runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Ja, nu er fru Helle Thorning-Schmidt så i gang med igen med det, der er kunststykket og åbenbart den eneste disciplin, man kan optræde i, nemlig at forsøge at tale alting ned – alting ned!
Det er der sådan set ingen grund til, fordi det er på vej frem.
Den private beskæftigelse er steget.
Eksporten stiger.
Arbejdsløsheden falder.
Ingen dag, ingen time, intet sekund var arbejdsløsheden lavere under Poul Nyrup Rasmussens regering, end den er nu.
Vi har to udfordringer, hvis man ser på de tal i dag og lægger dem til grund; det er foreløbige tal.
Det vil jeg altså gerne lige se på den halvlange bane.
Ellers vil jeg gerne sende den opfordring her til kommuner og regioner, at de skal bruge de penge, vi har aftalt, for vi ønsker ikke at trække aktivitet ud.
Vi ønsker sådan set, at man skal bruge det, vi har planlagt efter.
Det er det ene forhold.
Det andet forhold er, at befolkningen holder lidt på pengene.
Hvad vil man så stille op med det?
Man vil hamre nye skatter og afgifter ned over befolkningen.
Man vil lade hele det her boligskattespøgelse florere frit.
Skulle det fremme den private tillid?
Næh, det, der er brug for, er sådan set, at vi i forlængelse af den politik, vi har ført, nu får optimismen til at sprede sig.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Det betyder jo også, at statsministeren har sagt noget forkert i løbet af dagen, når han siger, at nu lysner det, og nu går det fremad, og alle de her ting.
Det passer jo ganske enkelt ikke, når væksten er gået tilbage i to kvartaler i træk.
Det er en alvorlig situation.
Det bør jo egentlig få regeringen til at overveje, om ikke den krisepolitik, man har ført igennem 2 år, har været fundamentalt fejlagtig og nu er kuldsejlet.
Det er vel ikke nogen overraskelse for statsministeren, at når man trækker aktivitet ud af samfundet ved at pålægge den offentlige sektor en nulvækst, at befolkningen så holder igen med at forbruge, samtidig med at huspriserne ikke er helt sikre.
Hvordan kan det komme som en overraskelse for statsministeren?
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var noget ganske enkelt.
Statsministeren elsker jo at sige, at Danmark har klaret sig bedre end alle andre lande.
Kan statsministeren nævne nogen andre lande i den frie verden, som er et andet udtryk, som statsministeren elsker, som har haft lige så dårlige økonomiske resultater som det, Danmark præsterer i dag?
Kan statsministeren nævne bare to andre lande, som har haft lige så dårlige resultater, altså to kvartaler med negativ vækst?
Lad os bare få nogle eksempler.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det kalder man jo en teknisk recession, men vi deltager vel ikke i en time i samfundsfag, selv om man godt kunne få det indtryk, da den tidligere finansminister var på talerstolen.
Mit billede af dansk økonomi er, at vi er på vej frem.
Den private beskæftigelse er steget.
Eksporten er på vej frem.
Arbejdsløsheden er toppet.
Præcis derfor er det så vigtigt, at vi giver det hele det sidste skub.
Det er jo baggrunden for, at regeringen oven på et kontant budget, der hænger sammen, har foreslået en stribe vækstinitiativer, hvor et af dem er et, vi vender tilbage til i det nye døgn om fem kvarter, nemlig en boligjobordning, som skal give fradrag for istandsættelse og hjælp i egen bolig, sådan at der kommer gang i vores håndværksvirksomheder, i vores servicevirksomheder.
Jeg er da heller ikke glad ved de tal, der er kommet i dag.
Jeg hæfter mig ved, at de er foreløbige, og jeg hæfter mig ved et meget overraskende element, nemlig det forhold, at de offentlige forbrugsudgifter i første kvartal er lavere end det, vi har planlagt med i kommuner, regioner og stat.
Jeg vil gerne sige, at det både håber og tror jeg retter sig.
Nu har vi i mange år kæmpet for, at det offentlige ikke skulle bruge mere, end vi har planlagt med, og jeg nægter altså personligt at tro på, at 2011 skulle blive året, hvor det offentlige bruger mindre end det, vi har planlagt efter.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Statsministeren er meget vred på oppositionen og siger, at det ikke er tidspunktet at udskrive valget.
Jeg vil nu stadig mene, at når der er så stor usikkerhed i forhold til tilbagetrækning, efterløn, folkepension og alle de andre spørgsmål, der er blevet rejst her det sidste stykke tid, så er det vel egentlig rimeligt, at vi på et tidspunkt spørger borgerne.
Statsministeren er utilfreds med oppositionen, men han er til gengæld meget tilfreds med den politik, man selv har ført.
Der tegnes – hvad skal jeg kalde det? – et rosenrødt billede, et skønmaleri af den økonomiske situation, der er i Danmark lige her og nu.
Jeg synes selvfølgelig, det er upassende, at statsministeren overhovedet kunne forestille sig, at vi i oppositionen skulle være glade for de nyheder, der tikkede ind, mens statsministeren talte tidligere på dagen – særdeles upassende.
Men jeg er nervøs for – det må jeg sige – om statsministeren forstår alvoren i den økonomiske situation, vi har i Danmark.
Derfor vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål, fordi det ofte er sådan, at man ikke får svar, men jeg håber dog, at jeg får svar på det her spørgsmål, og det er: Hvad kalder man det egentlig, sagt til statsministeren, når et land to kvartaler i træk har negativ vækst?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Det håbede jeg at jeg alligevel havde fået over pulten her.
Det gør det sådan set ikke.
Når jeg ikke kan huske omstændighederne i 1999 – vi havde meget mellem hænderne dengang – er det, fordi det var et meget lille dyr, der afgik ved døden dengang.
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
Hr. Mogens Lykketoft skal have rigtig meget ros for det, han gjorde i 1999, for det var ganske fornuftigt.
Socialdemokraterne og SF planlægger i »En Fair Løsning« at genindføre den her aktieomsætningsafgift på 0,25 pct.
Man vurderer, at det giver et provenu på 4 mia. kr., og Finansministeriet vurderer, at det giver et provenu på 1,5 mia. kr. Hvis vi kigger på de svenske erfaringer, ser vi, at man også havde et eksperiment med en aktieomsætningsafgift på et tidspunkt.
Før aktieomsætningsafgiften blev 41 pct. af Sony Ericssons aktier handlet i Stockholm.
Efter man indførte den, dalede det til 23 pct.
Jeg gætter på, at hr. Mogens Lykketoft afskaffede aktieomsætningsafgiften, fordi den har så uhyre store konsekvenser for dansk økonomi og de arbejdspladser, der beskæftiger sig med netop aktiehandel.
Så gør det ikke indtryk på hr. Mogens Lykketoft, at man selv budgetterer med 4 mia. kr. i provenu på det her, men at Finansministeriet kun kan få det til at give 1,5 mia. kr.?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Det sidste kan jeg faktisk ikke svare på, men problemet er jo det, at de fjer, som hr. Kristian Jensen pynter sig med, er den aktive arbejdsmarkedspolitik, der blev grundlagt i 1990’erne og videreført et stykke ind i det sidste årti, men efterhånden er blevet ødelagt.
Og derfor vil man ikke med fortsættelse af den borgerlige regerings politik kunne genoprette beskæftigelsen.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Det var en prisværdigt klar bekræftelse af, at på intet tidspunkt i 1990’erne under den socialdemokratisk-radikalt ledede regering var ledigheden lavere, end den er nu under en VK-regering.
Det var dejligt.
Så har jeg et tillægsspørgsmål, som jeg håber jeg kan få besvaret lige så klart: Var der noget tidspunkt under SR-regeringen, hvor langtidsledigheden var lavere, end den er nu?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Med den ringe indsigt, jeg har, vil jeg være i stand til uden at prøve at lave urealistiske forudsætninger i en stil og grad som dem, regeringen har pålagt Finansministeriet at lave på S-SF-planen, at påvise, at usikkerheden om, om man nogen sinde samler 47 mia. kr. sammen, er langt større i regeringens plan, end den er i Socialdemokratiet og SF's plan.
Det kan vi godt lave en studiekreds om, sagt til fru Carina Christensen.
Men jeg har i hvert fald lært én ting gennem årene, og det er, at den slags regnestykker, især når man lægger dem ud på lang sigt, helt afhænger af, hvilke forudsætninger man putter ind i dem.
Og forudsætningerne er meget politiske for de regnestykker, som fru Carina Christensen støtter sig så krampagtigt til.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg blev meget klogere af den her forklaring.
Det var da et udmærket forsøg.
Jeg kan forstå, hr. Mogens Lykketoft ikke bryder sig om økonomerne ovre i Finansministeriet; dem har man meget dårlige erfaringer med.
Det være så det.
Der er jo flere økonomer i det her land, der peger på, at den »Fair Løsning 2020«, som Socialdemokraterne har lagt frem, er underfinansieret – i bedste fald med 22 mia. kr., i værste fald med 39 mia. kr. Den løser på ingen måde den udfordring, som dansk økonomi står over for, nemlig at vi skal skabe balance i den offentlige økonomi frem mod 2020.
Det kan godt være, at der er en god forklaring, men så vil jeg meget gerne høre den fra hr. Mogens Lykketoft.
Så forklar os endelig, hvordan det er, de her tal hænger sammen.
Vi har spurgt fru Helle Thorning-Schmidt hele dagen.
Vi kan ikke få et svar.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Som jeg prøvede at forklare – og det var derfor, jeg tillod mig med den evne til at se tilbage, som ældre folk jo har, at nævne noget fra fortiden – har vi fået nøjagtig den slags elendige manipulerede notater, også for 22 år siden her i Folketinget, om en politik, der, da den blev sat i værk, viste sig at skabe overskud på job, på betalingsbalancen, på statsfinanserne og større konkurrenceevne for danske samfund.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Lykketoft for at gå på talerstolen og forklare Socialdemokraternes økonomiske politik, når vi nu hele dagen ikke har kunnet få fru Helle Thorning-Schmidt til at forklare os, hvordan Socialdemokraternes økonomiske politik hænger sammen.
Så tak for, at vi nu får hr. Mogens Lykketoft herop som tidligere finansminister og tidligere formand for Socialdemokraterne.
Nu håber vi så, at vi kan få styr på tallene.
Det glæder jeg mig rigtig meget til at høre.
Socialdemokraterne er jo kommet med den her rigtig fine plan »Fair Løsning 2020«.
Jeg kan forstå – det står der i hvert fald heri – at man anerkender, at hvis vi skal sikre balance i den offentlige økonomi, skal vi finde 47 mia. kr. i 2020.
Mit spørgsmål er så bare til hr. Mogens Lykketoft: Hvorfor kommer Socialdemokraterne så med en plan, der er underfinansieret med i bedste fald 22 mia. kr. og i værste fald 39 mia. kr.?
Er det sådan, man vil føre en sund økonomisk politik?
Jeg glæder mig til at høre forklaringen, for vi kunne ikke få den fra fru Helle Thorning-Schmidt, desværre.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Det må man sige også er en form for keynesianisme, men som en klog mand sagde til mig forleden dag: Det er mere Keynes Casino, end det er Keynes Classic.
Og der vil jeg nok sige, at det her måske allermest handler om, at hvis man tror, der er et råderum for at gøre mere, skulle man så ikke tage at gøre det på de områder, hvor det samtidig kunne bidrage til, at vi havde flere arbejdspladser og større konkurrenceevne i det danske samfund om 5 år og om 10 år i stedet for at hælde pengene ud på en måde, som man faktisk ikke ved hvordan virker?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Det er fuldstændig korrekt, at man ikke kan løse de udfordringer, som samfundet står over for i dag, med de redskaber, som man brugte i 1990'erne, for det danske samfund og verdenssamfundet ser helt anderledes ud i dag.
Derfor er det, vi har behov for i dag, offensive reformer, og det er en aktiv vækstpakke, som sætter gang i den private beskæftigelse.
Det er ikke fremrykkede offentlige investeringer, som vismændene advarer mod.
Derfor vil jeg blot spørge hr. Mogens Lykketoft om endnu en af de personer, der var aktive i Danmark under de initiativer, som SR-regeringen tog i 1990’erne, Erik Hoffmeyer, som jo på det tidspunkt sad i Nationalbanken.
Han siger også til Ritzau den 26. maj: Jeg mener, at man under finanskrisen gjorde det rigtige i at bremse krisen med en ekspansiv finanspolitik, men man kan ikke blive ved med at hobe gæld op.
Fortsætter man gældsstiftelsen for at føre en ekspansiv finanspolitik, har man misforstået keynesianismen, siger han med henvisning til den berømte økonom John Keynes.
At bruge en udvidelse af den offentlige sektor som vækststarter er en overordentlig farlig spøg.
Det vil jeg egentlig blot bede hr. Mogens Lykketoft om at forholde sig til.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Nu kan jeg give den praktiske oplysning, at min gode ven Niels Blomgren-Hansen faktisk ikke var rådgiver i 1993, men lad det nu bare ligge.
Det, han også har haft af handicap, er, at han ikke har set dagens tal for udviklingen i nationalproduktet.
Vi er ikke inde i en vækstperiode, vi er inde i en nedgangsperiode, som er overraskende skrap, og som også har overrasket statsministeren i forhold til hans tale her til morgen.
Men jeg vil godt anholde en enkelt ting, som fru Ellen Trane Nørby ligesom prøver at håne med, nemlig fortidens løsninger på fremtidens problemer.
Og er det ikke også sådan, vil jeg spørge fru Ellen Trane Nørby, at man jo ikke kan få alting her i verden, at man jo er nødt til at prioritere?
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Kan hr. Mogens Lykketoft bekræfte, at imens han var finansminister, forringede han efterlønnen, forkortede dagpengeperioden, sænkede skatten på arbejde, indførte introduktionsydelsen, fjernede formueskatten og overvejede seriøst at indføre årsindkomstmodellen – og med hvilke begrundelser?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Jeg kan ikke bekræfte udlægningen og slet ikke motivet for at stille spørgsmålet.
Det er rigtigt, at efterlønnen blev ændret.
Efterlønnen blev ændret i et forsøg på at få anstændige borgerlige partier til så til gengæld at vedkende sig, at en efterløn både skulle fastholdes i en længere periode og var blevet økonomisk mere holdbar.
Det er rigtigt.
Jeg er gået ind i den med det udtrykkelige formål at gøre den langtidsholdbar for dem, der havde mest brug for den.
Det er unægtelig noget andet end den kvælning, der er et forsøg i gang på nu.
Så vil jeg godt sige om det med dagpengeperioden, at det er rigtigt, at den blev forkortet.
Nej, men vejen var meget lang fra at overtage en borgerlig regerings efterladenskaber på 350.000 arbejdsløse.
Hvis man vil lave en eller anden form for bare nogenlunde anstændigt regnestykke på, hvem der har skabt job, og hvem der har tabt job, så vinder Nyrupregeringen.
Det mener jo i øvrigt også et stort flertal af fagøkonomer, når de kigger på tallene.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Mogens Lykketoft synes, at der er behov for et klarere udtryk for, hvad socialdemokratisk politik egentlig er, end det, som fru Helle Thorning-Schmidt er repræsentant for, for der var ikke mange konkrete svar på de mange spørgsmål, der blev stillet.
Desværre har hr. Mogens Lykketoft taget den uvane med sig ikke at svare på spørgsmål som f.eks. fru Pia Kjærsgaards meget enkle spørgsmål, nemlig om der var en dag i den periode fra 1993 til 2001, som hr. Mogens Lykketoft var minister i, hvor ledigheden var lavere, end den er nu.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Jeg har sådan set ikke noget større behov for at belære nogen, end fru Pia Kjærsgaard selv har, når hun går op på den her talerstol.
Vi har, så vidt jeg ved, af vælgerne fået nogenlunde den samme ret til at udtrykke os på den her talerstol.
Vi har tabt flere job, end vi kan se i statistikken.
Vi havde en arbejdsløshed, der faldt dramatisk, men forudsætningen for, at den kunne falde yderligere, var jo, at man blev ved med at investere i folks kompetencer, at man blev ved med at gøre en indsats for at udrydde strukturarbejdsløsheden.
Når den nuværende regering griber ind og fjerner den aktive arbejdsmarkedspolitik, demonterer og demobiliserer den aktive arbejdsmarkedspolitik, som var forudsætningen for, at arbejdsløsheden kunne blive ved med – også i den her regerings tid – at komme ned langt ind i 2000'erne, ja, så er vi i risiko for at ende på en al for høj strukturarbejdsløshed.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg vil så inderlig gerne belæres, specielt af en socialdemokrat, som går op og gerne vil belære hele Folketinget.
Jeg vil umådelig gerne lytte, og jeg vil meget gerne lære, men hr. Mogens Lykketoft svarede ikke på det, jeg spurgte om.
Der er sådan en tendens fra den forhåndenværende og den nuværende formands side til, at man undviger, at man ikke svarer på det, der bliver spurgt om.
Jeg vil bare bede hr. Mogens Lykketoft om at bekræfte, at arbejdsløsheden er lavere nu, end da hr. Mogens Lykketoft var finansminister.
Det var sådan set bare det enkle spørgsmål jeg havde.
Selv om man er akademiker, selv om man er utrolig god til tal, og selv om man skal belære hele Folketinget, så har jeg bare behov for et svar.
Er det, jeg siger, rigtigt, eller er det forkert?
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Ja, det vil jeg gerne fortælle fru Pia Kjærsgaard om – fuldstændig afdæmpet og uden pegefingre.
Det lykkedes faktisk den daværende regering at bringe over 200.000 flere danskere i arbejde, de fleste i den private sektor.
Det, der er lykkedes for det nuværende flertal, er at fjerne 170.000 private job, siden finanskrisen brød ud.
Når vi har et for optimistisk indtryk af, hvad ledigheden er, hvor mange job vi har tabt på det seneste, så er der to grunde til det: En stor del af de job, vi har tabt, var besat med folk, som desværre ikke havde arbejdsløshedsforsikret sig og derfor er forsvundet ud af statistikken.
En anden stor del var besat med folk, som vi havde lånt i udlandet, især i Polen og Baltikum.
Derfor er den stigning, vi har set i arbejdsløsheden, langt mindre end det tab, vi har haft i antallet af rigtige job.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg vil da i hvert fald kvittere for, at Socialdemokratiets tidligere formand går op med en tale, hvor den, hold da op, ikke får for lidt.
Sådan er hr. Mogens Lykketoft jo.
Men nu, hvor hr. Mogens Lykketoft kommer med alle de der datidsberegninger og fortæller, hvordan man lige skal gøre det, vil jeg bare høre, om ikke hr. Mogens Lykketoft vil fortælle, om arbejdsløsheden var lavere på det tidspunkt, hvor hr. Mogens Lykketoft var finansminister, end den er nu.
Mogens Lykketoft (S), 2011-05-31:
Nej, jeg deler ikke hr. Anders Samuelsens himmelsk fantasifulde forudsætninger om, hvad man kan udrette ved at sænke skatterne.
Det er jo et efter min mening uhyre optimistisk eller fantasifuldt syn, som borgerligheden har – med hr. Samuelsen i spidsen selvfølgelig – om, at bare man sænker skatten, så opfører folk sig på den måde, at de gør en større indsats og de investerer mere.
Det, der skete i 1990'erne, var ikke, at vi sænkede skatten.
Det var, at vi lavede nogle omlægninger af skatten.
Vi udvidede skattegrundlaget og fik marginalskatterne ned.
Det har jeg været tilhænger af.
Det har jeg deltaget i i hvert fald tre forhandlingsrunder om at gøre siden 1985, fordi jeg da bestemt tror, der er en begrænset positiv virkning der.
Men det, vi gjorde, var ikke, at vi sænkede de samlede skatter, for den anden del af den her fortælling er, sagt til hr. Samuelsen, og det er jo der, hvor vi fuldstændig slipper hinanden i forståelse, at de der skattepenge, der skal ind, faktisk skal bruges til noget.
De skal bruges til at investere i noget, som er forudsætningen for, at det her samfund hænger sammen, eksisterer og har beskæftigelse og konkurrenceevne også om 5 år og også om 15 år.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg husker nemlig også levende de debatter, der var, da dagpengeperioden blev forkortet, hvor SF og hr. Villy Søvndal førte an i snakken om den sociale massegrav, og hvordan folk ville vælte ud over kanten, når man forkortede dagpengeperioden.
Jeg husker tydeligt det varme forsvar, som også kom fra den daværende finansminister, om, at det var helt nødvendigt at gøre, og at der ikke ville være nogen, som ville ryge i den sociale massegrav, og det har den daværende finansminister jo også netop stået her og bekræftet.
Han har aldrig nogen sinde mødt et menneske, som faldt ned i den sociale massegrav.
Jeg takker bare for svaret, på trods af at jeg altså ikke kunne få en begrundelse.
Det blev afvist med en eller anden motivfortolkning, som jeg ikke rigtig ved hvad gik ud på.
Det var et fuldstændig åbent spørgsmål, om man ikke bare kunne bekræfte, at efterlønnen blev forringet, at dagpengeperioden blev forkortet, at skatten på arbejde blev sænket, at man indførte introduktionsydelsen, at formueskatten blev fjernet.
Når den daværende finansminister ikke vil svare på hvorfor, vil jeg gerne gøre det: Fordi det virker at gøre det.
Fordi det virker, og det vidste hr. Mogens Lykketoft dengang, og det er jeg også sikker på han ved i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det, vi foreslår, er jo så en suspension af værnepligten, for ellers mener jeg det ville kræve en grundlovsændring.
Det er en suspension af værnepligten, og analysen er jo sat i gang: På hvilken måde kan man gøre det, og hvad vil det kræve?
Det er en del af det forsvarsforlig, som en meget stor del af Folketinget, vel Folketinget med undtagelse af Enhedslisten, har tilfælles, og derfor vil mange af de her spørgsmål være afdækket.
Men det har gjort indtryk på os, at man i Tyskland har forladt værnepligten, at man i en række andre lande har forladt værnepligten for at få en anden type af medarbejdere inden for forsvaret, så man rekrutterer på en anden måde, og så man også giver et forløb inden for forsvaret, som er hensigtsmæssigt i forhold til de opgaver, som skal løses.
Jeg tror, det nu er vigtigt – det er så vores grundholdning og vores synspunkt – at værnepligten skal suspenderes, og så må vi se, hvad der kommer ud af den analyse, der kommer.
For vi tror, man kan få et forsvar, der måske endda er bedre og med en tilgang, som handler om, at det ikke er folk, som er trukket ud ved et nummer, uanset at det ikke længere er så mange, men at det er folk, som faktisk har valgt det, og som gerne vil have et arbejdsliv inden for forsvaret.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt svarer altså ikke på mit spørgsmål, og dermed kan jeg konstatere, at det krav, der er fra Enhedslistens og Det Radikale Venstres side om, at boligskatterne skal hæves, er et faktum.
Det vil blive gennemført efter et valg, hvis der er flertal mellem de pågældende partier.
Pendlerne, især dem på Sjælland, hvor jeg er valgt, vil i høj grad blive ramt af »Fair Løsning 2020«, hvori der står, at man vil lave en betalingsring omkring København.
Hele Sjælland er et stort pendlerområde, hvor mange må køre til, transportere sig til København for at få det arbejde, de gerne vil have.
Dem vil Socialdemokraterne også ramme med ekstra skatter, nye røde skatter.
Hvad er det, Socialdemokraterne vil med den her politik med at brandskatte befolkningen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Som jeg også har sagt tidligere, ønsker vi ikke at hæve boligskatterne, og det kommer heller ikke til ske med en S-ledet regering.
Jeg vil også bare minde om, at dem, der egentlig har brudt deres løfter til vælgerne, når det handler om boligskatter, ikke er Socialdemokraterne, nej, det er Venstre.
Før valget i 2007 blev der sendt en halv million breve ud til danskerne, hvori man skrev, at vi ville hæve boligskatterne, at vi ville skabe utryghed.
Det første, man gjorde efter valget i 2007, var at nedsætte en skattekommission, gennemføre en skattereform, som forringede boligejernes økonomi.
Så det er altså ikke os, der har brudt løfterne til vælgerne om boligskatterne; det står Venstre helt alene med.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-31:
Tak for det.
Fru Helle Thorning-Schmidt taler og taler ustandselig om boligskatter osv. og prøver på at sige noget om nogle garantier i den forbindelse.
Det betyder jo, at så kommer boligskatterne i vejret, for ellers kan fru Helle Thorning-Schmidt ikke blive statsminister.
Hvad vil fru Helle Thorning-Schmidt sige til disse to partier?