runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen kan jo mene, hvad han vil.
Jeg konstaterer bare, at vi dog har peget på en retning, som vi gerne vil gå i.
Jeg kan jo samtidig konstatere, at Socialdemokraterne vil videre, men hvad vil de videre til?
Hvad vil de videre til på skatteområdet?
Det ved vi ikke.
Hvad vil de videre til på dagpengeområdet?
Det må man vente med til efter et valg.
Der synes vi det er mere fair, at vi dog trods alt inden et valg siger: Her kan vi se en udfordring; det vil vi gerne prioritere, og det er i den her retning, vi gerne vil gå.
Hvor langt vi kan gå i den retning, afhænger jo selvfølgelig af vælgernes dom, men det er i den retning, vi gerne vil gå.
Ja, det kunne givetvis være rigtig interessant at høre, men som jeg har sagt et par gange: Vi har peget på det her som en udfordring; vi har peget på den retning, vi gerne vil gå i. Vi har peget på den retning, der hedder et loft for, hvad man kan få i ydelser, og at vi gerne vil lempe skatten for de små indkomster.
Hvor meget af det vi kan komme igennem med og i hvilket omfang, afhænger jo bl.a. af, hvordan et flertal kommer til at se ud efter et folketingsvalg, for jeg fornemmer ikke, vi får et flertal for det før et folketingsvalg.
Så kom gerne med det folketingsvalg så hurtigt som muligt.
Men pointen er jo sådan set, at uanset om det er lidt eller lidt mere, synes vi blot, det er vigtigt, at man får en gevinst, når man går ind på arbejdsmarkedet.
Det er vigtigt, at der animeres til, at folk, der gør den indsats at komme ind på arbejdsmarkedet og dygtiggør sig og gør sig umage, får en gevinst.
Det ligger i vores dna, at sådan skal det være.
Det kan godt være, at det ikke i Socialdemokraternes øjne er en gevinst, og at det er lige meget, og at det handler om alt muligt andet end økonomien.
Jamen fair nok, så er vi ikke enige om det, men sådan synes Venstre bare det skal være, og det er derfor, vi peger på det her som en udfordring og også peger på retningen.
Jeg kan modsat spørge: Hvad er det på dagpengeområdet, som jo ligger i samme omfang, man mener?
Mener man noget?
Nej, men mener ingenting fra Socialdemokratiets side.
Måske mener man noget inderst inde alligevel, men vil bare ikke sige det.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Det her er jo rigtig interessant.
Man må konstatere, at Venstres forslag betyder, at de mennesker i Danmark, der er på dagpenge, vil blive ramt af Venstres kontanthjælpsloft, i og med at de ydelser, de kan få i form af boligstøtte eller reduceret betaling til daginstitutioner, bliver sat ned.
Det er den ene ting.
Kunne vi ikke få en forklaring eller i hvert fald et bud på, hvor meget det så er man har tænkt sig, at en, skal vi sige ganske almindelig HK'er i Danmark, skal have af skattelettelse i timen?
Det kunne da være rigtig interessant at høre.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Det kan jeg bekræfte ikke er tilfældet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Nu prøver jeg lige at konstatere en gang til: Venstre vil skære i dagpengemodtagernes ydelser.
Det ligger fast.
Og så kan Venstre ikke sige noget som helst om det, man foreslår om skattelettelser til dem med den laveste løn.
Så spørger jeg, hvad en HK'er, for det er typisk de lavtlønnede i Danmark, så skal have i skattelettelse.
Det kan Venstre heller ikke sige noget om.
Det er da godt nok noget af en omgang tomgang.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jamen jeg tror, jeg kan referere til, hvad jeg svarede hr. Nadeem Farooq, tror jeg, tidligere, hvor han spurgte meget snusfornuftigt.
Der kan man samlet set få 454.215 kr. om året i offentlige ydelser.
Det synes vi er lidt i overkanten, og det vil vi gerne lægge et loft over for samtidig at gøre det mere økonomisk attraktivt for det kontanthjælpspar at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er den retning, vi har peget på, og det er derfor, vi har initieret debatten her for at høre, om der er nogle andre partier, der måske også har nogle forslag eller en retning eller noget, som kunne gøre den her udfordring mindre.
Det har man ikke fra Socialdemokratiets side.
Nej, man har en kommission.
Det synes vi ikke er godt nok.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Altså jeg synes jo på baggrund af, at det er Venstre, der har inviteret til debatten her, at det er nogle meget, meget tågede svar, vi får fra Venstre.
Jeg har konstateret, at Venstre indrykker store annoncer i øjeblikket.
Jeg har også konstateret, at Venstres skatteordfører har været ude at sige, at man i god tid inden det kommende valg vil fremlægge sine tanker om, hvad det konkret er, der vil være indeholdt i det moderne kontanthjælpsloft.
Nu har vi fået sat spørgsmålstegn ved dagpengeydelserne.
Vi har muligvis også fået sat spørgsmålstegn ved førtidspensionsydelserne.
Er de også omfattet?
Kunne hr. Jacob Jensen ikke konkretisere det bare en lille smule for de mange mennesker, som i den her situation må føle sig usikre på, hvad det er, Venstre vil?
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Det er jo egentlig det forsøg, vi har gjort den sidste times tid med hr. Jacob Jensen, altså forsøgt at få en saglig diskussion om den her problemstilling.
For vi siger, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark – og det er den vej, det går, på grund af den politik, regeringen fører – men at det også skal være sådan, at man skal kunne klare sig, hvis man mister sit arbejde.
Så meget tænker vi nemlig også på folk, der er så uheldige at miste deres job.
Men jeg synes, det er meget fint, at hr. Ole Birk Olesen angriber den her debat på den måde, at han slet ikke vil diskutere det økonomiske incitament, fordi han åbenbart er enig med os i, at det går den rigtige vej, og at der for den almindelige kontanthjælpsmodtager i Danmark er et endog stærkt økonomisk incitament til at komme i arbejde.
Det gider hr. Ole Birk Olesen slet ikke at diskutere.
Så langt er vi åbenbart kommet.
Det er rådighedsreglerne, og om håndhævelsen af dem er okay, der bliver problematiseret.
Det snakker vi gerne om.
Selvfølgelig skal de håndhæves ordentligt, og det kan vi så lade indgå i diskussioner og det politiske arbejde herfra, også over for Venstres borgmestre, der kritiserer det her område meget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Det er så sørgeligt, at den her debat ikke kan føres på et sagligt niveau og altid skal fordummes af hr. Jesper Petersen og andre røde mennesker.
Jeg har jo aldrig sagt, at alle ledige ikke ønsker at arbejde.
Jeg har påpeget, at en tredjedel dokumenterbart ikke står til rådighed for et job, og jeg har fortalt, at selv om de ikke står til rådighed for et job, kan de godt se ud, som om de står til rådighed for et job.
For de skal bare møde op til de jobsamtaler, som deres jobkonsulent påbyder dem at møde op til, men der behøver de ikke over for arbejdsgiveren at se ud som nogle, der virkelig ønsker at arbejde.
Og dog kan de alligevel fremstå som nogle, der står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Diskuter dog på et sagligt grundlag, hr. Jesper Petersen.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Jeg ved ikke helt, hvor hr. Ole Birk Olesen vil hen med spørgsmålet.
Hvis man fra Venstres side og fra hr. Ole Birk Olesens side synes, at der er borgmestre her i landet – og det gælder især for Venstre, der har mange af dem – der ikke håndhæver rådighedsreglerne ordentligt, så må man jo sige til dem, at de skal passe deres arbejde, for selvfølgelig skal rådighedsreglerne håndhæves.
Man skal stå til rådighed, hvis man vil have ret til offentlige ydelser.
Men jeg synes faktisk, at det er lidt en provokation, at man om de rigtig mange danskere – vi kender måske alle sammen et eksemplar eller to – der blev fyret, mens de borgerlige her i landet sidst havde magten, og nu er på kontanthjælp, og som gerne vil have et arbejde og faktisk også har et økonomisk incitament til det, siger, at de faktisk ikke gider at stå til rådighed.
Man påstår endda også over for danskerne, at folk bare kan hæve kontanthjælp, uden at det har nogen konsekvenser.
Og det passer ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Hr. Jesper Petersen henviser som så mange andre på venstrefløjen, når vi tager den her diskussion, til rådighedsreglerne.
Det er altid rådighedsreglerne, der mirakuløst skal få folk i arbejde, selv om et hvilket som helst menneske i dette land ved, at man sagtens kan stå til rådighed for arbejdsmarkedet uden at være ansættelig for en arbejdsgiver.
Det kræver bare, at man kommer til de jobsamtaler, man bliver beordret til at komme til, og sætter sig med korslagte arme og siger, at man sådan set kun er der, fordi man har fået besked på det af sin jobkonsulent.
Så får man ikke et arbejde, men man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så rådighedsreglerne kan ikke bruges til så meget.
Kan hr. Jesper Petersen bekræfte, at Danmarks Statistik har stillet spørgsmål til ledige i Danmark i en arbejdskraftundersøgelse, og at 30 pct. af de jobparate kontanthjælpsmodtagere ikke kan svare ja til alle disse tre spørgsmål: At de er villige til at tiltræde inden for 14 dage, at de har søgt job inden for de seneste 4 uger, eller at de i det hele taget ønsker at arbejde?
En tredjedel at de jobparate kan ikke svare ja til de tre spørgsmål.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Om det er fair eller ikke fair overlader jeg trygt til danskerne at afgøre den dag, statsministeren tager sig sammen til at trykke på valgknappen.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at i den måling, der blev refereret i Jyllands-Posten her i weekenden, hvis ellers den står til troende – nu læser vi naturligvis ikke så mange meningsmålinger i Venstre, hvilket Socialdemokraterne sikkert heller ikke gør – var der et markant flertal af danskerne, som gav Venstre ret i, at det vil være fornuftigt at lægge et loft over, hvor meget man samlet set kan få i offentlig ydelse, mod til gengæld at lette skatten og netop, som hr. Orla Hav peger på, gøre det mere attraktivt at komme ind på arbejdsmarkedet, give dem en bedre chance for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det synes vi er rimeligt, det er den retning, vi har peget på.
Det håber vi også at Socialdemokraterne vil være med til, selv om man går og putter lidt med sine egne forslag til efter et valg.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Jeg må jo så konstatere, at de rigtig mange, som Venstre nu har gjort nervøse og bange for deres eksistensgrundlag, er de grupper, som i forvejen har det rigtig svært på vores arbejdsmarked.
Det er de grupper, som mistede jobbene i uansvarlighedens årti, da industriarbejdspladserne fossede ud af vores land.
Det er de grupper, som i øjeblikket kommer ind på arbejdsmarkedet.
Er det fair over for de vælgere, der skal til stemmeurnerne, at man så entydigt har læsset opgaverne over på de svageste skuldre i den her sammenhæng?
Er det ikke mere fair at give dem en ordentlig chance for at komme ind på arbejdsmarkedet?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Man kan jo stille det op på mange måder.
Man kan også sige: Vi peger dog på, i hvilken retning vi gerne vil.
Vi kunne også have ladet være med at foreslå noget og have sagt: Nej, vi mener ingenting, vi vil simpelt hen ikke sige nogen ting overhovedet før efter et valg.
Og så kunne vi komme som en tyv om natten og – bum, bum – gøre noget.
Sådan arbejder vi ikke i Venstre.
Vi vil gerne udfordre det bestående.
Vi vil gerne sige: Her har vi en udfordring.
Vi kan se det af de tal, vi har fået præsenteret.
Så kan vi modsat spørge, om det giver mere tryghed at gøre, som Socialdemokraterne gør, nemlig at sige, at man ikke har nogen forslag; nej, man har en kommission.
Hvornår skal den kommission komme med nogle forslag?
Der synes vi det er mere rimeligt, at vi dog trods alt siger, hvad vi gerne vil, førend folketingsvalget kommer, så danskerne har noget at tage stilling til.
Den usikkerhed, som Socialdemokraterne er ude i, er dog noget værre, om jeg må være så fri.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for de tal har jeg simpelt hen ikke, hverken i hovedet eller på det papir, jeg har med herop.
Så det er jeg ikke i stand til at bekræfte.
Jeg siger ikke, at det er forkert, men jeg ved det ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-28:
Der bliver rejst forskellige problemstillinger, men lad mig tage den sidste.
Man skal have den her, for at man har et forum, som specifikt adresserer de her udfordringer.
Hvis vi hver gang, vi møder noget, som har udfordringer i sig, siger, at så kan vi ikke bruge det til noget, og at vi er nødt til at lade være med at have noget med det at gøre, bliver det da i hvert fald ikke fremover så sent herinde i salen, skal jeg hilse og sige.
Lad os da være åbne, lad os da lytte til de erfaringer, man har gjort, og sige: Lad os forbedre det her.
Lad os lave en forbedret tvistbilæggelsesmekanisme, så vi undgår de fejl, man har lavet tidligere.
For os er det jo ikke religiøst at have den her tvistbilæggelsesmekanisme med.
Vi ser gerne, at den er med, men vi vil ikke have, at hele aftalen falder på gulvet, hvis det kun handler om den her.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Goldman Sachs skal jo gøre det, de synes er det rigtige.
Men hvis der er 145.000 enkeltpersoner i Europa, som er nervøse for det her og gerne vil give udtryk for det over for Kommissionen og Europa-Parlamentet, er det vel naturligt, at man sætter sit navn under og sender det af sted.
Det er der ikke efter min mening noget odiøst i.
Men jeg synes bare, at det sprogbrug er som at sige: Nå, det er bare sådan nogle, så kan vi ikke diskutere med dem.
Kan de ikke bruge dem, og er de ikke dækket godt nok ind af dem?
Hvad er årsagen til, at der skal indbygges en ny mekanisme?
For når vi snakker om den der mekanisme og om, at der er nogle problemer – det gør man sågar i forslaget til vedtagelse, hvor der er angivet problemer – hvorfor i alverden skal vi så have den, hvis der i forvejen er mulighed for, at de kan anke over en uretfærdig behandling?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i, at man skal indgå i en dialog.
Men at masseproducere 145.000 enslydende høringssvar anser jeg ikke for at være en fornuftig måde at indgå i en dialog på.
I den yderste konsekvens kunne man jo forestille sig, at de, der har flest midler til at indgå i den type dialog, som hr. Christian Juhl tilsyneladende er fortaler for her, skal have mere ret til at blive hørt.
Vi har jo tidligere her i salen beskæftiget os med Enhedslistens knap så gode venner fra Goldman Sachs.
De har da sikkert råd til at ansætte en masse mennesker til at sende sådan nogle høringssvar.
Mener hr. Christian Juhl så, at den, der har flest penge til at ansætte flest mennesker til at sende flest af de enslydende svar, er den, der skal høres mest? Eller skal de, der kommer med et nogenlunde alsidigt og begavet input, have lov til at blive hørt?
Jeg er sådan set ikke enig i, at det er en vidtgående rettighed at give nogle en klageadgang.
Man giver tilladelse til, at nogle kan få prøvet deres synspunkt mod en stat, og det er ikke en domstol, det er en voldgift, og det er altså ikke en domstol.
Det her er ved siden af domstolssystemet.
Derfor etablerer man en særlig tvistbilæggelsesmekanisme uden om domstolssystemet.
Og det er der sådan set ikke noget suspekt i; det er den måde, virksomheder laver aftaler på, det er den måde, virksomheder løser tvister på.
Det gør man i vid udstrækning i den private verden, så hvorfor i alverden kan man ikke gøre det her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Det er klart, at man jo kan gå til en national domstol og sagsøge, men en ISDS-mekanisme er jo lige præcis en særdomstol, som man giver virksomhederne ret til at gå til, ikke staterne ret til at gå til, men virksomhederne ret til at gå til – ikke, hvis de bliver eksproprieret, men hvis de mener, at de går glip af forventet indtjening, fordi man laver en regulering, eksempelvis vedtaget i et Folketing eller et andet nationalt parlament.
Det er jo en meget, meget vidtgående rettighed, som Canada, som Australien, som andre civiliserede lande har haft store problemer med.
Hvorfor putte det ind i aftalen, hvorfor putte så vidtgående rettigheder ind i aftalen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det spørgsmål, for det er jo egentlig hele årsagen til, at debatten er her.
Hvorfor skal vi have det her med?
Vi mener i Venstre, at det er en god idé at have med, at virksomheder har en adgang til at brokke sig og at få erstatning i yderste instans, hvis man fratager dem nogle rettigheder.
Det har de direkte ved sådan en mekanisme.
Det er jo ikke automatisk sådan, at en virksomhed vinder en retssag.
Jeg hørte hr. Nikolaj Villumsen sige før, at han ikke ville give virksomheder muligheden for at sagsøge stater.
Nej, hvor demokratisk!
Undskyld mig, men hvis man påfører nogen et tab, skal vedkommende da have lov at prøve sin sag i en eller anden instans, og det er det, vi sigter efter her.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jeg vil gerne prøve at bore lidt i den tilgang, som hr. Jakob Ellemann-Jensen har til folk, der stiller sig kritisk over for sådan en aftale.
Det undrer mig noget, for vi får jo ikke analyseret det her, hvis der ikke er nogen, der stiller spørgsmålene.
Det samme gælder hr. Thomas Jensen, men det tager jeg bagefter.
Til det om masseproducerede høringssvar: Hvis man nu vil protestere over noget og råbe EU op, laver man jo en underskriftindsamling.
Det er helt naturligt.
Det er endda bygget ind i EU's struktur, at det kan man gøre, altså indsamle underskrifter.
Det skal endda være den samme tekst i alle lande, før de overhovedet vil høre på det.
Jeg synes, det er et meget negativt udtryk, for det er den chance, som enkeltpersoner har for give udtryk for deres mening på tværs af grænser.
Det andet er, at det skulle være venstrefløjens medløbere, der har lavet de her ting.
Jeg ved det ikke, men medløbere er i hvert fald ikke et positivt udtryk i min ordbog.
Kunne vi ikke prøve at finde et sprog, som udtrykker, at der er mange meninger om det her, som skal brydes, lad os prøve at diskutere det?
I stedet for at spille klogere eller arrogant eller være sur på dem, der protesterer imod det, kunne vi så ikke have en dialog om det?
Det vil jeg gerne opfordre til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra hr. Jakob Ellemann-Jensen, er, hvorfor Venstre egentlig ønsker, at der skal være den her ISDS-mekanisme i aftalen.
Baggrunden for, at jeg spørger, er jo, at der er mange andre lande, der har haft dårlige erfaringer med det.
Vi talte tidligere i debatten om Australien eksempelvis, og Canada har også haft problemer med det.
Hvorfor egentlig overhovedet have det med i den her aftale?
Tak for det, og tak til den socialdemokratiske ordfører.
Som jeg sagde i min indledende tale til debatten, har der jo været kritiske røster fra socialdemokrater herhjemme.
Der har været Peter Hummelgaard Thomsen og Christel Schaldemose, men vi har jo også set det fra den europæiske fagbevægelse.
Der har eksempelvis været en henvendelse fra det internationale LO og fra forbundet af offentligt ansatte i Europa – en samlet henvendelse – og også fra det amerikanske LO, som lavede en fælles henvendelse til Europa-Kommissionen, hvor man opfordrede til, at ISDS kom ud af aftalen.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Jeg synes, at hr. Nikolaj Villumsen skal glæde sig over, at vi netop har lyttet til kritikken.
Og ved at vi netop har lyttet til kritikken, ved at den danske handelsminister, Mogens Jensen, sammen med socialdemokratiske europæiske kolleger har presset på for, at der skulle ske noget, at vi skulle have præciseret nogle ting i forhold til den her sag, viser det jo, at demokratiet virker på den måde, at handlekraftige politikere lytter og sørger for at få bragt reguleringen der hen, hvor samfundet, herunder socialdemokratiske politikere og fagbevægelsen i Europa, bedre kan spejle sig i den regulering, der forhåbentlig ender med at blive resultatet.
Derfor vil jeg sige, at jeg synes, det fungerer rigtig godt.
Vi har jo ikke nogen fast ISDS, som hr. Nikolaj Villumsen kan spille bold op ad.
Der er ved at blive skabt noget, og det står jo netop i teksten i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat her i dag fra mange partiers side, at vi vil have en sikkerhed for, at de her fire ting, som Kommissionen fokuserer på, bliver sikret, sådan at vi får en bedre ISDS, end man har set tidligere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at man skal være mindre mistroisk.
Han sagde nemlig: Det er noget pjat.
Politikere er sat i verden for at lave den politik, de er valgt på, og hvis man giver mulighed for at give erstatning for, at politikerne gennemfører nye regler, så er det det samme som at give en forsikring mod demokrati.
På den baggrund udtalte han til magasinet NOTAT, at Dansk Folkeparti var imod en ISDS-mekanisme, en EU-USA-frihandelsaftale.
Er det Morten Messerschmidt, der siger noget pjat, eller er det ordføreren for Dansk Folkeparti i dag, der siger noget pjat?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-28:
Nu er det jo ved at være en time siden, at handelsministeren indledte drøftelserne om den her forespørgsel.
Det var noget med, at ministeren mente, at der skulle lidt morsomt ind i det.
Jeg synes egentlig ikke, at vittigheden var specielt dårlig med hensyn til forskellen mellem en giraf og ISDS.
Nu er der så gået en time, og jeg tænkte på, at vi derhjemme på hylden har en bog, der hedder »Girafsprog« – min kone er pædagog, og der er mange pædagoger, der læser den bog.
Den er der måske flere, der kender?
Det er jo faktisk en bog, som illustrerer noget med giraffer og noget med at lytte og forstå.
En giraf har et stort hjerte, og en giraf har også overblik.
Det har måske noget med højden at gøre, kan man sige.
Jeg synes måske, hvis jeg skal være lidt kritisk, og for at vende tilbage til dagsordenen, at overblikket er ved at skride lidt, specielt i spørgsmålet om tidspunktet for den her forespørgsel.
For det første vil jeg sige, at det ikke er længe siden, vi havde debatten, og for det andet synes jeg også, at vi skal vise forståelse for de forhandlinger, der føres med henblik på at sikre en rigtig god aftale, som også gavner dansk erhvervsliv og danske muligheder for at få flere beskæftiget.
Jeg tror, at Venstres ordfører også nævnte, at alene med de danske tal vurderer man, at der kan komme op til 14.000 nye jobs i Danmark, og i hele EU vurderer man faktisk, at det er flere hundredetusinde jobs, som kan skabes, hvis man får en rigtig god frihandelsaftale.
Jeg synes egentlig, at det forslag til vedtagelse, som vi er gået med til på det her område, faktisk ganske fint illustrerer det, som jeg synes er det helt grundlæggende i det.
Det er jo netop noget af det, der er det grundlæggende i det her forslag til vedtagelse.
Vi præciserer, hvad vi ikke vil gå på kompromis med.
Det ses også i, at aftalen ikke opnås via indskrænkninger i det beskyttelsesniveau, der er inden for de forskellige politikområder, som også har været diskuteret her den seneste time, altså miljø, sundhed, forbrugerbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder.
Der er en lang række steder, hvor tingene, synes jeg, illustreres ganske fornuftigt og forstandigt.
Så jeg synes måske, at Enhedslisten skulle have lov til at have en kritisk tilgang til det – det bestemmer de jo selv.
Det synes jeg også vi skal have, og jeg synes også, at det, der står i det her fælles forslag til vedtagelse, er, at Folketinget tager kritikken til sig.
Så skulle man måske bare være lidt mindre mistroisk, når man ser på vi andres dagsorden.
Jo, jeg synes, man er lidt mistroisk, når man vurderer, om det, vi egentlig vil, er godt for Danmark og danske interesser.
Jeg synes jo, at Enhedslisten skulle prøve at tage de briller på i stedet for og se, hvad det her egentlig samlet set vil kunne få af konsekvenser for Danmark og de borgere, der bor her i landet.
Det synes vi må være det grundlæggende at få med.
Vi er som sagt med på at støtte det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat af hr. Jakob Ellemann-Jensen fra Venstre, og det agter vi selvfølgelig også at stemme for.