå den prøve, som man skal bestå for at få statsborgerskab i Danmark, men dem her er det lykkedes for, og det er jo rigtig dejligt for dem.
Ud over at have brugt meget tid på at leve op til kravene, har de også ventet længe på sagsbehandling.
Der er 14-16 måneders sagsbehandlingstid – hvis ikke mere.
Det er, synes jeg, selvfølgelig helt uacceptabelt.
Vi har sammen med regeringen afsat 10 mio. kr. til at gøre sagsbehandlingstiden kortere.
Indtil videre går det ikke supergodt med det.
Der er faktisk betydelig færre, end der var, dengang det var VK, der havde magten.
Der er nogle af de der helt tossede regler, som gjaldt i VKO-tiden, som er blevet fjernet.
Vi har stillet skriftlige spørgsmål fra Enhedslistens side til regeringen for at få en forklaring på, hvorfor der er så få, og jeg er sikker på, at justitsministeren vil bruge noget tid på talerstolen på at komme med nogle forklaringer på, hvorfor det ser ud, som det gør.
For det fremstår ærlig talt ret underligt.
For som fru Karen J. Klint ganske rigtigt sagde, er der nogle, der får dispensation fra de her svære, svære krav, som man skal leve op til, og det er bl.a. mennesker, som er flygtet fra krig, som har været udsat for tortur, og som desværre er blevet skadet for livet.
Heldigvis – og det er ikke så tit, jeg roser regeringen – heldigvis er det sammen med den her regering lykkedes at få nogle regler, hvor man i lidt højere grad tager hensyn til f.eks. de mennesker, som har været udsat for voldsom tortur, og for hvem det derfor ikke er en mulighed at komme til at kunne bestå så svære prøver, som man faktisk kan bestå for at få dansk statsborgerskab, også selv om man har boet her i årevis.
Det synes jeg er positivt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-25:
Når man deltager i statsborgerskabsdagen her i Folketinget, og den løber jo af stabelen her i den kommende weekend, bliver man virkelig klar over, hvor mange forskellige historier, der knytter sig til det at have et ønske om at blive statsborger i Danmark.
Der kommer folk fra alle dele af verden.
Det er lige fra pensionisten, som har boet hele sit liv i Danmark, men oprindelig er fra Norge, til flygtningen fra Afghanistan, der nu endelig slipper igennem nåleøjet og får statsborgerskab i Danmark.
Derfor synes jeg også, at vi her fra talerstolen skal ønske tillykke her i dag til dem, som er sluppet igennem nåleøjet og har opnået det særlige at få et statsborgerskab i Danmark.
De fleste af dem har allerede boet i Danmark i rigtig mange år, men de har samtidig også gjort, hvad de kunne for at være i arbejde eller under uddannelse, være selvforsørgende, lære dansk, og så har de først og fremmest heller ikke involveret sig i kriminalitet.
Så der er nogle betingelser, som de har opfyldt, og som har gjort, at de nu kan kalde sig danske statsborgere.
Så her fra talerstolen skal der lyde et tillykke fra SF.
Vi glæder os til statsborgerskabsdagen i Folketinget, hvor vi skal se rigtig mange af dem, som vi har givet lov til at blive statsborgere igennem det seneste år.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
En af de allerbedste ting ved at være indfødsretsordfører er, at man to gange om året kan få lov til at stå her på Folketingets talerstol og byde en masse mennesker velkommen til vores danske fællesskab, som de jo har været en del af et stykke tid, men nu får de også de samme rettigheder, og de får de samme pligter som alle os andre.
Det er en meget stor ting at få nyt statsborgerskab, ikke mindst fordi man, som reglerne er i dag, så samtidig giver afkald på sit tidligere statsborgerskab.
Det er rigtig svært for mange mennesker, og det kan jeg på alle måder sætte mig ind i.
Det glæder vi os meget over i Radikale Venstre.
Men i dag gælder det de 679 mennesker plus deres børn, og alle dem ønsker vi hjerteligt tillykke med det danske statsborgerskab, og så glæder vi os rigtig meget til på søndag, hvor vi skal feste med og personligt lykønske de mange, som fik dansk statsborgerskab sidste år.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Tak til formanden.
Når vi nu behandler det her lovforslag om indfødsret og statsborgerskab, må man sige, at der hersker vidt forskellige og modsatrettede forestillinger om, hvad Danmark er, og hvad det at være statsborger i Danmark betyder.
Kommunisterne fra Enhedslisten og den kulturradikale elite, som er repræsenteret af Det Radikale Venstre, betragter Danmark som en festivalplads og en tilfældig plet på landkortet, hvor alle bare kan komme og slå sig ned, hæve sociale ydelser og te sig, som de har lyst til.
Sagen er jo, at vores land på grund af den masseindvandring, som er foregået i de forrige årtier, har været udsat for en drastisk og på mange måder ødelæggende forandring, som vi ikke blot i dag, men også navnlig i forhold til vores børn og børnebørn og oldebørn kommer til at betale regningen for.
Vi har i Dansk Folkeparti sagt nej til den udvikling og gjort, hvad vi kunne for at rette op på det ødelagte, men det er jo sådan inden for politik, at det er mandaterne og stemmerne, der tæller, hvis det skal lykkes.
Et eksempel på festivalmentaliteten, som præger regeringens politik, er det forhold, at de betingelser og krav, der skal til at opnå dansk statsborgerskab, er blevet lempet og lempet.
På det seneste har man fremsat lovforslag om, at hvis man er født og opvokset i landet, kan man faktisk automatisk få statsborgerskab, når man er fyldt 18. Sagen er, at man opfatter statsborgerskabet som et integrationsværktøj.
Man påstår naivt, at bare vi i Danmark tossegodt og naivt kaster statsborgerskaber i grams, vil dem, der får det, blive så glade for Danmark, at de lader sig integrere i det danske samfund med det samme.
Vi siger det modsatte.
Vi siger, at statsborgerskabet er kronen på værket, og at det kun kan opnås, hvis den enkelte har gjort sig fortjent til det.
Der skal være nogle kontante betingelser og krav, der skal opfyldes, hvis man vil opnå statsborgerskab.
En af de afgørende betingelser for at blive integreret i det danske samfund er sproget.
Det er jo så at sige fundamentet for, at vi overhovedet kan tale sammen.
Sprogkravene burde selvfølgelig strammes.
Vi kan ikke stemme for et forslag om indfødsret, så længe der er statsløse på lovforslaget, som opnår statsborgerskab i kraft af statsløsekonventionen og altså ikke opfylder nogen af de betingelser, som alle andre må opfylde.
Så vi stemmer nej.
Karen J. Klint (S), 2014-04-25:
Men det, jeg kan sige, er, at netop statsborgerskabet jo ikke er noget, man får forlods – det er noget, man får efterfølgende, og dermed er statsborgerskabet også et bevis på, at de borgere, der har søgt statsborgerskab, ønsker at være integreret i det danske samfund.
Så statsborgerskabet er et integrationsværktøj.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Altså, det her ligger ikke uden for lovforslaget, al den stund at Socialdemokratiet sammen med Det Radikale Venstre vedholdende har påstået, at statsborgerskabet i sig selv er et integrationsværktøj, hvilket jeg jo så må tolke på den måde, at bare vi tildeler statsborgerskab, bliver folk så glade for at modtage det, at de uden videre lader sig integrere, og jeg synes jo, det er naivt og dumt at tro på, at det er sådan.
Det, jeg jo egentlig bad om, var en principiel udredning af, hvad Socialdemokraterne mener med at sige, at statsborgerskabet er et integrationsværktøj.
Karen J. Klint (S), 2014-04-25:
Nu handler dagens lovforslag jo ikke om integration i al almindelighed, men jeg kan godt svare, at statsborgerskab jo også kan være en belønning for, at man er integreret.
Man skal jo opfylde nogle betingelser, og det skal man også i fremtiden, og de betingelser er der bestemt ikke slækket på.
Det er for mig at se logisk, at unge, som er opvokset i Danmark og har gennemført den danske folkeskole, selvfølgelig ikke skal til en ekstra danskprøve og selvfølgelig ikke skal til en statsborgerskabsprøve i historie eller i andre forhold, for det har de fået gennem deres folkeskoleforløb
Så for mig at se
har de bestået noget af det væsentligste ved statsborgerskabsprøven.
Så kan der være andre krav, f.eks. om forsørgelse og sådan noget, men der skal vi jo også arbejde for, at alle unge i Danmark kan forsørge sig selv.
Så jeg har det rigtig godt med, at unge, der i forvejen har de kompetencer, som ligger i nogle af kravene i statsborgerskabsprøven, ikke skal ud og have dem en ekstra gang.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Jeg synes, der hersker lidt tvivl om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener.
På den ene side siger man, at der skal være nogle kontante krav til at opnå statsborgerskab.
På den anden side siger man så også, at statsborgerskabet i sig selv er et integrationsværktøj, og vi har jo lige her for nylig været igennem en førstebehandling, hvor man ville give automatisk statsborgerskab til folk, der er født og opvokset her i landet og er fyldt 18 år.
Jeg vil egentlig godt have, at ordføreren principielt uddyber, hvad man i grunden mener, med hensyn til at statsborgerskabet er et integrationsværktøj.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-04-25:
Når vi nu skal give statsborgerskab til 679 voksne og deres 425 børn ved lov, er det, fordi det følger af grundloven.
Det at få dansk statsborgerskab er ikke bare noget, man får med et gummistempel i et ministerium, det er noget, der kræver, at vi vedtager et lovforslag her i Folketinget.
For det er stort, det er vigtigt at skifte sit statsborgerskab ud med et andet og opnå dansk statsborgerskab, og derfor kræver det den seriøsitet, at vi behandler det som et lovforslag her i salen.
Det synes vi i Venstre er rigtig godt.
En af dem, som står på lovforslaget, nr. 421, er Kaivan Pirayesh fra Fredericia, som sendte mig en sms i går og spurgte, om ikke nok jeg ville ringe til ham, for han havde set, at hans navn var på lovforslaget, og han var så spændt på, om han nu også fik sit statsborgerskab, for han syntes, han havde ventet rigtig længe, og han ville gerne høre lidt nærmere om, hvor lang tid der gik.
Og på trods af at han under samtalen fortalte – jeg skal sige, at vi er venner på Facebook – at han er medlem af Det Radikale Venstre, synes jeg alligevel, at vi skal give ham dansk statsborgerskab.
Det skal ikke komme ham til skade.
Det siger lidt om, hvor spændt og hvor glad man er for at få det danske statsborgerskab.
Og på søndag har vi jo også statsborgerskabsdag herinde i Folketinget, hvor vi slår et telt op nede i baghaven, havde jeg nær sagt – det er grunden til, at man ikke kan parkere der for tiden – og der er tradition for, at de, der kommer, er rigtig glade og meget stolte, og der er store smil over hele linjen. Så vi indstiller med glæde det her lovforslag til vedtagelse.
Der er ikke nogen på listen, som umiddelbart udgør et problem; der er ikke nogen, der er problemer med, sådan som det tidligere har været tilfældet med nogle, der f.eks. har været i PET's søgelys og andet.
De, der står på listen, har ikke den type problemer.
Så er vi uenige i, at regeringen har slækket på kriterierne for at opnå dansk statsborgerskab, men det er en helt anden sag, og det skal ikke komme de her personer på listen til skade, hvor altså en af mine facebookvenner til min glæde er iblandt.
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Tak for det.
Også fra konservativ side skal der lyde positive røster i forhold til lovforslaget her; vi kan støtte lovforslaget, som jo går ud på at tildele en række personer dansk statsborgerskab – en række personer, som har ønsket at få et dansk statsborgerskab.
Det er jo sådan set positivt, at vi lever i et land, hvor der er andre, der har lyst til at være og få statsborgerskab – det synes jeg det er rart at der er nogen der gerne vil.
Det, der så også er godt, er, at de, der er på lovforslaget her, rent faktisk lever op til de krav og kriterier, som vi stiller i forhold til at få dansk statsborgerskab.
For et dansk statsborgerskab er jo ikke noget, man bare lige får; det er noget, man skal gøre sig fortjent til, man skal bestå nogle forskellige prøver osv.
Det har ansøgerne på lovforslaget her så gjort, de er derfor kommet på lovforslaget, og det behandles i dag i Folketinget.
Og der skal her fra konservativ side også lyde et tillykke til dem, der er på lovforslaget; vi ser frem til en hurtig udvalgsbehandling, og at vi kan få vedtaget lovforslaget.
Det synes vi er en rigtig god tradition, som vi håber kan blive ved også i fremtiden.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Tak for det.
Det er vist egentlig ikke rigtig kutyme, at justitsministeren går på talerstolen afslutningsvis i forbindelse med, at der er mennesker, som optages på lovforslaget, men jeg har valgt at gøre det i dag, fordi der er blevet rejst nogle spørgsmål vedrørende antallet af mennesker, som er på lovforslaget, som er mindre, end det var under den borgerlige regering, og det har jeg ikke hørt mange borgerlige kritisere mig for, men jeg har alligevel syntes, at det var en god idé at komme op og give en forklaring.
Det skyldes jo først og fremmest, at vi – regeringen og Enhedslisten – har lavet en aftale om at lave en bedre sagsbehandling, få en bedre kvalitet i sagsbehandlingen.
Det har betydet, at vi har omlagt nogle forskellige arbejdsprocesser, hvor man skal bruge noget mere tid på de enkelte sager, fordi man i stedet for tidligere, hvor de måske gav et glat afslag, nu skal indhente yderligere lægelige oplysninger, og man skal prøve sagerne, og man skal vejlede dem på en anderledes måde.
Det har det taget noget tid at løbe i gang, men bare for at sige det, som det er, vil jeg sige, at vi jo har tilført Indfødsretskontoret rigtig mange yderligere ressourcer, og de arbejder i Udlændingestyrelsen massivt på at få nedbragt sagsbehandlingstiden, sådan at den prop, man kan sige der har været i systemet, forsvinder.
Og derfor vil det med de nye krav og den nye måde at processe sagerne på selvfølgelig også se anderledes ud, når vi kommer længere frem.
For vi har lavet en aftale om at gøre det lettere for eksempelvis de mennesker, som har det svært, at få statsborgerskab, og det er vi selvfølgelig i gang med.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Ja, så blev der sådan set ikke svaret på det, jeg spurgte om, hvilket jeg egentlig synes er mærkeligt, for det var da ganske enkelt.
Altså: Har afskaffelsen af pointsystemet betydet, at der kommer flere fra bl.a. Somalia eller ikke? Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg egentlig synes, det er mærkeligt at tale om uddannelsessnobberi, eliteuniversiteter og alt muligt andet, når regeringen jo samtidig mener – må jeg gå ud fra – at det er godt at have en uddannelse, og at det er godt at have et håndværk.
Altså, jeg synes da, det er en besynderlig måde at anskue tingene på.
Det er da helt klart, at det pointsystem har gjort, at folk nemmere har kunnet blive integreret.
Og jeg vil altså sige, at jeg synes, vi skylder danskerne og også vores efterkommere, at det her foregår på en ordentlig måde, så vi ikke ender med det, der var tilbage i 1983 med den katastrofale udlændingelov, der blev indført dengang.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jeg synes, vi skal holde øjnene på bolden her.
Som jeg nævnte i min tale, er det sådan, at ud af de opholdstilladelser, der er givet, står familiesammenføringerne for 8,5 pct., og jeg tror godt, hr. Christian Langballe ved, at det nok ikke er de fleste af dem, som er kommet til Danmark fra Somalia, som har en uddannelse fra et eliteuniversitet.
Men ud af de 8,5 pct., som altså er dem, som er omfattet – og det har jeg jo redegjort for her – kommer de fleste, som kommer hertil og får en ægtefællesammenføring og får opholdstilladelse, fra vestlige lande.
De kommer også fra andre lande, de kommer fra Vietnam, fra Kina, fra USA, men de kommer også fra nogle af de lande, hvor der typisk er flygtninge.
Men de fleste, som kommer hertil, er folk, som gerne vil arbejde, som gerne vil lade sig integrere, og som kan bidrage til samfundet.
Og så er der flygtningedelen, som har sit eget spor.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Altså, nu hører jeg til en af dem, der mener, at pointsystemet var aldeles glimrende, og så kan justitsministeren sige uddannelsessnobberi nok så mange gange, men det lader mig egentlig kold.
Altså, det, som jeg ligesom hører ministeren sige, er, at det ikke har haft nogen effekt på de familiesammenføringer, der er sket – både i forhold til at de nu kommer fra andre lande, men også at der er en kraftig stigning, bl.a. fra Somalia.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jo, det er det, for der er præcis de samme internationale krav om, at man, hvis man har flygtningestatus i Danmark, har krav på at få sin ægtefælle til landet.
Det er der ikke ændret noget som helst ved.
Til spørgsmålet om Somalia vil jeg sige, at det selvfølgelig er et godt spørgsmål at tage frem, for der er jo tale om et land, hvor der været borgerkrig og en situation, som har været meget uoverskuelig, men hvor tingene også kan siges at være i bedring.
Derfor har vi lige nu nogle afviste asylansøgere, som vi gerne vil have til at rejse tilbage, og vi arbejder på at få etableret den kontakt for at lave modtage- og reintegrationscenter i Somalia.
Så situationen i Somalia har jo forandret sig, og der er også områder, hvorfra vi ikke længere tager imod flygtninge.
Vi betragter ikke alle, der kommer fra Somalia, som forfulgte, og vi prøver også at få nogle af dem til at rejse tilbage.
Men kravet om ægtefællesammenføring til flygtninge er der altså ikke ændret et komma ved.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Så lad os tage et konkret eksempel, nemlig Somalia.
Der er ikke sket noget specielt i forhold til flygtningestrømmen fra Somalia, men der er sket en kraftig stigning fra 2010 til 2013.
I 2010 var der 61, og i 2013 var der 247.
Og forklaringen på den stigning kan kun være de ændrede regler.
Og jeg synes da, at justitsministeren skulle stille sig på mål for det og sige: Produktet er familiesammenføring fra Somalia, og det synes vi ingen problemer der er i; integrationsmæssigt lemper vi reglerne, og det er så resultatet.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jeg synes, det er på kanten af det uhæderlige at sige, at jeg fifler med tallene.
Det vil jeg egentlig gerne starte med at slå fast.
Så vil jeg gerne kommentere det, som hr. Karsten Lauritzen startede med at sige, nemlig at der var et politisk ønske om færre familiesammenføringer.
Der tror jeg at den her regering ser sådan på det, at vi gerne vil have de familiesammenføringer, der kan lade sig gøre, hvor familierne er i stand til at sørge for en vellykket integration, og hvor vi ikke vægter det som finere, at et menneske har taget en uddannelse på et eliteuniversitet, end hvis man bare er sygeplejerske.
Sådan ser vi måske bare forskelligt på tingene.
til spørgsmålet om, hvorfor der kommer mennesker hertil som familiesammenførte fra nogle af de lande, hvor ægtefællen er givet asyl, er svaret det såre simple, at der er nogle særlige regler: Hvis en herboende ægtefælle har fået flygtningestatus, har man ret til at få en ægtefællesammenføring, og det gælder selv de mennesker, som under den borgerlige regering er blevet givet en flygtningestatus i Danmark.
De kan være fra Somalia, de kan være for Syrien, og de kan være fra Afghanistan, men når de først har fået en ret til at være her, går de uden om de andre regler.
Hvis man har en ægtefælle eksempelvis i en flygtningelejr i Jordan, har man ret til at få vedkommende hertil, og det gælder også for de flygtninge, som blev givet asyl under den borgerlige regering.
Jeg skal prøve at svare.
Der er mange spørgsmål i et, og jeg har 29 sekunder tilbage.
Sidste år steg antallet af asylansøgere i Danmark med 22 pct. Til sammenligning steg det med 70 pct. i Tyskland.
Det er bare for at understrege, at der altså ikke er sådan en pullfaktor, som gør sig gældende, så Danmark er det sted, hvor alle helst vil hen.
Rent faktisk er der andre lande, man søger mere mod.
Derefter vil jeg sige: Har vi en robust og retfærdig udlændingepolitik?
Ja, det synes jeg vi har.
Vi stiller krav om selvforsørgelse, vi stiller krav om, at folk skal ville lade sig integrere, om at man aktivt skal medvirke til den integration, at man skal leve op til krav for at få statsborgerskab.
Men vi har gjort det, som Dansk Folkeparti jo er meget uenig i, nemlig at vi har fjernet nogle af de der meget rigide krav, herunder det uddannelsessnobberi, som vi lige nu behandler, og som Dansk Folkeparti gerne vil have genindført, hvor Dansk Folkeparti synes, at mennesker er finere, hvis de har taget en boglig uddannelse, end hvis de bare har taget en erhvervsmæssig uddannelse, og sådan noget snobberi står regeringen altså ikke inde for, og derfor siger vi nej til Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Ministeren svarer jo ikke rigtig på spørgsmålet.
Det var jo sådan set et forholdsvis enkelt spørgsmål, som jeg stillede.
Jeg spurgte jo, om det er udtryk for en robust og en retfærdig udlændingepolitik, når vi kan se, at indvandringen på asylområdet, på greencardområdet og i det her tilfælde på familiesammenføringsområdet bare stiger og stiger.
Er det det, der i regeringens optik er udtryk for en robust og retfærdig udlændingepolitik, når indvandringen fra lande stiger, og det tilmed er fra lande, hvor vi ved, at det altså skaber en lang række integrationsproblemer?
Er det det, der er robust og retfærdigt, og hvad er det, der gør det robust, og hvem er det egentlig, det er retfærdigt over for?
Det er sådan set det, der er spørgsmålet.
Så hvad er sådan definitionen på regeringens robuste og retfærdige udlændingepolitik?
Det ved ministeren jo godt, men hvis ministeren kunne svare på spørgsmålet, ville det være alle tiders.