Julie Skovsby (S), 2013-02-26:
I dag, hvor vi behandler forslaget til en ny offentlighedslov, bør forløbet ses i et historisk perspektiv.
Sidste gang offentlighedsloven blev revideret, var i 1985, og det har uden tvivl været en anden tid dengang, hvor en mur delte Europa, og dengang, hvor telefaxen var et moderne kommunikationsredskab.
Rigtig mange ting har ændret sig siden 1985, og derfor har vi som samfund brug for en ny offentlighedslov, en lov, som vil passe bedre til den tid, vi lever i.
I slutningen af 1990'erne og i starten af 00'erne, altså i tiden forud for nedsættelsen af Offentlighedskommissionen i 2002, havde man ved en række lejligheder rejst spørgsmålet om en generel revision af offentlighedsloven.
Samfundsudviklingen gav med andre ord anledning til betænkeligheder ved den gamle lov fra 1985.
Hvad er det så for en samfundsudvikling, vi har oplevet, og som har skabt behovet for en revision af offentlighedsloven?
Jo, som led i en egentlig privatisering blev offentlige opgaver i stigende grad henlagt til selskaber, og sådanne virksomheder kunne ikke uden videre trækkes ud af offentlighedsloven.
I større omfang blev offentlig forvaltningsvirksomhed udliciteret til private firmaer.
Det var brugen af digital kommunikation, som spillede en langt større rolle i slutningen af 1990'erne og starten af 00'erne, hvor den her debat var på sit højeste, end den gjorde i midten af 1980'erne.
Endelig oplevede man i centraladministrationen ændrede samarbejdsstrukturer og tværministerielle samarbejdsformer samt øget inddragelse af den decentrale ekspertise.
Disse og andre forhold bevirkede, at man helt berettiget i 2002 nedsatte Offentlighedskommissionen med Folketingets daværende Ombudsmand, Hans Gammeltoft-Hansen, som formand.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er, som mange ved, baseret på Offentlighedskommissionens lovudkast og den politiske aftale mellem regeringen, Venstre og Konservative om en ny offentlighedslov.
Personligt er jeg glad for, at vi igen har fået en regering, som ønsker brede politiske aftaler og forlig.
Det er en gevinst for vores demokrati.
Og særlig ændringer af offentlighedsloven er bedst at lave med brede flertal i Folketinget, så de fælles spilleregler for offentligheden omkring forvaltningen er bredt anerkendt og accepteret på tværs af politiske skel.
Helt afgørende for os Socialdemokrater for indgåelsen af den brede politiske aftale har præciseringen af reglen om ministerbetjening været samt enigheden om, at reglen skal bruges restriktivt.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er stort, og mange elementer i forslaget vil udbygge den gældende offentlighedslovs princip om åbenhed i den offentlige forvaltning.
Lad mig blot nævne nogle af disse elementer: udvidelsen af lovens anvendelsesområde til at omfatte KL, Danske Regioner og ikkebørsnoterede selskaber, hvor det offentlige ejer mere end 75 pct. af ejerandelene; pligt for myndigheder til at overveje mere offentlighed; en udvidelse af meroffentlighedsprincippet til også at omfatte sager undtaget fra aktindsigt; ret til dataudtræk, dvs. at få udarbejdet en sammenstilling af oplysninger i et nyt dokument; aktindsigt i et bødeforelæg, der er vedtaget af en juridisk person; og ophævelse af det subjektive identifikationskrav, der erstattes af et krav om angivelse af temaet for aktindsigtsanmodningen.
Der sker i dag en langt større inddragelse af decentral ekspertise end i 1985 eller sagt med andre ord: Faglige eksperter, hvis kontor ikke er nabokontoret eller et, der ligger lige lidt længere ned ad gangen, men derimod måske er placeret i en anden bygning, tages med på råd.
I dag har mail erstattet rigtig meget af den mundtlige kontakt.
Der er altså tale om nogle ændrede samarbejdsformer, hvilket skaber et behov for en modernisering af offentlighedsloven fra 1985.
Vi Socialdemokrater ønsker, at der bliver skabt et arbejdsrum, hvor man på en mere moderne måde kan sørge for, at politikudviklingen sker.
Men samtidig ønsker vi ikke, at den såkaldte ministerbetjeningsregel bliver til et tag selv-bord.
Derfor er det helt afgørende for os, at det nu præciseres og tydeliggøres, at § 24-reglen skal fortolkes og anvendes restriktivt.
Begrebet er nu taget ud af lovforslaget, fordi ministerbetjening er et uklart begreb.
I stedet står der direkte, hvornår dokumenter kan undtages fra aktindsigt, og det er, når dokumenter udveksles på et tidspunkt, hvor der er konkret grund til at antage, at en minister har eller vil få behov for embedsværkets rådgivning og bistand.
Dermed vil den nye offentlighedslov komme til at virke, sådan som det er tænkt at den skulle virke.
Hvorfor er det vigtigt, at lovgivningen fungerer og virker efter hensigten?
Det er det, for i bedste fald vil dårligt arbejde herinde på Christiansborg ingen effekt have, men i værste fald vil det have betydelige negative konsekvenser.
Overordnet set vil forslaget til ny offentlighedslov både modernisere og udbygge den gældende lovs grundlæggende princip om åbenhed og demokratisk kontrol med den offentlige forvaltning.
Vi sikrer, at en åben og gennemsigtig offentlig forvaltning fortsat er en hjørnesten i det danske samfund, og at borgere og medier har størst mulig adgang til at følge med i og dermed føre kontrol med, at alt går rigtigt til i den offentlige forvaltning.
Vi Socialdemokrater kan støtte lovforslaget.