runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Det, vi har kritiseret, som hr. Per Clausen rigtigt nok siger, nemlig at der ikke har været nok sociale hensyn, at der ikke har været nok arbejdsmarkedspolitiske hensyn osv., står vi ved, og det er også derfor, vi mener, at det her skal gå på to ben, faktisk på tre ben.
Det første ben er, at vi skal love hinanden at holde vores finanser nogenlunde i orden.
Der er jo fleksibilitet til at have et vist underskud.
Det andet ben handler netop om, at i de lande, der har et råderum, skal vi gå sammen i Europa for at trække væksten op, for det råderum har de ikke i Sydeuropa.
Og det tredje ben handler om regulering.
Så den her pakke kommer kun til at virke, hvis alle tre ben er med.
Man kunne ønske sig en anden, hypotetisk verden, et parallelt univers, hvor de her ting ikke var til stede, og hvor vi ikke var underlagt markedernes bedømmelse, hvor kreditvurderingsinstitutter og private virksomheder kan nedgradere hele landenes økonomier, men det er bare den virkelighed, vi er i, og vi bliver nødt til at forholde os til, at markedernes tillid eller mistillid kan ødelægge et helt lands økonomi.
Det bliver vi nødt til at forholde os til, men samtidig skal vi selvfølgelig også regulere så meget, som vi overhovedet kan.
Per Clausen (EL), 2012-04-26:
Jeg vil starte med at takke for en udmærket tale, som indeholdt rigtig mange synspunkter, jeg deler.
Jeg forstod så ikke helt, hvordan det førte frem til at støtte finanspagten, men det kan jo skyldes manglende evne fra min side til at lytte efter alle detaljerne.
Men der er en ting, jeg synes alligevel er lidt spændende her, for SF har jo altid haft den politik, at man var kritisk over for ØMU'en og euroen på grund af det, man karakteriserede, som at der var en rigid budgetdisciplin, en slap regulering af finanssektoren og alt for snævre muligheder for sociale hensyn, grønne investeringer og jobskabelse.
Og når vi nu har fået at vide, at finanspagten jo bare bygger oven på det, der eksisterede, betyder det så ikke, at SF nu støtter, at man effektiviserer gennemførelsen af den politik, som man i grunden altid har været imod, nemlig den, som har ligget i Den Økonomiske og Monetære Union, og som netop handler om at sætte skrap budgetdisciplin over alt andet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Finanspagten har ikke noget med euroen at gøre.
Finanspagten handler om at sætte en tyk streg under de aftaler, vi har indgået med hinanden i Europa, både eurolande og ikkeeurolande, og at der skal være en grænse for, hvor meget underskud man har, hvor meget gæld man har osv., for i forhold til renten betyder det noget, hvor meget gæld man har.
I Spanien er renten steget rigtig, rigtig meget med manglende investeringer til følge, og deraf manglende arbejdspladser og større arbejdsløshed blandt de unge.
Så ikke alene nationalt, men også internationalt betyder det noget, og det betyder rigtig meget for Danmark, hvordan væksten og situationen generelt ser ud i resten af Europa.
Derfor går vi med til det, vi synes er nødvendigt, men vi har, som Socialdemokratiets ordfører sagde tidligere, hele tiden stået vagt om det euroforbehold, som danskerne har stemt om.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Det er bare svært at finde ud af, hvor langt SF så rent faktisk vil gå.
Sådan som jeg hører ordføreren, virker det, som om finanspagten ikke er så meget, men er nogle tiltag, som vi i forvejen er gået med til.
Jeg har siddet i Europaudvalget nu i 3-4 år eller sådan noget lignende, hvor Socialistisk Folkeparti i hvert fald igennem de sidste 1½-2 år har tiltrådt mere og mere i Europaudvalget i forhold til at give mandater, og det er i forhold til det europæiske semester, sixpack osv., og meget af det er jo selvfølgelig en del af det, der bliver implementeret i finanspagten, det er jeg helt enig i.
Men Dansk Folkeparti har altså sagt nej, vil jeg skynde mig at sige, men det har SF ikke.
Hvis man siger nej til euroen, hvilket jeg formoder Socialistisk Folkeparti gør, hvordan kan man så gå med til alt det her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-04-26:
Tak, formand.
Jeg tror, at det kan være meget svært for mange danskere, der sidder og lytter til den her debat, at finde hoved og hale i, hvad der egentlig er indholdet, altså, hvad det egentlig er, der er forpligtelsen for Danmark.
Ville den kickstart af dansk økonomi, som regeringspartierne har ønsket at lave sidste efterår, da man kom til magten efter valget, kunne finde sted, såfremt de regler, som finanspagten medfører, var gældende på det tidspunkt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Vi står med en krise, som startede som en finanspolitisk krise, og som blev til en realøkonomisk krise, fordi nogle af de her lande ikke havde styr på deres økonomier, og det blev så forværret af finanskrisen.
Vi ser boligbobler rundtomkring, som har forværret den her krise.
I Grækenland har det været en blanding af korruption og dårlig regeringsførelse osv., som har boostet det her.
Der skal ryddes op, hvis man har overliberaliseret; der skal ryddes op i et korrupt system, i dårlig regeringsførelse osv.
Men det, jeg sagde, var: Der skal styr på pengene i de her lande, men så skal vi også i fællesskab i Europa tage nogle vækstinitiativer, så vi sammen kan komme ud af krisen, for vores økonomier hænger sammen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jo, men nu er finanspagten jo ikke noget, som en finanspolitisk union ude i EU kræver af os
Nu er finanspagten en mellemstatslig aftale, som vi er blevet enige om med de andre deltagende regeringer i de lande i Europa, som er med i den her finanspagt.
Der sidder ikke en forklædt union derude og trækker noget ned over hovedet på os.
Vi har selv været med til at indgå den her aftale, fordi vi tror på, at den er god for dansk økonomi og for europæisk økonomi, og at de to ting hænger sammen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Det kan jeg ikke bekræfte, nej.
Jeg kan ikke bekræfte, at alle lande skal deltage i en finanspagt.
Det mener jeg aldrig at vi har sagt fra Dansk Folkepartis side.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Ja, man kan jo vælge at stille nøjagtig det samme spørgsmål som ens partikollega, men jeg skal gerne svare igen på det samme spørgsmål.
Vi har aldrig været imod, at der skal holdes hus med pengene, at man skal have nogenlunde det ind i kassen, som man skal bruge igen.
Altså, det er jo et universelt princip, håber jeg da at de fleste herinde i salen kan blive enige om, for ellers har vi da et problem.
Man kan beskatte på en anden måde, man kan genoverveje Nordsøaftaler, man kan gøre rigtig, rigtig mange ting.
Jeg vil gerne gentage det over for hr. Nikolaj Villumsen.
Den kritik, vi har haft, af de manglende tiltag, vi talte om, er jo lige præcis den, jeg gentager i dag: at der er tre ben i løsningen af Europas krise.
Det ene er budgetdisciplin; det er det, vi diskuterer i dag.
Det andet er finansiel regulering, så vi prøver at undgå fremtidige boblekriser.
Og det tredje er job- og væksttiltag, som Hollande har foreslået i Frankrig, og som vi gerne vil se de konkrete tiltag til, men vi støtter selvfølgelig ideen om at bringe det her højere op på dagsordenen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Adelsteen, om fru Pia Adelsteen kan bekræfte, at Dansk Folkeparti gerne ser, at resten af EU indgår en finanspagt, og kan fru Pia Adelsteen så bekræfte, at det er, fordi det vil være godt for europæisk økonomi?
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Prøv at høre, vi stemmer imod budgetloven.
Den budgetlov, som EU beder os om at lave, stemmer vi imod.
Det, vi har været med til at lave af aftale, er i forbindelse med overholdelse af budgetterne for regioner, for stat og kommuner, en politik, som vi har været med til at føre 10 år, men vi stemmer imod budgetloven.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Det er jo ikke sådan, at jeg er synderlig forundret over, at Dansk Folkeparti sender regningen for krisen til almindelige hårdtarbejdende mennesker.
Det så vi med efterlønsforringelserne, det så er vi ved halveringen af dagpengeperioden.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren ville ærgre sig eller sætte pris på det, hvis der ikke blev indgået en finanspagt, eller hvis EU's økonomiske samarbejde brød sammen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Hvis EU-Domstolen kommer og siger noget som helst til Danmark, er det altså ikke derfor, Dansk Folkeparti gør noget.
Jeg vil også skynde mig at sige, at budgetloven jo er delt op i fire.
Det, vi har tilsluttet os fra Dansk Folkepartis side, er en regulering af regionerne, kommunerne og staten, og hvordan budgetterne skal overholdes her.
Det er en politik, som vi selv har været med til at føre i 10 år, så selvfølgelig siger vi ja til det.
Det, vi ikke støtter, er faktisk det, der har lige præcis med finanspagten at gøre, og det vil vi ikke støtte under nogen omstændigheder.
Man taler så flittigt fra både fra Venstres og Socialdemokraternes side om, at en budgetlov jo er noget, vi har ønsket længe.
Så kan man jo tænke, hvorfor kommer den lige nu i forbindelse med finanspagten.
Det kan jeg da også godt studse over.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Tak for det.
Danmark skal vedtage en budgetlov.
Hvorfor gør Dansk Folkeparti det, og vil Dansk Folkeparti ændre budgetloven, hvis EU-Domstolen mener at vi bør gøre det?
Jens Joel (S), 2012-04-26:
Men som hr. Finn Sørensen jo også udmærket er klar over, er tanken om en budgetlov i regeringsgrundlaget opstået, inden de her ting blev en del af finanspagten, al den stund at denne på det tidspunkt endnu ikke fandtes.
Så jeg synes, det er en lille smule frækt, at man siger, at jeg nu har indrømmet, at det er på grund af, at EU har lavet noget i finanspagten, at vi laver budgetloven, al den stund at EU endnu ikke havde lavet finanspagten, dengang vi vedtog at vi skulle have en budgetlov.
Altså, man kan jo ikke med tilbagevirkende kraft beskylde os for at kunne have forudset, hvad der ville ske engang i fremtiden.
Jeg synes, det er meget forvirrende.
Så kunne jeg da godt tænke mig at vende spørgsmålet om og spørge hr. Finn Sørensen, hvorfor det er så magtpåliggende, at det er noget, vi så at sige ikke skal lade indgå i vores EU-arbejde, når vi nu alligevel gør det.
For Socialdemokraterne er det magtpåliggende, at man har en økonomisk politik, der er ansvarlig, og ja, det var noget, vi godt kunne gøre alene.
Men som jeg allerede har sagt det tre gange i dag, handler det om, at vi gerne vil sende det signal til markederne, og at vi derfor gerne vil være med i finanspagten.
Vi vil også gerne sende det politiske signal til vores europæiske naboer, at vi står sammen om at løse den her krise.
Det er magtpåliggende for Socialdemokraterne i Danmark at have styr på økonomien, det vil jeg gerne vedkende mig.
Derfor har vi også allerede i regeringsgrundlaget sammen med vores regeringspartnere indskrevet ønsket om en budgetlov.
Det er jo en lille smule teknisk, men den budgetlov er sådan set også adgangsbilletten til at komme med i finanspagten.
Vi har derfor ikke noget problem med, at vi har købt en billet til den fest, vi sådan set godt vil være med til.
Nu kan man diskutere, hvor sjov en fest det er lige for tiden, men det er en nødvendig sammenkomst og et sammenhold, vi er nødt til at insistere på.
Vi har gjort det og gør det i Danmark, der skal til.
Man kan så godt diskutere: Er det magtpåliggende eller ej?
Nej, men vi synes, det er vigtigt at sende det signal, at vi faktisk støtter op om den her fælles bestræbelse på at få orden i økonomien.
Vi støtter op om, at vi kun kan lave løsninger, der for alvor virker, hvis vi gør det i fællesskab.
Det er ikke EU, der tvinger os til at lave budgetloven.
Derfor vil der heller ikke være andre EU-lande, som kommer og slæber os for EU-Domstolen.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-26:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg forstod på ordføreren, at der sådan set ikke er noget nyt i den her finanspagt.
Jeg synes dog, at det er en nyskabelse, at der indføres en bestemmelse om, at medlemslandene kan slæbe hinanden for EU-Domstolen, hvis de ikke implementerer, som det hedder med et fint ord, hvis de ikke gennemfører disse stramme budgetregler, der skal indskrives i landenes vedtægtslignende lovgivning.
Det er da en nyskabelse.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, hvorfor det er så magtpåliggende for Socialdemokraterne at tilslutte sig en sådan løsning, som jo også kan medføre, at Danmark bliver slæbt for EU-Domstolen, hvis vi ikke på korrekt vis har gennemført den lovgivning, som er beskrevet i finanspagten.
Hvorfor er det så fantastisk vigtigt for de danske socialdemokrater, at vi tilslutter os en sådan nyskabelse?
Hvorfor følger man ikke bare de svenske socialdemokrater, der jo ikke ønsker at være omfattet af den del?
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Det, jeg gerne ville vide, var, hvorfor det er en så magtpåliggende, at man tilslutter sig den del af finanspagten, som giver mulighed for, at også Danmark kan blive slæbt for Domstolen.
Det er jo noget, der ellers er blevet bestridt andre steder fra, der har man sagt, at det ikke havde noget med det at gøre, og at vi alligevel ville have lavet en budgetlov.
Men nu siger hr. Jens Joel det jo, som det er, altså at budgetloven er en adgangsbillet til finanspagten.
Det er jo det, Enhedslisten har ment hele tiden, så tak for det.
Det er dog en nyskabelse, det er dog noget nyt, det må hr. Jens Joel jo indrømme, og så skal vi have at vide, hvorfor det er så vigtigt.
Det har jeg endnu ikke fået et svar på.
For hvis det er, at man gerne vil have styr på økonomien – det vil vi alle sammen gerne have – så behøver man jo ikke at tilslutte sig finanspagten af den grund.
Det kan man alligevel godt få.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Tak for det.
I Radikale Venstre ønsker vi at tilslutte os finanspagten, for målet med den er at genskabe tilliden til, at der kan føres en ansvarlig og stabil økonomisk politik i Europa.
Kun sådan kan vi stoppe gældskrisen og på længere sigt forhindre en gentagelse af den nuværende gældskrise.
Det er afgørende for Danmark, at vi får styr på økonomien i hele EU.
Finanspagten bliver nu den rettesnor, som markederne dømmer os alle efter, uanset om vi er med eller ej.
Det er en forudsætning for vækst og nye job, at der er styr på økonomien.
Vores økonomi er afhængig af, at den europæiske økonomi bliver stabiliseret.
Med finanspagten skaber vi budgetdisciplin i EU, og vi øger presset for, at nationale politikere lægger og overholder økonomisk holdbare budgetter.
Man kan jo sige, at alle nu skal praktisere det, de prædiker, og de skal gøre det hjemme i deres egne nationale parlamenter.
Vi er afhængige af hinanden i Europa, hvad enten vi vil det eller ej.
Den solidaritet og tillid bliver med finanspagten fulgt op af et solidt ryk opad på disciplinkontoen.
Det er nødvendigt.
Med finanspagten følger, at vi nu kan have tillid til, at vi har en fælles forståelse af, at vi alle er nødt til at føre en ansvarlig økonomisk politik, for at vi samlet også kan være i stand til at hjælpe hinanden, skulle vi komme ud for særlige problemer.
Derfor går vi i Radikale Venstre ind for, at Folketinget påtager sig sit politiske ansvar og vedtager, at Danmark tilslutter sig aftalen, præcis som når vi vedtager finanslove, og som når vi senere skal vedtage en budgetlov.
Europapolitikken hører for os til i det daglige arbejde her i Folketinget.
Det er her, vi skal tage debatterne, her vi skal vise konflikterne, og her vi skal vedtage lovene og tage det politiske ansvar.
Jeg synes, det er en god dag for dansk europapolitik i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2012-04-26:
Nu har jeg desværre ikke 10 minutter til at svare i.
Men jeg vil godt starte med at sige, at i de eurolande, i de lande, som har valgt en fælles valuta, synes jeg, at det er helt legitimt, at man vælger en fælles overordnet økonomisk politik.
Man har en fælles valuta, man er altså også nødt til at have en fælles overordnet finanspolitik.
Jeg synes, det er legitimt, fordi man frivilligt har valgt den fælles valuta.
Det mener jeg er uforståeligt.
Jeg er godt klar over, at vi jo rent eksportmæssigt osv. er afhængige af, at Europa fungerer, men vi er altså også afhængige af andre markeder.
Dengang finanskrisen startede, startede den sådan set med en boligboble i USA, det var altså ikke i EU, at den startede, og alligevel ramte den os.
Vi har jo mange handelspartnere.
Tænk nu, hvis det ændrede sig, skulle vi så være mere ligeglade med, hvordan tingene foregår i Europa eller hvad?
Hvis vores eksport steg til 75 pct. i Indien, who knows
Nej, vel.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jeg synes, at ordføreren for Venstre svarede udmærket, da hun sagde, at EU jo er blevet defineret som en UPO, altså et uidentificeret politisk objekt.
Jeg underkender på ingen måde, at finanspagten er forpligtende.
Det er sådan set hele ideen med det, at vi skal kunne lægge en ansvarlig økonomisk linje i Europa.
Det har vi brug for, for vores økonomier hænger sammen.
Vi er i dansk økonomi afhængige af, at der også bliver ført en ansvarlig økonomisk politik i de andre EU-lande, ellers kan vi ikke komme fremad og skabe vækst og beskæftigelse.
Vi kan ikke sådan tage skibet og sejle ud i Atlanten.
Det er det, der er allervigtigst for mig.
Så det er et forpligtende samarbejde, ja.
Men om det skal bruge de samme ord som den nævnte formand, synes jeg ikke er så vigtigt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Tak for det.
Det er jo ret vigtigt, når man binder Danmark i fremtiden, at man ved, hvad det er, man binder Danmark til.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren er enig med Mario Draghi, formanden for Den Europæiske Centralbank, når han om finanspagten siger: Den såkaldte finanspagt er faktisk en stor politisk bedrift.
Det er det første skridt mod en finanspolitisk union.
Det er en traktat, hvor landene afgiver national suverænitet for at underlægge sig fælles finanspolitiske regler.
Det er særligt bindende for at vise, at man er parat til at acceptere overvågning, og det sker ved at indføre reglerne i egen primære lovgivning, så de ikke er til at ændre.
Er ordføreren enig med formanden for Den Europæiske Centralbank?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Det er op til os her i det danske Folketing at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det er den budgetlov, som vi siden hen kommer til at vedtage her i Folketinget, som skal sikre det.
Det er her, ansvaret for, at den økonomiske linje bliver fulgt, ligger.
Nu har vi lavet nogle fælles spilleregler, som er blevet styrket med finanspagten i EU, så vi hele tiden taler sammen og er obs på hinanden, med hensyn til at det går den rigtige retning og den ansvarlige linje er lagt for hele Europa, fordi vi er afhængige af hinanden i hele Europa.
Tværtimod synes jeg, det er rigtig godt, at vi har nogle europæiske institutioner, vi kan benytte os af.
Domstolen kan gå ind, når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt vi overhovedet indfører den her lov, for det er det, vi har forpligtet os til på europæisk plan med finanspagten.
Per Clausen (EL), 2012-04-26:
Det, der følger af fru Sofie Carsten Nielsens ræsonnement her, er jo, at vi nu sådan set kan tage lovområde efter lovområde og vedtage, at her skal EU-Domstolen have mulighed for at tage stilling til, om lovene er gode nok, for de har én gang fået mulighed for at give bøder, og så kan man bare udbrede det til flere og flere områder.
Men mener fru Sofie Carsten Nielsen alligevel ikke, det er noget mere omfattende, når det er en lov, som handler om, hvordan man regulerer og styrer økonomien i Danmark, for så kan vi i det danske Folketing faktisk ikke lave den lov, præcis som vi vil, fordi den skal kunne komme igennem EU-Domstolens, om jeg så må sige, vurdering af, om den er god nok?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Domstolen kan gå ind i det, om vi indfører den her budgetlov.
Det er jo i øvrigt fuldstændig almindelig praksis, som har gjaldt på mange andre områder, at domstolen har den her mulighed, så nej, det er jeg ikke spor bekymret for.
Merete Riisager (LA), 2012-04-26:
Ordføreren plejer at være meget ærlig og direkte i sin holdning til EU, og jeg ser derfor frem til nogle meget ærlige svar.
Ordføreren siger, at solidaritet og tillid skal præge samarbejdet.
Mener ordføreren også, at det er solidaritet og tillid, der har præget samarbejde mellem EU og eksempelvis Grækenland og Italien i de meget direkte indgreb, der har været, uagtet om de har været nødvendige eller ej?
Så vil jeg gerne høre ordføreren, om hun mener, at eurozonen med finanspagten har tilstrækkeligt med værktøjer til at håndtere fremtidige kriser.
Og hvis ikke, hvilke værktøjer er der brug for?
Jeg nævner som eksempler, at det kunne være en egentlig finanspolitisk ledelse, udligning af gæld imellem landene, udligning af skat og en egentlig fælles arbejdsmarkedspolitik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Jeg tror ikke, at ordføreren for Liberal Alliance hørte helt efter, da jeg sagde, at for at vi kan fortsætte tilliden og solidariteten, har det været nødvendigt at fylde op på disciplinkontoen, fordi det jo netop med tilfældet Grækenland og Italien har været sådan, at vi ikke har kunnet have tillid til de meldinger, der blev givet.
Det er nogle af de konsekvenser, som de lande og vi andre også går igennem nu.
Det er en af grundene til, at vi har forhandlet finanspagten på plads, altså for netop at undgå en udviklende gældskrise i særlig de her lande.
Så det har været nødvendigt også at fylde op på disciplinkontoen, og jeg tror, at finanspagten er udtryk for en fælles forståelse af det.
Så spørger ordføreren, om der er brug for yderligere redskaber, og det må tiden vise.
Jeg tror, at finanspagten er et rigtig godt redskab nu, fordi den helt konkrete fylder op på disciplinkontoen.
Vi skal hvert år rapportere, vi har klare forudsætninger, og alle skal tage de her regler med hjem i deres nationale parlamenter.
Det tror jeg også kan være med til at skabe en kulturændring i forhold til medejerskabet til den økonomisk ansvarlige linje i Europa.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Tak for det.
Jeg synes da, det er befriende at høre ordføreren bekræfte, at der er tale om en forpligtende union, og at det ikke er afgørende, om det er en finanspolitisk union.
Det er da interessant for fremtidens økonomiske politik og fint, at vi har fået det på bordet.
Finanspagten forpligter Danmark til at føre den økonomiske politik, som den finanspolitiske union i EU kræver.
Det ville jo også være skidt, hvis det var sådan, at der i Danmark var en fuldstændig anderledes opfattelse af, hvad det er, vi er ved at tilslutte os, end den opfattelse, der er af finanspagten ude i Europa.
Det håber jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-04-26:
Ingen af de ting, der nævnes, er på min dagsordenen lige nu.
Nu gælder det om at få stoppet gældskrisen.
Derefter skal vi jo have gang i vækst og beskæftigelse.
Mange af de ting, der foregår allerede nu, men som ikke får så meget opmærksomhed, handler om reformerne af det indre marked, grøn omstilling og jobskabelse.
Det er i fuld gang, og det er det, vi sådan set skal have fokus på, synes jeg, i det fremtidige europæiske samarbejde.
Per Clausen (EL), 2012-04-26:
Fru Sofie Carsten Nielsen lagde vægt på, at vi træffer beslutninger i Folketinget.
Det vil sige, at vi jo faktisk fratager Folketinget muligheder for at træffe beslutninger.
Det synes jeg da er en ret alvorlig sag, som i virkeligheden også et eller andet sted må stride imod Det Radikale Venstres demokratiopfattelse.
Merete Riisager (LA), 2012-04-26:
Jeg er glad for, at ordføreren siger – sådan hører jeg det i hvert fald – at finanspagten starter lige præcis der, hvor solidaritet og tillid hører op.
Det er jeg sådan set enig i.
Men jeg er noget utilfreds med ordførerens svar på, hvad der vil komme til at ske, for jeg mener faktisk, som jeg også sagde til fru Lykke Friis, at vi har en demokratisk forpligtelse i forhold til at definere det samarbejde, som finder sted.
Det har særlig de partier, som ønsker en tilslutning til både finanspagten og euroen.
De har en forpligtelse i forhold til at sige, hvad det er, de ser foran sig.
Og hvad vil det betyde for Danmark at gå ind i det?
Der er det klart, at ser man på dannelsen af en egentlig finanspolitisk union med ledelse, udligning af gæld, udligning af skat og arbejdsmarkedspolitik osv., så bør vi have en demokratisk dialog om det.