runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Jeg tror sådan set ikke, at jeg er mindre bekymret, end hr. Mogens Jensen er.
Jeg synes altid, det er ærgerligt, når der er en kulturinstitution, der er i økonomiske vanskeligheder.
Der må jeg så bare igen gentage, at det må gælde for Nyt Dansk Musikteater, som det gælder for alle andre teatre i Danmark, at der altså findes en række støtteordninger, som er til for teatrene.
Og der er det jo altså ikke sådan, at vi, fordi en privat virksomhed lige pludselig står i en akut situation, hvor den mangler nogle penge, så går ind og omlægger hele det her støttesystem.
Sådan fungerer det ikke, og det tror jeg at selv hr. Mogens Jensen bliver nødt til at give mig ret i, selv om han sikkert er meget, meget ked af at måtte indrømme det.
Der ligger de her støttemuligheder.
Det, jeg så desværre også kan konstatere, er, at Nyt Dansk Musikteater har valgt ikke at søge støtte til deres seneste produktion.
Det synes jeg da er ærgerligt.
Det kan der være mange årsager til, men det kunne jo være, at det, hvis de havde sendt en ansøgning ind, kunne have hjulpet dem i den her situation.
Men jeg anerkender da til fulde, at det er en ulykkelig situation, de står i.
Først er der måske grund til at understrege, at det nu ikke er sådan, at Dansk Skolemuseum er alene om at beskæftige sig med skolehistorie.
Der er en række statsanerkendte museer, der allerede i dag beskæftiger sig med indsamling, bevaring og formidling af dansk skolehistorie, bl.a. Den Gamle By i Århus, Kulturhistorisk Museum Randers og Sydvestsjællands Museum.
Så der er altså masser af skolehistorie, der bliver bevaret.
Så blev det nævnt her, at Dansk Skolemuseum er et vigtigt og populært museum, og det kan jo meget vel være
Til gengæld har undervisningsministeren så sagt, at det tilskud, man hidtil har givet fra Undervisningsministeriet, vil man godt fortsætte med at bruge til at pakke samlingen ned og på sigt genopbygget samlingen, eventuelt i regi af en professionshøjskole, og det er da et rigtig, rigtig godt forslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-12-17:
Mener kulturministeren, at Dansk Skolemuseum spiller en vigtig rolle i indsamling, bevaring og formidling af den danske kulturarv, når det gælder dansk undervisnings- og skolehistorie?
Tak for det.
Jeg vil sige, at jeg har forståelse for gentagelsen.
Kulturministeren har nu flere gange fremhævet, at man har ladet fagprofessionelle vurdere samlingen.
Jeg vil sige, at der også er et udsagn, som går i en lidt anden retning set i forhold til netop den vurdering.
Men allerførst vil jeg bare lige konfrontere kulturministeren med, at undersøgelsen jo viser, at det faktisk ikke er ret mange elementer af det indsamlede, som er registreret.
Dermed må der vel også ligge en mulighed for, at der kan ligge værdier, som ikke er registreret, i samlingen.
Det skal lede mig hen til at citere fra netop den udredning, som er sket i forhold til skolemuseet, hvor Kulturarvsstyrelsen og Nationalmuseet har været med.
Jeg citerer: Den kontekst, som i dag udgør Dansk Skolemuseums samling, er unik, og den vil gå tabt og må betragtes som umuligt at rekonstruere i fremtiden.
Citat slut.
Gør det indtryk på en kulturminister?
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Jamen jeg skal jo ikke kunne sige, hvad årsagerne har været til, at Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring har valgt at indstille støtten, og det er jo klart, at det var de to, der var stiftere af Dansk Skolemuseum tilbage i 1995.
Mit indtryk er også, at det har været et velfungerende museum, som har været vellidt af rigtig mange mennesker, men de to stiftere har altså valgt at indstille deres støtte til det pr. 1. januar 2009.
Det bringer selvfølgelig museet i en ny situation, hvor undervisningsministeren har forsøgt at give en hjælpende hånd, nemlig ved at sige: Vi giver et bidrag, så samlingen kan bevares.
Den kan pakkes ned og på sigt måske genopstilles i samarbejde med en professionshøjskole.
Jeg synes, at det er en rigtig god løsning, der er fundet i det, der selvfølgelig må betegnes som en ulykkelig situation for et museum, der har været vant til at få støtte fra sine stiftere.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-17:
Jeg vil gerne referere til en læser, som i Jyllands-Posten den 28. juli i år skriver, at det egentlig hører til sjældenhederne, at et velfungerende, spændende og vigtigt museum nedlægges.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren mener om det, netop når man tænker på, at det har en kulturformidlende egenskab og er et vellykket og succesfuldt museum.
Det, det handler om her, er at finde 1 mio. kr., så jeg kan egentlig ikke rigtig forstå, hvorfor kulturministeren bliver ved med at tale om, om det er værdifuldt og bevaringsværdigt eller ej.
Spørgsmålet er ganske enkelt: Kan kulturministeren ikke finde 1 mio. kr. til at bevare det her stykke kulturarv?
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Allerførst vil jeg gerne sige, at der sikkert er en masse positive ting, man kan sige om Dansk Skolemuseum, og jeg er sikker på, at de mange mennesker, der har besøgt det gennem tiden, har været rigtig glade for museet.
Men igen må jeg holde fast i, at det er de to stiftere, der har valgt at indstille deres støtte til museet, så det er altså dem, der har valgt, at det ikke skal køre videre.
Undervisningsministeren har så på en måde været inde og givet en hjælpende hånd.
Så er der hele vurderingen af samlingen, og der kan være mange holdninger.
Nu bliver der så fremført en holdning her fra spørgeren, men der mener jeg nok, at man bør lade det være op til de kunstfaglige, altså de virkelige eksperter, at afgøre samlingens værdi.
Der kan jeg bare igen fortælle, at der i foråret faktisk blev foretaget et ganske grundigt udredningsarbejde med deltagelse af Nationalmuseet og Kulturarvsstyrelsen, og om samlingen fremgår det altså, at det er meget svært at vurdere dens kulturhistoriske væsentlighed.
Det skyldes altså ikke mindst, at der ud af de her omkring 125.000 genstande kun er registreret ca. 22.000, og at den registrering, der er foretaget, ikke afspejler en faglig prioritering af særlig værdifulde eller interessante genstande.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-17:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at kulturministeren satte spørgsmålstegn ved det særlig bevaringsværdige ved Dansk Skolemuseum, og så vil jeg egentlig gerne tillade mig komme med nogle informationer, som det kan være at kulturministeren ikke er bekendt med.
Jeg kan bl.a. oplyse om Dansk Skolemuseum, at det har en af verdens største samlinger af anskuelsesbilleder, mere end 12.000 forskellige fra hele Europa, som hvert år benyttes af forskellige forskere både herhjemmefra og fra udlandet.
Museet har et godt besøgstal, antallet af besøgende er cirka 15.000 om året.
Inden august i år, da museet blev lukket, var der gennemsnitligt to skoleklasser, der besøgte museet hver eneste dag.
Desuden har museet videnfremmende og dannende funktioner.
Når jeg tænker på de her meget positive ting, vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, om hun ikke synes, at det her er særlig bevaringsværdig kulturarv.
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det må stå for spørgerens egen regning på den måde at betvivle en faglig udtalelse, der kommer fra Nationalmuseet og Kulturarvsstyrelsen.
Jeg synes, at de gør et rigtig godt arbejde, og jeg har i hvert fald ingen problemer med at henholde mig til den faglige vurdering, som de kommer med.
Hvis spørgeren har et ønske om at betvivle deres hensigter, så er jeg i hvert fald uenig i det.
Jeg er helt sikker på, at de har foretaget en helt korrekt faglig vurdering af den her samling uden nogen skjulte motiver, som der bliver antydet her.
Så bliver problemet omkring vanskeligheden ved at rejse andre penge fra fonde osv. rejst.
Jeg er da helt sikker på, at de to stiftere af museet, der har ansvaret for at stå bag oprettelsen af det her tilbage i 1995, nemlig Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring, har været fuldt klar over det, da de valgte at indstille støtten.
Det er jo ikke sådan, at det ikke får nogen konsekvenser, hvis man har finansieret et museum i mange år, og pengene så bliver trukket væk.
Det vil det jo selvfølgelig få.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-12-17:
Jeg kan kun tolke det sådan, at kulturministeren ikke mener, at det her er noget, der skal ligge under kulturministerens ressort, i kraft af at det her skal være et professionsmuseum.
Så vil jeg gerne give udtryk for min store forståelse for, at Nationalmuseet måske har givet udtryk for, at det ikke er interesseret i at overtage samlingerne, for i Kulturudvalget er vi også bekendt med, hvilken økonomisk situation Nationalmuseet står i, hvilken personalemæssig situation Nationalmuseet står i, og at det har vanskeligt nok ved at leve op til det, der er formålet og paragrafferne i forhold til sine driftsopgaver.
Så det er klart, at det ikke koncentrerer sig om at få nye ting ind.
En anden ting, jeg gerne vil have ministerens svar på eller holdning til, er det her med, at den siddende regering jo rigtig mange gange siger: Gå ud og skaf fondsmidler for at understøtte en kulturel drift.
Den økonomiske situation, ikke bare i Danmark, men i verden som helhed, gør det væsentlig vanskeligere at få fondsmidler stillet til rådighed.
Mon ikke også det gør sig gældende i det her tilfælde?
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Ja, det gør da bestemt indtryk, og jeg synes da også, det er godt for de to stiftere, at de tilsyneladende har fået skabt et museum, der har været vigtigt, og hvor også dele af samlingen måske kan anses for at være væsentlige.
Igen mener jeg, at man skal lade fagfolk vurdere det her, og der har Nationalmuseet altså i samarbejde med Kulturarvsstyrelsen været inde og vurdere samlingen, og de siger altså, at der er betydelige problemer med den her samling, og derfor anbefaler de altså ikke en kobling til Nationalmuseet.
Men jeg synes, det er rigtig fint, at undervisningsministeren kører videre med det bidrag, der er blevet givet til museet gennem flere år, så det nu bliver muligt at pakke samlingen ned og dermed bevare den og så på sigt måske genetablere den i samarbejde med en professionshøjskole.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Jeg refererer gældende ret, og den er jeg tilfreds med.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Jamen kan ministeren ikke godt forstå, at jeg spørger ministeren om, hvilke retningslinjer taxachaufførerne skal følge?
De vil netop gerne være forsigtige og undgå at komme til at køre nogen over grænsen og så få en dom for menneskesmugling bagefter.
Det er altså ikke særlig konkret, at ministeren bare siger, at hun ikke kan komme nærmere hvordan taxachaufførerne skal forholde sig.
Det tror jeg altså ikke de kan bruge til ret meget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Jeg siger ikke noget om, hvad en taxachauffør skal, jeg siger, at det henhører under domstolene at fastsætte de konkrete sager ved fældende dom eller ved frifindelse, hvis anklagemyndigheden har besluttet sig for at rejse tiltale.
Vi kan ikke komme det nærmere.
Hvordan man får fat i politiet er nu fuldstændig uafhængigt af, hvor man er i landet, for det foregår pr. telefon, og det ved taxachaufførerne jo alt om.
Men jeg kan ikke komme det nærmere, og det kan jeg ikke, uanset hvad det er for nogle bestemmelser af den art, der rejses spørgsmål om, for når det er et spørgsmål om frifindelse eller domfældelse i noget, der er behæftet med straf, er det til syvende og sidst altid domstolene, der i den konkrete sag må slå fast, om der foreligger en overtrædelse eller ej.
Men det gælder altid om at være forsigtig, når man befinder sig i nærheden af grænsen, hvad enten det drejer sig om en kunde eller en blaffer.
Jamen han skal være meget forsigtig, og hvis han får en bestilling på et eller andet sted meget langt inde i Danmark og der står nogle personer, som ikke har noget bagage, og det slet ikke ser normalt og rigtigt ud, skal han være på vagt. Jeg kan se, af den pågældende dom, at han jo også flere gange undervejs havde haft al mulig anledning til at stoppe turen og ringe til politiet. De pågældende var overhovedet ikke kendt i Danmark og ændrede rejsemål igen og igen.
Det er det, man skal rette sig efter, og det gælder jo med den bestemmelse som med alle andre strafbestemmelser, at det til syvende og sidst er domstolene, der fastsætter, hvordan man skal forholde sig i den konkrete sag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Når jeg stiller det spørgsmål her i dag, er det jo, fordi jeg indtil flere gange har prøvet at få et svar ud af ministeren angående denne situation, fordi der netop er faldet to domme for menneskesmugling i Sydjylland, hvor tyske taxachauffører har fragtet folk, som så viste sig ikke at have lovligt pas, ind over grænsen.
I et af de svar, jeg har fået fra ministeren, står der, at dommene ikke kan være et udtryk for, at taxachaufførerne skal tjekke pas, men at de skal sikre sig, at en indrejse sker lovligt.
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan taxachaufførerne skal kunne forholde sig til det her - de skal ikke tjekke pas, men de skal sørge for, at de ikke bistår i en ulovlig indrejse.
Vil ministeren ikke godt redegøre for, hvordan en taxachauffør skal forholde sig, når han står med en kunde i Padborg kl. 4 en tirsdag morgen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Nu skal man måske ikke starte med at gå i rette med spørgeren, men jeg er alligevel lidt forbløffet over, at SF omtaler mennesker som fragt, men lad nu det ligge.
Hvad skal taxachauffører gøre?
« Man må altså ikke bistå med at transportere en person, som ikke har lovligt ophold i Danmark, ind i landet, og der er jo klar domfældelse for det, for hvis man kan indse det som en nærliggende fare, at den pågældende ikke har lovligt ophold i Danmark, så bliver man straffet.
Kort sagt: Det må man altså ikke.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Hvorledes mener ministeren, taxachauffører skal forholde sig med hensyn til personfragt over grænsen?
Skriftlig begrundelse
Taxachauffører risikerer domme for menneskesmugling, når de fragter passagerer over grænsen.
Ministeren hævder i tidligere svar, at chaufførerne ikke kan pålægges at tjekke pas, men skal sikre sig, at indrejse er i henhold til udlændingelovens § 59, stk. 7.
Per Clausen (EL), 2008-12-17:
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med regeringens ønske om at føre en ambitiøs klimapolitik, at regeringens transportudspil ikke indeholder nogen klar målsætning om et reduceret CO2-udslip fra transportsektoren?
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Hvad er ministerens holdning til, at taxachauffører risikerer at udføre etnisk profilering i forhold til at overholde § 59, stk.7?
Skriftlig begrundelse Taxachauffører risikerer domme for menneskesmugling, når de fragter passagerer over grænsen.
Ministeren hævder i tidligere svar, at chaufførerne ikke kan pålægges at tjekke pas, men skal sikre sig, at indrejse er i henhold til udlændingelovens § 59, stk. 7.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Der gælder jo fuldstændig det samme svar.
Jeg kan godt forstå spørgsmålet, nemlig at man, hvis det absolut skal stilles sådan meget på spidsen, kan være i tvivl om, om man foretager menneskesmugling, eller man foretager diskrimination - jeg går ud fra, at det er den problemstilling.
Men hvis man var i en særlig vanskelig situation, er det jo også sådan, at domstolene ville tage hensyn til det.
Når man anlægger den tone og den form for fuldstændig misrøgt af, hvad jeg har sagt, er det meget svært at diskutere.
Jeg synes, at reglerne er tilstrækkelig klare, og de dækker dagligdagens forhold i langt de fleste sager.
Regeringen ønsker absolut ikke at animere nogen til at foretage menneskesmugling.
Tværtimod skal det være helt klart, at det er strafbart, og det samme gælder diskrimination.
Og det er jo en kendt sag for taxachauffører, de ved fuldstændig, hvad det handler om.
De ved udmærket godt, hvornår de kan lade være med at tage nogen op, og hvornår der vil være tale om diskrimination.
Det er jo forhold, som forekommer hver eneste dag for taxachauffører, og det kan langt de fleste taxachauffører udmærket finde ud af.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Altså, jeg kan bare slet, slet ikke forstå ministerens holdning til det her.
Jeg kan slet ikke forstå, at ministeren ikke synes, at der er et problem.
Først vil hun ikke være med til at sikre taxachauffører, så de ikke risikerer menneskesmugling.
Og det er faktisk ikke kun tyske taxachauffører, det er ret ofte, at en dansk taxachauffør også må ned over grænsen og hente en person på den anden side.
Ligeledes kunne man forestille sig, at det bliver et problem mellem Sverige og Danmark.
Det er nok kun et spørgsmål om, at der kommer nogle domme på et tidspunkt.
Altså, først vil ministeren ikke være med til at udstikke nogle retningslinjer, som kan hjælpe de her mennesker til at udføre deres arbejde lovligt, og dernæst er ministeren tilsyneladende også ligeglad med, at de her mennesker risikerer at komme ud i en sag, hvor de diskriminerer, fordi de er nødt til at være ekstra på vagt over for folk med mørk hud eller brune øjne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Nu må spørgeren ikke misforstå mig, men det bliver stillet meget på spidsen, og det er sådan nogle spørgsmål, der kan være sjove i eksamensopgaver.
Det er bare sådan med en masse lovovertrædelser, at man sagtens kan stille en situation på spidsen og så spørge: Hvordan er det dér?
Og det er altså sådan, at bestemmelserne er indrettet på en sådan måde, at i livets forhold vil den normalt tænkende udmærket kunne holde sig inden for det lovliges område.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Jeg kan slet ikke forstå, at ministeren er så ubøjelig på det her område.
Jeg synes da, at vi i det mindste må skylde de mennesker, det handler om, at give dem en eller anden form for retssikkerhed og en eller anden form for retningslinjer, så de kan udføre deres arbejde trygt og godt.
Er ministerens svar så, at taxachaufførerne i virkeligheden skal tjekke alt og alle, for det må jo blive den logiske konsekvens, hvis man ikke vil være medvirkende til at foretage diskrimination over for nogen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-17:
Det gælder jo ligesom ved menneskesmugling, at hvis der skal være tale om strafbar diskrimination, skal der også foreligge en form for forsæt.
Jeg er helt tryg ved, at dommerne, som kender alt til dagligdagen, har forståelse for taxachaufførers eventuelle problemer og frygt for at tage nogle bestemte kunder med, som de er bange for skal overfalde dem.
Det gælder jo, hvad enten det er en bestemt etnicitet eller rockere eller andre, som man er bange for.
Så det overlader vi helt til domstolene, det kan jeg ikke give nogle retningslinjer for her.
Og jeg kan selvfølgelig slet ikke kommentere en konkret sag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Nu kommer jeg fra Kolding, og der har jo lige netop været en sag med taxachauffører, godt nok en lidt anden sag, hvor en taxachauffør flere gange er blevet overfaldet af nogle somaliere og nu nægter at køre med somaliere.
Det må han ikke, for det er nemlig diskrimination.
Så har vi faktisk nu to ting, hvor taxachaufførerne risikerer at få en sag på halsen, nemlig ikke bare menneskesmugling, men også diskrimination.
Mogens Jensen (S), 2008-12-17:
Nu har Nyt Dansk Musikteater søgt offentlig støtte mange gange til deres produktion og også fået afslag - jeg tror hele 18 gange.
Så det er fint, at ministeren siger, at de kunne have søgt, men det havde overhovedet ikke været nogen garanti for, at de havde fået penge.
Og uanset hvad, står de altså nu i en situation, hvor de må dreje nøglen om, hvis kulturministeren altså ikke i dag besinder sig og forsøger at hjælpe den her nødlidende kulturinstitution.
Jeg må sige, at jeg finder det sørgeligt, at landets kulturminister, når man er klar over, at en række kulturinstitutioner står i en meget vanskelig situation i øjeblikket - også på grund af recession, og fordi man ikke kan hente de ressourcer længere, som man kunne før, fra sponsorater - så ikke er rede til at hjælpe.
På trods af en bred henvendelse fra alle Folketingets partier gennem Folketingets Kulturudvalg står ministeren stejlt på, at man ikke kan finde en pulje penge i Kulturministeriet til at hjælpe en institution, der må dreje nøglen om på fredag.
Jeg må sige, at jeg synes, det er udtryk for en sørgelig kulturpolitik og en meget dårlig start for ministeren.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Jeg havde jo selvfølgelig håbet, at ministeren ville sige: Jeg er slet ikke kommet i tanker om Langeskov; det er da en rigtig god idé, lad os tage over at se på det og se, hvad vi kan gøre for det.
Jeg vil endnu en gang bede ministeren prøve at tage Langeskov med ind i sine overvejelser.
Vi har forhørt os om det, og det er ikke umiddelbart den dyreste løsning at vælge at udnytte arealerne mellem Nyborg og Odense frem for at skulle sikre, at endnu mere trafik f.eks. kan komme til og fra selve Odense by.
Så jeg vil indtrængende bede om, at der bliver kigget på området, og at man får lavet nogle analyser.
Der ligger også en analyse af vurderingen af passagerpotentialet tilbage fra 2001, som viser, at der er et behov, og at der er et potentiale for det.
Så til gavn for miljøet og til gavn for udviklingen på Fyn beder jeg ministeren om at prøve at kigge på det en gang til og se på nogle af de høringssvar, der er kommet.
Og så glæder jeg mig til en fortsat dialog om et ekstra stop i Langeskov.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Naturligvis er der grund til også at vurdere den kollektive trafik på Fyn.
Nu skal man jo være opmærksom på, at Fyn - og det ved spørgeren jo rigtig godt - geografisk står meget centralt placeret i landet, og derfor kan man sige, at næsten ligegyldigt, hvilke investeringer vi foretager for at styrke trafikken mellem landsdelene, får Fyn som centralt placeret stor gavn af de investeringer, vi foretager.
Jeg er sikker på, at kommunen har meget stor fokus på at styrke busdriften på Fyn - for der har jo virkelig været problemer - og det håber jeg nu kommer til at fungere bedre, også med en bedre styring af det.
Så skal vi også have styrket vejforbindelserne på Fyn; det er jo også en væsentlig del af det.
Så vi skal, både når det gælder vejsiden, motorvejen på tværs af Fyn, og når det gælder banen mellem Odense og Svendborg, se på at styrke trafikken på Fyn.
Så kan der blive tale om at styrke parkeringsanlæg.
F.eks. er det efter kl. 8 om morgenen ofte svært at få parkeringsplads på Nyborg Station, selv om der dér er store parkeringsarealer i forvejen.
Så vi kan også gennem bedre faciliteter på de stationer, der er, styrke folks adgang til den kollektive trafik på Fyn.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Det er ikke kun for folk i Langeskov.
Jeg skal lige sige, at vi vel også er enige om, at en del af de her 150 mia. kr., som nu er sat af, er det, man sådan i det her sprog kalder gamle milliarder, og at der så er nogle nye milliarder til at lave nye initiativer for.
Når vi nævner Langeskov, er det, fordi vi på Fyn - egentlig nede fra det sydfynske og så op til hovedåren mellem Nyborg og Langeskov - har et stort område, som også dækker Faaborg-Midtfyn, som har brug for aflastning, så det drejer ikke kun lige om Langeskov og Kerteminde, det ville faktisk være til stor gavn for det område.
En del af høringssvarene er også gået på, at man i hvert fald ønsker at få undersøgt muligheden.
Det, der selvfølgelig ville være ønskeligt, var jo så også, at vi havde en sikker busdrift - den skal jeg ikke kommentere mere - og jeg ønsker, at ministeren anerkender, at vi har brug for, at der bliver set på den kollektive trafik på Fyn.
Og jeg vil spørge, hvad ministerens træk bliver med hensyn til, at behovet for den kollektive trafik på Fyn bliver undersøgt nærmere.