runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Men jeg synes, at det, vi hører nu, er interessant: at det skal være nemmere at drive landbrug, men at man ikke kan få en uddannelse, og at man samtidig skal skære ned i den kommunale velfærd ude i yderkommunerne.
Det er jo det, vi hører Venstre sige – og man må jo kvittere for, at ordføreren siger det meget klart – nemlig at det skal være nemmere at drive landbrug, men om folk kan få en uddannelse eller få hjemmepleje, er ikke så vigtigt.
Men jeg vil godt igen tage fat i hele diskussionen om omprioriteringsbidraget, og jeg vil gerne læse et citat op: »Vi har kun indgået en étårig aftale med regeringen.
Regeringen har så annonceret, at den vil søge flertal i Folketinget for at skære én procent hvert år.
Det ved jeg ikke, om der kan skabes flertal for, når budgetlovens udgiftslofter skal fastlægges.«
Det stritter jo lidt i forhold til det, vi hørte Dansk Folkeparti sige tidligere: at nu skal vi også med det, vi behandler i dag, forholde os til et udgiftsloft i 2019.
: Hvad er det, vi forholder os til i dag?
Er det et udgiftsloft i 2019, og har det noget som helst med den kommuneaftale, man indgik i sommer, at gøre?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Altså, udgiftsloftet i 2019 skal jo fastlægges, for det følger jo af budgetloven.
Jeg kan ikke huske paragraffen, men tror, det er § 6, stk. 2, eller også er det § 6, stk. 1, eller noget deromkring.
Det fremgår af budgetloven, at vi skal lægge et loft i det fjerde år, så det er helt berettiget.
Jeg vil godt anholde det, som hr. Jonas Dahl ligesom bruger sin indledning til og så ikke rigtig vil spørge om, nemlig at vi skulle gå ud og skære ned på uddannelserne, skære ned på børneområdet, daginstitutionerne.
Altså, hvad skete der, da hr. Jonas Dahl sad med et flertal og oven i købet var i regering, lad os bare tage på daginstitutionsområdet?
Hvad skete der da?
Blev der flere pædagoger, eller blev der færre pædagoger?
Der blev færre pædagoger.
Kom der på skoleområdet flere skolelærere, eller kom der færre skolelærere?
Der kom færre skolelærere.
Det var under hr. Jonas Dahls regime.
Der er blevet lavet et løft på 750 mio. kr. på finansloven fra 2012 og 2015 – de kører videre.
Der er blevet givet 1 mia. kr. til efteruddannelse, til opkvalificering af lærere og pædagoger, i folkeskolereformen – den kører videre.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Jeg vil egentlig bare gerne have ordføreren til at forholde sig til det, jeg egentlig spurgte om.
Det var en fin manøvre at prøve at snakke udenom.
Men det var et meget klart spørgsmål, der gik på, at den KL-aftale, man lavede i sommer, forholdt sig til 2016 – det er i hvert fald det, KL's formand selv har udtalt.
Og vi har tidligere her i dag hørt, at Dansk Folkeparti ikke ville forholde sig til, at vi i dag skulle lave et udgiftsloft for 2019 – man siger, at det bare følger af KL-aftalen.
Følger det af KL-aftalen, at der skal være et omprioriteringsbidrag på 1 pct. i 2019 – ja eller nej?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Jeg forstår godt det der med, at der er et flertal i Folketinget osv., men det er sådan set ikke svar på spørgsmålet.
Er det ikke et sundt princip, at de partier, som beslutter sig for at bruge flere penge, også sammen finder ud af, hvordan de penge skal findes?
For det er jo ikke sikkert, at det er den samme kreds af partier, der laver finanslov for 2017, når vi er fremme ved 2016, som lige har besluttet, at dagpengesystemet skal være 300 mio. kr. dyrere.
Det er da ganske sandsynligt, at det er en anden kreds af partier, der skal lave finanslov.
Hvorfor hylder Venstre ikke det princip, at de partier, der vil bruge penge, også skal finde pengene?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Det er jo et glimrende spørgsmål, kan man sige.
Det er jo også vigtigt for mig at understrege, at udgangspunktet for os – og det har vi heller ikke lagt skjul på – var, at det skulle være omkostningsneutralt.
Men vi anerkender selvfølgelig også, at der er et flertal i Folketinget – og det er jo så derfor, vi har indgået et kompromis – som har bedt om og syntes, at det var nødvendigt at tilføre dagpengesystemet såkaldte nye penge, altså 300 mio. kr.
Det er jo meget teknisk og omfattende.
Det kommer så, som det fremgår af aftalen – som også hr. Ole Birk Olesen refererer til – til at foregå i forbindelse med finansieringen af finansloven, som gælder for 2017.
Absolut har vi overvejet alting om de her ting, som vi lægger frem – selvfølgelig har vi det.
Men jeg vil gerne sige, at selv med de prioriteringer, vi foretager, så ligger vi, hvad den grønne omstilling angår, på et absolut højt ambitionsniveau.
Det er et af de højeste i verden, hvis ikke det højeste i verden – 37 pct. i reduceret CO2-udledning i 2020.
Det er et højt niveau; det er et så højt niveau, at man kan sige, at den grønne omstilling, som vi også deler ambitionen om, også de arbejdspladser, der ligger, sætter vi ikke over styr.
Tværtimod kunne man have forestillet sig, at hvis vi skulle være gået endnu videre, som nogle andre gør – jeg tænker på et tal, som er højere, det kunne være 40 pct., det kunne være noget andet – så ville man netop kunne opleve, at nogle af de omkostninger, som skulle udrulles på virksomhederne, ville have drænet arbejdskraft, og de ville have drænet arbejdspladser i Danmark, og de ville så have været flyttet til eksempelvis Polen og Tyskland.
Der er det bare sådan, at klimaet ikke kan mærke forskel på, om udlændinge kommer fra syd eller nord for grænsen.
Og der synes jeg bare, det er vigtigt, at vi så har jobbene i Danmark og dermed også investeringerne og indtægterne i Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Nu er det jo sådan, at det ikke er mere end 4 måneder siden, at 49 forskere skrev i Politiken, at vi er nødt til også at være foregangsland i Danmark, og at det sådan set er en god forretning.
Så jeg har stadig væk svært ved at forstå, hvordan ordføreren har den holdning, i forhold til at så vil arbejdspladserne forsvinde ud af Danmark, når man ved, at der er økonomi i det her, og når man ved, at det også er gavnligt for væksten, også i yderområderne.
Er det ikke noget, Venstre kerer sig om?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er noget, vi kerer os om.
Og det er jo bl.a. derfor, vi forsøger at lave nogle rammebetingelser for nogle af de virksomheder, som netop arbejder i udkantsområderne, eksempelvis hele fødevareklyngen, som har meget, meget trange vilkår i øjeblikket.
Der har vi så også sammen med flere andre partier her i Folketinget inden valget lagt en plan frem, som vi så forsøger at gennemføre nu her efter valget, som netop skal give nogle bedre muligheder for, at eksempelvis fødevareklyngen kan skabe de jobs og dermed det indtægtsgrundlag, som vi alle sammen bruger og ønsker at have til vores velfærdssamfund.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Tak til ordføreren.
Dansk Folkeparti er jo rigtig glade for, at Venstre har sat på dagsordenen, at vi nu skal have et samlet Danmark.
Det har Dansk Folkeparti kæmpet for i mange år, og nu begynder det arbejde også at bære frugt.
Boligjorbordningen er med til at sikre det, og vi anerkender fuldt ud, at man har taget initiativ til at udflytte de her statslige arbejdspladser, og 16-punktsplanen omkring landbrugets vilkår er også med til at støtte udkantsområderne.
Det, der er spørgsmålet, er, om ordføreren her sådan kan løfte sløret for, om man, når man også kigger på omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet, vil være særlig opmærksom på ikke at give med den ene hånd og tage med den anden hånd, hvis det er sådan, at uddannelsesinstitutionerne vælger at lave centraliseringer for at opnå besparelserne.
Der er jo to former for omprioriteringsbidrag.
Der er det med kommunerne, og så har man udlagt det sådan, at man også gerne vil have det indført på uddannelsesområdet.
For her skal man jo bl.a. finansiere 16-punktsplanen, boligjobordningen og de andre ting, som er med til at understøtte særlig provinsen.
Og så ville det bare være rigtig ærgerligt, hvis vi senere hen på efteråret eller til foråret oplever, at uddannelsesinstitutionerne begynder at centralisere, så de forsvinder fra provinsen.
Der kunne det bare være rart sådan at høre, om regeringen har gjort sig nogle overvejelser omkring det, og om man vil være særlig opmærksom på, at det ikke sker.
For så mister man jo gevinsten fra det gode stykke arbejde, som regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab har lavet omkring udkantsområderne.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Vi har jo en opbygning, også omkring uddannelsesinstitutionerne, som har en armslængde, kan man sige, til Folketinget.
Der er selvstændige bestyrelser og ledelser m.v., som jo netop er sat i verden for at vurdere, hvordan de inden for den ramme og det budget, de nu engang har, selvfølgelig får mest ud af de midler i forhold til den rammeaftale, der bliver lavet, så man sikrer kvalitet i undervisningen osv. Den armslængde står jeg sådan set helt på mål for, for jeg vil meget nødig begynde at diktere her fra talerstolen eller andre steder her i huset, præcis hvordan organiseringen skulle være ude i de enkelte områder.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Det havde den så ikke fundet penge til.
Den sagde: Dem finder vi bare i finanslovsforhandlingerne.
Det blev den meget hånet for, også af Venstre, og det kan jeg godt forstå.
Det der med bare at sige, at man ville finde dem i finanslovsforhandlingerne, var uansvarligt mente Venstre, og det mente vi også i LA.
Nu har I i Venstre og regeringen så lige indgået en aftale med Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti om at gøre dagpengesystemet 300 mio. kr. dyrere, fordi over 600 mere skal være på dagpenge.
Hvor skal pengene komme fra?
Det kan I ikke finde ud af sammen.
Det skal partierne, der laver finanslov i 2016 for 2017, finde.
Hvorfor er det, som var så tåbeligt, da SR-regeringen gjorde det, nemlig at udskyde regningen til finansloven, helt genialt, når Venstreregeringen gør det selv?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Man kan sige, at omprioriteringsbidraget jo er en ramme, der bliver sat op.
I øvrigt skal jeg kvittere for bemærkningerne om den fælles indsats, vi jo gør, og som vi er fælles om, i forhold til også at styrke udkantsområderne.
Men omprioriteringsbidraget er jo netop en ramme, vi får sat, og hvordan prioriteringen finder sted er jo netop noget, der sker ude lokalt.
Vi kan jo konstatere, at regionerne igennem flere år har været underlagt, kan man sige, et effektiviseringskrav, og det har de levet op til, samtidig med at produktiviteten er steget.
Og noget tilsvarende kunne man jo forestille sig kommunerne også kunne gøre.
Men hvordan man vælger at prioritere ude i kommunerne er netop et lokalt kommunalt anliggende.
Det følger af budgetloven.
Det følger af budgetloven, at man skal lave et udgiftsloft i fjerde overslagsår, som så er 2019.
Jeg ved ikke, om det var meget uklart, men det er sådan, det er.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-22:
Jeg vil først sige, at jeg synes, hr. Jacob Jensen er en fremragende finansordfører for Venstre, fordi han så klart hugger ud i granit, at Venstres finanslovsforslag er et udtryk for klare prioriteter, ligesom der står på forsiden af finanslovsforslaget.
Der er blot et sted, hvor jeg mener at regeringens politik er udtryk for signalforvirring, og det er på erhvervsuddannelsesområdet, hvor vi for få uger siden fandt 150 mio. kr. til at købe nyt udstyr, og hvor jeg synes at regeringens undervisningsminister gør et godt stykke arbejde med at implementere den reform, vi har lavet, og som er en succes – vi har lige fået tal i går: Kun 3 pct. dropper ud af erhvervsuddannelserne.
Det er godt.
Så jeg forstår godt, at de signaler, der kommer fra erhvervsuddannelserne, både fra ledere og faglærere, er: Hvad vil regeringen egentlig?
Står regeringen fast på målsætningen om, at 25 pct. af en ungdomsårgang inden for få år skal gennemføre en erhvervsuddannelse, og hvordan stemmer det i så fald overens med finanslovsforslagets prioriteter?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Det taler vel næsten for sig selv.
Jeg synes ikke, jeg vil gå ind i den polemik om, hvem der taler sandt og ikke taler sandt.
Jeg konstaterer blot det, som vi har konstateret hele tiden, nemlig at det økonomiske råderum, man påstod var der, ikke var eksisterende.
Men da man fremlagde sin økonomiske redegørelse i maj i år, gik man ind i en valgkamp og sagde, at her kan vi bruge en masse penge.
Og det er jo ikke for sjov.
Det kunne næsten lyde, som om vi er sådan nogle selvpinere, der synes, at vi godt nok har nogle penge, vi kan gøre noget godt med og gøre nogle folk glade med, men det vælger vi ikke at gøre, for det synes vi ikke der er nogen grund til.
Vi vælger at lægge et finanslovsforslag frem og håber på opbakning til det, og det er på den måde, at der er ansvarlighed omkring økonomien, og så vi dermed er i behændig afstand fra de grænser, som gælder i budgetloven og i EU-henstillingen.
Det håbede jeg egentlig også at hr. Jesper Petersen var med på, men det kan jeg så høre han åbenbart ikke er længere.
Erik Christensen (S), 2015-10-22:
Op til valget og under valgkampen sagde Venstre flere gange, at der skulle være nulvækst i kommunerne.
Vi, der på det tidspunkt var ude i kommunerne, blev belært om, at nulvækst betyder, at der ville være de samme penge i morgen, som der var i går.
Vil ordføreren anerkende, at det dermed må betyde, at kommunerne i 2016 har 0,5 mia. kr. mindre at drive service for ude i kommunerne?
Så vi snakker altså ikke om en nulvækst, men om en reel minusvækst i kommunerne.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Altså, jeg tror, at hr. Erik Christensen lige har misforstået vores valgudgangspunkt.
Vores udgangspunkt var, at den offentlige sektor skulle have et udgiftsstop.
Vi mener, at den offentlige sektor, som er en af verdens største, har den størrelse, som den offentlige sektor skal have – og det er under et.
Men man kan jo sige, at den omprioritering, der nu ligger for 2016, giver 500 mio. kr. mindre, sådan som spørgeren så rigtigt siger, men det ligger jo så åbenbart helt på linje med den politik, som Socialdemokratiet og den daværende regering førte, nemlig en konsekvent minusvækst i kommunerne.
Man kan så spørge, om Socialdemokratiet er uenig i det nu, når de selv tidligere stod for den politik.
Det ved jeg ikke.
Vi kan i hvert fald sige, at vi lever op til det løfte, vi afgav før valget – det gør vi jo som bekendt i Venstre – nemlig at vi havde det udgangspunkt, at der skulle være et udgiftsstop.
Så vil nogle mene, at vi ikke helt holder det løfte, fordi vi faktisk har en nettotilgang på 0,3 pct., tror jeg det er, men det er i hvert fald tilnærmelsesvis nul.
Erik Christensen (S), 2015-10-22:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren anerkender og erkender, at der i 2016 er minusvækst i kommunerne.
Nulvækst generelt i den offentlige sektor bliver jo også opfattet som nulvækst i kommunerne, men ordføreren har nu i dag fra talerstolen erkendt, at der vil være en minusvækst i kommunerne i 2016 på 0,5 mia. kr.
Hvis man så kigger frem, er der jo også lagt det ind i forslaget, at der også i 2017, 2018 og 2019 skal hentes 1 pct. ude i kommunerne, nemlig 2,4 mia. kr gennem det såkaldte omprioriteringsbidrag.
Derfor vil jeg bare spørge: Kan ordføreren garantere her i dag, at der føres det samme beløb, altså 2,4 mia. kr., tilbage til kommunerne, men prioriteret til noget andet?
For ellers vil der også være tale om minusvækst i både 2017, 2018 og 2019, og så kan man jo sige, at vi altså er i den situation, at vi på ingen måde kan tale om en nulvækst, men om en virkelig minusvækst i kommunerne i de kommende år.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, den garanti kan jeg ikke give, for det er der ikke truffet beslutning om.
Så det er sådan set rimelig klart.
Men man kan sige, at der under den daværende regering var minusvækst, men nu opereres der så med et begreb, der hedder virkelig minusvækst.
Det kan man selvfølgelig gradbøje, som man vil.
Men det, der er vores udgangspunkt, også hvad angår kommunernes økonomi, er selvfølgelig, at vi skal skabe nogle bedre vilkår for, at det her land kan tjene nogle penge, at kommunerne får mulighed for at få flere folk i beskæftigelse, og at de lokalt bl.a. gennem en liberaliseret planlov m.v. får nogle bedre muligheder og bedre rammer at arbejde under lokalt.
Og det skal alt sammen føre til, at vi får flere i arbejde, at der kommer flere investeringer og flere indtægter til vores fælles velfærdssamfund.
Det er det ene ben, vores finanslovsforslag går på, og det andet ben er at prioritere kernevelfærden med udgangspunkt i sundhed og ældre.
Christian Poll (ALT), 2015-10-22:
Tak for det.
Min partifælle Josephine Fock nævnte tidligere de 49 forskere, som var ude tidligere på året og udtrykke bekymring for, at man skærer ned på klima- og miljøområdet, for det er jo der, vi har en førerposition, og det er der, hvor vi har rigtig meget potentiale for udvikling.
Men det er jo ikke kun forskere og miljøorganisationer, der er bekymrede her.
Vi ser på det seneste flere og flere erhvervsorganisationer og virksomheder, der nævner, at de vil overveje at droppe eller i hvert fald skrue gevaldigt ned for investeringerne i Danmark, hvis man bliver ved med at skære ned her.
Bekymrer det slet ikke regeringen, at man får den slags udmeldinger i forhold til miljø og klima?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jeg må sige, at jeg også hører erhvervsorganisationer plædere for, at man skal have nogle bedre rammebetingelser at arbejde under, herunder lavere skatter og afgifter.
Det har jeg i hvert fald hørt igennem adskillige år har været et af de absolut hedeste ønsker.
Det er noget af det, som den her regering nu lægger op til at kunne få gennemført – ikke bare noget pilleri, men reelle lettelser.
Det er både lettelser i omkostningsniveau og lettelser i de administrative byrder, der ligger, hvor vi bl.a. går ind og siger, at vi skal have et regime, hvor man kun kan indføre ny lovgivning erhvervsrettet to gange om året, altså to faste datoer.
Det er bare for at give et eksempel, der er en stribe andre.
Det er nogle af de elementer, der ligger, og når man skal lette skatten, kræver det selvfølgelig, at man også finder finansieringen til det.
Det er det, vi står for, og det er det, vi gør.
Jeg kan sagtens stå på mål for en ambition om, at vi skal reducere CO2-udslippet med 37 pct. i 2020.
Det kan jeg sagtens stå på mål for, da det er et af verdens højeste ambitionsniveauer, hvis det ikke er verdens højeste.
Jesper Petersen (S), 2015-10-22:
Man kan se, at finansordførerne i den borgerlige lejr anvender sådan lidt forskellige metoder.
Hr. René Christensen taler udenom, og hr. Jacob Jensen lyver.
Sådan kan man jo så vælge sin fremgangsmåde.
Den skulle jo finansieres af det her omtalte økonomiske råderum, som man før valget mente var 0,6 pct. frem til 2020, og som regeringen nu siger er 0,7 pct.
Medmindre Jacob Jensen nu kan sige, at det simpelt hen ikke passer, hvad der står i finanslovsforslaget fra Venstre, altså at råderummet er 0,7 pct. og ikke 0,6 pct., så er det jo løgn, hvad hr. Jacob Jensen står og siger.
For så er der ikke færre penge at lave f.eks. en børnepakke for, men så er der faktisk flere penge.
Jeg synes bare, man skal sige det, som det er, og fortælle om sine politiske prioriteringer, i stedet for at man stiller sig op på talerstolen og siger noget, der simpelt hen ikke passer.
Og når man så bliver spurgt under ministeransvar og skal svare ærligt til Folketinget på skriftlige spørgsmål, må man svare det, der er korrekt.
Lad os dog få en egentlig politisk debat i stedet for at holde folk for nar og faktisk sige noget, der ikke er sandt.
Stine Brix (EL), 2015-10-22:
Så det, hr. René Christensen siger, er, at den her aftale potentielt set vil komme til at ødelægge den borgernære velfærd, få kæmpestore konsekvenser for de ældre, som har brug for hjemmeplejen, og hvor vi allerede har set store nedskæringer, men alligevel vil man ikke bruge sine mandater til at forhindre det – til trods for, at KL's formand selv siger, at det her er afgørende for, hvordan den borgernære velfærd udvikler sig, til trods for at KL's formand selv appellerer til Folketingets partier om at stemme nej?
Er det det, som Dansk Folkeparti siger, altså so be it – så må det være sådan, at det ødelægger den borgernære velfærd med vores stemmer?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen jeg kan stå fuldstændig på mål for det, der bliver foretaget i forhold til erhvervsuddannelserne.
Det, der ikke lykkedes, kan man sige, under den daværende regering – hvor hr. Mattias Tesfaye jo så ikke sad i Folketinget, men dog var medlem af det samme parti –
er nu lykkedes.
Det er nu lykkedes at skaffe 150 mio. kr. til at finansiere de regninger, som ikke blev betalt under den tidligere regering; til at skaffe en udstyrspulje, så man netop kan opkvalificere de kvalitetsuddannelser, som der skal være.
Det er jeg glad for.
Men sådan er der jo så meget her i politik.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-22:
Ordføreren må endelig ikke opfatte det som skældud.
Jeg tillader mig blot at undre mig over, at vi i fællesskab går ud af et forhandlingslokale med 150 mio. kr. til nyt udstyr med armene hævet over hovedet, og så skal der gå 3 dage, og så får vi får fremlagt et finanslovsforslag, hvor regeringen foreslår at skære 149 mio. kr. på præcis de samme erhvervsskoler.
Det er derfor, jeg spørger ordføreren
: Forstår ordføreren godt, hvis man rundtomkring på erhvervsskolerne synes, at vi holder dem en smule for nar, når vi om fredagen giver dem 150 mio. kr. med armene hævet over hovedet og regeringen om tirsdagen tager 149 mio. kr.?
Forstår ordføreren så godt, at der spreder sig lidt forvirring på erhvervsuddannelserne?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen forvirringen kan jo opstå af mange grunde.
Men vi har absolut ikke lagt skjul på, hvad det er for nogle intentioner, vi har.
Vi har haft en intention om at give erhvervsskolerne et løft med den pulje på 150 mio. kr., så udstyret kunne blive opdateret.
Det kunne den daværende regering ikke gennemføre, det kan den nuværende regering heldigvis gennemføre.
Og så kommer vi så rundt om omprioriteringspuljen.
Men det er jo igen en prioritering.
Det er jo også en prioritering, hvor vi kan se, at forskningsinstitutioner og andre steder kan anvende pengene mere hensigtsmæssigt, end man gør i dag.
Og vi mener sådan set, at når vi laver en målrettet indsats, som vi har aftalt nu, så giver det et løft, og så må man derudover inden for det budget, man har, som jeg også talte med hr. René Christensen om for et øjeblik siden, vurdere, hvordan man får mest muligt ud af de penge, der er tilbage.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Den 7. juni under valgkampen var daværende statsminister, fru Helle Thorning-Schmidt, i debat med den nuværende statsminister, og så sagde den person, som nu er statsminister i Danmark: Jeg vil gerne give et løfte her i aften, og jeg holder mine løfter: Vi vil ikke skære i dagpengene.
Vil du lave en aftale her i aften med mig? spurgte han fru Helle Thorning-Schmidt.
Så er det bare, man må spørge, når man ser på den dagpengeaftale, der lige er lavet, hvor der rent faktisk bliver skåret i satserne, hvordan det hænger sammen med, at statsministeren under valgkampen gerne ville afgive et løfte og lovede at holde sine løfter?
Er der ikke tale om et klokkeklart løftebrud her?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, hr. Rune Lund fra Enhedslisten misforstår det.
Altså, løftebrud var under den tidligere regering.
Den nuværende regering holder sine løfter, og det sker også på det her område, for der bliver ikke skåret i dagpengesatsen.
Det er dimittendsatsen, oven i købet kun for ikkeforsørgere, der bliver berørt.
Men det var dagpengesatsen, som der blev givet et løfte om – og jeg kan ikke helt huske, om der blev indgået en aftale den aften, så det skal jeg lade være usagt; det kan man jo slå op i historiebøgerne for at se – og den aftale har vi nu indgået i et bredt forlig om her i Folketinget bestående af regeringen, Venstre, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, og det er jeg ganske godt tilfreds med.