runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2011-12-01:
Som jeg pegede på, er analogien primært til tjenestemandspensioner, og som jeg også pegede på, er der selvfølgelig visse forskelle, f.eks. at politikerpensioner fremadrettet udbetales senere end almindelige arbejdsmarkedspensioner, fordi der sker det, at afstanden mellem politikerpensionernes udbetalingstidspunkt og folkepensionsalderen indsnævres og ikke, som anført af spørgeren, hæves.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Det er jo meget interessant, for man starter med at lægge nogle forudsætninger frem, og derefter presser man alt ind under de forudsætninger: Politikerpension er en arbejdsmarkedspension, man kan så bare få den i en kortere periode, end hvis det var en arbejdsmarkedspension, og i modsætning til en arbejdsmarkedspension er den så større, hvis man tager den tidligere.
Og hvorfor er det nødvendigvis lige præcis sådan?
Skal vi på alle måder sammenligne os med lønmodtagere herinde?
Skal vi til at have løn i stedet for vederlag?
Er finansministeren parat til at tage samtlige konsekvenser?
Skal vi have tillidsmænd?
Skal vi have arbejdstidsregler, er jeg lige ved at sige?
Det er jo bare en forudsætning, man sætter ind, og så får man det til at passe.
Lad os dog diskutere indholdet.
Jeg havde heller ikke regnet med et ja.
Synes ministeren slet ikke, at det er svært som socialdemokrat, og synes regeringen ikke, det er svært at skulle gå ud at forsvare over for ganske almindelige arbejdere, som måske ikke engang kan tjene så meget som en enlig mor på kontanthjælp, at vi politikere skal have nogle særlige privilegier, som kun er os forundt, men som man ikke under befolkningen?
Det er ikke, fordi jeg vil udbrede systemet, men burde vi ikke stå sammen med det folk, der har valgt os og har givet os mandat, i stedet for at udnytte vores fælles magtposition til at lave særlige, gunstige vilkår for os selv?
Bjarne Corydon (S), 2011-12-01:
Jamen jeg kan svare meget kort ved at sige, at det ikke er min opfattelse, at vi eller jeg eller et flertal i Folketinget nu i dag eller tidligere har udnyttet nogen magtposition til at skabe særlig urimelige privilegier for sig selv.
Det er ikke min opfattelse.
Det er bestemt ikke min opfattelse.
Det er min opfattelse, at der foreligger et aflønningssystem, som er dannet på baggrund af de analogier, jeg har beskrevet, og at det samlet set har en rimelig karakter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Finansministeren har jo mange forskellige betragtninger om det her, men jeg kunne sådan set godt tænke mig at høre finansministerens principielle holdning til det, der er rejst med det her beslutningsforslag.
Hvis man nu starter med et blankt stykke papir, hvornår mener finansministeren så at det er rimeligt at en politiker kan gå på pension med udbetalt pension fra det offentlige?
Sagen er jo altså, at det, der er i debatten, er, om det er rimeligt, at vi følger efterlønsalderen, eller om det i bund og grund ikke ville være mere rimeligt, hvis man startede forfra og sagde, at det mest rimelige system ville være, at politikerpensionen fulgte folkepensionsalderen.
Er det ikke, fordi det er en historisk kendsgerning, finansministeren bare bygger videre på, at man fabler om alle mulige andre ting?
Hvis man startede forfra, ville finansministeren vel også kunne se, at det rigtigste ikke er at belønne politikere for at gå tidligere på pension, men i virkeligheden, at pensionen kan blive udbetalt fra det tidspunkt, hvor folk kan gå på folkepension.
Hvis politikere så i øvrigt også ønsker muligheden for at gå tidligere på pension, står det jo enhver frit for at indbetale til efterlønsordningen, som jo stadig består efter tilbagetrækningsreformen.
Bjarne Corydon (S), 2011-12-01:
Meget kan man beskylde mig for, men ligefrem at fable, det bryder jeg mig nu ikke om.
Det, jeg i mit indlæg klart har givet til kende på vegne af regeringen, er, at vi finder det rimeligt, at der er en sammenhæng imellem politikerpensioner og arbejdsmarkedspensioner, konkret tjenestemandspensioner, fordi det at være politiker jo også er et arbejde, det er et særligt hverv, et særligt tillidshverv, og man er valgt til det, men som det vil være spørgeren bekendt, er det forholdsvis arbejdskrævende.
Det tror jeg også det er i spørgerens tilfælde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Sagen er jo, at det, for så vidt angår tjenestemandspensioner, som der ofte henvises til i den her debat, er sådan, at der er flere og flere stillinger rundtom i samfundet, hvor man besætter på åremål og ikke længere i tjenestemandsstillinger.
Tidligere var det et meget, meget udbredt fænomen, at man ansatte folk som tjenestemænd i den offentlige sektor, men der er jo rigtig mange steder, hvor man er gået væk fra det.
Der ansætter man folk på åremål eller på almindelige arbejdsvilkår i øvrigt, men ikke med de tjenestemandsrettigheder, der ligger i det system.
Derfor er det vel også rimeligt, at vi som politikere tager en diskussion om, om det fortsat skal være sådan, at vi sammenligner vores situation med tjenestemandssituationen, eller om man ikke lige så godt kunne argumentere for, at vi er ansat til at varetage det her hverv, som vi får en god hyre for, og hvor vi i øvrigt også får en god pension, som selvfølgelig kan komme til udbetaling på det tidspunkt, hvor pensionsalderen er.
Der er så nogle, der ved siden af det vælger at indbetale til en efterlønsordning, for de vil gerne have mulighed for fremover at trække sig 3 år før pensionstidspunktet.
Det gør politikere jo så også, hvis de ønsker det, og ønsker de det ikke, har de ikke den mulighed.
Jeg tænker altså bare på, om vi ikke kan få en diskussion, der – i stedet for altid bare at tage udgangspunkt i et eller anden historisk – fremadrettet kigger på, hvad der egentlig er ret og rimeligt.
Bjarne Corydon (S), 2011-12-01:
Det er rigtigt, at man, når man tager en politisk debat som den her og vel i øvrigt enhver anden politisk debat, må finde nogle forhold at diskutere i relation til.
Jeg har gjort gældende, hvad der traditionelt har været opfattelsen af de rettesnore, der er for aflønning af politikere, ministre og folketingsmedlemmer, og regeringens opfattelse er, at vi også fremadrettet vil holde fast i det.
Og nej, jeg tror, at arbejdstidsregler for politikere vil være en dårlig idé.
Det tror jeg vil ramme kvaliteten i lovgivningsarbejdet og i øvrigt betyde, at ganske mange af os jævnligt vil overskride de rammer, vi vil blive lagt under, og det er jo ikke tilrådeligt.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-06:
Sådan forholder det sig ikke.
Det er rigtigt, at den del af lovforslaget, der handler om aktivering af dem under 30 år, er finansierende for den politiaftale, der er indgået.
Men den del af lovforslaget, som Liberal Alliance nok skal være ret optaget af, er den, der handler om afskaffelse af fuldtidsaktivering af ledige, der har gået ledig i mere end 123 uger, for den finansierer den fordeling af forskningsreserven, som er en del af finansloven for 2012.
Men det kan vi måske vende tilbage til.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-06:
Selvfølgelig er der mennesker, der gerne vil have et arbejde, selvfølgelig, det vil langt de fleste.
Det er virkeligheden, selvfølgelig er det sådan.
Men det betyder ikke, at man herinde efter vores opfattelse skal lukke øjnene for de helt åbenbare incitamentproblemer, der er.
Vi har skabt et samfund, som holder folk på passiv forsørgelse.
Det er ikke rimeligt.
Og det er ikke et moralsk godt funderet samfund, der fører en sådan politik.
Vi har 840.000 personer på passiv forsørgelse, og det er ikke en konsekvens af den krise, vi er i nu; det er en konsekvens af den politik, der har været ført i det her land gennem de sidste 50 år, i øvrigt stik imod intentionerne om, hvad det her samfund skulle gå ud på.
En del af problemet er, at der er incitamentsproblemer i forbindelse med at komme i arbejde.
Det er et faktum, det er velbelyst, det må vi ikke lukke øjnene for.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-06:
Hvis det er politiforliget, som – kan jeg forstå – nogle af pengene skal bruges på, vil jeg bare lige understrege, at vi ikke er med i det forlig.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-06:
Tak for det.
Venstre har jo på fornem vis redegjort for de to dele i lovforslaget, der er.
Det er helt afgørende for Konservative, at beskæftigelsesindsatsen bliver mere individuel.
Der er behov for mere fokus på den enkelte borger.
Vi tror på mindre system, og vi tror på mere fokus på mennesket, vi tror på mere fleksibilitet, og det hænger rigtig godt sammen med de konservative værdier.
Skulle vi ønske os noget mere, bliver det en mere håndholdt indsats, en mere helhedsorienteret indsats ude i kommunerne.
Vi vil også gerne benytte lejligheden i dag til at indskærpe, at vedtagelsen af det her lovforslag ikke nødvendigvis vil betyde, at al kassetænkning med hensyn til de ledige nu forsvinder.
Så der er altså god grund til også i fremtiden at holde et vågent øje med det her område, men det her er dog et skridt i den rigtige retning.
Det er altid vigtigt at vurdere, om systemet er til for borgerne, eller om det rent faktisk er omvendt, og for os kommer borgerne altid først.
Konservative kan støtte det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-06:
Det er jo sådan en meget smart retorik at bruge, når man siger, at man ikke vil høre det, som er vores politik, og at den drejer sig om en fantasifuld plan.
Så må jeg bare sige, at vi sådan set er det eneste parti, som har ladet vores plan gennemregne af uafhængige økonomer, som siger, at alt andet lige skaber vores politik job, mange job, op mod 210.000 job – alt andet lige er det det, de siger.
Det gør den, præcis som jeres gør det.
Nu har oppositionen så lagt en plan frem, hvor man vil spytte 18 mia. kr. i økonomien, og regeringen siger selv, at frem mod år 2020 betyder det, at vi netto mister 7.000 job.
Og det er jo præcis den samme præmis.
Jeg må bare henlede opmærksomheden på, at både Skattekommissionen og Velfærdskommissionen peger på, at vi har en alt for stor offentlig sektor med alt for mange offentligt ansatte, og at vi skal sænke skatten for at få skabt velstand i det her land.
Eigil Andersen (SF), 2011-12-06:
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er Liberal Alliances bidrag til at skaffe job til de 700-800, der søger den samme stilling?
Og jeg vil gerne sige, at hvis svaret handler om Liberal Alliances fantasifulde skatteplan og fyring af 40.000 offentligt ansatte, anser jeg ikke det for et bidrag til, at der bliver skabt job, så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er Liberal Alliances konkrete forslag, som kan medvirke til, at der bliver skabt 10.000 eller 20.000 job næste år og næste år igen?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-06:
Jeg er glad for, at lovforslaget her kan vedtages med så bredt et flertal.
Jeg synes selvfølgelig også, det er modigt af de tidligere regeringspartier at gå ind i den her diskussion med åbne øjne.
Der er blevet ført en politik på beskæftigelsesområdet, som ikke altid har gavnet den enkelte ledige og dermed det danske arbejdsmarked.
Derfor er jeg glad for, at vi i fællesskab udogmatisk, praktisk og med det enkelte menneske for øje kan ændre arbejdsmarkedspolitikken, beskæftigelsespolitikken i den retning, at der bliver mere fokus på de individuelle behov og løsninger. Jeg er meget enig med Det Konservative Folkeparti, når fru Mai Henriksen siger, at det er nødvendigt at holde et vågent øje med den samlede beskæftigelsesindsats.
Vi har tænkt os at gøre lidt mere end det.
Vi indbyder Folketingets partier til et bredt samarbejde om en reform af den aktive beskæftigelsespolitik, og der håber jeg selvfølgelig, at også den nuværende opposition vil gå ind i arbejdet.
For især de unge gælder det om at få væk fra passiv overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er meget, meget enig med hr. Christian Juhl fra Enhedslisten, der siger, at det er vigtigt at tage hånd om den enkelte ledige og identificere, hvilke udfordringer og begrænsninger der måtte være, sådan at vi hjælper de alt for mange mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet igen.
Så siger ordførerne fra både Det Radikale Venstre og SF, at det her er et godt lille lovforslag, der tager nogle skridt i den rigtige retning, men også fra de to partiers side efterlyses der egentlige og større reformer, og det kommer der.
Vi har fra regeringens side foreslået reformer af både den aktive beskæftigelsespolitik, kontanthjælpsområdet, sygedagpengeområdet og derudover også af førtidspensionsområdet og fleksjobområdet.
Og jeg håber, at de principper, der ligger til grund for lovforslaget her, nemlig at vi skal bringe folk i arbejde, men at vi skal gøre det individuelt, fleksibelt og målrettet, også kan danne grundlag for reformerne.
Så vil jeg sige her afslutningsvis, at det under mig, at Liberal Alliance ikke klart tilkendegiver, at de vil stemme for lovforslaget, for jeg skal gøre partiet opmærksom på, at en del af de ændringer, der er i det her lovforslag, jo er medfinansierende for nogle af de øvrige finanslovaftaler, som Liberal Alliance indgår i.
Og jeg antager selvfølgelig, at det er sådan, at når man kan bruge penge, der frigøres i lovforslaget her, på andre områder i finansloven, er man også med til at vedtage det lovforslag, som giver det provenu, der skal til, for at andre ændringer kan igangsættes.
Men ellers glæder jeg mig til, at vi både i udvalget og senere sammenhænge kan diskutere, hvordan hele Folketinget kan bidrage til en beskæftigelsespolitik i Danmark, der gavner den enkelte ledige og gavner dansk erhvervsliv, for der er behov for begge dele.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-06:
Der er jo faktisk tale om en historisk dag for alle veteranmotorcykelentusiaster, for nu bliver det igen lovligt at køre med venstrevendt sidevogn.
Det tror jeg vi er mange der er glade for kan blive muligt.
Ellers er det jo, som hr. Karsten Nonbo fra Venstre har været inde på, et relativt teknisk lovforslag, som jo sådan set vil indføre nogle meget oplagte ændringer, som der er behov for.
Spørgsmålet om at gøre det ulovligt at lave konstruktive ændringer af motorkøretøjer giver mening i forhold til at bekæmpe unødig miljøforurening.
Det er klart, som Venstres hr. Karsten Nonbo var inde på, at vi da selvfølgelig er nødt til lige at sikre os, at det er sådan, at helt oplagte ting som f.eks. speedwaykørsel ikke er noget, der bliver forhindret på grund af det her lovforslag.
Ellers har Venstres ordfører redegjort rigtig fint for, hvad lovforslaget indeholder.
Det er et skridt i den rigtige retning, og navnlig for de mange veteranmotorcykelentusiaster synes jeg det er glædeligt, at vi får lovliggjort deres venstrevendte sidevogne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-06:
Jeg må sige til hr. Henning Hyllested: Jo, selvfølgelig er jeg bekymret.
Men så er vi jo derovre, hvor det er justitsministerens afdeling for deciderede ulovligheder.
Det, jeg gør her, er jo forholdsvis simpelt, nemlig at sidestille en stor knallert, som der i realiteten er de samme forpligtelser ved som ved en motorcykel, med en motorcykel.
Men jeg vil gerne understrege, at der kommer ikke til at stå i nogle af mine bekendtgørelser, at de så i øvrigt har lov til at køre så stærkt, som de overhovedet vil.
Altså, der vil klart stå, at de skal overholde de gældende regler, der er på det her område.
Så jo, jeg er bekymret, når de unge kan køre for stærkt – det ser vi jo masser af uheldige konsekvenser af – men det er nok mere en politisag, end det har noget med den her deciderede lovgivning at gøre.
Det kan jeg bekræfte.
Sådan fungerer det, og det har det i øvrigt gjort i alle de år, jeg har været medlem af Folketinget.
Morten Marinus (DF), 2011-12-06:
Tak for det.
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede i dag, er det mig, der skal fremlægge de bemærkninger, Dansk Folkeparti har til forslaget.
Det forslag, vi behandler her i dag, drejer sig om en række tekniske tilretninger af færdselsloven.
Først og fremmest bemyndiges ministeren til at forbyde tekniske ændringer af køretøjer, når disse medfører, at færdselssikkerheden mindskes.
På andre områder lempes lovgivningen.
F.eks. må der nu kobles påhængsvogn efter knallert 45, hvilket vil være til stor glæde for f.eks. de mange reklame- og avisbude, ligesom vi tidligere har hørt, at mange brugere af veteranmotorcykler får den glædelige nyhed, at der igen må påsættes sidevogn på venstre side af disse.
Det første, jeg nævnte, sikrer, at vi færdselssikkerhedsmæssigt får et smidigt system, hvor ministeren løbende kan forbyde nye anordninger, der udgør en risiko for medtrafikanter, hvilket Dansk Folkeparti naturligvis støtter, ligesom lempelserne vedrørende påhængsvogn og sidevogn virker afbalancerede og rimelige.
Andreas Steenberg (RV), 2011-12-06:
Ja tak.
Jeg skal beklage forsinkelsen, der var et udvalgsmøde samtidig med dette.
Det her lovforslag har tre elementer.
Det første element er, at ministeren får lov til at forbyde visse ændringer af køretøjer, så de ikke kan blive chiptunede og på den måde ikke kan leve op til lovgivningen.
Så bliver det som det andet element muligt for store knallerter at køre med sidevogn.
Det er sådan, at man historisk har forbudt sidevogn, fordi knallerter kørte på cykelstier, og af hensyn til cyklisterne har man ikke tilladt sidevogne.
Men fra 1994 har man differentieret mellem store knallerter og små knallerter.
Store knallerter kører ude på vejen, og derfor er det rimeligt, at vi med det her lovforslag giver store knallerter lov til at køre med sidevogn.
Det sidste element er, at motorcykler indregistreret før 1954 får lov til at køre med sidevogn i venstre side.
Og det her, kan vi jo læse ud af høringssvarene, har været et ønske fra Veteranmotorcykelforeningen i lang tid, og det gør vi nu muligt for de mennesker, der gerne vil køre med sådan en motorcykel, at få lov til.
Tom Behnke (KF), 2011-12-06:
Jeg kan ikke svinge mig op til et politisk eller polemisk indlæg i den her sammenhæng.
Der er tale om noget teknisk, primært i forbindelse med det, man kalder anhænger til en knallert 45, og det støtter vi.
Altså, det svarer jo til, at man kan køre med en anhænger efter en motorcykel.
Hvis man kan gøre det, kan man også gøre det efter en knallert.
Og hvad angår hastighedsbegrænsningen, er den jo for motorcykler 70 km/t., og for biler med anhænger er den 70 km/t., men da der er tale om en knallert 45, får den jo ikke en hastighedsbegrænsning på 70 km/t.; det giver sig selv.
Og at skulle køre langsommere end 45 km/t., giver jo heller ikke nogen mening.
Samlet set vil jeg sige, at vi støtter det her lovforslag, og vi ser i øvrigt det første om, at man også nu kan komme efter de forhandlere, som laver konstruktive ændringer, som en styrkelse af trafiksikkerheden.
Og det er faktisk det, der er bærende for, at vi støtter den del af forslaget.
Det kan nogle gange være ganske vanskeligt at bevise, at et værksted bevidst har lavet konstruktive ændringer og ved, hvad det er, de foretager sig.
Men alene det, at vi nu får lavet en bestemmelse om, at det er ulovligt, og at man rent faktisk kan komme efter de værksteder, vil have en vis præventiv effekt.
I dag kan man faktisk ikke komme efter dem, og det vil sige, at de bare kan gøre det, uden at der sker noget.
Man kan fjerne partikelfiltre på busser og lignende, så de kører stærkere og bruger mindre brændstof, men de forurener så til gengæld også mere.
Alle sådan nogle ting kan man gøre i dag som forhandler.
Man kan oven i købet sige til vognmanden: Nu skal du bare høre, her har vi en rigtig god idé, og der er ingen, der opdager det, og det går nok, og så kan vi lige ordne det.
Der er man altså for det første med til at sætte trafiksikkerheden på spil, og for det andet er det til skade for vores miljø med CO2-udslip, partikler osv. Derfor er det hensigtsmæssigt, at de her regler bliver fulgt.
Så hvis der er nogen, der sådan helt bevidst overtræder lovgivningen ude på knallertværksteder og hos cykelhandlere eller på lastbilværksteder, eller hvor det nu kan være, man foretager de her konstruktive ændringer, synes vi, det er helt på sin plads, at man kan komme efter dem.
Det forudsætter selvfølgelig stadig væk, at man kan bevise, at det er dem, der har gjort det osv.
Men lur mig, om ikke der kommer nogle sager, at man får nogle anmeldelser ind om, at der er bestemte værksteder, som nærmest har specialiseret sig i den her slags ting, og så er det jo dem, man kan komme efter.
Men som jeg sagde ved indledningen til det her tredje element i lovforslaget, tror jeg, at alene det, at det bliver gjort ulovligt, gør, at det har den præventive effekt, at værkstederne holder op med at gøre det.
Og det er jo lykken.
Vi støtter lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-12-06:
Nu håber jeg ikke, at det ødelægger noget for Enhedslisten, når jeg siger, at jeg sådan set er enig med en del af bemærkningerne, nemlig dem om, at der er en række elementer i det her forslag, som er værd at diskutere.
For første er der bemyndigelsen til ministeren.
Det er sådan set et eller andet sted lidt en uskik, at vi giver en minister en bemyndigelse, og at det ikke er os her i Folketinget, der vedtager de regler, der skal gælde.
For det andet kan den sidevognssnak undre mig.
Vil det sige, at de sådan set har kørt ulovligt siden 1976, hvor man åbenbart glemte den detalje?
For vi må vel sige, at rent trafiksikkerhedsmæssigt er det faktisk en skidt sag at have sidevognen hængende på den side, så spørgsmålet er, hvor meget behov der er for det.
Hvor meget færdes de i den normale trafik?
Sker det kun til særlige veteranløb, hvor man afspærrer, eller hvad skal det bruges til?
Ellers vil jeg sige, at det trafiksikkerhedsmæssigt faktisk er et dårligt forslag.
Derfor: Der er mange ting, der er sat sammen her i det her forslag, og som ikke er særlig hensigtsmæssige.
Så vi vil gerne lytte til ministerens svar på, hvad begrundelsen er for at komme med det her, som åbenbart engang var en forglemmelse, men som ikke er særlig trafikansvarligt.
Karsten Nonbo (V), 2011-12-06:
Jeg har bare lige en bemærkning – om ikke for andet så for at berolige min kollega, hr. Leif Mikkelsen.
Når vi giver ministeren den her bemyndigelse, f.eks. i forhold til efterløbere til knallerter, så går jeg ud fra, at der kommer nogle detailforskrifter fra ministeren, f.eks. i forhold til vægtgrænser, bredde, lygteføring osv.
Så det er jo ikke sådan, at vi ikke har hold i og hanke med, hvad ministeren går og laver, og en sådan bekendtgørelse sendes vel ligesom så meget andet ud i høring, så vi ved, hvad det er, vi laver.
Eigil Andersen (SF), 2011-12-06:
Der er en hel del ufaglærte job i Danmark, hvortil der er 600, 700, ja, 800 ansøgere – det er arbejdsløse, der søger sådanne job.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Er det et tegn på, at folk ikke vil søge arbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-06:
I spørgsmålet ligger spørgeren op til den præmis, at der kun er et bestemt antal job i et samfund.
Det er der jo ikke.
Den politik, vi fører herinde, kan være med til at skabe job, og en del af den politik, ikke hele løsningen, men en del af den politik bør være, at det skal kunne betale sig at komme i arbejde.
Spørgeren kan ikke ignorere det faktum, som også kom frem i Jyllands-Posten her til morgen, at der er nogle mennesker, som ikke ønsker at komme i arbejde, også selv om der er job derude.
Det er ikke altid spændende, men de job er der, og de, der udfører de job, skal have noget ud af det.