runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2015-03-11:
Forslaget baserer sig, som de andre ordførere har sagt, på aftalen fra forligskredsen om udmøntningen af Togfonden DK, et projekt, som SF støtter varmt.
Ændringen af Ny Ellebjerg Station, som er en delmængde af aftalen om Togfonden DK og den nye togforbindelse København-Ringsted er velbegrundet, og den vil få en række værdifulde afledede virkninger på hele hovedstaden og den samlede danske infrastruktur.
Men den konkrete ændring, som nu foreslås, handler også om mennesker, ikke bare de borgere, som vil opleve et løft i trafikbetjeningen, når hele Ny Ellebjerg-knudepunktet er færdigt om føje år, men den kommer selvsagt til at påvirke de mange borgere, der bor i et så forholdsvis tæt befolket område som Valby og Sydhavnen, både i byggeperioden og i fremtiden.
Derfor er det vigtigt, at man finder de rigtige løsninger.
Vi er da også glade for den valgte løsning, som jo handler om broløsning med spuns, fordi den vil komme til at leve op til de involverede haveforeningers ønsker, så vi støtter forslaget varmt.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-11:
Den væsentligste årsag til, at tog i Danmark bliver forsinket eller aflyst, er, at vores infrastruktur er utilstrækkelig og gammeldags.
Vi investerer over de næste 10 år alt i alt over 110 mia. kr. i nye og mere moderne jernbaner i Danmark, simpelt hen for at tog kan komme til tiden, så tog kan køre hurtigere, og så vi kan køre flere tog til gavn for de mange tusinde mennesker, der gerne vil tage toget.
Lovforslaget her medfører en såkaldt niveaufri skæring ved Ny Ellebjerg Station i København.
Mange kan sikkert ikke se, hvad sådan et brobyggeri vil betyde for deres hverdag, men det er faktisk et helt afgørende initiativ for, at tog ind og ud af København kan blive mere rettidige, mere punktlige, og derfor er det her projekt helt ekstremt vigtigt i forhold til at skabe bedre punktlighed, flere tog på hele Sjælland både nord, syd, øst og vest og selve København.
Radikale Venstre er rigtig glade for det her lovforslag og for det her initiativ og kan derfor støtte lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-11:
Tak for det.
Det er ikke så tit, jeg står her lige på det her udvalgs vegne, men det har jeg fået lov til i dag.
Den niveaufri udfletning kan anlægges for 357 mio. kr., som påtænkes finansieret af Togfonden DK.
Lovforslaget vil reducere trafikale konflikter mellem Øresundsbanen og den nye bane København-Ringsted ved at etablere en niveaufri krydsning af de to baner ved Ny Ellebjerg.
Den niveaufri udfletning vil skabe mulighed for bedre regularitet og mere fleksible køreplaner.
Den er samtidig en forudsætning for etablering af Ring Syd-projektet, der omfatter etableringen af en ny hurtig togforbindelse for fjern- og regionaltog til Københavns Lufthavn via Ny Ellebjerg Station.
Da Dansk Folkeparti er en del af forliget om Togfonden DK, støtter vi naturligvis lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Fra socialdemokratisk side er der ingen tvivl om, at de vigtigste transportpolitiske mål er, at vi skal have bedre tog, vi skal have en mere sammenhængende togdrift, og vi skal have en langt bedre service over for togpassagererne, og så skal vi selvfølgelig også have langt mere gods over på jernbane.
Med det her konkrete lovforslag, hvor vi lægger op til en såkaldt niveaufri skæring, sikrer vi altså, at vi kan få større regularitet, større fleksibilitet, og det er et skridt i den rigtige retning.
Som også Venstres ordfører var inde på, da han også bakkede op om det her, er det en forbedring af den eksisterende anlægslov på det her område, det er et skridt i den rigtige retning for togdriften, for den kollektive trafik og for gods på jernbane.
Det er noget, vi kan være stolte af og tilfredse med.
Der er ingen tvivl om, at når man laver et projekt som det her, så kommer man også til at genere nogle borgere undervejs.
Det er jo selvfølgelig ikke, fordi vi ønsker at genere de her borgere, men når man skal anlægge noget, kommer det til at larme og til at støje, og derfor er jeg også som Socialdemokraternes ordfører glad for, at der har været en tæt dialog med de berørte borgere, og at man navnlig i kolonihaveområdet har været i dialog og fået lagt op til, at der skal være en spunsvæg, der kan sikre, at støjgenerne ikke bliver så voldsomme.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag, der ligger her, som vil forbedre dansk jernbanedrift.
Det kan vi glæde os over alle sammen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Med dette lovforslag bemyndiger vi transportministeren til at etablere en niveaufri udfletning på jernbanen ved Ny Ellebjerg.
Det er et visionært og meget stort projekt til omkring 11 mia. kr.
Det er et projekt, der i høj grad vil gavne både fjerntrafikken mellem landsdelene og den regionale pendlertrafik på Sjælland.
Men formålet med dette tillægsanlægsprojekt, kunne man kalde det, ved Ny Ellebjerg er jo at sikre en såkaldt konfliktfri krydsning af Øresundsbanen og den nye jernbane mellem København og Ringsted.
Det giver en mere robust og pålidelig togdrift.
Projektet medfører en klar forbedring af den nye jernbane mellem København og Ringsted og den tilknyttede togdrift, og det gavner selvfølgelig først og fremmest passagererne, men også banegodstransporten, som kommer til at køre på dette sted.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Det er jo korrekt, at vi i Venstre har forsøgt at skabe en debat, ved at vi har prøvet at regne os frem til et tal og så er nået frem til de 454.215 kr., og i forhold til at få debatten har vi jo haft en vis form for succes.
Vi kan jo diskutere mange tal og talstørrelser i sådanne situationer, men jeg tror dog, at der er enighed om, at det er forholdsvis – i min optik – små beløb, vi taler om.
Hvis vi nu siger, at der er de der 1.000 kr., ministeren siger 2.000 kr., men jeg vil nok hellere sige 1000 kr., ekstra om måneden for at stå op, tage på arbejde, have omkostninger til transport og slige ting, synes ministeren så, at det er nok med 1.000 kr. for at yde den indsats?
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Det er jo logisk.
Som jeg har hørt forslaget her beskrevet, er det et forslag om en ny jernbane, der går mange kilometer uden om en temmelig stor sjællandsk provinsby, og om en samtidig stikbane ind til midt i byen, og det er, sådan som jeg kan vurdere det – det er jo svært at stå og lave store beregninger her i Folketingssalen – et kæmpe milliardprojekt.
Sådan lige på stående fod kan jeg næsten ikke forestille mig andet.
Det arbejde har vi jo ikke på nogen måde hjemmel til nogen steder at sætte i gang.
Så hvis det pludselig efter denne grove vurdering af ideerne skulle vise sig, at det her skal man gå videre med, er vi jo alligevel nødt til at træffe en politisk beslutning, for det vil jo kræve vildt store beslutninger.
Så meget kan jeg imødekomme det spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg har som andre bemærket, at Venstre turnerer med en storstilet kampagne om, hvor meget man kan få som kontanthjælpsmodtager i Danmark, og at det ikke kan betale sig at arbejde.
Når Venstre bruger et tal i kampagnen, der hedder 454.215 kr., skal man huske, at det tal inkluderer indtægter fra børn- og ungeydelser, børnetilskud, friplads og søskenderabat.
Beløbet omfatter altså ikke bare kontanthjælp, men en række ydelser, der skal bidrage til at forsørge i alt fem personer, herunder tre børn.
Der er i øvrigt tale om tilskud, som helt almindelige lønmodtagerfamilier med lønninger i den lave ende af skalaen også vil kunne få.
Derfor synes jeg, at det giver et misvisende billede på det, vi diskuterer her, når Venstre kører rundt med tallet på den måde.
Lad mig så slå fast, at hvis man modtager kontanthjælp og er jobparat, skal man stå til rådighed og tage et arbejde, hvis man bliver tilbudt det.
Hvis man siger nej, har det selvfølgelig konsekvenser.
Jeg anerkender fuldt ud, at der også skal være incitamenter til at gå på arbejde, men regeringen er ikke ligesom Venstre indstillet på at genindføre nogen fattigdomsydelser, for det ved vi godt går ud over børnene.
Regeringen vil gå en anden vej for at styrke incitamentet til at tage et job, og det er bl.a. at gøre, som vi gjorde i 2012, hvor vi kom med en stor skattereform og øgede beskæftigelsesfradraget frem mod 2020, så det rent faktisk bedre kan betale sig at arbejde for kontanthjælpsmodtagere.
Samtidig har vi hævet timefradraget i kontanthjælpssystemet fra ca. 15 kr. pr. time til ca. 25 kr. pr. time.
Det betyder samlet set, at hvis det er sådan, at man er på kontanthjælp, opnår man for 99 pct. af kontanthjælpsmodtagernes vedkommende 1.000 kr. om måneden efter skat ved at tage et arbejde, og går vi tilbage til 2013-tallene, så er det faktisk 94 pct., der ville få en gevinst på mere end 2.000 kr.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Hvorfor bryder ministeren folkeskoleforliget ved at ændre i folkeskoleloven uden om forligspartierne i sagen om de kommunale internationale skoler?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Jeg vil bare stilfærdigt gøre opmærksom på en gang til, at det konkrete eksempel, som jeg blev spurgt til, altså drejer sig om en person, som i et lokale, der på ingen måde har noget med friskolen at gøre, som en del af sin foreningsvirksomhed har ytret sig om forskellige ting og sager.
Det har intet med den konkrete friskole at gøre.
Hvis der er en konkret mistanke i forhold til undervisningen eller i forhold til demokrati og ligestilling på den pågældende friskole, er det jo en anden sag, men det er jo ikke det, der er tilfældet i den sag fra BT, som spørgeren har rejst spørgsmål om her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Ministeren får her en opfordring til at gøre noget ved det.
Jeg anerkender, at ministeren er meget rummelig.
Jeg er ikke sikker på, at jeg er så rummelig, især ikke når det drejer sig om visse af de her muslimske friskoler, netop fordi de har to ansigter.
Men nu får ministeren altså en opfordring til at gøre noget ved det.
Vil ministeren så gøre det, efter at jeg, Alex Ahrendtsen, har bedt ministeren om at kigge den friskole nærmere i kortene?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Nu er det jo et tænkt eksempel, spørgeren kommer med.
Men det vil jo altid være sådan, og det er jo det, der ligger i friskoleloven, at hvis der er mistanke om, at man ikke lever op til de grundlæggende formål, som både er det faglige indhold og demokrati, ligestilling osv., og hvis vi får en henvendelse om det, er der som sagt både de interne tilsynsmekanismer, og der er de eksterne tilsynsmekanismer, herunder at vores tilsynsstyrelse kan gå ind både anmeldt og uanmeldt og på baggrund af det undersøge en hel konkret mistanke om, at undervisningen ikke står mål med de grundlæggende formål.
Det betyder jo også, at hvis der er en lærer, der ikke stå på mål for det faglige indhold og for det, der skal være i forhold til demokrati og ligestilling, vil man kunne gå ind.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Så lad mig forsøge mig med en sammenligning.
Lad os nu forestille os, at der er en friskolelærer, der er nazist i sin fritid, og som arrangerer møder, der opfordrer til gasdrab på jøder, som vi kender det fra anden verdenskrig; det sker i fritiden, og alle er forargede, og det kommer i medierne.
Dagen efter går han så hen til sin friskole og underviser i historie.
Ville ministeren så have samme tolerante indstilling over for den friskole, der har den her lærer ansat?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Jeg vil godt understrege, at vi selvfølgelig ikke kunne drømme om at bryde et forlig.
Vi synes, det er utrolig vigtigt og værdifuldt, at vi har forligskredse, bl.a. om folkeskolen, og værdsætter det samarbejde, vi har med alle de partier, der er med i forligskredsen.
Men det er jo altså ikke alle områder, der har med skole at gøre, der bliver reguleret af folkeskoleloven.
De kommunale internationale grundskoler har deres egen hovedlov.
Hvis man skal sige, hvordan historikken er, kan man sige, at de også hviler på den hovedlov, der er for de frie grundskoler.
De har deres egen lov, og det med de frie grundskoler er jo ikke forligsbelagt.
Det er aftalebelagt, og det vil sige, at der skal et flertal til for at ændre, hvad der er af lovgivning for de frie grundskoler.
Det her er en ny hovedlov, fordi det er en ny type institution, men den hviler på mange af principperne fra lovgivningen om de frie grundskoler.
Det siger jeg bare for at understrege, at vi selvfølgelig ikke kunne drømme om at bryde folkeskoleforliget.
Nu vil jeg igen understrege, at det arrangement, der er skrevet om i BT, ikke har haft noget som helst med en muslimsk friskole at gøre.
Men det ændrer ikke ved, at den undervisning, der foregår på en muslimsk friskole eller på alle mulige andre friskoler, altså skal stå mål med folkeskolen på det faglige indhold og leve op til demokrati, ligestilling osv.
– det er jo det, der er det vigtige i kernen af den frie grundskolelov, vi har.
Og hvis der er en mistanke om, at den ikke gør det, er der en række mekanismer, der kan sættes i spil.
Der er den tilsynsførende, der kan være et eksternt tilsyn, og vi kan som tilsynsførende også gå ind med et anmeldt eller et uanmeldt tilsyn, hvis vi bliver tippet om, at man vurderer, at der kan være problemer.
Så der er jo en række mekanismer, der kan sættes i spil.
Men den konkrete sag i BT har faktisk ikke noget med en muslimsk friskole at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Vi har jo tidligere diskuteret disse ting, og det har vi gjort, fordi der er en lang række problemer med muslimske friskoler, som med jævne mellemrum dukker op i medierne.
Og ministeren har jo hver gang svaret venligt og altid svaret det samme, nemlig at friskolerne, også de muslimske, skal leve op til loven, og det er jo rigtigt, det skal de, og det er fint, at hun påpeger det.
Problemet er jo bare, at man kan formode, at nogle friskoler måske har to ansigter – et ansigt udadtil over for offentligheden og ministeriet og et andet ansigt indadtil over for eleverne og over for muslimske forældre, som sender deres børn i skole.
Vi kan henvise til Ahmed Akkari, den berømte muslim i Danmark, som jo har været friskolelærer på adskillige friskoler, og som netop har beskrevet de to ansigter, man havde i friskolemiljøet i de muslimske miljøer: et officielt ansigt udadtil, over for tilsynet, over for kommunen, der sagde alle de rigtige ord – plusordene: tolerance, rummelighed, vi lever op til loven, vi kan godt lide at være i Danmark, vi gør, som I siger – og så et andet ansigt, der arbejdede i den stik modsatte retning.
Her har vi altså en friskolelærer, som i sin fritid arrangerer møder med imamer, der opfordrer til krig mod jøder, og samtidig underviser elever i 6. klasse.
Synes ministeren virkelig ikke, at det er på tide at skærpe tilsynet, når vi gang på gang har disse sager?
Der er en perlerække af enkeltstående tilfælde efterhånden med muslimske friskoler.
Naji Dyndgaard, læreren, underviser altså på den her muslimske friskole.
Giver det virkelig ikke anledning til at kigge den friskole nærmere i kortene?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Jeg vil godt sige tak for spørgsmålet, for det giver jo også en anledning til igen at præcisere – som det også har været debatten i flere sammenhænge – at alle frie grundskoler, uanset hvilken ideologisk eller religiøs baggrund de har, skal overholde bestemmelserne i friskoleloven.
Og jeg vil godt lige sige, hvad de to centrale krav er i friskoleloven, for det er godt at have som præmis for diskussionen her.
Det er, at de skal give en undervisning, som står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, og så skal skolerne efter deres formål og i hele deres virke forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre samt udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Det er jo nogle virkelig vigtige og fine formuleringer, og det gælder alle friskoler, selvfølgelig også religiøse friskoler.
Det er sådan, at hvis skolerne ikke lever op til det, vil de ikke være berettiget til at modtage statstilskud.
Men sådan som jeg har forstået det ud fra den artikel i BT, der henvises til, så drejer det sig om en friskolelærer, som i sin fritid står i spidsen for, hvad der hedder Foreningen for Islamisk Kultur og Viden, og det skulle så være den forening, der stod bag det nævnte arrangement den 24. februar.
Det er et arrangement, som ikke foregik på skolen, men i foreningens lokaler, og derfor har jeg ikke noget grundlag for at vurdere, om de ikke kunne have holdt det arrangement i de lokaler.
Det kan man gøre.
I det øjeblik der er en mistanke om, at man i en skoles virksomhed ikke lever op til det, der står i loven, herunder omkring demokrati og ligestilling, så kan vi gribe ind.
Det er det, jeg som minister kan gøre, og det, vi altid gør.
Men det her er et arrangement, der ikke har haft med skolevirksomhed at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Vil ministeren skærpe tilsynet med muslimske friskoler, efter at BT den 24. februar 2015 har afsløret, at det var en muslimsk friskolelærer, Naji Dyndgaard, og hans forening, der stod bag arrangementet med en moske og en indbudt imam, som i sin prædiken opfordrede til krig mod jøder?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Tragedien uden for synagogen den 14.-15. februar kan ikke beklages nok, og Dan Uzans liv kommer ikke tilbage.
Beskyttelsen af jøderne og behovet derfor mener jeg er fuldstændig indiskutabelt.
Hvad angår det forhøjede beredskab i perioden efter attentaterne i Frankrig, herunder på Charlie Hebdo, og frem til attentatet i København,
har Københavns Politi udtalt, at beredskabsniveauet blev forhøjet.
Og jeg har selvfølgelig ikke nogen grund til at tro, at det ikke er korrekt, når det bliver fremført sådan af Københavns Politi.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Jeg vil gerne tage fat i, at statsministeren udtalte – jeg tror, det har været den 16. februar, men i hvert fald omkring den 16.-17. februar – til de danske medier, at beskyttelsen af den jødiske synagoge er blevet styrket efter angrebene i Paris.
Hvis vi så går frem til terrorangrebet i Danmark, vil jeg sige, at der i hvert fald er noget i det her, der ikke passer.
Altså, er den sikkerhed virkelig blevet styrket, når man tænker på, at der stod en dørmand og måske et par betjente, men at det var så relativt let?
Er der ikke en diskrepans mellem statsministerens udtalelse den 17. februar om, at de er beskyttet godt nok, og så det, der faktisk er tilfældet?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Det må stå for spørgers egen regning at vurdere, hvem der tager hvad alvorligt i det her land.
Jeg kan jo tale på egne vegne, og jeg har taget spørgsmålet her alvorligt fra min første dag som justitsminister, og det vil jeg fortsætte med at gøre.
Der er ingen tvivl om, at vores jødiske mindretal i Danmark skal beskyttes.
Det har vi vidst igennem en længere periode, og det piner mig som europæer, at vi er i en situation, hvor de europæiske jøder er et truet mindretal.
Vi kan ikke være det bekendt, og derfor forpligter både vores nutid og selvfølgelig ikke mindst vores fælles fortid i forhold til at yde vores jødiske mindretal den beskyttelse, der skal til.
I forhold til helt konkrete foranstaltninger bør det bero på en politifaglig vurdering, fordi det selvfølgelig er en myndighedsopgave at tilvejebringe de nødvendige sikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Jacob Jensen (V), 2015-03-11:
Nu er det sådan, at økonomiministeren jo læser Venstres forslag som en vis herre læser Bibelen.
Vi har jo netop sagt, at vi vil gøre det mere attraktivt også for dem, som er på arbejdsmarkedet, ved netop at sænke skatten på de små indkomster.
Det gør, at dem, som er i arbejde, også får en større gevinst ved at være der fortsat, men det gør samtidig også forskellen mellem at være på arbejdsmarkedet og uden for arbejdsmarkedet større.
Det er jo det, vores politik går ud på, og det er det, vi animerer til, men som regeringen ikke kan se, når statsministeren – vel at mærke den statsminister, der var uden for salen – jo indrømmede, at der er et større antal tusinde mennesker i dette land, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Det koster dem penge at tage et arbejde i stedet for at lade være.
Det er ikke godt nok, vil jeg sige til ministeren.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-11:
Jamen det er jo en relevant og spændende diskussion.
Vi skal bare huske på, at de 17.000-18.000, vi taler om, er nogle, som er i beskæftigelse i dag.
Og som jeg har forstået Venstres politik, går den jo ikke ud på at gøre noget for dem, men i stedet for at gøre noget for alle dem, der ikke er i beskæftigelse, altså de børnefamilier, som hr. Claus Hjort Frederiksen synes har det alt for godt, når begge forældre er på kontanthjælp, hvorfor der skal skæres i ydelserne.
Derfor er spørgsmålet jo bare: Hvem er det, der skal have mindre social sikring i Danmark?
Hvilke børnefamilier er det, der skal bringes tilbage i fattigdom, efter at den her regering har hjulpet dem ud af fattigdom?
Hvilke ydelser er det, der skal tages fra dem?
Hvor er det, niveauet skal ligge?
Jeg synes da, det ville være fint, om hr. Jacob Jensen, der jo har været optaget af spørgsmålet i dag, kunne redegøre for det, for indtil videre blafrer svaret jo i vinden.
Men det eneste, der er helt sikkert, er, at ved at tage folks ydelser fra dem hjælper man jo ikke en eneste af de her 17.000-18.000 beskæftigede til at få flere penge ud af at gå på arbejde.
Jacob Jensen (V), 2015-03-11:
Så økonomiministeren er altså enig med statsministeren, når hun uden for salen siger, at der er et større antal tusinde – hun siger 14.000 – for hvem det ikke økonomisk kan betale sig at arbejde?
Så siger ministeren så: Jo, men vi kan jo så håbe på, at de får et bedre job på et tidspunkt.
Men faktum er – og det forstår jeg så også er det, økonomiministeren her svarer og konstaterer – at der i dette land er mennesker, som går på arbejde og betaler for at gøre det.
Er det rimeligt over for dem, som faktisk skal have penge med hjemmefra for at tage et stykke arbejde, for at holde hjulene i gang, for at stå op om morgenen, smøre de berømte leverpostejsmadder og gøre en indsats, at de rent faktisk betaler for at gøre det?
Det holdt hårdt, men vi fik den igennem, sådan at det faktisk alt andet lige bedre kunne betale sig at arbejde, efter at vi fik lavet skattereformen.
Men er det ikke noget, som ministeren vil tage op, altså at vi kan gøre det mere rimeligt for de mennesker, som i dag er på arbejdsmarkedet, men som betaler for at være der?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-11:
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren i et og alt, for vi står jo på ryggen af den samme politik.
Og det er jo en politik, som mærkbart har reduceret det antal danskere, som har en relativt lille gevinst ud af at gå på arbejde.
Og det er jo en skattereform, der indfases i de kommende år – og tak for samarbejdet om den i øvrigt.
Men jeg håber da, at også i Venstre synes man, at man skal tage arbejde, også selv om det kræver transport og det er med til at spise en del af gevinsten.
Når så mange arbejder alligevel, er det jo, fordi de selvfølgelig håber, at tingene kan udvikle sig over tid.
Derfor vender jeg bare tilbage til, at vi har lavet skattereform, som mærkbart har reduceret antallet af danskere med lavere gevinst ved at gå på arbejde, lavere tilskyndelse til det.
Men hvad er det, Venstre vil?
Hvor er det, kontanthjælpsloftet skal ligge?
Hvor meget skal skatten hæves, og hvem skal betale?
Jacob Jensen (V), 2015-03-11:
Det er godt, for det gør jo, at vi netop kan få den her diskussion om, hvordan tingene i Danmark skal se ud, også på arbejdsmarkedet.
Jeg noterer mig, at vi i går havde en statsminister, der var i salen til spørgetimen i partilederrunden.
Da svarede statsministeren Venstres formand, og jeg kan citere: »Og hvorfor er det, Venstre ikke bare stille og roligt vil indrømme, at det var forkert, når man sagde, at det ikke kunne betale sig at arbejde?
For det kan betale sig at arbejde.«
Det var statsministerens svar til hr. Lars Løkke Rasmussen her i salen.
Der er en meget lille gruppe af danskere, som vi har nedbragt til 14.000, der ikke har en konkret gevinst ved at gå på arbejde.«
Uden for salen til pressen siger statsministeren noget andet.