Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Tak for muligheden for i dag at tale om regeringens tiltag til at skabe vækst i landdistrikterne.
Jeg er lidt ked af den negative tilgang, fru Mette Hjermind Dencker fra DF har.
Nogle gange spekulerer man på, hvad det er for en planet, Dansk Folkeparti lever deres liv på.
Så sent som i går fremlagde regeringen jo – og det skal jeg nok vende tilbage til – et forslag til en udligningsreform, der kommer vores landdistrikter til gode.
Den nuværende regering ønsker også at indgå i et bredt samarbejde om landdistriktspolitikken, og jeg håber, at vi i dag kan få en rigtig god drøftelse af, hvad vi i Danmark skal sætte som ambition for vores landdistrikter.
Hvis jeg sådan skal snakke lidt om regeringens initiativer – og nu håber jeg, at fru Mette Hjermind Dencker har tid til at høre efter, for det er jo lidt vigtigt i forhold til de spørgsmål, der er blevet stillet – så vil jeg gerne komme med svar på spørgsmålene om, hvad regeringen vil gøre for at skabe vækst i landdistrikterne.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi udvikler det løbende.
Der er udfordringer i vores landdistrikter.
Der er udfordringer med faldende beskæftigelse, med affolkning og med forringet adgang til offentlig service.
Hvad angår alle de her mange spændende forslag, vi nu hører fru Mette Hjermind Dencker komme med, undrer det mig, at man i 10 år med den forrige regering ikke havde et eneste forslag til det, men det kan vi jo så også tage under diskussionen og debatten.
I regeringen ser vi med stor alvor på disse udfordringer, for vi ønsker, at der er ordentlige rammer for livet i alle dele af Danmark, også for dem, der bor langt fra de større byer, og dem på de mindre øer.
Det første, vi gjorde, var at få sat landdistrikterne på dagsordenen på en konstruktiv måde.
Det gjorde vi faktisk ved at oprette et ministerium, der arbejder målrettet med at koordinere regeringens indsats i landdistrikterne.
Jeg lægger meget vægt på, at vi får en løbende konstruktiv debat om, hvad vi vil med landdistrikterne, og jeg synes jo, at vi skal væk fra den der nedsættende tale om ruiner, det rådne Danmark osv.
Jeg synes i stedet for, at vi skal fokusere på de mange helt særegne kvaliteter og styrker, som kendetegner landdistrikterne – det, som jeg selv kalder landdistrikternes potentiale.
Jeg har været rundt i alle dele af landet i de sidste måneder.
Jeg har lyttet til beboernes og borgernes bekymringer og ønsker til fremtiden.
Jeg har faktisk besøgt rigtig mange lokalt forankrede virksomheder og fantastisk spændende projekter, både offentlige og private.
Jeg ønsker at støtte op om disse aktiviteter, som jeg mener er afgørende for udviklingen i landdistrikterne.
Derfor har jeg også sikret mig, at vi bruger pengene bedst muligt.
Det har jeg gjort ved at målrette midlerne til lokale projekter, til landdistriktsforskningen, og pengene går målrettet til det, som er allervigtigst i disse tider, nemlig vækst og jobskabelse.
Her var altså et konkret initiativ, hvor vi har målrettet de 122 mio. kr., vi bruger på LAG-midlerne, og vi har også målrettet de midler, vi bruger til landdistriktspuljen.
Det handler bl.a. om landdistriktspuljen på 22 mia. kr.
Puljen får fremadrettet et skarpere fokus på indsatsområdet vækst og nye job.
De landdistrikter, der oplever vækst og erhvervsudvikling, satser typisk på de lokale styrkepositioner.
I 2012 vil der derfor blive uddelt midler til forsøgsvirksomhed, som formår at udvikle, realisere og fremhæve eller på anden måde sætte fokus på lokale ressourcer.
Det har jeg faktisk store forventninger til.
Så er der LAG-midlerne, som jeg omtalte.
De skal i højere grad understøtte projekter, der skaber arbejdspladser.
Det har jeg faktisk aftalt med LAG-formændene, og jeg har også været ude på LAG-konferencerne og sige det.
Jeg har ansvaret for administrationen af de midler til de lokale aktionsgrupper.
Det er EU-midler til projekter, der skaber nye arbejdspladser, samt projekter, der skaber alternative eller attraktive levevilkår i landdistrikterne.
Det er mange penge, som bliver investeret direkte i landdistrikterne.
Det er 110 mio. kr. og ikke 122 mio. kr., som jeg sagde før.
Projekterne spænder bredt fra fritids- og kulturtilbud til tilskud til mikrovirksomheder, naturstier, turisme og landsbyfornyelse.
Jeg målretter nu disse midler, så de fremadrettet gives som støtte til projekter, som vedrører jobskabelse og økonomisk vækst.
På den måde får vi endnu mere for pengene.
Så vil jeg også nævne et andet område inden for mit eget ministeriums område, som betyder meget for udviklingen i landdistrikterne.
Det er byfornyelserne og områdefornyelserne.
Det er vigtigt for mig, at der bliver skabt nogle attraktive rammer for livet i de mindre byer, og her spiller byfornyelsen og områdefornyelsen faktisk en meget vigtig rolle.
Jeg har netop meldt ud, at kommunerne i år kan bruge 214 mio. kr. på at renovere nedslidte bygninger eller rive de bygninger, som ikke længere bruges, ned.
Det betyder, at vi cirka kan gange med fire – og det er et faktuelt tal – så der bliver en aktivitet derude for omkring 1 mia. kr., og det betyder faktisk, at vi investerer rigtig mange penge i at løfte bygningskvaliteten i bl.a. de mindre byer i landdistrikterne.
Det får beboerne stor glæde af, samtidig med at det bliver lettere at tiltrække nye tilflyttere.
Jeg vil også gerne udbrede viden om alt det, der fungerer rigtig godt derude, så man på den måde kan blive inspireret til at udnytte landdistrikternes store potentiale.
Apropos inspiration har jeg netop nedsat en visionsgruppe med engagerede og kreative folk, der kender vilkårene i landdistrikterne, fordi de bor derude alle sammen.
Visionsgruppen er en blanding af kulturpersonligheder, iværksættere og ildsjæle sammen med folk, der har en anden tilgang til emnet.
Jeg synes, det er en lidt nedladende holdning at kalde dem komikere og musikere – det er faktisk folk, der har skabt en tilværelse derude, og som kan gøre en forskel i debatten, og jeg forstår ikke, hvorfor de skal nedgøres af Dansk Folkeparti på den måde, jeg hørte det i starten.
Men jeg ser frem til en masse gode input fra de aktører, som arbejder i og med landdistrikterne, når de samles til den konference om visioner for vækst, som jeg afholder om godt en måned.
Der skal arbejdes med forslag til jobskabelse, der skal forskes, der skal arbejdes med vækst i et forum, hvor embedsmænd, politikere, professionelle og ildsjæle kan mødes til en åben og konstruktiv drøftelse – det glæder jeg mig meget til.
Hvad angår erhvervsudvikling og jobskabelse, vil jeg nævne nogle af de områder, hvor regeringen gør en forskel.
Først og fremmest har vi lagt vægt på erhvervsudvikling, fordi der er et stort behov for at gøre noget ved arbejdsløsheden.
Erhvervsudviklingen handler om jobskabelse og fastholdelse af job – og her skal man huske på den kickstart på 18 mia. kr., som regeringen har lavet – samt gode vilkår for erhvervslivet.
Det vedrører naturligvis hele landet, men arbejdsløsheden er desværre alt for høj i mange af vores landdistrikter.
Her er det de naturlige arbejdspladser, altså landbrug, fiskeri og råstofudvinding, som faktisk mister flest arbejdspladser i de her år.
Derfor er det en stor hjælp til landdistrikterne, at vi har valgt at kickstarte økonomien, så tusindvis af mennesker får arbejde i de kommende år.
Vi bruger faktisk 18 mia. kr. på at fremrykke en række offentlige investeringer, og på den måde får vi jo gang i væksten i hele Danmark og ikke mindst i landdistrikterne.
Ud over den generelle indsats for at sætte gang i økonomien arbejder regeringen også på en lokal og regional jobskabelse.
Her vil jeg godt fremhæve de regionale vækstpartnerskaber, som jo er en del af regeringens politik.
Der skabes en positiv udvikling i hele Danmark via Erhvervs- og Vækstministeriet, der på vegne af regeringen her i foråret indgår vækstpartnerskaber med de regionale vækstfora.
For at sætte fokus på den vækstindsats i de områder, deltager jeg også i drøftelserne, og jeg ser bl.a. frem til at drøfte muligheden for at styrke samarbejdet mellem vækstforaene og LAG'erne i erhvervsindsatsen i landdistrikterne, således at vi både fokuserer på den lokale, den regionale og den centrale, landsdækkende vækstindsats.
Jeg tror, at der er et stort behov for at fokusere og samarbejde om vækstindsatsen, så den hænger sammen hele vejen rundt.
Regeringen foretog derudover også i forbindelse med finanslovforhandlingerne en større omprioritering af midlerne i landdistriktsprogrammet, så vi kan hjemtage landdistriktsmidler fra EU – penge, der kan understøtte nye lokale initiativer, og som med tiden kan få egne ben at gå på og skabe nye arbejdspladser og liv på landet.
Jeg vil også nævne landbruget, hvor vi jo i forhold til landdistrikterne er i gang med en vigtig grøn omstilling, hvor regeringen vil sikre, at der skabes et mere økonomisk bæredygtigt landbrug, og vi ønsker samtidig et landbrug i vækst, som gerne skulle være med.
Og selv om den grønne omstilling handler om naturbeskyttelse, så handler den også om at fremtidssikre landbruget, så der skabes arbejdspladser, vækst og eksport.
Der har vi jo meldt ud, at der skal arbejdes for et landbrugsfinansieringsinstitut; det er et institut, som skal bidrage til levedygtige landbrugsbedrifter, således at de kan foretage investeringer, der er nødvendige for vækst og udvikling.
Resten af udviklingspakken kan faktisk også få meget stor betydning for små og mellemstore virksomheder i landdistrikterne.
Ligesom virksomheder i resten af landet har en del af disse jo haft vanskeligheder ved at få risikovillig kapital til f.eks. udviklingsprojekter og eksport.
Det vil stimulere virksomhedernes vækstmuligheder og give mulighed for nyansættelser.
Det er et rigtig godt forslag, som jeg gerne vil benytte lejligheden til at rose, og jeg vil også rose den store kreds af partier, der står bag aftalen om gennemførelsen af en udviklingspakke.
Hvis vi kigger fremad, kan vi se, at regeringen altså har taget fat på at udvikle en langsigtet erhvervs- og vækstpolitik i et tværgående ministerudvalg, og her er også sundhed, klima, miljø, fødevarer og ikke mindst de mindre produktionsvirksomheder i fokus, og det er vigtigt, fordi den type virksomheder har stor betydning for vores yderområder og landdistrikter.
Et andet af regeringens indsatsområder, som jeg gerne vil fremhæve, og som måske er forbigået forespørgernes opmærksomhed, er turismen.
Endvidere er der jo, også under den tidligere regering, blevet etableret en række nationalparker, som skal bidrage til turismeindsatsen.
Så er der et emne, jeg vil tale om, som ligger mig meget på sinde, og det er det, der vedrører mobil- og bredbåndsdækningen.
For de mennesker, der bor og driver virksomhed i landdistrikterne, er det helt afgørende, at der er en ordentlig mobil- og bredbåndsdækning.
Det er et område, hvor vi skal være mere ambitiøse, end vi har været de sidste 10 år, hvor DF jo har været et parti, der har haft afgørende indflydelse.
Derfor synes jeg, det er positivt, at erhvervs- og vækstministeren på statens vegne har indgået en aftale med KL og regionerne og telebranchen om at skabe en bedre mobildækning.
Aftalen forpligter bl.a. teleselskaberne til i de kommende 3 år at investere 6,5 mia. kr. i en udbygning af mobilnettet.
Jeg ved også, at det med bredbåndsdækningen er noget, der ligger beboerne i landdistrikterne meget på sinde.
Der har netop været afholdt Landsbyernes Dag, hvor man virkelig har drøftet dette emne.
Det var tydeligt, at der er et rigtig stort behov for gode internetforbindelser derude.
Det er noget, som vi faktisk imødekommer med den seneste teleaftale, hvor der fra 2014 nu bliver en 10-megabit-dækning.
Uden at jeg vil kalde mig ekspert, vil jeg sige, at man på dette 10-megabit-net faktisk vil kunne streame sit fjernsyn.
Nettet skal dække 98 pct. af Danmarks areal, og det sker via de nye teleaftaler, der er blevet lavet.
Derudover siger vi, at man fra 2020 skal have mindst 100 Mb.
Så mobilog bredbåndsnettet er altså noget, der har stor betydning for landdistrikternes beboere; der bliver mulighed for at drive erhverv, og man kan i øvrigt få fat i hinanden.
Så vil jeg bare kort nævne, at vi på uddannelsesområdet har en meget ambitiøs målsætning, hvor vi jo fra 2012 har lagt maskinmesteruddannelsen ud.
Vi har styrket videnpilotordningen, og vi har skaffet 3.000 flere praktikpladser.
Lad mig nævne, at vi jo i går foreslog en ny udligningsordning, og den er der faktisk grund til at fremhæve.
For den flytter 400 mio. kr. direkte på udligningen og mere end 160 mio. kr. i forhold til beskæftigelsesområdet ud til vores landdistrikter, så de får flere penge at arbejde med.
Det er en lille justering, men den betyder rigtig meget for landdistrikterne.
Lolland får 80 mio. kr., og Langeland får 23 mio. kr.
Vi ønsker et Danmark, der hænger sammen.
By og land skal udvikles og ikke afvikles, og udviklingen det ene sted skal ikke skabes på bekostning af det andet.
Lad os kigge på de norske tiltag.
Jeg synes, der er mange forskelligheder at fremhæve mellem Norge og Danmark, og der er grundlæggende forskelle.
Men lad mig bare, når vi kigger på det med tiltagszonerne, sige, at det betyder noget i forhold til fritagelsen for arbejdsgiverafgiften, muligheden for at nedskrive et studielån med 10 pct. årligt, en fritagelse af afgiften for elforbruget, en reduktion af personbeskatningen, et ekstra børnetilskud, et større kommunalt tilskud.
Det er faktisk nogle voldsomt store udgifter, der er forbundet med tiltagszonerne, bare i 2010 er det 3,4 mia. kr., og effekterne er ikke kendte.
Med hensyn til tiltagszonerne er det, som jeg siger, sådan, at der også er arbejdsgiverrettede tiltag, hvor man fritager arbejdsgiverne for afgift.
En differentieret arbejdsgiverafgift koster 12,5 mia. kr. om året.
Derudover kan vi lægge vægt på, at det andet kostede 3,4 mia. kr.
Så har man i Norge oprettet Innovasjon Norge.
Det er en sammenlægning af Norges Turistråd, Norges Eksportråd og Statens nærings-, og distriktsudviklingsfond og Statens vejledningskontor for opfindere.
Det ejes af Norges 19 regioner og den norske stat.
Der har været 9.000 projekter, og de koster 5,3 mia. kr., og det vil sige, at vi er i omegnen af 20 mia. kr.
Det, der er vigtigt at forstå med hensyn til de beløb, jeg nævner, er, at de er langt fra de tilskuds- og låneordninger, vi kender herhjemme.
Måtte jeg ikke sige, at det jo er underligt, at man peger på de her initiativer, uden at man anviser en finansiering.
Jeg vil nu runde af og sige, at der er en række af de norske initiativer, der er rettet mod deres yderområder, både tiltagszonerne og andre, som er ret spændende, men jeg vil bare sige, at det med det håndværkertilbud, vi har overtaget, så er svært at finde en finansiering til det, og jeg er spændt på at høre, hvad der er fru Mette Denckers og Dansk Folkepartis forslag til en finansiering af det.
Jeg synes bestemt, det er nogle interessante ideer, men jeg vil bare sige, at vi i Danmark har nogle geografiske udfordringer, der er helt anderledes end dem, man har i Norge.
Så har jeg også bidt mærke i, at en række af de norske initiativer ikke har været igennem en effektevaluering.
Jeg kan forsikre Folketinget om, at jeg gerne søger inspiration alle steder, også i det norske, men jeg synes bare, vi skal have forståelse for, at det er voldsomt dyrt.
Jeg har store ambitioner med hensyn til udviklingen af vores landdistrikter, hvoraf jeg i dag har nævnt fire fokusområder: erhvervsudvikling, digitalisering, udvikling og udligning.
Jeg tror på, at der er et potentiale i landdistrikterne.
Vi og regeringen arbejder for det bedste på de områder, og vi samarbejder både lokalt, regionalt og nationalt, men, håber jeg, også på tværs af politiske skel, og derfor vil jeg afslutte med at opfordre oppositionen til at gå aktivt ind i debatten: Hvad vil vi med vores landdistrikter i fremtiden?
Tak for ordet.