runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Det svar tager jeg som udtryk for, at økonomi- og indenrigsministeren ikke er enig i statsministerens betragtning om, at nulvæksten skal tages af bordet og erstattes af en beskeden vækst i kommunerne.
Lad mig derfor i stedet for prøve med et andet citat: »Vi vil, når vi danner regering, simpelt hen lave aftaler med kommunerne, som de kan overholde. Det er jo helt urealistisk at diktere nulvækst i kommunerne.«
Det blev udtalt af den nuværende vækst- og erhvervsminister i dknyt den 6. september 2010.
I forlængelse af det vil jeg også godt høre, om ministeren så mener, som vækst- og erhvervsministeren her har sagt, at det er urealistisk at diktere en nulvækst i kommunernes økonomi til næste år.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Som sagt lidt tidligere har jeg kunnet se, at kommunerne har lagt budgetter, som svarer til, at man har et mindre driftsbudget end egentlig aftalt, men et større anlægsbudget end aftalt.
Det er, hvad skal man sige, tingenes tilstand, indtil vi får skabt plads til et større økonomisk råderum.
Jeg synes, det ville være svært at sige, at man sådan af ideologiske grunde skulle synes, at det var vigtigt, at ting ikke måtte vokse.
Jeg synes i det hele taget, at det er godt, at ting vokser, både mennesker og grønsager og sådan set også vores økonomi, og derfor synes jeg måske, at det her bliver til en lidet konstruktiv diskussion, i stedet for at se på hvordan vi kan gøre det, som er vigtigt for det danske samfund, nemlig reformere det, så der kommer vækst og dermed også et større kommunalt økonomisk råderum.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Hvilken forskel i serviceniveau i kommunerne vurderer ministeren, at det kan få, når regeringen viderefører nulvækst i kommunernes økonomi i 2012 i forhold til det af S-SF afgivne løfte i »Fair Løsning« om en økonomisk vækst på 1,4 pct.?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Nu har kommunerne jo lagt deres budgetter, samtidig med at der skiftedes regering, i forhold til den økonomiske ramme, som er aftalt med KL.
Det har de jo gjort med en ansvarlighed, som jeg gerne fuldstændig vil kvittere for.
Jeg synes, det er rigtig flot, at man samlet set har kunnet få det hjem, også i lyset af at den samlede skattestigning vel endte i retning af 29 mio. kr. Jeg kan ikke helt præcis huske de samlede tal, som kommunerne opkræver, men jeg tror, det er i omegnen af små 230 mia. kr.
Det er helt, helt marginalt.
Det er så lille en skattestigning og at sammenligne med en birkes på bordet i Folketingssalen.
Kommunerne opfører sig utrolig ansvarligt, og det synes jeg er meget vigtigt.
Det, som vi gerne vil, er jo at skabe også et økonomisk råderum for kommunerne gennem reformer.
Indtil det sker, håber jeg, vi kan samarbejde om også at skabe et politisk råderum.
Med politisk råderum mener jeg, at man kan se på, om den måde, man løser opgaven på, egentlig er den bedste, selvfølgelig først og fremmest set med borgernes øjne, men også set med skatteydernes øjne, fordi det giver nogle muligheder for at gøre ting på en anderledes måde, når nu situationen er, som den er.
Det synes jeg jo er lidt svært at svare på, for det, regeringen har lagt frem for både Folketinget, det parlamentariske grundlag og selvfølgelig vælgerne som sådan, er regeringsgrundlaget.
Det er det, som er regeringens politik; det er den linje, vi har lagt.
Det, der er tingenes tilstand, er, at vi fik lov til at få regeringsansvaret så sent på året, at kommunerne havde lagt deres budgetter.
Man kan ikke nå at gennemføre reformer
og slet ikke nogen, der kan have virkning fra 2012.
Så inviterer vi jo bredt til samarbejde og siger: Hvad kan vi gennemføre af reformer, som giver et stærkere kommunalt økonomisk råderum, så mere kan lade sig gøre?
Vi må så afvente, at vi kommer dertil, for jeg tror, at spørgeren er lige så bevidst som jeg om, hvor smalle de økonomiske rammer er.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Som med det tidligere spørgsmål antager jeg også, at økonomi- og indenrigsministeren svarer på vegne af den samlede regering, herunder de to andre partier ud over ministerens eget.
Derfor synes jeg, det er relevant at få ministerens vurdering af forskellen mellem det, som man lovede, altså en vækst på 1,4 pct. i kommunernes økonomi – hvad det kan medføre af service – og det, som regeringen nu så gennemfører efter valget, altså en nulvækst.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Når jeg synes, det er tricky at gøre det, er det jo, fordi det ville forudsætte et begreb, som spørgeren brugte lige før, nemlig at alle andre ting bliver holdt konstant.
Som jeg oplever det, siger kommunalpolitikere over hele landet: Jamen en ting er, at der er smalle økonomiske rammer, men det vil vi da ikke nøjes med.
Vi vil arbejde med den måde, vi gør tingene på.
Så siger vi, at vi måske kunne drive vores skoler på en anden måde.
Vi kunne måske få stærkere faglige fællesskaber ved en anden skolestruktur.
Vi kan måske få undervisningen gjort mere fleksibel og bruge vores skoler og vores idrætsfaciliteter på en bedre måde, når det nu ikke kan være anderledes.
Derfor er det svært at sammenligne og sige, hvordan den økonmiske situation, man har i 2012, vil være, i forhold til hvis man havde en anden økonomisk situation, fordi der – oplever jeg – bliver truffet helt ansvarlige beslutninger rundtomkring i landets kommunalbestyrelser, for de forholder sig til, hvad de har at gøre med, og hvordan de så kan udvikle de ting, de gør, i stedet for bare at sidde og sammenligne med en situation, som ikke kommer til at opstå, fordi der går et stykke tid, før reformerne kan være med til at give lidt mere økonomi.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Det er jo ærlig snak at sige, at man fra regeringens side ikke vil gennemføre det løfte, som store dele af regeringen lovede inden valget.
Det er jo fair nok, og det klandrer jeg sådan set heller ikke ministeren for – og igen antager jeg, at ministeren svarer på vegne af hele regeringen.
Men det er jo bare sådan, at der har været utallige ledende politikere for de partier, som nu indgår i regeringen, også politikere, som nu sidder på regeringsbænkene, som netop har forholdt sig til det faktum ifølge dem selv, at nulvækst ville have nogle konsekvenser i forhold til det, man selv anså som den rigtige medicin.
Det er jo ikke, fordi det er længe siden, og så meget nyt er der jo heller ikke sket inden for dansk økonomi, siden man fra toppolitikere, som nu sidder på regeringsbænkene, vurderede, at det rigtige var at gennemføre en økonomisk politik, der ville medføre en stigning i det økonomiske råderum på 1,4 pct.
Så er det rigtigt, at der kunne ske alle mulige andre ting, man kunne lave råderum på andre måder, reformer osv., men jeg vil gerne bede om, at ministeren forholder sig til, at eksempelvis den nuværende beskæftigelsesminister har udtalt igen til Danmarks Radio Nyhederne den 15. september 2011, altså for ganske kort tid siden, at nulvækst betyder fyringer.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Jeg er helt enig med spørgeren i antagelsen af, at jeg taler på regeringens vegne.
Det er det, der er mit fundament, det er det, der er regeringens politik, det er det, jeg forsvarer og gør mit bedste for at få gjort til virkelighed, meget gerne jo i et samarbejde, for det er nu engang mest cool, hvis mange af Folketingets partier bakker op om de politiske kompromiser, som vi kan finde.
Den situation, som landets kommuner er i, er jo, at man har været superansvarlige og holder sig under det aftalte i alle de budgetter, der er lagt rundtomkring, samtidig med at der kan investeres f.eks. i at renovere skoler, givetvis også ældreboliger og børnehaver, og hvad vi ellers har rundtomkring, og dermed kan man jo sige, at jo, i nogen forstand er vi sådan set i en anden situation.
Der bliver ført en anden politik, end der blev ført før valget, fordi nu har vi tilbagetrækningsreformen, som bliver gennemført, kickstarten, som forhåbentlig kan sætte gang i væksten, og så et fortsat reformarbejde, der gør, at væksten bliver holdbar, og dermed kan der blive et større råderum.
Der kan blive lidt flere penge rundtomkring i kommunerne.
Det er det, jeg synes er opgaven.
Så kan man have forskellige diskussioner om, hvem der har sagt hvad bagudrettet, men da jeg netop taler på regeringens vegne og dermed på grundlag af regeringsgrundlaget, synes jeg, at det er meget svært for mig at lave sådan noget politiske arkæologi.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Hvilken forskel i serviceniveau i kommunerne vurderer ministeren, at det kan få, når regeringen viderefører nulvækst i kommunernes økonomi i 2012 i forhold til det af S og SF afgivne løfte i »Fair Løsning« om en økonomisk vækst på 1,4 pct.?
Før valget og lang tid før valget var der jo som bekendt en meget heftig diskussion om VK-regeringens økonomiske politik og de aftaler, som man havde indgået med kommunerne, hvor man jo krisen til trods fastholdt de historisk høje ressourcetildelinger til kommunerne, den såkaldte nulvækst, og der skortede det jo ikke på skinger retorik fra den øvrige venstrefløj.
Jeg kan se, udenrigsministeren er kommet til stede, så han kan måske give ministeren et stikord.
Derfor lyder mit spørgsmål, og jeg går ud fra, at økonomi- og indenrigsministeren selvfølgelig taler på vegne af den samlede regering i forhold til spørgsmålet, om man fra regeringens side vurderer, at en fortsættelse af netop nulvækstpolitikken i 2012 og 2013, som der bliver lagt op til, vil medføre – for at bruge de samme udtryk – blodbad, nedskæringer, fyringer i kommunerne.
Morten Bødskov (S), 2011-11-09:
Som sagt er der situationer, hvor der er en politisk debat om udspil og vurderinger.
Det indgår naturligt i en politisk debat.
Det kan der findes masser af eksempler på.
Det er både fra den tidligere opposition, altså den nuværende regering, og der er temmelig sikkert også masser af eksempler på lignende debatter med dem, der i dag er i opposition.
Fælles for dem alle synes jeg skal gælde, at der her er tale om en debat, og at der er tale om en politisk kritik rettet mod den siddende regering og dens politik og intet andet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-09:
Finder ministeren i lyset af situationen på Tunø, hvor øens sygeplejerske er blevet opsagt og borgerne derfor forståeligt er utrygge, behov for at øremærke midler til de kommuner eller regioner, der har mindre øer som en del af kommunen eller regionen, til brug for ansættelse af sygeplejersker på kommunens eller regionens ø/øer?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Tusind tak, og tak for spørgsmålet.
Nej, regeringen mener ikke, at det er en god idé at øremærke midler helt specifikt og sige: De her penge skal gå til sundhedsplejersker, og de her penge skal gå til noget andet.
For der er forskellige ønsker og forskellige behov i hver enkelt kommune, og jeg tror, man vurderer det bedst lokalt.
Jeg tror også, det er meget vigtigt, at man træffer de beslutninger lokalt, for man kan meget bedre have diskussionen om, hvad der er vigtigt, og hvad der er mindre vigtigt, dér, hvor folk bor, og hvor man har valgt sine politikere.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, det er et helt relevant og rigtigt spørgsmål at tage op, om kommuner bliver kompenseret, hvis de har et særligt udgiftsbehov, og det kan f.eks. være, hvis der er en ø i kommunen; alene adgangen til og fra øen gør, at der jo åbenlyst kan være noget at kompensere.
Derfor udbetaler staten årligt et generelt tilskud til kommuner med mindre øer efter § 20 i lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner.
I år, i 2011, er tilskuddet på 86,3 mio. kr.
Det, der jo så kan tilføjes, er, at regioner og kommuner skal leve op til det, som lovgivningen siger er den opgave, de skal løse.
Og jeg har tillid til – og det har regeringen som sådan – at regionerne generelt, og i Tunøs tilfælde gælder det Region Midtjylland, løser den opgave, det er at sørge for, at folk oplever, at de kan være trygge ved det beredskab, der er, altså, at de akutte sundhedsopgaver kan løses.
Og jeg forstår, at bl.a. lægehelikopteren i regionen indgår i det.
Det andet er, at jeg også synes, det er vigtigt at have tillid til, at kommunerne generelt, og i Tunøs tilfælde er det Odder Kommune, løser deres opgave med at levere en service, som jo også de mennesker, der bor på øen, kan nyde godt af.
Odder Kommune har også tilkendegivet, at ydelserne i hvert fald leveres på det samme faglige niveau, som hvis man ikke bor på øen, altså på fastlandet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-09:
Hvordan forholder ministeren sig så til den problemstilling, der er, når de på Tunø kommer ud for situationer, hvor vi andre ville opsøge en skadestue?
Det være sig f.eks., hvis der er et barn, der får et glasskår op i foden.
Det er ikke drastisk nok til, at man kan ringe 112 og sætte helikopter og det hele i gang, men det er stadig væk for meget til, at man selv kan tage sig af det, fordi det kan få større konsekvenser.
Der kan gå betændelse i det og alt muligt.
Hvad gør man, hvis man f.eks. bor på Tunø, i sådan en situation?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Jeg tror fortsat, at det bedste, man kan gøre, er at spørge sine kommunalpolitikere og sine regionspolitikere om det samme, for de er langt tættere på, og de har jo selvfølgelig også et meget mere direkte kendskab til de lokale forhold: Hvad kan lade sig gøre, hvad kan ikke lade sig gøre, hvad er transportmulighederne?
For hvis vi fra Christiansborgs side skulle løse alle den type spørgsmål, tror jeg, at der var nogle andre opgaver, som så ikke ville blive løst, altså Folketingets opgaver.
Det rykker for mig i mit demokratisyn, for jeg synes, at det er en kommunal eller en regional opgave.
De politikere, som er valgt der, har ansvaret for at svare, også på det spørgsmål.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-09:
I Dansk Folkeparti er vi godt klar over, at en helikopter ikke er det allerbilligste transportmiddel eller foranstaltning, vi kan komme frem til.
Og når det er den eneste mulighed, de har for at få lægehjælp på øen, så ser vi et problem i det.
Det er ikke ret mange helikopterture, der skal til frem og tilbage, før vi har udlignet en sygeplejerskes årsløn på Tunø.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Jeg synes, det er helt oplagt, at kommuner og regioner diskuterer med hinanden om, hvad den samlede økonomi i det her er.
For spørgerens eksempel er jo en meget god illustration af, at hvis tingene kommer fra en kasse, er der et regnskab, men hvis de kommer fra en anden kasse, er der et andet regnskab.
Jeg synes så, det er mest fornuftigt, at dem, der har ansvaret, taler sammen: Kan det her løses på en god måde?
Og kommunen gør jo sit for at sikre, at serviceniveauet er det samme i hele kommunen, for det er dem, der er konkret på stedet.
Det tror jeg alt andet lige stadig væk er bedre, end at staten begynder at deltidsansætte sygeplejersker eller sundhedsplejersker rundtomkring, hvor man synes, at der er et særligt behov. Jeg mener, at det er bedst varetaget lokalt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-09:
Jeg kan forstå ministerens svar sådan, at ministeren ikke ønsker, at vi her fra Christiansborg skal ind og kigge på at fastansætte sygeplejersker på de mindre øer og eventuelt også gå ind og kigge på de øer, hvor der er for lille en befolkning til, at vi kan have en sygeplejerske på eksempelvis deltid, men hvor vi kunne iværksætte andre foranstaltninger f.eks. i form af hjertestartere.
Det mener ministeren ikke er en opgave, vi skal varetage herfra.
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens svar?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
For jeg tror, at hver gang vi fra Christiansborgs side siger, at vi skal nok lige ordne det, er der nogle, der siger: Nå, men så er det jo ikke mit ansvar længere.
Og lige pludselig bliver tingene flyttet meget langt væk fra borgerne i stedet for at blive løst der, hvor folk er, og hvor de selv har valgt deres politikere.
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Mener ministeren, at servicen i kommunerne alt andet lige kan fortsætte uden nedskæringer og fyringer med en videreførelse af nulvæksten i kommunernes økonomi i 2012 og 2013?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Den økonomiske politik, som regeringen står for, kan man jo se, ikke kun i regeringsgrundlaget, men også i finanslovudspillet, som finansministeren fremlagde i sidste uge.
Der er tale om – det er i hvert fald vores holdning til det – et økonomisk ansvarligt finanslovforslag, som samtidig indeholder en lang række prioriteringer, som er anderledes end den tidligere regerings prioriteringer.
Det, vi så har gjort, er selvfølgelig, at vi har finansieret de initiativer krone for krone, for vi synes jo, at det er det bedste signal til borgerne.
Med det regeringsgrundlag, der ligger, håber vi med hele reformprogrammet at skabe plads til, at der kan være et større kommunalt økonomisk råderum.
Men det er klart, at det selvfølgelig afhænger af den samlede økonomiske situation.
Vi har inviteret til samarbejde om hele reformdagsordenen og håber selvfølgelig også, at Folketingets partier bredt vil være med til at sørge for, at der er plads til, at kommunerne ikke kun har et politisk råderum, men også et økonomisk råderum.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-09:
Jeg er da glad for at have fremkaldt en refleksion hos Venstres ordfører.
Jeg synes da, at det er et væsentligt resultat i dag.
Og effekten af den kickstart, vi foreslår og har skrevet ind i vores finanslovforslag, er jo opgjort efter fuldstændig gængse regnemetoder.
Det er de samme regnemetoder, som hr. Peter Christensens parti anvendte kort før valget, da man politisk presset af omstændighederne selv fremlagde et forslag til en vis fremrykning af offentlige investeringer.
Så jeg tror, man bliver nødt til at føre refleksionen videre for spørgerens vedkommende.
Danmark er et samfund, i hvilket vi bidrager relativt meget til fællesskabet gennem skatterne.
Man beholder ikke selv alle de penge, man tjener, men leverer også et bidrag til fællesskabet.
Det har ikke gjort os til et ludfattigt samfund.
Og det er sådan set den grundlæggende filosofi, man holder fast i fra den nuværende regerings side i modsætning til den tidligere regering.
Peter Christensen (V), 2011-11-09:
Der tror jeg, at finansministeren – hvis jeg skulle give en refleksion – også er nødt til at se privatøkonomi som et glas, man hælder vand i.
På et eller andet tidspunkt løber det over.
Så forestillingen om, at man fra statens side bare skal skynde sig at tømme glasset, for så skal danskerne nok få en god privatøkonomi, tror jeg finansministeren skal tænke lidt over.
Det er ikke måden, man skaber tryghed ude blandt danskerne på.
Jeg synes, det er interessant, når finansministeren spørger, hvordan vi kan måle, om det overhovedet har en effekt, at vi lader danskerne beholde deres egne penge.
Altså, grundlæggende mener jeg, at man ikke behøver at måle på, om det er en god idé at lade danskerne beholde deres egne penge.
Jeg synes, der er al mulig logisk grund til det.
Men det samme kan jo siges om fremrykningen af offentlige investeringer.
Hvordan vil finansministeren sikre, at det har givet en mereffekt i forhold til konjunkturpolitiken?
Vi har haft et samråd i dag, der forsøgte vi at spørge lidt ind til, hvordan vi skal kunne måle regeringen på forskellige områder.
Jeg er meget interesseret i som afslutning på det her spørgsmål at høre, hvordan vi objektivt skal kunne gøre op, om det er bedre at tage folks penge og bruge dem til fremrykning af offentlige investeringer, frem for at lade dem blive i glasset, indtil det flyder over i form af privatforbrug?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Det sidste synes jeg egentlig allerede, at jeg har redegjordt for i mit svar indtil nu, nemlig at det jo er klart, at der er spørgsmål, som USA ikke vil svare på i henhold til den praksis, der hedder, at man hverken ønsker at be- eller afkræfte det.
Men det afgørende er jo, at der kommer afgørende nye oplysninger frem med WikiLeaks' oplysninger i januar 2011.
Jeg bebrejder jo ikke den daværende regering, at man ikke var i stand til at besvare spørgsmål, der blev stillet i januar 2011, i en redegørelse fra 2008.
Derfor synes jeg egentlig, at den nuværende opposition også nogle gange kunne være en konstruktiv opposition.
Det kunne f.eks. bestå i, at den anerkender, at der er et behov for at få oplyst svar på de spørgsmål, der i sagens natur ikke kunne oplyses om i en redegørelse fra 2008, da de fremkom i januar 2011.
Så skal jeg derudover også sige, at det er klart, at vi ikke kun har et ønske om at betjene Grønland godt – det har vi også; vi lægger meget vægt på et godt forhold mellem Danmark og Grønland – men vi har selvfølgelig også et stort ønske om at betjene oppositionen i Folketinget godt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-09:
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren: Hvad er det, der ikke er korrekt i den her undersøgelse fra 2008?
For jeg kan også se, at der i den aftale, der er lavet mellem regeringen og Grønland, står, at man har bedt DIIS om at sammenholde redegørelsen med den dokumentation, der lå til grund for redegørelsen.
Det er ikke wikileaksdokumentationen osv., men den dokumentation, der lå til grund for redegørelsen.
Så derfor må jeg spørge ministeren: Hvad er det, der ikke er korrekt i redegørelsen fra 2008?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Det afgørende for os er, at der er kommet nye oplysninger frem, som jeg ikke tror at regeringen var bekendt med i 2008, da man lavede redegørelsen.
WikiLeaks kom jo, som spørgeren også ved, med en dokumentation i 2011, og derfor er der ingen grund til at bebrejde regeringen, at man ikke kunne svare på spørgsmål, der blev stillet om dokumenter, der blev fremlagt i 2011, i forbindelse med undersøgelsen fra 2008.
Det er også derfor, at vi har bedt DIIS, Dansk Institut for Internationale Studier, om at lave undersøgelsen.
Det synes jeg også indeholder en klar anden fordel, nemlig at vi får et armslængdeprincip mellem regeringen og dem, der skal undersøge.
Det er altid rigtig god stil, at man sørger for, at man ikke undersøger sig selv, men sikrer, at det som i det her tilfælde er en uvildig instans, der forestår undersøgelsen af forholdene.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-09:
Det fremgår meget klart af den aftale, som udenrigsministeren på vegne af regeringen har lavet med Grønland, at det, som DIIS, Dansk Institut for Internationale Studier, skal gøre, er, at de skal sammenholde redegørelsen med den dokumentation, der lå til grund for redegørelsen.
Og det må jo altså betyde, at den nuværende regering mener, at redegørelsen ikke er korrekt.
Hvis det er korrekt forstået, altså hvis jeg har forstået det rigtigt, at den nuværende regering med baggrund i dokumentationen mener, at den her redegørelse ikke er korrekt, må jeg bare bede udenrigsministeren om at fortælle dem, der overværer det her, hvorvidt udenrigsministeren svarede det samme, da han var i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor vi jo havde spørgsmålet på; det er offentligt kendt. Hvis udenrigsministeren vil dække sig ind under tavshedspligten, kan jeg jo fortælle, at det er sådan, at udenrigsministeren altid kan fortælle, hvad han selv har sagt i Det Udenrigspolitiske Nævn, medmindre det er underlagt den særlige tavshedsklausul, som er i § 4 i nævnsloven.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Jeg tror, at embedsmændene dengang kom så langt, som det var muligt.
Det afgørende for mig er, at der efterfølgende er rejst beskyldninger om aftalt spil, som jeg tror at vi alle sammen har en interesse i bliver afklaret, i det omfang det overhovedet er muligt.
Så synes vi, at det af principielle grunde bør ske ved en uvildig undersøgelse af nogle, som har et armslængdeprincip, i forhold til hvad der er sket, og det er derfor, at vi har bedt DIIS om at forestå undersøgelsen.