runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-04:
Vi skal behandle L 82 her i Folketingssalen, og af alt det, den borgerlige regering kommer med, er det vel ikke det værste forslag, som man har kunnet finde på at fremdrage.
Men al den stund, det er noget, der er afhandlet imellem partierne bag »Grøn Vækst«, så har vi i Socialdemokratiet det synspunkt, at det her ikke er noget, vi vil blande os synderligt i, og jeg tror, at det ender med, at vi vil undlade at stemme om forslaget.
Men derfor kan man godt have en række principielle spørgsmål at stille til lovforslaget.
I et nyligt indgået forlig om trafikinvesteringer blev det ikke til særlig meget i Nordjylland, og der kunne der så være behov for jordfordelinger.
Men det, at der er en procedure for det, der er enkel og retfærdig, er selvfølgelig godt, for der kan være behov for – for at undgå erodering osv. – at man fordeler jorden imellem sig.
Det synes jeg for så vidt er ganske udmærket.
Dernæst er der i høringssvarene en række ting, som jeg lige ville være sikker på også forholder sig sådan.
For når vi får det her nye system, en-kendelsessystemet, er det jo en mere enkel procedure, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne spørge ministeren, om man nu er helt sikker på, at det er sådan, at de berettigede klager, der kunne komme, kan komme med og blive behandlet, således at vi ikke efterlader forhold, hvor man kunne have gjort sin indflydelse gældende.
For når man laver ting om, er det vigtigt for os, at retssikkerhedssystemet tager hensyn til, at også den lille landmand, der har ønsker om mere jord osv., får sine synspunkter med.
Så er der selvfølgelig spørgsmålet om skat, som også Venstres ordfører var inde på, og der kan jeg forstå at ministeren tørt konstaterer, at skat ikke har noget med jordfordeling at gøre, det har noget med ligningsloven at gøre.
Der er jo masser af gode grunde til, at folk ikke vil betale skat, men jeg synes, at det ligger fint der, hvor det ligger, som også ministeren konstaterer her.
Så er der til sidst Økologisk Landsforening, som påpeger behovet for, at staten går aktivt ind i det her.
Siden 1990'erne har de forretningsmæssige ting, der er sket i forbindelse med jordfordelingen, også været brugt i forbindelse med vandmiljøplaner osv., og jeg kunne godt forestille mig, at der i fremtiden vil være behov for at kigge på – da vi ved, at braklægningsstøtten går væk, og at der bliver behov for at etablere større vådområder osv. – at man samlet set, når man diskuterer jordfordeling, også kan gå ind og tage miljømæssige og naturmæssige hensyn for at sikre vores fauna og biodiversitet.
Det er nogle ting, som vi vil kigge på under udvalgsarbejdet for at se, om alle de her elementer er opfyldt.
At vi får en forenkling af alle de procedurer, vi har i vores samfund, når vi skal ændre på tingene, kan være ganske fornuftigt.
Men omvendt må vi også sikre, at de hensyn, der skal tages, bliver taget, og at netop de ting ikke bliver trådt under fode.
Så kan det være, at vi med det her sikrer os i forhold til økologi, miljø osv., så det også imødekommes i fremtiden.
Kristian Jensen (V), 2009-12-04:
Virkeligheden er heldigvis mere kompleks end det, som hr. Nick Hækkerup kan opfatte.
Jeg har sagt, at hvis vi skulle løfte fradraget så stort op, at man ville sikre, at det alene ville ske for landbrugsafgrøder, så skulle man have et meget større beløb.
Men man kan altså ikke konkludere, at fordi der er sagt noget i den ene retning, går virkeligheden nødvendigvis kun i den anden retning.
Jeg tror, at vi vil se en omlægning på mange områder, om ikke andet fordi en lang række landmænd har behov for at have et afgrødeskift på deres marker, en cyklus, hvor man dyrker forskellige afgrøder på forskellige tidspunkter.
Derfor tror jeg, at der vil ske en omlægning, hvor vi vil se både ekstensivt og intensivt dyrkede landbrug omlagt til flerårige energiafgrøder.
Og derfor vil det her have en positiv virkning på vores udledning af CO2 fra dansk side, men også på andre miljømæssige aspekter.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-04:
Jeg synes, det ville være relevant – navnlig da ministeren kun har læst starten – lige at læse den del op, som er hovedindholdet i forslaget her.
For det, ministeren selv sagde før, da han svarede hr. Steen Gade, var, at der jo ikke er nogen landmænd, der ved deres fulde fornufts brug vil tage intensive arealer ud af landbrugsproduktionen for at plante flerårige energiafgrøder.
Det var det, ministeren sagde for et øjeblik siden, og nu refererer han så til et afsnit, hvor der står, at hvis der er nogle landmænd, der gør det, vil det have en positiv effekt.
Man kan ikke både indtage det ene synspunkt og det andet synspunkt og så samtidig have sammenhæng – bare logisk sammenhæng – i sin argumentation.
Så når ministeren konstaterer ved fremsættelsen af det her forslag, at der ikke vil være nogen normal landbrugsproduktionsjord, der omlægges til energiafgrøder, siger ministeren samtidig: Derfor er det her forslag entydigt til skade for miljøet, men til glæde for landbrugets og landbrugernes pengepung.
Så sig det, som det er, at det er det, det handler om, altså at det her er erhvervsstøtte på miljøets bekostning.
Kristian Jensen (V), 2009-12-04:
Jeg kan se, at hr. Nick Hækkerup nu er nået om til side 7 i bemærkningerne, og at han har læst ned til det afsnit, der slutter lige over punkt 11.
Dette vil alt andet lige gavne biodiversiteten …
« Så det, der er afgørende her, er, hvor meget der kommer fra tidligere intensivt dyrkede arealer, og hvor meget der kommer fra tidligere ekstensivt dyrkede.
Jeg er af den opfattelse, at vi vil se, at det her lovforslag samlet set vil gavne biodiversiteten, og jeg vil anbefale hr. Nick Hækkerup at læse hele afsnittet og ikke kun selektive dele af afsnittet.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-04:
Det er til ministerens bemærkning om forslagets effekt på biodiversiteten.
Jeg forstod ministeren sådan, at det her vil fremme biodiversiteten, og derfor vil jeg tillade mig at læse op fra bemærkningerne i ministerens eget forslag: »Hvis der er tale om tilplantning med flerårige energiafgrøder på tidligere ekstensivt drevne arealer eller naturarealer, vil virkningen for biodiversiteten samlet set være overvejende negativ, idet sådanne områder generelt indeholder større biodiversitet end arealer med flerårige energiafgrødekulturer eller andre monokulturer.« Så bemærkningen om, at det skulle fremme biodiversiteten, er ikke korrekt.
Kristian Jensen (V), 2009-12-04:
Allerførst vil jeg sige, at jeg har kommenteret det, hver eneste gang hr. Steen Gade har spurgt til lovforslaget.
Jeg synes, det er meget relevant at diskutere lovforslaget.
Det er ganske glimrende.
Jeg kan konstatere, at hr. Steen Gade ikke vil kommentere og drøfte SF's modstand mod at gå væk fra naturgas og over til biomasse.
Jeg synes, det er et problem, at SF holder fast i en CO2-udledende energiform, når vi kunne have fået en CO2-neutral energiform.
På spørgsmålet om, hvorfor vi vælger den her model, vil jeg svare, at det naturligvis skyldes, at hvis vi skulle have valgt en model, der gjorde det økonomisk rentabelt alene at skifte fra korn til flerårige energiafgrøder, så skulle den økonomiske tilskyndelse fra statens side være endnu større.
I forhold til at få en anden virkning CO2-mæssigt ville det være bedre at bruge de statslige ressourcer andre steder end ved at give et så meget større tilskud til alene at gå fra korn til flerårige energiafgrøder.
Det, vi får her, er en prisbillig erstatning for CO2-udledende energiformer ved at lave den her lille fradragsret på flerårige energiafgrøder.
Lad mig bare gentage, at det er et spørgsmål om, hvorvidt man skal plante ask, el, elefantgræs, hassel, pil, poppel eller præriegræs.
Steen Gade (SF), 2009-12-04:
Nu forholder jeg mig til lovforslaget.
Det kan jeg forstå at skatteministeren synes er interessant ikke at gøre.
Men jeg har så fået en klar beskrivelse nu af regeringens prioritering.
Det ville være bedre at gøre det, som jeg har argumenteret for, og som Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet siger.
Det ville være bedre klimamæssigt, det sagde ministeren selv.
Det er fair nok, og det er godt, at man er ærlig, når man udtaler sig her.
Det, som regeringen så vælger, er at satse på, at man får en CO2-reduktion ved at fjerne natur.
Det er jo bræmmerne, man skal have lov til at tilplante.
Det vil sige, at det er biodiversiteten, der betaler prisen, kan man sige.
Og man får mindre CO2-reduktion, end hvis man havde valgt at gå væk fra korn.
Kristian Jensen (V), 2009-12-04:
Vi føler os forpligtet af alle de aftaler, vi har indgået.
Men vi føler os også forpligtet af at finde den rigtige balance og sikre et driftsøkonomisk positivt resultat for dem, der vil investere i flerårige energiafgrøder, og derfor er det, at vi har valgt at sige, at det ikke skal være et alternativ til kornproduktion.
For det kan jo godt være, at det isoleret set ville have givet den største CO2 -mæssigereduktion, hvis man konverterede kornproduktionen til flerårige energiafgrøder.
Men hvis alternativet er, at det ikke vil ske, fordi det her forslag økonomisk ikke giver et bedre resultat for landmændene at gå fra korn til energiafgrøder, men at der vil være andre jorder, hvor det vil ske, så vil vi rent faktisk få en balance, hvor der tages hensyn til, at det private erhvervsliv naturligvis skal kigge på deres økonomiske rentabilitet, men hvor vi også kan sikre, at der sker en udvikling i retning af, at der kommer flere energiafgrøder, så vi kan få en større andel af vedvarende energi.
Det er helt rigtigt, at jeg kommenterede SF's ordførers indlæg meget.
Det er, fordi jeg egentlig efterlyser en større ansvarlighed i SF's klimapolitik med hensyn til at gå væk fra kravet om, at der skal brændes naturgas af, og overgive sig til muligheden for, at der kommer mere biomasse i vores kraft-varme-sektor.
Det er efterhånden kun SF, der står tilbage med den blokade.
Steen Gade (SF), 2009-12-04:
Tak for det.
Nu lød det fra skatteministeren, næsten som om det var SF, der havde fremsat et forslag, man skulle kommentere, og at det ikke var skatteministerens ansvar, at der var balance i forslaget.
Men lad det nu ligge.
Skatteministeren bruger Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet som sandhedsvidne på, at det her er fornuftigt.
Det, som er fornuftigt i det, ministeren nævner, er jo, at vi får mere dyrkning af energiafgrøder, også de flerårige.
Det er vi tilhængere af.
Men det er meget interessant, at lige netop høringssvaret fra dem, som skatteministeren henholder sig til, siger, at det i stedet for burde være sådan, at lovgivningen var udformet sådan, at det var de steder, hvor der var korndyrkning, der blev omlagt til energipil.
Det er nok, fordi de mennesker har forstand på det, at de foreslår det, men det er jo netop ikke det, skatteministeren foreslår.
Noget andet er, at skatteministeren og regeringen åbner op for, at man tilplanter i bræmmerne.
Det er der knap en måned til.
Det har vi ikke nået.
Vi har oven i købet fået det gule kort forleden dag.
Her skal man jo også føle sig forpligtet, vil jeg sige til ministeren.
Frank Aaen (EL), 2009-12-04:
Andre af oppositionens ordførere har redegjort for de miljømæssige problemer, der er med det her forslag.
Vi er helt enige i det, der er blevet fremført.
Det kan man jo se i bemærkningerne, hvor der står: »Hvis det antages, at …«.
Hvor ved man fra, at det tal lige er det rigtige?
Som det er blevet sagt, kan enhver, der har lyst til at spare i skat, jo bruge det, der er blevet fremsat her, bare man ejer et stykke jord, hvor der er de nødvendige betingelser, for at man må dyrke de her flerårige energiafgrøder; jamen så kan man bruge skattehullet.
Det er klart, at Enhedslisten ikke er med på noget, der på den ene side er tvivlsomt miljømæssigt – men som jeg indrømmer også i nogle tilfælde kan være en fordel miljømæssigt, men så skal man jo styre det, man kan ikke bare åbne op – og på den anden side samtidig er et skattehul.
De to ting er ikke Enhedslistepolitik, og derfor går vi imod.
Bente Dahl (RV), 2009-12-04:
Først vil jeg sige, at vi er imod forslaget.
Det er uklart, hvad forslaget skattemæssigt vil få af konsekvenser.
Fradragsretten er ikke forbeholdt landbruget; også lønmodtagere med hobbyvirksomhed og andre interessenter, som vil investere her, kan udnytte fradragsmuligheden.
Der burde forud for et forslag af denne type ligge et udredningsarbejde, der belyste, hvordan forslaget ville virke i praksis.
Miljømæssigt skyldes vor bekymring især to forhold.
For det første vil tilplantningen af jordarealer med flerårige monokulturer gå ud over biodiversiteten, altså mangfoldigheden, for både planter og dyr.
For det andet må man frygte, at de flerårige afgrøder ikke mindst vil blive plantet i bræmmerne omkring vandløb m.m.
Der vil blive mange spørgsmål, der kan stilles og som skal besvares under udvalgsarbejdet, for nærmere at få belyst forslagets skattemæssige og miljømæssige virkning.
Som sagt: Radikale Venstre er imod.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Jeg ved ikke, om hr. Henrik Dam Kristensen er bekendt med den ordførertale, jeg lige har holdt, og hvor jeg sagde, at det var et tilbud.
Nu har Dansk Folkeparti jo været med til at udmønte det her initiativ, så Dansk Folkeparti er bekendt med de bestemmelser, der er i lovforslaget.
Det er et pudsigt spørgsmål.
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jamen så forstår jeg ikke fru Line Barfod, for Enhedslisten bakker op om den grundlæggende tankegang.
Ellers kan jeg ikke se, hvorfor man stemte for lovændringen i 2003, og så forstår jeg slet ikke, hvorfor man laver sådan et postyr nu.
Det har jeg simpelt hen svært ved at forstå, for hvis Enhedslisten er imod konceptet om, at man giver folk et tilskud til, at de kan vende frivilligt – fuldstændig frivilligt – tilbage til det land, de kom fra, forstår jeg ikke, hvorfor man ikke har haft den holdning hele tiden, og hvorfor man ikke kan bakke op om den nu.
Jeg ville da ønske, at Enhedslisten var lidt mere kreativ i sin modstand mod forslaget her.
Grunden til, at man er imod, er, at man ønsker at være imod regeringen og den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti.
Det har man jo lov til at være, men så kunne man godt være lidt mere kreativ med at finde på argumenter.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-04:
Da der er flere ordførere, der har gennemgået forslaget, skal jeg undlade at bruge Folketingets tid på det, men gå direkte til de særlige bemærkninger, som jeg har til forslaget.
Det er jo helt klart det, der kommer til udtryk her i jordfordelingsloven.
Men man skal jo så altid være lidt opmærksom på, hvad det har af omkostninger, når man laver sådanne forenklinger.
Et spørgsmål, som jeg i hvert fald gerne vil stille til ministeren, er om den demokratiske proces, når man dels undlader, kan undlade, lodsejerudvalget, dels undlader det indledende møde, altså der, hvor jordfordelingssagerne virkelig starter, hvor de har noget med lodsejerne at gøre, og hvor der er den direkte indflydelse.
Det neddrosler man her.
Det kan jeg godt være lidt betænkelig ved, og jeg vil da godt have ministerens mening om det.
Så har jeg et spørgsmål i forbindelse med § 20, som vedrører forkøbsretten.
Der står, at § 12 og § 13 i landbrugsloven bliver ændret.
Så skal jeg kun sige, at SF vil undlade at stemme ved afstemningen om det her lovforslag.
Det er ikke så meget, fordi vi er utilfredse med lovforslaget, men fordi det er en del af »Grøn Vækst«, og den har vi hverken lod eller del i.
Mike Legarth (KF), 2009-12-04:
Tak, hr. formand.
Med etableringen af flere vådområder og ådale, som aftalen om »Grøn Vækst« lægger op til, vil der givetvis komme flere sager om jordfordeling.
Det er sager, vi gerne skulle have ekspederet effektivt og hurtigt, og derfor er ministerens fremsatte forslag om indførelse af en jordfordelingskommission og et enkendelsessystem, som skal forenkle processen ved afsigelsen af jordfordelingskendelser, et rigtig godt initiativ.
Som jeg kan se det, er der ingen negative konsekvenser med forslaget, der er f.eks. ikke noget, der hindrer et enkendelsessystem i stedet for det nuværende system med to kendelser, specielt når det tages i betragtning, at det sidste møde har haft mere formel end reel betydning.
Heller ikke konsekvensændringer som ophævelse af bestemmelsen i ligningsloven om fritagelse for beskatning har nogen praktisk betydning for fremtiden.
Når der ikke er nogen praktiske eller negative konsekvenser, men processen blot bliver mere effektiv for både lodsejere og jordbrugskommissionerne, så lad os komme i gang.
»Grøn Vækst«-aftalen er et vigtigt og et rigtigt skridt for den danske natur og miljøet, derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at effektivisere processen bag de initiativer, som »Grøn Vækst« byder på.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Jeg har i dag talt på vegne af vores ordfører, hr. Knud Kristensen, som var nødt til at passe sin gerning i Nordjylland.
Line Barfod (EL), 2009-12-04:
Jeg må sige til hr. Karsten Lauritzen, at der jo er en verden til forskel fra det, som lovforslaget lægger op til, og til at sige: Der er kommet nogle mennesker til Danmark, fordi de er flygtet fra et diktatur, nu er der langt om længe blevet demokrati i deres land, og så hjælper vi dem med at komme tilbage, hvis de ønsker det.
F.eks. valgte mange af dem, der flygtede fra Pinochets diktatur i Chile, at vende tilbage, da der igen blev demokrati.
Det er en måde at tænke på.
For kommunerne bliver det skruet sådan sammen økonomisk, at i stedet for at belønne dem for at gøre en god integrationsindsats og få folk til at være en del af samfundet, lære dansk osv., belønner vi dem, hvis de får folk til at rejse hjem.
Det er det, der er hele problemet, det er selve den grundlæggende tankegang, om vi hjælper mennesker, der gerne vil være med til at bygge demokrati op i deres land, eller vi siger: Her er nogle, vi ikke ønsker hos os, ud med dem!
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Man får to poser penge.
En til at etablere sig for og en til – hvad skal man sige – at føre det liv, man nu har lyst til, i det land, man vender tilbage til.
Men konceptet er præcist det samme som det koncept, der var, da Enhedslisten i 2003 stemte for lovændringen.
Det er ikke noget, den her regering eller Dansk Folkeparti har opfundet.
Det med repatriering er rent faktisk noget, som Nyrupregeringen opfandt.
Det, som man nu gør, er, at man forbedrer ordningen og øger incitamentet til at benytte sig af den.
Jeg tror, at dem, der vil benytte sig af den, er udlændinge, der ikke føler sig tilpas i Danmark og ikke føler, at de hører hjemme her.
Man kan også håbe, at nogle af dem, der vil benytte sig af den, er nogle af dem, der ikke har accepteret de grundlæggende kulturelle værdier, der præger det danske samfund – de demokratiske værdier, som er fuldstændig centrale for os i Venstre, men det er de måske ikke for medlemmerne af Enhedslisten.
Det tror jeg også vil gøre sig gældende fremover.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Man kan jo vælge forskellige strategier, hvis der er nogle mennesker i det danske samfund, der har problemer.
Hr. Karsten Lauritzen nævner, at det kunne være folk, der ikke har lært det danske sprog f.eks., men man kunne jo også vælge at sige, at så har vi som samfund en opgave at løse.
Hvis der er borgere, som har været i lang tid i Danmark, og som ikke taler det danske sprog, har vi som samfund en opgave at løse.
Hr. Karsten Lauritzen mener, at det er en bedre løsning at sige: Her er en check, smut, så betaler vi os fra problemerne.
Jeg går ud fra, at hr. Karsten Lauritzen kan bekræfte, at de 100.000 kr., som man modtager, modtager man ikke i den periode, hvor man reelt etablerer sig i det land, som man vender tilbage til.
Dem modtager man jo først, når fristen for at fortryde er udløbet.
Det vil sige, at det altså ikke er en pose penge, som man får til at etablere sig for.
Det er en pose penge, man får som bonus for at blive væk.
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jeg synes faktisk, at jeg i min ordførertale forsøgte at redegøre for, hvorfor Venstre synes, at det her er en styrkelse af repatrieringsloven, som vi bakker op om og støtter.
Det er nemlig, fordi det er en ny chance for en række af de udlændinge, som har været i Danmark i mange år og ikke føler sig hjemme i det danske samfund, som aldrig har lært sproget og aldrig er kommet ud på arbejdsmarkedet.
De har nu en mulighed for at vende tilbage.
Jeg kan forstå, at det koncept, som Enhedslisten også bakkede op – så vidt jeg er orienteret, så stemte de i 2003 for den seneste lovændring; det tror jeg faktisk at et enigt Folketing gjorde – og som der ikke bliver ændret med, er noget, som et bredt flertal i Folketinget bakker op om.
Derfor synes jeg ikke, at det en særlig relevant debat at tage.
Det, man her ændrer på, er som sagt kun beløbene.
Det er ikke det koncept, at man hjælper folk økonomisk med at reintegrere sig i deres oprindelige hjemland, man ændrer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Det er jo en interessant diskussion om, hvad formålet egentlig er med det her lovforslag.
Hr. Peter Skaarup er meget præcis i sin beskrivelse af formålet.
Han siger, at vi betaler for, at man opgiver sin livsvarige opholdstilladelse i det danske samfund; den er meget værd for den pågældende og for det danske samfund, og det koster ganske meget at have utilpassede udlændinge i det danske samfund.
Nu har man jo igennem de seneste år fra regeringens side gjort meget for at sørge for, at så få som muligt har mulighed for at komme ind i Danmark.
Nu vil man så også til at betale folk for at forlade landet.
Er ordføreren enig i hr. Peter Skaarups udtalelser om, at formålet med det her lovforslag er at betale mennesker for at opgive deres opholdstilladelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-12-04:
Altså, det kunne vi jo tage en diskussion om, når vi nu har forslaget om landbrugsloven til anden behandling her midt i december, og om det, at der kom en kommission, der så analyserede det nærmere, i virkeligheden ville medføre, at Socialdemokraterne tog aktivt del i processen og ville stemme for forslaget om landbrugsloven.
For det er jo den samme diskussion, som vi har om det her lovforslag, og det er jo forunderligt, at det eneste, hr. Bjarne Laustsen kan kommentere, er, at her vil man undlade at stemme, fordi man ikke er en del af forliget, som det her er med i.
I stedet for ville det jo være pænt, hvis Socialdemokraterne ville forholde sig til lovforslaget, og her taler vi udelukkende om et lovforslag, der gør arbejdsgangen mere smidig, når vi taler jordfordeling, for at imødekomme behovet i forbindelse med initiativer rettet mod natur og miljø.
Altså, det skulle man jo tro var noget Socialdemokraterne ville bakke op om, frem for at bureaukratisere og kræve nedsættelse af kommissioner, og jeg ved ikke hvad.
Mage til bureaukrati kan det her lovforslag simpelt hen ikke bære.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-04:
Jeg går ikke ud fra, at vi har for mange gråspurve, og jeg lægger slet ikke op til at skyde nogen gråspurve, hverken med kanoner eller med mindre effektfulde våben.
For jeg synes ærlig talt, det har været meget sparsomt med, hvad regeringen og ministeren har bidraget med til Folketinget i forbindelse med det spørgsmål, vi stiller: Hvad kommer det til at betyde, at man ændrer så meget på vilkårene, ophæver bopælspligten, arealkravene, harmonikravene og alle mulige ting, den der totale liberalisering af noget, som Venstre hidtil har stået meget vagt om?
Når vi så spørger til, hvad konsekvenserne er, er svaret, at det er ligegyldigt at få det undersøgt.
Så jeg er til dels enig i det her, hvis det bare var det, men jeg synes bare, at tingene kunne hænge sammen, og så kunne man stille og roligt have fundet ud af det her, og så kunne man jo også have haft et godt forberedende arbejde, inden man træffer beslutning om det her punkt.