Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Enhedslisten synes, det er positivt, at Grønland får sin egen arbejdsskadelov i stedet for at skulle have den danske lov sat i kraft ved kongelig anordning.
Vi er også helt med på, at det grønlandske selvstyre bakker op om det forslag til lov, der ligger, og derfor vil vi heller ikke modsætte os det forslag, der ligger.
Men vi mener, at der er nogle problemer i forslaget, fordi det i høj grad er den danske arbejdsskadelov, som man har taget udgangspunkt i, og da vi kender til en del problemer med den danske lovgivning, ønsker vi at påpege nogle af de steder, hvor vi mener der er problemer, og håber, at vi kan få en drøftelse i udvalget, også med de grønlandske repræsentanter.
Det er bl.a. spørgsmålet om erhvervssygdomme, for i dag er det altså utrolig svært at få anerkendt en erhvervssygdom som arbejdsskade, også selv om sygdommen er opført på fortegnelsen over erhvervssygdomme.
Hvis sygdommen ikke står på fortegnelsen over erhvervssygdomme, er det næsten umuligt at få den anerkendt.
Systemet er jo, at sygdomme, der ikke står på fortegnelsen, skal forelægges for Erhvervssygdomsudvalget for så at blive anerkendt, men det er Arbejdsskadestyrelsen, der skal beslutte, om de kan forelægges for Erhvervssygdomsudvalget, og det skønner Arbejdsskadestyrelsen næsten aldrig at en sygdom kan.
Vi synes, at vi som minimum under udvalgsarbejdet skal sikre, at Grønlands selvstyre blive inddraget i arbejdet i forhold til erhvervssygdomme, så det ikke er noget, den danske Arbejdsskadestyrelse alene afgør, men noget, Grønlands selvstyre også er med inde over.
Noget af det, vi også ser giver problemer, er § 15 om, at der skal træffes afgørelse om varigt men og erhvervsevnetab inden 1 år efter anmeldelsen, men problemet er, at tilstanden hos en del af dem, som kommer til skade, jo ikke er stationær efter 1 år, og der mener vi altså at vi skal ind at se på, om ikke man skulle lave nogle andre bestemmelser her, også i forhold til Grønland.
Så er der spørgsmålet, som også er omtalt i nogle af høringssvarene, om tidsfristen for anmeldelse.
Hvis nu man tror, at ens arbejdsgiver har fulgt reglerne og har anmeldt arbejdsskaden, men ikke har gjort det, så har man 1 år til at anmelde det.
Man har altså et problem, hvis man tror, at arbejdsgiveren har anmeldt det, for så risikerer man at miste sin erstatning, som altså kan være et meget højt beløb, måske over 1 mio. kr., hvis det er en meget svær arbejdsskade, man har pådraget sig.
Derfor synes vi altså, at det også er noget af det, man skal se på.
Så er der en række paragraffer i lovforslaget, som giver bemyndigelse til enten beskæftigelsesministeren eller Arbejdsskadestyrelsen om at fastsætte nærmere regler.
Det virker lidt tilfældigt, hvor det står, at det skal ske efter forhandling med Grønlands selvstyre, og hvor det ikke står.
Det er også noget af det, vi synes vi skal se på under udvalgsarbejdet, nemlig at det jo alle steder bør være sådan, at nærmere regler fastsættes efter aftale med Grønlands selvstyre og ikke ensidigt fra dansk side.
Så der er altså nogle ting, vi gerne vil kigge lidt nærmere på under udvalgsarbejdet, men vi har som sagt også den holdning, at vi ikke vil stemme imod, at loven bliver vedtaget, og vi håber også, at vi kan få svar på nogle af vores spørgsmål og få afklaret nogle ting undervejs, så vi også vil kunne stemme for lovforslaget.