Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Tak for det.
Det er jo en rigtig spændende debat, og i virkeligheden synes jeg også, den viser, at vi måske nogle gange, i hvert fald på nogle punkter, kan tale os lidt tættere på hinanden i løbet af en debat.
Det ser da i hvert fald ud, som om flere af os er enige om en opprioritering af fagene sløjd, håndarbejde og billedkunst, og det synes jeg er glædeligt.
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt bekymret i starten af debatten, hvor jeg sad og tænkte, at det da var noget frygteligt sludder, der kom fra hr. Mogens Jensen.
Vi skal måske lige huske, at det er altså ikke en PISA-undersøgelse af 4. klasserne, men det er i hvert fald en undersøgelse, der ganske tydeligt viser, at danske 4. klasseelever klarer sig rigtig, rigtig godt i matematik, i naturfag og også i læsning, og det synes jeg jo er positivt.
Jeg synes sådan set også, der kom noget underligt sludder i starten af debatten om, at nu skal vi ikke kun kigge på fagligheden, nu skal vi også kigge på det kreative.
Jeg synes sådan set, det er meget, meget vigtigt at sikre høj faglighed i alle fag i folkeskolen, og jeg synes sådan set også, det er underligt, at der er nogle, der har sagt i løbet af debatten, at der er de dygtige boglige elever, og så skal vi finde på noget andet til de kreative.
Nu er det jo sådan set sådan, at alle elever har meget forskellige kompetencer, og nogle elever er tilfældigvis virkelig dygtige til både dansk og sløjd, så jeg synes, vi skal passe meget på, at der ikke kommer et modsætningsforhold mellem, om man er god i de boglige fag, og om man er god i de kreative fag.
Det er rigtigt, at for nogles vedkommende er man bedre til det ene end til det andet, men sådan behøver det jo altså ikke at være.
Derfor er der for mig at se absolut ingen modsætning mellem elevplaner, nationale test og trinmål og så det, at man vil styrke både de boglige og de kreative fag.
Vi ser sådan set rigtig positivt på det, der nu former sig et flertal for.
Det er jo dejligt at høre, at i hvert fald mange af os tænker nogenlunde ens i forhold til at kunne lave de forsøg med sløjd, håndarbejde og billedkunst.
Og hvorfor så det?
Jo, da vi foreslog det i sommer, mødte jeg en masse, som gav udtryk for den bekymring, som hr. Martin Henriksen også har givet udtryk for: Uh, skal vi nu til at akademisere de fag, skal man nu sidde og bare lære dem på et teoretisk plan?
Jeg synes, at debatten her i dag meget godt viser, at det, som i hvert fald rigtig mange partier gerne vil, er lige præcis det modsatte.
Det er at sætte fokus på fagligheden i håndens arbejde - fagligheden i det at kunne udtrykke sig kreativt, og det mener jeg er utrolig vigtigt.
Fra konservativ side håber vi meget, at det også kan ende med nogle forsøg, hvor der gives udtalelser, er afsluttende prøver, eller fagene måske sågar gøres til udtrækningsfag.
Det vil nemlig også vise, at folkeskolen jo altså også skal give eleverne rygstød til andet end at fortsætte i det almene gymnasium, nemlig til at tage nogle af de mere håndværksmæssige uddannelser.
Her er det jo også vigtigt, at man kan vise, at man faktisk har fået en rigtig god udtalelse eller en rigtig god eksamen i det pågældende fag.
Så er der hele diskussionen om, hvorvidt man kan tage nogle mennesker med en håndværksmæssig, kunstnerisk eller musisk baggrund ind som undervisere.
Her forstod fru Pernille Vigsø Bagge mig ganske forkert, for jeg sagde netop, at nu har vi heldigvis givet mulighed for at blive meritlærer.
Det har vi jo, fordi det giver mulighed for, at nogle, der har nogle kompetencer på andre felter, kan blive lærere.
Men det, jeg også synes er vigtigt her, er, at vi tænker yderligere lidt ud af boksen, og det var sådan set også det, jeg sagde i mit spørgsmål.
Vi skal turde tænke lidt ud af boksen og tænke på, at der faktisk er nogle mennesker med nogle faglige kompetencer uden for boksen, og at de kan nogle ting, som kan være berigende for eleverne i folkeskolen.
Vi har også gjort en del ud af realkompetencer, altså at man reelt kan noget, uden at man nødvendigvis har papir på det.
De mennesker skal vi da kunne bruge alle steder på arbejdsmarkedet og også i folkeskolen, og jeg sagde til sidst, at det kunne være, at man efter nogen tid fik lyst til at uddanne sig til meritlærer eller folkeskolelærer.
Det synes jeg er en rigtig god måde at tænke på, og det kan være med til at få flere til også at vælge de pågældende fag.
Jeg håber, at vi trods alt kan enes om nogle ting i løbet af denne debat og i hvert fald om at sikre høj faglighed i alle fag i folkeskolen.