runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jeg ville nu have forholdt mig til de spørgsmål, der sikkert er svaret på der, på en anden måde, men i forhold til, om Dansk Folkeparti skal i regering eller ej, vil jeg som det første sige: Det er umuligt at sige noget om.
Det skal vi selvfølgelig på det tidspunkt, hvor vi får størst indflydelse ud af det og vælgerne vil give os opbakning til det.
Men altså helt ærligt, der er sandsynligvis 3 år til et kommende folketingsvalg.
Med den opbakning, den nuværende regering har, tror jeg det kommer til at tage lidt tid, før vi skal til stemmeurnerne – desværre synes jeg.
Så skal vælgerne have lov til at tale, og jeg er i hvert fald ikke den, der er tilhænger af, at man sælger skindet, før bjørnen er skudt.
Så der skal lige være et flertal for en ny regering, og så skal vi se den største indflydelse i at være i regering i forhold til at være uden for regering og alle de der ting.
Alle forudsætninger skal opfyldes.
Det kan fru Maja Panduro være helt tryg ved.
Mener jeg, at Morten Messerschmidt er en dygtig en europaparlamentariker?
Ja, det mener jeg i den grad han er.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, også danskere, der ikke nødvendigvis har stemt på Dansk Folkeparti, der synes, at han gør det rigtig godt i Europa-Parlamentet.
Hvis spørgsmålet er, om jeg synes, at han gør en god figur for Danmark i Europa-Parlamentet, så er svaret ja.
Maja Panduro (S), 2012-10-04:
Jamen det var det sådan set ikke.
Spørgsmålet var, om man var enig med ham, når han kalder folk, som modtager overførselsindkomst i det her land – dvs. vores pensionister og vores arbejdsløse – for gøgeunger, som følger deres natur og bare kræver mere.
Så kan vi altid, hvis man ikke er enig med ham i det, og det håber jeg ikke man er, tage diskussionen om, hvorvidt det så ville give mening at have ham tæt på ens ledelsesforhold og alt det der.
Men det, jeg spørger om, er egentlig bare helt stilfærdigt, om man er enig med ham i hans udsagn, og det kan man jo svare meget kort på, nemlig med et ja eller nej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
For jeg sagde også, at jeg ville have forholdt mig anderledes end det, Morten Messerschmidt giver udtryk for.
Men jeg må også anerkende den diskussion, det indgår i, sådan som jeg i hvert fald husker det, der bliver citeret.
Det er en diskussion om en anerkendelse af de skaffedyr, der hele tiden skaffer pengene hjem til Danmark og til at betale skatter til det velfærdssamfund, vi har.
Hvis man tager udgangspunkt i, at vi også skal huske at anerkende dem, som hver eneste dag knokler for at tjene penge, så der kan blive betalt skat, så vi kan have et velfærdssamfund, hvor vi har en stor omfordeling, hvor vi hjælper pensionisterne, hvor vi hjælper de svage og de udsatte grupper, hvor vi har en Robin Hood-model, ja, så synes jeg egentlig, det er fornuftigt, at man fra tid til anden understreger det.
Men det har ikke noget som helst at gøre med, om Dansk Folkeparti ønsker at understrege, at pensionisterne også for en stor dels vedkommende er en gruppe, der har hjælp behov.
Ja, selvfølgelig er de da det.
Vi ønsker at understrege, at der er masser af udsatte i det her samfund, som fortjener bedre hjælp end i dag.
Ja, selvfølgelig ønsker vi at understrege det.
Det siger sig selv.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Nu skruer jeg tiden tilbage til foråret 2010.
Der sad V og K i regeringen, og deres parlamentariske grundlag var Dansk Folkeparti, og den daværende regering havde lagt genopretningspakken frem.
Jeg tror, at den var i størrelsen 25 mia. kr., og det var mest besparelser.
Det var Dansk Folkepartis forslag til V og K. Jeg har aldrig sagt det offentligt, men jeg synes faktisk, at det var beundringsværdigt.
Dengang var ledighedsskønnet ligesom nu, så hvorfor er Dansk Folkeparti så nu med i det kor, der siger, at det er så synd for dem alle sammen?
Det går jo, som vi vidste, at det ville gå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Allerførst tak for rosen.
Men når man så laver nogle reformer, som på lang sigt styrker dansk økonomi, sådan som dagpengereformen jo også er udtryk for, betyder det så, at man ikke undervejs kan tage nogle hensyn til de mennesker, der bliver ramt af den kortere dagpengeperiode?
Det mener jeg godt at man kan.
Og jeg mener også, at det ligger inden for skiven.
Hvis vi går tilbage og kigger på det, Arbejdsmarkedskommissionen oprindeligt arbejdede med i modellen for at sætte dagpengeperioden ned fra 4 år til 2 år, så opererede de faktisk også med en mulighed for midlertidige forlængelser af dagpengeperioden i situationer, hvor vi politikere syntes, at ledigheden var høj, og hvor det ikke tegnede til, at man realistisk kunne finde et job inden dagpengeperiodens udløb.
Derfor sagde vi også i valgkampen sidste efterår, at det ville vi tage i brug, hvis vi fik mulighed for at få indflydelse på det.
Så før valget var vælgerne selvfølgelig fuldstændig bekendt med, hvordan vi ville agere efter valget.
Vi gjorde i foråret det, at vi støttede forslaget fra den regering, som fru Marianne Jelved var en del af, om at lave en midlertidig forlængelse, og nu foreslår vi så, at man gør det en gang til.
Det synes vi egentlig ligger helt inden for skiven, og det håber jeg også at fru Marianne Jelved vil bekræfte.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jamen det er netop der, hvor kæden hopper af.
Sådan som jeg husker Arbejdsmarkedskommissionens bud på en konjunkturafhængig dagpengeperiode, så skulle ledigheden op på omkring 8 pct., før man kunne ændre på ledighedsperioden.
Men vi ved jo også godt, at det at sikre, at folk kan være på overførselsindkomst, ikke er det, der løser problemet.
Det har vi jo vidst og erfaret igennem årtier, og det er derfor, at vi har bevæget os på det her område, som vi har, og det er derfor, at vi skal blive endnu dygtigere.
Derfor synes jeg ikke, at det, hr. Thulesen Dahl siger, ligger inden for skiven.
Jeg synes, at hr. Kristian Thulesen Dahl svigter det, som hr. Thulesen Dahl så modigt gjorde i foråret 2010, og jeg synes ikke, at jeg har fået nogen god forklaring på det, for der er ikke sket ændringer i forudsætningerne fra dengang og til nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Så må jeg så skuffe fru Marianne Jelved ved at sige, at hvad det sidste angår, er vi simpelt hen ikke enige, altså enige om, at der ikke er sket ændringer i forudsætningerne fra dengang.
Forventningen var, at der ville komme gang i væksten.
Det, vi nu står med, er jo bredt anerkendte vurderinger af, at vi står i noget, der nærmer sig recession, at vi står i en situation, hvor man har måttet nedjustere væksten, at vi står i en situation, hvor vi taber arbejdspladser, og hvor man har måttet skubbe det tidspunkt, hvor man forventer, at der igen kommer gang i tingene, foran sig.
Derfor kan vi da ikke bare sådan sige: Nå, men sådan er det jo.
Vi bliver da nødt til at have en holdning til, at der er nogle mennesker, som i en tid, hvor der er lavvækst, ikke har en realistisk chance for at skaffe sig et arbejde, i en tid, hvor boligmarkedet, hvis de skal sætte huset til salg som den eneste mulighed for at skaffe penge, sådan set lider af en noget nærmest permafrostagtig tilstand.
Det skal vi politikere da forholde os til.
Og når det så endda er en mulighed i Arbejdsmarkedskommissionens model, at man laver en midlertidig forlængelse af dagpengeretten, hvorfor så ikke benytte sig af det?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til et tema, vi har drøftet tidligere i dag, nemlig løndannelsen og lønniveauet i Danmark.
For Venstre og Dansk Folkeparti har jo sammen fremsat et beslutningsforslag, der i sin essens går ud på, at man vil knægte lønmodtagernes ret til at kæmpe ordentligt for de overenskomster, de gerne vil have.
Konfliktretten skal begrænses, hvilket jo – på den måde beslutningsforslaget er lavet – vil indebære det, som ekspert efter ekspert på området bebuder, nemlig at vi kan nå ned på lønninger på, ja, 30 kr. i timen i Danmark.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der ville betakke sig for, at det er den form for arbejdsmarked, vi skal have i Danmark, hvor man ikke kan forsørge sin familie, selv om man har et arbejde.
Men det er ikke desto mindre det, der ligger i Venstre og Dansk Folkepartis forslag.
Enten havde Venstre ikke forstået, at det var det, der var rækkevidden, eller også vil de ikke stå ved det.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, om Dansk Folkeparti vil stå ved det og høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl har et bud på, hvor langt lønningerne skal ned, før man er tilfreds.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jamen det er fuldstændig bagvendt.
Altså, det reelle løntrykkeri, der netop nu finder sted på det danske arbejdsmarked, sker som følge af over 60.000 østeuropæiske arbejdere, som turnerer rundt i Danmark, og som tager jobbene fra danskerne til en løn, der er langt under den, danskerne normalt er vant til at få for deres job.
Ja, enten kan de bare se sig selv blive arbejdsløse, eller også kan de byde sig til til de lavere lønninger, som østeuropæerne nu byder sig til med.
Det er den reelle situation ude i virkeligheden netop nu, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Men det, som hr. Jesper Petersen er optaget af – og den diskussion deltager jeg meget gerne i – er en mere teoretisk debat om, hvad der vil ske om nogle år, hvis nu man gør det ene eller det andet eller det tredje.
Jeg deltager som sagt meget gerne i den debat, men jeg synes, det ville klæde i særdeleshed regeringspartierne at anerkende, at den anden debat om østeuropæisk arbejdskraft i Danmark er en del af virkeligheden for danske arbejdere lige nu.
Det burde man gøre noget helt anderledes dramatisk ved end det, som regeringen har gjort.
Og det er påfaldende, at man i en åbningsdebat som den her – hvor man siger, at man kerer sig så meget om det her med lønniveauet – overhovedet ikke adresserer det her spørgsmål.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Det vil have den konsekvens for løndannelsen i Danmark, at der vil være et massivt pres på danske lønninger, når man kan arbejde efter en rumænsk overenskomst i Danmark.
Det vil arbejdsgivere kunne kræve af danske lønmodtagere.
Det er konsekvensen af det forslag.
Vil Dansk Folkeparti fremsætte det igen sammen med Venstre?
Vil man det?
Det synes jeg man som lønmodtager i det her land har krav på at få at vide.
I forhold til om der er nogen, der så gør noget ved den løndumping, som foregår nu, så skulle jeg hilse og sige, at med den allerførste finanslov, den her regering lavede, var det lige præcis på det punkt, vi satte ind.
Vi satte massivt ind, så politiet, SKAT og Arbejdstilsynet kommer ud og laver kontrollerne, kommer ud på villavejene og ser på, hvad der foregår der.
Jeg har selv været derude.
Hr. Kristian Thulesen Dahl skal ikke lade, som om det er noget, venstre side af Folketinget ikke har været optaget af.
Vi har talt om det i årevis op til sidste folketingsvalg, mens hr. Kristian Thulesen Dahl havde medansvaret og ikke gjorde noget.
Det gør vi nu; vi får afsløret de steder, hvor der ikke bliver arbejdet efter dansk overenskomst.
Vi slår ned på det, fordi vi netop ikke vil finde os i det.
Men det er det, hr. Kristian Thulesen Dahl vil have mere af.
Vi skal arbejde efter rumænske overenskomster, før hr. Thulesen Dahl er tilfreds.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Nej, nej og atter nej.
Det er dog en utrolig omgang udenomssnak fra hr. Jesper Petersens side.
Det her handler jo i bund og grund om, at der er nogle partier her i Folketinget, der har bifaldet, at man fik de østeuropæiske lande ind, først som medlemmer af EU, og dernæst accepterede man alt for hurtigt, at arbejdskraftens frie bevægelighed også inkluderede de østeuropæiske lande, hvis lønniveauer stadig væk er så langt bagefter, at østeuropæere kan komme til Danmark og reelt underbyde danske arbejdere.
Den sammenhæng vil man bare ikke tale om – og det er altså udpræget hykleri – for så ville befolkningen opdage, hvem der egentlig har ansvaret for den her situation, altså for den underbyden af arbejdskraft, som finder sted, og som danskerne oplever lige nu og her.
Det forslag, som hr. Jesper Petersen så spørger mig om, og som jeg meget gerne vil diskutere, skal selvfølgelig genfremsættes.
Men vi skal selvfølgelig – når det bliver lovgivning i Danmark – sikre, at andre landes overenskomster på dansk jord ikke accepteres.
Det skal selvfølgelig være ting, der er eksisterende i Danmark.
Og så er sagen, at hr. Jesper Petersen – med Beskæftigelsesministeriets notat osv. – lægger til grund, at man ikke kan det efter EU-reglerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-04:
Tak for det.
Lige nu er der tusindvis af mennesker, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, der står til at falde ud af dagpengesystemet, og det er meget alvorligt for de mennesker og de familier, for mange af dem risikerer faktisk at få nul kroner at leve for.
Mange af dem risikerer at måtte gå fra hus og hjem, og ingen af dem ville have stået i den situation, hvis det ikke været for Dansk Folkeparti.
For der ville ikke have været flertal på Christiansborg for at forringe dagpengene og dagpengereglerne, hvis ikke Dansk Folkeparti havde stemt for.
Jeg håber meget, at Dansk Folkeparti er bevidst om det ansvar, som man bærer for de tusindvis af mennesker, som står i en så ulykkelig situation, som de står i netop nu.
Som fru Marianne Jelved netop har sagt, og jeg citerer: Det går jo, som vi vidste det ville gå.
Altså, det kan da ikke komme bag på nogen – heller ikke Dansk Folkeparti og da slet ikke på hr. Kristian Thulesen Dahl, som har så godt styr på tallene – at det her får konsekvenser for rigtig mange mennesker.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Fortryder I?
Fortryder I, at I lagde stemmer til, at forringe dagpengene?
Fortryder I, at I lagde stemmer til en halvering af dagpengeperioden og en fordobling af genoptjeningskravet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, jeg tror, at det, der kommer til udtryk her fra Johanne Schmidt-Nielsens side, er den slags, der kommer ud af følelsen af afmagt, altså følelsen af, at Enhedslisten er i en situation, hvor man ikke engang kan regne med at ende med at lave en finanslovaftale med den her regering, hvor man er sat fuldstændig ud på et sidespor.
Hvordan skal det ellers tolkes, at det parti, som man nu på et område som dagpengeområdet er enig med, er det parti, man så går til angreb på?
Man skulle jo tro, at Enhedslistens energi ville blive brugt på at gå i kødet på den regering, som ikke vil være med til at lave en midlertidig forlængelse af dagpengeretten for de tusindvis af mennesker, der – som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger – ellers falder ud af dagpengesystemet her til nytår.
Min opfordring, på trods af at Enhedslisten og Dansk Folkeparti i den grad er to meget forskellige partier og vil noget forskelligt – vi har taget ansvar for dansk økonomi gennem tiderne, det har Enhedslisten ikke osv. – vil da bare være en stilfærdig opfordring til, at man retter skytset mod dem, der ikke vil være med til at afhjælpe det her problem, i stedet for mod de partier, som rent faktisk kæmper for det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-04:
Det var DF, der havde magten.
Det var ikke sket, hvis det ikke havde været for Dansk Folkeparti.
De mange mennesker, der har fået en fyreseddel, og som nu står til at miste deres dagpenge, havde ikke stået i den situation, hvis ikke det havde været for Dansk Folkeparti.
Jeg stillede et meget, meget simpelt spørgsmål, nemlig om man fortryder.
Og jeg vil godt have svar på det, for jeg vil egentlig gerne vide, om det forholder sig sådan, at hvis vi fremsætter forslag her i Folketingssalen om at få en dagpengeperiode på 4 år og få ændret reglerne for genoptjening – altså få genoptjeningen tilbage på ½ år – vil DF så stemme for?
DF brugte magten på at forringe vilkårene for tusindvis af helt almindelige mennesker i det her land, som var så uheldige at få en fyreseddel.
Vil DF være med til at lave det om?
Har DF fortrudt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-04:
Tak for det.
Til nytår vil rigtig mange jo falde ud af dagpengesystemet.
Ifølge Beskæftigelsesministeriets egne tal er det op til 16.000 danskere, der risikerer at stå i den situation.
Nogle vil kunne få kontanthjælp, andre kommer til at få nul kroner at leve for, fordi de f.eks. har en ægtefælle med en indkomst.
Det betyder altså, at vi risikerer at stå i en situation, hvor mange tusinde danskere må gå fra hus og hjem, fordi de ikke har noget arbejde.
Det er jo ikke, fordi de ikke har lyst til at arbejde, men fordi der mangler arbejdspladser i Danmark, og det er, fordi Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og De Radikale forringede det dagpengesystem, det sikkerhedsnet, som er med til at sikre os alle sammen, hvis ulykken sker.
Jeg ved godt, at der er lavet en akutpakke, og jeg håber, at den virker.
Jeg synes også, at den indeholder gode ting.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge Socialdemokraterne: Hvor mange skal falde ud af dagpengesystemet, før Socialdemokraterne vil gribe ind?
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Vi kæmper hver dag for at skabe arbejdspladser, og hver dag kæmper vi for, at folk i Danmark ikke skal gå på dagpenge og slet ikke skal falde ud af dagpengesystemet.
Vi bakker op om, at vi har et stærkt socialt sikkerhedsnet på vores arbejdsmarked og for vores familier, for det betyder noget for dansk konkurrenceevne.
Men vi kæmper samtidig for, at det selvfølgelig ikke er et mål for nogen at gå og være ledig i årevis.
Man skal hurtigst muligt ind på arbejdsmarkedet igen.
Og så skal vi koncentrere kræfterne om dem, der er ledige.
Vi skal bruge tiden, hvor folk er på dagpenge, meget klogere og meget bedre, end man har gjort i de sidste mange år, hvor det kun har handlet om at piske dem og handlet om at hive dem i aktivering.
Vi vil meget hellere bruge meget mere energi på at opkvalificere dem, så man bliver mere parat til at gå ind på arbejdsmarkedet igen og måske får nye kompetencer, så man er klar til det.
Så vi bruger alle værktøjerne i skuffen på målrettet at hjælpe de familier, som ellers ville være røget ud.
Det, vi godt vil måles på, når vi næste gang står ved et valg, er: Hvad har vi leveret, og hvad har vi nået inden for mulighedernes kunst?
Politik er jo, som også fru Johanne Schmidt-Nielsen ved, mulighedernes kunst.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-04:
Nej, regeringen bruger da ikke alle de redskaber, der er i skuffen.
Der er da mulighed for at lave en forlængelse af dagpengeperioden, der er mulighed for at forkorte optjeningsperioden.
Enhedslisten er jo kommet med et forslag, der i virkeligheden tager regeringen på ordet, når regeringen siger: Jamen det er jo ikke meningen, at folk skal være på dagpenge; de skal være i arbejde.
Det tror jeg at alle i Danmark er enige om.
Der siger vi: Lad os lave en jobgaranti.
Der er rigtig, rigtig mange ting, vi kan gøre for at sikre de her mennesker mod at ryge ud af systemet og gå fra hus og hjem.
Det er udelukkende et udtryk for politiske valg, om man vil gøre noget eller ej.
Jeg stillede et meget konkret spørgsmål, som jeg ikke fik svar på, så derfor vil jeg stille det igen: Hvor mange skal til nytår falde ud af dagpengesystemet, før Socialdemokraterne mener, at det er så alvorligt, at vi bliver nødt til at gøre noget?
Jeg er enig i, at vi skal skabe arbejdspladser, men hvis vi nu ikke når at skabe så mange arbejdspladser inden nytår, så de alle sammen kan komme i arbejde, hvad gør vi så?
Hvor mange skal falde ud af systemet, før der skal gribes ind?
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Situationen er jo alvorlig allerede nu.
Jeg anser situationen for at være meget alvorlig, og vi tager den bekymring, som de mennesker, som står og kigger på, at slutdatoen nærmer sig, har, dybt alvorligt.
Den bekymring tager vi så alvorligt, at vi jo har sat ind med initiativer i hele Danmark med akutpakke og kickstart, hvor antallet bliver mere end fordoblet næste år, nemlig fra 10.000 til 21.000.
For os er det altså vigtigere at sikre regulære arbejdspladser.
Det kan lyde besnærende med jobgaranti og andet, men for os er det vigtigste at sikre regulære arbejdspladser til de grupper, som står til at komme i klemme.
Så vi gør alt, hvad der står i vores magt, for at sikre, både for den enkeltes og for samfundets skyld, at vi får brudt det dødvande, som vi er i øjeblikket er i.
Vi har stoppet blødningen, men vi er endnu ikke kommet fremad.
Der skal vi fremad og få skabt flere arbejdspladser.
Situationen i Europa er ikke nem.
Men vi kæmper for det, og vi skaber næste år 21.000 arbejdspladser.
Mette Bock (LA), 2012-10-04:
Hallo, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke
, kom lige tilbage til Danmark i 2012.
Tidligere talere har talt om, hvordan forholdene er i Sønderjylland, og jeg kan anbefale, at ordføreren tager en tur derned.
Detailhandelen bløder.
Jeg var forleden sammen med en direktør for ECCO, som fortalte om den store vækst, virksomheden har oplevet.
I dag har man 20.000 arbejdspladser placeret rundtomkring i verden.
Er væksten sket i Danmark?
Nej, her er man nede på nu at have lige omkring 500 arbejdspladser.
På spørgsmålet: Vil I kunne etablere arbejdspladser i Danmark fremover? er svaret: Nej, det vil vi ikke.
Jeg vil spørge hr. Magnus Heunicke: Er det vindmøllerne ude i havet, er det solcellerne på de danske tage, som skal gøre, at vi får skabt rigtige arbejdspladser?
Kom nu ind i kampen, lav reformer, skab en politik, som gør, at vi får rigtige arbejdspladser i Danmark og ikke skal drive videre på en sentimental bølge om, at Danmark er et museum og ikke et levende land.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Held og lykke til Liberal Alliance med at sige til alle de medarbejdere, der er i vindmølleindustrien, at det ikke er ordentlige arbejdspladser.
Det kan jeg forstå at man mener.
Jeg tror nok, at der er mange, der går på arbejde hver dag og kommer hjem igen rimelig trætte og også får en lønseddel ind ad døren en gang imellem, der anser det for at være et arbejde for Danmark, faktisk et arbejde, som skaber værdi, og som også skaber eksport i Danmark.
Så det er et arbejde, som jeg synes er et supergodt arbejde, og jeg synes, det er fuldstændig glimrende, at vi har rigtig mange, der arbejder inden for vedvarende energi i Danmark.
Det er et af de flagskibe, vi har.
Jeg ved ikke, om vi havde det i Matadortiden, men vi har det i hvert fald nu i dag, ikke mindst takket være 1990'ernes satsning på det område, og det er den satsning, vi nu udbygger med vores energiforlig, som jeg godt ved at Liberal Alliance er sure over.
Jeg har bare ikke hørt argumentet før nu.
Det er åbenbart, fordi Liberal Alliance ikke anser det for at være reelle arbejdspladser, når man arbejder inden for vindindustrien i Danmark.
O.k., der er vi altså så fuldkommen uenige.
Mette Bock (LA), 2012-10-04:
Vindmølleindustrien er i dag en af de mest subsidierede industrier i Danmark overhovedet.
Jeg har intet imod vindmøller.
Lad os få alle de vindmøller, som der overhovedet kan være ude i havene, hvis det er den rigtige, billigste og mest effektive måde at skaffe energi på.
Vejen ud af Danmark er ikke lukket i forhold til danske arbejdspladser.
Det fortsætter, og den nuværende regering har i modsætning til, hvad man kunne forvente af en socialdemokratisk ledet regering, intet gjort i forhold til at sikre reelle danske arbejdspladser.
Vi har 800.000 mennesker på overførselsindkomst i Danmark, og så taler hr. Magnus Heunicke om den stakkels familiefar, der sidder på køkkenbordet og ikke kan tjene penge nok, selv om han arbejder hele ugen, til at forsørge sin familie.
Jeg synes helt ærligt, det er for fattigt, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.