runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg forstår stadig væk ikke, at hr. Bjarne Laustsen ikke hører, hvad der bliver sagt.
Jeg må jo sige, at det ville være lidt vovet af mig at give en garanti for, at der ikke skulle være nogen, der søger, som ikke måtte blive optaget.
Jeg tror ikke, hr. Bjarne Laustsen har fantasi til at forestille sig, at vi lige fra den ene dag til den anden skulle fordoble optaget, hvis der lige pludselig skulle ske en fordobling i antallet af ansøgere.
Det er jo en håbløs måde at diskutere på.
Det centrale er, at vi øger optaget, og at vi også sikrer, at der så er praktikpladser efterfølgende, for det er jo altså ikke meget bevendt, hvis det kun bliver på skoledelen, at optaget øges, mens den praktiske del ikke følger med.
Det er jo der, hvor jeg har givet hr. Bjarne Laustsen en opfordring til at tage en diskussion med sine socialdemokratiske kollegaer i de danske regioner for at sikre, at de også påtager sig deres del af ansvaret.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-26:
Hr. Torsten Schack Pedersen forsøger ligesom videnskabsministeren tidligere at reducere det problem, der er med læger, til kun at være et spørgsmål om mangel på speciallæger.
Men er sagen ikke den, at der i mange områder rent faktisk mangler privatpraktiserende læger, at det simpelt hen er svært at finde læger til at passe en praksis?
Det gælder f.eks. på Læsø.
En anden situation er, at der også er problemer med at finde skolelæger, at man faktisk er i gang med at erstatte skolelægefunktionen med sygeplejersker i stedet for.
Og er sagen ikke også den, at der på grund af det øgede fokus, der er på sundhedsområdet, og som medfører, at vi går mere og mere op i vores helbred, så også bliver
en større efterspørgsel på læger?
Kan hr. Torsten Schack Pedersen derfor ikke se, at der også er behov for et generelt løft inden for lægeområdet og ikke kun, hvad angår speciallæger?
Med hensyn til undskyldningen om, at det er noget, der skyldes tidligere tiders forsømmelser, kunne jeg da godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke ordføreren kan præcisere, hvornår det svigt skete.
For mig bekendt skete det, sidste gang Venstre havde regeringsmagten.
Det er derfor, vi er så meget desto mere opmærksomme på at få løst problemet nu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg kan til fulde bekræfte hr. Rasmus Prehns beskrivelse af, at det er en udfordring i tyndtbefolkede områder at sikre ordentlige læger.
Jeg kommer jo selv fra en del af landet, hvor der er lidt længere til de større byer, og det er korrekt, at vi ser, at det bliver vanskeligere at tiltrække læger.
Men jeg må også sige, at der jo er nogle af kommunerne, der udviser stor ihærdighed og stor initiativrigdom for at løse det problem, bl.a. gennem lægehuse og sundhedscentre for at sikre, at lægerne gennem et kollegialt fællesskab også kan få en styrket faglighed.
Så jeg mener, at det bliver forsøgt imødegået.
Jeg mener jo altså ikke, at vi skal til at tvangsudskrive folk til at arbejde i forskellige dele af landet.
Men det er en problemstilling, som er yderst relevant, og som jeg må sige at hr. Rasmus Prehn har ret i er vigtig, og den mener jeg sådan set vi har en fælles opgave i at løse.
Jeg må vende tilbage til anden del i næste omgang.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Nu synes jeg, det er lidt ærgerligt, hvis hr. Bjarne Laustsen bare har en retorik, der hedder: Regeringen vil ingenting gøre.
Jeg synes jo, det ville være mere nyttigt, hvis vi var lidt konstruktive i dag.
For det, som både ministrene og jeg hermed også siger, er, at det, vi jo netop kan gøre herindefra, og som regeringen dermed også kan være med til at gøre, er at sikre, at der er den nødvendige rekruttering til uddannelserne, at der er den nødvendige kvalitet i uddannelserne, at frafaldet på uddannelserne bliver mindre, og at vi vejleder de unge mennesker godt nok til, at de kommer ind på den rigtige hylde fra starten, sådan at vi har det nødvendige grundlag af mennesker til at varetage de her job i sundhedssektoren, uanset om det er læger, sygeplejersker, eller hvad det måtte være.
Så skulle vi ikke samles om, at det er den indsats, vi skal gøre, altså på rekrutteringsdelen og på undervisningsdelen, frem for at forsøge at lave en fremskrivning på noget, som jo er fuldstændig umuligt at sige noget om?
Hvad skal vi egentlig bruge af sundhedspersonale om 20 år?
Der er ingen af os herinde, der ved, hvilke sygdomme der kræver meget personale om 20 år.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-26:
Jeg kan kun erklære mig enig med Venstres ordfører i, at man ude i kommuner og regioner gør et meget stort stykke arbejde for at løse det her problem.
Det er de jo også nødt til.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har lyst til at lade folk i stikken på så vigtigt et område som sundhedsområdet.
Men når problemet er opstået – det svarede Venstres ordfører jo ikke på – så er det jo netop, fordi den regering, der var i 1980’erne med undervisningsminister hr. Bertel Haarder i spidsen, forsømte at uddanne tilstrækkeligt med læger.
Det er derfor, vi er så meget desto mere bekymrede i dag, for vi kan se, at man tager lige så afslappet på udviklingen, som man gjorde dengang.
Der er jo ingen tvivl om, at der i fremtiden vil blive langt mere fokus på sundhed, og at folk langt mere vil gå til lægetjek osv., og derfor er der behov for at uddanne flere læger.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Men der, hvor vandene måske skiller lidt, er jo, hvor regeringen og Folketinget ikke skal gøre noget, men hvor kommunerne og regionerne skal gøre det hele.
Det er vi ikke enige i.
Jeg vil bare sige, at opgaven bliver tifold sværere, hvis vi allerede fra dag et har mangel på arbejdskraft, hvilket vi har.
Opgavens løsning er og bliver langt, langt lettere, hvis vi har personale, vi kan sætte ind, i stedet for at vi skal lave lappeløsninger, hvilket vi har været vidne til de senere år.
Det er rigtigt, som fru Charlotte Dyremose siger, at problemet bliver større, hvis ikke vi kan få de unge mennesker til at komme ind og tage en uddannelse.
Men derfor synes jeg alligevel, at vi godt kunne pålægge regeringen, som er de fremmeste folk i dette land, at prøve at sige: Kig ind i den der krystalkugle og sig, hvilke behov vi får, og hvilken dimensionering.
Regeringen vil gerne sætte rammer op for økonomi og alt muligt andet.
Men regeringen bør også være med til at sige, hvor mange mennesker vi skal have ind i det her for at kunne være sikre på, at vi i årene fremover har nok personale.
Jeg kan høre, at Venstres ordfører i det hele taget ikke vil gøre noget ved nogen ting overhovedet.
Jeg kan notere, at Venstres ordfører og Venstre – det ved jeg – er den største tilhænger af, at arbejdsgiveren kan sætte folk ned på deltid.
Vi har stemt om det i Folketinget, og der har været fremført udtalelser om, at det er fint, at så mange som muligt er på deltid, og man har bedt om at få fjernet dét i samtlige overenskomster, der handler om, at man skal have fuldtidsansættelse.
Så det klinger hult og fælt, når hr. Torsten Schack Pedersen står og siger, at man faktisk er imod deltidsjob, og at det er noget, de kan ordne ude i kommunerne og regionerne.
Alle har et ansvar for at give folk fulde muligheder, og ikke mindst fra ligestillingsdebatten ved vi, at der er rigtig mange kvinder, der arbejder på deltid, men gerne ville arbejde fuldtids.
Det synes jeg vi skulle gøre noget for at løse.
Der er faktisk 400.000 mennesker i Danmark, som arbejder på deltid, og rigtig mange af dem vil gerne have et fuldtidsjob.
Sådan er det.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Vedrørende de nordiske studerende tror jeg altså, at det grundlæggende bare handler om måden at tænke på.
Vores løsninger hviler ikke primært på pligt og straf, havde jeg nær sagt.
Vi vil egentlig hellere gå en anden vej og sige: Lad os også prøve at henvende os til de nordiske studerende og se, om vi ikke kan fastholde dem i Danmark.
Et antal vil givetvis blive, og så mener jeg jo egentlig, det vil være en fordel for Danmark.
Men det er klart nok, at vi ikke kan fortsætte sådan, som vi har gjort, hvor et meget stort antal tager ud af landet på den måde, som det er sket.
Så vil jeg bare lige sige, at vi helt sikkert synes, at social- og sundhedsassistenter skal inddrages meget mere.
Og jeg synes måske nok, at sygeplejersker – det var også lidt dem, jeg tænkte på – nogle gange er en gruppe, der er meget optaget af at tage opgaver fra lægerne.
Så synes jeg måske også, at de tilsvarende skulle være meget optaget at aflevere nogle til social- og sundhedsassistenterne, det har vi alle sammen en interesse i.
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-26:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Bjarne Laustsen for at have sat den her forespørgselsdebat i gang.
Det er jo et område, vi alle er optaget af, også regeringspartierne, så jeg håber, at hr. Bjarne Laustsen med hensyn til de udtalelser, hr. Bjarne Laustsen kom med omkring øget optag på sygeplejerskeuddannelsen, har været opmærksom på, at undertegnede så sent som i efteråret har fremsat en udtalelse om, at det ville være en god idé at øge optaget med ca. 200, og at den opfordring er taget op af undervisningsministeren.
Det er jo et tegn på, at der bliver handlet i ministeriet.
Så er hr. Bjarne Laustsen i hele sin argumentation inde på, at vi skal øge optaget generelt.
Vil hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at der skal være sammenhæng mellem det at øge optaget på uddannelsesinstitutionerne og det, at der er praktikpladser til stede, og at den forpligtelse ligger hos kommunerne og regionerne?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Tak for de pæne ord om, at det er en vigtig debat, og at det er godt, at vi har taget fat i den.
Den del af det deler vi, og jeg er da ikke i tvivl om, at der er mange, der gerne ser, at der er et yderligere optag.
Dernæst vil jeg sige, at det, der bare undrer mig i den her sammenhæng, er, at man skal øge optaget, men i forhold til at der var 180, som ministeren vistnok sagde blev afvist, så er det jo her, vi allerede skulle have været længere fremme i skoene, for det er et problem, der ikke bare eksisterede sidste efterår ved optaget, men har eksisteret i et stykke tid.
Derfor skuffer det mig selvfølgelig, at vi, når vi kigger lidt på det her, har kunnet afvise folk.
Selvfølgelig vil det være godt, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem det antal pladser, man opretter, og antallet af praktikpladser, og derfor er det også vigtigt, at de, der skal aftage folk derude, det gælder både offentlige og private arbejdsgivere, opretter det antal praktikpladser, der skal til.
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-26:
Så er jeg sikker på, vi er enige om, at det er en væsentlig ting, at ministeren har en dialog med regionerne, for der skal være sammenhæng mellem optag og praktikpladser.
Så det kunne jo være, at det er den problemstilling, der arbejdes med.
Hr. Bjarne Laustsen var i sin begrundelse for forespørgslen inde på, at de unge måske ikke vægter de her uddannelsesområder højt på grund af løn.
Det er nu min opfattelse, at de unge er meget optaget af indholdet i det job, som måske skal være deres virke i mange, mange år, så det er indholdet, der er en væsentlig del af det.
Der er nogle, der så ikke søger, fordi vi alene ser på den karakter, der er i karakterbogen, som man får, når man forlader skolen.
Kunne man forestille sig, at Socialdemokratiet ville være med til at kigge på, om vi f.eks. i forhold til social- og sundhedsuddannelsen også vægter realkompetencerne?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi mindsker frafaldet, men også at vi, når det drejer sig om de unge mennesker, sørger for, at det bliver positivt og attraktivt at arbejde i den offentlige sektor.
Når vi nu står og mangler folk og der er kamp om de unge, og når vi har den demografiske udvikling, som vi er inde på, gør det jo, at kampen om de unge, altså at få dem til at ville gå den rigtige vej, bliver hårdere, og derfor bliver kampen om ungdomsårgangene også anderledes.
Der går jo rygter om, at det der med lønnen er én ting, men noget andet er, når man mangler folk.
Der er mange speciallæger, der tjener meget mere end borgmesteren i den enkelte kommune, fordi man er nødt til at ansætte folk på særlige vilkår.
Så hvis vi indretter tingene på en lidt anden måde og sørger for, at der er nok, så bliver det også billigere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen startede med at konstatere, at det jo ikke er Folketinget, der skal blande sig i arbejdsforholdene, altså i de forhandlinger, der foregår imellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
Men alligevel kunne hr. Bjarne Laustsen ikke helt afstå fra at påpege, at der er mange deltidsansatte.
Jeg skal bare høre hr. Bjarne Laustsen, om det er en sag, som hr. Bjarne Laustsen har rejst over for sin socialdemokratiske partikollega, regionsformand Orla Hav, eller formand for Danske Regioner Bent Hansen, for det må være dem, der har kompetencen til at gøre noget ved det.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg kan sige, at vi i Socialdemokratiet har en glimrende drøftelse med både regionerne og kommunerne om de her spørgsmål, og det er også helt tydeligt at se, at de, når vi spørger, gerne vil gøre noget mere på en lang række forskellige områder.
Men den økonomiske ramme, de snærende bånd, som bl.a. hr. Torsten Schack Pedersens parti har været med til at indføre, er det, vi hører om igen og igen.
Det skal selvfølgelig hænge sammen, men jeg mener heller ikke andet, end at vi som Folketing og regering har en forpligtelse til at sørge for, at der er nok personale derude.
Så vil jeg også godt sige, at man jo skyder lidt igen en gang imellem.
Det er ikke længere end et par måneder siden, at beskæftigelsesministeren var ude at sige, at det var for dårligt, at der var sygeplejersker, der fik supplerende dagpenge i en situation, hvor vi manglede dem.
Det er selvfølgelig en ubalance.
Nu har jeg tallet fra Dansk Sygeplejeråd, og det er simpelt hen så minimalt.
Der er 23 sygeplejersker i hele landet, der får supplerende dagpenge.
Det er næsten ikke noget at tale om.
Men til gengæld arbejder de 3,8 timer over hver eneste uge i snit, og det betyder jo, at der er en mangel, og at man kommer til at betale overarbejdspenge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg vil anbefale, at hr. Bjarne Laustsen tager lidt mere fat i sine partikolleger også i forhold til det spørgsmål, som fru Birgitte Josefsen rejste, og som hun fik et tvivlsomt svar på, netop i forhold til at sikre dimensioneringen og sikre praktikpladser.
Jeg må sige, at det jo er lidt sølle at prøve at gøre det til et spørgsmål om den økonomiske ramme.
Antallet af deltidsstillinger i sundhedsvæsenet er mig bekendt meget uændret under den her regering i forhold til den tidligere regering.
Det er altså nogle forhold, der har været gældende meget længe, så det klinger mig lidt hult.
Men jeg skal bare for en god ordens skyld høre, om ikke hr. Bjarne Laustsen vil tage den opfordring, der nu er givet, op og få drøftet den her sag helt konkret, og så vil jeg håbe, at hr. Bjarne Laustsen vil komme tilbage til os andre med et svar på, hvad de danske regioner har tænkt sig at gøre ved det her problem.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Jeg vil sådan set også gerne sige tak til hr. Bjarne Laustsen for at rejse den her debat, for der er jo ingen som helst tvivl om, at med den meget, meget lave arbejdsløshed, vi har nu, er der en enorm rift om de unge mennesker, og problemet bliver kun større i de kommende år, hvor ungdomsgenerationerne bliver mindre.
Derfor er der ingen tvivl om, at det er nødvendigt at tage fat.
Jeg er også glad for, at man har taget fat på netop uddannelsesområdet, for det er jo det, der kræves, for at der er det nødvendige personale.
Det, der så undrer mig lidt, er, at hr. Bjarne Laustsen i forslaget til vedtagelse vil have en redegørelse for det fremtidige personalebehov.
Vil hr. Bjarne Laustsen ikke give mig ret i, at det er meget svært at vurdere, hvilke sygdomme der om 10, 20 eller 30 år kan kureres, hvilke sygdomme der kræver meget pleje, og at det dermed er meget svært nøjagtig at sige, hvilket personale vi skal bruge?
Derimod er det, vi kan sige noget om og samarbejde om nu, at sørge for, at vi får rekrutteret nok mennesker, og at vi får gjort uddannelserne gode nok kvalitetsmæssigt til, at de fungerer ordentligt, og til, at der er nok unge mennesker, der har lyst til at søge ind, så vi har det nødvendige personale, når vi står i de fremtidige situationer, selv om det er lidt svært at vurdere, hvordan de vil se ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Det er jo ikke kun et problem med hensyn til speciallæger, men jeg må sige, at antallet af indskrevne på medicinstudiet aldrig har været højere, end det er i dag, og det er jo noget, som denne regering har ansvaret for.
Hvad angår historikken, vil jeg da også gerne oplyse hr. Rasmus Prehn om de udtalelser, som den daværende formand for Amtsrådsforeningen, hr. Per Kaalund, kom med, og som hr. Per Kaalund også har gentaget flere gange i medierne, nemlig at det var en aftale mellem hr. Per Kaalund på den ene side og undervisningsministeren på den anden side, at hr. Per Kaalund havde ansvaret for, at de, der blev uddannet fra universitetet, kunne få den kliniske opfølgning ude på sygehusene, og hr. Per Kaalund ville ikke være med til at øge antallet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg er meget glad for Det Konservative Folkepartis ord, og jeg ser frem til deres ordførertale, hvor vi vil høre alle de konstruktive tanker om, hvad man har tænkt sig at gøre ved, at der allerede i dag mangler 1.000 læger og 1.100 sygeplejersker.
Og så vil man ikke være med til at lave en plan for, hvordan vi kan afhjælpe de problemer.
Dertil kommer hele den demografiske udvikling osv.
Jeg er meget spændt på at høre, hvad Det Konservative Folkeparti vil gøre ved det.
Det er derfor, det er godt, at vi forpligter hinanden til at arbejde med det her for at nå de fælles mål, som vi kan se foran os i fremtiden.
Men da vi allerede står i en mangelsituation, er det altså med at komme i gang hellere i dag end i morgen.
Det er vores udgangspunkt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Til spørgsmålet, om der bliver gjort nok: Jeg tror, at det altid er åbent for diskussion.
Jeg må bare sige, at mit udgangspunkt er, at der er taget rigtig mange initiativer, der er lanceret nye ting, og det må jeg sige i mine øjne er et offensivt svar på de udfordringer, vi står over for.
Men ser verden anderledes ud i løbet af få år, ja, så forholder vi os naturligvis til det.
Det er jo ikke sådan, at vi tror, at vi har lavet sådan en sovjetøkonomisk fremskrivning, og så har vi løst alle problemer.
Det er selvfølgelig vigtigt konstant at være på vagt over for de udfordringer, der måtte komme.
Hvad angår det om speciallæger, tror jeg, at fru Charlotte Fischer også kan glæde sig lidt til regeringens kvalitetsreform.
Så sent som her til morgen kunne man jo læse i Politiken, at en speciallæge, faktisk formanden for de praktiserende speciallægers regionsbestyrelse i hovedstaden, gør opmærksom på en manglende optimering af ressourcerne, hvor den måde, som man udnytter kompetencerne og det fagligt kompetente personale på, slet, slet ikke er optimal.
Det synes jeg jo også er en del af billedet, og det skal vi selvfølgelig tage med.
Og det er jo også derfor, kvalitetsreformen er så vigtig.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-26:
Men er fru Charlotte Dyremose ikke nervøs for at komme til at falde i samme fælde, som den daværende borgerlige regering i 1980’erne faldt i, nemlig at man troede, at man gjorde det rigtige, men hvor det senere hen viste sig, at det, man gjorde, slet ikke var tilstrækkeligt?
Vi har fra den samlede oppositions side bestræbt os på at lave en vedtagelse, som lægger an til, at der bliver lavet en redegørelse, hvor man på baggrund af opsamlet viden laver en handlingsplan, så vi kan sikre, at man imødekommer fremtidens krav.
Hvad er det, der gør, at Det Konservative Folkeparti synes, at der skal bruges flere kræfter på at lave en eller anden form for hyldest på papir, som De Konservatives vedtagelse nærmest er udtryk for, hvor man remser alt det gode op, man har gjort, frem for at være konstruktiv og sige: Jamen lad os da få undersøgt, hvad der er af problemer, og lad os så fremlægge en handlingsplan efterfølgende?
Hvad er det, der gør, at man i den grad har mere travlt med at være selvrosende end at være konstruktiv, fremadrettet og søge at løse problemerne?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Jeg synes, at det er dødærgerligt, at Socialdemokratiet i dag har besluttet sig for, at nu har man sådan en retorik, der hedder, at regeringen ingenting har gjort, og at den retorik bliver langt vigtigere end at være konstruktiv.
Man ønsker så at stille tal op for, hvor mange personaler man tror vi skal bruge i fremtiden, uden at vide, hvilke udfordringer vi sundhedsmæssigt kommer til at stå med, for Socialdemokraterne kan ligesom os andre ikke vide, hvilke sygdomme der kan behandles og kureres om 10 eller 20 år.
Til gengæld vil man så ikke være med på det forslag til vedtagelse, vi fremsætter, hvor vi ønsker at sætte fokus på, at der bliver nok personale via det, at der bliver uddannet nok personale, og via det, at de studerende ikke falder fra på uddannelserne.
Skulle vi ikke være konstruktive med hensyn til det i stedet for?
Skulle vi ikke satse på, at der er nok personale, fordi der er uddannet nok personale, fordi det uddannede personale ønsker at blive i deres job, og fordi unge mennesker finder det attraktivt at gå ind på de her uddannelser?
Det vil være konstruktivt, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-26:
Jeg er ked af at sige det til fru Charlotte Dyremose, men jeg oplever faktisk, at vi har præsteret nærmest det bredeste forslag til vedtagelse, der nogen sinde er fremsat i Folketinget.
Det er så bredt og imødekommende, at jeg slet ikke kan se, at det skulle være noget problem for De Konservative at gå med på forslaget.
Og hvis det er sådan, at De Konservative synes, at man har gjort så meget godt, og er sikre på, at det er så fremragende – og vi medgiver, at De Konservative har gjort en masse ting, men vi er ikke så sikre på, at det er tilstrækkeligt – jamen hvad skulle der så være i vejen for at få lavet en redegørelse, så man ligesom kan få ridset alt det gode op, som man har gjort?
Det synes jeg da kun ville være fint.
Det er det, vi sådan set prøver at hjælpe til med, altså med simpelt hen at få konstateret, at regeringen har gjort en hel masse fremragende ting, hvis det er det, der er tilfældet.
Vi kan så være nervøse for, at det ikke er nok, og det er derfor, vi gerne vil have redegørelsen.
Men skulle vi ikke kunne blive enige om simpelt hen at få fundet noget viden frem, få konstateret, hvad der er sket, og hvad der ikke er sket?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Vi synes rent faktisk, at det her er et seriøst problem, og vi vil gerne sikre, at der er det nødvendige personale.
Derfor synes vi, det er nødvendigt at tage fat om uddannelsessituationen, det er langt vigtigere.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Der skal gøres rigtig mange ting, ikke mindst inden for landets grænser.
Men når jeg hører fru Charlotte Dyremoses tale, så slår det mig, at jeg virkelig er af den overbevisning, at der bliver tænkt alt for snævert nationalt her.
Det er jo et paradoks, at vi stadig sidder her i Danmark og i virkeligheden tilrettelægger optaget på uddannelserne fuldstændig isoleret fra de andre nordiske lande, når studerende og læger krydser grænserne i Norden for et godt ord.
Når nu Danmark mere og mere er ude i verden for at rekruttere læger, navnlig i Østeuropa og de baltiske lande – det samme gør Sverige, som også er rigtig langt fremme i skoene – er det paradoksalt, at det alligevel ikke er noget, vi har tænkt at tage op i europæisk regi, hvor det egentlig burde tages op.
Er det slet ikke noget, der optager Det Konservative Folkeparti?