runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-02-18:
Med hensyn til ledigheden vil jeg gerne være garant for, at den skal være så lav som overhovedet muligt.
I det samarbejde, vi har haft om beskæftigelse i Arbejdsmarkedsudvalget det seneste år, har vi hele tiden netop brugt værktøjer for at nedbringe ledigheden til et absolut minimum.
Det, som vi er udsat for her, er ikke et dansk fænomen.
Det er et internationalt fænomen, der gør, at vi er påvirket af den her situation.
Man går hen og siger, at nu brænder vi 36 mia. kr. af uden at have nogen støttepunkter, og siger, at det her er nogle gode investeringer, som kommer tilbage, altså fornuftige investeringer, f.eks. i energirenoveringer.
Det er slet ikke sikkert, at det er den rigtige medicin.
Men der skal selvfølgelig være en gulerod, så vi netop genererer noget, der kan ske i de private hjem, også med hensyn til CO2-handlingsplanen osv.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-18:
Nu kan jeg forstå på De Konservatives ordfører, at vi andre er fuldstændig uansvarlige, og at vi kommer med en bombe under økonomien, samt at man skal vente med en beskæftigelses- og vækstpakke til det rigtige tidspunkt.
Sådan tror jeg godt at jeg kan summere op, hvad det var, den konservative ordfører sagde.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge: Hvad er det rigtige tidspunkt?
Når vi i dag i avisen kan læse, at hver femte virksomhed er lukningstruet, er det rigtige tidspunkt så, når det er hver fjerde virksomhed, eller når det er hver tredje virksomhed eller hver anden virksomhed, der er lukningstruet?
Eller hvor høj skal ledigheden være, før Det Konservative Folkeparti mener, at det rigtige tidspunkt er indtruffet?
Det må være forholdsvis nemt at svare på, når nu vi andre, i hvert fald ifølge De Konservative, er fuldstændig galt afmarcheret og ikke har valgt det rigtige tidspunkt.
Så må man jo selv være klar over, hvornår det så er.
Ole Sohn (SF), 2009-02-18:
Der er intet, der er os mere magtpåliggende end det at sikre, at vi ikke får store sociale problemer - større end dem, vi har - men at vi får dem minimeret.
Nu ved jeg ikke, om man kan tage regeringens ord for pålydende, men statsministeren har jo flere gange påpeget nødvendigheden af at indkalde til brede forhandlinger om en skattereform.
Og det er jo klart, at når man laver en skattereform, hvor man sænker beskatningen af indkomsterne, er det helt afgørende, at man også sikrer, at der bliver givet en ordentlig kompensation, som vil gøre, at folk på overførselsindkomst kan klare sig igennem krisen, og at man også får fjernet nogle af de diskriminerende regler, der er, om f.eks. ægtefælleafhængighed i bistandssystemet.
Så jo, vi er meget optaget af at sikre, at vi ikke udvikler fattigdommen i samfundet.
Line Barfod (EL), 2009-02-18:
Jeg er helt med på, at vi skal have fjernet fattigdomsydelserne; det er vi enige om.
Det havde hele oppositionen et fælles forslag om så sent som fredag inden vinterferien.
Men er SF indstillet på, at vi er nødt til også at kigge på dagpengene, at vi er nødt til at kigge på, hvad vi vil gøre, når de mange mennesker, der bliver fyret, kommer til at stå fuldstændig uden indkomst, og at vi er nødt til at se på, hvad vi vil gøre i det øjeblik, hvor folk står i den situation, at de må gå fra hus og hjem?
Det er man nødt til også at se på.
Det er rigtig, rigtig vigtigt at skabe vækst og beskæftigelse, men vi er nødt til også at se på de sociale forhold.
Ole Sohn (SF), 2009-02-18:
SF har i dag fremlagt en jobplan, og vi må erkende, at selv med de initiativer, SF og Socialdemokraterne har foreslået, vil der i en tid være en stærkt stigende arbejdsløshed.
Der skal vi bruge tiden til at lave jobrotationsordninger, til efteruddannelse, til omskoling og til opkvalificering, sådan at den arbejdskraft, der bliver ledig efter job, som ikke vender tilbage, får nye kvalifikationer, så de mennesker kan træde ind i de job, som kommer.
Men vi har også et socialt ansvar, og derfor har vi - i øvrigt sammen med Socialdemokraterne i vores fælles udspil om integration - foreslået, at vi skal have fjernet nogle af de diskriminerende ordninger, der er, bl.a. 300-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og lignende, så vi sikrer, at folk har en rimelig økonomi.
Og så har SF jo gang på gang foreslået, at vi sikrer overførselsindkomsterne fuld regulering, men det er klart, at det kræver et andet politisk flertal.
Line Barfod (EL), 2009-02-18:
Det er jo vældig glædeligt at høre hr. Ole Sohn komme med det her om, at det er fuldstændig nødvendigt at have en vækstpakke, og at det slet ikke er nok at kigge på bankerne.
Det var jo det, som Enhedslisten også sagde, og som lå i den samfundspakke, vi fremlagde, sidst der blev behandlet en bankpakke.
Så vi støtter fuldt op om, at der skal sættes en vækstpakke i gang.
Men jeg vil gerne høre hr. Ole Sohn, hvad der skal ske med dem, der så er blevet fyret og kommer til at gå et stykke tid, for selv om det altså lykkes os at tvinge regeringen til at sætte gang i beskæftigelsen, så kommer der til at være en periode, hvor de går arbejdsløse.
Er SF indstillet på, at vi også er nødt til at se på de sociale konsekvenser, at vi er nødt til at se på, at rigtig mange vil stå fuldstændig uden indkomst, og at mange vil stå med en dagpengedækning, der i forhold til den løn, de havde tidligere, langtfra vil dække noget, og at mange vil være i stor risiko for at måtte gå fra hus og hjem?
Vil SF være med til at sige: Det er vi altså også nødt til at se på?
Jens Vibjerg (V), 2009-02-18:
Vi er jo alle enige om, at vi har en verdensomspændende økonomisk krise, men det, det handler om, er jo at sætte ind med den rette medicin på rette sted.
Og der synes jeg jo, at hr. Frank Aaen viser, at Enhedslisten igen skyder ved siden af, for 90 pct. af det, hr. Frank Aaen kører på i debatten i dag, hører jo ikke hjemme i den diskussion, vi har i forhold til beskæftigelsesministeren og Arbejdsmarkedsudvalget.
Altså beskæftigelsesministerens og Arbejdsmarkedsudvalgets opgave er jo at tage hånd om folk, når de bliver ledige, og der har vi en værktøjskasse, vi bruger.
Det at tage initiativer til vækstpakker og til, hvad der ellers måtte være, ligger jo i andre ministerier, og derfor synes jeg, at hr. Frank Aaen bruger en retorik, som skyder meget ved siden af de opgaver, vi skal tage os af; de opgaver, vi skal tage os af, er jo alvorlige nok, for folk, der bliver ledige, skal vi tage hånd om, og det synes jeg vi skal koncentrere os om.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Nu synes jeg ikke rigtigt, at ministeren svarede på mit spørgsmål.
Overordnet har man minimeret antallet af kvadratmeter, også i forhold til finansieringsdelen.
For netop det syddanske regionsråd var det under forudsætning af, at man havde to akutberedskaber på Fyn.
Nu går man bare hen og cutter X antal kvadratmeter væk, og så skærer man også bare 1,2 mia. kr. væk.
Kan det ikke bekymre ministeren, at fagfolk og også ledelsen på OUH er bekymret for udviklingen?
Skal der overordnet ikke være en overkapacitet i forhold til patienterne?
Altså, man skal vel ikke mødes ude på gangene, eller er det det, der er meningen med det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Jeg frygter ikke, at OUH sander til.
Jeg har tværtimod en helt klar forventning om og tro på, at OUH bliver et fantastisk hospital om 10 år, når det står klart.
Derudover har vi et ekspertpanel, som har været utrolig grundige i deres overvejelser.
De har ikke bare kigget nationalt, men også kigget internationalt.
Panelet har været internationalt besat og har indhentet mange, mange erfaringer.
Jeg har stor tillid til, at deres jugement og deres skøn er rigtige.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Det kan jo hurtigt blive en regnetime.
Overordnet bakker Fyn og regionsrådet op om, at der skal bygges et nyt OUH, netop for at der er og skal være et universitetshospital, der skal koncentrere sig om lands- og regionsfunktioner.
Derfor er det også vigtigt at undgå, at OUH sander til i basispatienter.
Det er vel ikke det, der er meningen?
Det er vel ikke det, der er grunden til, at man skal bygge et såkaldt supersygehus?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Regeringens tilsagn om at støtte et nyt Odense Universitetshospital bygger på ekspertpanelets anbefalinger.
Først vil patienterne i stigende grad blive behandlet ambulant.
Da behandling af ambulante patienter kræver færre kvadratmeter end behandling af indlagte patienter, bliver der derfor mulighed for at nedjustere antallet af kvadratmeter.
Dernæst havde regionerne planlagt at udnytte behandlingsfaciliteter på sygehusene 6 timer om dagen i 220 dage.
Det bør man kunne gøre bedre.
Ekspertpanelet har derfor et mere ambitiøst udgangspunkt for kapacitetsudnyttelsen, og den hedder 245 dage a 7 timer om dagen.
Ved at tænke innovativt er det samtidig muligt at udnytte sygehusarealerne mere fornuftigt.
Tag f.eks. enestuer.
Enestuer er i sig selv pladskrævende, men de åbner samtidig op for, at man kan udføre visse behandlingsformer på stuen i stedet for at flytte patienten til andre lokaler.
Hermed sparer man både tid og plads, hvilket ligeledes gør det muligt at behandle flere patienter på det samme areal.
Samtidig har ekspertpanelet vurderet, at regionernes skøn over prisen på sygehusbyggeri har været sat for højt, endda meget højt, og derfor er udgifterne til de enkelte sygehusprojekter reduceret.
Det skal ses i lyset af, at regionerne i gennemsnit regner med en kvadratmeterpris på 30.000 kr.
Så er det jo tankevækkende, at kvadratmeterprisen for Medicinerhuset i Aalborg kun var 16.000 kr. i 2006-priser.
Der er altså en række faktorer, der er indgået i de beregninger, som ekspertpanelet har gennemført.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Hvordan vil ministeren sikre, at bygningen af det nye OUH i Odense skal kunne servicere 430.000 borgere, samtidig med at investeringsrammen er beskåret med 20 pct.?
Skriftlig begrundelse
Regionens oprindelige plan lød på et sygehus på ca. 285.000 kvadratmetre til 230.000 borgere.
Det har regeringen skåret ned til 212.000 kvadratmetre, der samtidig skal betjene 430.000 borgere.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Nu hørte jeg det sådan, at jeg blev spurgt til sygeplejeuddannelsen.
Det er ikke min ressort, og jeg kan selvfølgelig ikke gå ind uden for min ressort og garantere, hvor sygeplejeuddannelsen kommer til at foregå.
Det her handler om, at vi ekstraordinært bruger 25 mia. kr. på at skabe et bedre sundhedsvæsen for alle danskere ved at sikre, at de fornødne kvalifikationer er til stede i forbindelse med behandlingen af en lang række forskellige sygdomme, også sygdomme, der kan støde til, hvis en borger skulle blive syg.
Det er jo det, der kræver en samling, og det bruger vi ekstraordinært rigtig mange penge på.
Parallelt med det kommer vi også til at bruge ekstraordinært rigtig mange penge på at lave det præhospitale, så vi kan dække de hvide pletter, så vi hurtigt kan give folk hjælp via ambulancer, helikoptere eller på skadesklinikker.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Der indgår der seks enheder, herunder også en fødeafdeling - også i forhold til de specialister, der skal være til stede i forbindelse med fødsler.
Men - det er det næste og afsluttende spørgsmål i den her runde - vil ministeren så garantere, at sygeplejerskeuddannelsen kan fastholdes i Svendborg, selv om akutfunktionerne bliver nedlagt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Jeg tror nu altså ikke helt, der blev hørt efter, hvad jeg sagde.
Fødsler er et dårligt eksempel at bringe op, når man siger, at fødslen – hvis en borger kommer nede fra Bagenkop - skal foregå i Odense, sekundært i Kolding.
Det, der er tale om, er at flytte akutfunktionen fra Svendborg Sygehus, når det nye store superhospital i Odense er klar om ca. 10 år, først da.
Men en fødsel er ikke en akut ting, så det vil stadig væk kunne foregå på Svendborg Sygehus.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Nej, jeg synes netop, at det er et godt eksempel, for i forhold til den syddanske region og i forhold til hele udkantsproblematikken er fødsler noget, der skal fokus på.
For kan ministeren forestille sig, at en fødende kvinde fra Bagenkop skal til Odense, 95 km med en blødende livmoder?
Jeg har i hvert fald svært ved at forestille mig, at moderen skulle overleve det.
Der er jo også det, regionerne har været igennem, herunder den syddanske region, nemlig netop at samle sygehusene, også akutberedskaberne, på færre enheder.
Den øvelse har man været igennem endda med to borgerhøringer og kommunehøringer.
Så hele den proces har man været igennem.
Men hvad angår fødeafdelingen, siger ministeren, at det dér er regionsrådet, der har beslutningskompetencen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
I regeringen foretager vi en helt ekstraordinær ny og stor investering i vores sygehuse.
Det gør vi, netop for at der skal være tilstrækkelig kapacitet, og det gør vi, for at der ikke er nogen, der skal mødes på gangene, medmindre de da lige mødes der tilfældigt.
Men der skal i hvert fald ikke ligge patienter på gangene.
Jeg har fuld tillid til, at ekspertpanelets meget, meget grundige beregninger også har taget højde for, at det projekt, der skal foregå i Odense, hvor man altså får et helt nyt supersygehus - et enestående projekt, som vi ikke har set magen til i Danmark i de sidste 30 år - er et projekt, som er rigtigt dimensioneret, og som vil blive rigtig godt for fynboerne.
Jeg tror, at hr. Niels Christian Nielsen argumenterer ud fra en misforståelse, for fødsler kan sagtens fortsætte i Svendborg nu og i morgen og i overmorgen.
Derfor skal de fødende ikke til Odense eller sekundært Kolding.
Det er den akutte funktion, som flyttes.
Vi ville for alvor svigte yderkantsområderne og de borgere, der er på de øer, som hr. Niels Christian Nielsen nævner - og derfor er der også taget hensyn til geografi - hvis det var sådan, at vi opretholdt den illusion, at de kan få den vitale, kvalificerede og livgivende behandling, som folk inde i de store byer kan få, når de virkelig bliver syge.
Øvelse gør mester, og derfor skal der ske samling, og det er forudsætningen for, at også folk i yderkantsområderne - og nu taler jeg om hele Danmark - kan få den her kvalificerede behandling.
Men fødsler er et dårligt eksempel.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-18:
Vil ministeren redegøre for sin holdning til, hvordan fejlmedicinering på de danske sygehuse kan minimeres, herunder hvordan standardiseringer på landsplan kan medvirke hertil?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Nu skal jeg ikke være polemisk, det ville ligge mig meget fjernt, men der er jo ikke nødvendigvis noget galt, bare fordi den er fra 1930'erne.
Det er vores straffelov også, og den lever jo meget fint i mange sammenhænge.
Men jeg er i hvert fald enig i, at vi skal have modernitet ind i tingene.
Om en tekst er udtryk for mangel på modernitet, blot fordi den er fra 1930'erne, er jeg ikke nødvendigvis enig i, men vi er enige om målet, om sigtet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-18:
Ja, og der er det jo så bare vores allesammens ønske, at Sundhedsstyrelsen vil bringe moderniteten ind.
Jeg håber, ministeren her som i sin første besvarelse vil sige, at det i hvert fald er sigtet, at Sundhedsstyrelsen vil gøre det i den videre proces, for det er jo det, vi pinedød må forvente af dem de skal gøre.
Lav dog teksten fra 1930'erne om til en tekst fra 2009, sådan at der er entydighed i det, og sådan at der er overensstemmelse mellem den og den kliniske hverdag.
Det har jo i høj grad været problemet frem til mit spørgsmål til ministeren her i dag, at der ikke har været overensstemmelse mellem det, Sundhedsstyrelsen har fremlagt, og så det, der er den kliniske hverdag derude for alle de fagprofessionelle.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Det er da godt, at det her bliver ført til referat, for ellers ville jeg have bedt om at få det ført til referat.
Det er en historisk dag, for jeg er meget enig med hr. Flemming Møller Mortensen.
Jeg er meget enig i, at vi skal sørge for, at tingene gøres på lavest mulige specialiseringsniveau, for vi skal bruge vores kræfter rationelt og klogt og på de mest syge.
Jeg er også enig i, at det er Sundhedsstyrelsen, der med det initiativ, de har taget nu, har opgaven med at få tilrettelagt forudsætningerne for opgaveglidning mest hensigtsmæssigt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-18:
Det, sundhedsministeren jo siger, er, at de sundhedsfaglige opgaver skal varetages på så lavt et specialiseringsniveau, som det er muligt, forstået på den måde, at vi udnytter ekspertisen der, hvor kompleksiteten er størst.
Der hersker jo ingen tvivl om, at vi skal gøre det så attraktivt som muligt at arbejde i det danske sundhedsvæsen, det er i hvert fald vores primære opgave her som sundhedspolitikere.
Der ved vi godt, at der både i det private og det offentlige bliver talt rigtig meget om ansvarsområder, selvstændige områder, indflydelse på egen arbejdstilrettelæggelse og planlægning.
Der er det jo i hvert fald i den her sammenhæng utrolig væsentligt at lytte til det, KL har sagt i deres høringssvar, nemlig at vi skal sørge for, at det her bliver så lidt bureaukratisk som overhovedet muligt.
Derfor skal det naturligvis være sådan, at hjemmesygeplejerskerne kan arbejde under et selvstændigt ansvarsområde uden kontakt til de praktiserende læger, hvis område igen er et af de områder, som er ekstremt presset.
Det kan sundhedsministeren vel ikke være uenig med mig i er situationen, og derfor må det være Sundhedsstyrelsens opgave at skabe klarhed på det her område.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Men jeg synes, at når man er i en høringsfase, ligger det i sagens natur, at man skal være åben, at tingene sendes ind, og at berørte parter skal komme med deres input.
De input skal man tage højtideligt og være åben over for og bruge, i det omfang man kan bruge dem, og der skal man altid være åben.
Man skal altid være åben over for nye input.
Jeg har ikke læst aviser i sidste uge, jeg har ikke været i landet, så det kan jeg ikke gå ind i.
Der spørges også til min politiske vision, og der vil jeg sige, at jeg var meget enig med hele motiveringen fra hr. Flemming Møller Mortensens side.
Det er rigtigt, at vi i de kommende år står med personalemangelproblemer, og derfor er min vigtigste politiske vision her at sikre så fleksibel opgaveglidning som overhovedet muligt.
Læger skal ikke gøre noget, som andre kan gøre.
Sygeplejersker skal ikke gøre noget, som andre kan gøre, osv. osv.
Det er meget vigtigt.
Det er jo også det, der ligger til grund for det arbejde, Sundhedsstyrelsen er gået i gang med, og som foreløbig er i en høringsfase.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-18:
Tak for det, og tak til ministeren for svaret.
Det var et godt svar, synes jeg, for der kan jo ikke herske tvivl om, at når Sundhedsstyrelsen arbejder med områder som dem her, må det være et spørgsmål om, at de også skal udtrykke den vision, der ligger overordnet politisk på området.
Det er jo derfor, problemet er blevet rejst, og det er også derfor, jeg står her og stiller spørgsmålet til ministeren i dag.
For vi må sige, at de udmeldinger, der har været fra Sundhedsstyrelsen indtil nu, både før og efter at høringssvarene er kommet ind, ikke har været entydige, og derfor er det jo med fuld forståelse, at organisationerne rejser spørgsmålet.
Der skal mit spørgsmål til ministeren være: Det, vi vel må gå efter i en tid, hvor vi er presset så voldsomt i sundhedsvæsenet, som vi er, rent personalemæssigt, er at sikre den største kvalitet ved også at få maksimal modernitet og fleksibilitet ind i vores sundhedsvæsen.
Når nu Sundhedsstyrelsen arbejder med et gammelt skrift, som er lavet helt tilbage i 1930'erne, må det jo også være ministerens ansvar at sørge for, at Sundhedsstyrelsen gør det moderne, nutidigt og entydigt i dets udtryk.
Og det er jo her, at i hvert fald det materiale, der er sendt ud i forbindelse med høringen, absolut har haft mangler.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål mere til ministeren for sundhed og forebyggelse.
Det skal gå på Sundhedsstyrelsens tackling af selve problemstillingen, nu hvor den har været rejst af flere forskellige parter, eksempelvis KL og Dansk Sygeplejeråd.
Sundhedsstyrelsen går, synes jeg, ud på en meget hovmodig måde, set ud fra at det er en offentlig styrelse, som udtaler sig, og jeg refererer til, at der bliver givet udtryk for, at Dansk Sygeplejeråd er langt ude, og at det af Sundhedsstyrelsen bliver opfattet som en morsom kuriositet.
Her skal mit spørgsmål til sundhedsministeren bare være, om det på en eller anden måde er en rimelig måde at behandle en høringsfase på, hvor Sundhedsstyrelsen sidder og skal varetage netop den politiske og landets interesse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Spørgsmålet om lægers og andre sundhedspersoners anvendelse af medhjælp er et grundlæggende sundhedsfagligt spørgsmål.
Det er derfor, det ifølge loven er Sundhedsstyrelsen og ikke ministeren, der er bemyndiget til at fastsætte reglerne herom.
Det er faktisk første gang, der fastsættes udtrykkelige regler for anvendelse af medhjælp i sundhedsvæsenet.
Jeg finder det meget konstruktivt, at så mange parter har givet deres mening til kende.
Det er jo det, der er sigtet med en høring.
Når der i udkastet til vejledningen tales om indførelse af apparatur i naturlige legemsåbninger, menes der ifølge Sundhedsstyrelsen kikkertundersøgelser af lunger eller tarmsystem og ikke temperaturmåling.
Det vil Sundhedsstyrelsen præcisere i den endelige vejledning, og ordination af priktest og anlæggelse af urinkateter har ifølge Sundhedsstyrelsen altid været forbeholdt læger.
Men det betyder ikke, at andre ikke kan stå for udførelsen som medhjælp for læger, i mange tilfælde på egen hånd.
Det er der ikke noget nyt i.
Hensigten med de kommende regler er udelukkende at skabe større klarhed over ansvarsforholdene for de involverede sundhedsfaglige personer og dermed også være en hjælp til opgaveglidning.
Jeg er helt tryg ved, at Sundhedsstyrelsen nu i fred og ro overvejer de indkomne høringssvar.
Jeg finder det også nyttigt, at Sundhedsstyrelsen har valgt i den kommende tid at tage en række afklarende møder med udvalgte myndigheder, organisationer og foreninger, herunder Dansk Sygeplejeråd.
Jeg har tillid til, at vi ender med et fornuftigt regelsæt, som ikke giver sundhedspersoner anledning til misforståelser, og som ikke lægger hindringer i vejen for en smidig opgavevaretagelse til gavn for patientbehandlingen og til gavn for patientsikkerheden.
Det er i hvert fald det, der hele tiden har været hensigten.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-18:
Vil ministeren redegøre for sin holdning til det af Sundhedsstyrelsen udarbejdede forslag, hvor det defineres, at sygeplejersker og andet sundhedspersonale skal indhente tilladelse fra læge forud for eksempelvis temperaturmåling, priktest eller anlæggelse af kateter, jf. Dagens Medicin fredag den 13. februar 2009?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Man skal selvfølgelig altid lytte til fagfolk, og det gør vi sådan set også, men når vi har truffet beslutningen, har vi lænet os op ad ekspertpanelet, fordi vi mener, at ekspertpanelet har arbejdet utrolig grundigt og seriøst.
Med hensyn til det sidste spørgsmål, som blev stillet, kan jeg sige, at man ikke skal sondre mellem Fyn og den sydlige del af Jylland.
Man skal se det hele som én region og ikke se på, hvad der sker på Jyllandssiden, og hvad der sker på Fynssiden.
Det er et samlet geografisk område, og man har altså placeret tre sygehuse i området: et i Kolding, Aabenraa er der også blevet peget på og så et på Fyn.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-18:
Nu ved jeg jo godt, hvad ekspertudvalget har indstillet.
Men det, jeg spurgte ind til i mit spørgsmål, vedrørte, at sygehusledelsen på OUH er bekymret.
Netop her på falderebet - det er jo min sidste chance - handler mit spørgsmål om et regnestykke.
Der er 1,2 millioner borgere i den syddanske region.
Der er 700.000 borgere vest for Lillebælt, og de får tre akutberedskaber.
Der er cirka 500.000 borgere øst for Lillebælt, og de får et akutberedskab.
Så er det, at jeg her til sidst vil spørge, om ministeren kan give en forklaring på, hvordan det regnestykke kan gå op.
Søren Krarup (DF), 2009-02-18:
Mener ministeren, at folkekirkens fremtidige eksistens er forenelig med en tilstand i folkekirken, hvor præsternes retsstilling er ophævet af et krav om popularitet og efterrettelighed?