Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-15:
Det går over stok og sten.
Danmark og danskerne har altid haft en praktisk tilgang til tilværelsen, og indtil for ganske nylig var praktiske uddannelser derfor i højsædet.
Desværre har det ændret sig inden for de sidste årtier.
Teoretiseringen og akademiseringen slår i disse år igennem for fuld skrue; tre ud af fire vælger nu en gymnasial uddannelse.
Og ændrer vi ikke på denne tilstrømning, vil vi om ganske få år være i samme situation, som nogle lande er i, nemlig hvor flere og flere tager på universitetet, hvilket vil medføre mangel på faguddannet arbejdskraft, og det vil være en ulykke.
Allerede nu viser fremskrivninger, at der vil være mangel på faguddannet arbejdskraft i løbet af få år.
Vi er ikke sikre på, at erhvervsuddannelsesreformen er nok til at ændre de unges uddannelsesvalg, selv om vi håber det, men nu har vi i det mindste et godt tilbud til dem.
Til de mange unge, der tager på gymnasiet uden at videreuddanne sig bagefter, kan vi nu tilbyde et uddannelsesmiljø på erhvervsuddannelsernes grundforløb.
Vi kan sige, at de kan tage en erhvervsuddannelse med gymnasial supplering på hf-niveau, en såkaldt eux, vi kan fortælle dem, at de altid vil kunne videreuddanne sig, enten på en erhvervsakademiuddannelse, en professionsuddannelse eller sågar på universitetet.
Desuden kan vi fortælle de unge, at de med en erhvervsuddannelse har gode chancer for at få et arbejde bagefter, fordi der om ganske få år vil være mangel på uddannet arbejdskraft på grund af de små ungdomsårgange.
Så har vi faktisk en erhvervsuddannelse, som på mange måder er blevet sværere at gennemføre fra 2005 og fremefter end en gymnasial uddannelse.
Så på den måde hæver vi det eftertragtelsesværdige ved at tage en erhvervsuddannelse.
Vi er selvfølgelig stadig ærgerlige over, at vejledningen blev beskåret.
Hvis vi skal have mulighed for at få flere til at tage en erhvervsuddannelse, bør alle elever udfordres.
En god karakter i folkeskolen skal ikke uden videre føre til et gymnasievalg.
Vi kan godt frygte, at besparelserne på vejledningen påvirker de unge, så de ikke søger mod en erhvervsuddannelse.
Til gengæld er vi glade for, at SOSU-uddannelserne blev styrket, og at produktionsskolerne får en større rolle at spille.
Det er en dyr reform.
Alt i alt koster den 3,6 mia. kr. frem mod 2020, men allerede fra 2017 mangler vi 1,2 mia. kr., og vi ser selvfølgelig frem til den aftalte budgetanalyse, der skal være færdig i 2015, og som skal anvise finansiering af resten.
Erhvervsskolerne og organisationerne har generelt taget godt imod reformen, og det er jo godt, for de får virkelig travlt med at omsætte loven til hverdagen på erhvervsskolerne i 2015.
Jeg skal bare lige kort fortælle lidt om, hvad den egentlig indeholder: Det er jo fint, at vi i stedet for 12 indgange har 4 hovedområder; at vi får klarere adgangskrav med karakteren 2; og at man godt kan blive optaget, hvis man har en praktikaftale med en virksomhed – det er jo alletiders; vi får et fint grundforløb på 20 plus 20 uger; mesterlærekontrakt; så kan man stadig væk erstatte grundforløbets 2. del; eux bliver styrket; den merkantile del bliver ændret, så hg'en bliver 1-årig – den forsvinder jo faktisk; der bliver et voksenspor for unge over 25 – glimrende; der oprettes en eud 10, altså en 10. klasse for elever, der har viljen, men måske mangler nogle kvalifikationer til en erhvervsuddannelse; vi får mere lærerstyret undervisning; lærere og skoleledere bliver efteruddannet; der er mulighed for niveaudeling og talentspor; bedre uddannelsesgaranti; folkeskoleelever skal ud på en erhvervsskole eller en erhvervsgymnasial uddannelse; og så bliver den individuelle vejledning målrettet de 20 pct. svageste – og det har jeg været inde på var knap så glædeligt for os.
I Dansk Folkeparti ser vi frem til udvalgsarbejdet med lovforslaget, som er meget omfattende og detaljeret.