Karsten Hønge (SF), 2016-05-26:
Det er godt, at vi nu har mulighed for at diskutere landdistrikternes udfordringer, for vi skal have et land i balance.
Danmark har jo desværre gennem mange år udviklet sig skævt.
Væksten og erhvervsudviklingen koncentrerer sig mere og mere om de større byer, mens der overordnet set er tilbagegang og stagnation i landdistrikterne og på øerne.
I den seneste udvikling kan vi også se, at nu stryger boligpriserne igen mod himlen i de store byer, mens de slæber sig langs jorden i landdistrikterne og på øerne.
Vi har set, hvordan arbejdspladser lukker og mennesker mister deres job.
Vi ser også, at mindre virksomheder ikke kan ekspandere, selv om de har potentialet til det og måske også nogle gode tal på bundlinjen, alene fordi det er svært at få lån med sikkerhed i deres huse.
Selv folk, der både vil og har råd til at købe, kan ikke få lån i et realkreditinstitut.
Det er tit, alene fordi omsætningen på boligmarkedet er lav på grund af frygt for, at værdien på boligerne falder.
Det er en ond spiral, der betyder, at den negative udvikling bliver selvforstærkende.
SF mener, at der er behov for at få styrket mulighederne for at kunne få finansieret ejerboligerne.
Vi foreslår en bedre finansiering, ved at der bliver oprettet et særligt realkreditinstitut, der tager sig af udlån i landdistrikterne.
Et sådant institut kan enten fungere på rene markedsvilkår med en højere rente eller f.eks. med hjælp fra staten i form af enten en vis underskudsdækning eller tilskud til renten.
En mulighed er også et samarbejde med pensionskasserne.
Deres medlemmer bor jo da i hele Danmark og betaler til pensionskasserne.
Hvis merrisikoen ved udlån i yderområderne er lille eller tæt på nul, vil merrenten jo også blive meget lille.
Vi kan ikke leve af at koncentrere vores vækst i de større byer.
Så affolker vi samtidig resten af landet.
Men det er her, vi kan skubbe på, så den caféejer, der har gode regnskabstal, men ligger i et område med lav boligomsætning, kan udvide og tiltrække endnu flere gæster med øget omsætning til følge.
Eller det kan være den driftige håndværksmester med de gode ideer, iværksættere af enhver art for så vidt, som så ofte er kommet godt fra start ved at få den første kapital fra belåning af deres eget hus, men for hvem den mulighed i dag er unødig svær.
Så er der jo også de familier, der ønsker at flytte ud til grønne områder og gerne vil pendle for at opnå fordelene ved at bo i et landdistrikt.
For dem kan et lån til at opfylde drømmen samtidig medvirke til at tilføre liv og vækst i et område, som ellers kunne ende med at blive affolket.
Det er den tankegang, der gør, at vi tænker, at det er fællesskabet, der kan træde til med en ny type realkreditinstitut.
Der er rigtig mange politiske områder, der har indvirkning på landdistrikternes udvikling.
Jeg har lige nævnt nogle af dem, som vi synes er de vigtige, nemlig adgang til kapital, men et andet er uddannelse.
Det er socialt skævt.
Chancen for få en uddannelse er langt større, hvis ens forældre selv har en uddannelse, end hvis ens forældre er kortuddannede.
Men det er også geografisk skævt.
Der er færre, der tager en uddannelse, jo længere væk man kommer fra de større byer.
Der er en direkte sammenhæng mellem afstanden til uddannelsesinstitutionerne og ungdommens uddannelsesfrekvens.
Vi har for så vidt et meget vidtforgrenet net af gymnasiale uddannelser, mens der er langt mellem de erhvervsfaglige skoler.
Det er selvfølgelig også sværere at lave et mere vidtforgrenet net, når det er et udbud af mange fag, som man har i erhvervsuddannelserne.
Det kan være svært at præsentere alle fagene i alle områder, men kommuner og erhvervsskoler skal blive langt bedre til at etablere introduktionsforløb eller præsentationsprogrammer af de faglige uddannelser, også i landdistrikterne.
For det bliver helt nødvendigt med et fintmasket geografisk net af praktikpladscentrene.
Som det er i dag, kan vi vel sige, at AMU og erhvervsskolerne er landdistrikternes uddannelser.
Vi kan selvfølgelig ikke have uddannelsesinstitutioner liggende overalt
, så derfor er det også vigtigt at understøtte mobiliteten, så de unge nemt og billigt kan komme frem til deres skole.
Vi må så at sige få kommunerne og trafikselskaberne til at blive bedre til at levere hurtige uddannelsesruter fra yderområderne og ind til byer, hvor uddannelsestilbuddene er flere.
En vigtig forudsætning for liv i landdistrikterne er også en god og effektiv kollektiv trafik.
SF tror på, at de visioner, der ligger i Togfonden DK med en timemodel, vil være helt afgørende for at binde Danmark sammen.
Samtidig skal man indtænke, at fra de hovedknudepunkter langs hovedlinjen skal der være et finmasket busnet og regionale togstrækninger, der kan bringe folk helt ud.
Det er vel også derfor, at vi i dag ser, at det i høj grad er borgmestre fra det, vi vil kalde landdistrikter og yderområder, der er bekymrede over, at nogle forsøger at pille Togfonden DK fra hinanden.
er, at vi får rullet planerne om bredbånd af høj kvalitet og stor udbredelse ud til de sidste adresser.