runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Det, der er vigtigt at huske på, er, at vi lever i EU.
Der er vi med.
Det tror jeg egentlig også at Dansk Folkeparti synes vi skal være.
Det betyder, at vi har fri bevægelighed også for arbejdskraft, og det er nogle regler, som vi selv har skrevet under på.
Derfor er jeg nødt til at forstå – jeg undrer mig i hvert fald over det – hvis Dansk Folkeparti pludselig skulle have den holdning, at vi bare skal være ligeglade med de regler, som vi selv har skrevet under på, og som jeg egentlig troede at Dansk Folkeparti også var med på.
Som jeg også sagde indledningsvis, og det vil jeg godt holde fast i, så er der ingen, der tager let på den her udfordring.
Jeg tror ikke, der er nogen partier i Folketinget, som ikke er optaget af, at vi skal have et robust velfærdssamfund, og jeg vil oven i købet mene, at vi, der mener – og der tager jeg egentlig ordføreren med i det – at vi skal have et skattefinansieret, universelt velfærdssamfund, er dem, der har mest interesse i den her sag.
Jeg tror bare, der kommer mere praktisk ud af, at man tager de enkelte ydelser for sig, diskuterer dem i bund og finder nogle gode løsninger.
Og der vil jeg så også bede ordføreren om at tænke over det.
Det kunne også være, at ordføreren havde nogle gode ideer – det gælder jo alle Folketingets partier – som kunne blive bragt ind i den samtale.
Den tager vi gerne.
Men jeg tror, at det sidste, man har brug for, er en stor, forkromet, kæmpe debat.
Man har tværtimod brug for at finde praktiske løsninger på de her udfordringer, vi står over for.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Det vil ske på den måde, sådan som jeg forstod statsministeren, at man dog for hver enkelt sag, når den måtte opstå, ville tage sig af problemet.
Nu vil jeg så bare lige sige til statsministeren, at det problem eller de problemer allerede er opstået.
Vi kender allerede problemerne.
I 2011 var der et embedsmandsudvalg, som over 514 sider gennemgik 30 danske velfærdsydelser, hvor der kunne komme et pres fra EU.
Det er sådan, at der er sket mammutstore stigninger i det antal af østeuropæere, der nyder danske velfærdsydelser.
Det gælder dagpenge, det gælder kontanthjælp, og det gælder børnecheck, som statsministeren selv var inde på.
Så skulle vi ikke tage fat på disse problemer, der opstår, når vi ikke har hegnspæle i forhold til udbytning af danske velfærdsydelser, en gang for alle eller i det mindste, som statsministeren var inde på, så tage hvert enkelt problem for sig, og det vil så sige nu, for vi kender allerede problemerne nu?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Da Venstre sidst havde en mulighed for at diskutere skattepolitik var jo, da vi diskuterede vækstplanen.
Hvad var det så, Venstre kom med?
Det var en sænkelse, en afskaffelse af arveafgiften – det var Venstres bud.
Så har man siden hen fundet på andre ting.
Har vi set en plan fra Venstre, har vi set et stykke papir, har vi set bare en enkelt lille mail eller en facebookopdatering fra Venstre om det her spørgsmål?
Nej, ingenting.
Venstre giver ingen svar.
Regeringen har fremlagt en skattereform, fået gennemført en skattereform, som rent faktisk kommer til at virke for de mennesker, vi taler om.
Det er vi jo sådan set alle sammen enige om, altså at der skal være en gevinst ved at påtage sig et lønnet arbejde.
Det er jo netop derfor, vi har gennemført en skattereform.
Og den kommer til at virke.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Vi havde f.eks. den gode idé at sætte hegnspæle ned omkring den danske børnecheck.
Det stemte Socialdemokraterne så i øvrigt imod, da vi gjorde det.
Det kan være, at der kan komme nogle andre toner nu fra Socialdemokraterne, det kan vi da håbe på.
Vi kan bare konstatere, at vi også på en række andre områder har kæmpemæssige problemer, og de opstår lige netop i de her år, hvor der så også er tale om, at vores eget velfærdssystem er under pres.
Vi har hørt historierne om, at ældre ikke får den hjemmehjælp, de har brug for.
Er det virkelig socialdemokratisk politik, at det er det svar, man skal give de ældre, samtidig med at vi sender ydelser ud af landet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Tak for det.
Mener statsministeren, det er rimeligt, at ældre, der har brug for hjælp, kan komme i bad minimum to gange om ugen, kan få gjort rent hver 14. dag, kan få en hovedrengøring en gang om året, eller er det for meget at forlange?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg har jo også undret mig over hele ugen, hvor svaret om patentsystemet er blevet af.
Jeg ved ikke, om jeg har gjort det for indviklet for hr. Kristian Thulesen Dahl, men vi har i hvert fald ikke fået svaret.
I forhold til det her med velfærdsydelser sagde jeg jo netop nu i mit indlæg, at vi er optaget af, at vores velfærdsydelser er robuste i en verden, der bliver mere og mere åben.
Det er vi jo alle sammen optaget af, og jeg tror ikke, der er nogen partier, der er mere optaget af det end andre.
Jeg deler sådan set bekymringen, som mange mennesker har, over, hvorfor en nyindrejst EU-borger fra et andet medlemsland uden videre kan modtage f.eks. børne- og ungeydelsen.
Lad os gå til sagen fuldstændig praktisk og finde nogle fornuftige løsninger.
Jeg tror, det er meget, meget smartere end at sætte sig rundt om et stort bord og tage det hele på én gang.
Lad os tage tingene, når problemerne opstår, og finde nogle fornuftige løsninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Jeg skal beklage, at jeg gjorde det for langt før.
Det blev for indviklet, og derfor må jeg gøre det mere enkelt nu.
Altså, mit spørgsmål til statsministeren er: Var det et ja eller et nej til, at der bliver forhandlinger?
Det, jeg spurgte om i mit ordførerindlæg, var: Vil statsministeren sætte sig i spidsen for forhandlinger med Folketingets partier med henblik på at lave et nationalt kompromis, der håndterer de udfordringer, der er, når bl.a. østeuropæere kan komme til Danmark og få adgang til danske velfærdsydelser, noget, der undergraver den danske velfærdsmodel?
Vil statsministeren gøre det?
Vil statsministeren indkalde til sådan nogle forhandlinger – ja eller nej?
Det er meget enkelt at svare på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Og det er i hvert fald ikke lykkedes for Dansk Folkeparti at komme med nogen overbevisende argumenter for, hvorfor man skulle være imod patentsystemet.
Det er også svært, for man har været med til at give et forhandlingsmandat, man har tidligere været med til at træffe beslutninger om patentsystemet her i Folketinget, så på den måde virker det jo underligt, at Dansk Folkeparti ikke bare går herned i Folketingssalen og stemmer det, som de egentlig har lyst til at stemme.
Det er, som om Dansk Folkeparti egentlig har lyst til at stemme for patentsystemet, men så skal de alligevel have noget for at gøre det.
Hvorfor skal vi betale noget for, at danske virksomheder får lettere adgang til et patent, at de både sparer tid og penge?
Hvorfor skal Dansk Folkeparti have betaling for at gå ned i Folketingssalen og stemme ja til det?
Sidste år lagde Venstre ikke en vækstpakke på 90 mia. kr. frem, som havde den balance, som vores plan havde.
Sidste år lagde Venstre ikke en SU-reform frem, som havde den balance, som vores SU-reform havde.
Jeg er meget glad for, at Venstre har villet være med til de her ting, og det gælder også vores skattereform.
Det kan være, at Venstre lider af en erindringsforskydning og havde den i skuffen, men Venstre lagde ikke en stor vækstplan frem.
Kig dog på vores SU-reform.
Venstre sagde, at de ville have en SU-reform.
Det sagde vi også, og det skrev vi i regeringsgrundlaget.
Men det var jo en anderledes SU-reform, vi lagde frem, som Venstre så endte med at være med til, fair nok med det.
Men det er jo substantielt forskellige ting.
Vi er i hvert fald ikke så vilde efter, at vores politik skal ligne Venstres.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-10-03:
Men sådan et forslag har vi jo heller ikke set fra regeringen, fordi den der sølle lille vækstpakke, som man lagde frem, var jo ikke på 90 mia. kr.
Den voksede sig jo til i størrelse og omfang under forhandlingerne.
Og for lige at få historieskrivningen på plads var det sådan, at vi i vores finanslovsforslag for præcis 1 år siden foreslog en kontanthjælpsreform og en SU-reform og sagde: Lad os lave dem, lad os investere provenuet i målrettede erhvervsskattelettelser, der sætter gang i væksten.
Det blev hældt ned af brættet.
Regeringen valgte i stedet at lave en finanslov med Enhedslisten, hvor man satte det skrå skatteloft op, og hvor man satte bundskatten op.
Det gjorde man i øvrigt, efter at man få måneder i forvejen sammen med os havde sat skatten ned.
Så kom statsministeren heldigvis på andre tanker på de østrigske skiterræner, eller hvor statsministeren nu ferierede.
Hen over juleferien kom statsministeren på andre tanker, og så fik vi en vækstreform, en vækstpakke, som jo præcis blev finansieret af det, som vi foreslår, nemlig reformer.
Det er derfor, at jeg spørger: Når nu vi så i år foreslår, at vi fremrykker den reform, at vi investerer beskæftigelsesreformen i yderligere lettelser, er det så noget, vi skal aftale før eller efter dette års juleferie?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Venstre giver indtryk af, at vi kopierer deres politik.
Må jeg så godt spørge: Hvornår var det på det her tidspunkt sidste år, at Venstre kom med en vækstplan til 90 mia. kr.?
Hvornår var det, at man foreslog, at der f.eks. skulle afsættes 1 mia. kr. til voksen- og efteruddannelse, sådan at de mennesker, der har fået mindst uddannelse i vores samfund, kunne få noget mere?
Hvornår var det, at Venstre foreslog, at man, når man skulle sænke selskabsskatterne, skulle sørge for, at olieselskaberne blev undtaget, og at bankerne ikke fik del i den selskabsskattelettelse?
Og jeg kunne sådan set blive ved.
Det, der er forskellen på regeringen og Venstre, er, at vi har en balance i vores politik, og når vi laver en vækstplan, udtrykker den netop den balance, at vi både satser på uddannelse og fair skattelettelser.
Jeg tror ikke, at jeg nogen sinde har set et forslag fra Venstre om en stor vækstplan på 90 mia. kr.
Det er interessant, at Venstre havde den i skuffen, men man glemte måske at lægge den frem i de dage sidste år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Og tak til statsministeren.
Jeg synes, det er så sødt med øgenavne, og det med curlingpartiet havde jeg ikke lige set komme.
Et eller andet sted syntes jeg umiddelbart, det var flinkt af statsministeren, men så kom jeg egentlig til at tænke på, at hvis det virkelig er et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti sådan er et parti, der altid har oplevet medgang, så er det måske udtryk for statsministerens sådan historieløshed.
Altså, statsministerens forgænger som formand for Socialdemokratiet stod faktisk på den talerstol der i 1999 og sagde: »Stuerene bliver I aldrig«.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan huske det.
Men hvis det er et udtryk for den totale anerkendelse nu fra Socialdemokratiets side, synes jeg selvfølgelig bare, det er dejligt.
Nå, mit spørgsmål er i forhold til det her med krejleriet, som statsministeren siger: Skal jeg tage statsministerens ord her i aften som udtryk for, at der ikke bliver forhandlinger i forhold til velfærdsturisme, altså østeuropæeres adgang til det danske velfærdssamfund?
Skal jeg tage det som udtryk for, at statsministeren har besluttet sig for, at det bliver der ikke, sådan at svaret fra statsministeren på den opfordring, jeg kom med i min ordførertale, til statsministeren om at indkalde partierne til forhandlinger om et nationalt kompromis, der sætter værn op i forhold til østeuropæere, bl.a. østeuropæeres muligheder for at få danske velfærdsydelser, er et klart nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Selvfølgelig er vi enige om, at der kan være afledte effekter og der kan være dynamik i at sænke skatterne, men det fungerer vel ikke sådan – så vil jeg i hvert fald mene, at der er mange økonomibøger, der skal skrives om – at bare man sænker skatterne tilstrækkeligt, får man direkte finansiering til noget andet.
Og derfor må jeg spørge igen: Hvis vi gerne vil have mere af noget – jeg kan forstå, hr. Lars Barfoed gerne vil give en ekstra dag til bedstemødre, hvis børnebørn er syge, eller også var det omvendt, at man skulle have sygedag til at passe sine bedsteforældre – kan man så bare sænke skatten og så få råd til det?
Det synes jeg er et væsentligt spørgsmål, som hr. Lars Barfoed er nødt til at svare på.
Svaret blæser i vinden, vil jeg gerne sige til hr. Lars Barfoed.
Jeg synes jo grundlæggende, vi skal behandle vores ældre medborgere med værdighed og respekt, og til det hører selvfølgelig også en standard for personlig hygiejne, som man selv ville være tilfreds med, og som de har været vant til igennem hele deres tilværelse.
Man talte jo på tidspunkt meget om, at ældre ligesom skulle blive i eget hjem.
Jeg tror på, at man skal blive i eget liv, og det vil sige, at de standarder, man har haft for personlig hygiejne, skal man selvfølgelig også have, når man er ældre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Jeg synes også, vi skal behandle vores ældre medborgere med værdighed og respekt.
Det gør vi bare ikke i dag, for det er faktisk ikke sådan, at vores ældre medborgere nødvendigvis kan komme i bad to gange om ugen eller få gjort rent hver 14. dag.
Derfor foreslår vi i Enhedslisten, at vi indfører nogle minimumsrettigheder, og at vi tilfører nogle midler til ældreområdet.
Det er der behov for, for selv om der faktisk er kommet flere ældre i de seneste år, er der skåret næsten 5 millioner hjemmehjælpstimer i løbet af de sidste 5 år.
Det er gået rigtig, rigtig hårdt ud over ældre mennesker i Danmark, det er blevet sværere at få hjemmehjælp, og dem, der får hjemmehjælp, har fået mindre af det.
Mener statsministeren, at det ville være rimeligt at løfte det her område?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jamen jeg vil da gerne vide, hvorfor statsministeren ellers har syntes, det var en god idé, at vi i en vækstpakke sætter selskabsskatten ned – det var altså for at skabe vækst i virksomhederne.
Vækst i virksomhederne betyder, at virksomhederne tjener flere penge, og så bliver der et større skatteprovenu til staten på sigt.
Hvis vi ikke gør det, mister danske virksomheder markedsandele, så tjener de ikke så mange penge, og så er der ikke særlig mange penge til statskassen i sidste ende.
Det er sådan set bare logikken i det, og jeg håber da, at statsministeren er enig i den følgeslutning.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg ved ikke, hvor ordførerne har været, da jeg holdt mit indlæg – der var godt nok lidt uro i salen, så måske har man ikke hørt så meget efter – for jeg fremhævede netop, at vi var tilfredse med de selskabsskattelettelser, vi havde givet.
Han siger, at vi bare skal sænke skatter og afgifter, og så kan man jo sælge noget mere og ansætte nogle flere, og det giver et større provenu i statskassen, som man så kunne bruge til at finansiere togplanen.
Hvordan giver det et større provenu i statskassen, at man bare sænker skatterne?
Nu må jeg jo ikke stille spørgsmål herfra, men jeg kan godt stå og undre mig over, hvordan det kan give et større provenu i statskassen, at man bare skal sænke skatterne.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jamen jeg kan jo godt forstå, at en statsminister har meget at holde øje med hele tiden, men jeg synes alligevel, at når man nu vælger at kritisere ordførere her i salen for, hvad de har sagt, så skulle statsministeren under debatten alligevel lige koncentrere sig om, hvad der rent faktisk bliver sagt.
Jeg sagde i hvert fald fem gange under debatten, for jeg blev spurgt rigtig mange gange af medlemmer, som ikke havde hørt mig svare første gang, og så spurgte de mig om det samme igen, om det med den togfond og finansieringen af den, og så sagde jeg konkret, at så var aftalen oprindelig, at når vi fik flere penge rullet tilbage i infrastrukturfonden, fordi projektet blev billigere end den meget forsigtige budgettering, vi havde lavet, så kunne de penge bruges bl.a. til elektrificering og timedrift.
Så skulle vi i øvrigt skaffe penge, ved at samfundsøkonomien udviklede sig positivt, så der efterhånden kom et rådighedsbeløb, hvad der altid gør.
Og så påstår statsministeren, at jeg bare har ment, at det hele skulle finansieres ved et eller andet mystisk regnestykke med skattelettelser.
Men jeg vil gerne sige, at både hr. Mike Legarth og jeg og resten af den Konservative folketingsgruppe er af den opfattelse, at det bidrager til Danmarks velstand, at vi sikrer gode vilkår for vores virksomheder.
Derfor synes vi bl.a., at vi skal have selskabsskattenedsættelser, og så vil jeg gerne sige til statsministeren, at det aftalte vi jo i foråret, altså at vi skulle have lettelse af selskabsskatten, netop fordi det bidrager til vækst i virksomhederne og dermed til velstand for Danmark.
Har statsministeren fortrudt den aftale, så statsministeren nu ikke længere mener, at det er en fordel for dansk økonomi, at vi sætter selskabsskatten ned?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg ved godt, at Liberal Alliance, i hvert fald visse medlemmer af Liberal Alliance, og jeg citerede hr. Ole Birk Olesen før, siger det her med, at Danmark er et taberland.
Danmark er et taberland, har man sagt.
Er det også ordførerens opfattelse af Danmark?
Det er i hvert fald ikke min opfattelse af Danmark.
Jeg mener, vi har så meget godt at bygge på i Danmark, og det, vi har gjort, er at finde den rette balance mellem på den ene side skattelettelser til de laveste og almindelige lønindkomster og på den anden side mulighed for at kunne udvikle den offentlige sektor fremadrettet.
Den kurs har betydet, at Danmark nu er tilbage på sporet.
Det har vi ikke været hele tiden, men nu har vi faktisk en situation, hvor vi kan se, at boligmarkedet er ved at tø op.
Er det godt?
Ja, det er det.
Vi er i en situation, hvor vi kan se, at familier og virksomheder i højere grad tror på fremtiden.
Vi regner med at få positiv vækst i år, selvfølgelig også det samme næste år, og der kommer flere i arbejde, der er færre ledige.
Hvis det ikke er en god ting for Danmark og danskerne, og hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kan se det, kan jeg godt forstå, at man bliver ved med at udnævne Danmark til et taberland.
En ting, jeg er rigtig tilfreds med, er, at vi har taget fat.
Og der er jo her i Folketingssalen nogle, der siger – vi hører det også i dag, og det er jo det, en debat er god til – at vi bare skal give skattelettelser, vi skal bare give uendelige skattelettelser, så skal vi nok få det bedre alle sammen.
Så er der andre, der siger: Vi kan også bare bruge nogle flere penge.
Det, der er så godt, er, at vi har en regering, som holder balancen, vi holder kursen, og det betyder, at Danmark er tilbage på sporet.
Krisen har været rigtig hård ved Danmark, den ramte hårdt.
Men Danmark er jo nu tilbage på sporet.
For første gang i mange år får vi en lille, men dog positiv vækst her i 2013 år.
Er det godt for danske virksomheder?
Ja, det er det.
Og det er jo kommet, fordi vi har truffet beslutninger, som sikrer, at vi er tilbage på sporet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg vil gerne takke statsministeren for de pæne ord til Liberal Alliance om at være den klareste og mest ærlige stemme i debatten.
Jeg ville jo nærmest ønske, at jeg kunne sige i lige måde, men det bliver nok ikke lige i aften.
Det er sådan, at hvis man ser på de 2 år, hvor statsministeren har været statsminister, vil man se, at der sådan set kun er en ting, der er helt sikker, og det er, at gælden er blevet større.
Det er det eneste, vi ved der er kommet ud af at have den her regering.
Nu er der 2 år tilbage af valgperioden, og man har ikke rigtig nogen planer for, hvordan der skal komme rigtig gang i væksten i forhold til vores nabolande.
Det vil sige, vi har udsigt til i løbet af få år at blive det fattigste land i Nordvesteuropa, og regeringen har ingen svar præsenteret.
Det kan godt være, at statsministeren er mere interesseret i blå blok, men det var ikke os, der vandt valget.
Det var statsministeren, eller hvem det nu var, der vandt valget – i hvert fald de røde partier til sammen.
Hvilke planer har man for at undgå den skæbne, der venter os som det fattigste land i Nordvesteuropa?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at krisen har været hård ved Danmark.
Det er der rigtig mange brugere i den offentlige sektor der kan mærke, og det er jeg sikker på også gælder for mange ældre.
Det er også netop derfor, at en af de store forskelle i dansk politik er, at vi går ind for, at der fremadrettet skal være en beskeden, men dog en vækst i den offentlige sektor, for det er vores svar på, at vi også kan løse de udfordringer, vi får fremadrettet.
Det er også derfor, der er så stor forskel mellem at ville have en lille vækst i den offentlige sektor og så den nulvækst, som Venstre og andre borgerlige partiet er så optaget af.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg må forstå statsministerens svar således, at nogle vil frem og nogle vil tilbage, men at regeringen vil stå stille.
Man vil intet gøre.
Der var minusvækst sidste år, der forventes en mikrovækst i år, altså ingen vækst set over 2 år.
Arbejdsløsheden rører sig ikke rigtig ud af stedet, til gengæld ved vi, at gælden vokser.
Som jeg prøvede at forklare statsministeren, har vi ifølge OECD udsigt til at blive det fattigste land i Nordvesteuropa i løbet af få år.
Har man nogle politiske ideer, har man nogle forslag?
Eller kan man bare ligesom håne Folketingets partier på skift?
For så går aftenen med det og så slap man for at forholde sig til det politiske indhold.
Har statsministeren politisk indhold?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Nu ved jeg jo ikke, hvad det er for nogle udvalg, men det er mange, kan jeg forstå, og det må også være ret svært at holde styr på alle de udvalg, for der er sket noget i Danmark, mens fru Mette Bock har siddet i udvalg, og det er, at vi har lavet en folkeskolereform.
Jeg ved, at Liberal Alliance ikke kunne finde ud af at være med i den reform.
Det er sådan set
en af hovedoverskrifterne i den folkeskolereform, som fru Mette Bock åbenbart ikke kan huske eller ikke kender, og som Liberal Alliance desværre ikke er med til.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Tak til den socialdemokratiske ordfører for bekræftelsen af, at der er minusvækst i Danmark.
Det kører simpelt hen baglæns i Danmark.
Det må være forfærdeligt at stå som socialdemokratisk ordfører og skulle synge en sang om at være kommet tilbage på sporet, når man bare kan konstatere, at der er underskud i kassen, at der er fyret 9.000 offentligt ansatte, og man kan følge med i, at arbejdspladserne i erhvervslivet flytter ud af landet.
Hvad skal der så til?
Det var jo det, vi skulle debattere, altså at det skal kunne betale sig at arbejde.
Og der kan man jo slå op i et notat fra regeringen selv og se, at der er 14.000 danskere, som ligger hjemme på sofaen, fordi det ikke kan betale sig at gå på arbejde.
Var det ikke det, man skulle tage fat i?
Hvad vil regeringen og Socialdemokraterne gøre ved det?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Nej, spørgsmålet om selskabsskattelettelser er jo ikke et spørgsmål om at skabe arbejdspladser nu og her.
Det er et spørgsmål om at bevare danske arbejdspladser.
Det er jo et spørgsmål om, at vi kunne se, at Danmark var presset fra udlandet.
Nabolandene sænkede deres selskabsskat, og i den situation tog regeringen en, synes jeg, ikke bare rigtig, men også modig og besværlig beslutning, nemlig at følge med, således at der ikke skal være nogen steder, hvor der sidder en bestyrelse eller en direktion og siger: Vi flytter virksomheden fra Danmark, fordi det er for dyrt at være der.
Vi flytter jobbene ud af landet og over til nabolandene.
Det skal ikke ske på vores vagt.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår sammenhængen i det, hr. Magnus Heunicke siger.
Hvordan gør selskabsskattelettelser det mere attraktivt at investere i Danmark, og hvor mange arbejdspladser kommer der ud af det?
Vi skal være omhyggelige med, hvordan vi bruger pengene, siger hr. Magnus Heunicke, vi skal ikke klatte dem væk.
Men hvor mange arbejdspladser får man ved at bruge flere milliarder kroner på skattelettelser?
Det er måske en lille smule dristigt.