runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2013-04-02:
Det er jo altid en kunst, hvis man kan motivfortolke.
Jeg kan i hvert fald bare forholde mig til, at det, som kvalitetstyringssystemet og lovforslaget var tiltænkt at skulle, var at opbygge de bæredygtige administrationer, som skulle kunne håndtere det her område, efter kommunalreformen blev en realitet.
Det er sket, men vi kan også se, at nu, hvor vi har opbygget de forventninger, der er, er der også behov for, at man f.eks. kan begrænse kvalitetsstyringssystemet til nogle få områder, hvor der er behov for et særligt fokus.
Der er måske også behov for, at man frigør sig fra nogle proceskrav, sådan at man kan arbejde på tværs af forvaltningerne og dermed tilpasse systemet til de lokale forhold.
Derfor tror jeg, at vi, når vi kommer ud på den anden side af det her lovforslag, faktisk vil få en mere fokuseret og en mere samarbejdsorienteret kvalitetsstyring.
Henrik Høegh (V), 2013-04-02:
Jeg skal bare lige kort høre ordføreren: Hvorfor tror ordføreren, at en række kommuner har udtalt bekymring ved at fjerne kvalitetsstyringssystemet?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Hvis miljøministeren ikke vil komme herop for at forklare, hvorfor regeringen ikke ønsker at sikre udviklingsmulighederne i Randers Kommune, så kunne miljøministeren måske komme herop og fortælle, hvorfor regeringen stemmer imod, at man kan skabe et øget frit valg på tv-området.
For det her lovforslag indeholder jo også planlovsbestemmelserne, som regulerer tilslutningspligten i forhold til antenneforeningerne.
Det har jo været et udbredt ønske fra mange partier gennem mange år, at man skulle sikre øget frit valg for danske tv-seere, altså at de ikke længere skulle være tvunget til at have store pakker og, fordi de boede i et vist område i Danmark, være tvunget til at være tilknyttet et selskab og ikke kunne melde sig ud og vælge en anden tv-udbyderform.
Jeg har stillet et forslag til det her lovforslag.
Vi havde sådan set et klart håb om, at der ville være bred opbakning til det i Folketinget på baggrund af de politiske tilkendegivelser, der er kommet, både fra Socialdemokraterne, fra SF, fra Det Radikale Venstre og fra andre partier.
Men vi har ud fra betænkningsbidraget måttet konstatere, at det kun er Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, der støtter vores ønske om at skabe mere frit valg på tv-området for de danske tv-seere.
Jeg synes, det er dybt beklageligt, at ministeren er løbet fra de ellers positive tilsagn, der kom fra kulturministeren, da vi havde medieforhandlingerne, nemlig at vi skulle kigge på at få øget frit valg for tv-seerne.
For det er det, ændringsforslag nr. 1 til det her lovforslag handler om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-02:
Det ville miljøministeren ikke svare på direkte i vores samråd.
Derfor havde jeg jo håbet på, at miljøministeren kunne mande sig op og sørge for at komme på talerstolen og så måske give svaret her til Folketingets medlemmer.
Men jeg tager åbenbart fejl.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Jeg synes også, det er sørgeligt, når vi tænker på, at det helt store spørgsmål jo stadig væk er hvorfor.
Hvorfor har man valgt at fremrykke en tidsplan?
Hvad er de saglige argumenter for at fremrykke en tidsplan, der allerede var vedtaget af Miljøudvalget?
Hvorfor i alverden skulle man gøre det, andet end hvis det havde til formål at ramme det store projekt, de havde vedtaget i Randers Kommune igennem rigtig lang tid.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor man ellers skulle gøre det.
Det spørgsmål flagrer fuldstændig i vinden.
Så er der jo også det andet spørgsmål, og det er: Hvordan ville det mon have set ud for bare et par år siden, hvis den daværende borgerlige regering havde gjort præcis det samme?
Ville Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten så bare have sagt: Nå ja, men det er jo demokratiske spilleregler, og det kan man jo gøre osv. – eller hvad?
Havde de måske ikke sagt: Nej, det er da totalt uhørt, for det gør man selvfølgelig ikke?
Man sørger selvfølgelig for ikke at misbruge den måde, som flertallet har gjort det på i den her sag.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Jeg synes, det er skammeligt.
Og jeg håber virkelig, at miljøministeren tager ordet og prøver at indvie os i, hvorfor i alverden man ønsker at fremrykke tidsplanen.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-02:
Nu er det jo rent faktisk sådan, at vi lige har haft samråd i formiddag, og der kunne jeg forstå på ministeren – det var jo et åbent samråd – at det sker i samarbejde med Miljøudvalget, altså at man fastlægger en tidsplan.
Det ville da også være helt naturligt, for man skal da helst gøre det sådan, at både minister og udvalg kan være der.
Så har jeg bare troet, at der måske var noget, der gjorde – jeg skal ikke komme ind på hvad – at ministeren havde behov for at det blev fremrykket, så det blev tidligere.
Der kan være mange forhold, der gør det, og så er det da naturligt, at man kan rette henvendelse til et udvalg, men det forstår jeg ikke er tilfældet.
Så er der altså kun udvalget tilbage, og jeg er da nødt til at sige til hr. Per Clausen – og det tror jeg de fleste, der følger den her debat, kan sige:
Det skulle lige være sket i en regering, hvor hr. Per Clausen ikke havde en interesse i, at det kom til at foregå i det tempo, så skulle man have hørt hr. Per Clausen.
Men det skifter åbenbart, alt efter om det er noget, som hr. Per Clausen har en egen interesse i, og det synes jeg ikke er klædeligt.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Det er jo stærke ord fra hr. Hans Christian Schmidts side, når han nu siger, at miljøministeren forhindrer Folketinget i at udføre et ordentligt stykke arbejde, når hr. Hans Christian Schmidt godt ved, at det har miljøministeren ingen mulighed for at bestemme over.
Det bestemmer vi selv.
Så vil jeg bare igen spørge hr. Hans Christian Schmidt: Hvad er det i de almindelige regler for folketingsbehandling af et lovforslag, som ikke bliver overholdt ved den her behandling?
For Venstre taler hele tiden om et hastværksarbejde, og man får indtryk af, at det nærmest er blevet en bananrepublik, og at det er tæt på en revolutionstilstand.
Men sagen er jo, at vi overholder hvert eneste ord og bogstav og tal osv. i forretningsordenen for Folketinget på den måde, vi behandler det her lovforslag på.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-02:
Nu er det jo fuldstændig forkert, men det er formentlig sådan, at hr. Per Clausen ikke engang kender sin egen tidsplan.
Det ville være en god idé at sætte sig ind i den.
Jeg skal gerne gentage den.
Den første tidsplan, vi har fået meldt ud, siger: Den 2. april er der frist for spørgsmål, den 8. april frist for svar, den 21. april frist for betænkningsbidrag, og den 25. april er der betænkning.
Jeg går da ud fra, at hr. Per Clausen ved, at der skulle være tid til, at man kunne nå det, hvis ikke vi lige pludselig fik en melding om, at nu skulle det hele gå hurtigere og rykkes en måned frem.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-02:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti er vi åbne over for at diskutere, om integrationsindsatsen i kommunerne skal forbedres.
Men vi mener også, at så bør man arbejde videre med integrationskontrakterne i stedet for at opfinde den dybe tallerken en gang til.
Integrationskontrakterne er der jo allerede i dag, og jeg synes, at man skulle kigge på, om de kan forbedres, i stedet for at man indfører en række tilbud.
Der er ikke så mange forpligtelser for de udlændinge, der kommer til Danmark, men der er en række tilbud til dem, og der kunne godt være flere forpligtelser, hvis det er, der er behov for det i integrationskontrakterne.
Dertil kommer, at kommunalbestyrelserne allerede i dag har en forpligtelse til at koordinere integrationsindsatsen, hvorfor det virker lidt uigennemtænkt at lancere et lovforslag, hvor en stor del af indholdet netop handler om at koordinere indsatsen.
Hvis det er sådan, at kommunerne ikke lever op til den eksisterende lovgivning, så burde man sørge for, at kommunerne gjorde det, i stedet for at komme med et nyt forslag, som jo egentlig lægger sig tæt op ad det, der allerede er gældende i dag. I Dansk Folkeparti finder vi det tankevækkende, at regeringen i så høj grad fokuserer på at oprette særlige sundhedstilbud til udlændinge, når vi samtidig ved, at alvorligt syge eller handicappede danskere har brug for mere og bedre hjælp fra det offentlige.
Vi synes til gengæld godt, at man i stedet for at komme med et tilbud, der gælder alle, så burde have et regelsæt, der sagde, at hvis nogle er i en særlig risikogruppe, hvis de er udlændinge og kommer fra et land, hvor vi ved at der kan være nogle særlige sygdomme – tuberkulose, eller hvad ved jeg – som de tager ind i Danmark, og som kan give nogle problemer, så burde de mødes med et krav om, at de skal screenes for de sygdomme, som der kan være tale om i det pågældende område.
Det synes vi kunne give god mening i stedet for at komme med sådan et generelt tilbud hele vejen rundt.
Jeg går ud fra, at hvis udlændinge, der har fået opholdstilladelse, føler sig lidt sløje, kan de gå til lægen, ligesom alle vi andre kan.
Det skal umiddelbart være bemærkningerne herfra, og det er så med de bemærkninger, at vi går ind i udvalgsarbejdet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Jeg kan jo forstå, at der er en forbrødring mellem Liberal Alliance og Enhedslisten i dette spørgsmål.
Jeg har også noteret mig, at Enhedslisten har svært ved at definere, hvad terror egentlig er.
Det kan vi andre jo nok finde ud af.
Det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, vedrører den indskrænkning af ytringsfriheden, som ordføreren jo mener at dette lovforslag medfører.
Så skal mit spørgsmål være: Jamen er det ikke godt, at vi indskrænker friheden til at fremme terror?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Det er ikke lang tid siden, at der her på Christiansborg blev holdt en stor konference om ytringsfrihed af Trykkefrihedsselskabet, hvor syv af Folketingets otte partier var repræsenteret med medlemmer, som holdt festtaler for ytringsfriheden.
I dag har vi så det, der kan blive en historisk dag, nemlig første behandling af et lovforslag, som indskrænker ytringsfriheden.
Det er trods alt lidt særligt i dansk politik.
Der har været megen diskussion om, hvorvidt det er lavet på baggrund af Roj TV eller ikke er lavet på baggrund af Roj TV.
Jeg kan bare konstatere, at allerede i lovforslagets linje otte nævnes Roj TV, og derfor må man gå ud fra, at det er det, der er baggrunden, ellers ville det dog være mærkeligt at skrive det.
Det står også i linje to i fremsættelsestalen.
Så det er noget, der betyder noget for regeringen – skulle man tro.
Hvordan reagerer så relevante parter på det her?
Det her er et skridt imod mere kontrol af frie medier, skriver Dansk Journalistforbund.
Det er et alvorligt indgreb i ytrings- og informationsfriheden, skriver TV 2 Danmark.
Vi vil opfordre til, at man tager forslaget af bordet, skriver Danske Medier, som jo stort set repræsenterer alt, hvad der kan kravle og gå på medieområdet i det her land.
Der er ingen tvivl om, at man indskrænker ytringsfriheden, og det er vi selvfølgelig imod i Liberal Alliance.
Bare man ikke skal have en sendetilladelse, kan man gøre, som man vil.
Men regeringen har lavet en lille særlovgivning for det her transmissionsområde, og dermed lukker man i virkeligheden ikke noget hul.
Man kan også glæde sig over, at You Tube ikke har hjemme i Danmark, for så ville de nok miste deres sendetilladelse, hvis de skulle have haft en sådan en i Danmark.
Det skal de næppe have, fordi de leverer via internettet.
De ville ikke kunne sende, og det er ikke de ophavsrettighedsmæssige spørgsmål, jeg tænker på, men mere på grund af indholdet.
Det ville ikke kunne accepteres med den lovgivning, som kulturministeren og regeringen præsenterer os for i dag.
Det er da egentlig lidt imponerende.
Der har man brug for hele den tyrkiske musik af lovgivning, og den har man så fundet frem.
Det her er et forslag af i går.
Det er et indgreb i ytringsfriheden.
Vi er imod.
Men vi tager det helt roligt, for det er ren symbolpolitik.
Det kommer ikke til at betyde meget i den virkelige verden, for der er så mange andre frekvenser, man kan sende på, end dem, som man skal søge tilladelse om.
Så fik vi da den oplevelse.
Liberal Alliance er imod.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Nej, altså, pointen er jo den, at definitionen af terror og terrorisme indtil nu har vist sig ikke at være så enkel.
Vi er ikke enige i, at de organisationer, som man fra EU's side eller fra USA's side putter på lister og kalder for terrororganisationer, nødvendigvis er mere terrororganisationer end andre.
Så derfor er det afgørende for os at tage afstand fra terror og dem, der udøver terror.
Det er det afgørende set fra vores synspunkt.
Det bliver problematisk, når man i en uklar form laver en øget mulighed for at lukke radio- og tv-stationer med henvisning til terrorisme.
Det giver efter vores mening nogle forkerte signaler og betyder, at vi risikerer en begrænsning i den politiske debat og den politiske oplysning, der foregår i vores samfund, fordi man som medie vil forsøge at undgå at komme i nærheden af de her grænser.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-02:
Det leder mig så frem til det næste spørgsmål om, hvorfor terrorisme så ikke kan komme med ind.
For det er jo i virkeligheden en mindre ændring, det er en tilføjelse af terrorisme til en oplistning af nogle ting, som vi i forvejen har mulighed for at skride ind over for, nemlig tilskyndelse til had, og der er det, at jeg bliver lidt mystificeret og tænker: Hvad er der på spil her?
Altså, er det faktisk, fordi vi går rundt om den varme grød og det for Enhedslisten egentlig handler om Roj TV?
Det handler ikke om ordet terrorisme, fordi det må man vel også lægge afstand til, ligesom man lægger afstand til tilskyndelse til had.
Er det derfor, altså fordi det i virkeligheden handler om Roj TV for Enhedslistens vedkommende, eller er det, fordi man ser mildere på tilskyndelse til terrorisme end på tilskyndelse til had?
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Altså, jeg vil sige: Nej, det er vi ikke.
Vi har jo diskuteret det her, og det er også tit blevet diskuteret i forhold til nogle af de sager, der har været tidligere om had, og om radiostationer, der ytrede sig meget hadefuldt, om man i forhold til dem skulle stramme op på reglerne, og der har det været min holdning, at det skulle man ikke.
For vi skal alligevel acceptere, at vi i Danmark har en opfattelse af, at det skal være tilladt at komme med rigtig mange, også rigtig forfærdelige og modbydelige ytringer, inden vi griber ind.
Men jeg synes, at det med det, vi ved om hadforbrydelser osv. og den sammenhæng, der kan være mellem ord og handling, ville være forkert at gå ind og sige, at man skal fjerne den paragraf, der er i dag gør, at man kan gribe ind på baggrund af, at der agiteres for had.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-02:
Jeg vil ikke spørge Enhedslisten, om man støtter terror.
Det tror jeg på ingen måde.
Jeg ved derimod, at Enhedslisten gør et rigtig stort arbejde for at beskytte ytringsfriheden, og derfor skal mine spørgsmål ikke opfattes som drilleri.
Men jeg spørger, fordi jeg faktisk også gerne vil være helt klar på, hvad det er, der er på spil i Enhedslistens argumentation.
Hvis jeg forstår hr. Per Clausen ret, er Enhedslisten ikke imod, at man kan fratage en tv- eller radiostation sendemuligheden, hvis den tilskynder til had.
Har jeg forstået det korrekt: Det er man ikke imod at man kan?
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Det er helt korrekt, og jeg skylder sikkert Dansk Folkepartis ordfører, at jeg fik mulighed for at komme med den meget præcise formulering.
Når jeg ikke sådan inkorporerer det i alle mine taler at sige noget præcist om, at Enhedslisten er imod terror og ønsker at bekæmpe terror, så er det, fordi jeg sådan set har det som en grundlæggende præmis for mit politiske arbejde.
Derfor føler jeg ikke noget behov for at sige det hele tiden.
Men det er klart, at når man bliver spurgt, svarer man jo på selv de mest mærkelige ting.
Det, der er hovedproblemet, er, at den generelle hensigt med lovforslaget og det generelle indhold i lovforslaget er, at det bliver nemmere at lukke radio- og tv-stationer og det bliver nemmere at begrænse ytringsfriheden.
Og det er vi i Enhedslisten grundlæggende imod.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Det kan man jo passende fra Enhedslistens side spørge regeringen om.
Det er jo dem, der har fremsat lovforslaget.
Men jeg er egentlig glad for, at hr. Per Clausen klart og tydeligt siger, at Enhedslisten tager afstand fra terror og gerne ønsker at bekæmpe det.
Det synes jeg hverken fremgik helt klart af svaret til hr. Mogens Jensen eller af ordførertalen.
Så det synes jeg egentlig politisk at jeg gerne vil kvittere for.
Så er jeg egentlig også glad for, at Enhedslisten vil være med til den del, der handler om at udbore og præcisere.
Men jeg synes også, det er væsentligt at høre, om Enhedslisten mener, at der er forhold i det her lovforslag, som sådan set fremmer retstilstanden og retssikkerheden i forhold til radio- og tv-loven.
For jeg må sige, at vi fra Venstres side synes, at der er en lang række positive elementer i lovgivningen, når det handler om de øvrige strafferetlige sager, der i dag foregår i Radio- og tv-nævnet bag lukkede døre uden mulighed for domstolsprøvelse og uden en sikkerhed for, at der også er juridiske kompetencer til stede.
Det håber jeg sådan set er en del, som også Enhedslisten vil støtte op om, for det er jo en væsentlig forbedring i forhold til retstilstanden i dag.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Det synes jeg måske var nok.
Men spørgsmålet er selvfølgelig, hvor meget man så vil begrænse ytringsfriheden for at forhindre, at nogen laver nogle radio- og tv-programmer, der kan opfattes, som om de fremmer terror
Det er jo det, der er diskussionen, så derfor handler det her grundlæggende om ytringsfrihed og ikke om terror.
Derudover vil jeg sige til fru Ellen Trane Nørby, at jeg er enig i, at den her lov ikke giver nogen som helst sikkerhed for, at der bliver krummet et hår på Roj TV's hoved.
Det er jeg sådan set enig i.
Det gør det bare endnu mere ubegribeligt for mig, hvad det her handler om.
For hvis det eneste konkrete eksempel, man havde, på, at den her lovgivning kunne have spillet en rolle, ikke findes, hvad er det så, man vil, og hvorfor er det her så så vigtigt?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Jeg synes jo, det er en meget interessant diskussion, som hr. Per Clausen og hr. Mogens Jensen har i relation til det her med, om det er acceptabelt at fremme terrorisme.
Jeg tror ikke, at svaret var helt klart.
Jeg er for så vidt ikke uenig med hr. Per Clausen i den del, der handler om definitionen og præciseringen af de problemer, der knytter sig til lovforslaget, men jeg synes egentlig, at det politisk må være oplagt for Enhedslisten at tage stilling til, om det er o.k., at man fremmer terrorisme i sin programvirksomhed eller ej.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge til.
Jeg ville egentlig spørge til den del af ordførertalen, som knyttede sig til det forhold, om det her handler om Roj TV.
Det kan godt være, det gør det i socialdemokraternes øjne og i Justitsministeriets øjne – det skal jeg ikke kunne sige – men i forhold til den diskussion synes jeg egentlig, at det, der fremgår af høringssvaret fra Radio- og tv-nævnet, altså tilbage fra den første høring, er bemærkelsesværdigt.
For der fremgår det jo sådan set, at nævnet på den baggrund finder anledning til at bemærke, at såfremt lovforslaget havde været gældende ret i relation til den nu afgjorte tilsynssag på nævnets møde ... bla, bla, bla ... ville en sådan hjemmel om forbud mod fremme af terrorisme efter nævnets vurdering ikke have givet nævnet mulighed for at foretage en anderledes vurdering.
Det understreger egentlig bare min pointe fra Venstres ordførertale i forhold til, at det var væsentligt at forholde sig til, at det her jo handler om problemer, der kan opstå fremover, og ikke en sagsbehandling af fire sager i de forløbne år.
Det håber jeg sådan set at hr. Per Clausen er enig i.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jeg vil sige, at det, som er hovedproblemet i det, hr. Mogens Jensen ridser op her, ikke er de eksempler, han nævner, men at der står i lovforslaget, at dette ikke er nogen udtømmende liste, og så står det hen i det uvisse, hvad det er, der ikke er omfattet.
Igen må man stille spørgsmålet: Hvad betyder det at fremme?
Betyder det, at man aktivt arbejder for at støtte en indsamling, eller betyder det, at man omtaler, at den findes?
Må man måske ikke det?
Må man ikke omtale, at den findes, på grund af risikoen for, at folk så, fordi de har opdaget, at den findes, faktisk sender penge til den?
Altså, der er jo helt klart nogle grænsetilfælde her, som hr. Mogens Jensen ikke har løst, og jeg ved heller ikke, om Socialdemokraterne har nogen stor interesse i at få dem løst, men vi medvirker gerne til at hjælpe i udvalgsarbejdet, skal jeg sige.
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Så det kunne jeg ikke få et svar på fra Enhedslisten.
Det forstår jeg sådan set ikke, for nu sagde Enhedslistens ordfører, at der ikke i lovforslagets bemærkninger er eksempler på, hvad det vil sige at fremme terrorisme, og det passer jo ikke.
Der er givet en række eksempler på, hvad det kan handle om.
Det er f.eks., hvis en tv-station afholder en tv-transmitteret pengeindsamling til fordel for en organisation, der udøver terrorhandlinger.
Må jeg spørge hr. Per Clausen: Synes hr. Per Clausen, at det er i orden, at man gør det?
Eller må en radio eller tv-station hjælpe personer eller grupper med at værge eller træne andre til at begå terror eller give råd og vejledning om, hvordan en konkret terrorhandling planlægges og udføres?
Det er konkrete eksempler.
Mener hr. Per Clausen, at det skal være tilladt for radio- og tv-stationer at bedrive de aktiviteter, jeg her har nævnt?
Og hvis han ikke gør, hvad vil man så gøre for at forhindre, at det kan ske?
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Problemet med det spørgsmål er jo, hvad det vil sige at fremme terrorisme.
Vil det sige, at man i en eller flere udsendelser giver mulighed for, at mennesker, der går ind for terror, eller måske mennesker, som selv siger, at de ikke går ind for terror, men som af nogle beskyldes for at gå ind for terror, kan komme med deres udtalelser?
Det er jo lige præcis definitionen af at fremme, som er kernen i det her, og der synes jeg bare, at når man ser på de forsøg, der er gjort på at løse den, indrømmer jeg, også vanskelige juridiske øvelse, så er det ikke tilfredsstillende.
Det er vel også derfor, en lang, lang række medieorganisationer har givet udtryk for rigtig, rigtig stor bekymring i forhold til det her lovforslag.
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Er det i orden, hvis radio- og tv-stationer bidrager til at fremme terrorisme eller fremmer terrorisme?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg tror desværre ikke, det er så nemt, som spørgeren siger, at definere, hvordan terror fremmes.
Vi tror i hvert fald, at det er alt for udefinerbart, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi synes selvfølgelig ikke, at der må opfordres til vold eller mord, men det må være sådan, at man også kan tåle...
Nå, undskyld, der er kortere svartid, end jeg troede – er der ikke 1 minut? –
og derfor vil jeg gerne afslutte med at spørge: Hvordan definerer spørgeren terror?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Jeg blev ikke meget klogere på, om ordføreren synes, det er godt eller skidt at begrænse støtte til terror.
Altså, i Dansk Folkeparti vil vi gerne begrænse alle former for støtte til terror.
Mit næste spørgsmål er: Handler nærværende lovændring ikke om Radio- og tv-nævnet og sendetilladelser, snarere end det handler om en indskrænkning af ytringsfriheden?
Og handler lovforslaget ikke om, at vi begrænser støtten til terror?