runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Jeg er sådan set ikke enig i, at vi har lempet.
Men det er rigtigt, at der er en strid om nogle ord med, om man skulle udvise, medmindre det er i strid med internationale forpligtelser, eller medmindre der er sikkerhed for, at det ikke er på kant med internationale forpligtelser.
Jeg synes ikke, man kan sige, at det er en lempelse.
Man kan i hvert fald sige, at det for den praksis, der har været ved domstolene, så vidt jeg er oplyst, ikke har betydet nogen ændring.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi som dansk samfund slår rigtig hårdt ned på rocker- og bandekriminalitet.
Det er rigtig alvorligt, når unge mennesker bliver fanget ind i den her form for kriminalitet, og det er en alvorlig type kriminalitet, de her mennesker typisk kan udføre.
Derfor er der behov for både at have den forebyggende indsats og forstærke den, samtidig med at vi også kigger på, hvad vi kan gøre for at gøre det endnu mere surt at være med i de her grupper for at få folk til at forstå, at det altså er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Derfor har regeringen lanceret en helt ny bandepakke, som er en kombination af nogle af de forebyggende tiltag – hvordan hjælper vi børnene, som er ved at blive fanget ind i det her? – og af andre tiltag, altså hvordan gør vi omvendt livet så surt for dem, som er dybt, dybt engageret i det, og som vi ikke rigtig kan finde en vej lige nu og her til at få ud?
Den bandepakke skal vi behandle i morgen, og det vil jeg sådan set se frem til.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Men prøv lige at høre, vil jeg sige til den kære justitsminister.
Det lyder jo meget godt, man siger, at nu vil man prøve nogle forskellige ting, men tallene viser jo bare, at det, man går og siger, ikke rigtig afspejles ude i virkeligheden.
Og ude i vores samfund kan vi altså se, at antallet af bandemedlemmer stiger.
Antallet af ikkedanske statsborgere, der er involveret i de her bandeaktiviteter, stiger.
Så hvorfor har regeringen lempet udvisningsreglerne på et tidspunkt, hvor man siger at der er brug for at udvise nogle, der ikke er danske statsborgere, og som er involveret i de her aktiviteter?
Og vil man være med til at stramme eksempelvis § 81 i straffeloven, når det handler om bandeaktiviteter, sådan at man på baggrund af det også kan skærpe straffene med henblik på udvisning i de sager, hvor der er tale om bandeaktiviteter?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Vi udviser folk, medmindre det er i strid med de internationale forpligtelser.
Så det er sådan set den måde, det fungerer på ved de danske domstole.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at sige til både rocker- og bandemedlemmer, at deres kriminalitet og deres adfærd ikke er ønsket, og vi vil slå hårdt ned på den.
Derfor gør vi jo en masse forskellige ting, og når vi i morgen skal behandle regeringens bandepakke, handler det jo om at gå ind og kigge på nogle strafskærpelser, det handler om at gå ind og kigge på, hvad der er af muligheder for eksempelvis også at stramme skruen, når det handler om at give dobbelt straf, hvis man er rocker-bande-medlem, hvad man kan gøre i forhold til muligheden for at blive prøveløsladt, hvis der en konflikt, som er i gang derude, og hvad man så kan gøre for at stramme yderligere op der.
Og så handler det i øvrigt om at kigge på en række af forebyggende initiativer, også hjælp til nogle af de mennesker, som er fanget ind i den her form for kriminalitet, og som gerne vil forlade den.
Så det får vi jo en rigtig god debat om i morgen med en hel pakke og en bred vifte af regeringsforslag, som samlet er en ny bandepakke.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Jeg synes selvfølgelig, det er godt med et hvilket som helst initiativ, der går i retning af at stramme skruen over for nogle mennesker, der jo altså er involveret i organiseret kriminalitet, og som samfundet i øvrigt bruger ufattelig mange ressourcer på – både politi og andre dele af justitsvæsenet.
Men jeg synes godt, at justitsministeren så kunne fortælle os fuldstændig konkret, hvad man vil gøre for at få de her tal ned, og om man har nogle mål for, hvor få bandetilknyttede man vil have, og hvor få bandetilknyttede man vil have, der ikke er danske statsborgere.
For jeg tror altså, at regeringen forregner sig, hvis den bare forestiller sig, at man kan sige: Nå ja, men vi vil gerne udvise nogle, der ikke er danske statsborgere, og som er involveret i organiseret kriminalitet – og det så ikke sker.
Der må jo være en overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man så gør, i forhold til det.
Og hvad er den?
Hvad sker der fra regeringens side?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Jeg vil gerne meget tydeligt slå fast, at regeringens linje, for så vidt angår udvisningsregler, er, at de skal være stramme, de skal være meget stramme.
Derfor udviser vi jo også folk, som har begået noget strafbart, og hovedreglen er i dag sådan, at kriminelle udlændinge skal udvises, medmindre udvisning vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Det vil altså sige, at vi har en regel om, at medmindre det vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, skal vi udvise kriminelle udlændinge, hvis vi kan gøre det.
Og det synes jeg sådan set er rigtig, rigtig fint.
At politiet moniterer og holder øje med mennesker, som man er bekymret for, synes jeg også er godt, for der sker jo nogle gange det, at når man holder øje med nogen, får man enten de mennesker til at lade være med at lave noget, eller man opdager i hvert fald, hvad det er, de går rundt og laver.
Og det er jo en stærk prioritet for politiet, at man lige præcis skal prioritere og holde øje med, hvad der sker i både rocker- og bandemiljøet.
Det er det, fordi den utryghed, som deres kriminalitet afstedkommer, selvfølgelig er rigtig stor for almindelige mennesker, som ikke synes, at det er i orden, at der er nogle andre, som synes, at det lige pludselig skal være dem, der skal bestemme, hvordan man skal opføre sig, om man må skyde i gaderne og den slags.
Så der er en stor, stor indsats fra politiets side, som vi selvfølgelig følger op, og det glæder mig at sige, at vi jo i morgen har en debat i Folketingssalen om lige præcis det her, når vi skal behandle regeringens bandepakke, som jo bl.a. også indeholder nogle skærpelser på rocker-bande-området.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Jamen det er jo, vil jeg sige til ministeren, tom snak; lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Fakta er, at omkring 40 pct. af de bornholmske fiskere har utrolig svært ved at betale deres terminer næste gang.
Så det kan jo ikke vente på en undersøgelse, som ministeren har sat i værk, og som skal foretages af DTU Aqua.
Så skal jeg, når jeg vender tilbage til Bornholm, sige, at jeg nu har drøftet det her med ministeren, og ministeren siger noget på den ene side og noget på den anden side?
Men det hjælper jo ikke den fisker, som står og skal sælge sin kutter, og som ikke kan betale sine forpligtelser over for familien.
Har ministeren ikke et bedre svar til de fiskere, som er så økonomisk trængte i øjeblikket?
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Jeg må sige, at når jeg tænker tilbage på, hvad ministerens forgænger, hr. Morten Bødskov, har sagt omkring de her ting – det skal ministeren selvfølgelig ikke stå fuldstændig til ansvar for – så kan det jo ikke være særlig tilfredsstillende for regeringen og heller ikke for den nuværende justitsminister, at tallene er så høje.
De tal, man kan se af de besvarelser, vi har fået i Retsudvalget, er jo, at der den 1. januar 2013 var 1.635, den 1. marts i 2013 var det 1.647, og den 1. december 2013 var det så 1.805, man moniterede fra Rigspolitiets side.
Det er udtryk for, at der er rigtig mange, der er tilknyttet de her bander, både indvandrerbanderne og rockerbanderne.
Vi er meget optaget af i Dansk Folkeparti, at vi får de tal ned.
Der er to måder at gøre det på: dels at bremse rekrutteringen i den ene ende, dels at sørge for, at de kommer ud i den anden ende i såkaldte exitprogrammer.
Når regeringen gjorde det til en meget stor sag, at man gjorde den største indsats – tror jeg at ministerens forgænger har sagt – nogen sinde for at bekæmpe banderne, så kan det vel ikke være tilfredsstillende, at tallene stiger eller i hvert fald er på samme niveau, som de har været tidligere.
Det kan vel heller ikke være tilfredsstillende, at vi altså også ud af tallene kan se, at antallet af ikkedanske statsborgere også stiger.
Der var 235 den 1. marts 2013, og den 1. december var det 261.
Så mit spørgsmål er altså til justitsministeren: Hvilket gear har regeringen tænkt sig at gå op i nu, set i lyset af at selv om man har gjort en kæmpe indsats, mener man selv, så stiger tallene i det store hele eller er på samme niveau, og hvad vil man i øvrigt gøre for at udvise ikkedanske statsborgere, som jo altså bruger Danmark som legeplads for deres kriminelle aktiviteter?
Det første, man i hvert fald kunne gøre, var jo at udvise de her 261, som jo altså ikke har en ordentlig tilknytning til Danmark, i og med at de ikke er danske statsborgere.
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Det må vi jo nok indrømme sker oftere, end det måske altid er helt kønt og hensigtsmæssigt.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er en sundhedsrisiko ved at gå i solarie.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Det har der ikke været før, og det er der heller ikke nu.
Men der er heller ikke nogen tvivl om, at der er noget, der kan gøre det farligere, end det ellers ville have været, og det er f.eks., hvis der er rør i solarierne, der ikke overholder anbefalede grænseværdier for maksimal stråling; det gør det farligere.
Det gør det farligere, hvis dem, der ejer solarierne, ikke overholder de regler, der er; der er en grund til, at der er de regler.
Vi kan også konstatere, at der heldigvis er færre unge, der bruger solarie, end der har været tidligere.
Andelen af 15-25-årige, der går i solarie, er faldet fra 41 pct. i 2008 til 15 pct. i 2012.
Det er jo positivt, og det gør også, at jeg mener, at det er virksomt at dreje på de knapper, som vi gør, med det lovforslag, der er fremsat.
Jeg hører næsten ordføreren her sige forud for behandlingen, at det måske kunne være noget, Venstre kunne støtte.
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Hvad er ministerens holdning til aldersgrænser for brug af solarier?
Ida Auken (S), 2014-01-29:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi lige sætter rammerne for den her diskussion, og det er, at vi har nogle internationale regler, som sikrer en beskyttelse af sælerne i Danmark.
Og så har vi en forvaltningsplan, der går tilbage til 2005, ifølge hvilken det er muligt at regulere den ene slags sæler, nemlig spættet sæl.
Og så har vi gråsælen, som man i øjeblikket ikke må regulere.
Jeg er også opmærksom på, at der er problemer; der er nogle fiskere, der oplever problemer med sæler.
Det er vigtigt for mig, at den løsning, vi finder, balancerer, hvilket vil sige, at den dels beskytter sælerne, dels tager hensyn til fiskeriet.
Jeg har allerede sidste år bedt Naturstyrelsen om at se på, om det er den rigtige regulering, vi har af sæler i dag.
Naturstyrelsen har i efteråret været i dialog med fiskerierhvervet, Fødevareministeriet, Danmarks Naturfredningsforening, Danmarks Jægerforbund og forskningsinstitutionerne for at drøfte, hvor stort problemet med sæler er, og om der er behov for at ændre den praksis, vi i dag har forvaltningsmæssigt.
Jeg afviser ikke på forhånd, at der er grundlag for en ændret forvaltningspraksis, men det skal naturligvis være inden for rammen af vores internationale forpligtelser, og der skal ikke findes fornuftige alternativer, som ville være bedre.
Jeg er opmærksom på, at man i Sverige har en økonomisk kompensationsordning for sælskader.
En sådan ordning for skader forvoldt af sæler mener jeg ikke vil være en god idé i Danmark på det nuværende grundlag, hverken midlertidigt eller permanent, og det har jeg også svaret Folketinget sidste år.
Det er der helt overordnet set to grunde til: Ingen kender problemets reelle omfang; fiskerne er nu ved at dokumentere det sammen med forskerne fra DTU.
Og vi har i Danmark ikke tradition for at give kompensation for vildtskader.
Det skyldes, at der ikke er noget ejerforhold til vildtet; vildtet er så at sige sit eget.
Jeg er derimod ikke afvisende over for, at der kan være behov for at ændre på den forvaltningspraksis, vi har for reguleringen af sæler, ligesom jeg gerne ser på, om der er grundlag for midlertidigt at give mulighed for at regulere sæler i videre omfang end i dag.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Tak, formand.
Vil ministeren tage initiativ til en regulering af den stærkt forøgede sælbestand i Østersøen og indtil da kompensere de danske fiskere på samme måde, som man gør i Sverige?
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Altså, jeg kan ikke lade være med sådan måske at smile lidt af ministerens argumentationskæde, fordi det, ministeren jo reelt siger, er, at nu er der færre, der bruger solarie, og så behøver vi sådan set ikke at indføre en aldersgrænse.
Jeg synes da, at bare fordi der er færre, behøver det da ikke at blive mindre farligt.
Farligheden må da, når alt kommer til alt, være den samme, hvis man kan snakke om, at det er farligt.
Jeg tænker, at der må da sidde mange danskere derude og undre sig over, at regeringen også på det her punkt nu igen løber fra alt, hvad man tidligere har ment.
Ministerens partifælle, hr. Jonas Dahl, har tidligere i forbindelse med en diskussion om aldersgrænser og et forbud mod brug af solarier for unge under 16 år udtalt, og nu citerer jeg igen, at det er den eneste rigtige vej frem, hvis man skal sikre en kraftindsats med resultat, og hvis man gerne vil sætte fokus på forebyggelsen.
Jeg har jo netop hørt ministeren her nævne forebyggelsen som et argument i forhold til i hvert fald at indføre regulering.
Men jeg vil sige til ministeren, at jeg ikke forstår, hvorfor det er, at det ikke er rigtigt længere.
Hvorfor er det, at regeringen lige pludselig ikke vil sikre en kraftindsats med resultat?
Hvorfor er det, at regeringen nu alligevel ikke vil sætte fokus på forebyggelsen, som man jo tidligere både har talt for, og som man tilsyneladende også har ment?
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Så faldt sløret da i det mindste her.
Der er ikke nogen optagethed fra Venstres side, i forhold til hvad vi kan gøre for at sikre, at færre unge rammes af modermærkekræft.
Vi ligger jo desværre rigtig uheldigt her, når vi sammenligner os internationalt, og derfor skal vi da gøre noget ved det.
Derfor har regeringen faktisk fremsat et lovforslag og sendt det i høring, og jeg ved endda, at spørgeren har læst det.
Det strammer op de steder, hvor vi kan gøre en forskel for de mennesker, der måtte vælge at lægge sig i solarie, og sådan at vi sikrer, at de gør det på et oplyst grundlag.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Venstre skal gøre det her til politisk drilleri, og på alle de dagsordener, som Venstre ridser op, kan jeg hilse og sige, at regeringen har leveret.
Det er nok en større diskussion end den, vi kan tage nu, men bare fordi man gentager noget forkert rigtig mange gange, som spørgeren fra Venstre gør, bliver det altså ikke mere rigtigt af det – og det er ikke første gang, jeg står her og skal snakke løftebrud i forlængelse af noget, jeg ellers troede faktisk optog Venstre.
Nu lever vi jo i et parlamentarisk demokrati, og der er det sådan, at der i det hele taget skal være et flertal bag den politik, man fører.
Sådan er det at være en mindretalsregering.
Det tror jeg også at spørgerens partikammerater, der har måttet opleve det igennem tiden, kan nikke genkendende til.
Og derfor er det en stille konstatering i dag, at det jo er ganske rigtigt, når jeg spejder ud over Folketingets partier, at det er svært at se et flertal for en aldersgrænse.
Men det betyder ikke, at jeg mener, at det lovforslag, regeringen har fremsat, er dårligt.
Det gør vi jo også med lovforslaget.
Og på den måde vil jeg bare sige, at jeg stadig væk er lidt forvirret over, hvad det egentlig er, Venstre sigter efter.
Ville Venstre gerne have set en aldersgrænse i lovforslaget?
Er Venstre for eller imod det lovforslag, der ligger nu?
Eller hvad er det egentlig, spørgerens spørgsmål her handler om?
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Jeg er da fuldstændig enig med ministeren i, at vi har en helt særlig forpligtigelse til både at beskytte og skærme vores børn og unge.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren.
Lad mig sige det klart og tydeligt.
Nu nævner ministeren selv Enhedslisten, og vi har jo kunnet læse i pressen, at regeringen har skullet forhandle et solarieforbud på plads med Enhedslisten, som i øvrigt har været imod et forbud.
Det har de givet udtryk for i pressen.
Nu vil jeg jo meget nødig virke belærende over for ministeren, men jeg bliver da nødt til at understrege, at proceduren her er, at jeg er spørgeren, at jeg stiller spørgsmål, og at det er ministeren, der svarer, og ikke omvendt.
Jeg beder jo i al stilfærdighed ministeren om at forholde sig til sit eget partis beslutningsforslag, nemlig B 54 fra folketingsåret 2009-10, og nu bliver jeg igen nødt til at spørge ministeren.
Ministeren og ministerens regering er jo kendt for de adskillige løftebrud, som danskerne har været vidne til igennem det sidste par år.
I flæng kan jeg nævne, at man lovede maks. 30 minutters ventetid på skadestuerne, opprioritering af psykiatrien med 2 mia. kr., at få psykiatrien på finansloven og ingen patienter på gangene – for nu blot at nævne nogle få ting.
Vil ministeren bekræfte, at det, som vi er vidne til netop her med det lovforslag, der er sendt i høring, er endnu et løftebrud fra regeringens side?
Vil ministeren bekræfte, at vi igen er vidne til et løftebrud?
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Jeg vil da gerne sige meget klart til spørgeren fra Venstre, at jeg synes, vi generelt har et særligt ansvar, når det kommer til børn og unge.
Det var jo også derfor, regeringen sammen med Enhedslisten valgte at stramme rygeloven, så vi kan sikre røgfrie miljøer for børn og unge – det ville Venstre jo ikke være med til, bemærker jeg i parentes.
Det er bare for at sige, at selvfølgelig er der generelt i sundhedspolitikken et særligt ansvar i forhold til børn og unge.
Stramningen af rygeloven handlede om at sørge for, at børn og unge ikke skal lære at ryge i skolegården i deres frikvarter, der, hvor de lever deres hverdagsliv.
Og hvad det her angår, kommer vi med det forslag, regeringen har fremsat, til at sikre, at de farlige rør, der er derude, og som man som forbruger ikke har nogen chance for at gardere sig imod, kommer væk, og at man i øvrigt som forbruger får mere oplysning på både de bemandede og de ubemandede solcentre.
Det vil altså også være til gavn for de børn og unge, der måtte frekventere solarier, og det er der jo heldigvis færre der gør, det kan vi jo se på tallene.
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Jeg er i allerhøjeste grad tilhænger af, at man som forbruger kan, hvad skal man sige, foretage et oplyst valg.
Så langt er jeg da i hvert fald fuldstændig enig med ministeren.
Ministeren angiver selv, at vi måske nu kommer til at tale lidt i ring, og der må jeg sige, at ministeren, undskyld mig, må tale for sig selv.
Det er ministeren, der trækker et lovforslag ind, som jeg sådan set synes vi har debatteret.
Det er jo sådan, at S og SF tilbage i 2009 fremsatte et beslutningsforslag, nemlig B 54, som gik på at forbyde unge under 16 år kosmetisk brug af solarier.
Nu sidder S og SF jo med regeringsmagten, og man har alle muligheder for at føre den politik ud i livet, som man tidligere har talt så varmt for, og som man oven i købet med B 54 har stillet et beslutningsforslag om.
Mit spørgsmål er ganske enkelt.
Den socialdemokratiske ordfører udtalte under behandlingen af beslutningsforslaget – og jeg tillader mig at citere: »Hvorfor nu et forbud?
Jo, fordi vi tager ansvar.
Socialdemokraterne fremsætter kun forbudsforslag, hvor det er absolut nødvendigt.
Her er det nødvendigt, fordi det er direkte farligt, og fordi al den information og oplysning, vi er kommet med igennem årtier, har vist sig ikke at have den ønskede effekt.«
Nu er det, jeg bliver nødt til at spørge ministeren: Hvorfor er det, vi ikke har set et lovforslag med udgangspunkt i B 54, som matcher de ønsker, som både S og SF tidligere har givet udtryk for, bl.a. med beslutningsforslaget her, nemlig at man ønsker et forbud for unge under 16 år om brug af solarier til kosmetisk fornøjelse, havde jeg nær sagt?
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Det kan nok ikke helt undgås, at der bliver sådan glimt af gentagelse over den her besvarelse og formentlig også spørgerens replikker fra det, vi lige før var igennem.
I min besvarelse af det foregående spørgsmål var jeg allerede inde på, at aldersgrænser for brug af solarier jo er en af de veje, man kan gå for at sikre en bedre forbrugerbeskyttelse.
Forbrugeroplysning, krav til solarierne, bedre regelhåndhævelse er andre veje at gå med det samme sigte, nemlig en bedre beskyttelse af forbrugerne, altså de mennesker, der vælger at tage solarium på trods af de sundhedsrisici, der er ved det.
Det er vigtigt for regeringen at gøre, hvad vi kan, for at øge forbrugersikkerheden.
Det er også vigtigt, at man som forbruger selv – og det her skulle være sød musik i ørerne på Venstres spørger – har de oplysninger, der skal til, så man kan træffe det oplyste valg og vide, hvad det er, man gør.
Og det er jo noget af det, lovforslaget tilsigter at sørge for man har.
Det gælder også i forhold til børn og unge.
Regeringen har derfor i første omgang valgt at stille en række konkrete krav til solarierne og deres anvendelse.
Det sker for at sikre, at forbrugeren har tillid til, at solarierne er så sikre som muligt og som påkrævet, og at vi får en håndhævelse af de grænseværdier, der er, og af kravene til, hvilke typer solarier der må anvendes til kosmetisk brug i de bemandede centre, hvor man kan få vejledning, og i de ubemandede centre, hvor man ikke kan få andet end den vejledning, vi nu kræver der bliver hængt op, så forbrugerne kan vejlede sig.
Så er det rigtigt, at vi også har fremsat forslag om registreringspligt for solcentre og om skærpelse af bødestraffen, hvis indehaveren eller forpagteren overtræder visse af de krav, der stilles til det at drive solarievirksomhed.
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Ja tak.
Hvad er ministerens holdning til beslutningsforslag nr. B 54 fra folketingsåret 2009-10 om forslag til folketingsbeslutning om forbud mod kosmetisk brug af solarier for unge under 16 år?
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Jamen jeg bliver nødt til at sige, at det altså er noget sludder og vrøvl, når ordføreren siger, at farligheden er den samme.
Farligheden er ikke den samme.
Hvis du lægger dig under et rør, der ikke overholder de anbefalede maksimale grænseværdier, så er farligheden markant øget.
Det her er ikke noget, jeg finder på.
Det er noget, undersøgelser viser.
Derfor kommer det til at betyde noget for farligheden for de heldigvis stadig færre unge mennesker, der vælger at lægge sig ind under solarierne trods sundhedsrisici, hvis vi sørger for, at reglerne bliver overholdt; hvis vi sørger for at slå ned på dem, der bryder reglerne, og udsætter mennesker for større sundhedsfare, end der er grund til; og hvis vi oplyser forbrugerne, så de er i stand til at træffe oplyste valg om, både hvor lang tid man bør ligge der, og om man bør bruge beskyttelsesbriller – altså hvad der i det hele taget er af hensyn, der skal tages.
Så det er volapyk, når ordføreren står og siger: Farligheden er vel den samme.
Nej, det er farligheden faktisk ikke.
Derfor mener jeg også, at vi har et ansvar for at gøre, hvad vi kan, for at mindske den farlighed, der er, når mennesker lægger sig under et solarie.