runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Det er lidt interessant, for dels svarer ministeren ikke på spørgsmålene, dels sætter hun spørgsmålstegn ved citaternes korrekthed.
Jeg kan så læse det op igen og måske lidt mere sammenhængende denne gang.
Det er Palle Adamsen, som i øvrigt er fra Boligselskabernes Landsforening, der siger – bare for at gøre det klart, så ministeren ikke tvivler på citatets korrekthed:
Det kommer bag på mig, at folk i den grad vil fravælge bestemte boligområder, hvis antallet af fremmede eller folk på overførselsindkomster fylder meget.
Det viser, at der er brug for et meget langt og sejt træk, hvis beboersammensætningen skal ændres.
Jeg er meget tvivlende over for, om den nye ghettoaftale i virkeligheden giver os de nødvendige værktøjer til at få ændret beboersammensætningen.
Og jeg vil gerne høre, om ministeren ikke synes, det er rimeligt at prøve at lytte til en formand, der ved, hvad han taler om, og som siger, at der mangler nogle konkrete værktøjer fra regeringen, man kan bruge i forhold til at ændre beboersammensætningen.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg kan næsten ikke tro, at Palle Adamsen er blevet citeret korrekt.
Ellers er jeg meget ærgerlig over eller meget overrasket over den udmelding, for der er taget rigtig, rigtig mange initiativer for at styrke beboersammensætningen i de udsatte boligområder.
Og det er mit indtryk, at boligorganisationerne faktisk er glade for de mange værktøjer, som det er lykkedes os at indføre på trods af Socialdemokraternes modstand.
Alene i den seneste boligaftale kan jeg nævne, at vi har styrket mulighederne for at give fortrinsret til ressourcestærke beboere, for at afvise boligsøgende, som ikke har tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så jeg er bestemt ikke enig i, at der mangler initiativer.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med formanden for Boligselskabernes Landsforening, Palle Adamsen, når han om mangelen på initiativer til at ændre beboersammensætningen i ghettoområderne siger til Altinget den 23. november 2010, at »det er en reel bekymring i de kommuner, som har en sårbar beboersammensætning, og som har rigtig mange almene boliger, at man mangler initiativer«?
Er ministeren enig med formanden for Boligselskabernes Landsforening, Palle Adamsen, når han om mangelen på initiativer til at ændre beboersammensætningen i ghettoområderne siger til Altinget den 23. november 2010, at »det er en reel bekymring i de kommuner, som har en sårbar beboersammensætning, og som har rigtig mange almene boliger, at man mangler initiativer«?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg synes også sidst på måneden, at 750 mio. kr. er en sjat, hvis man skal se på, hvad staten har været inde at bidrage med i nogle af de udsatte boligområder, så staten er jo også med inde at løfte den her opgave.
Så er det jo ekstremt nemt som opposition blot at bruge penge, når man egentlig ikke skal stå på mål for, hvordan de findes.
Der er jo ikke noget svar fra Socialdemokraterne på, hvordan man skal finde den her ene milliard kroner, som jeg hører Socialdemokraterne bliver ved med at fremhæve igen og igen, når vi faktisk er ved at komme ud af en rigtig hård tid med finanskrise, og hvor det er virkelig vigtigt, at vi sørger for, at de offentlige budgetter kan hænge sammen.
Så det er meget nemt som opposition at bruge en masse penge, som man ikke har ansvaret for at finde.
I forhold til den indsats, der var fra 2004, var det især også, med hensyn til at man gerne ville have en mere blandet beboersammensætning, således at der var flere og flere ressourcestærke beboere, der boede der, og færre, som ikke var i arbejde, så man kunne få skabt mulighed for at have nogle rollemodeller, så derfor arbejdede man med kombineret udlejning.
Der var det faktisk sådan, at da man begyndte, var der 68 udsatte boligområder med kombineret udlejning, og sidste år røg man ned på 25.
Så er man steget lidt igen, netop også på grund af den finansielle krise, så man kan altså ikke sige, at der ikke er sket noget, for det er der.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Tak for det.
Når ministeren snakker om karakterer, så har jeg ikke givet ministeren en karakter eller ladet hende dumpe eller bestå.
Jeg kan kun forholde mig til den ghettoindsats, som regeringen havde tilbage i 2004, hvor man i øvrigt ville gøre op med ghettoiseringen, man ville gerne gøre op med parallelsamfundet, og man ville gerne have et blandet boligforhold.
Der kan man så sige, at her 5 år efter sidder vi og snakker om de samme problemer.
Regeringen har sjovt nok de samme hensigter og de samme formål, men det, der så er sket, er, at man igen kun tager penge fra ejerne, som bor i de almene boliger, og ikke selv er med til at løfte den her opgave.
I det socialdemokratiske udspil siger vi faktisk, at Landsbyggefondens midler skal være med, men vi vil også gerne fra statens side afsætte 1 mia. kr. til at løfte det her fælles, store ansvar.
Jeg vil bare høre ministerens kommentar.
Synes ministeren ikke, at det er fair, at staten er med til at løfte det her fælles ansvar, ja eller nej?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Nu har den tidligere spørger haft en længere samtale om karaktergivning, og når Socialdemokraterne er så interesserede i, hvad man skal give af karakterer til regeringens indsats og initiativer og forhandlingsresultater, så synes jeg, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at spørgeren ikke har set Boligen, det seneste blad, som netop er fra Boligselskabernes Landsforening, som giver rigtig, rigtig pæne karakterer til den boligaftale, der netop er indgået, også fra de aktører, som spørgeren selv henviser til.
Det synes jeg faktisk at spørgeren kunne blive rigtig klog af at læse.
Staten bidrager også.
Det var netop en af de ting, jeg sagde i begyndelsen, nemlig at staten fra 2007 til 2010 har været inde at bidrage med over 750 mio. kr. Derudover har vi med den her finanslovaftale også bidraget med yderligere midler. Så vil jeg blot igen henvise til, at spørgsmål til, hvordan Landsbyggefondens midler faktisk skal anvendes, er noget, Socialdemokraterne selv har været med til at stille, selv har været med til at støbe, ved at man også bl.a. har lavet en finansieringsreform i slutningen af den regeringsperiode, man var i, som netop skulle være med til at sikre, at der både var penge til nybyggeri, penge til renoveringer, og så har man også haft fokus på den boligsociale indsats.
Så det, der ligesom ligger i Landsbyggefonden, er, at man skal sørge for, at den almene boligsektor er bæredygtig, og det er jo sådan set det, vi også arbejder med.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Igen må ministeren meget gerne lige svare på det spørgsmål, jeg stillede: Synes ministeren, at det er en måde at tage et fælles ansvar på kun at lade lejerne i boligområderne tage hele gælden – skulle jeg til at sige – tage hele ansvaret, eller synes ministeren ikke, at det er fair, at staten skal være med til at bidrage og løse en så stor social udfordring, som vi har med vores ghettoer?
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at netop den her regering har gået og pralet med, at de kunne finde en løsning på ghettoproblemerne.
Tilbage i 2004 så vi også et udspil.
Det bidrog heller ikke til noget som helst.
Det er ikke nok, at man bare tager penge fra Landsbyggefonden.
Staten skal også være med til at tage det her fælles ansvar.
Synes ministeren ikke, at det er et fair spørgsmål, og bør man ikke forholde sig til det?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg tror, at spørgeren har glemt, at der er rigtig mange aktører, som også har påpeget – det er nogle af de samme aktører, som bliver nævnt af spørgeren – at det her er en historisk boligaftale, der virkelig giver dem nogle gode muligheder for at gøre noget ved problemerne.
Med hensyn til boligaftalen og Landsbyggefonden så bliver jeg nødt til at henvise spørgeren til, at hele formålet med Landsbyggefonden jo også er, at lejernes egne penge skal gå tilbage til lejerne selv, og Socialdemokraterne har sådan set været med til at formulere hele formålet med Landsbyggefonden, ligesom Socialdemokraterne sidst i deres regeringsperiode fra i 1990'erne til 2001 har været inde med en finansieringsreform af Landsbyggefonden og har selv været inde med forslag og fået gennemført forslag og stemt for forslag, hvor man går ind og laver en fordeling, og hvor man også går ind og støtter nybyggeri og også en boligsocial indsats og renoveringer.
Så jeg synes, at det er noget mærkværdigt, at Socialdemokraterne nu flygter fra det, de selv har været med til at sætte i søen i sin tid.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-12-08:
Så er det jo godt, at vi har en borgerlig regering, som vil skabe reelle, varige job til metalarbejderne i Odense og ikke bare sådan ofte kunstig offentligt finansierede job.
Hele vores politik handler jo om at opkvalificere, så man får et reelt job i en anden virksomhed, og så man ikke er på dagpenge.
Hele vores formål er at sikre, at man ikke er på dagpenge, og at man får et ordentligt job.
Vi har taget fat og brugt rigtig mange penge på opkvalificeringsindsats.
Jeg har skrevet til Kommissionen, og der er jeg sådan set enig med spørgeren, nemlig at det tager for lang tid at behandle de her sager i EU.
Derfor har jeg bedt Kommissionen om at behandle ansøgningerne så hurtigt som muligt.
Der går for lang tid.
Det er jo ofte desværre det, vi ser i forhold til nogle af EU-ansøgningerne.
Men det er og bliver kommunen, som udformer ansøgningerne, og som jo bærer ansvaret for, at ansøgningen ligger inden for fondens rammer og dermed kan godkendes.
Vi vil gerne hjælpe, hvis man ikke sådan kan skaffe noget likviditet, for man må godt fra kommunernes side gå ind, uanset om det er på cpr-nummer eller ej, og hjælpe og starte finansieringen, hvis man tror, at man får de penge.
Det kan man godt.
Derfor vil jeg understrege, at vi gerne vil være med til at se på løsningsmuligheder, hvis kommunerne, og det kan jo f.eks. være en lille kommune som Kerteminde, ikke kan igangsætte indsatsen før endelig godkendelse i EU.
Der synes jeg, at man så skal tage kontakt til Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og så vil de gå ind i en dialog med kommunen om det.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Undskyld, men det er altså lidt underligt, at ministeren ikke rigtig svarer, når der bliver stillet nogle meget konkrete spørgsmål.
Når ministeren siger, at man har de nødvendige værktøjer, kan jeg altså igen kun henvise til nogle af de politikker, den her regering har stået for.
Dengang var ministeren ikke socialminister, så det kan ministeren måske selvfølgelig ikke tage ansvaret for, men ministeren er en del af den her regering.
I 2004 kom man med et ghettoudspil, hvor man ville ændre beboersammensætningen.
Her, 5 år efter,
sidder vi og diskuterer de samme ting.
Der er ikke sket noget som helst.
Det, der er sket, er, at man har taget pengene fra Landsbyggefonden, men de er i hvert fald ikke blevet brugt på de områder, det var påkrævet.
Beboersammensætningen har ikke ændret sig, tværtimod, andelen af beboerne i de udsatte områder, der er indvandrere og efterkommere af indvandrere fra ikkevestlige lande, er blevet langt større.
Den andel er faktisk steget i perioden fra 2003 til 2008 fra 49,6 pct. til 53,6 pct., altså stik imod den intention og den påstand, som ministeren kommer med.
Så jeg vil lige høre ministeren nu, hvor de midler og værktøjer, som den her regering igen og igen har igangsat, ikke har været specielt effektfulde, om ministeren måske kunne lytte til en fornuftigt socialdemokratisk politik, der hedder: Hvad med at lave en anvisningpligt på tværs af kommunerne, så f.eks. de rige kommuner i de nordlige dele af København også kan være med til at tage ansvaret?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Det kan hr. Bjarne Laustsen tro at jeg kerer mig om.
Og det er virkelig noget, som jeg kerer mig om for at sikre, at det er en god service, de enkelte borgere får.
I sin tid, før jeg blev udnævnt til ministeren, sad jeg i Region Hovedstaden, og vi havde netop nogle problemer omkring kørsel af patienter til og fra hospitalerne, nemlig siddende patienttransport.
Det, vi syntes var virkelig vigtigt, var, at vi lyttede til de borgere, som vi ydede den her service.
Derfor lavede vi et brugerråd, og jeg kan kun anbefale, at man også sørger for at oprette brugerråd i de enkelte kommuner, hvis man meget gerne vil høre, hvad det er for nogle oplevelser, som borgerne har med dem, som kører, altså som leverer den her kørsel.
For det, vi skal huske, er, at man ude i de enkelte kommuner også laver udbud på det her område og får en leverandør ind, der skal levere den her service, og så er det jo vigtigt, at man som kommune sørger for, at man får noget ordentligt for pengene.
Og der kan man bl.a. bruge brugernes erfaringer og brugernes gode råd til, hvordan tingene kan gøres bedre.
Så hvis der er nogen, der oplever, at det er en dårlig service, så vil jeg da helt klart mene, at kommunerne også har behov for at få at vide, at den leverandør, der leverer servicen, ikke leverer det, som er aftalt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-08:
Jo, det er vigtigt, men vi ved jo også, at regeringen fortæller kommunerne, hvor mange penge de har, og at kommunerne, hvis de bevilger noget ud over de 104 ture, ikke får kompensation.
Så er det en rent kommunal udgift.
Derfor aflyser jeg ikke det kommunale selvstyre.
Jeg siger, at regeringen har et medansvar for, at tingene er sådan.
Og bare vi nu kunne blive enige om at lave et system.
For jeg tror, at der er masser af muligheder for at lave et system, hvor man ringer fra taxaen og siger, at man er på vej, og så kan ventetiden minimeres osv.
Det er også lig med spildtid.
Så kan folk få en bedre service, hvis ikke vi kan komme omkring at give mere end de 104 ture.
Jeg tror, at der er masser af muligheder for at kvalificere og forbedre systemet.
Det var det, jeg godt ville høre ministeren om ikke hun er enig i.
For det er jo ikke noget med at annullere det kommunale selvstyre, men at give de borgere, der ikke kan tale for sig selv, der ikke selv kan komme rundt, der ikke selv kan tage bussen, en hjælp til at få et bedre liv med en livskvalitet og et indhold i, der er nogenlunde.
Det bliver jo aldrig det samme, som hvis folk selv kan gøre nogle ting.
De er de svageste i vores samfund.
Det er det, jeg gerne vil have at ministeren kerer sig om.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg hører, at hr. Bjarne Laustsen lige har annulleret det kommunale selvstyre.
Hvis vi skal sidde herinde på Christiansborg og bestemme præcist, hvordan serviceniveauet skal være ude i landets kommuner, så ville jeg synes, at det ville være rigtig, rigtig ærgerligt.
Og er det, som den enkelte kommune eller region leverer, dårligt, så skal man jo virkelig råbe vagt i gevær.
Det er jo ikke kun transportministerens ressortområde, det her drejer sig om, eller mit ressortområde i forhold til f.eks. handicapbiler.
Det er jo også sundhedsministerens ressortområde, hvis man skal have hjælp til kørsel fra og til hospitalet eller fra og til genoptræning.
Og der er brug for, at der er en kortlægning af hele det her område, for det er vigtigt, at man som borger ikke bliver kørt rundt og ikke ved, hvor man faktisk skal henvende sig.
Det er også derfor, at vi har sat det her på dagsordenen.
Men det er vigtigt, at den enkelte kommune har fokus på, at det, man leverer til borgerne, også har en høj kvalitet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-08:
Det takker jeg for, men jeg vil også gerne sige, at en socialminister – for det lyder lidt underligt i ørerne – og en regering vel arbejder som et kollektiv.
Det er jo ikke et enkeltmandsforetagende.
Man repræsenterer et flertal, man repræsenterer nogle borgere, og man skal sørge for, at borgerne har det bedst muligt.
Der er altså nogle borgere her, der er meget, meget svage.
Der er også nogle, der ikke selv er i stand til at fremføre deres synspunkter.
Så derfor forsøger jeg at sige, at her er et område, hvor de mennesker får meget lidt, men de omstændigheder, der er, og det behov for hjælp, der er, kræver altså lidt transport.
Derfor synes jeg, det er underligt, at vi opererer med to systemer.
Det ene, hvor der er en god service, og hvor man bliver hentet i sin lejlighed, og det andet, hvor man beder folk om at sidde ude ved kantstenen i al slags vejr.
Kan ministeren som socialminister ikke godt høre det?
Jeg er godt klar over, at der findes en transportminister, og at der findes regioner og transportselskaber og alt det her, men det lyder bare underligt i folks ører.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er en ensartet service på det her område.
Så det er faktisk det, jeg gerne ville have en snak med socialministeren om.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Det er godt, at hr. Bjarne Laustsen påpeger, at jeg er socialminister, og at det her faktisk er transportministerens område.
Jeg har det sådan, at som socialminister vil jeg ikke gå ind og regulere andre ministres ressortområde.
Jeg vil også sætte pris på, at andre ministre ikke går ind og regulerer mit ressortområde, og jeg vil heller ikke gå ind og regulere andre ministres ressortområde.
Men jeg har fået oplyst, at den individuelle kørsel efter Transportministeriets regler skal ydes så tæt ved gadedør som overhovedet muligt.
Men derudover er der en ting, som er ret væsentlig i hele det her spørgsmål om kørsel for personer med et handicap, nemlig at det er under de forskellige ministres ressortområde.
Og der er brug for, at vi går ind og kigger på det her område, i forhold til at der er noget bureaukrati.
Vi har brug for noget regelforenkling, og det er jo også derfor, at vi har sat det her på dagsordenen med vores afbureaukratiseringsplan, »Mere tid til velfærd«, her i 2010.
Dansk handicappolitik er baseret på et grundlæggende princip om, at det er den enkelte sektor, der er ansvarlig for, at sektorens ydelser er tilgængelige for mennesker med handicap.
Den individuelle kørselsordning hører under transportministerens ressortområde, og jeg har derfor fået et svar fra transportministeren, som jeg nu vil læse op:
Den individuelle handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede, som i dag findes i Transportministeriets lov om trafikselskaber, beror oprindelig på en folketingsbeslutning tilbage fra 1991, som blev vedtaget af et bredt flertal, bl.a. bestående af Socialdemokraterne.
Med beslutningen ønskede man at gøre de eksisterende ordninger for handicapkørsel til svært bevægelseshæmmede, som fandtes på Sjælland, landsdækkende.
I 1992 fastsatte man derfor et krav om, at amterne skulle etablere individuel handicapkørsel.
Kravet om, at der skulle ydes minimum 104 ture, blev fastsat ved en lovændring af de to kollektive trafiklove i 2005 for at sikre de svært bevægelseshæmmedes ret til minimum 104 ture årligt.
Minimumsreglerne om individuel handicapkørsel blev uden videre videreført efter kommunalreformen i lov om trafikselskaber fra 2005.
Og jeg vil gøre spørgeren opmærksom på, at der er tale om minimum 104 ture årligt.
Individuel handicapkørsel ydes i henhold til loven kun til transport til sociale aktiviteter, fritidsmål og lignende.
Det var svaret fra transportministeren.
Derudover kan jeg oplyse, at der er mulighed for at dække kørsel til fysioterapi efter Sundhedsministeriets lovgivning, hvis fysioterapi er en del af den genoptræningsplan, der er udarbejdet af sygehuset.
Og kommunerne skal ifølge servicelovens § 100 yde tilskud til dækning af merudgifter til befordring til personer med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, når merudgiften er en direkte følge af den nedsatte funktionsevne og ikke kan dækkes af anden lovgivning, samt yde støtte til køb af bil efter servicelovens § 114 til personer med meget nedsat fysisk eller psykisk funktion, og som har et kørselsbehov af et vist omfang, og hvor funktionsnedsættelsen betyder, at vedkommende vanskeligt kan færdes uden brug af bil.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-08:
Tak, formand.
Hvorfor er der et loft på 104 ture i handicapkørslen, hvor man bliver hentet ved entredøren, hvilket f.eks. kørestolsbrugere er meget afhængige af, når de skal til fysioterapi m.v., hvorefter de er overladt til at sidde og vente ved kantstenen i al slags vejr, hvilket i virkelighedens verden ikke kan lade sig gøre?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg tror, at det forslag omkring regional anvisning nok er et af de mest uigennemtænkte forslag, man overhovedet kan komme med, for hvad gør man i forhold til, at det faktisk kan betale sig for nogle kommuner, at de i stedet for gå ind og forebygge, at en familie får det svært, faktisk kan læne sig tilbage og vente på, at den her familie bliver så dyr, at kommunen kan lave social eksport og eksportere den her familie til en anden kommune?
Man glemmer også at tænke på, at vi faktisk her i Danmark har noget, der hedder en udligning, også hovedstadsudligning, hvor man faktisk går ind og arbejder med, at de kommuner, der ikke har så store problemer, betaler til de kommuner, der har større problemer.
Hele det aspekt skal også tænkes ind, hvis man begynder at arbejde med regional anvisning.
Hvordan vil man håndtere social eksport af de borgere, som koster mest?
Hvordan vil man håndtere hele udligningsspørgsmålet?
Det er to meget væsentlige spørgsmål, når man taler om regional anvisning, som Socialdemokraterne overhovedet ikke berører, og når man ikke berører dem, så tager man ikke sit ansvar alvorligt.
Man kan ikke bare sige regional anvisning uden at have svar på de her to spørgsmål, og det er bl.a. også derfor, at jeg afviser det.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-08:
Jeg vil gerne understrege, at jeg stadig ikke har fået svar på mit spørgsmål.
Når ministeren siger, at der er områder, hvor vi ikke har knækket kurven, vil jeg sige, at det er et meget mildt udtryk for, at der altså ikke er sket noget.
De tal, jeg refererer til – jeg ved så ikke, om ministeren også vil sætte spørgsmålstegn ved de tal – er altså tal, som står sort på hvidt, og som viser, at andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande fra 2003 til 2008 er steget fra 49,6 pct. til 53,6 pct., altså stik imod det, der var intentionerne fra den her regering.
Det skal i øvrigt siges, at jeg på intet tidspunkt har miskrediteret Landsbyggefonden, jeg værdsætter deres indsats, men hvis man nu skulle se på det her forslag, synes ministeren så ikke, det er rimeligt, at man laver en anvisningsret tværs over kommunerne, så også de rige kommuner er med til at tage et fælles ansvar for at løfte det her område?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Jeg vil blot sige, at det er lidt trist at høre, at spørgeren igen siger, at der ikke er sket noget som helst, når jeg faktisk har fremhævet, at der er sket rigtig mange ting.
Da vi fremhævede det her ghettoudspil, sagde vi også, at der er nogle områder, hvor vi ikke har knækket kurven, og det er baggrunden for, at vi kommer med endnu et ghettoudspil.
Jeg synes også, det er rigtig ærgerligt, at spørgeren allerede nu ved den her lille debat går ind og miskrediterer Landsbyggefonden, for det er Landsbyggefonden, der faktisk sørger for at fordele de midler, som Landsbyggefonden kan sende tilbage til lejerne.
Jeg synes faktisk, at de gør et glimrende arbejde med at sørge for, at de udsatte boligområder, der virkelig har brug for at få nogle midler, også får det.
Det er nogle rigtig gode projekter, de sætter i gang, og med den her boligaftale har de faktisk fået mulighed for at bruge historisk mange penge til at kunne sætte endnu flere ting i gang.
Kommunerne har fået rigtig, rigtig mange værktøjer gennem de seneste år.
Der er sket en rigtig positiv udvikling mange steder, og under den her plan vil der også kunne ske noget godt og fremadrettet.
Bl.a. vil jeg fremhæve, at vi har fokus på beskæftigelsen ved at have jobcentre rundtomkring, og vi har fokus på en lang række andre områder, som Socialdemokraterne i deres udspil sammen med Socialistisk Folkeparti overhovedet ikke har taget højde for.
Det eneste, deres oplæg fremhæver, er faktisk etnicitet.