Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Tak for det og tak for den meget positive behandling, som Folketinget har givet lovforslaget, som jeg også selv synes er rigtig godt, fordi det jo lægger op til at skabe yderligere fleksibilitet i de unges tilrettelæggelse af deres uddannelse.
Da flere ordførere så glimrende har gennemgået forslaget og dets indhold, vil jeg blot ganske kort vende mig mod nogle af de spørgsmål, der er blevet rejst.
Når vi har valgt at knytte udlandsstipendierne op på SU-systemet, er det, fordi vi i regeringen er optaget af, at vi ikke generelt forlænger studietiden i Danmark.
Vi har i forhold til mange andre lande sene dimittendtidspunkter, og derfor er det væsentligt for os, at udlandsstipendieordningen ikke i sig selv medvirker til, at man får forlænget uddannelsestiden.
Derfor er det knyttet op på SU-systemet.
Men jeg kan sige det på den måde, at i og med at der er tale om danske uddannelser, er der, som hr. Per Clausen ganske rigtigt sagde, ikke hjemmel til at opkræve betaling.
Men jeg vil meget gerne have lov til at svare mere præcist og specifikt skriftligt for at sikre, at Folketinget får et fuldstændig korrekt svar.
Men mange tak til Folketingets partier.
Jeg ser frem til samarbejdet om den videre behandling.
Det foreslås, at regeringen nedsætter en følgegruppe, der skal rådgive og vejlede skoler og kommuner om, hvordan man bedst sikrer, at børn får den undervisning, de har brug for.
Som begrundelse for forslaget peges der bl.a. på, at det efter forslagsstillernes opfattelse er af økonomiske grunde, at kommunerne ikke følger indstillingen fra den pædagogisk-psykologiske rådgivning om støtte til elever med særlige behov.
Skolerådet har allerede til opgave at følge og vurdere det faglige niveau og den pædagogiske udvikling i folkeskolen samt elevernes udbytte af undervisningen.
Rådet skal også vurdere skolens evne til at bidrage til at bekæmpe elevers negative sociale arv og skolens evne til at øge integrationen af elever med anden etnisk baggrund end dansk.
Skolerådet afgiver årligt en skriftlig beretning til undervisningsministeren om rådets virksomhed med forslag til initiativer, der fremmer kvaliteten i hele folkeskolen.
Skolerådet skal således følge udviklingen på hele folkeskoleområdet, herunder også specialundervisningsområdet.
Det fremgår af forslaget, at følgegruppen også skal rådgive og vejlede skoler og kommuner om specialundervisning.
Det er en opgave, som i dag varetages af ministeriets grundskoleafdeling, som efter min bedste overbevisning også er dem, der har den største ekspertise på området.
Jeg kan i denne forbindelse oplyse, at grundskoleafdelingen ud over den daglige rådgivning og vejledning også afholder årlige informationsmøder om specialundervisningsområdet.
I efteråret 2009 har afdelingen afholdt tre informationsmøder for henholdsvis specialskoleledere, skolekonsulenter og PPR.
Afdelingen har desuden afholdt tre møder for almindelige skoleledere om specialundervisningsområdet.
Med hensyn til besparelser lad mig først understrege, at der ikke i denne regerings levetid er sparet på folkeskoleområdet, tværtimod.
Jeg ved godt, at jeg gentager mig selv, men der synes at være et behov for at gentage denne kendsgerning.
Fra 2001 til 2010 er kommunernes samlede budgetterede driftsudgifter for folkeskolen steget fra 34,8 mia. kr. til 38,2 mia. kr. i 2010-priser.
Der er i bemærkningerne til beslutningsforslaget henvist til, at der er sket store besparelser inden for specialundervisningsområdet.
Det foreløbige budgettal for 2010 for folkeskolens specialundervisning på regionale og kommunale specialskoler udgør 5,3 mia. kr.
I 2007 var budgettallet 4,2 mia. kr. i 2010-priser.
Der er således tale om en stigning fra 2007 til 2010 på over 1 mia. kr., dvs. en stigning på næsten 25 pct. i udgifterne på 3 år.
I aftalen mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2009 blev det aftalt, at der skulle iværksættes en analyse af den samlede specialundervisning i folkeskolen.
Analysen skal omfatte grundlaget for kommunernes styring og organisering af specialundervisningen samt ressourceforbruget hertil.
Analysen forventes afsluttet medio 2010, med henblik på at der kan afrapporteres endeligt til forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2011.
Jeg forventer, at analysen kan give et bedre grundlag for at vurdere udviklingen i det samlede ressourceforbrug på specialundervisningsområdet.
Det gælder især de ressourcer, som kommunerne anvender til støttetimer i normalklasser og specialundervisning i specialklasser, og her har vi i dag ikke valide tal.
Den pædagogisk-psykologiske vurdering har til formål at belyse elevernes kompetencer med henblik på at yde skolen, forældrene og eleven rådgivning om tilrettelæggelse og indhold af en undervisning, der kan tilgodese elevens særlige behov.
Forældrene skal altid inddrages i forløbet.
Skolelederen træffer herefter ud fra en samlet vurdering afgørelse om den specialpædagogiske bistand til eleven.
Ud over den pædagogisk-psykologiske vurdering indgår også forældrenes ønsker og skolens kendskab til den pågældende elev.
Også skolens muligheder for at yde den specialpædagogiske bistand må nødvendigvis indgå i vurderingen.
Det må derfor indgå i vurderingen, om skolen har de nødvendige lærerkræfter til at give den specialpædagogiske bistand, eller om det er nødvendigt at henvise eleven til en anden skole eller eventuelt til et regionalt undervisningstilbud.
Det må desuden indgå i skolelederens vurdering, om elevens behov kan tilgodeses på en mindre omfattende måde end foreslået af PPR.
Jeg skal i denne forbindelse gøre opmærksom på, at økonomiske hensyn ikke er et sagligt argument for at afvise støtte til elever, der har behov for specialpædagogisk bistand.
Jeg kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Jeg har hermed lagt vægt på, at Skolerådet og ministeriets grundskoleafdeling allerede varetager den foreslåede følgegruppes arbejdsopgaver.
Jeg har også lagt vægt på, at der er betryggende klagemuligheder, og at klageadgangen er blevet udvidet væsentligt på folkeskoleområdet.
Efter kommunalreformen kan alle forældre til børn med vidtgående behov for specialundervisning indbringe sagen for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Det giver en sikkerhed for, at børnene får den specialundervisning, de har behov for.