runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2013-12-17:
Tak for det.
Det er, som flere har været inde på, allerede tilfældet ikke bare i en lang række af vores nordiske nabolande, men også i mange andre lande, at det lokale tegnsprog har en officiel anerkendelse.
En tilsvarende anerkendelse har vi ikke i Danmark, og alene den symbolske anerkendelse af, at det danske tegnsprog er sit eget sprog med sin egen grammatik, som flere var inde på, sin egen syntaks, sin egen udvikling, ved jeg er et meget stærkt ønske og vigtigt i sig selv.
Dertil kommer det, som lovforslaget rummer, nemlig at man også går ind og understøtter det danske tegnsprog forskningsmæssigt og følger dets udviklingshistorie.
Så det er jo også en del af baggrunden for den diskussion, vi har i dag.
Det er klart, at der hører mange flere elementer med til at sikre, at tegnsproget reelt kan udfolde sig.
Et af de stærke ønsker, som jeg ved der er, og som også er relevant for de kulturpolitiske diskussioner, handler jo om, at der også findes kulturtilbud, som er tilgængelige for tegnsprogsudøvere.
Vi går gerne ind i drøftelser både hos ministeren og i udvalgsarbejdet om, hvordan vi skruer en sådan anerkendelse og en sådan fremme af dansk tegnsprog sammen.
Jeg har også bemærket Dansk Sprognævns svar til udvalget, og en model kunne måske være at tale om et dansk tegnsprogsnævn og et samarbejde mellem Sprognævnet og det og eventuelt også et samarbejde med de kræfter, der sidder og styrker tegnsprogsordbogen, som vi allerede har i dag.
Vi synes også, det er meget væsentligt at få diskuteret en mulig finansiering.
Det er en absolut svaghed ved det her lovforslag, at der ikke følger penge med, og der mener jeg at vi er forpligtet til at prøve at se, om vi kan finde en løsning på det, så det ikke bliver et lovforslag, som ikke bliver bakket reelt op af den økonomi, der skal til.
Men vi ser frem til de videre drøftelser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-17:
Det er noget af en kovending, som regeringen har foretaget, men det skal de da ikke høre noget for.
I forbindelse med beslutningsforslag nr. B 13 om en dansk sproglov, som Dansk Folkeparti fremsatte i 2012, blev det klart, at de øvrige nordiske lande havde sproglove, og det fremgik også, at disse lande havde anerkendt tegnsprog som et selvstændigt sprog.
Den daværende kulturminister, hr. Uffe Elbæk fra De Radikale, afviste på regeringens vegne at gøre tegnsprog til et anerkendt sprog.
Det fremgik endvidere, at de nordiske lande allerede havde anerkendt tegnsprog som et selvstændigt sprog, men regeringen ville ikke tage et sådant skridt, og derfor er det også glædeligt, at der nu er et flertal uden om regeringen for at anerkende tegnsprog.
Og det kan jeg så bemærke at regeringen har noteret sig.
Det er kun glædeligt, for tegnsprog er et selvstændigt sprog, og det skal behandles som sådan.
Det vil betyde meget for de mennesker, der benytter sig af tegnsprog.
Men vi skal også have afsat nogle midler, så tegnsprog kan blive behandlet som et sprog,
og det er bl.a. baggrunden for forslaget om, at Dansk Sprognævn skal følge tegnsprogets udvikling.
Lovforslaget lægger op til, at det skal ske i Dansk Sprognævn.
Sprognævnet har så i et notat til os og til udvalget fortalt og udtalt, at det ikke har ressourcer eller kompetencer til at løfte opgaven, og foreslår derfor, at det skal lægges der, hvor der er et fagligt miljø.
Dansk Folkeparti vil derfor i forlængelse af ministerens svar til Sprognævnet foreslå, at ministeren indbyder til forhandlinger om, hvor varetagelsen af dansk tegnsprog skal lægges.
Mogens Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg kan kun sige til hr. Alex Ahrendtsen, at Socialdemokraterne altid har været indstillet på og været med til at styrke tegnsprogs status i Danmark.
Det har vi tilkendegivet tidligere, og det tilkendegiver jeg også her i dag fra talerstolen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-17:
Den tidligere minister, hr. Uffe Elbæk, hældte det jo kort sagt ned ad brættet.
Jeg går ud fra, at når man er minister, er man også en del af regeringen, og dermed er man også repræsentant for regeringen og taler på vegne af regeringen.
Men nu kan jeg jo forstå, at der er et flertal – det fremgår af lovforslaget – uden om regeringen.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Det, jeg hele tiden har sagt, er, at jeg meget gerne vil diskutere en god og fleksibel og tryg dagpengereform, og det er sådan set det, vi lægger op til.
Rosa Lund (EL), 2013-12-17:
Jeg har sådan set også stor tiltro til, at lønmodtagerorganisationer og arbejdsgiverorganisationer kan finde ud af at udtrykke deres behov for efteruddannelse i fællesskab i forbindelse med deres overenskomstforhandlinger, men synes ministeren ikke, det er meget rimeligt, at når det er regeringen, der stiller krav, når det er et flertal herinde i Folketinget, der stiller krav om, at lærerne skal efteruddannes, at pædagogerne skal efteruddannes, at sygeplejerskerne skal efteruddannes, så stiller man også herindefra de muligheder til rådighed?
Er det ikke meget rimeligt?
Jeg har et spørgsmål til ministeren.
Bekymrer det slet ikke ministeren, at FTF, altså de offentligt ansattes hovedforbund, er meget, meget bekymrede for det her lovforslag og meget, meget bekymrede for den her besparelse?
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig, at ministeren kommenterede FTF's bekymringer.
Lotte Rod (RV), 2013-12-17:
Lovforslaget her er en udløber af finansloven for 2014.
Det er jo ikke så sjovt at tage penge fra nogen, men når man nu skal prioritere, er det her den mindst ringe løsning.
Som radikal må jeg nogle gange høre for, at vi er sådan et universitetsparti, der kun går op i at prioritere folk med lange videregående uddannelser.
Men det maner vi da i hvert fald til jorden med det her forslag.
For når vi nu ikke har penge til at give SVU til alle, vil vi prioritere dem, der har mest brug for det, dvs. dem med mindst uddannelse.
Dermed går vi også tilbage til det, der oprindelig var formålet med SVU-ordningen, da den blev indført i 2001.
Dengang var formålet nemlig først og fremmest at efter- og videreuddanne mennesker, der havde mange år på arbejdsmarkedet, men kun lidt uddannelse med i bagagen.
Nu målretter vi så ordningen ved at ligestille lønnet efteruddannelse på heltid for personer med en mellemlang eller lang videregående uddannelse med efteruddannelse på deltid.
Deltid har nemlig hele tiden været uden SVU.
Som radikal er det vigtigt for mig at understrege, at mulighederne for deltidsuddannelse ikke påvirkes af forslaget.
Lovforslaget ændrer kun mulighederne for at gennemføre heltidsuddannelse med SVU, så vi målretter pengene til dem, der har mindst uddannelse.
Dermed kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Vivi Kier (KF), 2013-12-17:
Også fra Konservatives side kan vi støtte det her forslag om målretning af statens voksenuddannelsestilskud til videregående uddannelser.
Forslaget er, som andre før mig også har sagt, en del af finansloven for 2014.
Det er altid svært at prioritere, når prioriteringen indebærer, at man skal ind og se på besparelser.
Men som andre har sagt før mig, målretter vi nu SVU'en til det oprindelige formål, nemlig at understøtte heltidsuddannelse til de personer, der ikke har fået megen uddannelse eller har en forældet uddannelse, og som derfor har det største behov for efteruddannelse.
Fra Konservatives side støtter vi forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-17:
Jeg er simpelt hen så overrasket over, at der med dette forslag er tale om offentlige besparelser, det er vi jo ikke vant til.
I Liberal Alliance er vi jo sådan set generelt glade for, at man kan bruge pengene bedre og bruge nogle færre, men vi mener faktisk ikke, at besparelser på efteruddannelse er det mest oplagte sted at starte, når nu man skal reducere størrelsen af den offentlige sektor.
I stedet ville det være oplagt at tage fat på noget af al den detailregulering, som den offentlige sektor bruger så mange ressourcer på, og som ikke giver noget udbytte for borgerne.
Når regeringen sparer på dette område, er det for at bruge pengene et andet sted i verdens største offentlige sektor.
Det undrer vi os naturligvis over.
Hvis man i stedet gav pengene tilbage til borgerne, så de selv kunne vælge, om de ville bruge dem på uddannelse eller andet,
ville det give mening.
Skattelettelser er forudsætningen for vækst.
Når det er sagt, vil vi gerne rose regeringen for, at den evner at reducere offentlige omkostninger.
Samtidig reserverer man midlerne til videreuddannelse for folk med lav uddannelsesbaggrund, hvilket vi finder sympatisk.
Pengene skal bruges dér, hvor behovet er størst.
Med dette forslag vil videreuddannelsesmulighederne for faggrupper som f.eks. lærere og sygeplejersker blive forringet.
Svaret må derfor være, at man giver mere frihed til de institutioner, hvor sådanne faggrupper er ansat.
De frie skoler modtager et langt lavere tilskud fra det offentlige pr. barn, end folkeskolerne gør, og alligevel evner de at bruge en større andel af deres ressourcer på efteruddannelse af lærerne.
Jeg vil derfor benytte lejligheden til at minde regeringen om, at frihed betaler sig, både i livet generelt og for statens pengepung.
Vi vil, på trods af at det ikke er det mest ideelle forslag, dog stemme for, da der er tale om besparelser.
Rosa Lund (EL), 2013-12-17:
Det er jo dejligt, at der er så stor opbakning til vores efteruddannelsessystem, når vi behandler et lovforslag, som forringer systemet.
Det synes jeg i sig selv er lidt spøjst.
Jeg vil sige, at jeg faktisk ikke forstår baggrunden for det her lovforslag.
Hvis jeg har forstået det rigtigt, mener regeringen, at vi i Danmark skal have en godt uddannet arbejdskraft, og at den offentlige sektor skal moderniseres.
Hvis begge dele skal ske, kræver det, at der er gode muligheder for efteruddannelse, og det er netop statens voksenuddannelsesstøtte, der skaber de muligheder, især for de mennesker, som arbejder med vores velfærd.
Det er ikke, fordi jeg er modstander af at forbedre vores efteruddannelsessystem; det er ikke, fordi jeg er modstander af at lave ændringer i vores efteruddannelsessystem, men jeg kan ikke forstå, hvorfor et flertal i den her sal gerne vil ændre noget af det, der fungerer allerbedst i vores efteruddannelsessystem.
Det var jo først, da vi fik SVU'en, at pædagoger, lærere og socialrådgivere og sygeplejersker for alvor begyndte at efteruddanne sig.
Det er dem, der arbejder i vores velfærdssystem, som skal være med til at udvikle vores velfærd, og det kræver altså, at de har mulighed for at tage efteruddannelse.
Samtidig vil jeg sige, at jeg også synes, at det her lovforslag er en lille smule urimeligt – eller tarveligt – fordi regeringen stiller krav om, at lærerne skal tage efteruddannelse, at de skal blive bedre til klasserumsledelse, at pædagogerne skal blive bedre til inklusion, at sygeplejerskerne skal blive bedre til velfærdsteknologi og skal kende den nyeste velfærdsteknologi.
Hvis de her grupper skal kunne det, kræver det, at de kan få efteruddannelse, og hvis de skal have efteruddannelse, kræver det, at de kan få SVU.
Nu er det blevet sagt heroppefra af forskellige ordførere, at man gerne vil fokusere på de grupper, der har de korteste uddannelser.
Det kan jeg sådan set godt forstå, det synes jeg også er vigtigt, sympatisk.
Men som jeg har forstået det – og der kan ministeren jo, når han kommer herop, korrekse mig, hvis det er forkert – så er de penge, man sparer her, nogle penge, som bliver brugt til regeringens erhvervsuddannelsesreform, som jo sådan set ikke er efteruddannelse, men som er ungdomsuddannelse. Jeg synes, at vi er på vej ned ad en helt forkert vej, hvis det skal være sådan, at vi for at få gode ungdomsuddannelser skal have et dårligt efteruddannelsessystem – eller at vi for at få gode efteruddannelser skal have dårligere ungdomsuddannelser.
Det burde være sådan, at der var råd til begge dele.
Det er helt rigtigt, at det handler om at prioritere, og jeg synes, at det ville klæde regeringen at prioritere uddannelse frem for at prioritere skattelettelser med højre side af salen.
Enhedslisten støtter ikke lovforslaget.
Annika Smith (SF), 2013-12-17:
I SF går vi ind for fri og lige adgang til efter- og videreuddannelse for dem, der har behov.
Men i en tid, hvor der er så stort et pres på de offentlige udgifter, som der er nu, er vi indstillet på, at det desværre er nødvendigt at målrette statens midler til efter- og videreuddannelse noget mere.
Statens voksenuddannelsesstøtte kommer også til at gå til dem med forældede uddannelser.
Det er jo som bekendt dem med de korteste uddannelser, der er i størst risiko for at falde ud af arbejdsmarkedet, fordi de ikke kan leve op til kvalifikationskravene på arbejdsmarkedet.
Derfor finder vi i SF også, at målretningen af statens voksenuddannelsesstøtte til deres fordel er forsvarlig.
Samtidig finder vi det positivt, at lovforslaget ikke påvirker mulighederne for efter- og videreuddannelse på deltid.
Det er alene ressourcerne til efter- og videreuddannelse tilrettelagt som heltidsuddannelse, der nu prioriteres.
Merete Riisager (LA), 2013-12-17:
Forleden udtalte undervisningsminister Christine Antorini til Politiken: »Vi har som udgangspunkt prøvet at bruge den bedste tilgængelige viden og relevante erfaringer.
Men nogle gange har man ikke den viden, som man godt kunne ønske sig.
Hvis det så viser sig, at det ikke går i den retning, som vi ønsker, skal vi selvfølgelig ikke bare lade det køre i 10 år.«
Denne reform hviler på et meget, meget spinkelt vidensgrundlag, som simpelt hen ikke er anstændigt i forhold til at gennemføre så omfattende en reform.
Derfor har vi igen fra Liberal Alliances side indkaldt undervisningsministeren til et samråd, som bliver afholdt her i eftermiddag, hvor vi endnu en gang vil forsøge at spørge ministeren, hvad det vidensgrundlag er, som denne reform er baseret på.
Derudover er det jo altså også muligt at bruge sin sunde fornuft, og når man indfører så omfattende en folkeskolereform, skulle der gerne sidde en befolkning derude og efterspørge den.
For mig at se
er den her folkeskolereform jo ikke efterspurgt af forældrene, den er ikke efterspurgt af lærerne, den er ikke efterspurgt af skolerne eller de elever, som nu skal have en lang, varieret skoledag.
Derfor mener jeg også på den baggrund, at der ikke er dette solide evidensgrundlag, og, da den ikke er efterspurgt, at det er noget af det ringeste lovarbejde, jeg overhovedet har set fra den her regering.
Jeg tror, der er meget få forældre, der faktisk er klar over, hvad den her reform vil føre til.
Jeg tror, der er mange forældre, der ikke er klar over, at det, der vil ske, er ligesom det, man gør i Hjørring, hvor man lukker SFO'erne.
Det vil sige, at det fritidstilbud, som ens børn har haft, hvor de har haft et rigtigt fritidsliv, hvor de har kunnet slå håret ud og være sammen på børns egne præmisser, bliver nedlagt, og SFO-tiden bliver lagt ind i skolen.
Nogle af pædagogerne følger med, de skal nemlig undervise.
Det tror jeg også der er mange forældre der slet ikke er klar over.
Jeg tror også godt, man med sin sunde fornuft er klar over, at det at sætte pædagoger til at undervise ikke er ordentligt, hverken for pædagogerne eller for de børn, som skal have et højt fagligt niveau.
Så med den her reform – som jo altså er en gammel overlevering; jeg tror, at første gang ideen om en helhedsskole blev lanceret, var i starten af 1970'erne, men nu bliver den så implementeret i Danmark – formår man altså at knægte både fagligheden og barndommen og legen i ét, og det er, må man sige, temmelig effektivt, men altså ikke særlig ordentligt og i hvert fald ikke i børnenes interesse.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2013-12-17:
Jeg kan bekræfte, at jeg har læst lovforslaget – det kan jeg da bestemt bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at jeg har læst det flere gange.
Det tror jeg også at mange andre, som har læst det her lovforslag, gør.
Det ville fru Lotte Rod vide, hvis hun havde læst høringssvarene.
Jeg kan da så også svare, at jeg også har læst en kronik i Politiken fra 2012, som er skrevet af fru Lotte Rod selv og den nuværende kulturminister, hvori der står, at De Radikale er modstandere af niveauopdeling.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor man har ændret holdning til netop dette så afgørende spørgsmål.
Lotte Rod (RV), 2013-12-17:
Men hvis Enhedslistens ordfører så læser lidt videre i teksten, vil hun jo se, at noget af det, som vi indskærper, er, at man ikke bare fra skoleårets start kan sætte en elev på et hold med et fast niveau og så i øvrigt fortsætte med det resten af skoleåret.
Tværtimod skal man løbende tage pædagogisk stilling til, på hvilken måde det giver mening at inddele eleverne på hold.
For det, vi jo er optaget af, er, at der er mulighed for løbende at lave hold baseret på emner, nogle gange på niveau, nogle gange i forhold til læringsstile; altså at der er den fleksibilitet, samtidig med at man altså ikke må lave en fast niveaudeling for hele skoleåret.
Jeg vil gerne bede Enhedslisten bekræfte, at de også har læst i lovforslaget, at det faktisk er tilfældet, og at vi hermed strammer i forhold til tidligere, hvor man bare kunne inddele for et helt år.
Rosa Lund (EL), 2013-12-17:
Det, der står i lovforslaget, er, at 50-procentsreglen fjernes fra 4.-10. klasse, og i stedet skrives der, at der i væsentligt omfang skal undervises med udgangspunkt i en stamklasse, altså i væsentligt omfang.
Hvem bestemmer, hvad det væsentlige omfang er?
Jeg frygter, at det her betyder, at vi får A- og B-hold.
Hvis De Radikale er modstandere af niveauopdeling, kan jeg ikke forstå, hvorfor man er med på et lovforslag, som laver et opgør med 50-procentsreglen – det må jeg ærlig talt sige.
De her to lovforslag handler om den folkeskolereform, som et flertal herinde har forhandlet, og som vi nu skal til at vedtage.
Der er bare lige en meget, meget vigtig ting, som jeg gerne vil bede alle partierne bag den her reform om at overveje.
Med de her to lovforslag laves der lempelser i holddelingsreglerne.
I Enhedslistens optik er en niveauopdelt folkeskole meget langt fra den folkeskole, vi kender i dag, hvor smedens søn går i klasse med lægens datter, og hvor de udvikles og trives i fællesskab.
Når jeg tager ordet i dag, er det, fordi det undrer mig, at ministeren har ændret holdning til det her spørgsmål.
For 3 år siden sagde ministeren følgende om den daværende undervisningsministers forslag om niveaudeling i folkeskolen
Jeg mener godt, at partierne bag de her to lovforslag kan få deres heldagsskole, som man nok kan sige meget og mest ondt om, uden at have et opgør med folkeskolen, som vi kender den i dag, altså uden at have et opgør med enhedsskolen.
Det synes jeg virkelig at partierne bag de her lovforslag skal overveje meget kraftigt indtil på fredag, hvor der er tredje behandling.
Lotte Rod (RV), 2013-12-17:
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i, at vi ikke ønsker en niveauopdelt skole.
Den har vi afskaffet, og den ønsker vi bestemt ikke at genindføre.
Derfor vil jeg også gerne bede Enhedslistens ordfører om at anerkende, at det, vi faktisk gør med forslaget her, jo er at komme af med den her 50-procentsregel, men jo samtidig at indskærpe, at man ikke må lave fast niveaudeling, netop af de grunde, som Enhedslistens ordfører selv har nævnt.
Så vil Enhedslistens ordfører godt bekræfte, at det faktisk er tilfældet, at vi indsnævrer muligheden, så det er fuldstændig skarpt, at man ikke må lave fast niveauopdeling?
Mogens Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg ved ikke, om regeringen har været imod at give dansk tegnsprog en højere status og anerkendelse.
Det har jeg ikke hørt at regeringen har været, så jeg ved ikke, hvor hr. Alex Ahrendtsen har det fra.
Lotte Rod (RV), 2013-12-17:
Et af de allervigtigste delelementer i folkeskolereformen for os i Radikale Venstre har været at sikre 1 mia. kr. til efteruddannelse af lærere.
Hvad er det for noget evidens, fru Merete Riisager har, for, at det ikke virker at opkvalificere vores lærere?
Merete Riisager (LA), 2013-12-17:
I Liberal Alliance mener vi, at man bør gøre det, at man giver lærerne en bedre uddannelse.
Det gør man i Finland, hvor man formår at give børn en langt bedre grunduddannelse, end vi har i Danmark.
Der synes vi passende at man kunne starte.
Men bevisbyrden for, at den her reform virker, påhviler fru Lotte Rod og ikke Liberal Alliance.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-17:
For et års tid siden eller så var regeringen imod at gøre dansk tegnsprog til et officielt anerkendt sprog, og nu er man så pludselig for.
Hvad er der sket?
vil jeg spørge hr. Mogens Jensen.
Mogens Jensen (S), 2013-12-17:
Sproget er jo en helt central del af menneskets identitet og kultur.
Det er med sproget, vi kommunikerer og udtrykker vores holdninger og følelser, og derfor er det selvfølgelig også utrolig forståeligt, at der i døvemiljøet længe har været ønske om, at dansk tegnsprog, som benyttes af mange tusinde danskere, sikres anerkendelse og en stærkere status.
Tegnsprog er ikke bare et hjælpemiddel til folk, der ikke kan høre, men et sprog med sin egen grammatik – hvad der også er nævnt heroppefra – som bør anerkendes, som tegnsprog allerede er blevet i de øvrige nordiske lande.
Spørgsmålet er, hvordan den nærmere organisering af den indsats skal finde sted.
Det synes vi der er god grund til at få afklaret i det videre arbejde med lovforslaget.
Det er utrolig vigtigt, at vi imødekommer de kompetencer og det faglige miljø, der allerede er til stede inden for dansk tegnsprog, og også nøje overvejer, hvordan vi bedst anvender ressourcerne.
Det ser vi frem til at diskutere i den videre behandling af lovforslaget, og jeg skal meddele, at det samme gælder Radikale Venstre og SF.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-17:
Tillad mig ikke at fortsætte, men at gentage lidt af det, jeg startede med.
Med det her forslag ønsker vi, at vi fremover giver tegnsprog en formel anerkendelse i dansk lovgivning og giver Dansk Sprognævn mulighed for at udvide sit virkeområde til også at omhandle varetagelse af det danske tegnsprog.
Varetagelsen inkluderer bl.a., at Dansk Sprognævn skal indsamle nye ord, ordforbindelser og ordanvendelser samt besvare spørgsmål fra myndigheder og offentligheden om brug af sproget.
Dansk tegnsprog bliver i dag benyttet af flere tusinde personer i Danmark.
Det er et selvstændigt sprog.
Det har egen grammatik, syntaks og udvikling, og der er ikke tvivl om, at sproget ikke bare er et praktisk kommunikationsmiddel.
Sproget er også en vigtig del af døves identitet og kultur.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi anerkender tegnsproget, varetager det og sidestiller det med det talte danske sprog.
Lovforslaget bidrager også til, at Danmark herefter overholder FN's handicapkonvention.
Konventionen dikterer jo, at deltagerstaterne skal anerkende og fremme anvendelsen af tegnsprog, hvilket vi med dette lovforslag bidrager væsentligt til.
I dag er Danmark det eneste land blandt de nordiske lande, som ikke anerkender tegnsprog lovgivningsmæssigt, og det ønsker vi som forslagsstillere at ændre.
Jeg håber og kan høre, at lovforslaget får en bred opbakning.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og Venstre støtter naturligvis forslaget.