runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Jeg noterer mig med stor tilfredshed, at der så er endnu et helt centralt punkt, hvor hr. Morten Østergaard og jeg er enige.
Og jeg undres så endnu en gang over, at man vælger, som man vælger.
Hvis vi lægger til grund, at der skulle være et morads nu, så er det jo tankevækkende at pege på nogle, der vil skubbe Danmark – hvis vi bliver i det billede – længere ud i dyndet.
De har en økonomisk plan, der her hen over weekenden faldt fuldstændig fra hinanden.
Den faldt fuldstændig fra hinanden!
Dem, der har lavet planen som et svar på en genopretningspakke sidste sommer, har nu skubbet hele ideen om at lave arbejdsmarkedsreformer ud i en fjern fremtid, til engang, hvis den situation skulle genopstå, hvor man får en rekordlav arbejdsløshed, som vi altså over en 35-årig periode kun har oplevet i 2½ år.
Det er da tankevækkende.
Hvis vi igen bliver i hr. Morten Østergaards billede, kan jeg da ikke forstå, at man ikke tænker: De har lavet mange fejl, men de har besindet sig.
Nu siger de det samme som os.
Skulle vi ikke prøve, om vi kunne få det her til at fungere?
Når vi taler om, hvad der skulle have været gjort og ikke gjort, så tror jeg, hr. Morten Østergaard måske kan tænke tilbage til efteråret 2008, hvor jeg selv som finansminister havde fornøjelsen af at føre forhandlinger om arbejdsmarkedsreformer, bl.a. for at skabe mere styrke på et arbejdsmarked, der var præget af, at ledigheden var rekordlav.
Hvem var det, der på det tidspunkt ikke havde lyst til at lave arbejdsmarkedsreformer?
Ja, det var vel i virkeligheden det parti, som hr. Morten Østergaard nu peger på skal stå i spidsen for Danmark.
Vivi Kier (KF), 2011-02-24:
I forslaget til vedtagelse står der »Gøre op med kommunal nulvækst«, »Øremærke 12 ugers barsel til mænd« osv. osv.
Jeg er nødt til at sige, at jeg ikke sådan lige kan se, at det har så meget at gøre med de anbefalinger, der kom fra den kommission.
Jeg synes, det er fint og godt, at vi er uenige, men for mig er det rigtig vigtigt, at vi giver muligheder for, at familierne selv kan vælge og selv tilrettelægge, hvordan de vil leve deres liv.
Jeg ønsker ikke at tvinge nogen familier ind i noget, sådan som jeg igen og igen hører andre vil.
For jo flere skatter man opkræver ude hos borgerne, jo flere ting man kommer med løfter om, jo mere signalerer man herindefra, at Folketinget er meget bedre til at bestemme, hvordan borgernes penge skal bruges, end de selv er til at bestemme det.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Jeg vil sige til fru Vivi Kier, at det er o.k., at man ikke mener, at Socialdemokraternes og SF's finanslovforslag er finansieret, men det, at man siger det mange gange og gang på gang, gør det altså ikke mere rigtigt.
Når det så handler om at diskutere det, som forespørgslen i dag vitterlig vedrører, nemlig Familie- og Arbejdslivskommissionens anbefalinger, og om, hvorvidt regeringen og partierne her i Folketinget ønsker at videreføre nogle af de forslag eller anbefalinger, så har jeg bemærket, at mine kollegaer og især SF's ordfører, hr. Eigil Andersen, flere gange har nævnt mange konkrete anbefalinger i spørgsmålene.
Jeg har også her i debatten haft flere af anbefalingerne fremme og har stillet direkte spørgsmål, og det er jo det, det handler om.
Jeg vil bare spørge De Konservative, om der er en af de her anbefalinger, som man kan nævne, som man synes er relevant, og som vi ikke har været inde at diskutere i debatten i dag.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Det, jeg sagde, og det, som er rigtigt, er, at de skattelettelser, man har givet i 2003 og 2007, hovedsagelig er gået til vellønnede og rige mennesker.
Det er også et faktum.
Men det er jo simpelt hen uansvarligt, at man har givet skattelettelser, som derefter medfører et større statsunderskud.
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Jamen det er interessant at høre.
Det vil sige, at sygeplejersken, politibetjenten, automekanikeren og smeden, der går på arbejde hver dag og passer sine ting, simpelt hen får for meget i løn.
Det er dem, der går på arbejde hver dag, har taget deres faglige uddannelse, passer deres job og arbejder rigtig hårdt hver eneste dag.
De får simpelt hen alt for meget i løn, og der skal skæres endnu mere.
Og så kan man så spørge: Mon ikke nogle af dem også er i børnefamilier?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Det er jo småpenge, som er givet til almindelige mennesker, i forhold til hvad der er givet til dem, der har store indtægter; hvad bankdirektører og andre har fået.
Så der er jo en kolossal skævhed i det her.
Jeg mente egentlig også, at det her var en debat om familieliv og arbejdsliv og balancen mellem det, men jeg kan jo forstå på det, der bliver sagt fra borgerlig side, at man ønsker en økonomisk debat i stedet for.
Jeg havde da hellere set, at vi f.eks. nu havde talt om, hvorfor den borgerlige regering ikke vil indføre, at børnefamilier kan få mulighed for at bruge hjemmeserviceordningen, som kunne lette deres hverdag.
Det synes jeg da ville være et langt bedre punkt at få uddybet i den her debat, for det ville være noget konkret, som ville kunne hjælpe rundtomkring i hjemmene.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Alle de skattereformer, skatteomlægninger, der har været,
har haft et enormt stort fokus på at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
F.eks. er der blevet indført et beskæftigelsesfradrag, ligesom Familieog Arbejdslivskommissionen har foreslået, hvilket jo netop hører ind under den her debat.
Så overrasker det mig, at SF's ordfører kan stå her og sige, at vi har haft et for højt forbrug, for jeg kan ikke mindes en eneste gang, hvor SF er kommet med et forslag, der har kostet færre penge end det, regeringen er kommet med.
Så jeg ville gerne høre SF: Hvornår har man nogen sinde foreslået at bruge færre penge, end vi har foreslået?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Jeg er ikke helt med på spørgsmålet, men jeg ved i hvert fald én ting, og det er, at de skattelettelser, som jeg har henvist til et par gange, har mit parti stemt imod, og det er jo, fordi vi har ment, at det var uansvarligt at give dem.
Det betyder jo, at vi der i hvert fald ville have holdt nogle penge i de offentlige kasser, som den borgerlige regering bare har smidt ud på en helt uansvarlig måde, hvilket er en af årsagerne til, at samfundet står i den suppedas, som vi står i nu.
Det, som det så drejer sig om, er jo selvfølgelig at få økonomien til at hænge sammen – det er det helt oplagt at det gør – men det drejer sig også om at få samfundet til at fungere på en socialt ansvarlig måde, sådan at vi stadig væk tager hånd om dem, der har brug for det.
Den her regering er jo ved at støde de arbejdsløse ud i mørket med halveringen af dagpengeperioden, og i dag har vi behandlet et lovforslag, som handler om at nedsætte revalideringsydelsen til unge under 30 år osv.
Det er stribevis af sociale forringelser, som er fuldstændig skæve og urimelige.
O.k., nu forstår jeg spørgsmålet bedre.
Jeg tvivler på, at det er sket, og det er jo, fordi man ud fra en borgerlig tankegang ikke er så optaget af, hvordan velfærdssamfundet fungerer.
Og så ender det jo bare med, at der den dag, man bliver syg og har brug for samfundets hjælp, så måske ikke er nogen hjælp, eller at der den dag, man bliver arbejdsløs, så ikke er nogen hjælp, fordi dagpengeperioden er blevet forkortet til 2 år.
Det er jo den borgerlige tankegang, og der er det klart, at vi i SF mener, at der stadig væk skal være et ordentligt velfærdssamfund, som skal være velafbalanceret, og det kræver nogle penge.
Forhandling
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Derfor har vi jo en masse muligheder for revalidering og andet, uddannelse og kurser, så man kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Man må sige, at målet må være at komme ud på arbejdsmarkedet, hvis man har mulighed for det.
Så man kan sige, at vi i en periode må anerkende, at der er nogle, der har svært ved at få det til at hænge sammen, men at der er masser af muligheder, som man kan få, og revalidering er jo en af de rigtig gode, altså hvor man kan komme ud og få en uddannelse og komme ud på den anden side og være en del af arbejdsmarkedet.
Det er jo der, nøglen ligger til at få den velstand, som man gerne vil have.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Sagens kerne er jo, at Dansk Folkeparti har ansvar for nogle af de forringelser, der er sket for familierne i Danmark.
En af de forringelser, der er sket, er, at man har skåret i børnechecken.
Og det har Dansk Folkeparti stemt for.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om følgende: Hvordan mener Dansk Folkeparti, at man har bidraget til et bedre familieliv ved at skære i børnechecken?
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Det er jo ikke sådan, at vi har fjernet børnechecken, på ingen måde.
Man har kigget på det og spurgt: Hvor mange børn kan der gives børnecheck til?
Det er det, vi har gjort.
Vi har jo ikke fjernet børnechecken.
Vi må sige, at vi har været inde at kigge på, hvordan vi får hele samfundet til at køre.
Det drejer sig jo ikke bare om et punkt.
Der er masser af punkter, der skal køre sammen.
Man må sige, at hvis man skal finansiere det hele, så der er mulighed også for de familier, som har de her udfordringer, til at få en hjælp på andre områder end børnechecken, så var man nødt til at skære ned på antallet af børn, som kan få børnechecken i den pågældende familie.
Det tager vi på vores kappe.
Men det er ikke et udtryk for, at man bare har skåret ned for at skære ned, nej, man har skåret ned, fordi man også gerne vil en hel masse andre ting i forhold til de midler, der er til rådighed.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
Det er da altid noget, at Dansk Folkeparti indrømmer, at de har stemt for de her ting, som har medført, at en del familier i Danmark har færre penge at leve for i dag, end de havde før Dansk Folkeparti stemte for, at man skulle skære ned på de her ydelser til børnefamilierne.
Et andet punkt, hvor det også kører uendelig dårligt, er med hensyn til lukkedage og lukkeuger i daginstitutionerne.
Det er faktisk blevet værre.
Det er sandheden om det.
Og det er meget generende for børnefamilierne og også for arbejdsgiverne.
Dansk Arbejdsgiverforening er meget utilfreds med det, fordi folk får større problemer med at passe deres job.
Kan man ikke sige, at Dansk Folkeparti her er yderst dobbeltmoralsk?
Man forringer børnechecken, og man leverer stemmer til en regering, som giver kommunerne for få penge.
Antallet af lukkedage og lukkeuger i daginstitutionerne stiger i Danmark.
Og her har vi så bare to eksempler på, at Dansk Folkeparti påstår, at man vil gavne børnefamilierne, men at man handler stik modsat.
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Jeg vil også gerne påpege, at Dansk Folkeparti har stemt for, at der skal være en pasningsgaranti ude i kommunerne.
Så det vil sige, at man ikke kan stå i en situation, hvor man ikke kan få passet sit barn.
Det har vi også stemt for.
Det er korrekt, at de løsrevne lukkedage heller ikke findes mere, altså de dage, hvor institutionerne gik ud og sagde: Vi har kursusdag i dag, og derfor har vi lukket, og du kan ikke få passet dit barn.
Der har vi også stemt for.
Det er fuldstændig korrekt.
Det, der sker ude i kommunerne nu, er, at der er nogle kommuner, som – ja, undskyld, jeg siger det – overfortolker de her regler.
Og der er jeg helt sikker på – og nu kigger jeg ned på ministeren – at der er meget fokus på at holde øje med de kommuner, hvor det her kører ud over rampen.
Jeg vil også sige, at der er meget fokus på det fra Dansk Folkepartis side.
Det skal ikke være sådan, at vi oplever, at de her børnefamilier pludselig, fordi vi har haft en kommunalreform og nu har fået store kommuner, oplever, at pasningsgarantien godt nok bliver overholdt, for der skal være åbent et sted, men at man pludselig, i stedet for at have 15 km til en daginstitution eller 200 m til en daginstitution, har 50 km til en daginstitution.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Det er jo de ting, man oplever.
Det er jo det, man kalder strukturændringer, og det er det, man laver i kommunerne lige nu.
Det gør man for at undgå, at der vil ske direkte nedskæringer i kerneydelsen.
Det er jo derfor, man nedlægger daginstitutioner, slår dem sammen, og så får de det jo sværere som forældre.
Jeg tror egentlig bare, hvis der er nogen børnefamilier, der ser med nu – jeg tror nu ikke, at man lige på det her tidspunkt ser med, hjemme hos os er man i hvert fald ved at være færdig med aftensmaden nu – at man vil undre sig, man vil undre sig over det billede, som Dansk Folkeparti og regeringen tegner af virkeligheden ude i kommunerne.
Jeg vil blot spørge omkring det her med nulvækst: Er der ingen af de her anbefalinger, som kommissionen er kommet med, som Dansk Folkeparti synes der mangler, eksempelvis det her med, at sygdom i daginstitutioner bør forebygges?
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Det kan vi da på ingen måde være uenige i, og det er også sådan i forhold til indeklima og andet, at der faktisk er regler på det område.
Vi kan jo også se, når kontrollen kommer ud og foretager lydmålinger og andet i de her daginstitutioner, så er der nogle kommuner, som får påbud.
Det er faktisk sådan, at når man har fået et påbud, skal man også følge det.
Det er der jo regler for i dag.
Vi mener bestemt ikke, at børn skal være i institutioner, der ikke er i orden.
Derfor kan man ikke altid sige, at det er dårligt, at man f.eks. nedlægger nogle institutioner og bygger noget sammen og eventuelt bygger nyt.
Det behøver ikke altid være dårligt.
Det kan også være sådan, at man bygger nogle nye institutioner, som er gearet til at have de her børn.
Jeg har faktisk lige været i praktik en hel dag ude i en daginstitution, en rigtig, rigtig god oplevelse.
Ja, men den var bygget til det.
Det var ikke en gammel patriciervilla, der var bygget om til at være daginstitution.
Det var et byggeri, der var lavet til det.
Så det er ikke altid lig med forringelser, fordi man lukker noget og flytter noget over i nogle nye lokaler.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Jeg synes ikke rigtig, at ordføreren forholder sig til det, jeg spørger om, for jeg mener faktisk, det er helt centralt, når vi diskuterer økonomi, at vi ser, at relativt mange – ja, faktisk rekordmange – i Danmark har svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Vi ser mange ramt af kontanthjælpsloftet osv., der måske har omkring 40 kr. om dagen at leve for – på baggrund af nogle af de tiltag, som Dansk Folkeparti er fadder til, bl.a. starthjælpen, kontanthjælpsloftet.
Og jeg kan nævne flere af de her tiltag, hvor f.eks. de organisationer, der har en tæt kontakt til de her familier, siger, at det er et kæmpeproblem, selvfølgelig også i forhold til at få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen.
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis man laver den her debat om til, at de 30 pct., som har svaret i den her rapport, at de har problemer i forhold til deres arbejdsliv og familieliv, alle sammen er en del af de allersvageste familier i Danmark.
Sådan er det ikke.
Det, som jeg sagde om økonomi, er en helt anden debat, nemlig om, at når man kigger på adgangen til uddannelse, ser vi desværre nu en centralisering.
Det er ikke, fordi man skal have universiteter ud i hele periferien af Danmark, men det er utrolig vigtigt, at man har en vis basal adgang til uddannelse ude i områderne.
Vi ser desværre også – nej, ikke desværre, for det er jo ganske udmærket – at man også nogle steder hurtigere bliver forældre, altså at mødrene er yngre; og så er det altså bare sværere at transportere sig til et uddannelsessted, som måske ligger 75 km væk, hvis man også allerede er blevet mor.
Og der oplever vi så, at der er nogle, der ikke får den uddannelse, og de kommer til at stå i den situation, at de skal ud at tage nogle lavtlønsjob, eller kommer til at stå i den situation, at de desværre bliver arbejdsløse.
Og det giver udfordringer i forhold til indkomsten i husstanden.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Jeg er godt klar over, at man er kommet med masser af gyldne løfter, men problemet er jo bare, at de er ufinansierede.
Vi kommer til at efterlade vores børn med en kæmperegning, og jeg synes ærlig talt, at det ville være væsentlig kønnere, at man lavede et velfærdssamfund, som børnene også kunne nå at opleve, når de blev voksne.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
»En Fair Løsning« er jo ikke ufinansieret, den er finansieret.
Det er også vigtigt at sige, at det valg, man lige nu står over for, er mellem regeringen og Dansk Folkepartis vej og så oppositionens vej.
Det, der lige nu sker, er jo, at nulvæksten ude i kommunerne gør, at der er store forringelser på lige præcis børneområdet, og spørgsmålet er, hvor længe et samfund kan holde til det.
Hvad gør det for indlæringen i folkeskolen og i alle andre institutioner?
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Debatten udvikler sig, og det bliver rigtig spændende, for nu kan vi jo se, hvorfor man også begynder sådan at vakle i forbindelse med de her 12 minutter.
For hvad var det, man ville?
Socialdemokratiet ville jo tage tid fra børnefamilierne, man ville tage 12 minutter om dagen, og det kunne også være, at man ville tage en ferieuge.
Så nu kan jeg godt forstå, at man står heroppe og spørger, hvorfor regeringen ikke har været ude at give børnefamilierne en ferieuge, sådan at man kunne hugge den igen, for så var vi på niveau igen.
For det er jo det, det her drejer sig om.
Den politik, man har lagt frem, den politik, man går til valg på, er jo stik imod det, som man står og tordner for her, altså at man vil børnefamilierne det godt.
Nej, det vil man ikke, man vil give børnefamilierne endnu mere stress: 12 minutter om dagen, endnu kortere tid til at komme hen i daginstitutionen.
Det er den politik, man fører, men det er ikke det, man står her og siger.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren, om man ikke anerkender det system, vi har i Danmark, hvor det er arbejdsmarkedets parter, der aftaler, hvordan det foregår ude på de forskellige arbejdspladser, eller om man faktisk vil gå så langt i Socialdemokratiet, at man vil afskaffe det system, og så kan vi have forhandlingerne i Folketinget.
For det er da ret interessant, om det er det, man ønsker.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Jeg synes, at vi gang på gang oplever, at Dansk Folkeparti og for den sags skyld også regeringen skubber ansvaret nedad og fra sig, ned til kommunerne, ned til pædagogerne, og i den sidste ende er det forældrene og pædagogerne, der står et sted midt imellem.
Hvis Dansk Folkeparti erkender, at der er et problem med indeklimaet i daginstitutioner, og der er kommuner, der får påbud i dag, var det så ikke en god idé at gøre det, som vi Socialdemokrater og SF foreslår, nemlig at man fremrykker offentlige investeringer, investeringer, som man alligevel skal gennemføre?
Så fremrykker vi dem til i dag og holder derved hånden under beskæftigelsen, sådan at vi også sikrer, at de her børns forældre er i arbejde og ikke ender i langtidsledighed.
Modsat kunne man jo stille Dansk Folkeparti og ikke mindst regeringen det spørgsmål, om man ikke tror på trepartsforhandlinger, for årsagen til, at man på ingen måde er gået videre med de her mange, mange forslag, er åbenbart, at man slet ikke mener, at det kan løses herinde i Folketinget, man kan slet ikke blande sig, man kan ikke tage ting med til trepartsforhandlinger.
Jeg synes, at vi i »En Fair Løsning« har præsenteret rigtig mange forskellige bud på, hvordan den her opgave kan løses, og jeg synes, det er vigtigt, at man ser på, at der er flere værktøjer; der er fastholdelse af seniorer, der er uddannelse af arbejdsstyrken, der er et løft til voksen- og efteruddannelse, der er social ansvarlighed, der er nedbringelse af sygefraværet, nedbringelse af tilgangen til førtidspension.
Der er en hel række værktøjer, vi kan tage fat i.
Spørgsmålet er jo blot, om man har visionerne til at gøre det.
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Meget af det, der blev sagt der, tror jeg ikke der er nogen der kan være uenig i.
Der er nogen, der har mulighed for at gøre det, fordi man kan finansiere det, og så er der nogen, der siger, at de gerne vil gøre det, men ikke rigtig ved, hvordan de skal føre det ud i livet.
Det er jo forskellen på at have visioner og så at have et mål, som man gerne vil nå, og som man faktisk også kan nå.
Det er forskellen.
Det betyder, at man har de samme penge i dag, som man havde i går, endda indeksreguleret.
Det vil faktisk sige, at man kan gøre det samme i dag, som man kunne i går.
Det er jo nogle prioriteringer, man har gjort ude i kommunerne.
Det er jo interessant at høre her fra Folketingets talerstol.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Der er ingen tvivl om, at det, kommunerne oplever lige nu, er, at der er stigende udgifter på nogle områder – og det vil vi også opleve i fremtiden, bl.a. på ældreområdet – og så er der faldende udgifter på nogle få andre områder.
Når man har de samme penge, er det, der er problemet med nulvækst, jo lige præcis, at man går ind og skærer ned på nogle områder, fordi der er stigende udgifter på andre områder.
Når så man ikke har flere penge, fører det uundgåeligt til nedskæringer, og det er lige præcis det, vi oplever.
Det er jo derfor, man laver tonsvis af strukturændringer udeomkring i kommunerne, hvor man slår daginstitutioner sammen til større enheder, nedlægger skoler osv.
Det er jo, for at man ikke skal gå ind og skære direkte ned på kerneydelserne, som er det, kommunalpolitikerne allermindst ønsker at gøre.
Vi ser jo, at man nogle steder bliver nødt til det, og der er forringelser lige præcis på det her område, men desværre også på rigtig mange andre velfærdsområder.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Jeg er sådan set enig i meget store dele af det, der blev sagt i ordførerens tale, men lige netop når det handler om økonomi og det, som ordføreren sagde at økonomi er, nemlig en udfordring for børnefamilierne, så klinger det måske lidt hult, når man tænker på, at det jo netop er Dansk Folkeparti, der står fadder til kontanthjælpsloftet, starthjælpen og mange af de her forringelser af børnefamiliernes økonomi.
Jeg mener, at jeg kan huske et tal fra december måned for, hvor mange børn der ikke fik julegaver i Danmark i år: omkring 50.000 børn.
Trods det er det i hvert fald min fornemmelse – men det kan ordføreren jo så afkræfte – at Dansk Folkeparti ikke anerkender, at der reelt er fattigdomsproblemer i Danmark.
Vil Dansk Folkeparti eventuelt være med til at indføre en fattigdomsgrænse, som får løst nogle af de her udfordringer for de allersvageste familier i Danmark og dermed også får skabt mere livskvalitet for deres børn?
René Christensen (DF), 2011-02-24:
Men jeg er nødt til at spørge ordføreren: Hvad er det, vi ikke har gjort?
Hvad var det kvalitetsfondsmidlerne skulle gå til?
Prøv engang at tage ud i kommunerne i stedet for at blive siddende på de grønne stole herinde, og så kig på kommunernes anlægsbudgetter i år, og se, hvad det er, de laver i år.
De sætter skoler i stand, de sætter daginstitutioner i stand, der er fuld skrue på, og hvordan har de finansieret det?
De har finansieret det via kvalitetsfondsmidlerne, som er kommet herindefra.
Så at stå og sige nu, at Dansk Folkeparti og regeringen intet gør for, at kommunerne kan sætte deres bygninger i stand, er så forfejlet, som noget kan være.
Jeg vil sige til ordføreren: Gå ud og tal med hvilken som helst kommune, og spørg, om de har fået midler fra Christiansborg til at istandsætte deres bygninger.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-24:
De Konservative har jo traditionelt stået erhvervslivet nær, og det gælder også selvstændigt erhvervsdrivende med mindre firmaer.
Anbefaling 21 fra kommissionen siger, at der bør udvikles en barseludligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende, og det er vi i SF helt enige i.
Sådan en ordning går jo ud på, at man i dag kan få barseldagpenge, og de udgør ca. 100 kr. i timen, og så er der for lønmodtagere en barseludligningsfond, som lægger omkring 60 kr. oveni, så det indtægtstab, man har, simpelt hen bliver mindre.
Men det her med at lægge noget oveni, altså de der 60 kr. ekstra i timen, gælder ikke for selvstændigt erhvervsdrivende.
Regeringen har lovet, at der skulle være fremsat forslag om at indføre det i 2006, altså for 5 år siden, men det er ikke sket.
Hvordan er den konservative ordfører tilpas med det?