runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Nej, og det langsigtede er jo netop, at vi skal have alle igennem en ungdomsuddannelse, og det er sådan set den politik, som regeringen stadig forfølger.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at hvis man tager ungdomsuddannelserne, så er der 473 mio. kr. mere i 2008, end der var i 2007.
Og uanset hvor mange gange oppositionen gentager det her i salen, så synes jeg dog, det er værd at minde folk om proportionerne i det her.
1 pct. er jo 1 pct., og derfor er det jo, uanset om det er undervisningsområdet eller det er forsvarsområdet, det drejer sig om, en overkommelig opgave at skulle skyde bl.a. nogle investeringer til 2009.
Og derfor er det ikke på nogen måde at bryde med den ambition, vi i øvrigt deler med de fleste af Folketingets partier om at få alle igennem uddannelsessystemet.
Det, vi sådan set skal bruge det til, er jo ikke at dunke hinanden i hovedet, men at lære - det er jo derfor, man bør kunne historie, nemlig for at man kan lære af den - og det synes jeg sådan set bare er det, der er det afgørende.
Det skifte, vi lavede efter Anker Jørgensen, og som der egentlig har været bred opbakning til her i Folketinget, har jo netop været, at vi politikere ikke skulle sidde og lave en minutiøs efterspørgselsstyring, for det havde ingen effekt.
Men den måde, vi sikrede en øget velstand på i alle årene, var ved hele tiden at øge udbuddet, og det er sådan set det, vi bør lære af.
Så spurgte hr. Ole Sohn om det med uddannelserne.
Ole Sohn (SF), 2008-02-21:
Ja, jeg er glad for, at undervisningsministeren har været til stede under hr. Peter Christensens ordførertale, for det må være meget bekymrende som undervisningsminister at se, hvordan en ung finansordfører fifler med ideen bag de nationale test.
For jeg kan forstå, at hr. Peter Christensen har forstået, at det bare gælder om at have udenadslære og gentage, hvad man har sagt tidligere, og derfor vil jeg sige det samme, som jeg sagde i efteråret, at den historiske viden, som hr. Peter Christensen har tilegnet sig, om, hvad der skete i forrige årtusind, er annammet og den er gentaget.
Jeg er sikker på, at hr. Peter Christensen ville kunne bestå enhver national test til glæde for undervisningsministeren; måske ikke til glæde for den store kreativitet og egenudvikling og videreudvikling, men det er jo heller ikke det, der er det afgørende ved de nationale test - man skal bare bestå nogle bestemte prøver.
Men der er én prøve, som hr. Peter Christensen ikke består, og det er med hensyn til det, der er kernen i samfundsproblemerne i dag.
Det er, at vi ser, at der sker et fald i antallet af unge, der gennemfører en uddannelse, og at vi samtidig ser stigende problemer, og at vi ser, at regeringen ingen svar har på, hvordan man vil løse problemerne.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Det vil så sige med det, ordføreren her siger, at der her er konstateret meget stor usikkerhed om en meget central del af regeringens finanslovudspil; der er ikke flertal for den milliardbesparelse, som der jo de facto er tale om.
For sandheden er jo den, at selv om ordføreren står og siger, at der er tale om en opsparing - når man bruger 100 kr. i år, lægger man 1 kr. til side, og den får man så lov til at bruge næste år - så har hverken politiet eller uddannelsesområdet fået nogen garanti fra regeringens side om, at man faktisk får pengene tilbage næste år.
Vi synes i Socialdemokratiet, at det er et meget, meget dårligt signal at sende til uddannelsesområdet, hvor man har et mål om, at flere unge skal have en uddannelse; det halter i forvejen.
Vi synes, det er et uhyre dårligt signal, man sender over for dansk politi, som i øjeblikket kæmper en brav kamp med opgaven med den her uro, der har været i Danmark, altså at man næste år skal pålægge dem besparelser på op imod 100 mio. kr. Så bare for at forstå det helt rigtigt: Fastholder regeringen de her besparelser, eller vil man indstille sig på, at der fra i går af ikke længere er flertal i Folketinget for, at den her milliardbesparelse bliver gennemført?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Først synes jeg, det er vigtigt lige at understrege, at vi inden for alle ministerier lægger op til, at man for hver hundredkroneseddel, man får, flytter 1 kr. fra 2008 frem til 2009, og at det dermed ikke er en besparelse, men at man sparer op, for at vi lige tager presset lidt af vores økonomi her i 2008.
Det håber jeg er noget, vi kan blive enige om at nå frem til, for jeg synes, at vi alle sammen har pligt til at sikre, at vi ikke får skabt en negativ økonomisk spiral.
Så der er ikke tale om en besparelse; det er at udskyde 1 kr. for hver hundredkroneseddel.
Og som det gælder helt generelt i alle dele, vi har lagt frem, ja, så går vi selvfølgelig efter at forhandle os frem til et flertal; det er nu engang nødvendigt for at bære en finanslov igennem.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Tak for denne historiske gennemgang af dansk samfundsøkonomi; det er jo altid meget interessant.
Det, der måske imidlertid er mere interessant, er, at partierne jo i går formiddag og i går eftermiddag præsenterede deres finanslovudspil.
Og der står det jo nu meget klart, at en helt, helt central grundpille i regeringens finanslovudspil, nemlig det, som regeringen forsøger at camouflere som en opsparing, som jo de facto er en milliardbesparelse på politiet, på uddannelsesområdet, på forsvarsområdet og på en række andre statslige områder, ikke har flertal i det her Folketing - det må man tage som udgangspunkt, ikke kun i forhold til det, vi selvfølgelig fra Socialdemokraternes side har sagt, men også det, Dansk Folkeparti har sagt, og det, en række andre partier har sagt.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det?
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Som sagt er det socialdemokratisk politik, at vi skal holde dansk økonomi på rette spor, og vi har ingen problemer med at bruge en 1-procents-opsparing i SP-bidrag i forhold til en finanspolitisk stramning som den her.
Vi siger til folk: I får pengene tilbage krone for krone.
Hvis man læser det socialdemokratiske finanslovforslag, vil man se, at der er en kraftig omfordeling af midlerne til fordel for lavtlønnede grupper - og det tror jeg også godt hr. Frank Aaen ved.
Hele det socialdemokratiske forslag handler om, hvordan vi kan sikre mere sammenhængskraft i vores samfund ved at investere i den grundlæggende velfærd.
Så jeg tror sådan set ikke, hr. Frank Aaen har nogen synderlig grund til at være nervøs.
Det, Socialdemokraterne her har fremlagt, er udtryk for en ansvarlig økonomisk linje, hvad angår den enkelte families muligheder og den velfærd, det her samfund skal levere.
Ole Sohn (SF), 2008-02-21:
Det er jo det, der er det bekymrende, for det er der jo ikke.
Der er færre, der gennemfører en uddannelse under den her regering.
Man har haft ansvaret i 6 år, og man har ikke formået at ændre udviklingen.
Nu ser vi så, at regeringens eneste svar er, at der skal skæres.
Ja, foreløbig runder man 275 mio. kr. af Undervisningsministeriets budget, og man fortsætter også ved at tage nogle kvalitetsudviklingsmidler væk.
Men man gør det også et andet sted, hvor der er behov for en indsats over for ungdommen, nemlig på Justitsministeriets område, hvor man skærer 120 mio. kr.
Er det virkelig svaret på den aktuelle uro, vi har været igennem?
Nu kan jeg forstå, at hr. Søren Pind ikke længere må sige, at man skal i lænker - det kan være et svar - og at det bliver sagt, at det nu er forældrenes ansvar.
Er det ikke lidt fattigt?
Er det ikke, som om man faktisk ikke har lært af de fejl, man lavede i forrige årtusind?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Bestemt ikke.
Og jeg mener igen, at man er nødt til at bevare proportionerne i den her diskussion.
Vi er jo immer væk nu ved marts måned, og det vil sige, at man i den sidste del af året i den økonomi, man har, så bare lige skal skubbe 1 pct., altså 1 kr. for hver hundredkroneseddel, indtil vi når frem til 2009.
Og derfor synes jeg ikke, det er rimeligt at tegne et billede af, at regeringen ikke er optaget af at få skabt ro og sikkerhed med hensyn til de problemer, vi har set.
Selvfølgelig er vi det.
Jeg tror også, at vælgerne udmærket er klar over, at hvis der er nogen, der har været garant for en konsekvent retspolitik, så er det den her borgerlige regering - og det ændrer den her finanslov ikke et komma ved.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-21:
På Venstres hjemmeside står der om uddannelse, at man som det første ikke skærer ned på uddannelse - den sætning kan man jo undre sig lidt over - men som det andet også, at uddannelse er nøglen til at sikre alle lige muligheder i livet, og at Venstre derfor prioriterer uddannelse meget højt.
Er det her så ikke en kortsigtet løsning?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Lad mig først lige tage hele uddannelsesområdet: Regeringen har nogle meget, meget ambitiøse mål netop for uddannelse, derfor bliver der jo også samlet set hvert eneste år tilført flere penge til uddannelsesområdet, og det sker rent faktisk også i år.
Når der så bliver henvist til teksten i finanslovforslaget om at tage hensyn til konjunkturerne, så kunne man også oversætte det til, at vi også i 2009 vil lave en ansvarlig finanslov.
Ja, selvfølgelig vil vi det.
Jeg håber da sådan set også, at Socialdemokraterne vil mene, at vi hvert år skal tage hensyn til den konjunkturmæssige situation, vi står i.
Alt andet mener jeg vil være helt vildt.
Men det ændrer ikke ved, hvad den politiske intention med den ene procent, som vi beder ministerierne om at flytte frem til 2009, er.
Det er jo netop lige at løfte foden lidt fra speederen med henblik på, at vi så kan bruge det beløb ekstra i 2009.
Det er den politiske intention, nemlig netop at forholde sig til den konjunkturmæssige situation, vi står i, og det burde Socialdemokratiet sådan set bakke op om.
Christine Antorini (S), 2008-02-21:
Det synes jeg var meget klar tale fra ordføreren.
Det, jeg her hørte ordføreren fra Venstre sige, var, at man var parat til at give en garanti for, at denne opsparing, omlægning, udskydelse, flytning rent faktisk vil blive udbetalt i 2009.
Nu undrer det mig bare, at det, der står i finanslovforslaget, er, at man vil tage hensyn til, hvordan konjunkturerne udvikler sig.
Men jeg vil tage det her som en garanti for, at pengene rent faktisk kommer til uddannelsessektoren, og det tror jeg er et meget vigtigt signal at sende, så folk i sektoren ved, hvad de har at planlægge efter.
Jeg har så et andet spørgsmål til ordføreren: Hvordan kan det være, at man så med den ekstraordinære 6-pct.s-besparelse, der skal ramme de korte og mellemlange videregående uddannelser, lige præcis har valgt, at det f.eks. med hensyn til erhvervsakademierne, som vi har lavet et bredt forlig om her i Folketinget, og som indeholder en række af de tekniske og merkantile uddannelser, som det også ligger regeringen meget på sinde at udvikle, ikke engang drejer sig om en udskydelse af pengene, men at de rent faktisk skal spare 46 mio. kr.?
Er det det signal, som regeringen ønsker at sende til de meget, meget vigtige fremtidsrettede uddannelser?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jamen altså, nu kan man jo bruge de ord, man vil, og det kan jeg også høre bliver gjort, men det ændrer jo ikke ved, at der ikke er tale om en besparelse.
Der er tale om, at vi flytter pengene frem til 2009, og vores hensigt er jo, som den er beskrevet og udtalt, at pengene skal bruges i 2009, sådan at man i 2009 ikke har 100 kr., men 101 kr., fordi vi netop flytter den ene krone for hver hundredkroneseddel fra 2008 til 2009.
Det er helt klart vores intention.
Christine Antorini (S), 2008-02-21:
Jeg kan godt forstå, at undervisningsministeren har valgt at være til stede ved denne finanslovdebat, for hvis der er en, der virkelig skal holde for med hensyn til regeringens nedskæringer, så er det undervisningsministeren, for her gælder det jo ikke alene den ene procents besparelse, som stort set rammer hele uddannelsesområdet, det gælder også den ekstraordinære nedskæring, som regeringen har valgt at lægge på alle de korte og mellemlange videregående uddannelser, dvs. uddannelserne til lærer, sygeplejerske, pædagog, ingeniør osv., for de nøjes nemlig ikke med 1 pct.s besparelse, de skal spare 6 pct. ifølge regeringens finanslovforslag.
Nu har vi haft fornøjelsen af at have undervisningsministeren i samråd.
Kært barn har mange navne, men vi har prøvet at notere, hvordan denne nedskæring er blevet omtalt.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jeg synes jo, at det er helt vildt, at vi har en situation, hvor utilpassede unge render og brænder biler af, og så er grunden til det, at vi har et kontanthjælpsloft.
Det er jo netop sådan et udsagn, der fjerner fokus fra, hvem der egentlig har ansvaret: Det er de unge selv og deres forældre.
Det, at vi lavede et kontanthjælpsloft, betyder, at man i det første job, man tager, skal tjene 22.000 kr., mens man, før vi indførte det, hvis man havde været ledig, skulle tjene over 26.000 kr. om måneden, før det overhovedet kunne betale sig at gå fra ledighed til beskæftigelse.
Det er rent faktisk stadig væk en ret høj løn, der skal til, før man i dag har en økonomisk gevinst ved at gå fra ledighed til beskæftigelse.
At stå og høre på, at fordi vi indførte det loft, er vi skyld i, at der er bål i gaderne, det er jo helt vildt.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Det er uacceptabelt at brænde biler af, men det er også uacceptabelt at lukke øjnene for, at der er nogle reelle problemer i samfundet, som skal løses: Der er nogle unge, der bliver smidt ud af uddannelsessystemet, fordi uddannelsessystemet ikke fungerer godt nok; der er nogle byområder, som har brug for et løft, brug for nogle penge til at lave en bysocial indsats; der er nogle diskriminerende regler i vores sociallovgivning, f.eks. kontanthjælpsloftet og starthjælpen, som virker klart diskriminerende over for nogle mennesker.
Hvis man ikke har øje for, at det er, fordi nogle mennesker føler sig mishandlet, og at der er brug for en indsats for at komme dem i møde, ikke ved at sige, at det er fint, at de unge brænder biler af, men ved at sige, at der her er nogle ting, som vi gerne vil løse sammen med dem - få skabt en dialog i stedet for bare at snakke om strengere straffe og fodlænker.
Det vil også være et vigtigt signal, at regeringen siger: Nu gør vi noget ved de her problemer, og vi afsætter nogle penge.
Det er korrekt, at finansloven blev lavet, før det her skete, men det er jo i dag, vi diskuterer, om der skal ske nogle ændringer i det forslag, der er fremlagt.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Nej, vi har sådan set ikke tænkt os at sidde og vente på, at der kommer mere uro, og det håber jeg sandelig heller ikke at der gør.
Man kan starte med her på Christiansborg at være enige om at føre en konsekvent linje.
Derudover er løsningen jo ikke at begynde at belønne økonomisk, at der har været uro, så det er ikke med i finansloven.
Men det er sådan set heller ikke nødvendigt, for det her er ikke relateret til et finanspolitisk spørgsmål.
Jeg synes, det er en forkert linje at lægge over for de unge at bekræfte dem i, at det ikke er deres skyld.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
De senere dage har vi set en voldsom uro med bål og brand i vores byer, og det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, at der sker det, vi har set.
Begivenhederne har jo afsløret, at regeringens politik er slået fuldstændig fejl, at der er nogle enorme problemer med unge, som føler sig mishandlet og sat udenfor, og at der er store kløfter i vores samfund.
Har regeringen med nogle ændringsforslag til finansloven tænkt sig at gøre noget ved det og sige til beboerne i de byområder, der er blevet berørt - de beboere, som har ydet en enorm indsats for at stoppe det her og komme i gang med en udvikling - at det honoreres med nogle penge?
Har regeringen tænkt sig at sige til dem: Her er penge til bysocial udvikling, her er penge til bedre fritidstilbud, her er penge til at renovere jeres bydel, så vi får en højere standard?
Har regeringen tænkt sig i det hele taget at hjælpe dem på vej, der er i gang med at vende udviklingen, og sørge for, at der er flere penge til de uddannelser, hvor der er enorme frafaldsprocenter?
Eller vil regeringen bare sidde og vente på, at der igen kommer uro i vores byer?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jeg tror også, det er vigtigt at påpege, at netop den her finanslov tager hånd om hele sundhedsområdet, der får tilført 2,6 mia. kr. mere i 2008 end i 2007, hvoraf hoveddelen er til mere aktivitet på sygehusene.
Vi har afsat 270 mio. kr. til udsatte grupper, og der er blevet lanceret en handlingsplan for ufrivilligt hjemløse.
Så jeg synes egentlig, at det er afgørende også at være klar over, at der på de områder bliver taget store og vigtige skridt og initiativer.
Så blev det med skattelettelserne nævnt.
Jeg tror, det er meget afgørende, når vi diskuterer den konjunktursituation, vi er i nu, at vi netop har for øje, at de elementer, som kan være med til at øge arbejdsudbuddet, alle sammen er en del af løsningen på de udfordringer, vi står over for.
Derfor er skattelettelserne ikke en del af problemet, men en del af løsningen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Ville det ikke være mere reelt, i stedet for at strø penge ud over den brede middelklasse, at bruge pengene på dem, der virkelig er udsatte, udsatte børn, børn af misbrugsforældre og lignende?
Ville det ikke være mere reelt at prioritere dem, der virkelig er kritisk syge først, i stedet for at have en generel ventetidsgaranti i sundhedssektoren?
Ville det ikke være mere reelt at sige, at så prioriterer man eksempelvis at udskyde skattelettelser og en kvalitetspulje, fordi man er bekymret for de generelle økonomiske konjunkturer?
Det ville da være en reel prioritering, der ville vise noget politisk mod.
Må jeg minde hr. Peter Christensen om, at den selv samme Schlüterregering, som hr. Peter Christensen står og skamroser, faktisk havde modet til at gå ind og forholde sig til en dyrtidsregulering i en overenskomst, selv om der stod 250.000 mennesker ude på Slotspladsen.
Det er ikke nødvendigvis en anbefaling til den siddende regering at gentage det, men ikke desto mindre var det reelt mod til prioritering, som var en prioritering og ikke bare en bevidstløs grønthøster, hvor man kører hen over samtlige ministerier, som om alt er lige fedt.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Finansloven er jo i høj grad et resultat af politisk prioritering, og jeg synes, det er vigtigt lige at holde fast i, at ja, vi løfter foden en lille smule fra speederen sammenlignet med den finanslov, der var lagt frem før valget, men at det jo ikke ændrer ved, at der er nye initiativer for over 10 mia. kr. i den her finanslov.
Der er nye initiativer for 10 mia. kr., og så siger vi - netop for at det skal være en overkommelig udfordring for alle ministerier - at så er det dem alle sammen, der lige flytter 1 pct. fra 2008-09.
Det er klart, at man godt kunne have undtaget nogle, men så ville opgaven jo bare blive det større for andre ministerier, og derfor har regeringen valgt at sige, at alle sammen på hvert område løfter den her udfordring, for når man løfter i flok, er opgaven ikke større, end at det kan lade sig gøre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Jeg hæftede mig særlig ved gennemgangen af Schlüterregeringens genopretningspolitik i 1980'erne med støtte fra bl.a. De Radikale.
Men er forskellen ikke, at man dengang havde en regering, der turde prioritere?
Det, der sker nu, er, at regeringen anno 2008 fremlægger en finanslov med en grønthøster, der bare kører hen over alle ministerområder uden at forholde sig til en egentlig prioritering?
Man har en generel ventetidsgaranti i sundhedsvæsenet, hvor man i stedet burde prioritere de kritisk syge patienter først.
Det har man vel ikke i dag.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jamen der er overhovedet ingen usikkerhed om den økonomiske politik, vi fører.
Vi har i sinde at forhandle en aftale på plads, som netop sikrer en ansvarlighed i den økonomiske politik.
Jeg mener sådan set også, det er vigtigt, at vi har proportionerne lidt inde i den her debat.
Det er altså kun 1 pct., vi taler om, som skal flyttes fra 2008 til 2009, sådan at man har mulighed for at bruge pengene i 2009.
Så det er en overkommelig opgave.
Men jeg er nu heller ikke så bekymret som hr. Morten Bødskov, for nu er det ikke første gang, jeg oplever, at partierne ikke er enige om alting som udgangspunkt for en forhandling, for var man det, var der jo sådan set heller ikke meget at forhandle om.
Så jeg synes ikke, at hr. Morten Bødskov skal lade sin bekymring smitte for meget af nogen steder, for det er der egentlig ikke nogen grund til.
Jeg er sikker på, at når vi mødes igen om en 14 dage, er der også fundet en aftale om økonomien her for 2008, og forhåbentlig så bred som muligt.
Men det afhænger jo også af, om Socialdemokratiet er parat til at trække i arbejdstøjet og tage et medansvar for dansk økonomi.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Vi kan jo alle sammen være enige om alle de gode hensigter, man kan have med en sådan finanslov, og debatten i dag har jo allerede bibragt mange gode hensigter.
Men der skal jo også prioriteres, således at der penge til det, og der skal sikres en ansvarlig økonomisk politik.
Vi har lagt mærke til, at Dansk Folkeparti har været ude og afvise den milliardbesparelse, som regeringen har pålagt de statslige institutioner, og det vil altså sige besparelser på uddannelsesområderne, på vores politi, på vores forsvar og på en række andre områder.
Bare for at det kan blive helt klart: Er det sådan, at Dansk Folkeparti er modstander af den her besparelse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Jeg tror, at man i det socialdemokratiske oplæg bruger eksemplet med knæ og ikke med en skæv finger.
Vi kan selvfølgelig altid stille eksempler op, hvor vi kan sige, at hvis jeg står over for en dødssyg hjertepatient og en, der skal have en eller anden mere eller mindre kosmetisk operation, vil jeg jo altid prioritere hjertepatienten med den livstruende sygdom.
Sådan har jeg det.
Dansk Folkeparti er med på det hold, der hele tiden diskuterer med alle partier, også Socialdemokratiet: Hvordan kan vi sikre, at de ressourcer, vi har inden for sundhedssektoren, bliver brugt bedst muligt?
Det er selvfølgelig på at sikre, at folk ikke dør, mens de står på venteliste.
Jeg føler ikke, at der er nogen modsætninger, så lad os diskutere det.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-21:
Vi ved, at det på hjerteområde vil beløbe sig til noget, der ligner 400 mio. kr. at få behandlet de 15.000 mennesker, der står på venteliste.
Det er derfor, at vi præcis har sat midler af i vores finansiering.
Vi synes, det er vigtigt, at disse mennesker, der lider af en livstruende sygdom, bliver behandlet, før man retter en skæv finger ud.
Det er jo i dag prioriteret før: Har man en skæv finger, kan man få den rettet ud inden for 4 uger.
Hjertepatienter venter i øjeblikket i 32 til 48 uger.
Det, at man har fået en venteliste, der er steget så voldsomt for disse livstruende sygdomme, er noget, der er sket inden for de sidste 2 år.
Samtidig har man besluttet, at hvis man som sagt skal have rettet en finger ud, kan det gøres inden for 4 uger.
Vil man være med til en omprioritering, hvor man siger: Personen med en skæv finger må vente i 8 uger, vi tager hjertepatienterne først, og så har vi også finansieringen?
Det er måden at gøre det på, og det er vores forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at Dansk Folkeparti er at finde på det hold, der kæmper for, at vi hele tiden forbedrer vores tilbud - specielt til dem, der har livstruende sygdomme.
Vi synes, at noget af det sværeste for et menneske, der står i en livstruende situationer, er at blive placeret på en venteliste og bare få at vide, at man skal vente og vente.
Det, vi gerne vil bruge forhandlingerne til og også gerne diskuterer med Socialdemokratiet, er selvfølgelig, hvordan vi så sikrer, at der rent faktisk sker en forbedring.
Det er jo så et bud.
Det, vi skal se på, er, hvordan vi kan presse de ressourcer, antallet af læger, antallet af sygeplejersker osv., vi har i sundhedssektoren; hvordan kan vi, som vi har gjort det seneste 6 år, i virkeligheden sørge for, at de kan hjælpe os med at få endnu flere igennem, så vi kan få hjulpet flere af de syge mennesker, vi har?