runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-03-30:
På vegne af Venstre vil jeg gerne indledningsvis tilkendegive, at vi er meget enige i de intentioner, der ligger bag nærværende beslutningsforslag, nemlig at vi skal have fokus på it-sikkerheden, så borgerne fortsat kan benytte internettet med tryghed, samt generelt sikre, at vi på linje med vores flotte nye placering som nummer et i verden med hensyn til brug af it også skal være nummer et på it-sikkerheds-området.
For Venstre er det derfor også af afgørende betydning, at vi hele tiden arbejder for, at den enkelte borger kan have tillid til og føle sig tryg ved teknologiens mange muligheder, hvor kampagner som »Netsikker nu!«, punktet »Sikkerhed« på portalen IT-borger og lignende er med til at skabe et godt overblik over, hvad man skal og ikke skal som moderne it-borger i Danmark.
Men for Venstre handler reel tryghed og sikkerhed ikke bare om borgeroplysning.
Vi ønsker en bredt funderet indsats, der ud over en borgerrettet oplysningsindsats også inkluderer sikkerhed i relation til produkter, infrastruktur m.v.
Derfor har regeringen også afsat penge til forskning i borgernes it-sikkerhed samt styrket indsatsen for it-sikkerhed generelt med et kompetencecenter i IT- og Telestyrelsen og opgradering af it-sikkerheds-arbejdet i Teknologirådet, som jo er et uafhængigt råd – alt sammen ud fra en holdning om, at vi skal gå mere væk fra det teoretiske udvalgsarbejde og over i det mere handlingsorienterede, hvilket jo lige netop var en konsekvens af kritikken mod det gamle it-sikkerheds-råd, nemlig at det var for teoretisk.
Derudover må jeg da også indrømme, at vi gerne havde set lidt mere rettidig omhu med hensyn til tidspunktet for fremsættelsen af forslaget.
Der er som bekendt allerede i 2006 og 2007 i forbindelse med regeringens indsats på itsikkerheds-området etableret et nyt forsøg med et it-sikkerheds-panel, hvis kommissorium netop udløber ved udgangen af dette år.
Så vi mener, det må være på sin plads at have den respekt for medlemmerne af panelet, at vi lader det forsøg køre færdig, før vi sætter nye skibe i søen.
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Men afslutningsvis vil jeg da gerne tilkendegive, at beslutningsforslagets intentioner stemmer fint overens med Venstres politik og mål inden for det it-politiske område, og med hensyn til den fremtidige organisering af it-sikkerhedsområdet ser vi i Venstre frem til, at vi får videre drøftelser.
Vi synes, det er vigtigt, at alle partier nu bruger tiden frem til efteråret til at overveje, hvilke gode indspark og forslag der vil være relevante at medtage i en fremtidig organisering af området.
Jeg skal desuden hilse fra De Konservatives ordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, som desværre ikke kan være med til debatten i dag, og sige, at de heller ikke kan gå ind for beslutningsforslaget, som det ligger.
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Det, man gør nu, er jo, at man lader den studerende betale prisen.
Først sker det ved, at hvis ikke man kan bestå efter ½ år, så får man 3 måneder til at skrive et nyt speciale og derefter 3 måneder igen, og så er man out.
Måske er det eneste, man får ram på, evighedsstuderende, men man er jo ikke sikker på, at folk får en eksamen.
Jeg forstår ikke, hvorfor det her forslag rettes ensidigt imod de studerende, i stedet for at man rettede det mod de universiteter, der har tilladt en administration, hvor man stiller urimelige krav til specialer.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Jeg har haft en rigtig god dag i salen i dag, for det har vist sig, at det her er den første dag, hvor regeringens viser tillid til dens omverden.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren så også er klar til at begynde en afregulering.
Der er et meget stort potentiale, når man ser på, hvad ministeren har fået gennemført de sidste 5 år af detailstyring.
Senest i det her semester, om man så må sige, har der jo været fire lovforslag på universitetsområdet, og det anskueliggør meget tydeligt, at der er noget at tage fat på.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren vil tage imod den invitation, som jo både hr. Jesper Langballe og undertegnede har sendt ud i dag, til at se fordomsfrit på, hvad der egentlig fra statens side er støttende for universiteternes opgaveløsning, og hvad der i virkeligheden bare er total overstyring, som stiller sig i vejen for, at universiteterne tager ansvar for deres meget vigtige opgave.
Helge Sander (V), 2007-03-30:
Jeg vil gerne sige tak, ikke alene for debatten her i dag – det er jo det mindste af det, når vi taler om den proces, vi har været igennem frem til dette lovforslag – men også for de mange debatter, vi har haft i forbindelse med den endelige færdiggørelse.
For det giver mig jo anledning til at sige, at de justeringer, der er sket af lovforslaget efter høringen, og som der fra flere ordføreres side har været talt om, er fælles gods.
Alle fem partier var jo enige om det, vi sendte ud til høring, og vi er også alle fem partier enige om de justeringer, vi foretog.
Ja, vi kommer ikke alene i mål engageret og dybt optaget af det; hr. Rasmus Prehn svang sig op til at sige, at det var med kampgejst, og det synes jeg da er et meget velvalgt ord i så vigtig en sag.
Jeg har, selv på dette fremskredne tidspunkt fredag, lige lyst til at knytte en bemærkning til hr. Jesper Langballes forslag om en reformpause.
Fttm.072.fm Page 5321
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
balle siger, og det tror jeg også at man kan ude på universiteterne.
Men som sagt: Tak for samarbejdet frem til i dag.
Nu må vi i gang med udvalgsarbejdet, og der er vi selvfølgelig beredvillige både fra ministerens og fra Videnskabsministeriets side.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Det Radikale Venstre står naturligvis inde for den aftale, vi har indgået, men jeg skal bare spørge ordføreren, om ordføreren finder, at der var andre måder, vi kunne opnå det samme formål på.
Fttm.072.fm Page 5313
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-03-30:
Det var egentlig en del af min ordførertale, hvor jeg sagde, at noget af det, vi havde foreslået med det lovforslag, der var sendt i høring, ja, det kom der så efterfølgende en klar tilkendegivelse fra universiteterne på at man sagtens kunne løse selv.
Jeg er da bare ked af, at vi var nødt til at lave en aftale og et lovudkast, før universiteterne tog handsken op for at fjerne nogle af de barrierer.
Men resultatet blev da fremragende, for vi får løst de problemer – og så er metoden ikke så interessant.
Vi når det samme mål, og det er jeg da glad for at vi i enighed har kunnet sikre.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Nu blev jeg lidt forvirret.
Så vidt jeg ved, er vi i gang med en førstebehandling af et lovforslag, som skal lave en lang række rammer, som universiteterne skal følge.
Ellers har jeg helt misforstået, hvorfor jeg stadig væk er her.
For hvis ordførerens beskrivelse var rigtig, kunne vi jo have lukket dagens møde og sagt: Vi behøver ikke den her lovgivning, for universiteterne er godt på vej.
Det vil jeg da gerne give radikalt håndslag på, nemlig at hvis det er regeringens eller i hvert fald Venstres opfattelse, så er vi fuldstændig klar til at tage lovforslaget af bordet og sige: Lad os gøre det her i en dialog med universiteterne med frihed til bestyrelserne i stedet for at lave en regulering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-03-30:
Fru Margrethe Vestager var meget optaget af at skulle gennemgå hele lovgivningsområdet, men det ville selvfølgelig have været lidt nemmere, hvis man også havde villet tage ansvaret, da aftalen om universitetsreformen blev indgået i 2003, for så havde man jo været sikker på at sidde med ved bordet.
Det, jeg såmænd nævnte, var, at nogle af de forslag, der lå, ja, dem tog vi af bordet, fordi der kom en klar melding fra universiteterne om, at det problem ville de nok løse.
Men vi må bare konstatere, at der har været mulighed for, at universiteterne har kunnet løse problemet ved, at danske studerende har brugt alt, alt for lang tid på deres specialer.
Det er sådan set der, hovedårsagen ligger til, at studerende bliver meget forsinket på deres studium.
Så er det jo altså naturligt, at vi griber ind og fjerner nogle af de barrierer, som gør, at de studerende bliver forsinket.
Det er jeg sådan set glad for at vi har lavet en aftale om, så vi får grebet ind, så vi sikrer, at flere kan gennemføre et studium, og at flere kan begrænse deres forsinkelser.
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Der er en enkelt ting, jeg ikke helt kan forstå.
Det er, hvordan hr. Rasmus Prehn mener, han hjælper de studerende ved at indføre en bestemmelse, der gør, at hvis man ikke bliver færdig med sit speciale i løbet af ½ år, så er man automatisk dumpet.
Derefter skal man skrive et nyt speciale, godt nok inden for sådan samme område.
Det har man så 3 måneder til.
Hvis man ikke når det, så er man dumpet igen, og så skal man lave et tredje speciale.
Hvis man ikke kan nå at lave det på 3 måneder, så er dumpet, og så er man ude.
Hvordan hjælper det de studerende?
Rasmus Prehn (S), 2007-03-30:
Jeg tror, at de fleste, der har arbejdet med en større skriftlig opgave, er bekendt med, at en deadline somme tider er ganske gavnlig.
Man bliver mere ihærdig, når deadline nærmer sig.
Hvis der er sådan en frit i luften svævende deadline, hvor det er op til en selv, hvornår man vil aflevere, så bliver det sværere at få lagt de sidste kræfter i at få det afleveret.
Så derfor tror jeg faktisk, at alene det, at der er en deadline, vil hjælpe mange.
Nu skal vi huske på, at der jo faktisk er i alt tre chancer til at klare det her.
Og det er sådan, så universitetet har en særlig dispensationsmulighed, sådan så man kan give en fjerde chance, hvis den studerende dumper.
Så der er altså flere muligheder.
Og det er et socialdemokratisk mål, at vi skal folk til at bestå de her uddannelser; det er ikke vores tanke at prøve at dumpe folk.
Det er jo tanken, at folk skal få afleveret frem for at gå i al evighed i specialesumpen.
I dag er der alt for mange, der ikke bliver færdige, og Socialdemokratiets mål at lave om på det med det her.
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Nu kunne jeg heller ikke drømme om at tro, at hr. Rasmus Prehn skulle have det særlige formål, at der skulle dumpes nogle mennesker.
Jeg tror, at det her forslag er lavet ud fra al hjertens godhed, i hvert fald fra hr. Rasmus Prehns side, men problemet er jo bare, at man jo også godt selv kan planlægge en deadline, og man kan Fttm.072.fm Page 5315 Monday, August 20, 2007 11:33 AM også godt gå ind for, at den skal overholdes.
Men her er den jo ultimativt fastsat af staten.
Tror hr. Rasmus Prehn ikke, at vi var kommet længere med at hjælpe de studerende, hvis vi havde rettet, hvad skal man sige, skytset imod de faglige miljøer, altså mod universiteterne og havde sagt til dem, at nu må det være sådan, at de anerkender, at man ikke kan stille faglige krav, som ikke kan indfries i løbet af et semester?
Det kunne man jo godt have formuleret meget præcist.
Så ville der i hvert fald ikke ske det, som Venstres ordfører sagde: at man på universiteterne direkte fik at vide, at man måtte regne med, at det tog længere tid end ½ år.
Rasmus Prehn (S), 2007-03-30:
Det er jo rigtigt, at det i længere tid har været meget fastlagt, at der er de her 30 ECTS-point, og derfor tager det et halvt år at lave et speciale.
Men det har altså øjensynligt ikke virket derhen, at man så har fået de studerende til at aflevere efter et halvt år.
Derfor synes jeg faktisk, der er noget fornuft i at sige, at vi laver en tidsbegrænsning, at vi laver en deadline, så man ved, hvad man har at forholde sig til, og så man får afleveret.
Langt de fleste, der selv har prøvet at arbejde med det her, ved jo, at en deadline hjælper.
Man får afleveret, når deadlinen er der.
Hvis den kan skydes, så bliver man ved med at skyde den indtil absolut sidste chance.
Derfor tror jeg, vi hjælper de studerende på den her måde.
Samtidig er det jo sådan, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at vi sætter ind med øget studievejledning, og de, der bliver forsinket, får ekstra studievejledning.
Man hjælper både med deadlinen, som hjælper til at motivere, og ved at sætte ind med ekstra studievejledning, hvis det er nødvendigt.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-30:
Jeg undrer mig over, at hr. Per Clausen omtaler kandidatspecialet i forbindelse med faglige krav, der skal honoreres inden for ½ år.
Jeg synes, det er en tankegang, der ligesom river studiet i stykker og river specialet fra alt det andet.
Vil hr. Per Clausen ikke medgive, at i et ordentligt studieforløb er kandidatspecialet kronen på værket?
I virkeligheden kan det være, at man er begyndt sit speciale for flere år siden, og at læsningen, i forbindelse med at man er gået til prøver osv., er noget, der fører frem til, at man nu fremlægger en bestemt behandling set under et bestemt synspunkt.
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Jeg tror, at hr. Jesper Langballe har ret i, at dengang jeg selv gik på universitetet, og dengang hr. Langballe gjorde det, var det nok meget på den måde.
Netop derfor er jeg måske lidt bekymret over den megen fokuseren på, at det er enormt vigtigt at blive færdig.
Jeg anerkender, at ½ år kan være i orden, men så må det selvfølgelig afspejle sig i de krav, man stiller til både omfang, niveau osv.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-30:
Det er sikkert rigtigt, at der er sket de ændringer i universitetsstudiets opbygning, siden hr. Per Clausen og jeg gik på universitet.
Jeg kunne så ikke rigtig høre på hr. Per Clausen, om det er noget, han begræder.
Det gør jeg måske nok selv til en vis grad.
Men giver det nogen begrundelse for, at man så at sige skal lefle for en mangel på fordybelse og en mangel på studiesammenhæng?
Skulle det, hr. Per Clausen siger, ikke snarere animere os til at arbejde for, at et studium igen var noget, der hang sammen?
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Det synes jeg er et udmærket og fortræffeligt projekt, som jeg gerne vil drøfte med hr. Langballe og andre af Folketingets partier, der kunne være interesseret i det.
For jeg mener sådan set, at det, som hr. Langballe lige før sagde, er meget smukt, nemlig at nu skulle man have reformpause på universiteterne – det kunne man også have frem til den evaluering, der bliver lavet i 2008.
Men efter det kan det da godt være, at vi skulle diskutere, om der faktisk var nogle elementer i et gammeldags, traditionelt universitetsstudium, som er blevet smidt ud med badevandet, og som det kunne være meget fornuftigt at få ind igen.
Det er jeg faktisk meget enig med hr. Langballe i.
Jeg er bare lidt nervøs for, om der er ret mange andre end hr. Langballe og mig i Folketinget, der er enige i det.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Jeg deler sådan set nogle af de mere indholdsmæssige udsagn, som ordføreren er kommet med vedrørende det faktisk at skrive et speciale på ½ år og det at gøre sine studier færdige.
Jeg tror, at hvad angår det indholdsmæssige, er vi fuldstændig enige.
Selv om vi så er, hvor vi er, og også står som aftaleparter med det her forslag, vil jeg spørge ordføreren, om han finder, at vi kunne have nået det mål ad andre veje.
Det kunne f.eks. være ved i højere grad at bede universiteternes nye bestyrelser om at sørge for, at der blev en anden disciplin med hensyn til afleveringsfrister og en bedre studievejledning, ligesom man jo har fulgt universiteterne i at slippe for de her meget, meget snærende bånd, man havde tænkt sig at lægge ned over dem, herunder jo også at ministeren havde tænkt at give sig selv en bemyndigelse til at tilrettelægge undervisningen.
Finder ordføreren, at den gode gænge, regeringen er på vej ind i, kunne man sådan set godt fortsætte og dermed blive ved med at afregulere og give et stærkere ansvar til universiteternes ledelse og dermed også ind i de faglige miljøer?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Der kan i høj grad være brug for udvikling og forsøg.
Som man kan læse i handlingsplanen fra 2004, er der en udvikling af prøve- og eksamenssystemet i gang, og dertil kommer, at jeg så sent som i sidste måned nedsatte en arbejdsgruppe med Christian Thune som formand.
Gruppen skal komme med forslag til, hvordan vi kan udvikle bl.a. censorinstitutionen bedre, så vi får mere for de penge, vi bruger på eksamen, og det er jo ganske meget.
Dertil kommer, som jeg sagde før, at jeg har et meget åbent sind med hensyn til nye prøveformer.
Det er noget, vi arbejder med i Undervisningsministeriet, det kan jeg forsikre.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Fra konservativ side har vi egentlig blot betragtet det her som en administrativ forenkling, nemlig at der nu på dagtilbudsområdet bliver forenklet lidt med hensyn til, hvilke former for private institutioner man kan have.
Og da man afskaffer den puljeordningsmulighed, som de frie grundskoler før har haft, ja, så giver man dem nu mulighed for at oprette de her private daginstitutioner.
Det finder vi sådan administrativt vældig fornuftigt at rydde lidt op i, og med den baggrund havde jeg uden de store skrupler tænkt mig blot at støtte forslaget, men jeg vil da se frem til en spændende debat om en masse detaljer i det.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Jeg vil gerne bede om, at ministeren uddyber lidt, hvilken rolle og hvilke udviklingsmuligheder de eksisterende professionsuddannelser skal have i de nye professionshøjskoler.
For jeg har lagt mærke til, at både ministeren og ordførerne fra V og K som oftest fremhæver de nye muligheder, der er for at dreje professionshøjskolerne, sådan at de i højere grad kan udvikle uddannelser rettet mod den private sektor, herunder inden for det teknisk-merkantile område.
Men nu er det jo faktisk sådan, at der er en række meget store og set med Socialdemokraternes øjne fantastisk vigtige uddannelser i de nye professionshøjskoler, lærere, pædagoger, socialrådgivere osv.
Vil ministeren sætte et par ord på, hvordan ministeren ser, at disse uddannelser får lov til at udfolde sig bedre i de nye professionshøjskoler?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Det er jeg fuldstændig enig i.
I en situation, hvor vi kan se, at vi muligvis kommer til at mangle sygeplejersker og lærere og måske senere også pædagoger, ville det jo være helt ejendommeligt, hvis man nedprioriterede det område.
Formålet er jo, at vi skal få flere unge til at tage en videregående uddannelse, og derfor skal indgangsporten til en professionshøjskole rumme flere tilbud end i dag, sådan at flere får lyst til at gå ind ad den port.
Vi skal have flere til at melde sig både til de eksisterende mellemuddannelser og også til de nye.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Jeg vil lige dvæle lidt ved, at ministeren flere gange har nævnt, at det er udviklingen af det teknisk-merkantile område, der så står for, og det er det, som professionshøjskolernes profil skal udbredes med.
Hvordan kan det være, at ministeren så inden for meget nyere tid har besluttet, at de to eneste merkantile miljøer, der var, og som havde en professionsvej, nemlig Slagelse og Herning, skal Fttm.072.fm Page 5276
Monday, August 20, 2007 11:33 AM indgå i hver deres universitetssamarbejde henholdsvis med Syddansk Universitet og Aarhus Universitet?
Hvorfor tillod ministeren det, hvis man i øvrigt har et ønske om, at der skal være professionsuddannelser inden for det merkantile område på professionshøjskolerne?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Enhver minister, der tiltræder, må vedgå arv og gæld, og dermed bebrejder jeg hverken min forgænger eller andre noget.
Sagen er jo, at denne tankegang er født i forbindelse med arbejdet, der ledte frem til Globaliseringsrådets drøftelser.
Det var der, vi i regeringen udformede denne nye strategi, hvor vi netop i lyset af det, som fru Christine Antorini peger på, besluttede, at nu ville vi skabe et attraktivt alternativ til universitetsfusioner for mellemuddannelserne rundtomkring i landet.
Så det var netop bekymringen over det, der skete i Herning og Slagelse, som gjorde, at vi ville skabe et alternativt vækstlag.
Og måske gør vi det så godt, at Slagelse og Herning får lyst til at være med.
Det vil jeg da håbe.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Nu er processen i Herning og Slagelse jo sanktioneret af regeringen.
Det synes jeg lige skal med i det samlede billede.
Men det er så en anden sag.
Jeg vil godt spørge til ministerens forventning til professionshøjskolernes organisering.
Noget af det, vi har diskuteret meget, og som fru Pernille Rosenkrantz-Theil også rejste, nemlig hele spørgsmålet om studerendes og medarbejderes indflydelse på, hvordan professionshøjskolen udvikler sig, hænger jo sammen med, at de fleste professionshøjskoler vil have en meget stor faglig spændvidde.
Det gælder også, selv om man udbyder uddannelser, som vi kender i dag, for der er meget stor spændvidde fra socialrådgiver over lærer til fysioterapeut eller sygeplejerske.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Det bliver jo uden tvivl en kombination af et ledelsesorgan, der minder om universitetsbestyrelser, og som skal have en meget almen forankring i samfundet, og så rådgivende organer omkring de enkelte uddannelser.
Det bliver en kombination, sådan som vi jo også har talt om under forhandlingerne.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Måske kan jeg så lokke ministeren til at udtrykke en holdning om, hvad der ville være hensigtsmæssigt, for jeg ved fra andre områder, at ministeren lægger meget stor vægt på netop faglighed og indsigt i, hvad det egentlig er, man har med at gøre.
Derfor synes jeg også, det ville være fint, hvis ministeren en dag ville tilkendegive, at man fra regeringens side finder, at det er af betydning at skabe en organisation, hvor de, der faktisk er fagets udøvere, også har indflydelse på, hvordan der undervises i faget, og hvordan faget udvikler sig i forhold til de behov, man ser rundtomkring, og i forhold til de forbindelser, man har til universitetsmiljøerne rundtomkring.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Jeg kan stort set tilslutte mig formuleringen, som den var her, og som det også blev formuleret i svaret til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Derudover vil jeg henvise til det, vi har aftalt.
Jeg vil helst ikke lægge noget til eller trække noget fra.
Vi skal jo forhandle disse ting.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Jeg synes, at debatten nogle gange kommer til at handle lige lovlig meget om de uddannelser, der er rettet mod det offentlige.
Det er ikke, fordi de ikke er vigtige, men det er også helt afgørende at sætte fokus på, at erhvervsuddannelserne på erhvervsskolerne og erhvervsakademierne kan se sig selv i det her.
Der synes jeg da det ville være rimeligt ikke mindst set i forlængelse af de mange spørgsmål og indlæg, der har været her, at ministeren også ligesom understreger, at det selvfølgelig er fuldFttm.072.fm Page 5277
Monday, August 20, 2007 11:33 AM stændig afgørende, i hvert fald for regeringen – det ved jeg at nogle i regeringen synes er meget afgørende – at vi får en proces, hvor vi kan være helt sikre på, at erhvervsskolerne og erhvervsakademierne kan se sig selv i det, og at vi ikke bare sådan i huj og hast tvinger dem til at fusionere ind i de her professionshøjskoler, hvis ikke det er til gavn for erhvervsskolesektoren.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi hverken skal drive erhvervsskolerne med pisk eller tvang.
Jeg tror, det bliver attraktivt for nogle af de store erhvervsskoler/erhvervsakademier at være med i professionshøjskolerne og der være vækstlag for merkantile mellemuddannelser.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens svar, også det om partsstyre.
Der er nogle forskelligheder, man skal tage hensyn til, men mener ministeren ikke, at det umiddelbart ville være meget drastisk at sige, at de her erhvervsskoler/erhvervsakademier sådan uden videre skal fusioneres ind i professionshøjskolerne, hvis der altså er en vis modstand imod det?
Det kunne vi bl.a. høre på de høringssvar, vi fik, så måske skal man på det her område have en mere blød indgangsvinkel til det end den, at det hele bare pr. definition er godt, jo større det er, sådan at vi giver sektoren tid til at udvikle de uddannelser, som de rent faktisk gerne vil have.
Med tiden kan de så måske indgå i en professionshøjskole, hvis der er et fagligt perspektiv i det, for erhvervsskolesektoren har måske ikke lige så meget tilfælles med en pædagog og en lærer – sådan lige umiddelbart i hvert fald.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Hvis blødheden består i, at vi opstiller flere måder, hvorpå tekniske og merkantile uddannelser kan samarbejde med de øvrige mellemuddannelser, så er jeg med på det.