runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Det er jo noget forfærdeligt vrøvl, når hr. Søren Espersen vil gøre det her til en debat om, hvorvidt ytringsfriheden skal begrænses.
Jeg synes, det er rimeligt at sige, at når vi kan rumme udtalelser af den her karakter, er der vist ikke nogen grund til at frygte for ytringsfriheden.
Det, der er spørgsmålet her, er, om Folketingets flertal skal give sig til kende og sige: Det her er vi uenige i, det tager vi afstand fra, det synes vi er helt urimeligt.
Det forstår jeg at Dansk Folkeparti sådan set er villig til, altså at tage afstand fra sig selv og det synspunkt, man nu har rejst her utallige gange, fordi man jo tager statsministerens klare besvarelse til efterretning.
Jeg har forstået, at statsministeren i dag gentager det, som han bl.a. også sagde til Danmarks Radio den 20. april: Jeg bryder mig bestemt ikke om den sammenligning.
Nazisymbolet er et symbol på en af de mest totalitære ideologier, verden har kendt.
Tørklædet er et religiøst symbol.
Derfor må vi spørge Dansk Folkeparti: Når man nu har tænkt sig at stemme for det forslag til vedtagelse, man selv har fremsat, tager man så afstand fra det udsagn, som debatten i dag drejer sig om, eller gør man ikke?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Jeg har altid hyldet tanken om frihed for Loke såvel som for Thor.
Jeg står ikke her for at begrænse islamisternes ytringsfrihed eller for at begrænse unge muslimers ret til at sige, præcis hvad de vil.
Jeg står her som en, der advarer mod, at netop de tre ting, som fru Bente Dahl nævner, frisind, retsind og storsind, er ved at blive eller ret hurtigt kan blive en mangelvare i det her samfund.
Det er det, vi advarer mod.
Så ender det uvægerlig i diktatur.
Der er ingen ordentlige eksempler på muslimske demokratier, desværre.
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Nu er hr. Søren Espersen sikkert enig med mig i, at man altid er ansvarlig for det, man siger, derfor er hr. Søren Espersen selvfølgelig også ansvarlig for det, hr. Søren Espersen siger.
I det her Folketing taler vi tit og ofte om begreber som frisind, retsind, storsind.
Er hr. Søren Espersen enig med mig i, at ægte frisind indebærer, at man også kæmper for den persons rettigheder, man er uenig med?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Nej, jeg vil aldrig acceptere, at man ikke skal sige det, som man føler er en sand beskrivelse af islam og islamismen og den fare, som jeg mener det udgør for den vestlige civilisation.
Det vil jeg ikke undlade i den gode tones krav.
Og når fru Bente Dahl nævnte, at ordet skaber, hvad det nævner, er det nærmest, som om det, at jeg er med til at advare imod islam og den fare, den udgør, gør, at jeg også bliver ansvarlig for den.
Det synes jeg er en urimelig måde at sige det på.
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Hr. Søren Espersen citerer en række digtere i sin ordførertale.
Jeg vil spørge, om hr. Søren Espersen kan bekræfte sit kendskab til følgende poesi: Ordet skaber, hvad det nævner.
Og hvis ja, vil hr. Søren Espersen så vurdere de udtalelser, vi i dag debatterer vedrørende hagekors i forbindelse med en gruppe menneskers påklædning i den kontekst?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Nej, jeg mener ikke, at tørklædet dækker over andet end politisk vilje til at ville noget andet end det, som er samfundet.
Jeg vil ikke acceptere, at tørklædet er en blot og bar religiøs tilkendegivelse som at bære et kors eller en kippa.
Det vil jeg ikke acceptere.
Jeg vil fastholde, at tørklædet definerer og afgrænser den enkelte kvindes råderum, og at de udtalelser, man af og til hører af nogle, der fortæller, at de gør det fuldstændig frit – jeg har også hørt kvinder i burka i 48 graders varme sige, at de synes, det var alle tiders at gå i burka – tror jeg simpelt hen ikke på.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-23:
Sagen er jo, at tørklædet dækker over mange forskellige virkeligheder.
Tørklædet indgår også i en virkelighed, hvor der er tale om undertrykkelse.
Det erkender jeg blankt.
Men sagen er formentlig også, at tørklædet indgår i nogle helt andre virkeligheder, hvor det handler om moderne frigjorte kvinder, som selv af egen vilje vælger at gå med tørklæde.
Spørgsmålet er jo så til ordføreren, at hvis det virkelig forholder sig sådan, at tørklædet faktisk også bliver brugt af frigjorte kvinder, som vælger det selv, er det så ikke fuldstændig forkasteligt at generalisere tørklædet som symbol på den her måde, hvis virkeligheden er, at tørklædet dækker over et væld af forskellige virkeligheder, et væld af forskellige kvinder med helt forskellige situationer og helt forskellige frihedsgrader?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Jeg kan ikke vide det.
Der var en, der engang kaldte det at være fri som fuglen i bur.
Jeg kan ikke vurdere, hvordan de enkelte islamiske, muslimske kvinder tænker.
Jeg ved, der ligger et stort pres, det har jeg erfaret gennem de bøger, jeg har læst, f.eks. af Ayaan Hirsi Ali og Djavann, som vi nævnte som eksempler på nogle, der har været igennem det, som jeg kalder fri som fuglen i bur.
Det er ikke min historiske erfaring.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-23:
Det blev en lang tale om islamisme og fundamentalistiske styreformer.
Jeg vil bare sige, at Det Radikale Venstre som formentlig alle andre partier i det her Folketing tager klar afstand fra totalitære styreformer, også islamistiske, det gælder jo alle.
Jeg kan slet ikke se, hvad den debat har at gøre her.
Jeg synes, man i hvert fald må sige, at det understreger, vi ikke har helt samme opfattelse af tingene.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren udelukke, at der er muslimske kvinder i det danske samfund – vi har jo en hel del siddende heroppe på tilskuerrækkerne – som er frigjorte, emanciperede kvinder, og som helt frit har valgt at gå med tørklæde?
Kan Dansk Folkepartis ordfører udelukke, at det faktisk forekommer?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Nej, jeg er stor tilhænger af ytringsfrihed, hvad enten det er Johnny Hansen i Greve, eller det er hr. Ole Sohn, som tidligere var formand for det kommunistiske parti, eller det er islamister eller islam.
»Folketinget tager afstand fra udtalelser om ...«
– det er da en begrænsning af ytringsfriheden.
Hvorfor skulle Folketinget tage afstand fra vores holdning om, at islam og islamisme udgør en totalitær fare, der er på linje med det, som vi har oplevet i kommunismen og nazismen?
Skulle vi så bare holde mund med det for, som Henrik Sass Larsen tidligere sagde, at vi kunne få det sjovt og festligt?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Jeg prøver igen.
Det her drejer sig jo om den personlige frihed, helt grundlæggende begreber som ytringsfrihed, trosfrihed, religionsfrihed, om at et menneske, som er af en anden tro, f.eks. en muslim, udtrykker sin holdning, sin tro gennem at have et tørklæde på.
Det kan godt være, at hr. Søren Espersen ikke kan lide det, men ligesom jeg går meget op i at tolerere holdninger, som jeg grundlæggende er imod, som hr. Søren Espersens, kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er egentlig Dansk Folkepartis holdning til mennesker, der mener og tror noget fuldstændig andet end Dansk Folkeparti?
Har de retten, eller skal de ikke have retten?
Skal de have forbud mod at udtrykke deres meninger, f.eks. ved at tage et tørklæde på?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Min grundlæggende tese i hele det her spil er, at hvis folk kunne vente med paradis, til de er døde, så var der ingen problemer.
Jeg har stor tålmodighed.
Jeg kan sagtens vente, til jeg er død.
Problemerne er, at islamisterne og islam vil indføre det her og nu, og så bliver det totalitært, så bliver det en grusom fare.
Så det kan sammenfattes i de ganske få ord: Vent dog med paradis, til I er døde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Jeg synes, det er al ære værd, at Dansk Folkepartis hr. Søren Espersen har en række meningsfæller, og de skal også være i deres gode ret til at udtrykke deres meninger ligesom hr. Søren Espersen og for den sags skyld hr. Søren Krarup.
Det, der er mit ærinde, er egentlig mest at prøve at spørge lidt ind til, hvad Dansk Folkepartis grundlæggende værdier er i hele den her debat om religion, om islam, om tørklæder.
Mener hr. Søren Espersen, at folk, som hr. Søren Espersen er uenig med, meget uenig med, skal have lov til at udtrykke deres meninger og udtrykke deres tro, også selv om hr. Søren Espersen kommer til at kigge på det?
Henrik Sass Larsen (S), 2007-05-23:
Nu ved jeg ikke, hvad den taktik går ud på, hvor man bliver ved med at stille det samme spørgsmål og så får det samme svar en gang til.
Der synes jeg sådan set, at vi kunne de battere mange andre strækninger af den her utrolig vedkommende debat i stedet for at skulle bruge lige præcis den indgangsvinkel.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Så hvis det altså er sjove og festlige og friske udtalelser, så går det nok det hele.
Det er efter min mening et meget klart udtryk for den slaphed, som altid har kendetegnet Socialdemokratiet: Frisk humør, og så kører det.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil stille et spørgsmål i forbindelse med hr. Hüseyin Aracs udtalelser, for der har vi ikke fået noget klart svar.
Var den udtalelse, han kom med, om, at der er noget, man ikke må sige, egentlig ikke en ganske forfærdelig udtalelse, som man på det skarpeste skal lægge afstand til?
Henrik Sass Larsen (S), 2007-05-23:
Igen må jeg sige, at spørgeren har ytringsfrihed.
Men det må gerne være underholdende.
Det foretrækker vi da, når vi nu skal høre så mange spørgsmål.
Jeg tror, jeg brugte sammenligningen, fordi det jo er sådan, at der i de muslimske kredse foregår en heftig diskussion om, hvor meget man skal båndlægge sig selv i forhold til integrationen, og hvor langt man skal gå i forhold til danske skikke og normer; der foregår en kæmpe værdikamp.
Og jeg er bange for, og Socialdemokratiet er bange for, at man med sådanne udtalelser styrker de mest mørke og konservative kræfter i de kredse, frem for at hjælpe de mennesker, som vi meget gerne ellers skulle have støttet, nemlig dem, der vil bryde ud af de lænker.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Så vidt jeg husker, sagde ordføreren på et tidspunkt i forbindelse med hr. Søren Krarups udtalelser noget om, at man kunne spørge sig selv, om det var særlig integrationsfremmende og et særlig sjovt og festligt indslag.
Jeg vil lige høre, om det er rigtigt forstået, at vi, når vi kommer med udtalelser, skal tænke på underholdningsværdien – om vi kan sige det så sjovt som muligt – eller om det bare var en fortalelse.
Henrik Sass Larsen (S), 2007-05-23:
Jeg er enig med spørgeren i, at man, hvis man bærer et symbol – på reverset eller som hovedbeklædning eller noget andet – jo også bærer det signal, som det symbol nu engang udtrykker.
Det kan der så være forskellige opfattelser af, og det er også derfor, vi i Socialdemokratiet faktisk har sagt, at vi ikke vil gå ind og lave forbud mod de her ting, men vi vil godt sende et signal.
Vi synes sådan set, at de skulle smide det tørklæde, snuppe friheden, tage del i ungdomsoprøret, tage del i det danske frisind, men all right, hvis det til sidst ender med, at de siger, at de vil have tørklæde på, at det vil de selv, må jeg jo respektere det; det er jo i sidste instans folks frie valg.
Men vi vil faktisk opfordre dem til at smide det, for vi er klar over, at hvis man har tørklæde på, risikerer man ofte i det danske samfund at blive opfattet sådan, at man ikke ønsker integration, og det er et dårligt signal at sende, når vi nu alle sammen gerne vil have integration.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Mit spørgsmål gjaldt netop den omstændighed, som jeg bad hr. Sass Larsen tage stilling til, at et symbol hverken er værre eller bedre end det, det symboliserer.
Hvis hammer og segl, hvis hagekorset, hvis tørklædet symboliserer en totalitarisme, der knægter stort set al frihed, jamen så er der virkelig grund til at råbe vagt i gevær.
Jeg vil anbefale hr. Henrik Sass Larsen at læse den bog, der hedder »I krigens hus« af Brix, Hedegaard og Hansen, hvor forskere tager grundigt stilling til de her spørgsmål og gør opmærksom på, at den muslimske kvindelige hovedbeklædning er et klart signal om, at shariaen skal gennemføres.
Tørklædet er symbol på shariaen.
Tørklædet er shariaen.
Steen Gade (SF), 2007-05-23:
Nej, det har hr. Troels Lund Poulsen faktisk ikke, for det, jeg har spurgt ham om, som jeg vil gentage for fru Pia Christmas-Møller, er: Er meningen med den melding, man giver, så ikke, at man også tager afstand fra det, der er sagt i dag specielt af hr. Søren Krarup, men også af hr. Jesper Langballe og hr. Søren Espersen?
Hvis vi ikke skal forstå det, der bliver sagt på den måde, bliver jeg helt forvirret, for så stritter det, der er sagt af de partier, der kommer med det her forslag til vedtagelse, i alle mulige retninger.
Henrik Sass Larsen (S), 2007-05-23:
Der er vi jo inde ved kernen af problemstillingen, for jeg er ikke enig i, at det lige præcis symboliserer, at man vil have indført sharialovgivning, hvis man render rundt med en hovedbeklædning.
Det er jeg ikke enig i.
Kampen omkring symbolerne kommer jo netop an på, hvordan det enkelte individ opfatter det.
Er det et symbol?
Hvordan opfattes det?
Det kan jo opfattes meget forskelligt.
Som ordføreren siger, er det jo netop sådan, at folk lægger mange forskellige ting i Dannebrog – også i det danske samfund.
Så der har jo altid været en debat omkring symbolerne, og der mener jeg, at det bliver dæmoniserende, hvis man siger, at bare det, at folk bruger den muslimske hovedbeklædning, betyder, at de giver udtryk for, at de også vil have gennemført sharialovgivningen.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Jeg nævnte tidligere koldkrigsdebatten i 2003.
Jeg vil også gerne kvittere for, at han i sit ordførerindlæg – i modsætning til hr. Helveg Petersens, undskyld jeg siger det, fuldstændig tomme og ubegavede snak om tonen – dog forholdt sig lidt til indholdet.
Det vil jeg så også gøre her i mit spørgsmål: Er hr. Sass Larsen enig med mig i, at et symbol hverken er værre eller bedre end det, det symboliserer?
Tørklæder er jo i sig selv ligegyldige.
Det er symbolværdien, der er væsentlig.
Det gælder hammer og segl, det gælder hagekorset, det gælder tørklædet, det gælder for så vidt også Dannebrog.
Nu var hr. Henrik Sass Larsen inde på, at det var et kvindeundertrykkende symbol.
Jeg vil sige, at det er meget værre, for det er jo et symbol på, at man vil have sharialoven gennemført i stedet for vores demokratiske system.
Er det ikke betænkeligt?
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Jeg vil gerne sige tak for det meget klare svar fra hr. Søren Espersen, fordi det jo bevidner det, som vi sagde til hr. Troels Lund Poulsen for ikke så længe siden, at man ikke med det her forslag tager afstand fra det synspunkt, som er givet til kende, den sammenligning af den muslimske hovedbeklædning med nazisymboler.
Det gør man ikke ved det her forslag, det er jo helt klart med det, hr. Søren Espersen siger her.
Regeringen tager ikke afstand, Venstre, Konservative tager ikke afstand, fordi man med forslaget blot tager noget til efterretning, som man altså ikke engang skal stå inde for for at stemme for.
Derfor må vi sige, at det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti er med til at fremsætte her i dag, på ingen måde er en afstandtagen fra den sammenligning, som Dansk Folkepartis forskellige medlemmer også i dag her har gentaget igen og igen.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Det er en meget sofistikeret måde at sige på, at jeg tager til efterretning, at statsministeren mener, som han mener.
Skulle jeg gøre det modsatte?
Skulle jeg ikke tage til efterretning, at jeg mener, at statsministeren siger, hvad han mener?
Det er altså noget underligt noget, det her.
Vi har et forslag til vedtagelse, som vi fuldt ud kan stå inde for, og så er statsministeren kommet med en redegørelse for at give udtryk for sine synspunkter.
Dem deler vi så ikke, men vi tager dem til efterretning.
Så kommer fortsættelsen, hvor vi hylder ytringsfrihed i Danmark, og det synes jeg er meget væsentligt.
Vi har ingen problemer overhovedet.
Jeg vil gerne gøre det helt klart for alle, at jeg går hundrede procent ind for ytringsfrihed.
Man må gerne sige det, man tænker, men man behøver ikke være enig i alt det vrøvl, man hører.
Det er det, jeg har nævnt.
Så er det sagt.
Jeg vil ofre mit liv for ytringsfrihed.
Så er det sagt.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, hr. Søren Espersen.
Hvad er forskellen på Dansk Folkeparti og de to grupper?
Rune Lund (EL), 2007-05-23:
Jeg synes, at alt det, man skal høre på herinde i Folketingssalen, er meget interessant, men det er jo demokratiets vilkår, det er også ytringsfrihedens vilkår, og jeg kan sige, at det bakker Enhedslisten og jeg da op bag.
Vi støtter faktisk vores politiske modstanderes ret til at udtrykke sig på den måde, de har lyst til.
Det ved vi jo er Dansk Folkepartis politik.
Og så er det jo fint nok, at hr. Søren Espersen kan stå og sige, at alle, der bærer tørklæder, signalerer, at de er tilhængere af totalitarisme.
Men jeg må sige, at når jeg står her i Folketingssalen i dag og hører på det, hr. Søren Espersen siger, så kommer den eneste totalitarisme, som jeg kan høre i Folketinget lige nu og her, oppe fra Folketingets talerstol fra hr. Søren Espersen, for det er hr. Søren Espersen, der vil indføre totalitarisme, for det er hr. Søren Espersen, der vil bestemme, hvordan andre mennesker skal udtrykke sig i det her land.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Det havde jeg også forventet.
Det er derfor, det undrer mig, at man kan lave en vedtagelse, hvori der står, at Danmark er et frit og demokratisk land, hvor ytringsfrihed og religionsfrihed er fundamentale rettigheder for den enkeltes mulighed for at udøve personlig frihed under ansvar.
Den er ud over fru Pia Christmas-Møller underskrevet af hr. Søren Espersen, som er modstander af og går ind for et forbud mod at bære tørklæde i det offentlige rum.
Så der er altså ikke enighed om, hvad der står i den her vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Hr. Hüseyin Arac sagde lige for lidt siden, at han var enig i, at folk havde lov til at sige det vrøvl, de ville, og det vil jeg sådan set give ham ret i.
Det vil jeg ikke blande mig i.
Der er mange, der snakker om integration.
Integration er den største politiske, menneskelige, sociale opgave, vi har foran os.
Der er nogle partier, herunder også nogle fra regeringspartierne, der vil gøre, hvad de kan for at integrere de her mennesker i vores samfund på lige fod med de andre.
Når der kommer sådan nogle voldsomme, fordømmende udtalelser, der skærer alle over en kam, er de så med til at gøre integrationen lettere?
Der findes altså nogle fornuftige mennesker i både den ene gruppe og den anden gruppe.
Sådan er det bare, sådan er realiteterne.
Jeg vil bare spørge: Er det godt for integrationen, eller gør det den besværlig, sådan at nogle trækker sig tilbage og isolerer sig mere, end de normalt ville gøre?
Steen Gade (SF), 2007-05-23:
Jeg opfatter faktisk fru Pia Christmas-Møllers indlæg som Det Konservative Folkepartis stemmeforklaring til det samlede forslag til vedtagelse, og det er jo interessant, fordi den i den forstand fundamentalt afviger fra det, hr. Søren Espersen har givet af stemmeforklaring, men den afviger jo også fra det, som Venstres ordfører har givet af stemmeforklaring.
Til gengæld vil jeg gerne rose fru Pia Christmas-Møller, for jeg har i hvert fald forstået, at hun mener, at det, statsministerens sagde, skal tages alvorligt.
Mit spørgsmål til fru Pia Christmas-Møller er: Vil hun være lige så klar i mælet om det, der i dag er blevet sagt fra specielt hr. Søren Krarups side, men også af andre i Dansk Folkeparti, altså det, de har sagt om, at Koranen er at sammenligne med »Mein Kampf«, og at islam er at sammenligne med totalitære systemer som nazisme?
Vil fru Pia Christmas-Møller i dag tage afstand fra det, der er blevet sagt fra den her talerstol og i den her debat, lige så tydeligt som fra det, forespørgslen blev rejst på baggrund af?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-23:
Svaret er klart: Ja.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Den her debat handler bl.a. om ytringsfriheden, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis holdning til ytringsfriheden.
Indbefatter den også, at man skal have ret til at give udtryk for religiøs overbevisning ved at bære et tørklæde, også i det offentlige rum, på gader, uden for hjemmets fire vægge?
Er det en del af den ytrings- og religionsfrihed, som Det Konservative Folkeparti vil støtte?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-23:
Oppositionen har i dagens forespørgselsdebat stillet et spørgsmål, som den så udmærket kender svaret på.
Man vil vide, hvilken holdning regeringen har til nogle udtalelser, som er kommet fra medlemmer af Dansk Folkeparti.
Helt konkret spørges der til regeringens holdning til sammenligninger af muslimske kvinders tørklæde med nazisymboler.
Det er der for længst svaret klart på i denne debat, men også før debatten startede, og det både af den ene og den anden minister, ligesom vi har været en lang række af politikere fra regeringspartierne, herunder mig selv, der i enslydende og klare vendinger har udtrykt klar afstandtagen.
Man kan altså med megen ret sige, at svaret og holdningerne er velkendte, og man ville med lige så megen ret kunne hævde, at vi ville få rigeligt at bestille, hvis vi skulle have en daglang forespørgselsdebat, hver eneste gang et folketingsmedlem sagde noget forrykt, meningsløst, provokerende, dumt, smagløst eller direkte forkert.
Det er en direkte og tilsigtet følge af ytringsfriheden, at der skal være overordentlig vide og frie rammer for debatten, lige så længe man holder sig inden for grundloven og straffeloven.
Men nu har vi altså debatten, og så er det rart at opleve en stærk og præcis besvarelse fra statsministeren.
Det er en besvarelse, som i meget klare og utvetydige vendinger lægger uforbeholden afstand til disse udtalelser og sammenligninger.
De korte og præcise svar understreger styrken i budskabet.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti yderst tilfredse med.
For os er det aldeles meningsløst at sammenligne de muslimske kvinders tørklæde med nazisymboler.
Det er en hån mod de mange millioner af fredelige kvinder, der bærer tørklæde, og ikke mindst en hån imod de mange, der døde under Nazitysklands morderiske diktatur.
Millioner har således måttet lade livet med hagekorset som det sidste på nethinden.
Det samme kan ikke siges om tørklædet.
Hagekorset var nazismens symbol, og under dette symbol myrdede Hitler 6 millioner jøder og startede en verdenskrig, der kostede cirka 40 millioner mennesker livet.
Uanset hvordan man end ser på tørklædet som beklædningsgenstand og/eller som symbol, er en sammenligning mellem en muslimsk kvinde, der bærer tørklæde, og de tyranner, der under hagekorsets symbol begik uhyrligheder, fuldstændig grotesk.
Danmark er og skal fortsat være et frit og demokratisk samfund, hvor ytringsfriheden og religionsfriheden respekteres på en måde, der giver den enkelte plads og ret til at udfolde sin personlige frihed under ansvar.