runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Jeg tror, at hr. Anders Samuelsen lige skal bede sine partikolleger om at repetere deres læsestof lidt.
Jeg har ellers hørt, at hr. Joachim B. Olsen har læst samtlige kommissionsrapporter og vismandsrapporter igennem.
Men det må være en fodfejl, og det skal ikke spærre for, at ordføreren egentlig har rimelig god forstand på økonomi.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Hvis jeg har lavet en fejl, skal jeg beklage den.
Men jeg kan jo læse op fra en analyse, som Finansrådet har lavet, før den her reform blev lavet, og det var en kommentar til den reform, der blev lagt frem.
Der står der, at når ændringer i topskatten sammenlignes, fremgår det, at lettelser i topskattesatsen forekommer som den billigste løsning for staten.
Mens en ændring i topskattesatsen medfører et tab for staten på 4,5 mia. kr., giver tilsvarende ændring i topskattegrænsen et tab på 5,3 mia. kr.
Men det kan selvfølgelig godt være, at de ikke er så gode til at regne inde i Finansrådet.
Det ved jeg ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Jeg vil gerne høre den radikale ordfører, om der også er elementer i denne skattereform, som De Radikale ikke ville støtte, hvis de helt selv kunne bestemme.
Nu er Venstre jo gået foran med et godt eksempel og har sagt, at der er flere elementer, som man ønsker at få væk igen.
Er der også ting i denne reform, som vi kan forvente at Det Radikale Venstre efter et valg vil gå sammen med os andre om at fjerne igen, eller er alt, som det skal være, og uden mulighed for radikale støtte til at få ændret?
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Enhedslisten er jo ikke så interessant for ret mange andre end os selv.
Og derfor tænkte jeg, om vi kunne få lov til at stille et spørgsmål, på hvilket vi fik et svar.
Jeg lytter stadig væk efter det der svar på, hvorfor i alverden man skal ramme førtidspensionister med en skattereform, der skal fremme folks lyst til at tage arbejde.
De stakkels folk skal jo ikke i arbejde.
Hvis det skulle lykkes at få et indholdsmæssigt svar på det, kunne det være rigtig, rigtig interessant.
Ellers vil jeg gerne gentage det med den opdeling af danskerne, som Jyllands-Posten har offentliggjort, og som skatteministeren bekræfter er den rigtige, nemlig at den fattigste tiendedel af danskerne mister penge på den her skattereform, i alt 630 kr.
Den næstfattigste tiendedel får 170 kr., hvorimod den rigeste tiendedel af danskerne får 5.400 kr.
De får ud fra almindelig dansk husmandsregning cirka 30 gange så meget ud af den her skattereform.
Hvori ligger det, som De Radikale kalder den sociale vinkel eller det sociale aspekt, som er oppe i debatten i øjeblikket, når man laver en skattereform, som i den grad tilgodeser dem, der er helt oppe i toppen?
Der er jo ikke ret meget social vinkel i det, er der det?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Ikke direkte, men indirekte.
Der er to ting i det her.
For det første handler skattereformen om at styrke den danske økonomi.
Det er helt klart vores formål.
For det andet er det sådan, at hvis man ser på fordelingseffekter over et livsforløb, så har det altså ikke nogen stor effekt målt i Ginikoefficient.
Så det er marginalt.
Hertil skal man så lægge skattereformens nationaløkonomiske gavnlige effekter.
Så samlet set mener jeg faktisk, at det bliver et plus.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Den tror jeg også, at jeg – uden de store eksamener – skal have en gang til.
Men lad os endelig gøre det en anden gang.
Indirekte styrker det økonomien, og det kommer os alle til gavn, siges der.
Det kommer da så sandelig an på, hvordan man fordeler den økonomi, der kommer ud af den forbedrede økonomi.
Hvis den bliver lige så dårligt fordelt, som den er fordelt de sidste 10 år af den gamle regering, så kommer det jo ikke alle til gavn.
Så kommer det de rigeste til gavn igen.
Det er, ligesom man skal have det dårligt, før man kan få det godt, men der er nogle, der skal have det dårligt for at blive ved med at have det dårligt.
Jeg synes da, at det er almindelig sund fornuft – jeg ved ikke, om det er økonomisk fornuft – at hvis man har 5 mio. kr. og giver dem til de fattigste, så er de bedst givet ud.
Jo, for de omsætter pengene til basisydelser, som skaber beskæftigelse.
Giver man dem til de rigeste i et samfund, kan de være så vanvittige at købe en Ferrari eller noget andet, som i hvert fald ikke gavner den danske beskæftigelse, og som er ren luksus.
Derfor er det bedre at give de fattigste de fleste penge, også beskæftigelsesmæssigt.
Er ordføreren ikke enig i det?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Men det er jo en meget lille del af det.
Det er tænkt ind i alt det her.
For mig som socialliberal er det vigtigste, at vi har en meget fornuftig fordelingspolitik i skattepolitikken, samtidig med at vi faktisk, om jeg så må sige, får mest arbejdsudbud for pengene.
Og det højere arbejdsudbud skal vi gerne omsætte til højere beskæftigelse.
Nej, jeg tror, at Finansrådet regner rimelig godt, men hvis jeg nu alligevel skal tilrettelægge min skattepolitik ud fra nogen, vil jeg trods alt hellere basere den på Skattekommissionens og vismændenes arbejde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-08-20:
Jeg vil så i denne sammenhæng bede ordføreren om at svare på det spørgsmål, som både hr. Frank Aaen og jeg har stillet: Hvorfor er det, at der skal skæres i beløbene til folkepensionisterne, til førtidspensionisterne?
De skaber jo umuligt et øget arbejdsudbud og kan umuligt presse lønnen.
Hvorfor skal de straffes af regeringens skattereform, der giver allermest til de rigeste danskere?
Og så i forhold til, at jeg åbenbart sagde det på en forkert måde, vil jeg bare bede ordføreren bekræfte, at målet med den her lønstabile udvikling, som er regeringens politik, er at undgå en såkaldt løneksplosion.
Kan man ikke bare bekræfte, at det selvfølgelig vil betyde, at lønmodtagere skal have en lavere løn end den, som de så ud til at kunne få før skattereformen?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Jamen jeg går så ud fra, at det forsigtighedsprincip, som regeringen har indført, åbenbart ikke gælder skattereformen, hvor man fra den radikale ordførers side indirekte bekræfter, at man ikke har finansieringen på plads, men at man håber på at få det.
Så jeg vil egentlig bare høre, om den radikale ordfører ikke kan bekræfte, at udfordringen i forhold til EU-rabatten ikke bare er 1 mia. kr., men 3 mia. kr., når nu Finansministeriet selv har beregnet, at Danmark fra 2014 til 2020 skal regne med en stigning fra 20 mia. kr. i bidrag til 22 mia. kr. i bidrag.
Når vi så ud over det ikke skal have rabat, så må regnskabet jo være, at man skal finde 3 mia. kr.
Kan den radikale ordfører ikke bekræfte, at udfordringen er 3 mia. kr.?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det afgørende med skattereformen – ud over de positive ting, jeg har nævnt omkring jobskabelse og økonomisk vækst – er, at vi tilvejebringer reelle skattelettelser til danskerne, og den ambition står uanfægtet, også efter at være blevet konfronteret med de tal, som skatteordføreren nævner.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Jeg er jo nødt til at spørge igen, for jeg synes ikke, at ordføreren svarede på et meget menneskeligt spørgsmål om, hvordan ordføreren egentlig har det som erklæret socialist med en sådan politik, hvor de udsatte grupper – grupper, som har mindst i det her samfund – får lov til at betale for skattelettelser, og at man oven i købet bruger rigtig mange milliarder kroner på lempelser i topskatten.
Jeg må prøve igen på en anden måde i håb om at få et svar, når ordføreren ikke vil fortælle lidt om, hvordan han egentlig har det med det her.
Kan jeg så ikke få at vide: Hvorfor var det så magtpåliggende at indgå et forlig med de borgerlige partier om det her, når man nu kunne have fået et forlig med Enhedslisten, hvor det ikke var de grupper, der kom til at betale?
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Jeg er lidt ærgerlig over, at spørgeren ikke kan svare på det her spørgsmål – vi kan jo tage det efterfølgende – men var Enhedslisten parat til at indgå en aftale?
kan jeg jo retorisk spørge retur, for det var jo sådan, at der var et forhandlingsforløb.
Det skulle man ikke følge meget med i dagspressen for at kunne se, og hr. Lars Løkke Rasmussen var taget en tur til Rio, så der var sådan set åbnet for ballet for Enhedslisten, hvis Enhedslisten var interesseret i at indgå en aftale.
Det var Enhedslisten jo ikke.
Enhedslisten valgte ikke at bide til bolle, da muligheden var der for at lave en aftale.
Jeg synes, at det er ærgerligt.
Enhedslisten havde muligheden for at bide til bolle, men man valgte ikke at gøre det.
Jeg skal ikke kloge mig på Enhedslistens dispositioner, men jeg er helt sikker på, at vi måske får et svar på det fra hr. Frank Aaen senere, for forklaringen på det kan Enhedslisten bedst selv give.
Med hensyn til diskussionen om det at få mindre vil jeg også bare sige, og jeg tror, at det var den socialdemokratiske ordfører, der også gjorde lidt ud af det tidligere, at der ingen er, der får mindre.
Så kan man diskutere, om 48.000 kr. i stedet for 60.000 kr. – sådan tror jeg tallene nogenlunde er – er at få mindre mere eller mere mere.
Det er der andre der har kloget sig på fra den her talerstol og ikke er sluppet specielt godt fra.
Men jeg synes immer væk, at hvis man ser fremadrettet på det, og at man får 48.000 kr. mere, ikke mister købekraft og får en reel lønstigning, behøver man faktisk ikke at krybe helt så lavt, som man måske gerne vil fra Enhedslistens side.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Hvis du og jeg havde fået lovning på 50 kr. mere i timen og du så stak af med dem alle sammen og jeg ingen fik, eller hvis det bare drejede sig om 40 kr. og jeg ikke fik noget, kunne det måske godt fornemmes som at gå baglæns.
Er 1.190 mio. kr. fra førtidspensionister, 940 mio. kr. fra dagpengemodtagere, 650 mio. kr. fra folk på efterløn, 550 mio. kr. fra kontanthjælpsmodtagere og 100 mio. kr. fra folk på andre overførselsindkomster sendt ud til privatforbrug
en garanti for flere penge til velfærd?
Jeg nævnte bare det beløb fra jeres eget oplæg, som nu er skrabet ind i forbindelse med opstramninger på overførselsindkomster.
De penge bliver sendt ud til privatforbrug, fortrinsvis til den gode middelklasse.
Giver det flere penge til velfærd, at man hælder dem ud som skattelettelser?
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Et led i den aftale, vi behandler i dag, er faktisk, at der er 2,7 mia. kr. i overskud, eller hvad man nu skal kalde det, som rent faktisk kan bruges på øget velfærd.
Så ikke nok med at den fattigste folkepensionist får en ekstra ældrecheck og får flere penge på lommen, der er faktisk også mulighed for at styrke velfærden ved at give et tiltrængt løft nogle steder, hvor der faktisk er behov for det.
Det er noget, som måske også vil komme både førtidspensionister og de ældre pensionister til gode.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jeg vil sige til hr. Jonas Dahl, at det jo ikke ændrer på, at man hælder 3,2 mia. kr., man har taget fra folk på overførselsindkomster, ud til skattelettelser – 3,2 mia. kr. Jeg har mødt folk fra den bedre middelklasse, som er flove ved at skulle have skattelettelser nu, og som har sagt: I en situation som den her er det altså ikke os, der skal have penge, vi har fået så rigeligt gennem de sidste 10 år, og tak for det, vi er flove ved det her, og vi vil gerne betale vores skat med glæde.
Kunne man ikke forestille sig, at vi sænkede skatten på arbejde, friholdt folk på overførselsindkomster og lod halv- og helmillionærer betale i stedet for?
Så har jeg forstået, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd siger, at hvis man vil tænke i beskæftigelse og skal vælge imellem skattelettelser og offentlige investeringer, skal man absolut vælge offentlige investeringer, fordi skattelettelser er noget rigtig dårligt noget.
Effekten er fem gange så stor ved at lave offentlige investeringer frem for ved at give skattelettelser
, hvis det er beskæftigelse, man tænker på.
Hvorfor i alverden skal I så smide så mange milliarder kroner ud til skattelettelser i en situation, hvor vi har brug for effektiv, hurtig beskæftigelse?
Det stod også i dit eget fjerde punkt: arbejdspladser her og nu.
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Det går jeg ikke ud fra at vi får lov til at diskutere i dag.
Jeg tror ikke, det kræver mange studiekredse at finde ud af, at det var noget af det, som SF gik til valg på.
Det var noget af det, der ikke var opbakning til.
Så kan vi da godt tage en filosofisk diskussion af det, den tager jeg gerne med hr. Christian Juhl.
Men faktum var jo, at der ikke var politisk flertal for det, og det er nu engang nødvendigt, for at man kan gennemføre sin politik.
Det var også baggrunden for, at der var nogle forhandlinger med Enhedslisten.
Det havde givet et politisk flertal for at lave den aftale, som var skitseret i den forbindelse.
Det kunne man ikke nå til enighed om.
Så kan man synes, at det var skidt eller godt.
Det synes jeg sådan set ikke nytter meget at diskutere.
Jeg synes måske heller ikke, at den her debat kommer så meget videre af det.
Men jeg vil godt lige tage fat i et enkelt element, som hr. Christian Juhl tog fat i, for man kan altid diskutere, hvem der skal have mere eller mindre.
Men alt andet lige får en person på dagpenge jo også 48.000 kr. mere, hvis vi ser frem til 2023, hvor den her mindre regulering sker.
Så kan vi diskutere, om det er nok.
Jeg tror sådan set ikke, at der er nogen, der vil være på dagpenge fra i dag og frem til 2023, for det er ikke ladsiggørligt, så skal vi godt nok lave mange midlertidige forlængelser med Enhedslisten – det kan da godt være, at vi kommer til at diskutere det – men jeg tror ikke lige, at det er det scenarie, vi leger i.
Jeg tror, at det, der er det helt afgørende, er, at vi får hjulpet folk i arbejde.
Der er ikke nogen, der ønsker at være på overførselsindkomst; der er ikke nogen, der har et hedt ønske om at være på overførselsindkomst, fordi de ikke gider at arbejde.
Jeg tror faktisk, at de fleste mennesker gerne vil have et arbejde.
Derfor er udfordringen netop også at skabe arbejdspladser.
Det er det, vi har gjort med den investeringspakke, som Enhedslisten var med til at diskutere.
Det er også det, vi gør med kickstarten af dansk økonomi, hvor Enhedslisten også har været med.
Det gør vi, fordi vi netop skal skabe nogle arbejdspladser, og det er jo faktisk også det, der ligger i den her skattereform.
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Man kan jo undre sig over, hvordan humøret skifter, når man hører ordførerens udtalelser.
For ikke så lang tid siden udtalte hr. Jonas Dahl: Jeg har selv været dybt frustreret og vred de seneste dage, efter at man har lavet den her skatteaftale.
Nu er man pludselig en glad og stolt SF'er, der har været med til at lave en aftale, som netop forringer det for mange mennesker.
Det er de mennesker, som man har tordnet om de sidste par år, når vi har diskuteret sundhedspolitik, og hvem der får øgede afgifter, og hvem der har råd til at betale for sund mad.
For det er jo de mennesker, der har kroniske lidelser, og de psykisk syge eller dem, der ikke selv kan komme i gang og komme i noget beskæftigelse, det handler om i den her skattereform.
Det er dem, der er taberne.
Og det var dem, som man førhen beskyttede, og som ordføreren selv har prøvet at beskytte, når det drejede sig om det.
Hvor er de henne?
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren svare på, om den her aftale vil skabe større eller mindre lighed mellem dem, der er på overførselsindkomster, og dem, der er i arbejde.
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Jeg tror egentlig, at det, der betyder noget for et sygt menneske, som var det, Dansk Folkepartis sundhedsordfører tog udgangspunkt i, er, om man kan få behandling for sin sygdom.
Der betyder det rent faktisk noget, at vi løfter velfærden, og det gør vi jo med den her aftale.
Så vil vi også gerne tage en diskussion om overførslerne, men det, der bare står tilbage, er jo netop, at når det drejer sig om det at være syg, drejer det sig om at kunne få behandling, og det drejer sig om, at vi rent faktisk kan løfte velfærden, og det gør vi faktisk med den her skattereform.
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Nu sprang hr. Jonas Dahl over det, som jeg faktisk spørger til, og det tror jeg også godt at ordføreren er klar over, for den her debat har vi haft tidligere: Hvem er det, der bliver ramt, når man laver afgiftsforhøjelser på dagligvarer som vin, cigaretter osv.?
Det her handler ikke om folk, der skal i behandling.
Det her handler mange gange om dem, som har været i behandling, men som ikke kan komme videre.
Jeg mener også, at ordføreren er klar over, at der er nogle psykisk syge, som ikke rigtig kan komme videre, fordi de har en meget svær psykisk sygdom, og at der er nogle, som har en kronisk lidelse, som de bliver ved med at skulle leve med, og at der er folk, som får en funktionel lidelse, som er svær.
Jeg kan se, at der er løftede øjenbryn fra talerstolen, men vi har siddet sammen i Sundhedsudvalget, så jeg ved, at ordføreren ved, hvad jeg taler om.
Er man stolt af det som SF'er?
Det er det, jeg gerne vil vide, og som jeg vil have ordførerens svar på.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Kunne vi ikke lige få eksempler på, hvad det er, man har fået ud af at gå sammen med Venstre og Konservative i stedet for at vælge Enhedslisten?
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Jeg har kun set det refereret i pressen, altså den skitse, som jeg så kan forstå man har diskuteret med Enhedslisten.
Men der har været et forhandlingsforløb med Enhedslisten.
Jeg synes, man skal forholde sig til den politiske aftale, vi forhandler om i dag, og det er sådan set den aftale, der kunne opnås politisk opbakning til.
Som jeg har forstået det, havde Enhedslisten faktisk inden da muligheden for at sige ja til en aftale, som lå på bordet.
Det er der med Venstre og Konservative, og den aftale bakker vi selvfølgelig op fra SF's side.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Altså, kan vi ikke bare snakke sådan lidt indhold og politik i dag?
Der lå en skitse til en aftale, som alle var klar over kunne gøres færdig i løbet af den pågældende weekend.
Jeg har så hørt regeringen sige, at da man fik mulighed for sammen med Venstre og Konservative at gennemføre mere af regeringens politik, end man kunne med det, der lå i aftaleskitsen, der var lavet sammen med Enhedslisten, gjorde man det.
O.k., det er politik.
Det har jeg ikke noget problem med.
Det er bare en dum politik, men det er politik.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Så kom der et eller andet, der minder om et svar: Man synes, det var bedre at tage 3 mia. kr. fra førtidspensionister, folkepensionister og arbejdsløse.
Det ville man gerne gøre, fordi man så fik hævet ældrechecken lidt mere.
At man så samtidig tager fra omkring 100.000 folkepensionister, nemlig fra dem, som ikke er helt fattige nok til at få hævet grundbeløbet, og som samtidig ikke tjener helt nok til at kunne tjene på en hævet topskattegrænse, kan jeg forstå ikke tæller i SF's regnestykke.
Det undrer mig.
Men det, jeg vil spørge om, er, hvordan det nogen sinde kan blive SF-politik.
Hvordan kan man i SF finde frem, at det er retfærdigt, at det er førtidspensionister, arbejdsløse og folkepensionister, der skal betale for skattelettelser?
Jonas Dahl (SF), 2012-08-20:
Jeg synes ærlig talt, at fru Johanne Schmidt-Nielsen skulle tage at høre efter.
Jeg svarede sådan set allerede i anden runde på hr. Frank Aaens spørgsmål om det her med de fattigste folkepensionister, som faktisk får mere ud af den aftale, der er lavet med Venstre og Konservative, og social- og sundhedsassistenterne får også mere.
Det svarede på jeg på i første runde, jeg ville gerne svare på det i anden runde, og nu svarer jeg også på det i tredje runde.
Men jeg synes måske, at det så er rimeligt, at fru Johanne Schmidt-Nielsen er lidt nærværende.
Med hensyn til diskussionen om de arbejdsløse og diskussionen om førtidspensionisterne er det jo faktisk også sådan i den aftale, der ligger, at de fattigste førtidspensionister, der er på den gamle ordning, jo faktisk får mulighed for at få et ganske markant løft ved at komme over på den nye ordning.
Det ved fru Johanne Schmidt-Nielsen også udmærket, altså at der rent faktisk er et løft netop i den retning.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt netop at sikre, at nogle af dem, der har allermindst, og det er netop de fattigste førtidspensionister, faktisk får et løft.
Jeg synes, det er vigtigst at sikre, at de fattige folkepensionister faktisk får et ganske markant løft, også et mere markant løft end det, de kunne have fået med den aftale med Enhedslisten, der lå på bordet.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Så må jeg jo prøve at spørge på en lidt anden måde.
Hvordan har ordføreren det som erklæret socialist med, at man siger ja til en skattereform, som betyder, at det er arbejdsløse med eller uden a-kasse-forsikring, altså a-kasse-forsikrede og kontanthjælpsmodtagere, det er mennesker på sygedagpenge, det er førtidspensionister, en stor gruppe førtidspensionister, det er en stor gruppe folkepensionister og andre mennesker på overførselsindkomster, der kommer til at betale for en voldsom lettelse i topskatten, som ordføreren jo før valget var meget uenig med VKO-flertallet i at der skulle være råd til?
Hvordan har ordføreren det som erklæret socialist med det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Nej, men altså, man kan jo ikke både have den argumentation, at grunden til, at man fra regeringens side laver en aftale med højrefløjen frem for med Enhedslisten, er, at man sammen med højrefløjen får mere af sin politik igennem, og når vi så spørger om, hvad det er for noget mere politik, man fik igennem, vil man ikke sige det.
Der er jo hul i argumentationen.
Så siger ordføreren, at han ikke var til stede.
Men ordføreren er da trods alt ordfører i den diskussion, vi har her i dag.
Det må da være muligt for ordføreren for SF at sige, hvorfor SF foretrækker den skatteaftale, man har indgået med højrefløjen, frem for det, man havde forhandlet sig frem til sammen med Enhedslisten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Nej, vi har bestemt ikke fortrudt den skattepolitik, vi har været med til at føre.
Man kan ikke i den nuværende situation sætte dem over for hinanden.
Hvis man tager skattereformen fra 2009, hvor vi f.eks sænkede topskattegrænsen lidt, hvor vi sænkede skatteprocenten, så står det nye forslag jo ikke ved siden af det.
Det er jo ikke sådan, at man siger, at vi kom her ned til, og den nye går her ned til.
Nej, den nye skattereform ligger jo i forlængelse af det.
Så hvis den gamle oppositionen og den nye regering var så sure over den gamle skattereform, burde man jo rulle den tilbage, inden man laver det her.
Det gør man ikke.
Her bygger man jo videre på den.
Den gamle skattereform står jo stadig væk ved magt, og nu bygger man bare videre på den.
Hvis man dengang i 2009 mente, at den var socialt skæv, er det da helt skævt, at man bygger oven på den.
Og vi står fuldt ved den skattepolitik, som vi har været med til at føre igennem de sidste 10 år.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Det er næsten en gang sludder for en sladder.
Altså, jeg spurgte efter, om man har fortrudt det, man har været med til i 10 år.
Så får jeg nu at vide: Nej, men man er imod, at den politik fortsættes.
O.k., jeg synes da, at det er en erkendelse, at man er imod, at den fortsættes.
Men er man så ikke også imod det, man har været med til?
Dansk Folkeparti har systematisk været med til at sænke skatten for dem, der tjener mest, og snyde alle dem, der tjener mindst.
Det er så det, der fortsættes nu.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er derfor, at vi er imod.
Det kan jeg forstå at Dansk Folkeparti også er.
Det har jo givet bankdirektørerne enorme skattelettelser – f.eks. hundredtusindvis af kroner til en enkelt bankdirektør – mens man har snydt de arbejdsløse.
Ville det så ikke være en god idé, at man, når man er imod det, der sker i dag, også erkender, at det, man har gjort, var forkert?