runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-03-25:
Jamen jeg er da sådan set fuldstændig enig i, at der skal være god tilgængelighed for de handicappede flest mulige steder, så det kan jeg da kun være enig i at vi skal arbejde hen imod.
Problemet er bare, kan man sige, at der er en meget bred ansvarsfordeling her.
Som kulturminister har jeg ansvaret for de statslige kulturinstitutioner, og det har staten sådan generelt for de offentlige statslige institutioner.
Så er der nogle kommunale institutioner, der er nogle selvejende institutioner, og så er der private institutioner.
Der er det altså sådan, at det er bygherren hvert enkelt sted, som har ansvaret for, at man lever op til de regler, som der er.
Nu bliver der efterspurgt danske regler på området.
Jamen der er jo klare danske regler på området i forhold til nyopførelser.
Det fremgår af bygningsreglementet, som jo altså ikke hører ind under Kulturministeriet, og der kan jeg forstå at der har været nogle skærpelser i 2008, som yderligere sikrer øget handicaptilgængelighed.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Jeg kan love undervisningsministeren, at jeg ikke vil svigte, hvis jeg får en mulighed for at stille ministeren et spørgsmål.
Der er desværre sager nok, der er grund til at forfølge; så det er et løfte, jeg gerne vil give her.
Det er sådan, at hvis man fjerner penge fra området her, så får skolerne jo færre penge, end de ellers ville have fået, hvis ikke man havde gjort det - det må vi jo være enige om.
Det var jo meningen, at de penge, der er tildelt, skulle gå til en forbedring af uddannelse, og derfor mangler jeg at få at vide, hvis idé det egentlig er.
Er det ministerens egen idé, at der skal spares på skolerne?
Vi står i en situation, hvor vi er enige om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en uddannelse.
Vi ved, at procenten er helt nede på 79 nu.
Det går den forkerte vej.
Hvor er det præcist, der skal spares på skolerne for at udmønte de sparekrav på godt 300 mio. kr., som kriminalforsorgen skal have?
Altså, ministeren siger, at der er nogle steder, hvor man ikke kan spare; der er til gengæld nogle andre steder, hvor man kan spare.
Bertel Haarder (V), 2009-03-25:
Jeg ville føle mig ene og forladt, hvis ikke hr. Bjarne Laustsen også havde et spørgsmål til mig i dag.
Og sagen er jo alvorlig nok.
Men jeg bliver nødt til at gentage, at det jo ikke er sådan, at erhvervsskolerne får færre penge i disse år; de får faktisk flere penge.
Men det er ikke et, der er lige stort alle steder, og nogle skoler har allerede realiseret det.
Og hvis det bringer deres administrationsprocent ned fra 13 til 10 - som jeg håber på - så er det vel ikke så galt.
Meningen er jo ikke, at der skal spares på undervisning.
Men i forhold til de skoler, der allerede har realiseret gevinsten, eller hvor gevinsten ikke er der, kan jeg jo ikke bestride, at man så må hente de penge et andet sted.
Det kan jeg jo ikke bestride.
Til gengæld må der så være andre, som kan spare mere, end staten tager.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Vi skal ikke tale om fadervor eller bønner, men måske - for at blive i samme boldgade, som min gode kollega hr. Kim Mortensen vedrørende de administrative fællesskaber, og hvad der så skal spares ude på de enkelte skoler - har jeg en lille bøn til undervisningsministeren.
Altså, for det første vil jeg gerne udtrykke min dybeste medfølelse for og forståelse af og endda måske beklagelse af, at ministeren ikke har større power i regeringen.
Ministeren har den længste ministerfaring, men alligevel er han blevet overrulet af - som jeg tror, han selv udtrykte det - retsordføreren og finansordføreren, der syntes, at han havde så rummelige budgetter i sit system, at der godt kunne afleveres nogle penge til kriminalforsorgen.
Tidligere er det jo gået godt med at tage penge til politiforlig og fødevareforlig, så hvorfor ikke fortsætte de gode takter og sørge for, at der bliver taget noget fra handelsskolerne osv.?
Og det er jo helt uforståeligt, at ministeren ikke har sat sig igennem, når andre bare kommer og tager penge fra hans område, for der må jo være nogle, der mener, at der har været et overforbrug.
Når man står i den situation, så får man et advokatfirma til at finde ud af, om der ikke er nogle steder, man kan spare.
Skoleforeningen har fået et andet advokatfirma til at sige, at der er fyldt med fejl i den rapport.
Det er det, det handler om nu i dag.
Men dem, jeg tror der er taberne, er jo dem, vi skal bygge Danmarks fremtid på - det er vores elever.
Og det synes jeg at jeg gerne vil have ministerens kommentar til: Hvordan og hvorledes har man tænkt sig, at det skulle ske ude på den enkelte skole, hvor besparelserne rammer?
Bertel Haarder (V), 2009-03-25:
Jeg hører ikke til dem, som mener, at det er diskrimination, at man har rettigheder for statsborgere, som ikkestatsborgere ikke har.
Jeg hører heller ikke til dem, der mener, at det er diskrimination, at vi gør mere ud af kristendommen i skolen, end vi gør af de fremmede religioner.
når mine jurister kommer og siger, at konsekvensen af den 30 år gamle tolkning er - når vi nu bliver spurgt - at der også må bedes andre bønner end den kristne, så er det altså klogt som minister at viderebringe det svar i stedet for at undertrykke det.
Og kan vi så ikke lide det, må vi tage en snak om, hvad vi skriver i loven i stedet.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-25:
Så kunne man fristes til at spørge, om ministeren synes, at det juridiske grundlag, der ligger der, er godt, eller om ministeren mener, at vi politisk skal ændre det.
Det er en ny praksis fra Undervisningsministeriets side, for det, man tog stilling til for 30 år siden, var et kristent indslag, og det, man har taget stilling til i 2009, er f.eks. et muslimsk indslag.
Så det er en ny praksis, fordi man har taget stilling til to forskellige ting.
Det, der er problemet med undervisningsministerens argumentation, er, at undervisningsministeren siger, at vi ikke må diskriminere.
Vi kender også godt den videre argumentation, som er, at det så er i strid med internationale konventioner, at vi diskriminerer i Danmark, og at vi siger, at dansk kultur, herunder også et kristent indslag, vejer tungere.
Men hvis man lægger den argumentation til grund, er hele fundamentet for det danske samfund jo sådan set i strid med internationale konventioner, for i grundloven, som Grundtvig jo har været med til at udarbejde ministeren holder jo meget af Grundtvig - er der en forskelsbehandling til fordel for kristendommen set i forhold til andre religioner.
Den er diskriminerende, så på den måde må den også være i strid med internationale konventioner. Så mener ministeren, at den juridiske vurdering er i orden?
Vil ministeren tage politiske skridt til at ændre den juridiske vurdering?
Bertel Haarder (V), 2009-03-25:
Jeg kan forsikre spørgeren om, at det eneste nye er, at der er blevet spurgt om det.
Når det gælder fadervor, har praksis været fast siden 1978 - det er vi enige om?
Der er ingen, der i den mellemliggende periode har spurgt, om det så også kunne tænkes, at man kunne bede en anden bøn.
Jeg tror altså, at det er klogt af ministre at holde sig til den juridiske fortolkning.
Hvis vi politikere ikke kan lide den juridiske fortolkning, må vi jo fremsætte forslag til lovændring, og her er hr. Martin Henriksen jo velkommen til at rejse spørgsmålet i skoleforligskredsen, så vi kan tage en drøftelse af det.
Jeg vil fraråde, at vi her i landet indfører en diskriminerende praksis, hvor man må bede visse bønner og ikke andre.
Det tror jeg at vi ville få meget sorg af.
Og i øvrigt er det jo et ikkeeksisterende problem, som vi ikke behøver tage højde for.
Jeg tror nok, at hvis man sammenligner udviklingen i de administrative udgifter i Undervisningsministeriet med udviklingen i de administrative udgifter på uddannelsesstederne, vil man se, at vi har sparet mere i Undervisningsministeriet, end man har på uddannelsesstederne.
Problemet er, at de ikke er lige store alle steder, og at der er skoler, som allerede har realiseret nogle af disse sparemuligheder.
Det vil sige, at det, som finansministeren og retsordførerne besluttede, da et meget bredt flertal overførte disse beløb på længere sigt fra Undervisningsministeriet til Justitsministeriet, var noget, der var bygget på nogle gennemsnitsberegninger, på noget, der efter alt at dømme vil være en reel sparemulighed, men hvor der ikke for hver institution er opstillet hverken noget mål eller nogen garanti, fordi institutionerne er så forskellige, som de er.
Da det gjaldt indkøbsbesparelsen, havde vi jo den samme debat, og det viste sig faktisk, at besparelsen var større, end et revisionsfirma havde gjort det op til.
Jeg håber selvfølgelig, at det samme vil ske i dette tilfælde, men det kan jeg ikke vide.
Det er klogt af en minister at være tilhænger af lovmæssig forvaltning.
Det er et meget vigtigt led i ethvert ministerjob, at man administrerer loven i overensstemmelse med det, juristerne vurderer som værende gældende ret.
Jeg har lagt vægt på i forbindelse med det svar, vi her drøfter, ikke at ændre en tøddel i juristernes vurdering, og det, juristerne har vurderet, er, at lige siden Ritt Bjerregaard engang i en fjern fortid var undervisningsminister, har man fortolket folkeskoleloven på den måde, som der her er redegjort for, nemlig at der ikke er noget i vejen for, at der kan bedes fadervor.
Og konsekvensen af det er, at der i princippet heller ikke er noget i vejen for, at der kan bedes en anden bøn.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ind til en lidt anden sag, der handler om, at Undervisningsministeriet for ganske nylig meldte ud, at nu kunne man afholde fredagsbøn i folkeskolen.
Det var vi jo nogle stykker der syntes var lidt mærkværdigt.
Vi synes ikke, at fredagsbøn er noget, man bør holde i folkeskolen.
Så nu kunne vi egentlig godt tænke os, at ministeren sådan forklarede, hvad der ligger bag det, som Undervisningsministeriet og undervisningsministeren har givet udtryk for, nemlig at det her skal være tilladt.
Det hele udspringer jo af en debat om, at der er omkring 10-15 skoler i Danmark, hvor man beder fadervor om morgenen - og det går jo nok, fred være med det, mener vi fra Dansk Folkepartis side.
Men at gå fra det og så til at sige, at så skal man også lige pludselig til at have fredagsbøn i folkeskolen, det undrede os mildest talt, at undervisningsministeren meldte det ud.
Det, vi jo fisker efter, er selvfølgelig, at undervisningsministeren trækker det tilbage.
Det ville jo være det bedste.
Men jeg kunne godt tænke mig, om ministeren sådan redegjorde lidt for den politiske beslutning bag ved det her, hvorfor ministeren mener, at det lige pludselig er en god idé.
Bertel Haarder (V), 2009-03-25:
Jeg kan ikke genkende hr. Kim Mortensens tal.
Jeg tror, der er noget, der er glemt, og derfor vil jeg fastholde den beskrivelse, jeg har givet.
Jeg har jo klart indrømmet, at der vil være skoler, som ikke kan yde de forventede besparelser, men der vil så være andre, som muligvis kan yde betydelig større besparelser, og dér vil der så være nogle, der kan forbedre undervisningen i kraft af rationalisering.
Det er min vurdering, at hvis man på gymnasieområdet går ind for sagen med brask og bram, som man bør, vil man kunne nedbringe administrationsprocenten fra 13 til 10 pct., og 10 pct. i administration er jo sådan set en ganske rimelig procentsats.
Det synes jeg da vi skal have som fælles mål.
Kim Mortensen (S), 2009-03-25:
Samlet set
ændrer det jo ikke ved det billede, at f.eks. htx er blevet forringet med 7 pct., at EUD's grundforløb er blevet forringet med 8 pct. eksklusive globaliseringsmidlerne, at teknisk EUD er blevet forringet med 5 pct., og at det stort set kun er hhx, der har fået en beskeden fremgang, som ikke er blevet udhulet af de her besparelser.
Det område, som skolerne i Esbjerg så har at finde 3 mio. kr. på, er undervisningen, dvs. i form af forringet undervisning for de erhvervsskoleelever, som vi skulle give en bedre undervisning.
Det sidste spørgsmål kan så være, hvordan undervisningsministeren kan forudse kvaliteten i erhvervsuddannelserne, efter at man år for år har udhulet mulighederne for at sikre kvaliteten.
Bertel Haarder (V), 2009-03-25:
Jeg synes, jeg redegjorde meget nuanceret for billedet, som jo er, at nogle skoler kan spare mere, at andre kan spare mindre, og at nogle skoler allerede har realiseret sparemulighederne, før de skal aflevere provenuet, så det vil jeg ikke gentage.
Men jeg vil godt lige understrege, at dette jo er året, hvor erhvervsskolerne har fået et historisk løft, idet hhx har fået en helt særlig forbedring, for at de ubegrundede forskelle mellem hhx og gymnasiet skulle fjernes, og 300 mio. kr. er blevet tilført de tekniske skoler.
Så er der oven i købet i anledning af de administrative fællesskaber tilført skolerne penge, som så først senere fører til en reduktion i bevillingerne.
Det er klart, at vi også med stor opmærksomhed følger, om de forventede besparelser nu faktisk dukker op.
Selvfølgelig gør vi det.
Kim Mortensen (S), 2009-03-25:
Det, der uddannelsespolitisk selvfølgelig er lidt ærgerligt, er, at vi bruger mange kræfter på at finde ud af, hvordan vi kan styrke undervisningen, hvordan vi kan tilføre midler.
Senest med globaliseringsmidlerne har vi jo netop tilført ekstra midler for at gøre kvaliteten i undervisningen bedre.
Det, vi kan konstatere, er, at der år for år sker minimum de samme besparelser på skolernes taxameter, hvad angår f.eks. bygninger og administration, sådan at der på bundlinjen er færre penge tilbage til at sikre kvaliteten i uddannelserne, end der var før.
Sagen er jo her, at vi står med en undervisningsminister, der også har ansvaret for kvaliteten i undervisningen, der har ansvaret for at leve op til de målsætninger, som vi i fællesskab - også i Folketinget - har sat os, og så oplever vi, at man gentagne gange bare udhuler skolernes muligheder ved at fjerne pengene fra dem.
I det her tilfælde hedder det administrative fællesskaber, som så bygger på en rapport, som også Undervisningsministeriet medgiver indeholder fejl og mangler.
Hvad er svaret fra undervisningsministeren på, hvordan de skoler skal få kvaliteten i undervisningen til at hænge sammen?
Martin Henriksen (DF), 2009-03-25:
Det, jeg bad om, var en politisk redegørelse for den beslutning, som er truffet i Undervisningsministeriet, og ikke den her dækken sig ind bag ved, hvad embedsværket og juristerne mener.
Det må være politikerne, der laver lovene.
Sådan må det jo være - i sidste ende i hvert fald.
Derfor var det så tilladt.
Og så bliver ministeren spurgt af Socialdemokraterne i år 2009, om andre bønner også er tilladt, og så siger ministeriet ja.
Så det, man tog stilling til for 30 år siden, var et kristent indslag, og det, man tog stilling til i 2009, var et muslimsk indslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Det er selvfølgelig beklageligt, at den ordning ikke er kommet i gang.
På stående fod kan jeg ikke give en redegørelse for hvorfor, men det vil jeg gerne give en skriftlig redegørelse for til hr. Kamal Qureshi.
Jeg ved jo godt, hvad det er, hr. Kamal Qureshi søger, og det er, at sundhedsrummene og endnu flere sundhedsrum ikke bliver sundhedsrum, men bliver fixerum.
Det er jo rum, som de stakkels narkomaner kan komme hen til med deres ulovlige og måske endda urene stof - stof, som de har købt af en modbydelig pusher, der tjener penge på dem, og inden har de prostitueret sig eller begået kriminalitet for at købe det.
Tilhængerne af fixerum, som jeg godt ved er hr. Kamal Qureshis dagsorden, er aldrig kommet med noget ordentligt svar på, hvilket område det er, politiet skal vende det blinde øje til.
Hvornår skal politiet undlade at konfiskere eller gribe ind over for en pusher, der tjener sine penge på en stakkels narkoman?
Kamal Qureshi (SF), 2009-03-25:
50 døde narkomaner årligt er så mange personer, som kunne reddes hvert år, hvis man i Danmark indførte fixerum til narkomanerne og nogle af de andre tilbud, der er i en lang række europæiske lande.
Fuldstændig på samme måde, som ministeren for ganske få minutter siden sagde, at narkomanerne ikke længere ville skulle stå og fixe med beskidt regnvand og andet, ville det gøre, at vi på Vesterbro, hvor de fleste narkomaner befinder sig, ikke ville finde brugte kanyler i børnenes sandkasser, ikke ville finde kanyler på legepladserne og ikke ville finde brugte kanyler i opgangene.
For det er jo ikke korrekt, når ministeren siger, at man er imod etablering af fixerum.
Fixerum findes allerede på Vesterbro.
Ministeren skal bare gå en tur, så vil han se, at de fixerum er til stede i kælderopgangene, på legepladserne, i legehusene, i trappeopgangene og andre steder, hvor narkomanerne befinder sig.
Så i dag eksisterer der allerede fixerum, hvor det så bare foregår med beskidte kanyler og genbrugskanyler og beskidt vand.
Med hensyn til det, ministeren diskuterer og snakker om i forhold til afgrænsningen af det geografiske rum m.m., vil jeg sige, at det her jo ikke længere er et eksperiment.
Det her er jo forsøg, der har kørt i årevis i en lang række europæiske lande og også i Canada.
Bare for at tage et eksempel kan jeg nævne, at antallet af overdoser i Frankfurt faldt fra 150 til 30 i løbet af de første 4 år med fixerum.
Så mange liv kunne man redde.
De mest konservative - og nu snakker jeg ikke om partiet De Konservative, men de forsigtige - beregninger tyder på, at man ville kunne redde 50 personer årligt, hvis det var, at man i Danmark indførte de samme fixerum, som man har i en lang række andre europæiske lande.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Vi tog jo lidt forskud på det under det sidste spørgsmål, og jeg vil i svaret på det her spørgsmål kommentere den europæiske liste over narkotikarelaterede dødsfald.
Antallet af narkomandødsfald herhjemme er, som vi også var inde på før, foruroligende, og ethvert af disse dødsfald er, som vi også var enige om før, et for mange.
Regeringen har derfor taget en række initiativer til at begrænse de skader, der er forbundet med at have et stofmisbrug.
Ordningen hænger godt nok sammen med den overordnede narkotikapolitik.
Konsekvenserne taler derimod klart imod fixerum, som er et betydelig mere vidtgående skridt end en egentlig heroinordinationsordning.
Her er der jo tale om en sundhedsfaglig behandling, hvor en læge er til stede og ordinerer heroinen, og dermed kender vi styrken, og vi kender renheden.
Bærende for tanken om fixerum er jo at give hensynet til skadesbegrænsning en absolut forrang.
Dilemmaet bliver helt klart med spørgsmålet: Hvis det offentlige etablerer fixerum, skal det offentlige så ikke også til at udlevere heroin, vel at mærke uden krav om en lægeordination, til de stofmisbrugere, der opsøger fixerummene?
Så vil man også få begrænset skaderne som følge af, at stofmisbrugerne først skal begå kriminalitet eller prostituere sig på det illegale marked for at skaffe heroin, hvis styrke og renhed er ukendt.
Det spørgsmål - lige nøjagtig det spørgsmål - har fortalerne for fixerum trods gentagne opfordringer fra regeringens side ikke kunnet give et rationelt og holdbart svar på.
Fortalerne, herunder hr. Kamal Qureshi, har heller ikke kunnet besvare mere praktiske spørgsmål om en afgrænsning af det geografiske område, hvor besiddelse af narkotika skal være legalt eller i hvert fald være noget, vi vender det blinde øje til.
Kamal Qureshi (SF), 2009-03-25:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Danmark i top med narkodødsfald« i Berlingske Tidende den 19. marts 2009.
Man skulle jo altså næsten tro, at ministeren havde stjålet mine talepapirer fra de mange debatter, vi havde om lægeordineret heroin, før ministeren blev minister på sundhedsområdet, for det er lige præcis det, der var vores argumenter for at indføre lægeordineret heroin på det tidspunkt, hvor regeringen var imod.
Det er glædeligt, at vi nu har fået det vedtaget, og det er glædeligt, at det fremskridt er der.
Så man må jo sige, det er dejligt, at også ministeren nu kan se det fornuftige i det.
Det, vi kan konstatere, er, at det er korrekt, at de få, der får lægeordineret heroin, kommer til at få glæde af det, i det øjeblik det kommer i gang.
Det skulle have været i gang den 1. januar 2009, men det er endnu ikke kommet i gang, og vi er nu næsten i april måned.
Så de mange narkomaner, som nu med ministerens egne ord har fixet med beskidt vand og kanyler og alt muligt andet, har nu gjort det knap 4 måneder længere, end de skulle, fordi ministerens styrelse ikke har fulgt de retningslinjer, der blev pålagt dem at starte med at følge fra den 1. januar 2009.
Jeg vil meget gerne vende tilbage til de andre ting i det næste spørgsmål.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Heroinordinationsordningen er jo satspuljefinansieret, og aftalen om satspuljen er alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten med i.
Jeg ved, at hr. Kamal Qureshi selv er læge, så hr. Kamal Qureshi må være enig i, at den normale brug af hårde stoffer som heroin og morfin er, ved at en læge ordinerer dem, så man kender den præcise mængde, så man ved, at det er et rent stof, og så man også ved, at det indtages under ordentlige, hygiejniske og kontrollerede forhold i forhold til mængde.
Derfor glæder jeg mig over, at vi nu udruller den her ordning med lægeordineret heroin, sådan at de stakkels narkomaner ikke skal købe et urent stof, ikke skal sætte kanylen hen til en beskidt vandpyt og ikke sprøjte noget beskidt vand med heroin ind i deres krop, men at det bliver under lægeligt tilsyn og lægelig vejledning.
Det er da et initiativ, vi må stå sammen om og må glæde os til at få evalueret.
Kamal Qureshi (SF), 2009-03-25:
Det, jeg kan konstatere - og det kan man så glæde sig over eller græde over - er, at begge de tiltag, som ministeren nævner som fremskridt på narkoområdet i Danmark, ikke er kommet fra regeringen; sundhedsrummet, som er etableret af Københavns Kommune, og heroinforsøget, som ministeren har været med til at acceptere, fordi oppositionen havde skaffet et flertal uden om regeringen.
Regeringen har jo været arge modstandere af lægeordineret heroin fra det tidspunkt, hvor regeringen trådte til, indtil det øjeblik, hvor Dansk Folkeparti skiftede kurs og sammen med resten af oppositionen bragte regeringen i mindretal på det her spørgsmål.
Så begge de tiltag, ministeren nævner, er ikke noget, der er sket efter regeringens ønske, af regeringens egen vilje eller ud fra regeringens eget ønske om fremskridt, de er sket uden om regeringen, og regeringen fremhæver dem så nu som nogle af dem, der er gode.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Altså, lad os nu indledningsvis være enige om, at dødsfaldene er beklagelige, og at det også er foruroligende, men man kan ikke nødvendigvis sammenligne de danske tal, hvor vi har en høj standard for indberetning, med tallene fra andre lande.
Men vi skal stadig bekæmpe, at der sker narkodødsfald, og det synes jeg også vi gør, så det er forkert af hr. Kamal Qureshi at sige, at der ingenting sker.
Jeg nævnte indledningsvis, at man konverterer fra metadon til buprenorphin, men også heroinordinationsordningen ser jeg frem til at få evalueret, når den kommer til at rulle ud over landet.
Jeg tror, det er en rigtig måde at gøre det på, at man via en læge sørger for at undgå, at de stakkels narkomaner enten skal begå kriminalitet eller prostituere sig for at købe et urent stof.
Her får de et rent stof, som de kan få lov til at indtage hos lægen under kontrollerede former.
Så har vi jo altså også lavet et sundhedsrum på Vesterbro, som jeg var nede at åbne, hvor hr. Kamal Qureshi var til stede, og hvor vi begge to var enige om, at det var en god ting.
Så derfor er det jo også forkert, at hr. Kamal Qureshi står her mindre end 3 uger efter og siger, at vi ingenting gør.