runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2012-06-06:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at det ikke nytter noget, at hr. Bjarne Laustsen nu forsøger at undskylde sig med, at der er andre ordførere, der har talt om andre emner.
Jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen skulle holde sig til det, jeg har sagt her fra Folketingets talerstol, og det er, at det har uoverskuelige konsekvenser, når man ikke ved, hvor hårdt ramt den enkelte lodsejer bliver.
Det kan man ikke sige at L 145 er udtryk for.
På trods af at den radikale ordfører faktisk under førstebehandlingen sagde, at der var et 5-procents-loft, så er det 5-procents-loft der ikke, for der er nogle, der kan blive ramt.
Vi har haft en lodsejerdeputation, som på deres jord vil blive ramt med 40 pct.
Javel, der er en dispensationsmulighed, men ingen ved da, om den overhovedet vil blive brugt i det tilfælde.
Så der er overskuelige konsekvenser, og det synes jeg er et kæmpestort problem.
Det kan godt være, at hr. Bjarne Laustsen ikke synes det, men det synes jeg, og det synes Det Konservative Folkeparti, og derfor har vi stillet et ændringsforslag.
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Tak, formand.
Det er jo meget interessant, for hvad er målet?
Er det et miljømål?
Eller er det, at ministeren vil give en gave?
Det er, at ministeren vil give en gave.
Ministeren vil gerne tage den fra landmændene.
Der er nogle, der har været ude at give 250.000 kr. pr. hektar.
Det tager ministeren nu.
Der er nogle, der har købt jorden, fordi der nogle steder, hvor de har de rigtig gode jorde, har været et dækningsbidrag på 10.000 kr., 12.000 kr. eller 14.000 kr.
Der går ministeren ind og siger, at de kan få en kompensation på omkring 20 pct., for nu vil ministeren give den gave.
Det kunne lige så godt være boligejernes haver, men det tør ministeren ikke.
Det er jo et udtryk for – og det er derfor, at jeg vil benytte mig af muligheden for at indsamle 60 underskrifter – at ministeren har magten, og ministeren bruger den bare på et forslag, som intet har med målet at gøre, nemlig miljøet.
Vi er enige om at mindske udvaskningen af kvælstof og fosfor.
Hvorfor skal vi ødelægge den her sag, som i forvejen har været så svær, ved at give offentligheden adgang, og dermed gøre det her permanent?
Samtidig får vi natur i 10-meter-stykker.
Det kan formodentlig ikke være den nye regerings ambition, at vi skal skabe mere natur i 10-meter-stykker, lad os da på sigt få noget samlet natur.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg kan godt forstå, at den her sag har været meget svær for Dansk Folkeparti, og jeg ved, at den har været svær for Venstre og De Konservative, men det er ikke denne her regerings opgave at løfte problemerne ud af andre partiers folketingsgrupper.
Det må partierne selv ligge og rode med.
For os har det på intet tidspunkt været svært.
Hr. René Christensen sammenlignede selv før det her med kysterne.
Alle danskere har ret til at gå langs vores kyster.
Det er en stor fornøjelse, og en vigtig del af den danske forståelse for vores natur og vores land er, at vi har adgang til vores kyster.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Så har jeg forstået, at ministeren har sagt, at der er nogle uklarheder eller – jeg skal ikke lægge ministeren ord i munden – i hvert fald noget, der gør, at ministeren vil være imødekommende det første år, hvis nogen tager fejl.
I den forbindelse sagde ministeren – jeg skrev det ned – at det selvfølgelig er i særlige tilfælde.
Men en landmand skal jo helst være klar over, hvornår man er omfattet af loven og altså ikke falder ind under særlige tilfælde, og hvornår man falder ind under særlige tilfælde.
Kan ministeren redegøre nærmere for, hvornår man falder ind under de her særlige tilfælde, og hvornår man ikke er?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg vil sige, at man er omfattet af loven, hvis man har et vandløb.
Så vil jeg altså lige skynde mig og sige til hr. René Christensen, for jeg fik ikke svaret, da han sagde, at jeg kun vil kompensere 20 pct., at de 95 mio. kr., der nu bliver givet i kompensation til landmændene for randzonerne er en 100-procent-kompensation af randzonerne.
Det er et gennemsnit – ja, men en 100-procent-kompensation.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Det er jo interessant, for hvis det skal sammenlignes med brugen af sikkerhedssele, og det forstår jeg på fødevareministeren at det skal, så gælder det ikke i særlige tilfælde.
Så gælder det jo alle, der kører bil: I det første stykke tid er man fritaget, hvis man ikke bruger sikkerhedssele.
Altså har vi en lov, hvor det gælder i det første stykke tid, at hvis man ikke overholder den, er man fritaget.
Jeg forstår sådan set godt det, fødevareministeren sagde.
Om det er rigtigt eller ej, om det er lovmedholdeligt eller ej, ved jeg slet ikke, men det, jeg ikke kunne forstå, var, at det skulle være i særlige tilfælde.
Ministeren sagde her fra talerstolen, at det selvfølgelig er i særlige tilfælde, at vi putter bødeblokken ned i inderlommen igen.
Der må det da være interessant for en landmand at vide i forhold til straffeloven, om man er omfattet eller ikke er omfattet.
Og ellers, må jeg forstå, vil man ikke, eller hvordan skal det forstås?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Det er sådan, at loven gælder under alle omstændigheder.
Når en lov er trådt i kraft, gælder den.
Det, jeg kan være fleksibel med, er, om vi tager bødeblokken op af lommen eller vi ikke gør.
Der vil jeg sige, at hvis man er lodsejer og har arealer ned til Gudenåen, ved man nok godt, at der er et vandløb.
Dermed ved man også godt, at der skal være en randzone.
Hvis der på kortet står »Gudenåen«, så tror jeg ikke, man kan være i tvivl.
Vi har nogle kort, som er rigtige med 94 pct.s sikkerhed, men man kan godt komme i en situation, hvor en landmand kan være i tvivl: Er der her tale om en grøft, eller er der tale om et vandløb eller en afvandingskanal, eller hvad kan det være?
Sidste år var der tørke, i år er der ikke tørke.
Der giver jeg dem en mulighed for at få slået det fast og få tvivlstilfældene afklaret, inden vi tager bødeblokken frem.
Det synes jeg sådan set er en fleksibel og ordentlig måde at forvalte det på.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-06-06:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi har prøvet i længere tid at få nogle svar fra ministeren, også gerne klare svar, men det er ikke rigtig lykkedes endnu.
Jeg kan huske, at jeg på det samråd, vi havde i sidste uge, spurgte om det med voldgrave, altså om de er vandløb eller ej, for så vil der også være fri adgang til dem, og der skal også være dyrkningsfri arealer rundt om dem.
Det svar vil jeg jo gerne have på et eller andet tidspunkt fra ministeren, hvis det kan lade sig gøre.
Det, som jeg synes er utrolig vigtigt, er jo også, at ministeren skal forholde sig til, at det her er milliarder af kroner, som bliver taget fra landmændene.
Hvis man regner på det regnestykke, at 1 ha koster 250.000 kr., og der er 50.000 ha, der skal pilles ud, kan man se, at vi jo er langt over 25 mia. kr., og så giver man 210 mio. kr. i kompensation.
Synes ministeren, at det er en fair kompensation, man deler ud, når man tager milliarder af kroner fra de her landmænd?
Jeg er bare nødt til at spørge om det.
Så vil jeg også gerne have et endeligt svar på det med vandløb i forhold til voldgrave.
Er en voldgrav et vandløb, eller er det ikke?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Nu står jeg med de papirer, vi har i forbindelse med det her lovforslag – dem vil jeg godt lige vise – og langt de fleste af dem er spørgsmål, jeg har svaret på.
Så at sige, at jeg ikke er parat til at svare på spørgsmål i den her sag, synes jeg er dybt useriøst.
Der er blevet rejst spørgsmål om voldgrave, og det kommer der et skriftligt svar på.
Men jeg kan straks sige, at det afhænger af, om voldgraven er et vandløb i vandløbslovens forstand, og det vil sige, at det også handler om, hvor den ligger.
Så jeg kan ikke komme med en generel lov om alle voldgrave i det her land.
Jeg beklager meget over for Dansk Folkeparti, men jeg synes måske også, det er at stille store krav.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-06-06:
Hvis man virkelig havde villet noget i forbindelse med det her, havde man jo også givet svaret ganske tydeligt på samrådet.
Der fik vi ikke engang svaret, og nu får vi heller ikke svaret.
Det er jo, ligesom det generelt forholder sig i den her lovbehandling.
Det er jo næsten ligesom at købe en bil, hvor man har betalt for at få nummerplader og det hele på bilen, og så må man ikke køre i den.
Er det virkelig den måde, at ministeren ønsker at man skal behandle befolkningen på i Danmark, altså at man siger til dem: Ja, I må gerne købe det her areal, men I må ikke benytte det?
Så vil jeg også gerne spørge ministeren: Er det sådan, at de her landmænd fremover bliver fritaget for at betale ejendomsskat af den her jord, eller er det ensbetydende med, at de her 210 mio. kr., som ministeren nu siger hun kommer med i kompensation, skal gå til at betale ejendomsskat, sådan at regeringen kan få nogle flere penge ind den vej rundt?
Anni Matthiesen (V), 2012-06-06:
Så forstår jeg det simpelt hen ikke.
Ministeren har jo selv været ude og tale om noget, ministeren kalder for et fjumreår, altså at man ligesom giver et år, så man kan afvente og se, hvordan tingene kommer til at fungere.
Er det ikke det samme som at sige, at det faktisk ikke kommer til at træde i kraft?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Først siger hr. René Christensen, at han er glad for, at jeg vil tage debatten.
Jeg må bare sige, at jeg tror, at jeg har stillet op til en hvilken som helst debat om randzonerne, jeg er blevet udfordret til.
Hr. René Christensen vil vide, at jeg har stillet op til samråd, før vi overhovedet havde lovforslag om den her sag.
Jeg har svaret på over 100 spørgsmål om den her sag.
Jeg er frisk; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vil vi så betale prisen?
Ja, det vil vi rent faktisk, nemlig 200 mio. kr. om året.
Vi betaler først landmændene 115 mio. kr. i enkelbetaling, og så betaler vi 95 mio. kr. oveni i kompensation.
Det er helt præcis 210 mio. kr., landmændene får for det her.
Det er ikke en gratis gave.
Men inde i folks haver er der jo heller ikke nødvendigvis den samme kvælstofudledning, som der er ude i landbruget.
Det er jo det, vi har brug for at gøre noget ved.
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Jeg vil først sige tak til ministeren, for at ministeren selvfølgelig går på talerstolen i den her sag, som vi jo har diskuteret flere gange.
Det var der nogen der kunne lære lidt af.
Så må jeg spørge ministeren: Er det en god betaling, og er det at give en gave kun at betale 20 pct. af prisen, og resten kan landmændene så betale?
Jeg vil godt spørge ministeren om det her med, at der nu skal være adgang for befolkningen, for det har befolkningen krav på, og det er en god ting.
Når jeg nogle gange tager min cykel herinde om aftenen og cykler nordpå, kan jeg ikke cykle langs vandet op langs Strandvejen.
Vil det så være sådan, at vi inden for en kort årrække vil se forslag om, at man frit skal kunne færdes i folks haver, der ligger ned til vandkanten, fordi det vil befolkningen gerne kunne, og det er jo en langt smukkere tur end at cykle langs de asfalterede veje?
Det er vel det, det her åbner op for.
Det er ligegyldigt med dem, der ejer jorden.
Men de har købt den, de har betalt den, og de betaler renter til deres banker og kreditforeninger.
Men hvis befolkningen gerne vil gå der, fordi der er smukt, skal de selvfølgelig have lov til det!
Er det sådanne nye forslag, vi kan forestille os kommer fra regeringen?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Nej, bestemt ikke.
Planerne er, at loven skal træde i kraft den 1. september 2012.
Men det her er alvorlige sager, for det er et spørgsmål om, om man skal søge EU-støtte og kompensation for de her arealer.
Så putter vi bødeblokken ned i lommen og anerkender, at landmænd kan være i tvivl.
Men det er jo naturligvis kun i de særlige tvivlstilfælde, for loven gælder jo stadig væk.
Det er bare et spørgsmål om, om vi sanktionerer benhårdt fra dag et.
Det kan man godt lade være med at gøre, hvis man synes, at det er rimeligt, og det synes jeg faktisk er rimeligt nok.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-06-06:
Jeg vil godt lige foreholde ministeren den situation, at man kører ind i bymæssig bebyggelse, og så ved man, at der vanker bøder, hvis man kører mere end 50 km/t., når man er kommet forbi byskiltet.
Det er klart og tydeligt.
Det fremgår af klarhedskriteriet, sådan som det er beskrevet i straffelovens § 1.
Kan ministeren bekræfte, at overtrædelse af bræmmelovgivningen her først står klart, når kontrollanten har været på besøg?
Det svarer jo rent faktisk i givet fald til, at betjenten offentliggør hastighedsgrænsen selv.
Med andre ord: Ser ministeren slet ingen retssikkerhedsmæssige problemer i det her?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg tror, at de fleste af os ved, at der er en generel hastighedsbegrænsning i byerne på 50 km/t. for biler, og det er sådan set ligegyldigt, om bilen er rød eller gul eller blå.
Det er stadig væk 50 km/t., der gælder.
Sådan er det sådan set også med randzonerne.
Det er lige meget, om det er et bredt vandløb eller et smalt vandløb.
Hvis man har et vandløb på sin jord, skal der være en randzone efter 1. september, nøjagtig ligesom det gælder med kørsel i bymæssig bebyggelse.
Uanset om man har stor eller lille bil, gul eller blå, gælder reglerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-06-06:
Mener ministeren slet ikke, at der kan være problemer med at konstatere, om det er et vandløb, der er markeret eller, om jeg så må sige, er af en karakter, der kan give bøde?
Det er jo dog ikke alle vandløb, der har samme karakter.
Så sammenligningen til færdselslovgivningen brydes jo af, at der står et skilt, der fortæller, hvornår man kører ind i bymæssig bebyggelse.
Det gør der jo ikke lige her.
Er ministeren overbevist om, at lovgrundlaget er så klart, at det også i medfør af klarhedskriteriet i straffelovens § 1 vil kunne udmøntes i bøder ved de danske domstole?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg mener sådan set, at lovgrundlaget er fuldstændig klart.
Jeg blev også bekræftet forleden dag i samråd i Fødevareudvalget af justitsministeren.
Der er tale om et klart lovgrundlag.
Hvis man har et vandløb, skal der være en randzone efter 1. september 2012.
Det her er en indgribende lov, det ved jeg godt, og det vidste Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti også, da de vedtog den sidste år.
Det er en indgribende lov, og derfor vil jeg gerne sige til landmændene, at de ikke skal være bekymrede, at de ikke behøver at sove dårligt om natten.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-06:
Der ligger i et ændringsforslag her fra regeringen, at der ikke må dyrkes energiafgrøder på de såkaldte bræmmer.
I øjeblikket i dagens Danmark, i det virkelige Danmark, har vi en situation, hvor man f.eks. henter flis i Canada.
Vi piller 50.000 ha ud og siger til landbruget, at det godt nok er produktionsjord, men man må ikke producere energiafgrøder – og så henter vi træflis i Canada.
Er det ambitionsniveauet for regeringens klimaindsats, at man skal sprede CO2 og hente flis på den anden side af Atlanterhavet, og at vi ikke må producere det i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Man må meget gerne producere energiafgrøder i Danmark.
Faktisk er det sådan, at vi synes, at det gik lidt slapt til under den tidligere regering i forhold til plantning af energiafgrøder i det her land.
Derfor har jeg faktisk hævet støtten til dem, der planter energiafgrøder, og jeg har hævet den væsentligt.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man nødvendigvis skal plante energiafgrøder langs vandløbene.
Der har landbruget jo selv sagt, at det faktisk ikke er praktisabelt langs vandløbene.
Så nej, jeg synes, at energiafgrøder hører til på de marker, hvor man kan dyrke dem godt, og der giver jeg ekstra støtte.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-06:
Jeg må forstå ministerens svar således, at det er på baggrund af landbrugets egne udtalelser, at muligheden for energiafgrøder er pillet ud.
Kan ministeren bekræfte det?
René Christensen (DF), 2012-06-06:
Det er meget, meget kortsigtet at se det på den måde.
Nu får vi altså noget, vi kan kalde natur på 50.000 ha i 10-meter-stykker langs nogle vandløb.
Det er fantastisk natur.
Nej, det er jo ej.
Men det her har vi hele tiden opfattet som en midlertidig løsning.
Det ændrer man på ved at give offentligheden adgang.
Derfor bliver det utrolig svært at rulle tilbage.
Jeg kan ikke forstå, at man vil lave natur i 10-meter-stykker, hvis man kan lave sammenhængende natur om meget kort tid, når vi får en større viden om, hvad det er for nogle redskaber, vi kan bruge for at nå vores miljømål, som vi jo er enige om at vi gerne vil nå.
Det her er et spørgsmål om at bruge sin magt til at give en gave.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Da jeg var ung, var der er noget, der hed kremlologi.
Det var, når man læste tekster for at se, hvad der ikke stod, for at finde ud af, hvad der nu stod.
Jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at i det forslag til vedtagelse står der, at Folketinget beklager.
Jeg er glad for at være parlamentarisk grundlag for en regering, der består af partier, der beklager, når der er noget, de ikke gør godt nok.
Det tror jeg vi alle kunne lære af – så det er jeg glad for.
Hvis nogen så vil kalde det en næse, må jeg bare sige, at i de debatter, jeg har haft med regeringspartierne, har vi aldrig nævnt det ord.
Vi har koncentreret os om ordet beklager, som vi synes er et godt dansk udtryk for, at man har gjort noget lidt dårligere, end man skulle gøre, og at man vil gøre det lidt bedre i fremtiden.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg konstaterer, at Enhedslisten er enig i, at der er begået fejl, og at det her er en næse, modsat af hvad Socialdemokraternes ordfører, hr. Magnus Heunicke, jo udlagde det som.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Selv om jeg godt ved, at det for Venstre – med de relationer, der var i den gamle regering og i forhold til Dansk Folkeparti – er svært at forstå, så vil jeg sige, at det foregik på den måde, at vi diskuterede, hvad der havde været regeringens ambitionsniveau, hvad der var nået, og relativt hurtigt blev vi enige om, at man ikke levede helt op til sit ambitionsniveau, og særlig i forhold til det der med høringsfrister var det nok lidt småskidt.
Så blev vi enige om, at det ville være rigtig klogt at beklage det, for ud fra en beklagelse kan der så forhåbentlig komme en bedre praksis fremadrettet.
Og jeg må sige, at jeg er glad for at være parlamentarisk grundlag for en regering, der godt tør beklage, når den begår fejl.
Det synes jeg mildt sagt ikke var særlig udbredt hos den tidligere regering.
Nu mener spørgeren jo sikkert, at det var, fordi den aldrig begik fejl, men det jeg tror nu alligevel er lidt dristigt at tro på.
Jamen det skal jeg bare beklage.
Altså, så har jeg misforstået, hvad hr. Lars Barfoed sagde, og der er ikke andet at sige, end at det er godt, at hr. Lars Barfoed tager ordet, så vi kan få den misforståelse rettet.
Det indtryk, jeg fik, var, at det, det handlede om, var en generel diskussion om, hvordan det altid foregik, og det var det, jeg reagerede på.
Jeg skal gerne beklage over for hr. Lars Barfoed, at jeg har udtrykt mig forkert.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Det er jo sådan set lidt tankevækkende, at vi i dag oplever, at hr. Per Clausen synes, at han skal gå på talerstolen for at forsvare regeringen, for det er der åbenbart ingen andre i det flertal som vil.
Jeg synes da, det er modigt, og derfor skal der ikke lyde nogen miskendelse fra mig af.
Jeg vil bare godt spørge hr. Per Clausen, for jeg kan forstå, at det har gjort så dybt indtryk på hr. Per Clausen, hvordan det var under den tidligere regering, at jeg kunne forstå, at hr. Per Clausen sagde utallige gange – og utallige gange er jo 20, 30 og 40 gange.
Så jeg tænkte på, om hr. Per Clausen ikke bare lige kunne nævne sådan 10-15 af de gange, hvor han mener det er forekommet.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Nej, jeg må sige til hr. Hans Christian Schmidt, at det er jeg ikke i stand til at komme med præcise datoer og eksempler på, men jeg gennemgår gerne referaterne fra de møder sammen med hr. Hans Christian Schmidt, så vi kan finde de eksempler, der er, i fællesskab.
Jeg tror bare, at alle, der sidder her i salen og var her i Folketinget før sidste valg, godt ved, at jeg har ret.
Så vil jeg bare sige til hr. Hans Christian Schmidt, at jeg ikke står her for at forsvare regeringen.
Jeg står her for at arbejde for, at udgangen på den her diskussion kan blive, at vi får en bedre regeringsførelse i det her land, at vi får en bedre behandling af Folketinget fra regeringens side, at vi får bedre debatter, at vi får bedre spørgsmål og bedre svar, og det er sådan set det ærinde, jeg har i den her sag – og ikke noget forsvar for regeringen.
Jeg tror ærlig talt heller ikke, at regeringen opfatter det, jeg siger, som noget forsvar for regeringen.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-06:
Jamen det er jo afsløringens time.
Det fortælles jo med tydelighed her.
Man tillader sig at gå på talerstolen og postulere, at det fandt sted utallige gange under den tidligere regering.
Bliver man så spurgt, om man kan nævne 10-15 stykker af dem, så kan man ikke.
Det er da en mærkelig måde at diskutere på.
Man kan sige, hvad man vil; man behøver bare aldrig at kunne bevise det; ja, man behøver ikke engang at kunne huske det.
Man føler næsten en vis medlidenhed med hr. Per Clausen, når hr. Per Clausen mener, at man heller ikke behøver at kunne huske det.
Men kan vi så ikke bare høre 5, 6, 7 stykker af dem, som hr. Per Clausen kan huske?
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Nu synes jeg, at hr. Hans Christian Schmidt skal lade være med at vove sig for langt ud ad den her tangent.
Kendsgerningen er, at hr. Hans Christian Schmidt og jeg ved, at det er sket gentagne gange under den tidligere regering, at ministre ikke er gået op i anden runde – gentagne gange, gentagne gange.
Hvorfor skal vi så have den her debat, hvor man forsøger at foregøgle noget, som ikke er sandt?
Det er det, jeg reagerer på, og det er såmænd den eneste grund til, at jeg tog ordet, nemlig at det gider jeg simpelt hen ikke at sidde at høre på.
Det kan godt være, at en opposition skal være kritisk og ikke skal finde sig i hvad som helst, men der må også være grænser for, hvad befolkningen skal lægge øre til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg blev egentlig først lidt glad, da hr. Per Clausen gik op på Folketingets talerstol, og det er jeg sådan set stadig væk, for Enhedslisten er jo altid er parat til at forsvare deres synspunkter, og det har jeg stor respekt for at man er.
Det, som jeg ikke håber der skal være mellem Enhedslisten og Liberal Alliance i denne sag, er sådan set nogen form for splid, for vi har om nogen en fælles interesse i, at de store partier også går ind for god regeringsførelse, når de sidder på regeringsbænkene.
Derfor vil jeg bare opfordre til, at vi får skrevet det ind, sådan at statsministeren ikke kan blive siddende på sin plads og ignorere Folketinget fuldstændig bevidst, som jeg oplever det sker i dag.
Og det er sådan set ligegyldigt, om det er den nuværende statsminister eller en senere statsminister.
Så jeg håber, at vi kan have en frugtbar dialog i Udvalget for Forretningsordenen, hvor vores partier sammen kan prøve at arbejde for folkestyrets bedste.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Som jeg tidligere har sagt til hr. Kristian Jensen, vil Enhedslisten da gerne have gennemført de ting, som vi har foreslået i rigtig mange år, hvis der skal et regeringsskifte til at få flertal for det.
Nogle gange har det været sådan, at der skulle regeringspartiernes stemmer til; andre gange kan det så være, at oppositionspartierne kan hjælpe os igennem med ting, vi gerne vil have igennem.
Det er vi helt med på, og jeg kan love hr. Simon Emil Ammitzbøll, at i den diskussion, jeg går ud fra vi skal have i Udvalget for Forretningsordenen om den her sag, vil vi støtte, at man laver en sikkerhed for, at ministrealtid – altid – skal reagere i anden runde, så man kan få mulighed for at stille dem spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Jeg vil godt ønske hr. Per Clausen og Enhedslisten tillykke med, at man har fået formuleret et forslag til vedtagelse, som udgør en næse til regeringen, og så vil jeg spørge, hvordan hr. Per Clausen bar sig ad.