runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Nu ved jeg ikke, hvor mange konkrete budgetter ordføreren har siddet og set på.
Det er jo det, jeg har arbejdet med i mange år, og jeg ser indimellem stadig nogle budgetter fra folk, der lever på den her måde.
Jeg taler ikke om dem, der har gæld - der er mange andre problemer med gæld, men det tager vi en anden dag.
Men hvis man tager folks rene indtægter, både med boligydelse, børneydelse og kontanthjælp, er der altså en række mennesker i Danmark i dag, som ikke har råd til at betale deres husleje.
Der er en række mennesker, der ikke har råd til at købe mad tre gange om dagen.
Der er en række mennesker, der ikke har råd til at købe medicin, og som derfor bliver meget mere syge.
Mener Venstres ordfører - og er det Venstres politik - at man så har lige muligheder, hvis man ikke har råd til at købe den medicin, der er blevet ordineret, fordi ens ydelse simpelt hen er for lav?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-08:
Når vi ser på summen af de sociale ydelser i Danmark tror jeg at mange hurtigt vil komme til den konklusion, at vi heldigvis lever i et samfund med et godt sikkerhedsnet.
Så kan der være nogle helt konkrete situationer, hvor der måske er god grund til at give en hjælpende hånd også med f.eks. at få prioriteret tingene.
Men i de konkrete situationer gælder det også om at starte med at se på, hvad de samlede indtægter egentlig er - hvad de så måtte være af løn, kontanthjælp eller børnefamilieydelse eller andet - så man får et samlet overblik over det og så kan få prioriteret sine ting.
Der tror jeg også at man vil komme frem til at der er nogle muligheder.
Der kan selvfølgelig være nogle situationer med gældsfælder og andet, men det er mere konkrete situationer.
Det vigtige for mig er det overordnede, at vi har et godt socialt sikkerhedsnet.
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde.
Jeg siger jo heller ikke i min ordførertale, at det ikke skal kunne det.
Jeg understreger blot, at de udspil, regeringen har fremlagt, betyder, at vi har en gruppe af svage mennesker, som måske ikke har de samme muligheder.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi er imod, at folk kommer i arbejde.
Tværtimod har vi lagt en meget, meget visionær jobplan, der kommer med konkrete forslag til, hvordan vi kan få flere i arbejde.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Allerførst vil jeg gerne påpege, at uligheden ikke er blevet større; uligheden voksede meget mere under den tidligere regering.
Lad det nu ligge.
Når fru Line Barfod spørger så konkret ind til ydelser, og om det er rimeligt, at en folkepensionist ikke har råd til at gå til tandlægen, vil jeg sige, at jeg som konservativ synes, at det er meget, meget vigtigt, at vi tager hånd om de svagest stillede, og derfor er der mulighed for, at man kan gå op og søge om ekstra tilskud, når man står i de her særlige problemstillinger.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti sådan set synes, at det går rigtig godt, og at der ikke er nogen grund til at gøre noget for hverken folkepensionister eller førtidspensionister eller folk på kontanthjælp eller andre, der lever i fattigdom, for Dansk Folkeparti synes, at de har gjort, hvad de skal, og de, der lever i fattigdom i dag, må sådan set klare det selv.
Det var lidt sådan, jeg hørte det, og jeg håber, at jeg tager fejl.
Så kan jeg forstå, at Dansk Folkepartis ordfører har en mening om f.eks. socialforvaltningen i Københavns Kommune.
Den bruger penge på at hjælpe udsatte børn og bruger penge på at give ydelser til handicappede, handicapkompenserende ydelser osv.
Så mener hr. Christian H. Hansen altså, at man i kommunen burde lade være med det.
Man skal lade være med at bruge penge på udsatte børn, selv om der er brug for det, kan jeg forstå hr. Christian H. Hansen mener bør være den politik, der skal føres rundtomkring i kommunerne.
Er det korrekt forstået?
Jeg er helt med på, at man kan gå ned og stå med hatten i hånden på socialkontoret og få forskellige tilskud, men selv for de pensionister, der går ned og står med hatten i hånden og får forskellige tilskud, gælder det altså, at der er nogle af dem, der ikke har råd til at købe deres medicin, og som ikke har råd til gå til tandlæge.
Jeg ved ikke, hvor tit ordføreren kommer ud blandt nogle af de her mennesker, men man kan simpelt hen se på deres tænder i Danmark, om de er fattige eller ej, og der er en meget stor del af disse mennesker, som simpelt hen ikke har råd til at få lavet tænder.
Der er mennesker, som stort set isolerer sig socialt, fordi de ikke råd til at købe en gave at tage med til deres barnebarns fødselsdag.
Så er det bare, jeg spørger
: Mener Det Konservative Folkeparti, at man simpelt hen ikke kan stille som krav i Danmark i dag, at det skal man have råd til som pensionist - der skulle man have sørget for, at man blev født ind i en rig familie eller på en eller anden anden måde havde ressourcerne til at klare sig - og at det er i orden at have en sådan ulighed i samfundet i dag, at nogle ikke har råd til medicin eller ikke har råd til at købe en fødselsdagsgave til deres barnebarn?
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Jeg erkender, at jeg ikke kommenterede alle Enhedslistens forslag.
Det er et meget, meget omfangsrigt forslag, og derfor tog jeg det måske mere under én hat.
Jeg ved, at både førtidspension og selve folkepensionen er nævnt.
Vi skal ind at kigge på førtidspensionsreglerne, som de har været.
Men jeg anser de pensioner, vi har, for rimelige, og når fru Line Barfod fremhæver, at man som folkepensionist ikke har råd til at købe sin medicin, må jeg sige, at der også her er lagt et sikkerhedsnet under; der findes tilskudsregler for dem, som har brug for medicin.
Alt i alt mener jeg, at vi har et samfund, som hænger fornuftigt sammen - også for pensionister.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg er helt med på, at vi er fundamentalt uenige, og at Konservative synes, det er fint, at nogle mennesker her i landet, som har en stor indkomst i forvejen, får over 100.000 kr. om året i tilskud til deres pensionsopsparing, mens andre, der ikke har noget, får mindre end 100.000 kr. om året at leve af.
Men det er noget andet, jeg gerne vil spørge til.
Ordføreren tager ligesom kun den del af forslaget, der handler om folk, som burde være i arbejde - hvis ellers de kunne få et arbejde - men det her forslag omhandler jo også folk, der er på førtidspension og folkepension, og jeg går ikke ud fra, at ordføreren mener, at deres problemer skal løses, ved at de kommer i arbejde.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Pointen i det her ordsprog er særdeles aktuel, når nu vi nu skal diskutere fattigdom og fattigdomsgrænser i Danmark.
Der skal helt andre redskaber til end blot at hæve overførselsindkomsterne og afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen, som Enhedslisten ufortrødent foreslår i dette meget omfangsrige beslutningsforslag.
Der kan ikke opstilles objektive kriterier for, hvad et rimeligt leveniveau er, og en fattigdomsgrænse vil heller aldrig kunne sikre folk en bestemt levestandard.
I stedet risikerer vi, at en fast defineret grænse bliver en sovepude i den forstand, at hvis folk blot befinder sig over grænsen, behøver vi vel ikke at gøre mere.
En grænse er med andre ord ubrugelig.
Det er derimod altafgørende, at vi fokuserer på den enkeltes behov og på muligheder for at hjælpe vedkommende ud af problemerne.
En vigtig nøgle til at komme ud af økonomiske vanskeligheder er beskæftigelse.
Regler som eksempelvis reglen om kontanthjælpsloftet er netop med til at skabe et incitament for den enkelte til at tage et arbejde.
Undersøgelser viser, at uden kontanthjælpsloftet havde en gruppe arbejdsduelige personer intet incitament til at arbejde, idet de ville have fået tilsvarende eller ligefrem flere penge for at gå hjemme på det offentliges regning.
Samtidig har personer i økonomiske vanskeligheder også ofte andre problemer end blot ledighed.
Nogle har haft et overforbrug, der har givet dem en gæld, som de betaler af på, men her er en forhøjelse af overførselsindkomsterne absolut ikke løsningen på problemet; ud over at hjælpe de pågældende i beskæftigelse skal vi hjælpe dem til at håndtere deres økonomi, så problemet ikke forfølger dem resten af livet.
Endelig kan andre kæmpe med eksempelvis misbrugsproblemer eller hjemløshed; dem skal vi naturligvis hjælpe på en måde, som er målrettet den enkelte.
Disse indsatser skal vi naturligvis fortsætte med at have.
Men løsningen er altså ikke bare at dele flere penge ud.
Vi skal hjælpe de pågældende personer til at kunne forsørge sig selv på et permanent grundlag, det vil sige ved at komme i beskæftigelse, ligesom de, der har flere problemer end blot ledighed, skal have en særlig støttende indsats, som er målrettet lige præcis den enkeltes behov.
Det kommer derfor næppe som en overraskelse, at vi Konservative ikke kan støtte dette forslag; et forslag, der afleverer regningen i børneværelset og vil medføre, at vi afleverer et samfund med store økonomiske problemer til næste generation.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-08:
Vi vil gerne fra SF's side sige, at intentionerne i det udspil, som Enhedslisten kommer med, er rigtig gode.
Vi er grundlæggende enige i, at der er et fattigdomsproblem i Danmark.
Vi ved, at der er rigtig mange mennesker, som lever under en grænse, og hvor man tænker, at det bare er løgn, det kan ikke ske i dagens Danmark.
Familien havde fem børn, og de havde fundet et tastatur til en computer i skraldespanden, og så sagde jeg: Hvor er skærmen?
Så sagde han: Jamen nu har vi fundet tastaturet, så en eller anden dag dukker skærmen vel også op.
Der er nogle mennesker i dagens Danmark, som ikke har råd til at købe medicin til deres børn, fordi de lever af nogle af de her lave ydelser, så det er fuldstændig umuligt at få dagen til at hænge sammen.
Her har vi en minister, som siger, at de her ydelser er med til, at folk bliver motiveret til at arbejde.
Jeg har aldrig i mit liv som sygeplejerske mødt nogen familier, som har haft rigtig godt af, at de ikke har nogen penge og derfor er blevet fuldstændig motiveret og har fået den her selvtillid til at sætte sig ned og skrive fire ansøgninger om dagen for at finde et job.
De bliver fuldstændig knækket af det her.
Det er klart, at det jo er meget svært for os at forestille os, at der er nogle mennesker, som har det rigtig svært, når vi selv har en levestandard, som er meget, meget højere end gennemsnittet i Danmark.
Det støtter vi varmt.
Så er der også noget andet med hensyn til satspuljerne, hvor vi er fuldstændig enige med Enhedslisten i, at de fattige ikke skal finansiere de fattiges finanslov.
Men det er også vigtigt at gå ind og sige, at de projekter, der kører rundt omkring, skal have ro til, at de kan fortsætte det kæmpe stykke arbejde, der laves, og så er det også vigtigt at sige, at de kommer fast på finansloven.
Det gør de desværre ikke i dag.
Jeg kender mange projekter, som går fuldstændig nedenom og hjem og også personale, der begynder at søge væk, fordi der ikke er den her garanti.
Når det er sagt, er det lidt ærgerligt, at man ikke kan få lov til at stemme om hvert enkelt forslag i det her beslutningsforslag, for SF er med i nogle forlig, som gør, at det er svært at stemme generelt for hele forslaget.
Men vi er positive.
Vi er i hvert fald med i SU-forliget, og vi skal til at forhandle om førtidspensionsreformen.
Vi vil gerne opfordre til, at man på en eller anden måde - det ved jeg altså ikke om man kan - kan få det delt op, så vi kunne stemme om hvert enkelt forslag, for så har man i hvert fald SF's støtte til nogle af punkterne.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Med hensyn til det sidste spørgsmål har Dansk Folkeparti selvfølgelig en ambition om, at kommunerne da også skal være med til at løfte en social indsats.
Jeg har ikke hørt ministeren på noget tidspunkt komme og sige til Københavns Kommune: Vi ved godt, at I har en masse rod i jeres sociale systemer, men I må ikke gøre noget ved det.
Jeg har ikke hørt ministeren sige det endnu, men jeg må jo så få at vide af ministeren, om det er rigtigt, at hun går ind og siger til kommunerne, at det er fint, at I har nogle sociale problemer, men vil I ikke godt love mig at lade være med at gøre noget ved dem.
Sådan har jeg altså aldrig hørt det skulle være.
Så må jeg sige om social- og sundhedsassistenterne, at det er fuldstændig rigtigt, at vi gik ud og sagde, at vi ville være med til at lave et løft for det område.
Vi har faktisk også fået noget igennem.
Socialdemokratiet er selv med i en aftale, og vi synes, det er vigtigt, at det er et bredt Folketing - og det sagde vi også dengang - der går ud og er med til at kigge på det her.
Generelt må jeg sige, når vi taler overenskomstforhandlinger, at vi har den grundholdning, at det ikke er noget, Folketinget skal blande sig i, men der var en nødsituation her, hvor vi syntes, vi jo var nødt til at gøre det, og det gjorde vi så i samarbejde bl.a. med Socialdemokratiet, og det er vi glade for.
For mig gør det ikke noget, men det må man ikke, det er reglerne.
Jeg må så sige om overenskomsterne: Nej, det er ikke rigtigt, som det nu bliver fremført.
Det er rigtigt, at vi var ude at sige, at der skulle ske nogle ting.
Det er også fuldstændig rigtigt, at vi indgik en aftale, hvor bl.a. Socialdemokratiet var med på det her med overenskomsterne.
Der kunne så være nogle tidspunkter, hvor man var nødt til at sige: Men, men, nu rækker det for vidt.
Man kan så sige, at hvis Dansk Folkeparti havde været ligeglade med social- og sundhedsassistenterne eller havde været ligeglade med det sociale system, havde vi jo fuldstændig holdt os ude af sådan en diskussion, så havde vi slet ikke blandet os i den.
Men det gjorde vi faktisk, og vi var med til at løfte noget igennem, som også betyder forbedringer på området.
Så bliver jeg altså nødt til at sige, at når der bliver delt nogle midler ud til kommunerne, skal vi ikke her fra Folketingets talerstol efterfølgende stå og pege på, hvordan de skal bruges.
Men det er vælgerne, der skal afgøre det.
Det skal vi ikke afgøre her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-08:
Altså, jeg kan også godt høre, at Dansk Folkeparti svarer, som de plejer.
Nu bruger ordføreren selv eksempler fra Københavns Kommune, men ordføreren ved jo udmærket godt, at regeringen har været med til at lægge et udgiftsloft ned over kommunerne, især for Københavns Kommune, hvor der er rigtig mange sociale problemer.
Så jeg vil rigtig gerne høre ordføreren prøve at svare på: Vil man gerne, eller vil man ikke løse de sociale problemer?
Det koster jo at skabe mønsterbrydere, det koster at bryde den negative sociale arv.
Har I ambitionen, eller har I ikke ambitionen?
Det er det ene spørgsmål.
Husker jeg forkert?
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Jeg synes jo ikke, at vi har et samfund, som er så elendigt, som Enhedslisten prøver på at mane det frem her i Folketingssalen.
Det er i øvrigt heller ikke det, de skriver i deres beslutningsforslag.
Der skriver de sådan lidt om, at det faktisk går meget godt.
Men så skynder de sig lidt at ridse op, at det faktisk går rigtig dårligt.
Så det er lidt svært at finde ud af.
Det er sådan, at kommunerne hvert år laver en aftale med KL om rammerne for økonomien; dem siger KL så ja til, og så er det kommunernes opgave at få de midler til at fungere ordentligt.
Så kan man diskutere, om det ikke nogle gange skal være et prioriteringsspørgsmål.
Hvis der f.eks. er sociale problemer i Københavns Kommune, er det så mest rigtigt, at en borgmester på området rejser rundt ovre i USA?
Det er jo et prioriteringsspørgsmål, hvad man vil.
Det er jo selvfølgelig et prioriteringsspørgsmål, men det skal jeg overlade til de borgmestre og kommunalpolitikere, der er på området.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg er fuldstændig klar over, at der er masser af steder i både København og resten af landet, hvor der er problemer på bosteder.
Jeg er fuldstændig klar over, at der er problemer med udsatte børn, der ikke bliver taget hånd om; der er handicappede, der ikke får den hjælp, de skal have; der er folk, der bliver sat ud af deres boliger, fordi de ikke har råd til at betale husleje - og kommunen må ikke gå ind og hjælpe dem.
Der er masser af steder, hvor der er problemer.
Der er nogle ting, vi skal ændre på lang sigt med uddannelse og holdningsændringer osv., men der er også en række ting, der handler om, at Dansk Folkeparti hvert eneste år under den her regering har lagt stemmer til, at kommunerne er blevet holdt i en økonomisk spændetrøje og ikke har fået de penge, der er nødvendige, hvis de skal kunne levere en ordentlig social indsats.
Det er fuldstændig korrekt, at der er iværksat en række tiltag for de ældre.
Så er der andre steder, hvor man har skåret ned, så ældre i dag skal betale meget mere for folkeoplysning, for at tage bussen, for at få handicaphjælp og alt muligt andet.
Så det er rigtigt, at der er lavet tiltag, men mange af dem har altså forringet vilkårene.
Og det er der, jeg godt vil ind og se på det.
Skal vi gøre noget for at afskaffe fattigdommen, og skal vi sætte os det fælles mål at få afskaffet fattigdommen?
Det vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis ordførers meget klare ja eller nej til.
Ønsker Dansk Folkeparti, at vi skal afskaffe fattigdommen i Danmark?
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Jeg må starte med at konstatere, at det er fuldstændig korrekt forstået, at fru Line Barfod hører, som hun plejer, nemlig ingenting.
Eller i hvert fald hører hun det, hun gerne vil høre.
Når fru Line Barfod siger sådan noget, kan jeg nogle gange ikke lade være med at tænke på en hund, jeg passer en gang imellem.
Den hører også kun efter en gang imellem, når den har lyst til det.
Det, som jeg faktisk siger, er jo, at der under den her regering virkelig er blevet igangsat nogle initiativer på ældreområdet - det er der virkelig blevet igangsat.
Hvis man går ind og sammenligner med tidligere socialistiske regeringer, som Enhedslisten bakkede op bag, kan man se, hvilke konkrete initiativer der blev gjort for de ældre dengang, og hvilke konkrete initiativer der er blevet gjort nu.
Når jeg siger det sådan, at det jo ikke ensbetydende med, at jeg, når det så er gjort, synes, at det er godt nok.
Det viser Dansk Folkeparti jo heller ikke.
Vi viser jo netop fra finanslov til finanslov, at vi forbedrer tingene, og det ved fru Line Barfod udmærket godt.
Må jeg så ikke godt sige om Københavns Kommune: Nej, det skal jo ikke forstås sådan, at når man igangsætter nogle initiativer, som fru Line Barfod er inde på, er det sådan noget, som jeg ikke mener skal fungere.
Men fru Line Barfod ved jo godt, hvor mange sager der har været i Københavns Kommune, hvor det ikke har fungeret; hvor der har været problemer med bosteder; hvor borgmesteren, som er fra Enhedslisten, gang på gang har stået og vasket hænder på tv-skærmen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-08:
Men som jeg kan huske, var I jo selv ude - nu skal jeg huske det - var Dansk Folkeparti ude at sige, at social- og sundhedsassistenterne skulle have det her løft.
Som det er nu, har Dansk Folkeparti magten og indflydelsen til at gå ind og gøre en forskel for den her gruppe.
Jeg vil gerne vide, hvorfor Dansk Folkeparti ikke brugte sin magt til at gøre en forskel.
Det er det ene.
Men regeringen siger jo til kommunerne, at de ikke må bruge pengene.
Så vil jeg gerne vide: Har ordføreren ambitionen om at gøre en forskel for de her børn, så kommunerne kan bruge de her penge, eller har ordføreren ikke den ambition?
Per Stig Møller (KF), 2008-04-08:
Lad mig sige det straks: Regeringen er ikke enig i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Udarbejdelse af protokoller til EU’s traktater sker som bekendt blandt alle medlemsstater, i forbindelse med at der er indkaldt til en regeringskonference om ændringer i EU’s traktatgrundlag.
Forhandlingerne under regeringskonferencen, der førte til Lissabontraktaten, er jo for længst afsluttet.
Den er nu ved at blive ratificeret af samtlige medlemslande, og en række lande har allerede ratificeret den.
Så det ville jo være højst besynderligt pludselig at sige: Hovsa, der er for resten lige noget, vi skal have forandret.
Det ville nok ikke være forståeligt for nogen.
Vores EU-partnere ville bl.a. derfor helt sikkert ikke se positivt på et ønske om en ny regeringskonference.
Vi har jo netop med succes afsluttet regeringskonferencen om Lissabontraktaten, hvilket gør, at vi nu endelig efter mange års indadvendte diskussioner om institutioner og traktater kan koncentrere alle vores kræfter om det, EU nu engang er skabt til, nemlig at skabe resultater til gavn for borgerne.
Det betyder ikke, at de problemstillinger, som bl.a. den omtalte Lavaldom rejste, ikke er relevante, for det er de, men der er bred enighed om, at vi skal finde danske løsninger herpå, og det støtter arbejdsmarkedets parter jo op om.
Der er som bekendt en bredt sammensat arbejdsgruppe, der ser på sagen.
Jeg skal derfor på regeringens vegne opfordre til, at nærværende forslag til folketingsbeslutning forkastes.
Svend Auken (S), 2008-04-08:
Det er ingen hemmelighed, at vi ser med meget stor alvor på de domme, der er faldet.
Der er faktisk tre domme, som er relevante her, og vi mener, det er vigtigt, at alle gør deres til, at man i Danmark, også fra regeringens side understreger alvoren og får løst problemerne, så langt det kan lade sig gøre.
Jeg har selv peget på, at hvis regeringen ville tage initiativer i forhold til Kommissionen, så var det klogt at gøre det, mens ratifikationsprocessen stadig væk pågik, fordi der ville være større lydhørhed om det.
Men jeg har altid været imod, at man kædede selve ratifikationen sammen med det.
Til gengæld vil jeg gerne love og støtte, at alle spørgsmål er blevet besvaret, inden vi træffer vores beslutning.
Jeg ser faktisk med lige så stor alvor på det her spørgsmål, som hr. Per Clausen gør.
Per Clausen (EL), 2008-04-08:
Når hr. Svend Auken kan glæde sig over, at det går så godt i de andre EU-lande, er det vel ikke mindst, fordi man er sluppet for folkeafstemninger; befolkningerne bliver ikke spurgt.
Men det er sådan set slet ikke anledningen til, at jeg går herop.
Det er, fordi jeg godt vil stille hr. Svend Auken et enkelt spørgsmål.
Så vidt jeg har forstået, er forhandlingerne om Lissabontraktaten foregået på det grundlag, at man var sikker på det gamle løfte om, at den danske model, konfliktretten, var uantastet af EU-fællesskabsretten.
Derfor kunne man afslutte forhandlingerne, uden at der skete noget i forhold til det.
Nu ved vi, at det ikke forholder sig sådan.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Svend Auken, om han ikke på den baggrund mener, at det er fornuftigt lige at få sat spørgsmålet om konfliktret over for fællesskabsret på plads, inden vi i det danske Folketing ratificerer Lissabontraktaten.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-08:
Nu vil jeg sige, at når jeg brugte ordet åbenbaring, var det sådan set ikke noget, der refererede til min tidligere gerning som sognepræst; det havde en anden grund.
Det var, at da hr. Svend Auken nåede frem til sit resultat efter eftertænksomheden med hensyn til, hvad han ville stemme her, så lignede hans ansigt grangivelig ansigtet hos en, der har fået en åbenbaring.
Og så er det rigtigt - så er det rigtigt - at hos folk, som får sådan nogle åbenbaringer i det politiske liv som hr. Svend Auken, kommer argumenterne altid bagefter, for det der salige ansigt kan man jo ikke stå heroppe og fægte sig igennem med, men så skal man belægge saligheden med en række meget, meget saglige argumenter, og en klog mand som hr. Svend Auken finder meget let de argumenter.