runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Altså, Dansk Folkeparti har som målsætning, at vi skal gøre mere for, at unge mennesker eksempelvis får nogle musikoplevelser i folkeskolen.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at Socialdemokraterne synes, at det er en god finanslovaftale, og noterer mig så bare, at Socialdemokraterne ikke er med i den.
Det kan man så lægge i, hvad man har lyst til.
Men det, vi lægger op til, som jeg også sagde i mit tidligere svar, er jo sådan set, at der bliver bedre muligheder for, at man kan undervise i det her fag.
Det betyder ikke nødvendigvis, at der kommer flere timer, men det kan godt betyde, at der kommer flere timer.
I 5. klasse kunne der måske gå nogle flere timer over til sløjd, hvis man mente, at det var en god idé for den enkelte elev, og den enkelte elev og forældrene ønskede det.
Det kunne også være sådan, at eleven måske - altså, hvis man er rigtig god til sløjd og kan se, at det er den vej, man vil gå - skulle have nogle flere timer i det og måske nogle færre timer i eksempelvis billedkunst.
Altså, der er flere forskellige måder at gøre det på.
Regeringen har jo lagt op til nogle forsøgsordninger, og vi synes, at man godt kunne lave forsøg med andre ting end bare det, som regeringen har lagt frem.
Grunden til, at vi i pressen i dag ikke støtter det socialdemokratiske udspil, er, at det socialdemokratiske udspil jo bare er en kopi af regeringens politik, som vi også er kritiske over for.
Så derfor ville det jo være mærkeligt, hvis vi støttede Socialdemokraterne i det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Tak for det.
Jeg blev også meget nysgerrig, da jeg så Dansk Folkepartis og regeringspartiernes forslag til vedtagelse.
Ordføreren var selv inde på, at oppositionens forslag var meget ukonkret, og at det her var meget konkret.
Ja, jeg skal da love for, at det er konkret!
Der står, at eleverne kan stifte bekendtskab med professionelle musikere i skoletiden og opleve nye instrumenter.
Jeg har et par spørgsmål.
Er det også meningen, at eleverne skal stifte bekendtskab med professionelle dansere og professionelle skuespillere og professionelle kunstnere i skoletiden?
Og skal de så efter Dansk Folkepartis opfattelse være af dansk oprindelse?
Vi taler meget konkret her, og jeg kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører efterlyser ting, der er konkrete, så lad os da få et konkret svar på, hvad Dansk Folkepartis bud er.
Når nu vi snakker professionalisme, vil jeg spørge, om Dansk Folkeparti så også er optaget af, at vi stadig væk får uddannet professionelle musiklærere i folkeskoleregi på professionshøjskolerne?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Jo, det er rigtigt.
Jeg synes, at hvert fag har en værdi i sig selv.
Det er jo bl.a. også derfor, vi fra Dansk Folkepartis side er imod det udspil fra Socialdemokraterne, som Det Radikale Venstre bakker op om; her vil man bare samle fagene.
Jeg synes da bestemt, at det er godt og sundt, hvis man kommer så meget rundt i folkeskolen som overhovedet muligt; det er jo også en del af formålet med folkeskolen, at man måske så også kan være bedre rustet til at tage en ungdomsuddannelse, en erhvervsuddannelse bagefter.
Men man skal også bare gøre sig klart, at der jo er nogle elever, der er mindre boglige end andre, og de har godt af, at der måske er mere fokus på sløjd; det har de godt af.
Der er også nogle elever, der har godt af, at man måske har lidt mere fokus på musik.
Og der er også nogle elever, der ville have godt af, at man havde bedre muligheder for at niveaudele eleverne i folkeskolen, eller at vi måske fra Folketingets side pålagde, at man niveaudelte mere i de boglige fag for at få de her elever med og for at kunne få løftet dem.
Så jeg er både enig og uenig med fru Marianne Jelved.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Hr. Martin Henriksen sagde i sit indlæg, at sløjd især er velegnet til de mindre bogligt anlagte; det var omtrent sådan, han sagde, eller det var i hvert fald det, der var meningen.
Det kan jeg sådan set have en vis forståelse for at hr. Martin Henriksen siger; det kommer i hvert fald ikke bag på mig.
Men jeg synes bare, det er ærgerligt, at det bliver sagt af hr. Martin Henriksen, for sløjd er jo ikke kun et godt fag til de mindre boglige.
Jeg appellerer til, at man respekterer de praktisk-musiske fag, og det er så et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
De praktisk-musiske fag har en værdi i sig selv for alle eleverne i folkeskolen, og de børn, som ikke er særlig bogligt anlagt, har brug for meget mere og meget andet end praktisk-musiske fag.
Er det ikke rigtigt?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det er jo sådan, at 43 pct. af skolerne derude tildeler et lavere antal musiktimer end det vejledende timetal.
Det skyldes både kommunernes økonomi og det faktum, at det er svært at rekvirere linjefagsuddannede musiklærere.
Det kan jeg forstå at ordføreren synes at vi skal dække ind ved hjælp af musikpædagoger og andre, men sagen er jo, at det mange steder ude på de forskellige professionshøjskoler og afdelinger slet ikke er muligt at oprette linjefaget musik, som det er i dag, fordi man simpelt hen ikke har økonomi til det.
Synes ordføreren ikke, at det er et kæmpeproblem, hvis det efterhånden bliver helt slut med at uddanne velkvalificerede musiklærere til folkeskolen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Vi kan jo ikke tvinge de studerende ind på fag, de ikke selv ønsker.
Det må vi holde os for øje.
Det er trods alt sådan, at man stykker sin læreruddannelse sammen efter sine egne styrker og kompetencer og ønsker til undervisning og livsindhold efterfølgende.
Så jeg vil sige, at vi ikke kan tvinge nogen ind i musikundervisning.
Men jeg kan kun bekræfte, at jeg i min ordførertale sagde, at der er plads til forbedringer, og jeg havde også en melding om, at jeg mener, at vi må gå ind og se på, hvordan vi hjælper til i forbindelse med den rekrutteringsvanskelighed, der er rundtomkring.
Vi må være mere åbne over for alternative løsninger, som parallelt har god, stor, stærk faglighed, og som giver fundamentet til de børn, der bliver undervist, på et lige så godt plan.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det er nok rigtigt, at man ikke kan tvinge folk, men regeringen har jo gjort alt, hvad der stod i dens magt for at tvinge folk til at blive naturfagslærere.
Hvordan kan det være, at man ikke har den samme interesse i forhold til at uddanne musiklærere?
Det er som om, at man lige præcis på musikområdet kan bruge alle mulige andre fagpersoner end lige didaktisk uddannede folkeskolelærere, som har linjefag i musik.
For det er vel en ond spiral, at fordi skolerne nedprioriterer musikundervisningen, er der ingen, der har lyst til at blive linjefagslærere, og fordi ingen har lyst til at blive linjefagslærere, nedprioriterer folkeskolerne musikundervisningen.
Kunne man ikke få et konkret bud på, hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved det her ret alvorlige problem, som jo er at sidestille med det problem, der var i forhold til mangelen på naturfagslærere?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Der har lige været ført en kampagne, Sangens År, og der er også på finansloven i 2009 afsat penge til økonomisk støtte af musiktiltag på skolerne, og der er også lavet kampagner, hvor man går ind og styrker faglighed og viden omkring musikundervisning i folkeskolen.
Der er faktisk bare lige nu rykket tre ting ind i folkeskolen, så det er altså ikke sådan, at det er et glemt, støvet område.
Det er tværtimod højt prioriteret, og kulturministeren kan bekræfte, at det er sådan, at der er skarpt fokus på musik og kultur i folkeskolen.
Jeg sætter min lid til, at det er nok med valgfag, for der er 24 faste timer i skemaet, og så er der plads til 6 timer yderligere, og så man er oppe på 30 timer pr. uge.
Det er nyttigt nok, at man selv vælger, hvilke fag man ønsker styrket, og hvor man ønsker at vise sin styrke i de musisk-kreative fag.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg har været meget spændt på Dansk Folkepartis udmelding om deres syn på kreative og praktiske fag.
Jeg hører så også, at Dansk Folkeparti er meget interesseret i at styrke det her område og især i, hvad det kan gøre for de bogligt svage børn.
Bliver det ikke interessant, hvis man, ved at samle det i stedet for at have det i flere fag og ved at give eleverne nogle muligheder for at få fingrene ned i designfaget, giver dem nogle muligheder for at udvikle sig og blive de kommende generationer af håndværkere og designere?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det synes jeg lyder meget interessant, men jeg synes, at det er sådan lidt højtflyvende - jeg synes, at det skal mere ned på jorden.
En ting er, at Danmark er verdenskendt for dansk design - det ville vel også være mærkeligt, hvis vi var verdenskendt for svensk design, men det er så noget andet - men jeg synes, at det, vi helt konkret taler om, er, at der er en masse unge mennesker, som ikke er særlig boglige.
Jeg synes, at de skal være rigtig gode til det boglige, og det er også derfor, at vi har haft fokus på det faglige.
Jeg tror bare, at vi vil sende et forkert signal, hvis vi nedlægger de her fag - eksempelvis sløjd - og lægger dem sammen, og jeg tror, at vi skal tænke lidt mere praktisk og nede på jorden, nemlig at nogle af de her unge mennesker har godt af at komme ud i nogle undervisningssituationer, hvor de bruger deres praktiske færdigheder.
Det synes jeg eksempelvis et fag som sløjd ville være oplagt til at gøre.
Nu siger vi jo, at hvis man vil lave nogle forsøgsordninger, så lad os lave nogle forsøgsordninger, men vi skal ikke bare her og nu sige, at vi laver en lovændring, som så gør, at vi nu bare nedlægger fagene og lægger dem sammen.
Det synes jeg ville være alt for drastisk, og det ville vi fra Dansk Folkepartis side bestemt være meget kritiske over for i forligskredsen.
Nu kommer der jo en forsøgsordning, og så kan man se, hvordan det går.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Nu ser det jo sådan ud, at eleverne med dette forslag ikke får færre timer inden for det her område.
Timerne bliver bare samlet, så man kan have meget mere fokus på det.
Det vil sige, at det jo ikke er sådan, at de bogligt svage elever får mindre tid til at sidde med det her i hænderne - det bliver faktisk mere koordineret, et eller andet sted.
Det forslag, vi kommer med, er jo netop også rettet mod at gøre det lettere for de bogligt svage.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti går imod forslaget.
Det er, som om Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at man kører de forsøg, som ministeren beskriver, og afventer resultatet af dem, mens det forslag, vi kommer med, ikke er o.k.
Det står jo ikke direkte i det her forslag, at man lægger håndværkstimerne sammen, men det er klart, at skolerne har mulighed for at gøre det.
Så er det, jeg spørger igen: Hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Altså, jeg synes, at det socialdemokratiske forslag er lidt uambitiøst.
Jeg synes ikke, det er særlig konkret.
Jeg synes, at det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti er kommet med, er mere konkret.
Jeg synes, det peger hen imod, at man eksempelvis lukker op for, at regeringen skal komme med en handlingsplan, der bl.a. styrker håndværksfagene og fjerner eventuelle barrierer for, at musikuddannede, kunstuddannede og håndværksuddannede kan undervise i relevante fag.
Det synes jeg er en rigtig retning at gå i.
Jeg synes også, det er relevant, at man har et forslag til vedtagelse, der understreger, at folkeskolen skal gøre eleverne fortrolige med den danske sangskat -
det tvivler jeg meget på at man kunne få oppositionspartierne med på.
Så jeg synes, der er ting, der trækker i den rigtige retning.
Med hensyn til de her tre fag så synes vi ikke nødvendigvis, at der skal være forsøg, og hvis der skal være forsøg, synes vi også der skal laves forsøg med alle mulige andre ting end det, som eksempelvis ministeren og Socialdemokraterne synes er helt fantastisk.
Men jeg vil bare sige, at der jo er tale om tre forskellige fag - håndarbejde, sløjd og billedkunst - med hver deres identitet og profil, og jeg synes bare man skal være lidt varsom, før man lægger det sammen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Forsøgene har været præsenteret i forligskredsen, og det, der lægges frem fra ministeren i dag, er jo også en mulighed for, at der kan laves forsøg ude på skolerne.
Det er ikke altid nødvendigt at spørge om lov, hvis jeg må sige det sådan.
Jeg synes, det er interessant, at vi har en åben dialog, men det undrer mig jo såre, at vi skal have en forespørgsel uden overhovedet at blive mødt med en interesse for, at forligskredsen kunne deltage.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Da jeg stod deroppe for lidt siden, blev jeg spurgt, om Socialdemokratiet var på vej ud af forliget, fordi vi kom og ville diskutere de her ting og kom med sådan et forslag.
Så kan jeg ikke lade være med at spørge ordføreren: Mener ordføreren, at ministeren er på vej til at bryde et forlig, for ministeren er jo også gået ud og har lavet forsøg og andre tiltag på det her område?
Hvordan ser ordføreren på det?
Tina Petersen (DF), 2008-12-11:
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti først og fremmest med denne lille ændring, vi kommer med, tilslutter sig det forslag, der ligger.
Man skal jo først og fremmest i allerhøjeste grad tænke på børnene, og det synes jeg også at vi gør.
Det ændringsforslag, vi kommer med i dag, er jo allerede eksisterende.
Det er jo ikke noget, vi kommer med.
Det eksisterer allerede i dag.
Det eneste, vi ønsker, er at få det optrykt og præciseret i lovforslaget, så der slet ikke kan herske nogen tvivl om, hvad det er, vi har været i tvivl om under udvalgsbehandlingen.
Det er sådan set den eneste ændring, der ligger.
Jonas Dahl (SF), 2008-12-11:
SF støtter stadig væk forslaget, men vi vil gerne have det tilbage til udvalget på grund af de bemærkninger, der er til lovforslaget i forbindelse med Ankestyrelsens bemærkninger om, at der synes at anlægges en bred fortolkning der.
Den vurdering vil vi godt have til fornyet udvalgsbehandling, således at vi får klarhed over, hvad det er, Ankestyrelsen lægger i den vurdering.
Så vi vil sådan set bare gerne have forslaget tilbage til udvalget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det kan gøres ganske kort.
Dansk Folkeparti vil gerne have lovforslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Ønsket skal ses i lyset af den nye selvstyreordning.
Kristian Jensen (V), 2008-12-11:
Det gør jeg bare for at annoncere, at der i forhold til et lille hjørne af det her lovforslag på et sent tidspunkt er kommet en henvendelse fra nogle investorer, som mener, at de urimeligt bliver ramt af et hullukningsforslag.
Det har de faktisk en pointe i, for hvis der ikke kommer et ændringsforslag til tredjebehandlingen, vil der være nogle, som mister en tabsfradragsmulighed, som de har i dag.
Det synes vi er urimeligt, og derfor vil regeringen komme med et ændringsforslag ved tredjebehandlingen.
Det har på grund af den sene henvendelse ikke være muligt at stille det her til andenbehandlingen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Ja, det har i sandhed været en interessant udvalgsbehandling, for Dansk Folkeparti stillede et ændringsforslag, som nu er trukket tilbage.
Ændringsforslaget lød sådan: »For at sikre, at der ikke kan ydes særligt børnetilskud, hvis kvinderne ikke ved, hvem faderen er, eller ikke ønsker at oplyse om, hvem faderen er, foreslås det, at retten til det særlige børnetilskud, når faderskabet til barnet ikke er fastslået, bortfalder.«
Vi har ikke fået en forklaring fra Dansk Folkepartis ordfører på, hvorfor vi skal have den her forskelsbehandling.
Lene Hansen (S), 2008-12-11:
Ja, det er da godt nok sjældent, at et arbejde med lovforslag udvikler sig, så man ligefrem synes, at det er spændende.
Undervejs i udvalgsarbejdet har Dansk Folkeparti foretaget nogle manøvrer, der gjorde, at jeg i hvert fald så frem til andenbehandlingen med meget stor interesse.
En kort overgang så det ud til, at Dansk Folkeparti ville komme med et ændringsforslag, som ville forringe situationen yderligere for børn af enlige.
Man skal åbenbart prise sig lykkelig for de små glæder, for heldigvis har Dansk Folkeparti nu trukket forslaget tilbage.
Det ville nemlig have fjernet det særlige børnetilskud fra den gruppe kvinder, der ikke ved, hvem der er far til deres barn.
Men Dansk Folkeparti har som sagt sørget for, at vi nu vedtager et lovforslag, som opretholder en grov forskelsbehandling af børn af enlige.
Lovforslaget rammer ensidigt de børn, der er født som et resultat af kunstig befrugtning.
Ministerens argument om, at sådan en graviditet er selvvalgt, er helt uantageligt.
Vi mener, at det særlige tilskud bør tilhøre barnet, som lever i en familie med en enlig forsørger, uanset hvordan denne forsørger er blevet enlig.
Vi mener, at tilskuddet er barnets og ikke forsørgerens ret.
Vi finder, at også dette lovforslag bør se på barnets tarv, uanset i hvilken familie barnet vokser op.
Når vi fjerner det særlige børnetilskud til det barn, der er et resultat af kunstig befrugtning, sender vi også et signal til de enlige kvinder, som ikke nødvendigvis er velhavende eller velorganiserede, men som alligevel brændende ønsker sig et barn og derfor får foretaget en fuldt lovlig kunstig insemination.
Vi sender dette signal: I skal ikke regne med, at I får ekstra økonomisk hjælp til den hverdag, I skal have med jeres børn.
Det skal børn af eneadoptanter så heller ikke regne med.
Men børn, der vokser op hos en enlig forsørger, som ikke ved, hvem barnets far er, har fremover fortsat ret til det særlige børnetilskud.
Forstå det, hvem der kan.
Vi synes, at lovforslaget er en ren straffeekspedition over for nogle børn af nogle enlige forsørgere og dermed udtryk for en diskrimination af børn i Danmark.
Derfor kan vi fortsat ikke støtte forslaget, og vi har bestemt heller ikke noget behov for at præcisere noget som helst i retning af det, Dansk Folkeparti foreslår.
Tina Petersen (DF), 2008-12-11:
Dansk Folkeparti har jo stillet et ændringsforslag til det her forslag, og det er sådan set ganske enkelt for at få præciseret nogle af de allerede gældende regler i børneloven.
Jeg vil citere fra det, som vi i Dansk Folkeparti ønsker at få præciseret med vores ændringsforslag:
»Hvis en kvinde nægter at give oplysninger om en mulig fader - i de tilfælde, hvor hun har pligt til det - skal statsforvaltningen indkalde kvinden til et møde, hvor hun skal vejledes om, hvilken betydning dette vil kunne få for hende og i særdeleshed senere får for barnet.
I mødet kan deltage forskellige fagpersoner afhængig af sagens karakter.
Hvis moderen fortsat nægter at give oplysninger, har statsforvaltningen pligt til at indbringe sagen for retten.
Moderen har pligt til at møde i retten og til at afgive forklaring under vidneansvar efter retsplejelovens regler om vidnetvang.
Kvinden kan idømmes tvangsbøder, hvis hun ikke vil medvirke til sagens oplysning.«
Det er det ændringsforslag, der ligger fra Dansk Folkeparti, om det, vi ønsker at få præciseret, og som sagt så er det allerede i gældende regler.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Jeg var glad for, at ministeren havde en helt anderledes åben indstilling til, at vi faktisk godt i fællesskab her i salen kan drøfte emner, som også har med folkeskoleområdet at gøre, selv om der er en forligskreds, der er smallere.
Men det var jo også lidt fremprovokeret af, at ordføreren fra både Venstre og Konservative havde meget ondt ved, at vi tog sådan en generel og, synes jeg, meget vigtig og god debat, som vi her har haft om, hvordan vi styrker de praktisk-musiske fag.
Så tak til ministeren for en mere åben indstilling til, at det kan vi godt tage her.
Mit spørgsmål er konkret, for jeg lyttede selvfølgelig med interesse til det, som ministeren gerne vil, og jeg hører nogle reelle intentioner om at styrke det her område.
Der, hvor jeg bliver bekymret, er, når ministeren siger, at måden, det skal gøres på, er ved at trække de eksisterende fag.
Jeg forstod det sådan, at den forsøgsordning, ministeren gerne så, var, at man i forbindelse med f.eks. billedkunst eller musik skulle bruge de eksisterende fag, men så trække det frem til 6. og 7. klasse.
Er det korrekt forstået, at det var det, ministeren ville?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-11:
I formandens fravær skal jeg meddele, at vi i Finansudvalget har haft et møde i aftes, hvor vi har gennemgået de afstemninger, vi var igennem i aftes, og vi mener, at de er forløbet, som de skal.
Vi har herefter foretaget en indstilling til Folketinget, og indstillingen går ud på, at vi kan foretage en videre behandling af finanslovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-11:
I forbindelse med det igangværende arbejde med lovforslaget har det vist sig, at der er behov for at præcisere de foreslåede bestemmelser om implementering af maskindirektivet, således at Kommissionens og Arbejdstilsynets beføjelser svarer direkte til dem, der følger af direktivet.
Der er således tale om ændringer af mere teknisk karakter, og jeg skal derfor fremsætte ændringsforslag herom.
Forslaget er også fremsendt til Arbejdsmarkedsudvalget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det er med det her forslag, ligesom det var med det forslag, vi havde før om overførelse af sagsområdet anvendelse af tvang i psykiatrien til Grønlands hjemmestyre, at vi gerne vil have forslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Det her lovforslag handler om overførsel af de gymnasiale uddannelser, således at kompetencen flyttes til Grønland, og vi vil gerne have det tilbage til fornyet udvalgsbehandling, så vi også kan få belyst, hvilke økonomiske konsekvenser forslaget vil få, såfremt vi vedtager lovforslaget, før den nye selvstyreordning er trådt i kraft, og hvilke økonomiske konsekvenser forslaget vil få, såfremt vi vedtager lovforslaget, efter den nye selvstyreordning er trådt i kraft.
For det ville jo være meget smart, hvis man lige kunne hive lidt penge hjem fra den danske stat, inden selvstyreordningen træder i kraft.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen har set vores udspil, men her står alle de ting beskrevet.
Vi synes, at der skal være stor fokus på de kreativ-musiske fag og de praktiske fag.
Det skal der også være i folkeskolen.
Det står grundigt beskrevet.
Så vil jeg sige til spørgsmålet om, hvorvidt der er noget nyt og revolutionerende: Det ved jeg ikke, men sammenligningen mellem det, Socialdemokraterne har sagt nu, og det, undervisningsministeren sagde før, viser klart og tydeligt, at Socialdemokraterne vil meget mere, end regeringen vil.
Så det er da lidt noget nyt.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Nu er jeg så forvirret igen.
Nu troede jeg lige, at hr. Leif Lahn Jensen hermed havde sagt, at det, Socialdemokraterne egentlig nu sammen med en samlet opposition lægger op til, er det, som fru Anne-Mette Winther Christiansen og undertegnede var ude at præsentere i sommer, nemlig tanken om, at de her kreative fag kunne blive til et stort fællesfag, som man så f.eks. også kan have prøver i.
Det håber jeg at vi kan arbejde videre med.
Jeg skal bare forstå, hvad det så er, det handler om.
Hvis det ikke kun er det, det handler om, skal jeg så forstå det sådan, at det handler om, at Socialdemokraterne er ved at gå væk fra nogle af de ting, som vi har aftalt i forligskredsen?
Er det, man skal være enig med SF og De Radikale om, at vi ikke mere skal have bindende trinmål?
Er det, at vi ikke skal have nationale test?
Er det elevplanerne, vi skal afskaffe?