runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-12:
Med hensyn til forståelsen af hvorfor og hvorfor ikke vil jeg sige, at det er embedsmændene, der har givet mig den her vejledning, rådgivning, og det er også dem, der skal gå ind og udforme det.
Udvalget kan jo få en redegørelse, for vi leverer meget gerne fra Socialministeriet en redegørelse om, hvorfor det er nødvendigt, at vi venter til næste samling med det med supervision.
I forhold til det med »skraldespandsforslaget« er jeg glad for, det ikke er Barnets Reform, der bliver henvist til eller talt om.
Men man må også bare nogle gange acceptere, at når man kommer med en meget stor reform og et meget komplekst arbejde, er vi mennesker, og mennesker kan begå fejl.
Desværre er der nogle steder, hvor man har brug for nogle justeringer, fordi det hele ikke lige kom med i første omgang.
Og når man ser på, hvor stor reformen er, og hvor få ting, der er i den her konsekvensændring, synes jeg egentlig, de har gjort et meget godt stykke arbejde.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Først til det her med, at det er nødvendigt at forhandle med kommunerne: Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vi er enige om, at supervision foregår i dag.
Det er kun et spørgsmål om, hvilken kommune der skal stå for supervisionen, så samlet set må udgiften jo være den samme for alle kommuner, uanset om det ligger i den anbringende kommune eller i opholdskommunen.
Og det, man plejer at forhandle om med kommunerne i det, der bliver kaldt DUT, er de samlede udgifter for kommunerne under et, og derfor har jeg svært ved at se, at det ændrer sig, fordi man flytter det fra den ene kommune til den anden.
Så har jeg bare lige en korrektion til det her med »skraldespandsforslaget«.
Det var ikke Barnets Reform.
Det var det her, at der var en masse paragraffer, som man havde fået skrevet forkert; man havde lavet lovsjusk, da man lavede Barnets Reform.
Derfor kommer man nu med et forslag, hvor man retter op på en hel masse.
»Alt godt fra havet« bliver det også kaldt herinde.
Jeg havde bare i et høringssvar på et andet område set, at det er i fagkredse, at det her forslag altså også bliver kaldt for »skraldespandsforslaget«, fordi det er et udtryk for, at man ikke har lavet sit lovarbejde ordentligt i første omgang.
Det er det, jeg synes er problematisk.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-12:
Nu ved jeg ikke, hvad det er, ordføreren henviser til, men hvis det er noget af det, som fremgår af Berlingske Tidende, så har ordføreren jo selv været med til at godkende, at vi laver de her udredningsmetoder, også på voksenhandicapområdet, hvor man skal gå ind at lave en definition af begreber først.
Så det er noget, som ordføreren er med til, og det er jeg faktisk rigtig glad for, for det vil faktisk betyde rigtig meget for de handicappede, når vi har det her system på plads.
Med hensyn til hvor jeg har hørt det fra, og hvem jeg har spurgt, vil jeg sige, at jeg har spurgt mine embedsmænd.
Det er dem, der har bedst tjek på og styr på, hvad man skal gøre, når man skal lave de her ændringer.
Og der er det jo klart, at hvis det havde været muligt at lave en teknisk ændring i den her behandling af lovforslaget, så havde jeg gjort det.
Men vurderingen var desværre, at det kunne man ikke, og der stoler jeg på mine embedsmænd.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Det virker godt nok bureaukratisk.
Altså, vi er alle sammen enige om, at der er et problem, og vi vil også godt alle sammen løse problemet.
Det er ministeren også bevidst om, og det viser sig, at under forhandlingerne har vi alle sammen lidt sovet i timen, ikke?
Når ministeren siger, at det har hun undersøgt, vil jeg rigtig gerne vide, hvem ministeren har spurgt, for det giver bare ikke nogen mening, at man ikke kan lave sådan en ændring, uden at vi skal igennem flere måneders forarbejde, altså når det bare sådan rent logisk, tænker jeg, da burde kunne lade sig gøre.
Eller er ministeriet også begyndt at drukne lidt i alle de bureaukratiske regler, som kommunerne også drukner i i øjeblikket?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-12:
Man kan altid skrive et eller andet til kommunerne, men jeg vil anbefale, at man skriver noget med mening.
Nå, spøg til side.
Med hensyn til det her med supervision og plejefamilier har jeg blot fået at vide, at man ikke lige kan gøre det med en teknisk ændring – desværre, for så havde det ligget lige for, at man foretog den her ændring.
Men går man ind og ændrer ved noget, så skal man ind at lave de her forhandlinger med Kommunernes Landsforening, og det er blevet vurderet at man skal gøre i den her sag.
Hvad man lander på, ved jeg ikke; det kan man ikke sige på forhånd, for det skal vi jo lige sidde og kigge igennem og regne igennem.
Men man skal ind at lave en forhandling med Kommunernes Landsforening.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Der var noget, ministeren sagde, som jeg har lidt svært ved at forstå.
Det var i forhold til det med supervision.
Ministeren sagde, at det kan vi desværre ikke tage med i den her samling, men at det skal være næste gang, for det var noget med DUT.
Altså, med Barnets Reform fulgte der jo en pose penge med til kommunerne, og den problemstilling, som Plejefamiliernes Landsforening rejser, har jo ikke noget at gøre med, om der skal være mere supervision eller mindre supervision, så selve summen af penge, vi har givet, bliver der ikke ændret ved.
Det har jo noget at gøre med, hvem der skal lave supervisionen, hvem der har ansvaret for supervisionen.
Jeg forstår ikke, hvorfor man skal vente på den økonomiske aftale.
Hvorfor kan man ikke skrive ud til kommunerne og sige … et eller andet?
Derfor vil jeg bare gerne lige høre ministeren, om jeg fuldstændig har misforstået det, ministeren har sagt.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-12:
Nu tillader jeg mig den antagelse, at man har overholdt gældende regler i forbindelse med den indsats, som man har gjort, og som hr. Martin Henriksen peger på, og det tyder for mig på, at det ikke nødvendigvis er sådan, at det kræver yderligere muligheder for at komme ind i borgernes privatliv og opdage socialt bedrageri, men at det måske mere hænger sammen med, hvor villig man er til at prioritere indsatsen.
I hvert fald må man sige, at den indsats, hr. Martin Henriksen omtaler, jo i sig selv og under gældende lovgivning, har givet et markant større resultat end alle de mange tiltag, som der her lægges op til, forventes at give tilsammen.
Så spørgsmålet er, om ikke man netop skulle tage hr. Martin Henriksen på ordet og foreslå, at man styrker den indsats under eksisterende lovgivning, så man kan få bugt med socialt bedrageri i stedet for at bruge det som undskyldning for at finde på nye måder at indskrænke borgernes privatliv på.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Nu er det jo også meget vanskeligt at gøre op, hvor meget det præcis koster det danske samfund, at der er socialt bedrageri, for det er jo en gråzone, man bevæger sig i, og derfor er det selvfølgelig også i et lovforslag vanskeligt at gøre op.
Når der f.eks. i 2010 blev afsløret 200 personer, som i strid med reglerne havde modtaget ydelser svarende til et tilbagebetalingsbeløb på ca. 2 mio. kr. under et ophold i udlandet, og som bl.a. blev opdaget i forbindelse med et lufthavnstilsyn, er det noget, der er sket med den indsats, der har været hidtil.
Kunne det ikke tale for, at man sådan set gjorde lidt mere ud af indsatsen, når erfaringerne siger, at der faktisk er mere at hente, hvis man opprioriterer indsatsen.
Hvis hr. Morten Østergaard er enig med Dansk Folkeparti i det, hvordan kan det så være, at man lægger op til at stemme imod lovforslaget, som alt andet lige forstærker indsatsen på området?
Morten Østergaard (RV), 2011-04-12:
Vi er fuldstændig enige om, at socialt bedrageri er uacceptabelt.
Det var alle pensionister, der pludselig skulle involveres i det, fordi man som udgangspunkt mente, at skulle de være lang tid i udlandet, kunne der nemt være socialt bedrageri involveret.
Men jeg er enig i eksempelvis forslaget om, at der skal være en rimelig sanktion, hvis man modtager ydelser uberettiget og i ond tro, og det er jo, fordi vi også synes, det er uacceptabelt med socialt bedrageri.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Man får det indtryk, når man hører hr. Morten Østergaards tale, at socialt bedrageri er o.k., bare det ikke er for dyrt for samfundet.
Kan hr. Morten Østergaard ikke se, at det er en lidt mærkelig måde at opbygge sin argumentation på?
Man kan ikke præcis se, hvor mange penge der kommer ud af det, man kan ikke se, der kommer rigtig mange penge ud af den her styrket indsats, og derfor nedtoner man indsatsen.
Det er det indtryk, man får, når man hører Det Radikale Venstre.
Helle Sjelle (KF), 2011-04-12:
Vi har alle her i Folketinget en interesse i, at den her lov selvfølgelig også rammer dem, som den er tilsigtet.
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og det vil vi da følge meget nøje med i at det her lovforslag også gør, når det er implementeret.
Men man bliver bare også nødt til at sige, vil jeg sige til fru Özlem Cekic, at vi har nogle gevaldige problemer på det her område, og det tror jeg også at ordføreren for SF bliver nødt til at medgive mig, og det vil man vide, hvis man bl.a. har fulgt med i pressen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Hvis man har prøvet at følge med i pressen i den her sag, vil man vide, at Information har kørt en artikelserie om det, og at en række andre medier, TV-avisen og skrevne medier, har prøvet at komme med konkrete eksempler på, at folk ikke kan bevise deres uskyld.
Det er usolidarisk; det er vi enige om.
Men hvad gør vi, når man rammer så bredt, som man gør?
Vi har en interesse i at ramme de rigtige, det tror jeg også De Konservative har, det tror jeg alle i den her sal har.
Det, jeg efterlyser, er, hvordan vi samtidig kan sikre, at uskyldige ikke bliver ramt.
Jeg håber, vi kan have en fælles interesse i, at loven selvfølgelig skal ramme rigtigt.
Helle Sjelle (KF), 2011-04-12:
Jeg mener jo ikke, at det er rimeligt, at fordi man spiser frokost, er man under mistanke for socialt bedrageri.
Det kan man aldrig nogen sinde udelukke.
Man kan ikke udelukke, at der begås nogle fejl indimellem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Så kan jeg bare nævne nogle konkrete eksempler fra det virkelige liv:
Det kan være to pensionister, der ikke tør at spise frokost sammen en søndag eftermiddag, fordi der så er nogen, der kan anmelde dem.
Man har ikke mulighed for at modbevise det.
Derfor kan man ende med en anklage fra kommunen om, at man har begået socialt bedrageri.
Eller det kan være en forælder, som prøver at få et samarbejde med sin eksmand eller ekskone i forhold til børnene til at fungere, og som ender med at få en sag om socialt bedrageri.
Der var også et eksempel i Aftenshowet, hvor en kvinde stod frem og sagde: Jeg har prøvet at melde mig selv til politiet, fordi jeg gerne vil have retssikkerhed, men politiet har sagt, at man ikke kan melde sig selv.
Men det vil jeg enormt gerne gøre, for så har jeg muligheden for at bevise, at jeg er uskyldig.
Jeg vil bare lige høre ordførerens personlige holdning.
Synes ordføreren, at det her er rimeligt?
Helle Sjelle (KF), 2011-04-12:
Jeg vil gerne understrege, og jeg vil gerne slå fast, at det naturligvis er en balancegang, når man laver et forslag som det her.
Derfor har man jo også været meget omhyggelige med, hvordan og hvorledes det helt præcist skal skrues sammen, for der er ikke nogen her i Folketingssalen, går jeg ud fra, der ønsker at begå overgreb mod befolkningen.
Man ønsker netop, at befolkningen kan være tryg, som jeg sagde før, og at befolkningen ikke føler, at staten har mulighed for at misbruge de oplysninger, som den ligger inde med.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Men hvordan i praksis?
Men kommunen vil ikke anmelde det til politiet, så borgeren får ikke muligheden for under en retssag at forsvare sig og se, at der reelt er beviser for, at man har begået socialt bedrageri.
I stedet for er det borgeren, der pludselig står i den situation selv at skulle bevise, at man ikke er en bedrager, og det er meget, meget svært at bevise, at man ikke har begået en forbrydelse.
Hvorfor mener De Konservative, at det er den retstilstand, vi skal have i Danmark: at når det drejer sig om nogle af de mennesker, der har det allersværest, behøver man ikke at have politi og domstolskontrol indover – der skal myndighederne have nogle muligheder, som vi ikke vil give dem i forhold til virksomheder?
Helle Sjelle (KF), 2011-04-12:
Jeg vil gerne slå fast, at for os er retssikkerheden ganske vigtig; vi synes, det er afgørende, at man selvfølgelig har retssikkerhed i et samfund.
Men når det er sagt, er vi også nødt til at sige, at vi her står med nogle store problemer, som vi er nødt til at se på om vi kan gribe an på en lidt anderledes måde.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det for os er meget vigtigt, at man kan føle sig tryg her i samfundet og ikke føler, at der er en stor stat, som har nogle oplysninger, som bare videregives uden videre.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Vi er helt enige om, at det, at nogle snyder, er med til at nedbryde tilliden.
Men samtidig går jeg ud fra, at vi også er enige om, at vi gerne vil have et retssamfund.
Da den nuværende regering tiltrådte, gennemførte man et stort arbejde med at sikre retssikkerheden for virksomheder ved indgreb uden for strafferetten.
Jeg skal bare høre: Er det, fordi man mener, at virksomheder har behov for at få beskyttet deres retssikkerhed, mens mennesker, der modtager kontanthjælp, dagpenge osv., ikke har noget særligt krav på retssikkerhed, og at man derfor her roligt kan tillade sig at give myndigheder tilladelse til f.eks. at gå ind og få bankoplysninger, som ikke engang politiet kan få uden domstolskontrol?
Inger Støjberg (V), 2011-04-12:
Lovforslaget fremsættes som led i udmøntningen af finanslovaftalen for 2011, hvor der jo blev indgået en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om at styrke indsatsen mod socialt bedrageri.
Misbrug af sociale ydelser er, som også langt de fleste ordførere individuelt har fremhævet, og som jeg kan høre at alle også mener, dybt, dybt asocialt og skaber uden tvivl mistillid borgerne imellem og mistillid til de borgere, der modtager sociale ydelser.
Hvis ikke der gribes ind over for socialt bedrageri, bliver danskernes vilje til at bidrage til velfærdssamfundet via skatten minimeret.
Med det her lovforslag bliver der mulighed for at skærpe kontrollen med udbetalingen af offentlige forsørgelsesydelser, og der indføres sanktioner for uberettiget modtagelse af ydelser under ophold i udlandet.
Lovforslaget indeholder en række initiativer.
Det foreslås bl.a., at der indføres mærkbare sanktioner, hvis en kontant- eller starthjælpsmodtager eller en modtager af introduktionsydelse uberettiget og mod bedre vidende medtager deres ydelser til udlandet under ophold i udlandet; at en tidligere opholdskommune skal videregive oplysninger om sanktioner efter lov om aktiv socialpolitik eller integrationsloven til opholdskommunen; at der indføres hyppigere samtaler, i forbindelse med at der ved offentlige myndigheders kontrol er rejst tvivl om en kontanteller starthjælpsmodtagers eller en introduktionsydelsesmodtagers generelle rådighed på baggrund af ophold i udlandet – det samme foreslås i forhold til modtagere af arbejdsløshedsdagpenge.
Det foreslås yderligere, at kommunerne får hjemmel til at udføre virksomhedskontrol på tværs af kommunegrænser samt i konkrete sager; at Pensionsstyrelsen kan indhente oplysninger fra pengeinstitutter om bestemte dagpenge- og efterlønsmodtageres hævninger eller indsættelser foretaget i udlandet; og at Pensionsstyrelsen får ret til selvstændigt at gennemføre bl.a. tilsyn i lufthavne, hvor der er formodning om at træffe personer, der har været udrejst af Danmark, og som under ophold i udlandet kan have modtaget ydelser med urette.
Udmøntningen af aftalen om en styrket indsats mod socialt bedrageri forventes at medføre en reduktion i omfanget af socialt bedrageri. Initiativerne sikrer, at flere personer, der uberettiget har modtaget forsørgelsesydelser, bliver opdaget, og ikke mindst forventes det også, at initiativerne vil have en betydelig præventiv effekt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-12:
Nu har ministeren så gentaget noget af det, der både fremgår af høringssvarene, og som jeg også tror at alle ordførerne her i dag har sagt, nemlig at der skal gøres noget ved socialt bedrageri, og at det ikke er acceptabelt.
Men ud fra det, jeg har lyttet mig frem til her i dag, så er der jo også en stor del af ordførerne og en stor del af de høringssvar, som er kommet, der udtrykker bekymring over de konsekvenser, som lovforslaget kan have, og de ting, der bliver sat i værk for at imødegå socialt bedrageri.
Når Kommunernes Landsforening er bekymret over, at der bliver for meget bureaukrati, fordi man skal have samtaler, der ikke er jobrettede, men som kun er rettet mod opfølgning, og når f.eks. Datatilsynet er bekymret over, at privatlivets fred ikke i tilstrækkelig grad beskyttes, når der skal indsamles oplysninger og det gøres uden samtykke, og vi så holder det op imod, at der reelt måske kun er 100, 200 eller 300 mennesker, som det her kan omhandle, vil det så ikke være reelt, at vi får indføjet en revisionsbestemmelse i lovforslaget, som kan sikre, at vi, såfremt det her virkelig er nogle ting, der skal tages hånd om, også får gjort det?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg må sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at der ikke står noget om Danfoss nogen som helst steder i lovforslaget, og jeg tror ikke engang, at de har afgivet høringssvar.
Det kan jeg heller ikke se hvorfor de skulle.
Altså, jeg ved ikke, hvor hr. Henrik Dam Kristensen får det med Danfoss fra.
Det her er jo et system, ifølge hvilket man får kvalifikationer, hvis man har arbejdet som f.eks. tjener 2½ år i Indien, eller hvis man har arbejdet som professor.
Man diskriminerer jo ikke eller siger, at der er forskel på højtlønnet arbejdskraft eller andet.
Vi siger blot, at det er en god idé, at de folk, der kommer til Danmark, har noget arbejdserfaring, kan noget sprog eller har en form for uddannelse.
Og lur mig, om det ikke er størstedelen af de folk, der faktisk bliver familiesammenført til Danmark.
Det er ganske sund fornuft.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Det lange svar betragter jeg som en tilståelse.
Det, der nu siges, er, at nu skal man sørge for at forelske sig i en, der passer ind i eksempelvis Danfoss’ koncept.
Det pjat med, at der ikke er andre, der vil stille krav, passer jo ikke.
Man så vil jeg også gå videre til et andet spørgsmål.
Vi havde for ikke så lang tid siden her i salen en debat om permanent ophold.
Jeg vil spørge hr. Karsten Lauritzen, om jeg har forstået det her lovforslag rigtigt, nemlig sådan, at hvis man har fået permanent ophold under de gamle regler, men nu så ønsker at få en familiesammenføring under de nye regler, så skal man leve op til de nye krav om permanent ophold.
Det betyder vel, at en, der i øvrigt opfylder alle kravene i pointsystemet, men som eksempelvis har en kronisk sygdom – sukkersyge, hvad ved jeg – og modtager medicintilskud, aldrig vil kunne få en familiesammenføring.
Er det rigtigt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Der er ikke noget, der taler imod, at man laver en lovgivning, der understøtter det, man gerne vil politisk.
Det er rigtigt, at højtuddannet arbejdskraft jo kommer ind på green cards og positivlister og andet, og der kommer flere ind end nogen sinde før.
I øvrigt er der betydelig flere, der kommer til Danmark som udlændinge nu end i 2001, de kommer blot for at arbejde og uddanne sig i stedet for til asyl og familiesammenføring.
Jeg ved ikke, om det er Socialdemokraterne, der har det udgangspunkt, at hvis det handler om kærlighed, så gælder det, at hvis man bare er forelsket, så kan man komme og tage sin ægtefælle med til Danmark, eller om det er fair at stille nogle krav.
Så kan man diskutere hvilke krav.
Det vil understøtte en effektiv integration i det danske samfund, og vi har jo stillet krav – det gjorde man, så vidt jeg husker, også under den socialdemokratiske regering – til de folk, der ønsker at komme hertil som familiesammenførte, og det er sund fornuft.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille hr. Karsten Lauritzen to spørgsmål.
Det ene spørgsmål er: Er hr. Karsten Lauritzen ikke enig i, at behovet for dansk arbejdskraft, som der set fra erhvervslivets side kan være god grund til at dække, er noget, vi klarer gennem andre love og regler, jobkortordninger, og hvad vi i øvrigt ofte bredt i Folketinget har kunnet blive enige om?
Er det ikke lidt mærkeligt, at man nu laver et regelsæt, som betyder, at hvis man er ude i den store verden og bliver forelsket, skal man først sikre sig, at den, man er blevet forelsket i, også lige passer ind i det koncept, som Danfoss nu eftersøger?
Er det ikke i realiteten et forsøg at løse jobproblemer igennem kærlighed, som regeringen er i gang med nu, i stedet for at sige, at det, man gerne vil sikre, er, at hvis der er nogen, der gerne vil leve deres liv i Danmark, så foregår det, ved at man viser, at man er integrationsparat, at man ønsker at være en del af det danske samfund?
Inger Støjberg (V), 2011-04-12:
Som flere af ordførerne har været inde på, har der op til førstebehandlingen været en del knubbede ord om det her lovforslag, ikke lige fra partier i Folketinget, men måske nærmere fra den finansielle sektor.
ATP og LD har i dag store investeringer inden for den finansielle verden, men i modsætning til de øvrige aktører på det her marked kan ATP og LD ikke forsvare deres investeringer, såfremt det måtte blive nødvendigt.
Når det så er sagt, er det ingen hemmelighed, at hvis ATP skulle vælge at investere mere i FIH Erhvervsbank eller i andre banker, ville dette kunne have en betydning i forhold til de statslige garantier, som er udstedt til disse banker.
Det er ligeledes heller ingen hemmelighed, at der med forslaget åbner sig bedre muligheder for, at særligt ATP som investor via sit eventuelle kommende engagement i bankdrift og realkredit vil gå mere aktivt ind i fondingen af små og mellemstore virksomheder, hvilket meget vel kan vise sig at være en stor fordel for hele samfundet.
Men uanset hvordan man vender og drejer det, er forslaget i bund og grund alene en sikring af ATP's og LD’s muligheder for at beskytte deres investeringer, hvilket vil være til fordel for medlemmerne i ATP og LD.
Alt andet er alene sidegevinster, der kan opstå, men som ikke med sikkerhed vil opstå alene som følge af det her forslag.
Jeg vil afslutningsvis meget gerne takke alle de ordførere, der har støttet forslaget her i dag, og man må sige, at der har været en massiv opbakning til det her forslag.
De eventuelle uafklarede spørgsmål, der må være i forbindelse med forslaget, er jeg sikker på at vi får afklaret under en konstruktiv udvalgsbehandling.