runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan garantere os for, at dette område ikke bliver nedprioriteret i forbindelse med de problemer, der i dag er med politiets ressourcer, men at der fortsat vil være en politiindsats på det her område, hvor folk bliver groft udnyttet, i nogle tilfælde så groft, at der er tale om menneskehandel.
Når ministeren taler om bødeniveauet, så taler ministeren om bøder for ulovligt beskæftigede, men der er jo mange andre overtrædelser, bl.a. overtrædelse af ikke at indberette til RUT-registeret, hvor jeg kunne forstå, at ministeren siger, at det skal over i straffesystemet.
Jeg vil også godt høre: Betyder det, at ministeren mener, at der skal være en straf, og vil gøre noget for at sikre, at der er en straf for ikke at registrere?
Det andet er, om ministeren ikke mener, at der også kunne være brug for at frakende arbejdsgivere retten til at drive virksomhed, hvis de gentagne gange groft udnytter deres medarbejdere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Jeg kan sige, at vi gør, hvad vi kan, når vi støder på ulovligheder.
Der er et meget udbredt myndighedssamarbejde, det regionale samarbejde med fagbevægelsen fungerer godt, og der bliver skredet ind, når vi støder på ulovligheder på det her område.
Vedrørende straf kan jeg sige, at som led i regeringens fairplaykampagne blev strafniveauet hævet i 2004.
For arbejdsgivere er strafferammen bøde eller fængsel i indtil 2 år samt mulighed for konfiskation af økonomisk opnåede fordele.
Bødeniveauet er på 10.000 kr. pr. ulovlig beskæftiget udlænding pr. måned, og under skærpende omstændigheder er det 20.000 kr. pr. ulovlig beskæftiget pr. måned.
For arbejdstagere er strafferammen bøde eller fængsel i indtil 1 år.
Vi finder faktisk, at dette niveau er ganske højt, og vi har faktisk ingen planer om at ændre det.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg vil gerne høre, om ministeren synes, at det går godt med at bekæmpe social dumping, eller om ministeren er enig med Enhedslisten og fagbevægelsen i, at der er et stort problem med, at udenlandske arbejdere bliver groft udnyttet i Danmark og bliver budt helt urimelige vilkår, både arbejdsvilkår, dårligere løn og i forhold til, at de ofte bliver indkvarteret i skurvogne, på gulvet hvor de arbejder eller lignende steder.
Der var det første spørgsmål.
Så er der det andet spørgsmål.
Normalt hører vi jo konstant fra den her regering, at der er brug for hårdere straffe.
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke her mener, at det kunne have en værdi at bruge hårdere straffe, fordi der faktisk her er tale om økonomiske forbrydelser, hvor der bliver lavet økonomiske overgreb.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Jeg synes, at beskæftigelsesministeren skulle tage ud på byggepladserne og besøge byggefagforeningerne og orientere folk om, at det går rigtig godt.
Så er man nemlig helt klar over, hvilket ambitionsniveau regeringen har, og så kan man forundres over, hvis det er et synspunkt, der deles af de øvrige partier, der er med i følgegruppen.
Jeg har to konkrete spørgsmål til ministeren: Er ministeren ikke enig med mig i, at det lovforslag, som vi behandlede tidligere i dag, som følger op på Lavaldommen, i hvert fald ikke skaber bedre betingelser for at bekæmpe social dumping, end der var før Lavaldommen?
For det andet: Er det ikke rigtigt, at hvis vi tager RUT-registreret eller tager det, der hedder E 101-blanketter, som handler om, at man er socialt forsikret i sit hjemland, sker der faktisk det, at de arbejdsgivere, der benytter sig af udenlandsk arbejdskraft, bare undlader at indberette til det her register?
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Tak for det.
Det er som bekendt ikke første gang, at vi i Folketinget behandler Enhedslistens beslutningsforslag om bekæmpelse af social dumping, og ligesom Venstre så sent som i april måned tilkendegav, at vi ikke kunne støtte det fremsatte forslag, kan vi heller ikke i dag bakke op om genfremsættelsen.
Uanset om vi taler om vandrende arbejdstagere eller udstationerede arbejdstagere bidrager begge grupper positivt til at sikre en fortsat fremgang af velstand og velfærd i Danmark, og navnlig i en situation med historisk lav ledighed har netop tilgangen i arbejdskraft haft en positiv betydning inden for en række erhverv såvel som inden for flaskehalsområder.
Set i lyset heraf er der vel næppe nogen i salen, som kan være uenige i, at det arbejde, som udføres af såvel vandrende arbejdstagere som udstationerede arbejdstagere, skal ske under ordnede forhold.
Som nævnt indledningsvis er Venstre fortsat af den opfattelse, at vi med kombinationen af de redskaber, som arbejdsmarkedets parter har, og den nuværende lovgivning, som Folketinget har gennemført, er rustet med de nødvendige redskaber for at imødegå social dumping, og på den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Derudover skal jeg på vegne af den konservative ordfører, som ikke har mulighed for at være til stede i salen, meddele, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte det fremsatte forslag fra Enhedslisten.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Hvis jeg skal tage det sidste spørgsmål om E 101-blanketterne først, så er de jo et bevis for, at den pågældende er socialt sikret i hjemlandet.
Det forhold, at en person ikke skulle være i besiddelse af en E 101-blanket, kan ikke i sig selv tages som udtryk for, at der er ugler i mosen.
Nu ved vi jo ikke, hvor mange udstationerede der reelt er i Danmark.
Det prøver vi jo så at råde bod på med det her RUT-register, men som jeg tidligere har svaret Arbejdsmarkedsudvalget, så kan der altså ikke sættes i et lighedstegn mellem antal udstationerede og antal modtagne E 101-attester.
Vi arbejder på fuld damp på at udbygge RUT-registeret, og jeg er ret sikker på, at vi her vil få et effektivt instrument til det arbejde.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Nu er det jo rigtigt nok, som beskæftigelsesministeren siger, at han i grunden slet ikke har styr på det her, og derfor er det også lidt forunderligt, at han tidligere har kunnet svare, at det går rigtig godt, for hvor ved han det fra, når han ikke har styr på det?
Man ved ikke, hvor mange der arbejder i Danmark, og man ved måske heller ikke, hvor mange virksomheder der i virkeligheden skulle være registreret i det her RUT-register.
BAT-kartellet har sagt, at de mener, at det skulle være omkring 4.000.
Man kan konstatere, at det formentlig er under 10 pct. Mener beskæftigelsesministeren virkelig, at han kan afvise Enhedslistens forslag med, at man har styr på det her, og at det går rigtig godt, når vi kan tydeliggøre, at ministeren i hvert fald ikke har styr på det, og når de, der arbejder med det til dagligt, siger, at det går rigtig skidt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Ja, jeg kan med god samvittighed afvise Enhedslistens forslag.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Skal det forstås sådan, at Venstres ordfører er enig med beskæftigelsesministeren i, at det går rigtig godt, at Venstres ordfører altså mener, at de beretninger, vi dagligt får fra fagbevægelsen om, hvor slemt det står til, de elendige forhold man kan se, når man kommer ud på mange byggepladser, og de elendige indkvarteringer man også kan se, og hvor groft udnyttet de udenlandske arbejdere bliver, slet ikke er korrekte?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Enhedslistens påstande må stå for Enhedslistens egen regning.
Jeg kan svare helt præcist, at vi fuldstændig bakker op om beskæftigelsesministeren og de vurderinger, der er fremlagt i løbet af i dag, og jeg noterer også med tilfredshed, at vi tidligere her i dag har behandlet lovforslag nr. L 36, som netop sikrer den danske model.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Betyder det, at Venstre mener, at det går rigtig godt, og at det er rigtig godt, at der er så mange udenlandske arbejdere i Danmark, der bliver groft udnyttet?
Det er jo interessant, når Venstres ordfører lige i ordførertalen har sagt, at der skal være ordnede forhold.
Jeg kan ikke helt forstå, hvordan det hænger sammen, hvis Venstre på den ene side mener, at der skal være ordnede forhold, og på den anden side mener, at det går rigtig godt, når der ikke er ordnede forhold.
I forhold til at gøre noget ved det gør fagbevægelsen en kæmpe indsats, men det er jo ikke nok.
Der er brug for, at myndighederne også gør noget, og derfor vil jeg gerne høre, om Venstres ordfører kan garantere, at Venstre ikke vil være med til, at politiet skal skære ned på det her område, men vil sikre, at der fortsat er politiressourcer til at gå ind og gøre en indsats her.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Det, jeg er ude på at fortælle om, er bare den her slingrekurs, som regeringen er inde på, hvor regeringen ikke ved, hvad den vil.
Først vil regeringen SP, så vil regeringen ikke SP, og så vil den både det ene og det andet.
Det ser ud til, at ministeren og regeringen ikke er klar over, hvad de vil.
Hvor er det, at regeringen vil hen?
Ja, man gør alt, hvad man kan derude, og det ved ordføreren også udmærket godt, da ordføreren har sagt, at ordføreren er formand for Arbejdsmarkedsudvalget i Slagelse Kommune.
Men det, vi andre også godt ved, er, at de gør alt det, de kan, men rent faktisk har de ikke penge nok ude i kommunerne til at gøre alt det, de gerne vil, og derfor bliver der skåret ned på bl.a. sådan nogle ting som det her.
Mener ordføreren, og mener Liberal Alliance, at kommunerne har penge nok til det her?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Nej, men jeg vil gerne spørge: Stemmer Socialdemokratiet ikke for lovforslaget?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Venstre synes naturligvis ikke, der skal være social dumping her i Danmark.
Vi kan jo også konstatere, at der har været gennemført et udvalgsarbejde, som vi tidligere i dag har behandlet, netop til sikring af den danske model, og derfor kan vi også helt klart afvise Enhedslistens virkelighedsfjerne påstande her i dag.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Det er en reaktion på det, ordføreren sagde om, at Socialdemokraterne går efter de syge.
Skal jeg forstå det på den måde, at hvis man sætter ind med en ordentlig lægebehandling og med et tilbud til de syge om, at de kan komme hurtigere igennem behandlingssystemet, og de får de rigtige tilbud, så vil Liberal Alliance være imod det?
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Til hr. Adelskov kan jeg sige, at det selvfølgelig altid vil være opgaven at få de syge så hurtigt som muligt ud på arbejdsmarkedet igen, hvis man kan finde en rest erhvervsevne - og det ved jeg også ude fra jobcentrene og de steder, hvor tingene fungerer.
Man kan jo over det ganske land se, hvordan der er meget store og vanskelige udfordringer i at finde den balance.
Det er jeg ret sikker på man ude i kommunerne gør rigtig meget for.
Som det også er blevet sagt tidligere i dag, er det jo sådan lidt uklart, hvor mange mennesker det drejer sig om.
Hvor meget giver det at gøre det her frem for at gå ind og kigge på efterlønnen og de ting, som jeg nævnte, der virkelig tæller noget?
Det er ikke sikkert, at de er så syge endda.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jamen så vil jeg godt rette en misforståelse for ordføreren.
Socialdemokraterne mener ikke, at man skal kigge på de syge.
Socialdemokraterne mener, man skal sætte ind med nogle tilbud, der gør, at de syge rent faktisk kan blive raske.
En del af det forløb kan efter vores opfattelse sagtens være, at man, hvis man har mulighed for det, er på sin arbejdsplads og bliver arbejdspladsfastholdt i perioden.
Vi har i øvrigt mange videnskabelige undersøgelser, der viser, at risikoen for, at man ender som langvarigt syg og måske endda ender på førtidspension og i fleksjob, bliver mindre.
Dermed burde det jo også være med til at nå den målsætning om at have flere i arbejdsstyrken i stedet for på passiv forsørgelse.
Jeg skal bare forstå, om man ikke i Liberal Alliance er enige i, at det er en katastrofe, at vi hver eneste dag i det danske samfund har 150.000 mennesker, der er sygemeldt, og om man ikke er enige i, at vi bør gøre noget ved det ved at sætte ind for at forbedre arbejdsmiljøet og sørge for, at folk kommer hurtigere igennem vores behandlingssystem.
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Som formand for Arbejdsmarkedsudvalget i Slagelse Kommune kan jeg sige, at der bliver gjort fantastisk meget, som jeg også nævnte før, for at sikre sig, at vi får så mange ud på arbejdsmarkedet som overhovedet muligt, så folk ikke unødigt går rundt i de her forsørgelsessystemer.
Det er helt åbenlyst for mig, at man skal spille på alle de tangenter, man overhovedet kan.
Men at fremføre, at der ikke rigtig bliver gjort noget i dag, og at vi sagtens kan gøre meget mere, er det, jeg sætter et lille spørgsmålstegn ved.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Ordføreren får det her til at lyde, som om det kun drejer sig om kroner og øre, så hvorfor gå efter de syge?
Der er ikke nogen idé i at få en masse på arbejde.
Jeg vil godt lige sige, at når vi taler om de syge og sygefravær, er der altså også mennesker bagved, som har det bedst, hvis de er på arbejde.
Det synes jeg også vi skal huske på.
Men jeg vil sige noget om det, der så er vigtigt for at få de syge på arbejde, nemlig forebyggelsen.
Går Liberal Alliance ind for forebyggelse på arbejdspladser, og især de offentlige arbejdspladser, der har det største problem?
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Det må i alle sammenhænge være en pligt for politikere først at undersøge muligheden for forebyggelse, før man går hen og reparerer på problemerne.
Og det ved jeg også at man gør i kommunerne.
Man må gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at forhindre, at vi kommer ud i en situation med passiv forsørgelse.
Som jeg oplever det, er det ikke et pengespørgsmål.
Det her er det meget vanskelige spørgsmål om, hvor tæt man skal gå på borgerne, når de er i en vanskelig situation, og presse de allersidste ud på arbejdsmarkedet.
Vi har en ledighed på 1,6 pct., og det er jo indlysende for enhver, at det bliver vanskeligere og vanskeligere at få hevet de sidste med ud på arbejdsmarkedet.
Og jeg skal hilse og sige, at der er rigtig mange syge mennesker, som måske unødigt bliver hevet ud til alverdens arbejdsprøvninger og udsigtsløse beskæftigelsesprojekter, måske ½ år inden de går på efterløn, for at kunne fylde de arbejdsmarkedshuller ud, som der nu er.
Nu blev det nævnt, at perspektivet kun var økonomi.
Det er det bestemt ikke for Liberal Alliance.
Vi er fuldt optagede af, at det skal foregå på en ordentlig måde, og at man også skal have lov til at være syg, hvis jeg må sige det på den måde, i kongeriget Danmark.
Men det, jeg anholder, er, at jeg ikke tror, at der er en kæmpe horde af mennesker, som vi kan trække ud på arbejdsmarkedet ved at finde på en række yderligere finurligheder ud over alt det, man i øvrigt gør i dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Danmark er ikke i økonomisk krise.
Vi har en rekordlav ledighed og en rekordhøj beskæftigelse efter flere års højkonjunktur; vi har faktisk igennem nogen tid haft den udfordring, at lønninger og priser er steget for kraftigt, at konkurrenceevnen er blevet forværret, og at inflationen er synligt højere end i euroområdet.
Den finansielle krise er en alvorlig udfordring, og vi kan se, at vækstudsigterne for den globale økonomi er sat meget ned; navnlig er usikkerheden om det videre forløb stor.
Den finansielle krise skaber også usikkerhed om det videre konjunkturforløb i Danmark.
Vi har allerede i finanslovforslaget forudsat beskeden vækst, og nu kan skønnet for væksten blive lavere end det, vi ventede i august.
Vi kan ligeledes konstatere, at aktiekurserne og husholdningernes formuer er faldet væsentligt, og den usikkerhed om fremtiden, som har præget danske husholdninger siden årsskiftet, er ikke blevet mindre.
Derfor er det realistisk at regne med, at den øgede opsparing, som SP-bidraget er udtryk for, kommer af sig selv, simpelt hen fordi husholdningerne er blevet mere tilbageholdende i deres forbrugsbeslutninger.
Suspensionen af SP-bidraget i 2009 er sammen med gennemførelsen af de planlagte skattelettelser et signal til danskerne om, at man kan tro på fremtiden.
Når vi nu forlænger suspensionen af SP-indbetalinger, er det jo også klart, at kravene til den økonomiske politik ikke bliver mindre.
Vi skal fastholde disciplin i finanspolitikken, så inflationen og lønstigningerne i Danmark kommer ned på linje med euroområdet.
Det bidrager til at få renten ned - til gavn for boligmarkedet.
Forhandlingerne om arbejdsmarkedsreformer kan give et bidrag til et større arbejdsudbud, et lavere inflationspres og en bedre konkurrenceevne.
Det kan også understøtte, at renten kommer ned igen, og at Danmark kan få gavn af yderligere rentesænkninger fra ECB's side.
Strukturreformer, der sænker den strukturelle ledighed, er nødvendige for at mindske den opgang i ledigheden, der nu kan være udsigt til, og for at sikre finansiering af det danske velfærdssystem på længere sigt.
Som det fremgår af lovforslaget, er en hurtig behandling af lovforslaget yderst nødvendig af hensyn til SKAT's udsendelse af forskudsopgørelser for 2009.
Det sker primo november, og derfor er det vigtigt, at lovgrundlaget herfor er på plads.
Men jeg takker for den store tilslutning til forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-31:
På epn.dk den 26. august sagde finansministeren: Vi står vagt om skattenedsættelserne fra vores skattepakke.
Men vi genindfører Den Særlige Pensionsopsparing, som kan virke dæmpende på forbruget.
Den samlede effekt viser en afbalanceret økonomisk politik og fortsætter den stil, som regeringen har kørt.
Var der noget i det kasseeftersyn, der foregik i efterårsferien, som førte til, at man så lavede en aftale om at droppe genindførelsen af SP-ordningen, der indikerede, at der ikke var behov for at dæmpe forbruget?
For så vidt som vi kan læse ud af det, er der jo ikke lavet nye konjunkturberegninger.
Tværtimod fremgår det, at der fortsat er behov for at sikre, at der ikke bliver en lønspiral, som fører til stigende inflation osv., og derfor må man jo sige, at det her forslag isoleret set - medmindre beskæftigelsesministeren kan indikere noget andet - formentlig vil hælde benzin på bålet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Som jeg sagde i min tale, er det realistisk at regne med, at den øgede opsparing, som SP-forslaget er udtryk for, kommer af sig selv, simpelt hen fordi husholdningerne er blevet mere tilbageholdende i deres forbrugsbeslutninger, og det er derfor, regeringen finder det forsvarligt at fortsætte suspensionen.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-31:
Jo, men pointen er jo bare, at Finansministeriet i forbindelse med det der såkaldte kasseeftersyn selv skriver, f.eks. på side 4: »Det særlige danske udgangspunkt betyder, at finanspolitikken ikke på forhånd skal planlægges mere ekspansivt end det, der er lagt op til i finanslovforslaget, som samlet skønnes at forøge aktiviteten med 0,2 pct. af BNP«
Så er det bare, jeg spørger: Indestår regeringen for det?
For isoleret set må det her jo påvirke finanseffekten.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Jamen naturligvis indestår regeringen for at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Vi kan jo bare se, at den usikkerhed, der er i Danmark i dag på grund af den finansielle krise i verden, gør, at den stramning, som SP-forslaget var udtryk for, sandsynligvis kommer af sig selv på anden vis, fordi husholdningerne begynder at spare mere.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Finansministeren sagde til Dagbladet Børsen den 21. januar følgende: Vi ser ikke noget konjunkturmæssigt grundlag for igen at suspendere SP-ordningen.
Vi ser et behov for at stå vagt om skattelettelserne, vi har givet, og udgangspunktet er, at SP-ordningen er der.
Det fremgår af lovgivningen, og det er omkring det grundvilkår, vi har tilrettelagt den økonomiske politik, som bl.a. betyder, at vi gennemfører skattelettelserne.
Da regeringen nu foreslår en suspension af SP, så må grundvilkårene jo være væk.
Vil det så sige, at regeringen så hermed også annullerer skattelettelserne?
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Jamen som sagt synes jeg ikke, det er rimeligt, at man skal stå og sige på forhånd, at lige nøjagtig det element, der står her, vil vi stemme for, for jeg ved godt, at i det øjeblik, det kommer til at stå i enkelt beslutningsforslag, kan forslaget alligevel være med et andet indhold, og derfor synes jeg, det er rimeligt at vente med at bedømme forslaget, til det eventuelt kommer på banen.
Det her med den solidariske ordning, hvor hovedentreprenøren hæfter for underentreprenørernes manglende udbetalinger, har vi drøftet i partiet i dag, og det siger vi nej til.
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Liberal Alliance er glad for at kunne konstatere, at rigtig mange - også regeringen - nu kan indse, at tiden ikke er inde til tvungen opsparing i dansk økonomi.
Familien Danmark skruer ned på stort set alle fronter i disse dage.
Hvis man absolut skal gribe ind i økonomien, skal det i langt højere grad være for at afvikle de mange indgreb, vi har spundet virksomheder og forbrugere ind i.
Det, vi har brug for nu, er primært at udvide arbejdsstyrken, som det jo også har været fremme, især igennem reformer af skat og arbejdsmarked, og her handler det faktisk også om at afvikle, nemlig at afvikle top- og mellemskat - det giver beskæftigelse.
At afvikle efterlønnen giver rigtig meget beskæftigelse.
I de seneste dage har man jo kunnet høre i arbejdsmarkedsdiskussionerne, hvordan regeringen er gået efter de ledige med dagpengeperioden.
Socialdemokraterne er gået efter de syge.
Liberal Alliance vil gerne gå efter de raske og rørige, når det handler om at få flere i beskæftigelse.
Det er jo efterlønsområdet, der virkelig batter.
Ét ligger dog fast set fra vores side: Jo mindre vi regulerer, desto større tjeneste gør vi sådan set den økonomiske udvikling og væksten i vores samfund.
Og skulle det komme til en permanent afskaffelse af SP, ville vi bestemt hilse det velkommen.
Tvungen opsparing er og bliver et forældet virkemiddel i en globaliseret økonomi.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at hr. Bent Bøgsted ikke vil hjælpe os, så vi kan være lidt mere præcise med, hvilke beslutningsforslag vi kan fremsætte enkeltvis, så vi kunne begrænse os til dem, der næsten var flertal for, men så får vi lidt flere forslag, og så må vi se, hvordan det går.
Det andet, jeg er lidt forundret over, er, at hr. Bent Bøgsted siger, at man her i dag har drøftet i Dansk Folkeparti, at man ikke kan støtte Enhedslistens forslag, i modsætning til hvad man tidligere har ment, og så tænkte jeg bare: Jeg kender Dansk Folkeparti som et grundlæggende seriøst arbejdende parti, så kan hr. Bent Bøgsted ikke løfte sløret for, hvilke argumenter der var imod forslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Det tror jeg heller ikke at Enhedslisten gør sådan umiddelbart.
Konklusionen er, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget, men at vi godt kan se, at der kan være positive elementer i det, bl.a. det her med registrering af den udenlandske arbejdskraft og kontrollen af den - og det er det.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Det synes jeg er meget besynderligt, og det gør det i hvert fald ikke nemmere at føre en debat, for nu er vi jo nødt til selv at gætte os til, hvad der er Dansk Folkepartis holdning.
Altså, jeg forlangte jo ikke, at hr. Bent Bøgsted skulle redegøre for den uenighed, der måtte være i Dansk Folkepartis gruppe, og hvad han selv har ment, og hvad andre har ment.
Nej, jeg bad bare hr. Bent Bøgsted om at redegøre for de begrundelser, Dansk Folkeparti havde besluttet sig til at bruge i offentligheden for sit nye standpunkt.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Sådan skal det jo heller ikke være, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Det, der ligger i det, er, at Dansk Folkeparti ikke kan se nogen rimelighed i, at der er en hovedentreprenør, der skal hæfte, hvis der er et udenlandsk firma, der kommer til Danmark og så rejser hjem efter et stykke tid, mens lønmodtagerne står uden at få deres løn, altså at det er hovedentreprenøren, der skal hæfte for det hver gang.
Det kan være ødelæggende for en entreprenør, hvis man hver gang skal sikre, at der er afsat penge, og sige: Det her firma betaler nok ikke sine medarbejdere, så vi skal sikre os, at vi har økonomi til også at betale de lønmodtagere, som den udenlandske arbejdsgiver kommer med.
Det synes vi ikke er rimeligt.