Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Først tak til hr. Høgni Hoydal for de gode ønsker.
Det viser i sig selv en vilje til at bidrage til bekæmpelse af klimaforandringerne.
Det har man også på anden måde vist – fra Færøerne side jo bl.a. ved at fremlægge en omfattende klimaplan.
Det synes jeg er utrolig positivt.
Regeringen har igennem lang tid haft en tæt dialog med både Grønland og Færøerne om mulighederne for, at de kan indgå i en kommende klimaaftale og selvfølgelig indgå med de udgangspunkter, Færøerne respektive Grønland nu engang har.
Der har fra både grønlandsk og færøsk side været et stærkt ønske om, at der allerede inden COP15 kunne foreligge en klar aftale om rigsfællesskabets deltagelse i en ny klimaaftale.
Det er også det, som ordføreren for forespørgerne her giver udtryk for.
Her har regeringen så tilkendegivet, at det kan vise sig vanskeligt at indgå en sådan egentlig og endelig aftale mellem Danmark, Færøerne og Grønland, før vi kender indholdet af en kommende international klimaaftale.
Det betyder jo ikke, at der ikke skal være tæt dialog, og det er der, men jeg kan bl.a. henvise til situationen, dengang man lavede Kyotoaftalen.
Kyotoaftalen blev som bekendt indgået tilbage i 1997.
På daværende tidspunkt ønskede Færøerne ikke at være omfattet af Kyotoaftalen, men det gjorde Grønland.
Først i 2001 blev der indgået en aftale mellem den grønlandske og den danske regering om betingelserne for Grønlands deltagelse.
Regeringen vil være meget indstillet på at få de nødvendige foranstaltninger inden for rigsfællesskabet på plads, og vi er helt indstillet på, at det skal ske så hurtigt som muligt.
Vi ved også, at både Grønland og Færøerne har defineret deres præmisser for at deltage i en kommende klimaaftale.
For Færøernes vedkommende kan jeg forstå, at den fremlagte klimastrategi, der nu har været til første behandling, vil udgøre Færøernes udspil til en international aftale, og jeg forstår, at den rummer et reduktionsmål på 20 pct. i 2020 i forhold til 2005.
Det tager vi selvfølgelig ad notam.
For Grønlands vedkommende har man givet udtryk for, at man ønsker en betydelig erhvervsudvikling, bl.a. inden for minedrift, inden for aluminiumsindustri og på længere sigt, om det er muligt, også inden for olieudvinding, og vi ved alle sammen, at der her er tale om nogle industrier, som er meget CO2-belastende.
Grønlands præmis for deltagelse i en ny klimaaftale er, at der i tilfælde af den ønskede industriudvikling skal være mulighed for at øge udledningerne.
Så det skal vi i hvert fald have med i det samlede billede.
Grønland har også fortsat en betydelig manko i forhold til opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af Kyotoprotokollen for 2008-2012, men her forstår jeg, at det grønlandske Landsting diskuterer Grønlands klimaplan.
Jeg tror, det allerede er i næste uge, det er i hvert fald, ifølge det oplyste, i den her efterårssamling.
Med udgangspunkt i de præmisser og med udgangspunkt i princippet om, at forureneren betaler, arbejder regeringen for at inddrage Grønland og Færøerne så tæt som muligt i forhandlingerne.
Er der nogle særlige muligheder der, man kan efterforske, så kigger vi også på det.
Jeg nævnte før princippet om, at forureneren betaler, og det er selvfølgelig et rigtig vigtigt element, også i en kommende klimaaftale.
Det er jo i det hele taget en hovedhjørnesten i dansk miljøpolitik og har været det i mange år.
Det er også noget, som jeg forstår vi har været enige om, så det er selvfølgelig også vigtigt, at det gælder i forhold til Færøerne og Grønland.
Med hensyn til selve forhandlingerne har Grønland og Færøerne en stående invitation – og det har de haft rigtig længe – til at deltage i den danske forhandlingsdelegation til møderne, og jeg synes, det er utrolig positivt, at både Færøerne og Grønland har haft delegerede med til forhandlingerne i Barcelona i den her uge.
Jeg er helt sikker på, at det, at de deltager, også giver både Færøerne og Grønland mulighed for at fremføre deres synspunkter i forhold til andre landes delegationer, og det er selvfølgelig en helt naturlig ting, at vi der har alle dele af rigsfællesskabet repræsenteret i den danske delegation.
Herudover har den grønlandske landsstyreformand og jeg selv i fællesskab været værter for et meget vellykket forhandlingsmøde, den såkaldte Grønlandsdialog, tilbage i juli måned.
Med hensyn til spørgsmålet om tilknytning til en kommende klimaaftale kunne en mulighed være det, jeg nævnte kort lige før, med en særlig bestemmelse for oversøiske områder.
Klima- og Energiministeriet er i fuld gang med at undersøge, om der blandt andre EU-lande med oversøiske territorier – Frankrig, Storbritannien og Holland – er basis for fælles initiativer.
Det er ikke noget, der er særlig enkelt, men det gør jo ikke, at vi skal opgive det.
Derfor er der altså tæt kontakt til de regeringer, jeg lige har nævnt, for at se, om der er nogle muligheder der.
Jeg skal også nævne, at der er indgået konkrete aftaler med Grønland og Færøerne om side events i forbindelse med COP15.
Grønland deltager aktivt i en fælles arktisk side event,
og Færøerne har fået mulighed for at organisere en side event med fokus på klimaforandringernes indflydelse på oceanerne.
Det er sådan, at hvert land har en mulighed for at organisere to side events, og der har Danmark altså klart prioriteret, hvilke ønsker Grønland og Færøerne havde.
Jeg vil gerne slutte af med at bekræfte, at regeringen i de kommende ugers forhandlinger fortsat vil være meget opmærksom på at identificere og udnytte muligheder for, at Færøerne og Grønland kan indgå i den aftale, der laves i København, og på grundlag af de præmisser, jeg har beskrevet.
Vi forstår godt ønsket, og vi gør, hvad vi kan for at imødekomme dem.
Jeg tror, at vi skal acceptere med hinanden, at det godt kan være svært at få alle detaljerne på plads, før vi faktisk ved, hvad det er for en slags aftale, der indgås i København, og hvad forpligtelserne til Danmark, til EU og til andre er.
Men der er en rigtig god dialog mellem Færøerne og Danmark og også mellem Grønland og Danmark, og den skal vi fortsætte i en så stærk form som overhovedet muligt både op til COP15 og efter COP15.