Merete Riisager (LA), 2014-05-15:
Vi behandler nu L 196, som er en del af den aftale, der er om erhvervsskolerne, og derfor siger vi i Liberal Alliance også ja til den del.
Men jeg har et par kommentarer til den alligevel.
Det er sådan, at vi i Liberal Alliance mener, at det er fornuftigt, at man laver endnu et tilbud til de unge, der kommer ud af folkeskolen med for dårlige helt basale kundskaber.
Der kommer stadig væk en alt for stor andel ud af folkeskolen, som faktisk hverken kan læse, skrive eller regne, og det er et enormt svigt, som pågår.
Man kan sige, at det slet ikke burde være nødvendigt med sådan et uddannelsestilbud, som kan rette op på, at folkeskolen svigter, men det er det så.
Så længe det er det, må vi sørge for, at der er et tilbud til de unge.
Det burde være sådan, at når man kom ud af 9. klasse, var man i stand til at gå ned og få et ufaglært job på et lager, i en tømmerhandel, inden for transport, rengøring, i turistbranchen osv.
Men der er simpelt hen et gab, og det er både uddannelsesmæssigt, men også lønmæssigt, fordi vi i Danmark har så højt et skattetryk, at selv de ufaglærte jobs ligger relativt højt lønmæssigt.
Der er simpelt hen nogle unge mennesker, som ikke kan det, der skal til for at nå det løntrin.
Der er ganske mange, der ikke kan det.
Det er ulykkeligt, at vi har indrettet vores samfund på en måde, der betyder, at ganske mange mennesker ikke engang kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Der skal nogle anderledes reformer til for at rette op på det, men nu er det det, vi gør for ikke at lade de unge i stikken.
Historien om den her kombinerede ungdomsuddannelse er jo den, at regeringen, dengang den var i opposition, havde et forslag om en fleksuddannelse, der til forveksling lignede den fri ungdomsuddannelse – for dem, der kan huske den.
Det var sådan en uddannelse, som man kunne sammensætte fuldstændig frit.
Den blev evalueret meget grundigt.
Jeg læste på det tidspunkt pædagogik ude på Københavns Universitet Amager, og der var man meget optaget af at se på de her evalueringer af den fri ungdomsuddannelse, fordi man per se ligesom elskede den her frihed og syntes, det var rigtig rart med en masse frihed til de her unge mennesker.
Det, man bare kunne se helt klart, var, at de unge, man gerne ville hjælpe, overhovedet ikke blev hjulpet.
Det blev man simpelt hen nødt til at erkende, når man kiggede på den fri ungdomsuddannelse.
Det gjorde de ikke, fordi de unge mennesker, som har et meget kort uddannelsessigte, og som har svært ved at orientere sig i uddannelsesverdenen, ikke har brug for noget, der er enormt kombineret og fleksibelt.
Det kan de ikke finde vej i, og det er ikke at hjælpe dem at tilbyde dem noget, der er meget kombineret og meget fleksibelt.
Hvis man vil hjælpe de unge mennesker, skal man tilbyde dem nogle meget faste rammer og nogle faglige rammer, som er gennemskuelige, og som de kan klare at begå sig i, så man ruster dem til at kunne begå sig på arbejdsmarkedet bagefter.
Derfor foreslog vi i Liberal Alliance også en arbejdsmarkedsuddannelse, altså en kort ungdomsuddannelse, som var meget struktureret, hvor man rettede op på de dansk- og matematikkundskaber, som ikke var tilstrækkelige, og hvor de fik moduler, som pegede ud mod ufaglærte job, hvor man kunne se der var jobåbninger.
Det kunne være inden for logistik, hygiejne, salg osv. Den uddannelse, vi kigger på nu, er ikke særlig velegnet til den målgruppe, vi kigger på her.
Der er for meget usikkerhed i den.
Der er også nogle urealistiske forventninger til, hvad lige præcis den her gruppe unge mennesker kan gå ud og få job inden for.
Så jeg mener altså, at vi desværre ikke helt kommer i mål.
Vi løser ikke rigtig opgaven.
Intentionen er god, men det er altså blevet for kombineret og for fleksibelt og for uigennemskueligt for de unge, hvad det egentlig er, de skal.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg håber, vi får rettet op på det og får lavet en klarere ramme for de unge mennesker, som det her handler om.