runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Vores velfærdsrettigheder er udtryk for en politisk vilje fra Folketingets side.
Det er ikke, at man bare taler og taler og ingen er sikker på, at det bliver til noget, men det er, at der er en politisk vilje til at opstille klare målsætninger på afgørende velfærdsområder.
Og som jeg sagde i min ordførertale, handler det bl.a. om, at de udsatte børn skal have ret til lektiehjælp, det handler om, at vi sikrer, at de syge også får en ordentlig genoptræning, og om en række andre områder.
Det er en ny strategi for, hvordan vi kan udvikle vores velfærdssamfund.
Den er blevet formet i dialog med det socialdemokratiske kommunale bagland.
Der er de meget tilfredse med, at de har fået et signal fra et stort, bærende politisk parti her i Folketinget om, at pengene er der, således at de kan gøre noget ved det.
De er også helt indstillet på, at de selvfølgelig er parate til at levere inden for rammerne af den aftale, man indgår.
Det er en meget klar og ny måde at styre det her velfærdssamfund på.
Jeg må jo simpelt hen opfordre Venstres ordfører til at læse det socialdemokratiske udspil.
Der er måske næppe nogen grund til at gentage det, men der står, at der for nogle af de her velfærdsrettigheder, som vi introducerer, er tale om, at vi indfaser dem.
Det er skrevet åbent og ærligt, fordi vi selvfølgelig godt ved, at det er en omfattende prioritering.
Men hvis man læser højresiden af tabellen i vores finanslovudspil, hvor indtægterne kommer fra, så vil man også se, at der er tale om en omfattende prioritering til fordel for velfærd.
Der er det bare, at vandene skiller i dansk politik.
Regeringen fremsætter forslag om uærlige opsparinger, som er camouflerede besparelser, og Socialdemokraterne siger, at vi har en anden strategi.
Vi mener, at fremgangen skal medføre, at der også investeres mere i vores grundlæggende velfærd, og der bruger vi altså det her finanslovudspil til at introducere nogle af vores velfærdsrettigheder på områder, som sikrer bedre lektiehjælp til børnene, som sikrer genoptræning til bl.a. pensionisterne og på et par andre områder.
Jeg tror sådan set ikke, at mit svar vil komme som nogen overraskelse for spørgeren, så det kunne jo godt være, at spørgeren skulle gå foran med et eksempel og bare stille ét spørgsmål.
Socialdemokraterne kan under ingen omstændigheder acceptere, at man laver bål og brand i gaderne og mener, at det er udtryk for, at man ikke bliver hørt.
Vi mener ret beset, at der er masser af muligheder for, at man kan blive hørt i det her samfund, men det er selvfølgelig ikke ensbetydende med, at vi ikke skal tage baggrunden for den her ballade alvorligt og prøve at kigge på, om der er nogle ting, vi kan gøre bedre, således at vi kan sikre, at det ikke sker igen.
Vi har jo set, at alle, der ved noget om de her problemer, især peger på, at det er i visse byområder, nemlig de områder, der er koncentreret omkring vores nedslidte almene boligområder, problemerne er.
Alle mulige andre begrundelser og forsøg på at insinuere, at Socialdemokraterne accepterer det her, skal man stoppe med, for det er der overhovedet ikke noget grundlag for.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-21:
Jeg vil så tage det svar, som hr. Morten Bødskov giver, som værende en indirekte kritik af, at den socialdemokratiske overborgmester i København rent faktisk har givet et ungdomhus til de unge, som brændte halvdelen af Nørrebro af for at få deres hus.
Det er tilsyneladende ikke acceptabelt.
Det, jeg så vil spørge om, er: Har man internt i Socialdemokratiet haft en dialog bl.a. med overborgmesteren i København om, hvordan man skal gribe sagen an i København?
For det er jo ikke nødvendigvis alene et spørgsmål om, at man på finansloven afsætter penge - og det kan være til almennyttige boliger eller aktiviteter, som Socialdemokraterne vil, eller til hårde straffe eller andet, som vi er andre der ønsker.
Hvad er det for en dialog, man har haft internt hos Socialdemokraterne?
En del af det her ansvar, ud over at det er forældrenes, og en del af de initiativer skal jo tages ude i kommunerne.
Københavns Kommune er den kommune, der har været hårdest ramt, og Københavns Kommune er den kommune, som har en socialdemokratisk overborgmester og har haft det i, gud ved hvor lang tid, så derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad foregår der internt hos Socialdemokraterne, for det er måske der, man skulle tage fat først?
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Det har vi haft altid, og det har vi faktisk tænkt os at blive ved med.
Vi er meget glade for, at den socialdemokratiske overborgmester i København nu har samlet de andre partiers borgmestre, herunder eksempelvis den, der gør sig forhåbninger om at blive overborgmester i København, fru Pia Allerslev, til en snak om, hvordan man samlet set kan få løst de her problemer.
Det ligger lige for, og jeg er fuld af fortrøstning over, at med den vilje, som Københavns overborgmester har udvist hidtil, vil det selvfølgelig også genspejle sig i de initiativer, som vil blive sat i værk, i øvrigt i en meget, meget god dialog med Københavns politi - som jo i parentes bemærket, hvis man ser på, hvilken dialog overborgmesteren i København har med Københavns politi, adskiller sig en hel del fra den hetz, som fremtrædende Venstremedlemmer har forsøgt at udsætte navngivne ledende politibetjente i København for.
De forsøger at holde styr på en by, men har oplevet at skulle generes, hænges ud af folketingsmedlemmer.
Det er mig bekendt ikke noget, som skaber grundlaget for, at man kommer ordentligt videre i den her sag.
Der er ikke i egne rækker nogen bred modstand mod det socialdemokratiske krav om velfærdsrettighederne, og der er ikke tale om nogen som helst form for underminering af det kommunale selvstyre i den måde, Socialdemokraterne vil give de her velfærdsrettighederne på.
Hvad handler det om?
Det handler om noget af det, som spørgerne måske skulle lytte utrolig godt til: Det handler om, at man giver et løfte, og så sikrer man, at pengene er der til indfrielse af det.
- Det er ikke ligesom det, vi har oplevet med den her regering, for den gav utrolig mange løfter før valget, men efter valget oplever vi, at kommunerne næste år skal spare 1 mia. kr. på den grundlæggende velfærd.
Det handler grundlæggende også om, at der opstilles et mål, og at det sikres, at pengene er der; man måler på, at tingene også bliver til noget.
Hvordan medarbejderne så vil finde ud af at organisere det, må være op til dem, bare det sikres, at målet bliver opfyldt.
Det er et opgør med noget af det, som den her regering i særlig grad har været med til at indføre, nemlig det, man kalder procesregulering, stopurstyranni over for de offentligt ansatte.
Mike Legarth (KF), 2008-02-21:
Så vil jeg prøve at spørge på en anden måde.
Der er en lang række socialdemokratiske borgmestre, herunder Ritt Bjerregaard, som har været imod velfærdsrettighederne, men hvis ordføreren nu skal vurdere to slags forudsætninger, så vil jeg spørge: Er det den socialdemokratiske gruppe, som har vurderet rigtigt?
Eller er det de praktiske politikere i baglandet, der har set rigtigt i den her sag?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg kan igen bekræfte, at Dansk Folkeparti har støttet de skattelettelser, der har været, og også støtter det skattestop, der er, og det gør vi fortsat.
Men jeg kan også sige, hvilket vi også har været inde på før, at jeg ikke tror, at der kommer en forespørgselsdebat fra Dansk Folkepartis side om hjemmeværnet.
Det kan godt være.
Jeg skal ikke udelukke det.
Jeg skal snakke med vores forsvarsordfører om det.
Jeg ville meget gerne deltage i den i givet fald, for det kunne være en spændende debat.
Men man skal også kigge på, hvordan man finansierer forslagene, og når man vil finansiere forslagene med skattestigninger og med en afskaffelse af hjemmeværnet, så gør det selvfølgelig, at Dansk Folkeparti bl.a. som et forsvarsparti, men også som et parti, der gerne ser en fornuftig skattepolitik i Danmark, selvfølgelig ikke uden videre kan støtte det. Så siger jeg bare, at vi har bemærket, at regeringen har lagt nogle planer frem om en kvalitetsfond, og vi deltager meget gerne i arbejdet med at udmønte det på en fornuftig måde.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg vil bare understrege, at SF's forslag er præcis lige så velfinansieret, som de 50 mia. kr., ordføreren står og gerne vil støtte.
Derimod er forslagene bedre finansieret end de skattelettelser, som ordføreren har støttet tidligere, og de er bedre til at sikre økonomiske forhold i kommunerne, der gør, at man kan løse de her opgaver, end det skattestop er, som ordføreren også støtter.
Giver det ikke lidt stof til eftertanke?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Hvis man skal yde sit bedste, og det gælder i skolen, når man er under uddannelse og på arbejde, så skal man have nogle gode faciliteter, og man skal sikre sig nogle gode arbejdsforhold.
Vi vil alle sammen gerne have nogle gode redskaber, og vi også gerne have nogle gode, moderne midler, hvis vi skal kunne arbejde godt med tingene.
Hvor mange af os herinde ønsker ikke nogle velskrevne og fornuftige bilag, hvis vi skal beslutte noget?
Og hvor mange af os kræver ikke ordentlige arbejdsforhold, ordentlige toiletforhold og nogle lyse og venlige rammer?
Det har man råd til ude på de voksnes arbejdspladser, for det kræver vi simpelt hen, men det gælder åbenbart ikke helt for vores børn.
Forestil jer en arbejdsplads med forhold, som for længst er forældede, og hvor det, vi arbejder med, ikke virker godt nok, samtidig med at vores arbejdsgiver forventer, at vi kan yde toppræstationer, og brokker sig over vores resultater, fordi det, arbejdsgiveren egentlig giver, ikke er godt nok.
Det er det, vores elever og lærere oplever lige nu.
Skolerne kæmper for at give eleverne nogle gode karakterer, og kommunerne sparer alle steder for at få råd til en standard, som de ikke engang selv synes er god nok.
Resultatet er, at Dansk Folkeparti ikke er tilfreds; med de forbedringer, man har fået fra statens side, er det her for dårligt, og derfor må der statsstyring til, siger ordføreren.
Ministeren har sagt, at de eksisterende ressourcer og den gældende lovgivning imidlertid er fuldt tilstrækkelig til at tilgodese tidssvarende undervisningsmidler.
Der er 50 mia. kr., som også skal dække sygehuse, plejehjem og alle offentlige bygninger.
Er det så godt nok?
Eleverne står tilbage med den fornemmelse, at de ikke er gode nok, for det er bestemt ikke regeringens skyld, får de at vide; de skal bare tage sig lidt sammen.
Om lidt vil vi høre Dansk Folkeparti - og sikkert også regeringen sige, at vi har en god folkeskole, en skole, som har de ressourcer, som er nødvendige for at opfylde de krav, der stilles, en folkeskole, som snart vil få en saltvandsindsprøjtning og derefter vil være med helt i top.
Prøv at gå ud på skolerne, prøv engang at besøge dem, og man vil se nedslidte skoler, skoler, som er ved at falde fra hinanden, man vil se kort, som jeg kan huske, fra dengang jeg selv gik i skole, hvor DDR stadig væk er med.
Er det gode forhold?
Er det noget, vi kan være bekendt over for vores børn?
Er det noget, der fremmer det at få vores børn til at fortsætte med mere uddannelse?
Det er det ikke, og derfor er det, som regeringen foreslår i sit finanslovforslag, ikke godt nok.
Derfor går vi også ind og foreslår yderligere midler til det her område i vores finanslovforslag.
Vi vil noget med vores velfærd, og så skal vi også være klar til at punge ud.
Vores velfærd afhænger altså nu engang af vores unge, af deres fremtid.
Det har vi set, og det har SF set, og nu mangler vi altså igen at se et flertal, der har set det samme.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Så forstår jeg det sådan, at når regeringen kommer med nogle målrettede initiativer, der skal anvendes til nogle bestemte områder, er det klogt og rigtigt, men hvis alle andre gør det, er det centralisme.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Det, jeg så vil sige, er, at jeg da er glad for at høre nu, at Venstre ikke har problemer med at bruge penge.
Det, de oplever ude i kommunerne nu, er, at støtteforeninger, forældre og andre faktisk selv er begyndt at punge ud til bedre undervisningsmaterialer og alt muligt andet.
Det synes Venstre måske er fint at de gør, for så er regeringen fri for at sætte de penge af til kommunerne.
Vi kan stille et spørgsmål om, om det virkelig kan være rigtigt.
Jeg tror ikke, at regeringen vil opleve, at bestyrelserne på skolerne vil stå og række tunge ad regeringen, hvis den afsætter nogle penge og siger, at de skal bruges til undervisningsmaterialer, til bedre skoler - det tror jeg ikke regeringen vil opleve.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-02-22:
Vi har jo flere gange sagt, at der ikke er noget, der er godt nok, vi kan altid gøre det endnu bedre.
Og Venstre har sagt, at vi kan gøre det endnu bedre.
Derfor er vi interesseret i at få nogle drøftelser.
Og vi har prioriteret, at kvalitetsfonden skal bruges på offentlige bygninger, offentlige områder, offentlige institutioner, og det er inklusive skolerne, så vi har ikke problemer med at bruge penge.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at vi ikke må fjerne ansvaret fra kommunalbestyrelserne og fra fællesbestyrelserne.
Men så hører jeg også ordføreren sige, at så længe det ikke har noget med øremærkning at gøre, har ordføreren ikke noget imod, at vi giver flere penge til området.
Er det rigtigt?
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg er bare meget glad for, at ordføreren i virkeligheden nu bekræfter, at det er finansieret.
Det er finansieret på en måde, som ordføreren ikke kan lide, men det er så noget andet.
Men så skal man ikke stå og sige, at det ikke er finansieret, for det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-02-22:
I Venstre går vi meget ind for et samarbejde og en god drøftelse, og vi har i den grad en interesse i, at det er nogle forhandlinger, der foregår i et åbent forum med en god dialog, og der er det jo nødvendigt at komme med ønsker og beskrivelser af behov først, før man overhovedet begynder at dele ud.
Så der er ikke noget negativt i, at vi skal have fundet ud af, hvordan vi bruger nogle gode penge til nogle gode initiativer i en god folkeskole.
Jeg forsøger meget ihærdigt at udtale mig på Venstres vegne, og regeringen må så svare for sig; det har undervisningsministeren også gjort på bedste vis.
Vi skal kigge de rigtige steder hen, og vi skal også være med til at fremme, at man har en mangfoldighed af tilbud.
Jeg kan ikke se andet, end at det jo er sådan, at bestyrelserne på skolerne godkender undervisningsmaterialerne.
Derfor kan jeg ikke se andet, end at det altså også er dem, der er inde over og finder ud af, hvad de ønsker.
Med hensyn til at der opstår støtteforeninger, vil jeg sige, at det jo bare er en lokal forankring af skolen.
Jeg forstår ikke, at det er et problem, hvis de vælger at komme med en prioritering på vegne af en støtteforening, hvis bestyrelsen accepterer det, frem for at det er kommunen, der skal stå med undervisningsmidlerne.
Men hvorfor bruger vi ikke internettet meget mere?
Hvorfor er det, at vi fastholder at bruge bøger, og at undervisningsmaterialerne er nogle, der skal kunne holdes i hånden?
Vi har oceaner af viden liggende andre steder.
Vi skal til at forestille os undervisningen på en helt anden måde; vi skal ikke være så fastlåste herinde i Folketinget.
Og så skal vi støtte lærerne i deres gode måder og tilgange til, hvordan de vil formidle den viden.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Det, vi meget hører, når vi får høringssvar, når vi ser pressemeddelelser, og når vi læser aviser, hvilket jeg ved at også ordføreren gør, er, at mange siger, at det ikke er tilfredsstillende.
Jeg siger tak til ordføreren for det svar, jeg fik, og jeg kan fornemme, at ordføreren er med til at sige, at man også skal se kritisk på staten, og at det ikke bare er et spørgsmål om at flytte opgaven fra kommunen til staten, men at ordføreren og Dansk Folkeparti også gerne vil stå i spidsen for det modsatte.
Det glæder jeg mig meget over.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Skulle kommunerne så have dem, det ved jeg ikke rigtig?
Men hvis det er sådan, at der er nogle gymnasier og andre uddannelsesinstitutioner, der ikke lever op til den lovgivning, som Folketinget har vedtaget, så er det klart, at man må diskutere, om man skal iværksætte en eller anden form for sanktion eller ændre lovgivningen eller ændre den måde, som et bestemt område er styret på.
Jeg vil slet ikke afvise, at man skal ændre på det.
Jeg er ikke bekendt med, at der er nogle f.eks. gymnasier eller erhvervsskoler, der gør det.
Det kan være, at spørgerne så ved mere, end jeg gør.
Det er jo også helt i orden.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Hr. Martin Henriksen gav ikke fru Marianne Jelved noget svar.
Mit spørgsmål til ordføreren kunne så være: Der er mange, der vil påstå, at staten ikke lever op til sit ansvar for gymnasier og uddannelsesinstitutioner og andet.
Er ordføreren klar til at tage de gymnasier og uddannelsesinstitutioner væk fra staten?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Et oplagt eksempel ville være at nævne Københavns Kommune, synes jeg.
Men man kan jo bl.a. kigge på evalueringer og undersøgelser - de kommer jo med jævne mellemrum - der viser, at der f.eks. er en lang række kommuner, der ikke er i stand til at leve op til minimumstimetallet i folkeskolen.
Det er jo problematisk, for så lever de ikke op til den lovgivning, som Folketinget vedtager.
Nu har vi så fået at vide, at det er ved at blive lidt bedre, men det, der er et problem, er, at Folketinget eksempelvis vedtager en lovgivning, hvor vi siger, at man i danskfaget og matematikfaget og historiefaget skal have så og så mange timer, og når vi så spørger kommunerne, om man har så mange timer, så er der nogle kommuner, der melder tilbage og siger: Nej, det har man ikke.
Det er simpelt hen utilfredsstillende, og jeg synes, vi skal sende et klart signal om, at vi ikke vil finde os i det.
Der skal være en mening med, at Folketinget vedtager en lovgivning, nemlig at lovgivningen bliver overholdt ude i kommunerne.
Og hvis kommunerne ikke kan finde ud af det, og det er der nogle kommuner der ikke kan, sådan er det, så må man tage en diskussion om, hvorvidt ansvaret ligger det rigtige sted.
Det mener jeg er helt legitimt og faktisk en forpligtelse, vi har over for borgerne.
Det er jo dem, der bruger folkeskolen.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-22:
Men jeg hørte jo hr. Martin Henriksen sige: Vi ser, at der er kommuner, der ikke lever op til deres ansvar.
Hvilke kommuner er det?
Det vil jeg da gerne vide, for det kan vi da ikke have.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Det var så godt et spørgsmål, at jeg tabte min kuglepen, men det kan jo ske, sådan er det.
Så når jeg bukker mig ned om lidt, er det selvfølgelig dels i respekt for spørgeren, dels fordi jeg skal samle min kuglepen op.
Nu strømmer det ind med kuglepenne.
Det er jo alle tiders det her, det er god service.
Nej, vi mener bestemt ikke, - nej, ellers tak, jeg har tyggegummi nede på min plads - at mange af de lokalpolitikere, der sidder derude, gør det dårligt.
Hvis nu vælgerne rundtomkring sørgede for, at Dansk Folkeparti kunne få et flertal i forskellige kommuner, så ville vi være helt trygge ved, at kommunerne selvfølgelig styrer folkeskolen.
Det ville folkeskolen have rigtig godt af, og det ville borgerne i kommunerne også have rigtig godt af.
Så flere mandater til Dansk Folkeparti i kommunerne ville gøre, at fru Marianne Jelved formentlig helt ville slippe for at høre Dansk Folkeparti tale sådan her.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-22:
Jeg synes, det var interessant lige at høre hr. Martin Henriksen sige: Vi ser, at der er kommuner, der ikke lever op til deres ansvar.
Mener hr. Martin Henriksen, at forældrene i skolebestyrelserne og de folkevalgte fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, der sidder i kommunalbestyrelserne, i virkeligheden ikke lever op til deres ansvar for den kommunale folkeskole?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg kan slet ikke bekræfte, at der er blevet skåret ned på uddannelsesområdet, det kan jeg ikke.
Man kan selvfølgelig altid gå ind og finde nogle poster, hvor der er blevet justeret lidt op og justeret lidt ned, men der er jo år for år afsat betydelige ressourcer til uddannelsessektoren.
Og hvis man bare kigger på det finanslovforslag det finanslovforslag må regeringen selv forsvare - som regeringen har fremsat, er det f.eks. sådan, at der faktisk er flere ressourcer til rådighed, det må man jo erkende, til dele af uddannelsessektoren, også selv om der lægges 1 pct. besparelse ind fra regeringens side.
Sådan er det jo.
Så kan man godt finde dele af uddannelsessektoren, som har det hårdt, og det er jo, fordi vi har et taxameterstyret uddannelsessystem, hvor antallet af elever afgør, hvor mange penge der så at sige følger med.
Det, vi jo så har sagt fra Dansk Folkepartis side, er, at vi synes, at uddannelsessektoren skal have en overordentlig god økonomi.
Derfor er vi ikke enige i, at den 1 pct. besparelse, som regeringen har lagt frem, er fornuftig, og vi har jo også foreslået, at der bl.a. kommer flere penge til handelsskolerne og nogle forbedringer på SU-området.
Så jeg kan ikke bekræfte det.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Jeg må sige, det undrer mig, at hr. Martin Henriksens så alligevel hver gang skal true med, at de ikke gør det godt nok, og at det nok bør være en statsfolkeskole.
Men jeg spørger til det, fordi det også har noget med økonomi at gøre, og de her to beslutningsforslag fremsat af SF handler jo i høj grad om, hvilket undervisningsmiljø der er, hvad enten vi snakker lokaler, fysiske rammer i øvrigt, materialer osv.
Sagens kerne af jo den, at folkeskolerne i dag er den eneste type uddannelsesinstitution, som finansieres via de aftaler, der laves om kommunernes økonomi.
Alle andre uddannelsesinstitutioner finansieres nu af staten.
Hvad er det, der er sket i de 6 år, regeringen har siddet, og hvor Dansk Folkeparti har lavet politik og finanslov sammen med regeringen?
Svaret er, at man har skåret ned på uddannelserne.
Hvis man ser pr. elev og studerende på alle de statslige uddannelsesinstitutioner, så er pengene pr. elev og studerende faldet år for år for år i forhold til, hvordan det så ud i 2001, da SR-regeringen overlod uddannelserne til VK-regeringen.
Og Dansk Folkeparti har skåret, der hvor man kan, nemlig på finansloven, og det rammer statsinstitutionerne.
Derfor er vi meget optaget af, om Dansk Folkeparti virkelig mener, at folkeskolen i virkeligheden burde finansieres via staten, for så ser det ikke godt ud for uddannelsen.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Dansk Folkepartis mål med folkeskolen er, at den er så god, som den overhovedet kan blive.
Der er det ikke en kongstanke for os, at ansvaret for folkeskolen ligger det ene eller det andet sted.
Det vigtigste må være indholdet.
Alle i Folketinget mener sådan set, at det er godt, at vi i dag har en folkeskole, der er et kommunalt ansvar.
Hvis kommunerne ikke lever op til deres ansvar, det kan vi se en lang række eksempler på, så skal vi have en diskussion om, hvorvidt staten kunne gå ind og overtage ansvaret for folkeskolen.
Det vigtigste er indholdet, det er ikke rammerne.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Nu hørte jeg, at ordføreren for Dansk Folkeparti igen sådan truede med, at det måske var meget bedre, hvis folkeskolen blev en statsfolkeskole.
Det har jeg hørt Dansk Folkepartis ordfører sige også i andre sammenhænge.
Allerførst har jeg bare brug for at vide: Mener Dansk Folkeparti virkelig, at vejen til en bedre folkeskole er at tage ansvaret ud af hænderne på kommunerne og så overlade det til staten?
Er det Dansk Folkepartis mål med folkeskolen, en statsfolkeskole?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Finansieringen er så dårlig, at det lige så godt kunne være ufinansieret.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kommer til at grine, for det var en sød formuleringsrække, der kom der.
Jeg vil sige, at det under alle omstændigheder ikke er i Venstres interesse at lade det gå over blokken, for så kan vi risikere, at pengene ryger i kloakkerne i stedet for, for der er også nogle problemer.
Så jeg vil meget gerne være med til de forhandlinger, og jeg ser rigtig meget frem til de forhandlinger, hvor vi så begynder at sige, hvad det er, vi gerne vil.
Jeg kan jo se, hvor store resultaterne er blevet af fifty-fifty-ordningen for f.eks. computere.