runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Jeg vil gerne gøre fru Sophie Løhde opmærksom på, at det der med at sige et og så gøre noget andet har regeringspartierne patent på.
Det er jo fuldstændig vanvittigt, at man går ud og fortæller borgerne, at der ikke skal skæres på dagpengene.
Hvorfor siger man sådan nogle ting?
Det er vel, for at folk skal føle tryghed i deres arbejde, og hvis de skulle blive arbejdsløse, kan de få dagpenge i en periode.
Hvis der så er valg, siger de jo, at det parti sagde sådan og sådan, så dem kan vi godt stole på.
Det viste sig så her til pinse, at det kunne man ikke.
Jeg har jo breve fra Venstre, jeg har pressemeddelelser både fra Venstre og Konservative osv. om, hvordan man ville garantere deltidsbrandmændene, at de overhovedet ikke skulle modregnes noget som helst.
Det er ikke det papir værd, det er skrevet på.
Derfor er det jo et spørgsmål om, om man kan lave aftaler med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om noget som helst, når man ikke står ved det.
Jeg vil spørge fru Sophie Løhde, om ikke det er rigtigt, at regeringen har lovet ikke at røre dagpengene.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Hr. Bjarne Laustsen kom jo ind på noget med tusindvis af indlæg, hvor man udtalte sig om det her.
Jeg ville da være glad, hvis jeg var blevet omtalt så mange gange i avisen, som hr. Bjarne Laustsen nævner her, men lad det nu ligge.
Det kan være, at det kommer, når vi er færdige med det her.
Men det er altså sådan lidt svært rigtig at forstå, hvad det er, Socialdemokratiet vil med de her dagpenge.
Vil man, eller vil man ikke skrue dagpengeperioden tilbage?
Det får vi altså ikke noget klart svar på.
Det er sådan lidt, at det ikke skal ændres.
Og så kommer hr. Bjarne Laustsen ind på det her med, hvorfor vi ikke lader befolkningen stemme om det.
Det vil sige, at vælgerne har mulighed for at tage en bestemmelse om det, når vi kommer til næste valg om et år.
Så er spørgsmålet bare: Vil hr. Bjarne Laustsens parti så skrue det tilbage efter et valg?
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Nu sluttede den foregående ordfører for Enhedslisten jo med at sige, at man godt i dag her ville love, at hvis der kom et andet flertal, ville man stille forslag her i Folketingssalen om at rulle det her forslag tilbage.
Jeg vil derfor gerne spørge hr. Bjarne Laustsen, om han og Socialdemokraterne vil give en garanti for –
nå nej, garanti, det ord er man jo holdt op med at bruge, har jeg læst i dagens avis – eller vil man love, at man vil stemme for det forslag, som Enhedslisten vil stille?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Jo, men det er jo ganske underholdende, at vi fra Socialistisk Folkeparti skal høre det her med, at der skal være balance.
Men der er jo ingen balance i »En Fair Løsning«, der er en hamrende ubalance, som gør, at de her ting ikke er finansieret.
Der er hverken på kort sigt eller på lang sigt styr på, hvordan indtægterne skal reguleres i forhold til de økonomiske udfordringer, som Danmark har.
Så siger Socialistisk Folkepartis ordfører, at hvis nogle kommuner får behov for at lade skatten stige, skal de have lov til det, men til gengæld skal andre kommuner sætte skatten ned, for at der bliver balance i den samlede skatteudskrivning.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan skal det omsættes til praksis, når vi så ser nogle kommuner gå ud og sætte skatten op?
De siger: Det er vi nødt til for at hjælpe vores unge og ældre osv., og så må andre kommuner sætte skatten ned.
Hvilke sanktioner vil en ny S-SF-regering påtage sig der?
Flemming Bonne (SF), 2010-06-10:
SF opererer ikke med sanktioner, SF opererer med nogle økonomiske rammer, som gør, at alle kommuner vil være i stand til at kunne levere den velfærd, som man kan forvente.
Det, jeg angriber heroppefra, er, at regeringen over for KL siger, at der skal være en balance, at man laver en skattepulje – det gjorde man i hvert fald for 2010 – og når nogen sætter skatten op, skal andre sætte skatten ned, men man leverer ikke det redskab, der skal bruges til at foretage den regulering.
Det er det, jeg angriber.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Jo, men der er jo ikke nogen balance i det.
Altså, hvis man kigger på de pressemeddelelser, som er kommet i en lind strøm inden for de sidste 14 dage fra SF's pressetjeneste til forskellige kommuners lokale redaktioner, kan man se, at hvis nu S og SF får flertal efter næste valg, vil Faxe Kommune få 56 mio. kr. mere til børneområdet og til skolerne, Horsens Kommune vil få 118 mio. kr., og min egen hjemkommune, Hedensted Kommune, kan se frem til 68,5 mio. kr.
Det er jo rent julegaveri, vi er ude for her, for pengene er ikke finansieret, det er Anders And-penge.
Derfor er jeg nødt til at spørge ordføreren: Hvad så, hvis det ender med, at de her kommuner ikke kan overholde aftalerne samlet under KL, og at nogle er nødsaget til at sætte skatten op, og SF siger, at så skal andre sætte skatten ned, men at det skal være efter en frivillighedsordning?
Det hænger jo ikke sammen, for så er der ikke nogen kommuner, der vil påtage sig det ansvar, fordi de så ville skulle lave nogle besparelser, som de ikke selv synes at de politisk kan stå i mål for.
Derfor må SF præcisere: Hvordan skal man få de penge til at passe i balancen?
Flemming Bonne (SF), 2010-06-10:
De tal, som hr. Hans Kristian Skibby refererer til, er tal, som affødes af »En Fair Løsning« og de flere penge, som jo er finansieret.
Det har ikke noget som helst at gøre med de kommunale skatter.
S og SF går også ind for, at kommuneskatterne under et skal holdes uændret, og det betyder så, at når nogen sætter skatten op, sætter andre skatten ned, men jeg tør godt garantere, at det vil være således, at en S-SF-regering vil være i stand til at levere det redskab, der skal til for at foretage den regulering.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er stor forskel på den politik, som Enhedslistens synes vi skal have i Danmark, og så den, som Dansk Folkeparti synes vi skal have.
Jeg hæftede mig lidt ved, at fru Line Barfod var inde på noget med, at man i Enhedslisten godt kunne tænke sig, at midlerne til f.eks. gratis tandlægehjælp skulle øges.
Det synes jeg i og for sig lyder ganske tilforladeligt og ganske harmløst.
Det vil vi selvfølgelig gerne være med til at kigge på, hvis der kan findes en finansiering.
Og det er så der, vi skal hen, nemlig med hensyn til finansieringen, for Enhedslisten er berømt for at komme med alle de skarpe kritikpunkter af alt, hvad der bliver foreslået her i Folketinget fra det, vi kalder blå stue.
Alt – lige fra det ene område til det andet.
Men det er sjældent, at vi hører konkret, hvad Enhedslisten egentlig vil.
Hvordan vil Enhedslisten finansiere den store krise, vi står i rent økonomisk, hvor vi kan se, at globaliseringen gør, at vi har så mange udfordringer, som ligger langt uden for landets grænser, og hvor Danmark er så lille en part, at vi kan gøre umådelig lidt i det store glansbillede?
Hvad er Enhedslistens visdom med hensyn til, hvordan vi skal redde den danske økonomi?
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten er lodret uenige om, hvad der skal ske med kommunerne.
Dansk Folkeparti ønsker mest mulig privatisering; Enhedslisten ønsker mest mulig demokrati.
Hr. Hans Kristian Skibby siger, at han ikke ved, hvad det er, Enhedslisten vil.
Så er det, fordi hr. Hans Kristian Skibby ikke hører efter.
Vi har gentaget det igen og igen, og også under debatterne i dag har vi flere gange redegjort for vores forslag til, hvordan vi skaffer milliarderne til at betale for at lukke det store hul, der er i statskassen i øjeblikket, fordi Dansk Folkeparti har været med til at stemme for, at milliarderne er fosset ud af statskassen i skattelettelser til de rigeste.
Vi har et meget klart forslag til, hvordan vi tager nogle af de skattelettelser tilbage, hvordan vi lader de multinationale selskaber betale noget mere i skat, hvordan vi sikrer, at nordsøolien bliver beskattet lige så meget som i vores nabolande osv.
Derudover har vi forslag til, hvordan vi faktisk skaffer arbejdspladser – hvor er det, vi skal finde job til de mange mennesker, der gerne vil have job? – mens Dansk Folkeparti ikke har andre forslag end at piske de arbejdsløse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Nu er det jo ikke sådan, at vi i Dansk Folkeparti har en interesse i at piske de arbejdsløse.
Jeg synes, at det er noget vås, der kommer fra Enhedslistens ordfører.
Vi påtager os et ansvar for den samlede danske økonomi, for vi kan se, at der er en lang række uløste opgaver og udfordringer, som vi er nødt til at tage hånd om så hurtigt som overhovedet muligt, for at der ikke skal vokse en øget gældspukkel oveni.
Igennem mange, mange år har vi her i Danmark haft store problemer med økonomien, fordi vi skulle rydde op efter en Anker Jørgensen-regering, som i den grad med underfinansiering og direkte gældsættelse gik ind i hele det danske samfund og byggede en stor offentlig sektor op for lånte penge.
En overgang havde vi omkring 65 mia. kr. i renteudgifter i Danmark.
Det har vi ikke i dag, og derfor har vi faktisk penge til velfærd, og det synes jeg er rigtig godt.
Så vil jeg gerne sige til det der med, at Enhedslisten ønsker sig så meget demokrati som muligt, at så kunne man måske starte i egen andegård ved en demokratiproces internt i Enhedslisten, så man går væk fra den her partilisteopstilling, som jo er aldeles hamrende udemokratisk.
Lad dog jeres vælgere bestemme, hvem der skal repræsentere jer her på Christiansborg, frem for at det skal være 5.000 medlemmer, som skal sidde bag lukkede døre og beslutte, hvem der skal stå øverst og nederst på listen.
Væk med den der partilisteopstilling, det er simpelt hen udemokratisk.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg har forstået, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at det er langt mere demokratisk, at det er topledelsen i Dansk Folkeparti, der sidder og vælger, hvem der skal være kandidater, frem for at det er medlemmerne af partiet, der får lov til at bestemme, både hvem der er ens kandidater, og hvad det er for en politik, man fører.
Men jeg tror, at det er lidt ved siden af det, vi egentlig diskuterer her.
Ifølge tal, som vi har fået fra regeringen, er det over 200 mia. kr., det indtil nu har kostet at give skattelettelser til de rigeste – alt det, der er stemt for af Dansk Folkeparti.
Det, der er behov for, er, at man får gang i økonomien.
Det er, at man sikrer, at der kommer nogle arbejdspladser, og der har vi ikke hørt et eneste forslag fra Dansk Folkeparti til, hvordan vi skaffer arbejdspladser, hvordan vi sikrer, at vores land hænger sammen fremover, men kun forslag til, hvordan man fortsætter med at give skattelettelser til de rigeste og skærer ned på ydelserne til de arbejdsløse, børnefamilierne og på velfærden.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-10:
Så er svaret fra Socialistisk Folkeparti, at så påhviler det den siddende regering at gennemføre det regelsæt, der sikrer, at der kan ske reguleringer både opad og nedad.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Jeg synes ikke, det var et specielt klart svar, vi fik her i dag, men hvis jeg har forstået ordføreren fra Socialistisk Folkeparti korrekt, lægger man op til, at ingen kommuner efter Socialistisk Folkepartis opfattelse skal kunne sætte skatten op, medmindre andre sætter skatten ned.
Det er det, der må ligge i ordet balance.
Så vil jeg bare spørge ordføreren fra Socialistisk Folkeparti: Hvordan har man tænkt sig at opfylde det?
Hvis vi nu forestiller os den situation, at der er 20 kommuner, der ansøger om at få lov til at sætte skatten op, og ingen, der ansøger om at få lov til at sætte den ned,
hvad er så svaret fra Socialistisk Folkepartis ordfører – hvis der altså skal være mening med det, man siger med balance i den kommunale skatteudskrivning?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Hvad er højest – et tordenskrald eller Rundetårn?
Det er det, som Venstre forsøger at sælge her.
Jeg har sagt det rigtig, rigtig mange gange: Når vi får regeringsmagten, vil vi bede arbejdsmarkedets parter om at kigge både på alle de elementer, der ligger i »En Fair Løsning«, og på en modernisering af dagpengesystemet.
Der har vi ingen problemer med.
Det sagde vi også i 1998, og da lykkedes det faktisk for LO og DA, og der var rigtig mange, der var kritiske, men også hr. Torsten Schack Pedersens parti tilsluttede sig det, og det var det, der var den tredje fase af arbejdsmarkedsreformen.
Derfor har vi ingen problemer i forhold til det.
Men det, vi diskuterer i den her sag, er det, som Venstre har været ude at fortælle vælgerne, nemlig at de hverken vil skære ned på dagpengene eller dagpengeperioden, og det er det, der er problemet her i dag.
Jeg afviser ikke at kigge på nogen som helst emner, men det er jo svært at forholde sig til noget, når regeringen har været ude at sige: Det rører vi ikke, og vi vil heller ikke have, at arbejdsmarkedets parter kigger på det – vi alene vide, siger vi i Venstre.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Hold da op!
Nu fik vi lige sat på plads, at fagbevægelsen skal godkende hele »En Fair Løsning«, ikke kun delelementer, og så er alt jo i spil.
Men jeg vil ikke bruge så lang tid på at stille spørgsmål, som er blevet stillet flere gange.
Hr. Bjarne Laustsen kan til gengæld snakke meget, i lang tid, give svar uden rigtigt at give svar på det, der bliver spurgt om, så jeg vil bare spørge ganske simpelt: Vil Socialdemokraterne, hvis de får magt, som de har agt, genindføre en dagpengeperiode på 4 år?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Når man er et forholdsvis nyt medlem af Folketinget, gør det jo ikke noget, at man bliver testet på troværdigheden.
I de år, jeg har været herinde, har jeg sagt det samme i forsamlingshusene, som jeg har sagt herinde, og det både på skrift og i tale.
Vi står nu her i dag med et parti, der belærer andre om troværdighed og løber lige så stærkt, som ti vilde heste kan rende, fra det, de har sagt både på skrift og i tale, om kontraktpolitik.
Hvad er der egentlig tilbage af den kontraktpolitik, som var så skelsættende, at borgerne, vælgerne, vidste, hvor de havde Venstre henne?
Ved vi det i dag?
Næ, det gør vi ikke, fordi de sagde, de ikke ville forringe dagpengene, de ville heller ikke forringe dagpengeperiodens længde.
Hvad er det lige, vi gør her i dag?
Er det ikke det, der står heroppe – forslag nr. L 222, der handler om at skære halvdelen af dagpengene?
Det sidste har vi slet ikke set endnu, det har vi til gode, der er endnu flere løftebrud på vej.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Men af den grund vil jeg da forsøge en gang til, for spørgsmålet er jo egentlig ganske simpelt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
I Nordjylland har vi et udtryk for det at sige til folk, at de ikke har forstået det, når man har forsøgt at sige noget til dem mange gange, men jeg tror ikke, det indgår i det ordforråd, jeg må bruge her i dag.
Jeg vil bare sige en gang til, at jeg har stor respekt for arbejdsmarkedets parter.
Hvis vi sagde til dem, som vi gjorde i 1998, da det også endte med, at Venstre og Konservative sagde ja tak til det, skulle vi spørge dem, om de vil kigge på dagpengereglerne, dagpengesystemet, aktiveringstilbud, efteruddannelse og alt muligt andet, og om de kunne blive enige om det, og så til gengæld love, at det gennemfører vi.
Det var det, vi gjorde.
Hvis man mener noget med den danske aftalemodel, tror jeg, at det er rigtig, rigtig klogt, at den nye ordfører læser det her i sommerpausen.
Så kan vi diskutere det igen, når regeringen finder sit tredje forslag frem om at forringe dagpengene, selv om man har sagt det modsatte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-10:
Hvis problemerne tårner sig op for en, skal man åbenbart løbe langt, langt væk fra dem.
Det er i hvert fald klart den strategi, som hr. Bjarne Laustsen benytter.
Jeg ved ikke, hvor mange gange vi nu har stillet det helt konkrete spørgsmål: Kommer Enhedslisten med et forslag om at forlænge dagpengeperioden til 4 år, vil hr. Bjarne Laustsen så stemme for det?
Ja eller nej?
I stedet for er det en gang udenomssnak.
Hvorfor tør hr. Bjarne Laustsen ikke melde rent ud?
Kom nu!
Stå nu ved, hvad man mener, og kom så med et reelt svar.
Vil man støtte et forslag fra Enhedslisten om at forlænge dagpengeperioden til 4 år?
Ja eller nej?
Flemming Bonne (SF), 2010-06-10:
Vi havde jo en meget lang debat om den foregående sag, og den vil jeg gerne prøve sådan at relatere lidt til, for når jeg sidder og hører den debat, der har været om halvering af dagpengene og regeringens angreb på SF og Socialdemokraterne, fordi man der gerne vil involvere parterne på arbejdsmarkedet i at lave nogle holdbare løsninger for Danmarks økonomi fremadrettet, så står det jo i en skærende kontrast til det, der foregår i øjeblikket, hvor regeringen har taget fat i Kommunernes Landsforening, kommunerne, og prøver at vride en aftale ud af dem – en fuldstændig håbløs situation for kommunerne.
Modsat regeringen tror jeg nok, at vi i S og SF og i oppositionen har en helt anden holdning til, hvordan man tolker begrebet aftale, og hvor meget man skal lægge i det, altså hvor meget ansvarlighed man skal lægge i det.
Jeg er sikker på, at SF og Socialdemokratiet aldrig kunne finde på at pådutte deres aftalepartner løsningerne på forhånd, og det er jo det, der sker her ved kommuneforhandlingerne.
Jeg synes, det er helt fantastisk, hvis nogen forestiller sig, at der kan komme en aftale ud af, at man på forhånd dikterer en nulvækst, og at man på forhånd dikterer nogle skærpede sanktioner – det er ikke noget godt udgangspunkt for en forhandlingssituation.
Det ville vi kunne gøre helt anderledes.
Jeg tror på, at aftalesystemet kan overleve, men det overlever ikke med den borgerlige regering eller med VKO.
Vedrørende sanktioner er der ikke nogen, der har kunnet fortælle mig, at sanktioner er vejen til aftaler, og at sanktioner kan løsne op for en forhandlingssituation; tværtimod skaber de jo et fantastisk dårligt klima.
Jeg har sådan siddet og gransket min hukommelse for at komme i tanker om, om der egentlig er nogle forhandlingssituationer, som har givet nogle resultater, når udgangspunktet har været: Hvis ikke I gør, som vi vil, så skal vi komme efter jer!
Det har jeg ikke kunnet komme på.
Så vil jeg bare lige slutte af med en enkelt bemærkning om nulvækst
: Vi har hørt rigtig mange udsagn fra VKO om, at nulvækst ikke får nogen betydning for serviceniveauet.
Jamen naturligvis får det betydning for serviceniveauet.
Især de kommuner, som i øjeblikket er særlig hårdt ramt, og som oplever fraflytning og faldende befolkningstal, får nogle utrolig store demokratiske udfordringer.
Når vi kobler de udfordringer med en nulvækst, skal der ske nogle omprioriteringer derude, som i den grad vil betyde massive nedskæringer.
Det var blot et par enkelte kommentarer.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Sanktioner, incitamenter – man kan jo kalde det flere forskellige ting, men jeg synes, det var en lille smule påfaldende at skulle lytte til nogle af kommentarerne, når man tænker på, at den tidligere SR-regering, som Socialistisk Folkeparti støttede, sådan set var meget kreativ og opfindsom, når det kom til sanktioner på skattesiden i landets kommuner.
Den var på mange måder væsentlig mere kreativ end det, den her regering har formået på skattesiden, og det kan man jo så lægge i, hvad man vil, men man kan i hvert fald konstatere, at man i den grad greb ind tidligere.
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Socialistisk Folkeparti, om det er hans opfattelse, at kommuner kun skal kunne sætte skatten op, hvis andre sætter den ned.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-10:
Under et skattestop må det nødvendigvis være således, at hvis nogen forhøjer skatten, må andre sætte den ned, hvis der skal være balance.
Der er også en tredje mulighed, og den er, at man regulerer en eventuel ubalance via statsskatten.
Når jeg ser på den måde, den nuværende regering har håndteret det her spørgsmål på, synes jeg, man har været decideret tarvelig over for kommunerne, for regeringen har sagt til Kommunernes Landsforening: Hvis vi laver en skattepulje, skal nogle sætte skatten ned, hvis andre sætter den op.
Men regeringen leverer ikke regelsættet eller redskabet til, hvem der så i givet fald skal sænke skatten.
Man lader så Kommunernes Landsforening som interesseorganisation om at foretage det stykke arbejde.
Det kan man ikke.
Altså, hvis det er således, at det kræver et regelsæt at foretage op- og nedjusteringer af skatten, så må regeringen præstere det.
Christine Antorini (S), 2010-06-10:
Jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at der nu virkelig var fundet social balance.
Derfor er jeg lidt nysgerrig efter at høre, hvad Dansk Folkepartis ordfører egentlig vil sige til de 500 voksne, der bliver ramt af nedskæringen fra 80 til 40 uger.
Der er 500 voksne, som ikke kan benytte muligheden for at gennemføre en voksenefteruddannelse, som man kunne, indtil Dansk Folkeparti var med til at lægge stemmer til den her nedskæring.
Hvad er det helt konkret, ordføreren vil sige til de her 500 mennesker, som åbenbart skulle være så socialt afbalanceret, på trods af at det er de kortest uddannede voksne, der ikke længere kan gennemføre den uddannelse, som de kunne før?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Jamen altså, jeg kan jo gang på gang konstatere, at det sådan set er ligegyldigt, hvad Dansk Folkeparti kommer med af forslag, for det er aldrig godt nok for Socialdemokraterne.
Så kan man sige, at det jo er udtryk for politisk uenighed, og sådan er det.
Hvad angår fru Christine Antorinis spørgsmål om, hvad jeg vil sige til de her 500 voksne, så vil jeg sige til dem, at der stadig er mulighed for, at de kan tage folkeskolefag og gymnasiefag på SVU-ordningen.
Men når det så er sagt, synes jeg også, at vi, når vi tager det her eftersyn af folkeskolen, skal smøge ærmerne op herinde i Folketinget og sætte et meget højt ambitionsniveau og gøre alt for at sikre, at ingen går ud af folkeskolen uden at kunne læse, skrive og regne.
Jeg synes, det må være forfærdeligt at gå i mange år uden at have bestået matematik i folkeskolen, og jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at det er sådan.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Det var egentlig meget klar tale, selv om det var godt pakket ind, vil jeg sige.
Så jeg kan altså konkludere, at hr. Nick Hækkerup er enig med fru Helle Thorning-Schmidt i, at efterlønnen kan være et af de steder, hvor man henter finansiering til sin »En Fair Løsning«.
Så det var egentlig meget rart at få sat det på plads.
Nu kan vi i ro og mag gå ud og sige, at hvis man vil være sikker på at få sin efterløn, skal man stemme på VKO.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
At blive fortolket af hr. Mikkel Dencker er lidt ligesom at blive omklamret af en lommetyv.
Det er ikke sådan en rigtig god fornemmelse, god, varm fornemmelse, man får indeni bagefter.
Jeg vil meget gerne have mig frabedt, at hr. Mikkel Dencker foretager fortolkninger af mine udtalelser, i hvert fald når de så tydeligt sprænger den sproglige ramme.
Vi kommer ikke til at ændre efterlønnen.
Det, der sker, er, at vi henter de 15 mia. kr. gennem reformer.
Det, der bare er alternativet, er omfattende besparelser i den offentlige sektor, og det har regeringen valgt.
Lad os dog starte det andet sted, lad os dog starte med at reformere samfundet, lad os dog starte med at gøre samfundet stærkere, lad os dog starte med at gøre samfundet mere funktionsdygtigt.
Og det kommer vi til at gøre, sådan at vi sikrer, at vi har det gode velfærdssamfund, som vi ønsker os også fremover.