Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Boligjobplanen har været en bragende succes forstået på den måde, at det ifølge Dansk Byggeri har løftet beskæftigelsen med 5.000 personer, og det har taget fat på at løfte sort arbejde til hvidt og på den måde genereret vækst.
Det har også været med til at sikre, at der er en motivation for, at man hyrer hvid arbejdskraft i stedet for sort arbejdskraft.
Ifølge Rockwool Fondens seneste analyse bliver der lavet for ca. 46 mia. kr. sort arbejde.
Og en af intentionerne, vi må have i Folketinget, må jo trods alt være at få flyttet noget sort arbejde til noget hvidt arbejde.
Så derfor må jeg også korrigere den forrige taler.
Der er selvfølgelig en dynamisk effekt ved at flytte sort arbejde til noget hvidt arbejde, og det genererer så også flere indtægter for samfundet, og det giver også nogle flere incitamenter.
Så derfor er det ikke bare et nulsumsspil, at man laver en boligjobplan.
Det er også derfor, at vismændene siger, at hvis man fjerner boligjobplanen, skærer man 0,25 pct. af vores vækst i Danmark – 0,25 pct.
Man balancerer sådan hele tiden.
Nu var der lige 0,5 pct. her i sidste BNP-tal.
Men hvis man skærer 0,25 pct. af vores vækst, er det selvfølgelig ensbetydende med, at man mister arbejdspladser, og at man mister produktivitet i den private sektor.
For det giver selvfølgelig også produktivitet, at man får nogle flere arbejdsopgaver, og at man kommer ud at lave noget hvidt arbejde i stedet for noget sort arbejde.
Så når man kigger på effekterne af boligjobplanen, giver den vækst i samfundet.
Den giver alt andet lige flere arbejdspladser, og alt andet lige genererer den sort arbejde til hvidt arbejde.
Jeg tror, det har noget at gøre med, at venstrefløjen på trods af tidligere løfter, hvor man sagde, at man ville fastholde ordningen – og jeg kan finde stribevis af citater fra SF og Socialdemokraterne og Radikale om, at man ville fastholde ordningen, og det lovede man også før valget og alle mulige andre ting – hellere vil bruge nogle penge på at holde folk i passiv forsørgelse.
Man har i den her finanslov brugt penge til at fjerne den gensidige forsørgelse.
Man har brugt penge til at forhøje fagforeningskontingentfradraget og sådan nogle ting, som holder folk ude af arbejdsmarkedet.
Finansloven, som regeringen har præsenteret nu her med de elementer, man har aftalt med venstrefløjen, betyder jo mindre beskæftigelse og mindre vækst.
Alene det, at man har fjernet den gensidige forsørgerforpligtelse, betyder jo 1.000-1.200 mistede i beskæftigelse.
Så man har altså valgt at prioritere passiv forsørgelse og hjælp til vennerne.
Det er en dimension, som trods alt er vigtig at have med, for de venner, man så har hjulpet med det høje fagforeningsfradrag og med at fjerne den gensidige forsørgerpligt, straffer man så ved at afskaffe boligjobplanen.
For det er interessant at se, at dem, som er næsten allermest på barrikaderne for boligjobplanen, jo er de forskellige fagforbund.
Det er elinstallatørerne, det er tømrerne, ja, det er også 3F'erne og VVS'erne, som ved, at det er arbejdspladser, de kommer til at miste.
Så her ser man altså en reel alliance mellem fagforbundene og arbejdsgiverne, fordi man er enige om, at det giver vækst og beskæftigelse.
Alligevel vælger regeringen at nedlægge en ordning, som ubestrideligt er en økonomisk og beskæftigelsesmæssig succes.
Det er en falliterklæring for regeringen.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at få ændret den beslutning både i forbindelse med de afstemninger, der er senere her i december om finansloven, hvor vi også stiller det her som ændringsforslag, men også i tilfælde af, at der skulle komme en borgerlig regering efter næste valg.
Hvis der er flertal for en sådan regering, vil det være afgørende for Det Konservative Folkeparti, at vi får genindført boligjobplanen.
Jeg vil godt følge op på det sidste spørgsmål fra Liberal Alliances hr. Ole Birk Olesen.
Hvis man f.eks. ser på kraftværkernes indsats, kan man se, at de har formindsket deres NOx-udledning med over 80 pct., samtidig med at regeringen jo hævede afgiften fra 5 til 25 kr.
Vi ved, at 90 pct. af NOx-forureningen kommer fra udlandet, og vi ved også, at meget af det kommer fra de ikkestationære anlæg.
Så hvilken effekt har det?
Altså, bruger man et eller andet miljøskalkeskjul til at få nogle skattekroner fra de danske virksomheder, hvilket vil betyde mindre eksport og færre danske arbejdspladser?