runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Det var Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, der sagde, at man er nødt til at være realistisk, at man er nødt til at forstå, at vi har de penge, vi har.
Det må man så indstille sig på.
Vi kom så til at diskutere de løfter, som S og SF havde udstedt i deres »Fair Forandring«, og det var jo sådan, at vi selvfølgelig også kom til at diskutere, om det ikke var lidt vidtløftigt at love alt det, når man nu engang ville kunne være meget opmærksomme på, at de penge måske ikke var der, for vi måtte være realistiske.
Det, vi lover før valget, gennemfører vi efter valget.
Jeg vil bare gerne spørge: Er det sådan, at ordføreren vil oplyse for os, hvad det så i grunden helt præcis i kroner og øre koster at sænke prisen på klippekort i HT-området med 25 pct., som S og SF jo lovede, og hvad det præcis koster i kroner og øre at sænke prisen på abonnementskort i HT-området med 40 pct., som S og SF lovede?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Vi var inden valget optaget af at sikre bedre og billigere kollektiv trafik.
Nu her efter valget har vi faktisk lavet en bred aftale i Folketinget med Dansk Folkeparti og Enhedslisten – ja, Venstre vil ikke være med til noget, de vil hellere hænge i hængekøjen.
Der har vi faktisk gennemført en politik, hvormed vi leverer bedre og billigere kollektiv trafik.
Med hensyn til de konkrete forslag, der var før valget, hang det jo sammen med, at vi havde en ambition på det tidspunkt om at lave en betalingsring eller en trængselsring, som så skulle sikre, at man fik nogle penge ind, der kunne være med til at finansiere nogle af de her ting.
Men der husker jeg da at hr. Hans Christian Schmidt og Venstre brugte usædvanlig mange kræfter på at modarbejde den idé.
De lavede nærmest en kampagne med klistermærker alle mulige steder osv.
Den idé er ikke blevet til noget, og det er der mange der er glade for.
Der er måske også nogle, der er lidt skuffede over det.
Men sagen er i hvert fald den, at den finansiering af de her billigere klippekort, der skulle have været, ikke helt var, som vi havde regnet med.
Derfor har vi fundet nogle andre penge, og så er vi kommet et godt skridt i den rigtige retning.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Hvis jeg nu havde spurgt ordføreren om, hvordan det gik med betalingsringen, så var det et rigtig flot svar, jeg fik.
Havde jeg nu også spurgt noget om, hvordan det så var med aftalen, man har lavet med Dansk Folkeparti, havde jeg også fået et rigtig flot svar.
Så nu prøver jeg bare en gang til, og det er ganske, ganske roligt, det drejer sig om helt almindelige tal; det er hverken pegen bagud eller forud eller henad.
Det er bare rent faktuelle tal for noget, man selv har foreslået: Hvad koster det helt præcis i kroner og øre at sænke prisen på klippekort i HT-området med 25 pct., som S og SF lovede?
Jeg går da ud fra, at man må have vidst det, når man gik til valg på det.
Og hvad koster det helt præcis i kroner og øre at sænke prisen på abonnementskort i HT-området med 40 pct., som S og SF lovede?
Jeg diskuterer slet ikke, om det er blevet gennemført eller noget – eller betalingsringen.
Det kan vi tage ved en anden lejlighed.
Jeg vil bare gerne vide, hvad de løfter, man gav, skulle koste?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Tak for det.
Vi var jo nogle, der syntes, at Dansk Folkeparti kom ud i noget snavs, da man kom over i den der milliardpulje sammen med den anden side af salen.
Nu er det ved at være noget tid siden, så derfor er det jo interessant i dag at spørge ordføreren, om man stadig væk føler sig godt tilpas i det selskab.
For den her milliard highlightes jo i forslaget til vedtagelse i dag som den helt store åbenbaring, og som om den bærer hele politikken.
Så det er jo interessant at spørge, om Dansk Folkeparti føler, at man har fået indfriet forventningerne, og om man føler sig godt tilpas i det selskab, man fik sig plumpet ud i på det tidspunkt.
Er det stadig væk godt, nu hvor man har haft tid til at tænke over det?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Jeg havde sådan set også ligesom hr. Hans Christian Schmidt forventet, at ministeren ville gå op og svare på de ting, der er blevet rejst i dag.
Men jeg kunne se, at ministeren rystede på hovedet.
Og jeg er meget skuffet over, at ministeren er gået i flyverskjul og ikke tør gå på talerstolen.
Men nu er det ordføreren her, jeg skal have fat i.
Noget, som jeg ved Dansk Folkeparti lægger meget vægt på, er jo de mindre lokalsamfund.
Man skulle bruge pengene til at forbedre den kollektive trafik, men hvorfor har Dansk Folkeparti så ikke sat hælene i for at sikre, at disse buslinjer blev opretholdt rundtomkring i lokalsamfundene?
Noget andet er færgerne til øsamfundene.
Der er billetpriserne også eksploderet, således at man har haft svært ved at fastholde turisttallet på øerne.
Var det ikke en idé, at man også der havde sat ind?
Det er jo småpenge, det her handler om som provenu, men for den enkelte ø betyder det rigtig meget, hvis man får nedsat billetpriserne på øfærgerne.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Hvis jeg skal starte med det sidste, så Dansk Folkeparti da gerne, at der blev afsat midler til at subsidiere øfærgerne, således at priserne kunne falde der.
Men det var ikke noget, der kunne blive plads til i den her omgang.
Vi har jo selv tidligere været med til at afsætte sådan en pulje på finansloven sammen med den daværende VK-regering, og den så vi da meget gerne blive etableret igen.
Med hensyn til busdøden i udkantsområderne har Venstre jo selv lige stemt for L 81, som netop gør, at lønsumsafgiften stiger, hvad jeg påpegede i min ordførertale, og det vil føre til lukning af buslinjer.
Jeg har ikke fantasi til at tro, at de hårdt trængte kommuner vil kompensere trafikselskaberne for det tab, der kommer.
Og med hensyn til yderområderne er der jo netop i den her aftale om bedre og billigere kollektiv trafik afsat 57 mio. kr. årligt som en ansøgningspulje til initiativer i Udkantsdanmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Jamen sådan en ansøgningspulje kan man jo ikke bruge til ret meget, hvis først buslinjen er blevet nedlagt.
Man kan heller ikke bruge det til ret meget, at man som uddannelsessøgende fra disse små lokalsamfund får det billige HyberCard, som den tidligere transportminister, hr. Hans Christian Schmidt, jo indførte, hvis busruten er nedlagt.
Hvad kan man bruge en billigere billetpris til, hvis først buslinjen er nedlagt?
Hvad vil ordføreren gøre ved det?
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Som sagt har vi afsat 57 mio. kr. årligt til, at man fra kommuners og trafikselskabers side kan komme med nogle rigtig gode ideer til, hvordan man får genetableret nogle af de her små busruter, som måske i dag er nedlagt.
Det er jo ikke på foranledning af Dansk Folkeparti i hvert fald.
Så jeg mener faktisk, at vi med 57 mio. kr. årligt i hvert fald kan være med til at støtte op omkring nogle projekter i Udkantsdanmark, hvis man ønsker at etablere en busrute.
Det behøver jo ikke at være store blå busser med plads til 52 personer.
Det kunne jo været andre løsninger i form af små busser, mindre busser, pendlerbusser, også i udkantsområderne.
Så det er jo sådan nogle initiativer, vi støtter med det her.
Jeg vil sige det på den måde, at Dansk Folkeparti føler sig godt tilpas i alles selskab, hvis vi har indflydelse og vi kan gøre noget, der gavner borgerne i Danmark.
Så jo, vi har det godt med, at vi kan være med til at bruge 1 mia. kr. årligt på at forbedre den kollektive trafik til glæde og gavn for pendlerne.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Nu er det jo en velkendt sag, at bilisme i Danmark bidrager med mange flere penge via afgifter osv. til samfundet, end det koster at udbygge og vedligeholde vejnettet osv.
Det var sådan set en betalingsringsindtægt, der blev brugt her, og som kom til at mangle, og så tager man 1 mia. kr. og drysser ud over den kollektive trafik.
Det er i forvejen et område, som bidrager voldsomt til alt andet end de udgifter, der er relateret til bilismen.
Havde det ikke været mere passende, at man havde brugt den milliard til at lette registreringsafgiften eller andre afgifter for den trængte bilisme i stedet for at bruge den til at hælde ud over den kollektive trafik, som man så er kommet til i det selskab, som ordføreren er kommet med i?
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Nu vil jeg ikke sige, at det var penge, man decideret tog fra bilisterne.
Det var jo et leasinghul, vil jeg sige, som var forbeholdt nogle få mennesker at udnytte, og vi syntes egentlig i Dansk Folkeparti, det var passende, at vi lukkede det hul.
Så kan man altid diskutere, hvordan provenuet så skal bruges, og der ville vi gerne være med til at bruge det på den her måde.
Hvis hr. Leif Mikkelsen har læst aftalen, ved han, at der står i den, at bl.a. fremtidige reguleringer af registreringsafgiften skal være udgiftsneutrale.
Så det er jo sådan nogle ting, som Dansk Folkeparti har fået sat et fingeraftryk på, fordi vi ikke bare har sat os ude på bænken eller endnu værre helt oppe på tilskuerpladserne og så i øvrigt siddet og underholdt med, hvordan man skulle spille inde på banen.
Vi går ind på banen, og så griber vi de muligheder, der er, når man er derinde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg vil da gerne kvittere for hr. Kim Christiansens ordførertale.
Bl.a. forstår jeg, at Dansk Folkeparti ikke står bag de her meget kontante løfter om dramatiske fald i priserne på kollektiv trafik.
Og der kan man sådan set slet ikke identificere sig med regeringen, så vidt jeg forstår det.
Jeg forstod også på hr. Kim Christiansen, at man sådan set kunne støtte begge forslag til vedtagelse, og det var jo også en interessant udmelding.
Derfor kan jeg da appellere til, det kan nås endnu, at hr. Kim Christiansen vælger og ender op med at støtte det blå forslag til vedtagelse i den her forbindelse.
Men jeg vil også godt lige dvæle ved det, hr. Kim Christiansen sagde om et leasinghul, for jeg tror da, vi er mange, der er enige i, at det var en god idé at få lukket det hul.
Men det, der bare er forskellen, er jo, om man skulle bruge de penge, som stammer fra bilisterne og bilismen, til at kanalisere over i den kollektive trafik, eller om man skulle bruge dem til gavn for de mange danskere, som ikke kan bruge kollektiv trafik, og som er hundrede procent afhængige af deres bil, i forbindelse med en kommende omlægning af bilafgifterne.
For nu mangler den jo på forhånd, altså den milliard, som man nu bruger i regi af milliardærklubben.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Som det er hr. Hans Christian Schmidt bekendt, var trængselsmuren eller betalingsmuren, eller hvad man nu ønsker at kalde den, jo skudt ned, lang, lang tid inden vi gik ind i de her forhandlinger om en bedre og billigere kollektiv trafik.
Det var jo netop et af punkterne for Dansk Folkeparti, da vi gik ind i den dialog, at trængselsringen var død og borte, og derfor var det selvfølgelig slet ikke et samtaleemne, hvad den kunne have indbragt.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Det ville også være helt unormalt, og det skal Dansk Folkepartis ordfører heller ikke.
Jeg var bare interesseret i at høre, om der kunne have sneget sig en oplysning ind, som vi i Folketinget endnu ikke havde fået, nemlig om, hvad det ville koste at gennemføre de her ting.
Jeg forstår så på Dansk Folkepartis ordfører, at de oplysninger heller ikke er blevet viderebragt til Dansk Folkeparti, og så er det jo korrekt, at vi alle sammen er i samme båd, hvad det angår.
Så må vi jo vente på, at ministeren kommer op og svarer på det.
Hans Andersen (V), 2013-02-19:
Det var jo så ikke svaret på det helt konkrete spørgsmål, jeg stillede, men jeg tror aldrig, at vi får svaret.
Vi må bare konstatere, at næste gang der står sådan meget konkrete løfter fra Socialdemokratiet i valgpjecer, så vil vælgerne være meget, meget forsigtige med at bide på; det tror jeg i hvert fald.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Da vi havde den her store diskussion om både billigere billetter og trængselsringen – den havde vi før valget, og vi havde den også efter valget –
havde vi jo lejlighed til at være i dialog med rigtig mange pendlere.
Og noget af det, der rent faktisk kom frem i den debat, var, at mange pendlere sagde: Prøv at høre, det er egentlig vigtigere for os, at vi kan få et tog, der kører til tiden, og at der er en siddeplads, end det er, at billetten bliver billigere.
Jeg ved ikke, hvordan det er med partiet Venstre, men vi har det sådan i Socialdemokratiet, at vi grundlæggende synes, det er en rigtig god idé at lytte til borgerne.
Borgerne kommer med et indspark og siger: Prøv at høre, det er egentlig vigtigere for os, at toget kører til tiden, og at der er en siddeplads.
Og når de siger det, så prøver vi at tage bestik af det.
Da vi så kun havde den her halve milliard kroner til at sænke billetpriserne med, valgte vi at målrette dem til nogle grupper, som vi syntes havde behov for det, bl.a. unge mennesker, og så valgte vi at fokusere på billigere billetter uden for myldretiden, sådan at nogle af dem, der har mulighed for at køre uden for myldretiden, vælger det, altså sådan at der bliver flere siddepladser i toget i myldretiden til fordel for de mange pendlere, der gerne vil fra Helsingør, hvor hr. Hans Andersen kommer fra, eller fra Roskilde, hvor hr. Flemming Damgaard Larsen kommer fra.
Mike Legarth (KF), 2013-02-19:
Nu er ordføreren, hr. Rasmus Prehn, jo kendt for i mange sammenhænge at sige det, han mener, altså sige sandheden.
Og så vil jeg godt høre: Hvad var formålet for Socialdemokratiet og SF med i deres valgoplæg »Fair Forandring« at skrive, at man ville sænke priserne med henholdsvis 20 pct. og 40 pct. inden for og uden for HT-området for abonnementskort og med 20 pct. for klippekort?
Hvad var formålet med at love så dramatiske prissænkninger op til valget?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Vi havde jo set, at der havde været et rædselsårti; 10 år, hvor priserne i den kollektive trafik bare var steget og steget.
Det var, mens hr. Mike Legarths parti havde regeringsmagten.
De Konservative sad i regering, og Venstre sad i regering.
Det var steget med 54 pct. i hovedstadsområdet, mens den almindelige prisudvikling i den samme periode kun havde været på 23 pct. Så vi var meget ambitiøse i forhold til at tage fat om det her problem, også, fordi vi kan se, at der rent faktisk er trængselsproblemer i hovedstadsområdet.
Så havde vi det her berømte forslag om trængselsringen, og der var tanken så, at ved at betale i trængselsringen kunne man få sat priserne ned.
Det var sådan, regnestykket hang sammen.
Så kender vi historien.
Der var ikke opbakning til den trængselsring.
Der er faktisk ret bekvemt heroppe.
Og det kan måske være, at det var den der fokus på temperaturen, der gjorde, at hr. Hans Andersen ikke hørte efter, da jeg svarede på det spørgsmål, som hr. Hans Christian Schmidt stillede, nemlig om, hvad det koster.
Altså, vi havde jo påregnet, at vi kunne få en indtægt på trængselsringen på 2 mia. kr.; inden for den ramme skulle vi være i stand til at indfri vores løfter.
Mike Legarth (KF), 2013-02-19:
Det var noget af en søforklaring.
Næh, sandheden er, at man lokkede vælgerne med politiske gaver: Stem på os, og så sænker vi dine daglige omkostninger inden for den offentlige transport inden for det her område.
Men det var jo et bedrag.
Og var det, Socialdemokratiet og SF egentlig gjorde, ikke et stort bedrag?
Og er det ikke helt rimeligt, at dem, der bruger et offentligt transportmiddel til hverdag, føler sig bedraget?
Det vil jeg spørge hr. Rasmus Prehn om.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Sagt til hr. Mike Legarth: Lidt ligesom jeg var inde på i mit svar til hr. Hans Andersen fra Venstre, var der jo rent faktisk det, at da vi var kommet med vores forslag, havde vi lejlighed til at være i dialog med ikke bare hundredvis, men i tusindvis af pendlere.
Og det, de sagde til os, var: Jamen prøv at høre, det er faktisk for os vigtigere at kunne få en siddeplads i vores tog, og at der er tog til tiden.
Det er blevet meget ringere i de 10 år, vi har haft Venstre og Konservative ved magten.
Så løs det problem før det med priserne.
Da vi havde 1 mia. kr. at gøre godt med, valgte vi at sige, at så slår vi halv skade.
Så er der 0,5 mia. kr. til billigere billetter og 0,5 mia. kr. til at løfte kvaliteten.
På den måde mener jeg faktisk, at vi har været i en rigtig god dialog med pendlerne og ud fra de forudsætninger, vi har haft, prøvet at imødekomme dem bedst muligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Nu hørte vi jo for et øjeblik siden Socialdemokratiets ordfører, hr. Rasmus Prehn, erkende, at det var et vælgerbedrag, og også til et spørgsmål fra hr. Leif Mikkelsen sige, at man havde lært af det.
Men hvad vi ikke hørte noget om, var jo, hvad det helt præcis kostede i kroner og øre at sænke prisen på klippekort i HT-området med 25 pct., som S og SF lovede før valget, og hvad det helt præcis kostede i kroner og øre at sænke prisen på abonnementskort i HT-området med 40 pct., som S og SF lovede.
Det kunne vi ikke få svar på, man havde end ikke undersøgt det.
Nu glæder vi os selvfølgelig til, at ministeren senere i debatten, altså når ministeren svarer på de ting, der har været oppe her, giver os svarene.
Men jeg kunne da godt føle mig fristet til at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man i de forhandlinger, man har haft, om, hvordan man skulle bruge pengene, har fået oplyst noget om, hvad det her ville koste.
Måske var det et argument for, at man ikke kunne leve op til det, man havde lovet.
Jeg vil bare godt spørge Dansk Folkeparti: Kender Dansk Folkeparti noget til, hvad det ville koste?
Kim Christiansen (DF), 2013-02-19:
Jeg tror, at vi i Dansk Folkeparti har nøjagtig den samme viden om det her område, som hr. Hans Christian Schmidt har.
Vi var vel i Dansk Folkeparti nogle af dem, der var mest aktive i forhold til at skyde betalingsmuren omkring København ned.
Så jeg føler ikke, at jeg skal stå heroppe og stå på mål for, hvad regeringens provenuberegninger har gået ud på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg synes, hr. Jonas Dahl her leverer et mislykket forsøg på at fjerne opmærksomheden fra, hvad det her drejer sig om.
For selvfølgelig skal skatteyderne gå ind og understøtte den kollektive trafik.
Vi har nogle steder i landet, hvor det er en bragende underskudsforretning at køre med busser og tog.
Vi har bare bestemt, at vi vil have et sammenhængende land, så der kører vi med busser og tog, og så bliver regningen jo betalt af skatteyderne.
Eksempelvis støttes DSB jo med noget, der ligner 4 mia. kr. om året, og det er også en politik, vi har stået bag.
Vi ønsker så bare en effektivisering af DSB, så vi forhåbentlig kan få det beløb nedbragt og bruge pengene på nogle fremadrettede investeringer.
Der bliver også støttet massivt i den kollektive busdrift landet over.
Det er jo regioner og kommuner, som spytter i kassen dér med folks skattekroner, og det synes vi også er fint.
Vi siger bare, at vi ikke vil være med til at putte endnu flere skattekroner i det, så hr. Jonas Dahl har fordrejet mine ord fuldstændig.
Selvfølgelig er vi nødt til understøtte den kollektive trafik, for det er en underskudsforretning mange steder.
Men hvis vi gør en fælles indsats, tror jeg, vi kan få det til at blive en bedre forretning rundtomkring, f.eks. ved at vi spørger til prisen på togdriften rundtomkring i landet.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Det var enormt interessant.
Jeg ved ikke, om det, som hr. Kristian Pihl Lorentzen var ude at sige, var en fortalelse, for han siger, at skatteyderne ikke må betale.
Jeg vil bare være sikker på, at jeg hørte rigtigt, for skal det forstås sådan, at skatteyderne ikke på nogen måde må bidrage til den kollektive trafik i Danmark?
Og betyder det så, at alle udgifter til den kollektive trafik alene skal væltes over på forbrugerne – ja eller nej?
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at Enhedslisten selv også har fået øje på, at arbejdspladser glider ud af landet.
Nu var det ordføreren for Enhedslisten selv, der brugte ordene, at arbejdspladserne fosser ud af landet.
Det må ordføreren selv redegøre for.
Men det er jo så Enhedslistens vurdering, at arbejdspladserne fosser ud af landet.
O.k., så har vi også fået den med i dag fra regeringens støtteparti.
Jeg har ikke sagt, at efterafgrøder ikke virker.
Vi har så den her dispensationsmulighed, som man vil fjerne.
Det er det, der sådan set kommer helt ind til kernen.
For så er det et spørgsmål, når det er sådan, at den her dispensationsmulighed ikke har medført, at man belaster miljøet.
For det var det, jeg kunne henvise til i min ordførertale ud fra de institutrapporter, som ligger, altså at miljøet ikke bliver belastet.
Så er det da underligt, er man ikke, om jeg så må sige, vil sige o.k. til landmændene, så de kan gødske fornuftigt for at få nogle fornuftige afgrøder, når det ikke belaster miljøet.
Er det ikke det?
Per Clausen (EL), 2013-02-19:
Jeg vil bare præcisere, at det, jeg sagde, var, at det var hver gang, at et medlem fra Venstre tog ordet, at arbejdspladserne fossede ud af landet, præcis som de gjorde, da vi havde en Venstreledet regering.
Men lad mig så bare sige: Jamen hvis vi er enige om, at efterafgrøder virker, og man så i nogle år ikke kan benytte sig af efterafgrøder, fordi der er for meget regn, er det så ikke logisk, at man de år må gøre noget andet?
Eller skal jeg forstå hr. Erling Bonnesen sådan, at det er Venstres opfattelse, at det, når vi i de kommende år får kraftigere regnvejr, end vi har haft tidligere, sådan set kan være anledning til at droppe en række af de miljøkrav, vi har stillet, for så går det nok af sig selv?
Det er jo sådan bare for at finde ud af, hvor vi er henne i den her proces.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-19:
Nu var det Enhedslistens ordfører selv, der brugte ordene, at arbejdspladserne fosser ud af landet.
Men jeg noterede mig også, at Enhedslistens ordfører ikke gendrev det.
Så det må være en korrekt konklusion, som Enhedslistens ordfører selv har draget, nemlig at arbejdspladserne fosser ud af landet på grund af den politik, som man er parlamentarisk grundlag for.
Men det har sådan set ikke noget med den her sag at gøre lige nu.
Den teoretiske slutning, som Enhedslistens ordfører her drager, når han siger, at det så på en eller anden måde alligevel vil belaste miljøet, holder ikke ud fra den rapport, jeg har kunnet fremvise.
Jeg glæder mig også til, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen kan få boret det ud, for det er jo netop sådan, at i forbindelse med den bakteriologiske proces, der foregår i jorden, så ryger det, viser rapporten, ikke ud i vandmiljøet.
Og det er det, vi så skal prøve at få sat endeligt på plads i udvalgsbehandlingen.
Det tillader tiden ikke her.
Men konklusionen er jo, hvilket jeg havde med i min ordførertale, at når det ikke belaster miljøet at bruge de her dispensationsmuligheder, så er det da underligt, at man vil fratage landmændene muligheden for at dyrke sine afgrøder.
Så kan vi ikke dreje den derhen og sige, at hvis det er tilfældet, at vi bliver enige om det, altså at det ikke belaster miljøet, er der ingen grund til at fratage landmændene den her dispensationsmulighed?
Er Enhedslistens ordfører ikke enig i det?
Per Clausen (EL), 2013-02-19:
Jeg tror nok, at man har sådan en særlig kursusvirksomhed i Venstre, der handler om, at man lærer, at man skal forsøge at formulere, hvad andre mennesker har sagt, for dem, når andre mennesker ikke siger det, man synes de skulle sige.
Det er o.k. med sådan et kursus.
Jeg nærer fuld tillid til, at de, som lytter til den her debat, og som ikke er medlem af Venstre, har hørt, hvad jeg har sagt.
Så det går nok.
Så vil jeg bare sige til hr. Erling Bonnesen, at det er min klare opfattelse, at efterafgrøder virker.
Så siger jeg, at når der er nogle år, hvor man af den ene eller den anden grund ikke kan bruge efterafgrøder, er man altså nødt til at gøre noget andet for at kompensere for den effekt, man ville have opnået ved hjælp af efterafgrøder.
Skulle man et enkelt år eller to opnå et overgennemsnitligt godt resultat, skal det altså ses i forhold til det, vi skylder for at levere det, man vistnok kalder økologisk god tilstand i vandet, og så er det kun godt.