runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2014-04-02:
Det kunne være interessant at få svar på.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt.
Altså, det der med, at man starter med at slå fast, at vi har religionsfrihed, er der jo ikke nogen her, der er uenige i, går jeg ud fra.
Det er slået fast.
Sådan er det.
Vi forholder os til, det gør vi i hvert fald i Dansk Folkeparti, at Dansk Islamisk Råd, som har en klar sammenhæng med Det Muslimske Broderskab, er ved at etablere Danmarks første stormoské i København.
Giver det ikke anledning til, at man lige vurderer, hvordan det kommer til at udfolde sig, altså, at man vurderer, hvilke mennesker det er, der står bag?
Altså, Det Muslimske Broderskab har jo nogle meget, meget specielle holdninger i forhold til f.eks. at indføre sharia på globalt plan, specielle holdninger, i forhold til hvordan kvinder skal agere i samfundet osv. osv. – listen er rigtig lang.
Altså, jeg synes, det er lidt foruroligende, når man tager i betragtning, at der i spørgsmålet konkret bliver spurgt ind til Det Muslimske Broderskab, at ministeren ikke har sat sig ind i, hvem der så rent faktisk står bag det moskébyggeri ude i Rovsinggade.
Det synes jeg er lidt foruroligende.
Det er sådan set det, som spørgsmålet drejer sig om.
Hvis man nu kigger på nogle af de ting, der har været fremme i dagspressen, så kan man jo konstatere, at der den 23. august 2013 i en artikel i Kristeligt Dagblad under overskriften »Imam i ny stormoské har rødder i Det Muslimske Broderskab« står, og jeg citerer: »Når organisationen Dansk Islamisk Råd i løbet af efteråret slår dørene op til landets første store moské i København, bliver det med en imam på prædikestolen, der ikke lægger skjul på sin tilknytning til Det Muslimske Broderskab.«
På Dansk Islamisk Råds hjemmeside har man kunnet se, at de i november 2012 lagde en arabisk video på YouTube, hvor prædikanten al-Qaradawi fra det Muslimske Broderskab bliver hædret.
Han er berygtet for holdninger om, at homoseksuelle skal stenes, at Holocaust var Allahs straf til jøderne, og at frafaldne fra islam skal henrettes; han kæmper desuden ligesom resten af Det Muslimske Broderskab for at indføre sharia på globalt plan.
Er ministeren tryg ved det?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-02:
Jeg er ikke tryg ved noget som helst, som er rabiat.
Derfor har jeg også selv mange gange deltaget i forskellige demonstrationer mod mennesker, som jeg mener på den ene eller den anden måde udtrykker nogle holdninger, jeg ikke kan stå inde for.
Jeg har deltaget i og talt ved forskellige demonstrationer, og f.eks. deltog jeg, da Josef Bishop var inviteret til at komme til Nørrebro og holde taler indeholdende nogenlunde samme synspunkter som dem, hr. Martin Henriksen gengiver her.
Jeg har også tidligere haft den samme fornøjelse, i forbindelse med at Hizb ut-Tahrir og andre, som har ønsket at demonstrere, for jeg deler selvfølgelig ikke de her holdninger.
Men det spørgsmål, jeg bliver stillet her i dag, er, om der er nogen grund til at sikkerhedsgodkende moskeen.
Til det har jeg svaret: Vi har religionsfrihed, men vi holder altid øje med, hvad der foregår.
PET's opgave er at sørge for at imødegå, identificere og forebygge trusler.
Det gør vi i dag, uanset om moskeen ligger i en kælder, i en baggård eller et andet sted.
Det vil vi også gøre, hvis der kommer nye mursten rundt om rammerne for denne religionsudøvelse, som jo altså i forhold til vores grundlov er en grundlovsfæstet ret.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-02:
Men det er jo meget svært at gøre sig klog på, når man ikke har foretaget en vurdering.
Altså, vi kan jo alle sammen leve i lykkelig uvidenhed, hvis ikke vi går ind og rent faktisk forsøger at gøre os kloge på, hvad det er, der foregår.
Vi kan jo sagtens rende rundt og sige: Der er ikke nogen problemer, hvis ikke vi ved, hvad der rent faktisk foregår.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad ministeren mener.
Altså, hvilket signal sender det, at landets første stormoské har tilknytning til Det Muslimske Broderskab?
Hvilke signaler sender det efter ministerens opfattelse?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-02:
Jeg vil gerne sige en gang til, at det er politiets opgave at identificere og modvirke trusler.
Og nu blev jeg spurgt, om jeg altid er enig med PET, men det skal jeg ikke kunne sige om jeg er.
Men jeg er i hvert fald enig med PET i den her ting: at det jo ikke er bygningen i sig selv, der udgør en trussel.
Det, der kan udgøre en trussel, er, hvad der bliver sagt, og hvad der bliver gjort af de mennesker, som færdes i den.
Derfor er det måske ikke så meget murstenene, som det er, hvad det er, der bliver sagt, og hvad der bliver gjort, man skal øje med.
I øvrigt vil jeg gerne sige til det, at man har vurderet, at en moské i sig selv ikke er en trussel, at det er en pointe, som jeg gerne en gang til vil slå fast: Det er ikke PET's vurdering, at opførelsen af moskeer i sig selv giver anledning til at ændre trusselsvurderingen.
Jeg ved ikke, præcis hvem der står bag den moské, der bliver bygget, eller hvem der kommer til at være derude.
Det var egentlig min opfattelse, at der var flere forskellige.
Men det er jo sådan, at vi har religionsfrihed i Danmark, og derfor må man gerne forsamles og dyrke sin gud.
Det må man i kirker, det må man i synagoger, og det må man også gerne i en moské.
Det, vi skal, er selvfølgelig at holde øje med, om der er nogle af dem, der dyrker deres gud – om det så er den ene gud, den anden gud eller den tredje gud – som træder ved siden af det, som vi vil betragte som normalt.
Er der nogen, der opfordrer til ting, som er ulovlige, så skal vi gribe ind over for det.
Er der risiko for, at der kan finde radikalisering sted både i forhold til den ene og den anden religiøse retning, som kan være voldelig, så griber vi ind i forhold til det.
Vi kigger også på, om der spiller noget ind i forhold til rekruttering til Syrien, og er der det, så holder vi også øje med det.
Vi holder med andre ord øje med de her forskellige moskémiljøer, fordi vi gerne vil forebygge, at der finder radikalisering sted.
Derfor har vi selvfølgelig også kontakter i nogle af de her forskellige miljøer, og det har PET som en del af deres forebyggende indsats.
Så der bliver holdt øje.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Læser man de to EU-domme, der er afsagt på det her område, om familieydelser og optjeningsprincip, kan man se, at de er krystalklare.
Jeg har læst dem, og jeg har også drøftet de pågældende domme med hr. Kristian Thulesen Dahl, og de er krystalklare på det her punkt.
Der er overhovedet ingen tvivl om den tolkning, som vi nu lægger ind i det forslag, regeringen har lagt frem, nemlig at det optjeningsprincip, som VK-regeringen indførte, ikke er foreneligt med EU-retten.
Den er ikke længere, det er sådan, det er.
Men kan vi være med til ændre det og finde løsninger, som ikke handler om optjening, men som handler om indeksering, så må vi kigge på det.
Vi vil gerne undersøge det.
Jeg tror, ligebehandlingsprincippet i EU, som er et centralt og vigtigt princip, står i vejen for det, men regeringen har sagt, at den gerne vil se på det og undersøge det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Tak, formand.
Altså, Radikale og Dansk Folkeparti er jo nok hinandens modpoler, når det kommer til EU-diskussionen, og jeg tror egentlig, at vi hver især har det meget godt med det.
Det Radikale Venstre kan jo fremmane en argumentation om, hvor lyksaligt det hele er i det EU-samarbejde, der er, både her i ordførertalen fra hr. Christian Friis Bach, men jo også hos skatteministeren, som har sagt, at sociale rettigheder er en hjørnesten i det indre marked; at det er forudsætningen for, at arbejdstagerne kan føle sig trygge ved at søge arbejde i et andet EU-land; at det er helt fundamentalt princip, som man må anerkende, hvis man er tilhænger af den fri bevægelighed.
Det hænger fint sammen.
Derfor har jeg sådan set kun ét spørgsmål til hr. Christian Friis Bach, og det er: Hvorfor vil man så arbejde for at ændre EU-forordningen?
Altså, jeg har forstået det sådan, at regeringen vil arbejde for at ændre EU-forordningen, så man får ret til at indeksere børnechecken og dermed skabe anderledes vilkår for de her ydelser, som ellers er en hjørnesten i den fri bevægelighed og det indre marked osv. osv.
Hvorfor vil Det Radikale Venstre have ændret EU-forordningen, så man får ret til at indeksere børnechecken?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Tak for de mange roser til Det Radikale Venstre og til vores politik.
Det kvitterer jeg for.
Det, der er sagt, er, at man meget gerne vil se på muligheden for at bruge indeksering fremadrettet.
Vi vil gerne se på og undersøge, og det har statsministeren også sagt, om det kan ske lovligt.
Men regeringen har sagt meget klart, og det står Det Radikale Venstre fuldt og helt bag, at kan vi fremadrettet finde løsninger i fællesskab i Europa, der afhjælper den bekymring, der er, for, hvordan velfærdsydelserne kan udvikle sig i fremtiden, og opstille et værn, så den enkelte medlemsstat kan sige med sikkerhed, at hvis det bliver et stort problem, så kan man agere i fællesskab, vil vi gerne det.
Kan vi finde den type løsninger, som kan skabe tryghed, som kan skabe ro, og som kan sikre, at vi igen i fællesskab kan stå sammen om en stærk europapolitik, så vil vi gerne bidrage til det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Tak for svaret.
Jeg ville jo kunne forstå, hvorfor man måske kæmpede for, at Danmark selv kunne bestemme, om vi f.eks. ville sende børnecheck til en rumænsk familie, hvor børnene er i Rumænien og farmand har det, der ligner et fritidsjob i Danmark.
Det er der, hvor vi ikke har helt den samme opfattelse af, hvad der burde være reglerne i EU.
For man har jo egentlig talt lidt imod indekseringsmodellen i det, man har været fremme med tidligere, om, at de her sociale rettigheder er en hjørnesten i det indre marked osv.
Jeg skal ikke gentage det, jeg sagde før, men det er meget den argumentation, man har brugt.
Så hvorfor har man lige præcis valgt at sige, at det, man nu vil arbejde for at få lavet i EU, er, at der bliver givet lov til at lave indeksering?
For det er jo det, som regeringen har valgt.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Der har undervejs været opstillet mange hypotetiske regnestykker, som kan vise, at man ved hjælp af en række finurligheder kan undgå at betale skat.
Det gælder for danskere, der bor her, og det gælder for EU-borgere, der kommer hertil, og skræmmeeksempler kan vi finde nok af.
Men de EU-borgere, der knokler i de danske svinestalde – og dem er rigtig mange af; det er langt de fleste medarbejdere i de danske svinestalde – knokler løs og bidrager til den danske svineeksport.
Og de stærkt kompetente medarbejdere fra resten af EU, der arbejder i den danske vindmølleindustri, knokler med innovative løsninger og styrker den danske vindmølleindustri.
Vi vil rigtig gerne have, at de kommer, og når de kommer og knokler og betaler skat, skal de også have visse sociale rettigheder, og det er præcis det, de har.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Jamen nu var det ikke hypotetiske regneeksempler, jeg mente, men man kan så prøve at se det i et lidt andet perspektiv, hvis man ser på, hvilken virkning det har på de offentlige finanser.
Vi fik i november sidste år et svar i Finansudvalget, som viste, hvordan påvirkningen er, og når man ser på tallene fra 2005 til 2011, kan man ikke se, at der er et eneste år, hvor det har haft en positiv påvirkning af statens finanser.
Tværtimod var der f.eks. i 2011 en negativ påvirkning på 600 mio. kr., og i 2010 var det også negativt, nemlig på 500 mio. kr.
Så er det ikke en eller anden illusion, man prøver at foregøgle danskerne, om, at det er positivt for det danske samfund, når realiteten faktisk er, at det koster os rigtig mange penge?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Jamen det er ikke et regnestykke, som jeg anerkender som et udtryk for det bidrag, som EU-borgere yder i forhold til Danmark, og nu er jeg lidt i tvivl om, præcis hvilket regnestykke vi taler om.
Det er klart, at man, hvis man siger, at de EU-borgere, der kommer herop, skal betale deres del af udgifterne til det danske forsvar og den danske infrastruktur, så måske kan finde regnestykker, hvor man kan sige at det lige balancerer.
Men hvis man ser på det rene bidrag, det, der kommer fra de EU-borgere, der kommer hertil, og som bidrager, arbejder, knokler, så kan man se, at det er et positivt bidrag.
Og det kan endda være mere positivt end et tilsvarende bidrag fra danskerne, fordi de ikke trækker på de sociale ydelser, da de ikke har deres børn, deres forældre med sig, men er her og arbejder og bidrager med skat og velstand og velfærd.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at SF står vagt om det danske velfærdssamfund, samtidig med at de udlændinge, der kommer hertil, og som arbejder og betaler skat, selvfølgelig skal have de samme rettigheder som alle andre.
På nogle punkter skaber EU-samarbejdet en række udfordringer for Danmark, men det handler om at finde en holdbar balance mellem to bærende principper, nemlig henholdsvis EU-samarbejdet med retten til fri bevægelighed for arbejdskraften og det, at den danske velfærdsmodel kan fortsætte, mens den er skattefinansieret.
Det kræver, at vi ikke bare forholder os til misbrug, men også til uhensigtsmæssig brug de steder, hvor adgangen til velfærdsydelser enten giver meget store udgifter eller i sig selv virker urimelig.
Arbejdskraftens fri bevægelighed er ikke til diskussion for SF, men det er nogle af de utilsigtede konsekvenser, og som politikere må og skal vi forholde os til, at det kan have konsekvenser for et velfærdssystem som det danske, specielt i forhold til økonomien og ikke mindst følelsen af ret og rimelighed.
Et skattefinansieret velfærdssamfund kan kun opretholdes, så længe der er opbakning til det.
Det er en udfordring, som SF har krævet at regeringen og statsministeren tager op i EU-regi.
Man bør samle ligesindede lande og rejse spørgsmålet om de særlige udfordringer, som den fri bevægelighed rejser for skattefinansierede velfærdsmodeller.
SF har opfordret regeringen til at arbejde aktivt i relevante europæiske sammenhænge for at fremme forudsætningerne for at opretholde det danske velfærdssystem og modvirke social dumping.
Der er arbejdsgivere, der lokker med velfærdsydelser for at få en lav løn til at glide lettere ned, og de bidrager dermed til lønpres på arbejdsmarkedet.
I SF mener vi, at vores tilgang er den rigtige: at man bringer dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-retten, samtidig med at man kræver, at regeringen tager konkrete initiativer på EU-niveau og sætter turbo på tiltag mod social dumping.
SF er optaget af at finde holdbare løsninger i sagen om EU og de danske velfærdsydelser.
Derfor vil vi gerne opfordre Enhedslisten til at komme tilbage til forhandlingsbordet – vi kan stadig nå at få en socialt afbalanceret og holdbar løsning i forhold til børnechecken og samtidig sikre en lang række tiltag mod social dumping.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at man for tredje gang skal takke nej til en historisk stor indsats mod social dumping.
Det kræver så også, at regeringen indkalder til nye seriøse forhandlinger med SF og Enhedslisten, for som det ser ud nu, er regeringen klar til at indgå en aftale med højrefløjen, som meget vel kan blive hamrende skæv socialt.
I SF vil vi på ingen måde lade folk med lave indkomster betale regningen for en aftale med højrefløjen.
Det undrer mig meget, at regeringen hellere vil søge højrefløjen og en socialt skæv aftale i stedet for at lave en aftale med SF og Enhedslisten, som vil være socialt retfærdig og et stort skridt i kampen mod løndumping.
SF støtter ikke forslaget fra De Konservative, DF og Liberal Alliance.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Og tak til ordføreren.
Nu opfordrede ordføreren Enhedslisten til at vende tilbage til forhandlingsbordet.
Jeg tror, jeg bare vil indskrænke mig til at sige, at jeg da vil opfordre ordføreren til at støtte Enhedslistens tilbud til regeringen og overbevise regeringen om, at den skal tage imod et godt tilbud, som vi alle sammen burde være enige om, nemlig at ud over de ting, som regeringen synes er gode ideer, bør vi også have indført det skarpe redskab, at vi forpligter alle offentlige myndigheder, også regioner og kommuner, til at stille krav om ordentlige løn- og ansættelsesvilkår, når de skriver kontrakter med private virksomheder.
Bare lige den bemærkning.
Det ville måske være hjælpsomt, hvis SF bakkede Enhedslisten op i et krav, som jeg egentlig troede at vi var enige om alle sammen.
Men det, vi skal diskutere her, er jo det her beslutningsforslag og SF's udmelding om det.
Der bemærkede jeg, at ordføreren sagde, at vi skal have den rette balance mellem fri bevægelighed og vores velfærdssystem.
Så er det bare, at jeg spørger ordføreren: Hvad er det for nogle helt konkrete ting, der skal ændres i EU-reglerne – det er næsten ikke til at sige, dejligt, hvis man var helt fri – sådan at vi får den rette balance mellem fri bevægelighed og vores velfærdsregler, som ordføreren lige har efterlyst?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Den radikale ordfører har sagt flere gange i debatten, at bare man kommer til Danmark og arbejder, bidrager man jo også og betaler skat, og så er det kun rimeligt, at man også får del i ydelserne.
Og der ville jeg egentlig bare gerne sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget man så også bidrager.
For Avisen.dk kom jo med en udregning her for en uges tid siden, der viste, at en gennemsnitlig løn for en polak var omkring 18.000 kr.
Hvis man kørte hjem til Krakow tre gange om måneden , fik man et højt kørselsfradrag, og man havde også et fradrag for dobbelt husførelse, og så var man nede på, at man betalte ca. 2.400 kr. i skat om måneden.
Har man så derudover et par børn, kan man få børnecheck.
Ja, og så er der nok ikke så meget tilbage af den skat, man har betalt, for så er der faktisk en positiv betaling den anden vej rundt, altså en ren underskudsforretning for samfundet.
Så synes den radikale ordfører virkelig, det er rimeligt, at man kan komme hertil og arbejde og faktisk få et overskud ud af det, altså hvor det bliver negativt for det danske samfund?
Det har vel aldrig været det, der har været meningen med arbejdskraftens fri bevægelighed, altså at man skulle komme hertil og faktisk få penge med den anden vej rundt, og det kan da umuligt være rimeligt over for de danske arbejdere, der så mister deres arbejde ved det.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Det anser jeg ikke for at være et stort problem, men da Venstre, De Konservative og andre partier i Folketinget anser det for at være stort problem og ønsker fundamentalt at ændre på børnechecken for at undgå at udbetale de ca. 20 mio. kr., har vi set konstruktivt på løsningerne.
Men der er ikke kommet ét eneste forslag til en løsning indtil nu, som kan sikre, at det her både bliver socialt ansvarligt, lovligt og lige så effektivt som den børnecheck, som forældre rundt i det ganske land er utrolig glade for at få ind gennem dørsprækken, og som danskere i øvrigt, der arbejder i udlandet, er utrolig glade for at få fra de EU-lande, som har lignende ordninger.
Det vil vi gerne bevare, og derfor vægter vi måske hensynet til børnechecken højere end hensynet til den debat, som Venstre og De Konservative har rejst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Undskyld mig, det her er jo helt ufatteligt.
Altså den konkrete model, som regeringen præsenterede som Venstres, var jo faktisk en intern regeringsberegningsmodel, som man ikke ville stå ved.
Skal vi ikke bare lige være en lille smule ærlige om det her?
Jeg har altså til gode, at regeringen kommer med bare et eneste forslag, der adresserer udfordringen.
Jeg kan jo høre hr. Christian Friis Bach sige, at han meget gerne vil høre flere forslag fra oppositionen, men prøv nu at høre: Hvis Det Radikale Venstre mener, at der er tale om et problem, må Det Radikale Venstre da også være optaget af at finde en løsning.
Men Det Radikale Venstre er optaget af at skyde andres forslag ned.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Jo, men vi er vel enige om, at det, der skal til for at opnå status som arbejdstager i Danmark, er, at der ud over en individuel vurdering som tommelfingerregel skal det til, at man som minimum har 9 timers arbejde i 4 uger.
Det er vi vel enige om.
Så er det jo sådan, reglen er, så jeg skal bare lige høre ordføreren, om han så mener, at den regel er urimelig.
Jeg vil også gerne høre ordføreren, hvad det er for nogle værnsregler, ordføreren vil arbejde for, for det hørte jeg at ordføreren gerne ville.
Det er jeg sådan lidt glad for, for det er jo en erkendelse af, at der åbenbart er nogle problemer med EU's regler om fri bevægelighed i forhold til vores velfærdssystem.
Så jeg vil gerne høre: Hvad er det for nogle værnsregler, ordføreren vil gå ned i EU og arbejde for?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Og det synspunkt tror jeg ordføreren for Enhedslisten deler, og det er jo derfor, at vi meget gerne vil samarbejde også med Enhedslisten om at styrke indsatsen imod social dumping.
Men arbejder man på ordentlige arbejdsvilkår, bidrager til skat og velfærd i det danske samfund, skal man også have ret til de sociale ydelser, man så har ret til, herunder en børnecheck.
Statsministeren har sagt klart, at hvis det her udvikler sig til et alvorligt problem, må vi selvfølgelig tage til EU, prøve at ændre en forordning, opstille værnsregler, så det enkelte land kan fastholde de velfærdsydelser, som det enkelte land har besluttet at man vil have.
Der er ikke noget endnu, der tyder på, at vi er der, hvor det er en trussel.
Den fri bevægelighed er med til at sikre, at vi også i fremtiden kan udbetale en børnecheck.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Nu vil jeg da gerne have, at ordføreren beslutter sig for, om der er et problem eller der ikke er et problem, for hvis der ikke er et problem, er der jo ingen grund til at gå ned og arbejde for nogle værnsregler.
Det gør man jo kun, hvis man kan se, at der er et problem.
Så det vil jeg gerne have en stillingtagen til.
Opfatter ordføreren, at der er et problem, eller er EU's regler om fri bevægelighed helt fine, som de er, så vi ikke behøver nogen værnsregler?
Hvis vi behøver nogle værnsregler, hvad det så for nogle værnsregler, ordføreren vil indføre?
Det er jo kernen i hele diskussionen.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Jo, men i sagens natur er værnsregler et værn, hvis der opstår et problem, og derfor er svaret jo det enkle, at det er godt at indføre værnsregler, før der er et problem, for så kan vi imødegå problemerne, hvis de skulle opstå, og hvis de skulle antage et omfang, som vil udgøre en trussel mod det danske velfærdssystem.
Det, vi diskuterer med børnechecken og ændringen af optjeningsprincippet fra det optjeningsprincip, der blev indført under VK-regeringen, til det, som regeringen nu har foreslået, er et beløb på omkring 20 mio. kr. ud af de ca. 14,5 mia. kr., som der samlet bliver udbetalt i børnecheck.
Det er ikke et stort problem.
Jeg kan forstå bekymringen, også i den danske befolkning, men lukker vi muligheden for at give den børnecheck, rammer vi jo på sigt også de mange danskere, der tager til udlandet og er glade for de børneydelser, familieydelser, de får.
Vi kan komme til at blokere for den fri bevægelighed, og vi kan risikere en EU-sag.
Og det kan alt sammen blive meget dyrere end 20 mio. kr.