Mette Gjerskov (S), 2007-01-12:
Det er jo sådan, at i Socialdemokratiet mener vi, at danske forbrugere skal have sikkerhed for, at når de sætter tænderne i et saftigt dansk æble, skal der ikke være giftrester i det.
Vores udgangspunkt er derfor, at sunde fødevarer som f.eks. frugt og grønt ikke må indeholde pesticidrester.
Jeg troede sådan set, at det som udgangspunkt var noget, vi var enige om her i Folketinget.
Jeg er godt klar over, at vi er rigtig uenige om, med hvilken hastighed vi skal nå frem til det resultat, men jeg troede faktisk, at vi var enige om det, og derfor blev jeg faktisk meget overrasket over, at Venstres ordfører, som jo talte for begge regeringspartier, havde en så nonchalant holdning til forslaget.
Jeg vil sige, at det virkede faktisk, som om hun slet ikke havde læst andet end overskriften.
Ordføreren mente, at forslaget bare er en genfremsættelse af alt muligt, som hun har set i forvejen, men det er bare ærgerligt, at regeringspartiernes ordførere ikke har gidet læse det ordentligt igennem, for der er ikke gennemført noget som helst, som sikrer, at vi kan finde ud af, hvorfor der er pesticidrester i frugt og grønt.
Der er heller ikke udviklet nogen som helst behandlingsstrategier, som det hedder, altså metoder til ikke kun at undgå at bruge pesticider, men også undgå, at der er rester af pesticider i frugt og grønt.
Jeg er glad for ministerens åbenhed.
Jeg tolkede helt klart ministerens tale som et signal om åbenhed.
Dansk Folkepartis indlæg viste sådan set også tydeligt, at de er enige i målsætningen med vores forslag, så jeg tænker, at der vil være nogle muligheder.
Til de øvrige venner i oppositionen vil jeg bare sige, at jeg er glad for, at vi alle sammen er enige om, at det er vigtigt, og jeg glædede mig især over den store fokus, som ordførerne havde på netop den økologiske produktion, for det er nemlig det, forslaget drejer sig om.
På den ene side handler det om at få mængden af pesticider reduceret i den konventionelle produktion og at fremme den økologiske produktion.
Men desværre er det jo sådan, at det går den helt forkerte vej, især for dansk frugt.
I rapporten fra 2004 var det hvert andet stykke dansk frugt, der var pesticidrester i.
I den seneste rapport, som altså er fra 2005, var det altså to ud af tre – 67 pct. – der var pesticidrester i.
Det er et alarmerende skridt i den forkerte retning.
Og det er derfor, at vi fra Socialdemokratiets side igen lægger nogle forslag på bordet og siger: Vi må stramme den en tand mere, det her er simpelt hen ikke godt nok.
Så vi har altså en handlingsplan med seks initiativer, og vi hører meget gerne om flere.
Jeg kunne høre, at SF måske også barslede med nogle og De Radikale med yderligere nogle.
Det skal de være meget velkomne til.
Det ene handler om, at den årlige afrapportering skal kunne anvendes ordentligt, og det vil altså sige, at de skal finde ud af, hvilke af de anvendte pesticider der giver anledning til pesticidrester og hvorfor.
Med hensyn til det andet forslag, som handler om den her glædelige aftale, der er lavet med Dansk Gartneri om, at man skal kunne finde ud af, hvilken gartner pesticidrestfrugten kommer fra – hvis man skal sige det på den måde – mener vi jo klart, at den oplysning skal bruges til at udarbejde nogle behandlingsstrategier ud fra.
Vi snakker ikke om en evaluering af ordningen, vi snakker om en videreudvikling.
Vi skal et skridt videre, det er der behov for.
Vi vil også gerne have, at hver eneste avler får mulighed for at få en pesticidreduktionsplan, få en rådgiver ud for at kigge deres produktion igennem, som kan sige: O.k., hvor kan vi gøre noget, for at du bruger mindre mængder pesticider i din produktion?
Det synes jeg egentlig er meget enkelt.
Jeg er da glad for, at der er nogle, der mener, at det er godt nok, at de er færdige i 2007 med vores punkt 4, om at der skal ske en fokuseret indsats i Miljøstyrelsen.
Men det har vi jo hørt de sidste 2 år.
Udgangen af 2007 har vi hørt nævnt siden hvornår – 2005?
Det ændrer da ikke ved, at vi har en akut mangel, og det ændrer da ikke ved, at i den kommende vækstsæson kan man heller ikke bruge de pesticider, som måske kunne have været bedre end de gamle.
Så er der punkt 5, som handler om behandlingshyppigheden.
Det er igen den her med Kirsten Jensen-udvalget, som tilbage i 2003 sagde: Kan det nu lade sig gøre?
Vi ved jo meget mere i dag end i 2003 om, hvad sker i gartneriet på pesticidområdet.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at man kan lave en behandlingshyppighed – kald det noget andet, kald det doser, kald det hvad ved jeg – med et tal, så vi kan måle ikke kun resterne i frugt og grønt, men også forbruget, så vi kan få nogle måltal for forbruget.
Endelig er der selvfølgelig vores forslag om fremme af økologisk produktion, og her er det også vigtigt at sige, at det ikke kun er et spørgsmål om, at prisen skal sættes ned på økologisk frugt og grønt, det tror jeg ikke.
Det handler om omstilling, og der er jeg selvfølgelig glad for, at der ligger nogle forslag i forbindelse med landdistriktsmidlerne.
Men vi mener faktisk ikke, at man kan tale om problemet med pesticidrester i dansk frugt og grønt uden også at tale om økologi og om, hvordan vi kan få omstillet så meget som muligt til økologi i Danmark.
Vi anerkender som sagt, at der er taget nogle initiativer på dette område, og i parentes bemærket er vi jo glade for, at det er os selv, der har stillet en masse af forslagene, men lad det nu ligge.
Det er, som om vi, hver gang vi Socialdemokrater rejser denne sag, kommer et lille skridt videre.
Men vi mener jo altså, som jeg vist sagde tidligere, at regeringen er meget fodslæbende på det her område, at det ikke går hurtigt nok.
Det er nogle alt for små skridt i en sag, som er så alvorlig, at man bør have syvmilestøvlerne på.
Derfor tager vi sagen op igen her i Folketingssalen i håbet om, at man kan rykke bare lidt hurtigere.
Jeg er glad for bemærkningerne, for jeg er sikker på, at når vi ved, at nogle gartnere rent faktisk kan producere frugt og grønt uden pesticidrester, skal vi gøre, hvad vi kan for at samle de gode erfaringer og de gode muligheder og udbrede dem til resten af erhvervet, så vi sikrer os, at vi også har et gartnerierhverv i Danmark i fremtiden.
For hvis ikke de får fod på det her, er der ikke noget erhverv.
Det ved de også selv, de siger det selv.
Så jeg vil sige, at jeg faktisk er lidt skuffet over Venstres ordfører, men ellers går jeg til udvalgsbehandlingen med oprejst pande og håber på, at vi endnu en gang får rykket et lille skridt i denne sag, og at vi sikrer os, at vi får nogle sunde, ordentlige og pesticidfrie danske frugter og grøntsager på hylderne i supermarkederne.
Afstemning
Nu hører jeg, at ministeren siger, at madordninger skal være forældrebetalte, og så går mit spørgsmål på, om det betyder, at man så i de institutioner, hvor børnene allerede nu får et gratis måltid mad, skal hæve forældrebetalingen – altså om forældrene skal betale mere for en institutionsplads, hvis der tilbydes gratis mad, end hvis der ikke tilbydes gratis mad, for ellers er det jo ikke fuldt ud forældrebetalt.
Jeg synes, det er rimeligt, at det er forældrene, der betaler for børnenes mad.
Det synes jeg er helt i orden.
Det, der er vigtigt for mig, er, at man i hvert fald giver muligheden for, at man kan købe sig ind i en madordning og til rimelige priser få sund mad derhenne om dagen.
Så jeg synes, det er helt fint, at det er forældrebetalt.
Hvis man så har lavet nogle endnu mere gunstige tilbud i enkelte kommuner, er det jo op til lokalpolitikerne at prioritere det.
Men som udgangspunkt synes jeg, det er helt i orden, at det er forældrene, der skal betale.
Det er jo rigtigt, at kommunerne selv kan prioritere, som de vil, og vi er meget enige om, at det lokale selvstyre er fint.
Men det er regeringen, der fastsætter loftet over forældrebetalingen.
Så burde det vel være sådan, at de kommuner, som giver gratis mad, som giver den ekstra service, kan hæve forældrebetalingen, for ellers hænger det da ikke sammen.
Kommunerne har da ikke det lokale selvstyre, når det er regeringen, der bestemmer størrelsen af forældrebetalingen.
Det kunne jeg næsten ikke forestille mig at Socialdemokraterne ønsker.
Jeg er meget tilfreds med, at vi har et loft over forældrebetalingen.
Jeg er også meget tilfreds med, at vi nu har mulighed for at tilbyde forældrebetalte madordninger, og hvis nogle kommuner så ønsker at tilbyde en ekstra service, er det jo en lokal prioritering og et lokalt ansvar.