runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Jeg er helt sikker på, at ordføreren erindrer debatten, der var før valgkampen.
Hr. Jonas Dahl og hr. Villy Søvndal deltog i debatten og beskrev den daværende regerings udgiftsniveau som en massakre, et blodbad, besparelser og minimeringer, man aldrig havde set tidligere, så spørgsmålet er: Hvordan kan det være, at hr. Jonas Dahl nu kan bakke op om en 2020-plan, der indeholder en udgiftsvækst på 0,8 pct., når det i den retorik, man selv brugte dengang, var et blodbad, en massakre, på det velfærdssamfund, vi ellers skulle være så stolte af?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg tror, at da man brugte ordet massakre, var det, bl.a. i sammenhæng med at den tidligere statsminister foreslog nulvækst.
Der lægger man nu fra regeringspartiernes side op til en moderat vækst på 0,85 pct. i de offentlige udgifter, og så er der yderligere en ramme, som der kan disponeres inden for, alt efter hvordan man nu får lavet de økonomiske aftaler med diverse af Folketingets partier i de kommende måneder og år.
Men det er klart, at det her er stramme tider, og det tror jeg alle erkender.
Derfor må man også undre sig over, at Det Konservative Folkeparti nu mener, at der skal være nulvækst.
Jeg synes sådan set, det er et udtryk for ansvarlighed, at vi nu får bragt dansk økonomi i balance, og at der stadig er et økonomisk råderum på 6 mia. kr. til vækstinitiativer og derudover 5 mia. kr. til reorganisering af den offentlige sektor.
Jeg synes, det er udtryk for ansvarlighed, og det troede jeg sådan set De Konservative anerkendte.
Jeg synes faktisk ikke, vi ser sure ud i SF.
Vi havde også en god stemning på vores landsmøde her for nylig, og det havde pressen også meget travlt med at snakke om, det var sådan set en ren fornøjelse at deltage.
Der var rigtig god stemning, og i SF er vi sådan set glade for, at vi langt om længe har væltet en højreorienteret regering, for det synes jeg sådan set er noget, vi har ventet på at gøre, og vi er stolte af at være del af en ny rød regering.
Men det er klart, at vi har overtaget en dansk økonomi, der er i en vanskelig situation, som bl.a. skyldes den tidligere statsministers og Det Konservative Folkepartis ageren, og det tager vi ansvaret for.
Vi retter skuden op, men vi sørger også for, at der bliver skabt et råderum, således at vi fremadrettet faktisk kan investere i nogle af de ting, vi mener der er behov for, og det er bl.a. uddannelse og fastholdelse af væksten i den offentlige sektor.
Det er jo sådan set det, der ligger i regeringens 2020-plan, og det synes jeg sådan set er offensivt.
Men det, der er det helt afgørende i det, vi behandler i dag, er jo selvfølgelig, at vi også får sikkerhed for, at kommunerne og regionerne overholder deres budgetter.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Hr. Jonas Dahl var ude i en forklaring på, hvad forskellen på den tidligere og den nuværende regerings 2020-plan var.
Det synes jeg var ret interessant, så kunne hr. Jonas Dahl ikke lige fortælle, hvad det er, der er ny viden for SF, siden de ikke længere vil holde fast ved den store vækst i offentlig velfærd, de lovede danskerne.
Altså, hvad er det nye, som man ikke vidste før valget?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Det er helt fundamentale ting, og det vil hr. Peter Christensen også se, når han nu læser 2020-planen igennem.
Der er nogle fundamentale ændringer.
Det er jo bl.a. den holdbarhed, som man i VK kalkulerede der skulle være i 2015, så vidt jeg husker, og som nu er indskrevet til at være der i 2018.
Det er et spørgsmål om de udfordringer, vi står over for i dansk økonomi.
Der tager vi sådan set et ansvar fra SF's side og fra hele regeringens side.
Ja, jeg havde da gerne set, at vi havde en højere vækst også i den offentlige sektor, hvis det også samtidig udmøntede sig i, at vi havde en generelt høj vækst i samfundet.
Vi må også bare erkende, at i de senere år har dansk økonomi været i krise, men selv om vi har været i krise, er det offentliges andel af det samlede bruttonationalprodukt steget fra, så vidt jeg husker, små 26 pct. til 30 pct.
Det var ikke nødvendigvis en lyksalighed, tror jeg, for Venstre, at det var det, man nåede i sine sidste år af regeringstiden, men det var jo et udtryk for, at der sådan set var et fald i den offentlige sektor.
Jeg tror sådan set, at vi har et fælles ansvar for at bringe den private sektor på ret køl igen, og det er jo noget af det, vi lægger op til med 2020-planen, og her med budgetloven sikrer vi nu, at vi også har hånd i hanke med det økonomiske forbrug i årene fremover.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Det er jo et svar, som på ingen måde forklarer, hvad det var, man ikke vidste, da man lovede danskerne guld og grønne skove.
Der blev forudsætningerne lagt frem.
Det løfte har man ikke kunnet holde, og godt for det, for det ville ikke have været godt for dansk økonomi, men jeg kan bare ikke finde en eneste forklaring på, hvad det er, der har ændret sig – ikke en, andet end at man er løbet fra sine valgløfter.
Hvorfor ikke sige det?
Hvorfor ikke sige, at De Radikale ikke vil have det, at man ikke kan få lov til det?
Eller er det Enhedslisten, der er blevet urimelige, når de siger, at de gerne vil have en større offentlig vækst?
Hvordan ser man på det i SF?
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Er sandheden ikke den, at ikke bare ordføreren, men hele SF, er blevet noget stramme i betrækket og ser sure ud?
Nej, det er ikke det billede, vi ser.
Men er årsagen ikke den, at man bare som det første skridt har været nødt til nu at spare 20 mia. kr. på de løfter, man havde givet, inden man gik til valg?
Er det ikke det, man egentlig er godt sure over?
Og er det ikke et kæmpe problem, at man går til valg og giver folk løfter og forventninger om, hvad man vil gøre, hvis man kommer til, og når man så er kommet til, regulerer man maksimalt ned på forventningerne?
Er det ikke det, der gør, at man ser lidt sur ud?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jo, det er fuldstændig korrekt, som hr. Frank Aaen påpeger.
Sidste sommer lavede vi med den daværende VK-regering en plan for udviklingen af den offentlige økonomi frem til 2020, og vi vurderede, at det, der holdbart var plads til, var en vækst i de offentlige udgifter på 0,8 pct.
Det var dengang, vi fik at vide af den regering, hr. Frank Aaen støtter – eller i hvert fald de to af partierne – at det var fuldstændig uholdbart, det var alt for lidt.
En vækst skulle være minimum 1,4 pct., for at det ikke var rigtig skidt.
Og det er derfor, vores forundring er så meget større, når vi nu i dag kan opleve, at den regering, som i hvert fald de to partier, som ønskede 1,4 pct., er med i, nu uden blusel, næsten uden at rødme, på pressemødet siger, at de 0,8 pct., som vi opererede med sidste sommer, nok er det rigtige tal i forhold til en holdbar udvikling af den offentlige økonomi fremover.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Vi er jo enige i, at det ikke er EU, der skal bestemme den her budgetlov – vi er fuldstændig imod den.
Men i virkeligheden er det jo i dag en slags første prøve for, hvad sådan en budgetlov kan komme til at betyde, nemlig at man lægger en ramme frem til 2020 på sølle 0,8 pct. for udviklingen af den offentlige sektor.
Det bestemmes suverænt her i Danmark, og sådan skal det også være – vi er imod det, men det skal besluttes i Danmark.
Men er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti støtter og har støttet, at rammen for den offentlige velfærd kun skal vokse med 0,8 pct.?
Kim Christiansen (DF), 2012-05-08:
I betænkningen står der bl.a., at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag, fordi man jo allerede har sat nogle gode skibe i søen med den stramning af færdselsloven, vi lavede den 3. juni 2010, hvor man ville bruge alkolås som en sanktion i forbindelse med spirituskørsel.
Nu ligger det jo altså bare sådan, at det er et ret hult argument at bruge, i og med at man i Justitsministeriet endnu ikke har evnet at få det implementeret.
Så den sanktion er sådan set ikke trådt i kraft.
Så det er jo et lidt dårligt argument.
Det andet dårlige argument er jo, at det her ifølge regeringen skulle være en teknisk handelshindring i forhold til EU-lovgivning.
Det har vi ikke set nogen bevisførelse for.
Derfor vil jeg gerne bede om, at vi får lovforslaget tilbage til behandling i udvalget, hvor vi så fra Dansk Folkepartis side gerne vil bede regeringen om høfligst at forespørge nede i EU, om det her virkelig kan være en teknisk handelshindring.
Så jeg vil gerne bede om, at vi får det tilbage i udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-08:
Da vi havde det her forslag til første behandling her i Folketinget, var det jo egentlig et forslag, som der var et stort og positivt engagement omkring, fordi det jo egentlig rammer ganske godt, idet vi her har at gøre med et erhverv, som er sikret imod udflagning.
Det er svært at udflage danske restauranter, og det er svært at udflage danske hoteller.
Men det, der er problemet med det her beslutningsforslag, som jeg egentlig synes det er til at finde en løsning på, og som jeg havde håbet at Liberal Alliance ville have arbejdet videre med, er netop, at der i beslutningsforslaget ikke er beskrevet noget som helst om, hvordan man konkret vil anvise de mange penge, der skal til, for at det her kan blive til et udgiftsneutralt beslutningsforslag.
Man har fra Liberal Alliances side beskrevet det sådan, at man bare ville lave nogle offentlige besparelser, som så skulle gå lige op med de penge, der skulle gives til den her branche.
Og der synes vi jo i Dansk Folkeparti, at det ville have været dejligt, hvis vi havde kunnet opleve, at der var blevet udvist lidt mere seriøsitet med hensyn til at anvise de økonomiske præmisser, så vi alle sammen havde haft en chance for også at støtte de gode og sikkert meget velmente initiativer, som ligger bag det her beslutningsforslag.
Vi tror faktisk, at man ved at gå ind og kigge på sådan nogle initiativer som dem, der ligger i det her beslutningsforslag, vil se, at der kan ske rigtig mange positive ting, men vi anmoder bare om, at man arbejder mere grundigt med det, der handler om at anvise finansieringen af beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Politik er jo noget, der handler om, at man vil prioritere.
Vi har med dette beslutningsforslag gerne villet teste det øvrige Folketing, altså se, om Folketinget var villige til at prioritere konkurrencevilkårene for hotellerne og restaurationerne i Danmark.
Det har man ikke ønsket.
Man har ikke ønsket at gå glip af muligheden for at øge det offentlige forbrug og at bruge penge på alt muligt mellem himmel og jord, i stedet for, som vi har foreslået, at holde igen med det offentlige forbrug, så man kunne prioritere det at gøre turisterhvervene i Danmark konkurrencedygtige.
Vi tager til efterretning, at man, i stedet for at man vil gøre turisterhvervet konkurrencedygtigt, så foretrækker at bruge flere penge i den offentlige sektor, men vi håber bestemt, at der, især hos de borgerlige partier, efter et eventuelt folketingsvalg vil være en større villighed til at prioritere dette emne, i stedet for at man bare strør om sig med mundsvejr.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-08:
Jo, men det, der jo egentlig er det ganske komiske ved det her forslag, som ellers er meget legitimt, er, at Liberal Alliance ikke har arbejdet med det, der handler om at beskrive de økonomiske præmisser, som ligger bag finansieringen af det her beslutningsforslag.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke et sekund i tvivl om, at der ligger mange dynamiske effekter i det, altså at det her vil kunne give en øget handel i restauranterne, at det vil kunne medføre flere taxature, mere handel i lufthavnsbutikkerne og alt muligt andet, og at det vil kunne gøre, at der vil kunne blive afholdt flere udenlandske konferencer i Danmark, frem for at man her taber til Stockholm, London og Berlin.
Men jeg synes jo bare, at Liberal Alliance, når man nu har sådan et godt forslag, så burde have arbejdet lidt mere med det at anvise en helt legitim og sober finansiering af det her forslag, frem for at man bare siger, at det er noget, der skal foregå ved offentlige besparelser.
Det synes jeg er brandærgerligt, og det er sådan set det eneste argument, vi har imod det her beslutningsforslag.
Der vil jeg bare anbefale Liberal Alliance, at de, hvis det skulle ske, at dette forslag engang skulle blive genfremsat, selvfølgelig så vil anvise en helt fast, sober og legitim finansiering af dette beslutningsforslag.
Det var det hele.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Liberal Alliance har anvist en konkret og sober finansiering til dette forslag.
Regeringen har netop i dag spillet ud med en plan, en 2020-plan, som i de kommende år frem til 2020 vil øge det offentlige forbrug med godt 0,8 pct. om året.
Vores forslag er, at man skal prioritere et andet formål, nemlig formålet om at sikre det danske turisterhvervs konkurrenceevne ved ikke at øge det offentlige forbrug helt så meget.
Det er ikke en nødvendighed, at man sparer, for at man kan gennemføre dette forslag; man skal blot ikke øge det offentlige forbrug helt så meget, som man ellers havde tænkt sig.
Det var noget, som Dansk Folkeparti også burde kunne være med på, hvis det ikke var, fordi man ikke var villig til at prioritere dette emne, men man hellere vil bruge flere penge i den offentlige sektor.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-08:
Tak for det.
I dag tredjebehandler og vedtager Folketinget en lempelse af familiesammenføringsreglerne.
Det beklager vi dybt i Dansk Folkeparti, da det kan vise sig at få vidtrækkende konsekvenser for Danmark og for kommende generationer.
Den socialistiske regering vedtager formentlig om et kort øjeblik sammen med Enhedslisten og lidt overraskende Liberal Alliance, at pointsystemet, herunder beskæftigelseskrav, sprogkrav og uddannelseskrav bortfalder, og samtidig med dette lemper man tilknytningskravet samt den økonomiske garantistillelse.
Det vil naturligvis medføre, at indvandringen via familiesammenføringsreglerne vil stige, og på sigt vil en lempeligere udlændingepolitik ligeledes medføre stigende offentlige udgifter.
Det ved vi, og derfor kan det undre, at regeringen, Enhedslisten og ikke mindst Liberal Alliance i en tid med økonomisk krise insisterer på at gennemføre en lempeligere udlændingepolitik.
Jeg synes, at Liberal Alliance er utroværdige i forhold til den økonomiske politik og i forhold til udlændingepolitikken.
Denne regerings udlændingepolitik vil føre til stigende offentlige udgifter, og det har den konsekvens, at andre områder inden for velfærdssamfundet f.eks. sundhedsvæsenet, folkeskolen eller ældreplejen må holde for.
I Dansk Folkeparti anerkender vi naturligvis, at der under visse forudsætninger skal være mulighed for at blive familiesammenført til Danmark.
Vi ønsker, at alle udlændinge, uanset hvor de kommer fra, skal være i stand til at forsørge sig selv, og vi ønsker at belønne de udlændinge, som er selvforsørgende, og som enten arbejder eller har taget en uddannelse.
Det ønsker Dansk Folkeparti, og det er det, som et flertal i Folketinget med en vedtagelse af dette forslag gør op med.
Derfor kan Dansk Folkeparti da heller ikke støtte lovforslaget, og jeg håber, at det kommende folketingsvalg vil give Dansk Folkeparti de nødvendige mandater til, uanset hvilken regering der måtte sidde, at presse resten af Folketinget til igen at føre en stram udlændingepolitik, i dette tilfælde hvad angår familiesammenføringsdelen.
Jeg opfordrer Folketingets medlemmer til at stemme nej til lovforslaget, og jeg opfordrer regeringen til at føre den stramme udlændingepolitik, som de både før og efter valget har sagt at de vil føre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Under førstebehandlingen gjorde min kollega fra Liberal Alliance, hr. Joachim B. Olsen, opmærksom på, at Liberal Alliance ikke umiddelbart kunne tilslutte sig lovforslaget.
Hr. Joachim B. Olsen understregede også meget kraftigt, at Liberal Alliance er imod pointsystemet for familiesammenføringer, så det var sådan set ikke selve afskaffelsen, der afskrækkede os fra at slå til med det samme.
For det første skulle vi have en afklaring af, om det her blev finansieret med et af de mange skattestigningsforslag, som Folketingets øvrige partier står bag, og det har vi fået afklaret at det ikke gør, og det tilfredsstiller jo meget et parti, som Liberal Alliance, for skattelettelser ligger os meget på sinde.
For det andet har vi fået lavet en mekanisme med regeringen om, at vi får udarbejdet statistik for familiesammenførtes beskæftigelsesfrekvens, og om 3 år vil det være sådan, at hvis ikke den er steget, skal vi tage initiativer, der sørger for, at beskæftigelsesfrekvensen blandt de familiesammenførte stiger.
Det synes vi i Liberal Alliance er rigtig vigtigt, fordi netop beskæftigelse og selvforsørgelse er noget, der ligger os meget på sinde.
Vi har fra dag et her fra Folketingets talerstol talt imod det pointsystem, som den tidligere regering indførte, og vi lovede vælgerne, at vi ville afskaffe det, hvis vi fik mulighed for det.
På den baggrund er vi glade for den aftale, vi har indgået med regeringen og Enhedslisten, og vi kan så her under tredjebehandlingen meddele, at vi på den baggrund stemmer ja til forslaget.
Jeg kan bekræfte hele hr. Joachim B. Olsens ordførertale under førstebehandlingen, så man behøver ikke komme og spørge til andre brudstykker.
Jeg vil sige, at det jo er på den baggrund, vi har haft en snak med regeringen og er dermed blevet beroliget, med hensyn til at dette lovforslag ikke er finansieret ved skattestigninger som f.eks. den bilafgiftsstigning, som Dansk Folkeparti har været med til at vedtage, og heller ikke ved de energiafgifter, som Dansk Folkeparti har været med til at få til at stige, for Liberal Alliance er i modsætning til Dansk Folkeparti ikke et parti, der sørger for, at danskerne bliver bebyrdet med højere skatter og afgifter.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-08:
Når hr. Simon Emil Ammitzbøll begynder at tale om energiafgifter og bilafgifter, afslører det måske nok, at man faktisk har en lidt dårlig sag her i Folketingssalen.
Det vil det jo, for når man slækker på kravene til de udlændinge, der kommer til Danmark, så har vi desværre den dårlige erfaring, at det på sigt vil være noget, der lægger et tryk på de offentlige udgifter.
Det vil ikke være noget, der bidrager positivt.
Det vil være noget, der bidrager negativt.
Jeg forstår bare ikke, hvordan det kan være, at den socialdemokratiske justitsminister har været i stand til at bilde Liberal Alliance ind, at en lempeligere udlændingepolitik ikke vil medføre stigende offentlige udgifter.
Sådan har det jo været i rigtig, rigtig lang tid, og sådan vil det selvfølgelig være, når man vender tilbage til den udlændingepolitik, man har sagt at man ikke ønsker at stå inde for.
Jeg kunne i øvrigt også godt tænke mig at vide, hvad der egentlig er Liberal Alliances holdning, for i pressemeddelelsen fra Justitsministeriet står der, at Liberal Alliance er enig i, at man skal sænke garantistillelsen fra 100.000 til 50.000 kr., og på Berlingskes hjemmeside kan jeg forstå at det ærgrer Liberal Alliance, at man sænker den fra 100.000 til 50.000 kr.
Hvad er holdningen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Nu er der jo nogle, der gerne vil sprede et rygte om, at Liberal Alliance skulle være et parti af særlig uvenlig karakter i forhold til forlig.
Det er så tiende gang, vi har gjort det med den her regering.
Vi gjorde det over 50 gange med den forrige regering, så det lever vi såmænd fint med.
Så vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi kan leve op til det løfte, som vi gav vælgerne før folketingsvalget, nemlig at vi ville afskaffe pointsystemet for familiesammenføring.
For vi har det sådan i vores parti, at vi synes, at man skal leve op til de løfter, man giver vælgerne.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-08:
Jeg troede jo ikke, at jeg skulle opleve den dag, hvor en socialdemokratisk justitsminister var i stand til at berolige Liberal Alliance og forsikre om, at der er styr på de offentlige udgifter.
Det kommer lidt bag på mig, må jeg ærligt indrømme, men en gang skal jo være første gang.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll henviste til Liberal Alliances ordførertale under førstebehandlingen af det her lovforslag.
Så vil jeg bare høre, om ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll kan bekræfte, at hr. Joachim B. Olsen under førstebehandlingen sagde: Det forslag, vi behandler her i dag, øger de offentlige udgifter.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Jeg synes jo i høj grad, at den pointe bliver underbygget af den 2020-plan, der nu er lagt frem.
Jeg forstår godt, at Venstre vil hænge fast i historien, og jeg forstår godt, at Venstre har et meget, meget stort og udtalt behov for at viske den her overophedning af dansk økonomi og den meget dybe krise, som ramte Danmark efterfølgende, lidt bort.
Den krise skal overstås med mindst to pointer i mente.
Den ene er, at vi skal have styr på økonomien; vi skal altså op på at have balance igen.
Det andet er, at vi skal skabe arbejdspladser og vækst i det her land og derigennem også sørge for, at ikke mindst de unge får en uddannelsesplads og en læreplads og et job efterfølgende.
Det er det, 2020-planen gør, og det er det, jeg savner at Venstre i virkeligheden spiller positivt med på.
For vi har ikke hørt, hvad Venstre vil, men det kan jo være, at vi kommer til det i den her debat.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Budgetloven i sig selv er glimrende, fuld opbakning til den, men jeg synes ikke, at vi har fået et fyldestgørende svar fra hr. John Dyrby Paulsen, for vi mangler stadig væk et svar på, hvad det er, der har gjort, at den nuværende regering ændrer sit udgiftsniveau fra 1,4 pct. til 0,8 pct. og vælger at spare 20 mia. kr. på den offentlige sektor.
Vælgerne til rød blok må spørge: Hvorfor?
Så siger man, at man har et hestearbejde at gøre.
Det er det hestearbejde, regeringen har givet sig selv.
Ikke noget som helst andet.
Så det er vi nødt til lige at få et klart svar på.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Lad os nu slå det helt fast.
Dem, der har sendt regningen videre, er den gamle VK-regering.
Hvis man ser på underskuddene under Lars Løkke Rasmussen er det vel i omegnen af en regning på 100.000 kr. pr. husstand i det her land.
Det er den regning, der er sendt videre.
Men jeg forstår godt, at VK gør alt for ligesom at udviske det faktum, men sandheden er jo, at vi bliver nødt til at se fremad, og den her regering har fra dag et sat sig det mål, at nu skal der være styr på økonomien, og samtidig skal vi skabe job og beskæftigelse i det her land og på lidt længere sigt også sørge for, at der er hænder til at løfte de arbejdsopgaver, der forhåbentlig kommer i det her land.
Med 2020-planen sætter vi en tyk streg under, hvad udfordringen er.
VK hænger fast og forsøger at udviske det der sådan lidt slørede billede af, at VK vist egentlig i egne øjne gjorde det meget godt økonomisk, og til det må jeg i virkeligheden sige: Nej, VK gjorde det ikke godt økonomisk.
Vi overtog en betydelig udfordring, og den er vi i gang med at løse.
Jeg ville håbe, at VK i virkeligheden kom i arbejdstøjet og ville hjælpe os med at løse den, for sandheden er jo, og det tror jeg i virkeligheden at hr. Mike Legarth er fuldstændig klar over, at 20-planen er vi jo ikke færdig med.
Den indikerer nogle løsninger, men de skal først til at blive forhandlet nu her.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Men ordføreren giver jo ikke nogen forskel på, hvorfor det er mere rigtigt med 0,8 pct. i vækst med den røde regering i forhold til 0,8 pct. i vækst i den blå regering.
Hvorfor er det mere rigtigt, når rød blok gør det, end når blå blok gør det?
Så må jeg bare minde om, at da vi sad med ansvaret for økonomien, annoncerede vi alle de her problemstillinger, men det tog man maksimal afstand fra, både hr. John Dyrby Paulsen og rød blok i forening.
De anerkendte ikke de problemstillinger, der var, og jeg kan bare sige med hensyn til overophedet økonomi, at havde den nuværende røde regering haft magt som agt, så havde udfordringen været dobbelt så stor, fordi man skældte os jo ud for ikke at bruge penge nok.
Men sagen er, at jeg jo synes, at det er helt fint, at man minimerer fra 1,4 pct. til 0,8 pct.
Det er lidt teknisk, men det er et skridt i den rigtige retning.
Det er ikke nok.
Hvorfor er det, at man nu sparer de 20 mia. kr.?
Det er et nyt løftebrud.
Prøv nu at give en forklaring på det.