runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan Det Radikale Venstre stiller sig til de problemer, der er på Nørrebro for det religiøse mindretal, som jøderne jo er.
Det er i flere artikler i dagspressen osv. beskrevet, hvordan der bliver hetzet imod dem fra islamitter, altså hvordan skolelærere eksempelvis får at vide, at de skal skifte efternavn, hvis de vil undervise på en folkeskole på Nørrebro osv.
Hvad er Det Radikale Venstres indgangsvinkel til den problemstilling, og hvilke løsningsforslag har man på den?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Lige præcis.
Jeg mener, at kommunerne har gjort alt, alt for lidt og set igennem fingre med det her.
Vi har jo oven i købet haft et økonomisk tilskud, som man gav de her kvinder.
Det blev kaldt forklædetilskuddet, hvor man ligesom så igennem fingre med, at de ikke opfyldte kravene til at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så fratog man dem deres kontanthjælp, og så gav man dem simpelt hen med fuldt åbne øjne penge for at gå derhjemme og passe deres børn, og derfor blev det kaldt forklædetilskuddet, eller hvad det nu var.
Nu har vi jo lavet en ny plan for, hvordan vi skaffer flere mennesker på kontanthjælp, herunder en stor gruppe indvandrere, i arbejde, og der har vi jo bl.a. givet kommunerne omkring 600 mio. kr., så de kan gennemgå alle sagsakterne og tage alle dem, de ellers har lagt nederst i bunken, og lave en handlingsplan for dem for at se, hvad der skal til, for at de her personer kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Den plan har jeg stor tiltro til.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jeg må starte med at afvise, at gryden skulle være ved at gå af kog.
Det kan jeg fuldstændig afvise.
Der er så meget gang i det blus, som der har været hele tiden.
Men i diskussionen om værdier må man jo vælge sine ord med omhu, og jeg forstår, at der i Dansk Folkeparti blandt forskellige medlemmer er selvransagelse over, om man har valgt de rigtige ord på de rigtige tidspunkter i den forgangne uge, og det er helt fint.
Jeg synes, værdier er et udmærket ord, som fint beskriver, at det er noget af det, man arbejder efter, når man tager beslutninger om, hvad man mener konkret politisk, og det var derfor jeg nævnte frisind, retsind og storsind som de værdier, vi forfølger.
Der vil jeg da også sige, at et dansk særkende godt kunne godt være vores frisind.
Jeg synes, det er voldsomt under pres.
Jeg synes, det er voldsomt under pres, ikke mindst af Dansk Folkeparti, men også af den nuværende regering.
Men jeg synes, at vores frisind, vores åbenhed over for andre, vores plads til forskellighed traditionelt har været et særkende, og det synes jeg vi skal stå vagt om, også når det er under pres.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Jeg synes, at det i den diskussion er meget vigtigt at få markeret, at man kan være medlem af Folketinget både med tørklæde og uden tørklæde, at man har de fulde rettigheder og der er fuld lighed, uanset om man vil hilse på hinanden med hånd, eller om man vil nikke, og sådan skal det være på enhver arbejdsplads.
Så vil jeg sige, at jeg ikke går ind i tørklædediskussionen.
Jeg synes, den er uinteressant.
Jeg lægger vægt på, hvad folk mener, og når jeg bliver ekspederet ved kassen henne i Kvickly, så lægger jeg vægt på, om jeg får en ordentlig betjening, og ikke, om der er et tørklæde på hovedet af den, der betjener mig.
Nu beskæftigede hr. Søren Krarup sig med niveauet.
Nu er det jo svært at nå på hr. Søren Krarups niveau, vil jeg sige, så det skal jeg ikke bestræbe mig på.
Det behøver ikke være rigtigt, fordi det står i den bog, men jeg kender godt de diskussioner.
Jeg mener, man kan tage tørklæde på på mange måder.
Jeg tror desværre også, hvad angår det, hr. Søren Krarup mener, at mange tager tørklæde på i de her måneder og år i protest mod hr. Søren Krarup.
Og hvis hr. Søren Krarup mener, at det ikke er med til at fremme integrationen, så har han jo i hvert fald selv været medskyldig.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Sådan er det jo netop, vil jeg sige til fru Irene Simonsen.
I et demokrati har vi jo forskellige holdninger, og vi diskuterer dem, og sådan er det.
Det er i øvrigt en tradition, som jeg er meget stor tilhænger af.
I den her debat har jeg givet udtryk for, at jeg finder det vigtigt at diskutere det muslimske tørklæde i forbindelse med ligestilling.
Samtidig siger jeg også, at der er mange eksempler på højtuddannede, frisindede kvinder, som vælger at bære tørklæde, og hvis valg ikke nødvendigvis er bundet op på dogmatisk religiøsitet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Vigtige danske værdier er truet af udtalelser som: »Alle muslimerne skal ud af Danmark«.
Det er hårdt sagt, der er jo også mennesker blandt dem.
Men hvordan skal vi sortere?«
Det er sagt af Dansk Folkepartis byrådskandidat, Ib Krog Hansen, sagt i Danmark, et land, som hylder lighed som værdi.
Vigtige danske værdier er truet af udtalelser som: »Islam hører ikke til i Europa og vores første prioritet må være at repatriere muslimerne.
Islam truer vores fremtid, og vi vil hindre, at islam sætter nogen dagsorden i Europa.
Den tro hører til i en mørk fortid og dens politiske mål er lige så ødelæggende som nazismens.«
Det er sagt af Dansk Folkepartis medlem af Europa-Parlamentet, Mogens Camre, sagt i Danmark, et land, som hylder religionsfrihed som værdi.
Vigtige danske værdier er truet af udtalelser som: »Vor naive indstilling til humanitet og menneskerettigheder gør os alle til lette ofre for en totalt menneskefjendsk religion.«
Dette er sagt af fru Louise Frevert, folketingsmedlem for Dansk Folkeparti, sagt i et land, som bygger sin lovgivning på menneskerettighederne.
Vigtige danske værdier er truet af udtalelser, som da fru Pia Kjærsgaard skrev i sit nyhedsbrev, at det ville have chokeret en dansker for 100 år siden at se middelalderen vende tilbage: »De ville nemlig ikke i deres vildeste fantasi have kunnet forestille sig,« – i 1900 – »at store bydele i København og andre danske storbyer i 2005 ville være befolket af mennesker på et lavere civilisationstrin.
Med medbragte primitive og grusomme skikke, såsom æresdrab, tvangsægteskaber, halalslagtning – og blodhævn.
Det er nemlig lige præcis det, der er sket.
At titusindvis og atter titusindvis af mennesker, der tilsyneladende civilisatorisk, kulturelt og åndeligt befinder sig i 1005 – i stedet for i 2005 – er søgt til et land, der for århundreder siden lagde middelalderen bag sig.«
Dette er sagt i Danmark af formanden for regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, sagt i et land, som hylder værdien, at alle mennesker er født lige og frie.
Dansk Folkeparti skal have tak for at have rejst den her debat om grundlæggende danske værdier og normer.
Der er vitterlig behov for den.
Danske værdier og normer er nemlig truet af Dansk Folkepartis modbydelige retorik og menneskesyn.
Fjenden er i landet.
Jeg håber, at denne debat vil føre til en diskussion overalt i Danmark om, hvordan vi sikrer, at vi fortsat har et Danmark, som bygger på ytringsfrihed og religionsfrihed og på, at alle mennesker er født lige og frie.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Problemet er, at jeg jo netop siger, at man ikke kan gribe det som en løgn.
Jeg vil fuldstændig give hr. Jesper Langballe ret i, at det, der fremgår af det interview, er uklart.
Derfor har Enhedslisten lige siden sagt: Nu skal vi altså vide, hvad sandheden er.
Og det er den, vi så har fået, og det er den, som den pågældende folketingskandidat så har gjort alt, hvad hun kunne, for at dokumentere i offentligheden, det synes jeg bare er vigtigt at sige.
Og så må vi jo se, hvor længe nogen kan fastholde spørgsmålet om, om der er noget, der er usandt eller ej.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Nu skal hr. Jørgen Arbo-Bæhr passe på konsekvenserne af det, han siger.
Der er et arabisk begreb, der hedder taquiya.
Det står i Koranen, og det er ikke bare muslimens ret, men deres pligt til at lyve eller forstille sig, når det gavner islams eller de rettroende muslimers sag.
Det er et begreb, der sådan har lyst langt væk fra de udtalelser, Asmaa er kommet med, men her i Danmark går den jo simpelt hen ikke.
En politiker, der bliver grebet i at lyve, falder meget tungt.
Vi kan ikke lide det.
Derfor synes jeg nok, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr skulle lade være med at benægte, at Asmaa Abdol-Hamid har benægtet i Politiken, at hun nogen sinde har drømt om at stille op for Socialdemokratiet.
Hvad skulle den ledsagende retfærdiggørelse fra hr. Arbo-Bæhr om, at han somme tider heller ikke kan huske 3 år tilbage, til for?
Det er da helt utroligt, altså, det jo nærmest absurd.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg bliver nødt til at sige, at det kan undre mig, hvordan man kan føre en debat om, om Asmaa har stillet op for Socialdemokratiet, for det har været offentligt kendt, at hun, mens hun var medlem af Socialdemokratiet, har undersøgt, om hun kunne blive kommunalvalgskandidat.
Det kunne hun ikke.
Hun forlod Socialdemokratiet, i forbindelse med at hun sagde: Enhedslisten kan repræsentere mine holdninger.
Senere hen har vi selvfølgelig undersøgt, om det er rigtigt.
Ellers kan hun jo ikke blive kandidat for Enhedslisten.
Det er det.
Hun kan godt blive kandidat for Enhedslisten.
I dag siger hun: Jeg ville ikke stille op for Socialdemokratiet.
Og så vil jeg bare sige: Det ville jeg heller ikke
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Men jeg vil gerne fortsætte i hr. Søren Espersens og hr. Peter Skaarups spor og sige, at i det pågældende interview, hvor Asmaa ikke ville udtale sig mod dødsstraf, hvad hun så ½ time efter havde fundet ud af at gøre, kan hun heller ikke huske, at hun stillede op for Socialdemokraterne for 3 år siden.
Og minsandten om ikke hr. Jørgen Arbo-Bæhr solidariserer sig så hjerteligt med hende, at han heller ikke kan huske, hvad der skete for 3 år siden, måske heller ikke, om han stillede op for et eller andet parti for 3 år siden.
Man må sige: Der er virkelig fodslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Keld Albrechtsen.
Det skal være lysende klart og komme fra Asmaas egen mund: Jeg er imod dødsstraf.
Jeg er kommet med et eksempel her, og jeg kan godt lige gentage det meget kort.
siger Asmaa: Jeg tager klart afstand fra dødsstraf.
Det er ikke noget, vi skal have i Danmark eller andre steder.
Og fuldstændig rigtigt, det skal gentages igen og igen.
Der skal ikke være nogen som helst tvivl i sindet om, at Enhedslistens folketingsmedlemmer og folketingskandidater er imod dødsstraf.
Jeg kan i øvrigt godt leve med, at også medlemmer af Enhedslisten hilser på mig på måder, jeg aldrig selv kunne finde på at hilse på folk på.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det kan godt være, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke har hørt det interview, Politiken har lavet, men situationen er jo den, at Politiken fastholder at have citeret fuldstændig korrekt, og at Asmaa altså ikke vil svare på, om hun går ind for dødsstraf eller ej.
Og det er jo det, der står tilbage.
Der er vel også en grund til – og det skal så være mit spørgsmål til hr. Jørgen Arbo-Bæhr – at den århusianske veteran i Enhedslisten, hr. Keld Albrechtsen, der har været folketingsmedlem i mange år for Enhedslisten, i dag i metroXpress opfordrer Asmaa til én gang for alle at eliminere enhver tvivl om sin holdning på partiets landsmøde i bededagsferien.
Keld Albrechtsen siger: Jeg kunne godt bruge et klart og entydigt signal fra hende.
Det er ingen hemmelighed, at jeg også hører fra andre venstrefløjsfolk her i Brabrand, som ønsker en sådan erklæring fra hende.
Og det er da vel ikke uden grund.
Så mit spørgsmål til hr. Jørgen Arbo-Bæhr er: Hvor står Enhedslisten henne?
Accepterer man bare, at det er sådan, og at Asmaa ikke vil give hånd til mænd, og at det bare er i orden, eller hvad?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Hvis der er nogen som helst form for uklarhed om, hvad Enhedslistens folketingskandidater mener om grundlæggende spørgsmål i forbindelse med Enhedslistens politik, så gør vi det, at vi spørger dem, hvad de mener.
Og før de har sagt det offentligt, vil vi ikke tage det for gode varer.
Jeg kunne nævne mange eksempler, men lad mig tage det allersidste eksempel.
I dag i P1 Debat var Asmaa i debat med hr. Villy Søvndal og sagde bl.a.: Jeg tager klar afstand fra dødsstraf.
Det er ikke noget, vi skal have i Danmark eller andre steder.
Citat slut.
Det var den seneste ud af en række gange, hvor hun har understreget, at sådan er det.
Jeg skal ikke blande mig i, hvad der faktisk blev sagt i det pågældende interwiev, eller i, hvad der blev spurgt om, fordi jeg aldrig nogen sinde har overhørt det og aldrig har haft mulighed for at høre, hvad der rent faktisk blev sagt.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Når vi er i gang med debatten om Asmaa, vil jeg bare spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr: Hvad synes hr. Jørgen Arbo-Bæhr om det interwiev, Politiken har lavet med Asmaa Abdol-Hamid?
Her spørger Politikens journalist, Claus Block Thomsen, hende: »Men kan du svare ja eller nej til, om du er imod dødsstraf?«
Til det svarer hun: »Jeg synes ikke, at verden er så firkantet, at jeg bare kan svare ja eller nej på det spørgsmål.
Skal jeg så også svare på, om solen er rød eller gul.
Det irriterer mig at få det spørgsmål.
Hvorfor stiller du ikke det samme spørgsmål til danske politikere?«
Hvordan har hr. Jørgen Arbo-Bæhr det med, at Enhedslisten nu måske kommer til at stå med et folketingsmedlem, der har de her holdninger, og som ikke ønsker at give hr. Jørgen Arbo-Bæhr hånden, et medlem, som fordrer, at hun skal have lov til at bære tørklæde på Folketingets talerstol, altså noget, der virker i strid modsætning til det, som jeg egentlig troede Enhedslisten gik ind for, nemlig ligestilling mellem kønnene?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Medlemmer af Enhedslistens seksuelle tilbøjeligheder, så længe de holder sig inden for lovens rammer, er ikke noget, Enhedslisten bestemmer.
De er den enkeltes frihedsrettighed, uanset om det drejer sig om sex før ægteskabet, eller hvad det ellers kan være, vi snakker om.
Men det er klart, at politiske emner er Enhedslistens område.
Et politisk emne som ja til homoseksuelles ret til registreret partnerskab er et emne, som man skal gå ind for, hvis man er kandidat for Enhedslisten, og det går Asmaa Abdol-Hamid også ind for.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Nå, så lad os blive hos Vilhelm Beck, Indre Missions stifter, og Asmaa Abdol-Hamid og tale lidt om hænderne over dynen, når man sover.
Lad os tale om ja til en fundamentalistisk tro, om ja til religiøs underkastelse, om nej til sex inden ægteskabet, om nej til onani, om nej til kvindelige prædikanter, om nej til registrerede partnerskaber.
Skal det nu være Enhedslistens politik, når Asmaa bliver valgt til Folketinget?
Og er hr. Jørgen Arbo-Bæhr så også med til sammen med de andre Enhedslistefolk at stemme ja til sådan noget pladder som det her?
Hvordan har hr. Jørgen Arbo-Bæhr det med sådan noget som det her?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Hjertet sidder altid til venstre, også hos mig.
Og jeg vil godt sige, at når hr. Søren Espersen nu snakker om den sorteste reaktion, så har vi ingen folketingskandidater eller folketingsmedlemmer i Enhedslisten, som ikke klart har taget afstand fra dødsstraf, som ikke klart har tilsluttet sig ligestilling mellem homoseksuelle og andre med andre seksuelle orienteringer, og som ikke klart har sagt, at de går ind for fri abort, for nu at nævne nogle af de emner, som har været oppe i den her debat.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Jeg har jo haft utrolig ondt af hr. Jørgen ArboBæhr de sidste dage, hvor man har set, hvordan han har snoet sig som en ål i mudder for at svare på alle de der forfærdelige spørgsmål om Asmaa Abdol-Hamid.
Jeg vil sige, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke har gjort det ret godt.
Det efterlader et indtryk af en mand, de slet, slet ikke har hjertet med i det her, og det kan jeg egentlig godt forstå.
Hvis man skal sige noget positivt om Enhedslisten, så er det vel egentlig, at den blev startet som et opgør, har jeg forstået, med den sorte reaktion, og det synes jeg da er en positiv tankegang.
Så vælger man altså nu en folketingskandidat, som er indbegrebet af den sorteste sorte reaktion, og som får Indre Missions stifter, Vilhelm Beck, til at ligne en cancandanserinde.
Det er der, vi er ude nu.
Hvordan har Enhedslisten det egentlig med hele den her sag?
Jeg vil spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr
: Hvor er hjertet i den her sag?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
For det første mener jeg med hensyn til bederum på en bestemt institution at det er fuldstændig oplagt, at det er den institution, som, ud fra hvordan vi bedst får fremmet værdier om ligestilling, respekt for hinanden og ingen tvang, beslutter, om det sker med et bederum eller uden et bederum.
Jeg ved ikke, hvordan det er på Syddansk Universitet, men det ved de på Syddansk Universitet.
For det andet vil jeg sige, at når hr. Martin Henriksen siger: Så ved vi, hvad tørklædet kan føre til, så er det ikke rigtigt. Det, som vi ved, er, hvad tvang kan føre til.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Og når man opretter sådan nogle ting her på f.eks. uddannelsesinstitutioner, så imødekommer man de forkerte, og det er jo en problemstilling.
Så jeg vil bare igen spørge: Hvad skal jeg svare på de her henvendelser, når jeg får dem?
For Dansk Folkeparti er jo så at sige det eneste parti, der f.eks. siger, at det måske ikke er sådan en god idé med sådan et bederum på en uddannelsesinstitution.
Altså, hvad skal jeg svare de borgere, der henvender sig?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg mener, at det er ekstremt vigtigt, at grundlaget for at tage den her diskussion er den enkeltes ret til at vælge selv.
Hvis det er sådan, at der er nogle, der pålægger andre enten at bære et tørklæde eller at lade være med at bære et tørklæde, er jeg imod det.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Det, jeg vil sige, falder måske lidt uden for rapporten, men ikke desto mindre synes jeg stadig væk, at det er relevant, fordi vi også i høj grad diskuterer integration her.
Jeg får en gang imellem nogle henvendelser.
Jeg har fået nogle henvendelser fra muslimske kvindelige studerende på Syddansk Universitet, som er kede af, at man på det universitet har oprettet et bederum, som de, der har en mere ekstrem fortolkning af Koranen og af islam, benytter.
Og de henvendelser, jeg har fået, siger så, at det rum bliver brugt som et sted, hvorfra man kan sige til de mere moderate muslimer: Hvorfor har du ikke tørklæde på, hvorfor har du det tøj på, det er ikke islamisk tøjstil?
Altså, hvad mener hr. Jørgen Arbo-Bæhr at jeg skal svare, når jeg får sådan nogle henvendelser?
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Jo, jeg har ikke noget imod at læse den bog.
Jeg sagde, at jeg kendte argumentet.
Det er jo ikke det samme som, at jeg købte argumentet.
Men jeg læser gerne bogen, som jeg læser mange andre bøger.
Jeg skal ikke forlænge den diskussion om, om det drejer sig om det samme som for andre, der har brugt tørklæder, men der er jo i hvert fald elementer af det.
Og når indremissionfolk på Gjøl i sin tid i Hans Kirks »Fiskerne« gik med tørklæde og skjulte deres hår og gik i lange kjortler, så havde det jo nogle af de samme elementer i sig.
Jeg bruger bare den fortælling for at sige, at samfundene heldigvis ændrer sig.
Og den her rapport, som vi debatterer ud fra, viser jo, at de, der kommer fra indvandrermiljøer her i landet, er kommet meget mere i retning af de universelle værdier, vi snakker om i dag, end dem i deres hjemlande.
Og det viser også, at næste generation er på vej i den rigtige retning – ikke nok, men de på vej.
Derimod advarer rapporten om, at der er flere, der føler sig diskrimineret.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
... hvor man står og siger: Dit niveau er meget lavere end mit.
Her stillede jeg hr. Gade et konkret spørgsmål om, om han havde læst denne afslørende bog, som sætter selve tørklædestriden på plads – og der er andre, der har sagt det – og den siger jo, at islam i den sammenhæng ganske svarer til fascisme og nazisme.
Det er et konkret spørgsmål, og det kunne gøre hr. Steen Gade klogere både at svare på det og måske sætte sig ind i det, spørgsmålet drejer sig om.
I stedet bliver det bare til et vælgermøde.
Var det ikke en idé for hr. Steen Gade at læse bogen?
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Det er jo frivilligt.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg har egentlig ikke lyst til at fortsætte, for det bliver jo altså den her vælgermødestil ...
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg synes næsten, det var synd for fru Henriette Kjær, at stort set alle spørgsmål handlede om noget, som fru Henriette Kjær skulle tage afstand fra her under debatten, alle mulige udtalelser fra forskellige politikere, selv om debatten i virkeligheden skulle handle om tænketankens rapport, som vi fra Dansk Folkepartis side meget gerne vil debattere her i Folketinget.
Det er på ligestillingsområdet, hvor rapporten taler om, at 50 pct. af de tyrkiske indvandrere mener, at mænd har mere ret til et arbejde end kvinder, hvis ikke der er job til alle.
Det er jo meget slående for hele det problem, vi står over for, at vi har fået nogle grupper til landet, som lever med en helt anden kultur, og hvor man f.eks. ikke er nået så langt med hensyn til ligestilling mellem kønnene.
Det, jeg godt kunne tænke mig at få fru Henriette Kjærs svar på, er: Hvad gør vi derude, hvor de problemer er, altså hvor det er sådan, at kvinderne ikke kommer ud på arbejdsmarkedet og bliver holdt tilbage af mændene?
Hvad gør de kommunale sagsbehandlere?
Hvad gør de ude i kommunerne, i de her store socialdemokratiske kommuner, hvor alle ghettoerne ligger?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Jo, lige i dag synes jeg, det mere er vælgermøde, end det er fremdrift med hensyn til, hvad vi kan gøre for at sikre en bedre integration, og jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi har brugt så meget tid på det.
Men omvendt skal det jo ikke hedde sig, at vi ikke vil diskutere de her forskellige værdier, for jeg har ingen problemer i at vedstå et samarbejde med Dansk Folkeparti, og når nogen har sagt noget, jeg er uenig i, så tager jeg afstand fra det, når nogen har sagt noget, der er blevet overdrevet, så må man også lytte til forklaringen, og det synes jeg skal frem her i debatten.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg må tilstå, at jeg havde besluttet, at jeg ikke ville spørge hr. Gade om noget, for jeg synes, hans niveau i denne debat har været så utrolig lavt.
Men når jeg nu hører ham sige i fuldt alvor, at han husker sine formødre iklædt tørklæde for at beskytte sig mod vejr og vind, og at det jo svarer til muslimernes tørklædebrug, så er det en uvidenhed, som jo altså simpelt hen må få enhver til at ryste på hovedet.
Det står der i den bog, hr. Gade kan gå ned og købe i boghandelen.
Er det ikke lidt for billigt så at sige, at det svarer til vore formødres tørklæder?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Dertil vil jeg svare nej.
Per Clausen (EL), 2007-04-26:
Jeg vil gerne følge op på nogle af de meget interessante spørgsmål, som en række medlemmer af Dansk Folkeparti har stillet.
Det er jo altid fascinerende, når repræsentanter fra Dansk Folkeparti med vrede i stemmen taler om dem, der skaber splid i Danmark.
Det, jeg vil spørge hr. Troels Ravn om, er, om han ikke er enig med mig i – og det er så i meget tæt forlængelse af hr. Martin Henriksens spørgsmål – at det er en vigtig dansk egenskab, at man taler autoriteterne imod, og at man derfor med en vis ret kan sige, at man med den meget autoritære ledelsesstil, den meget topstyrede måde, Dansk Folkeparti organiserer sig på, godt kan sætte spørgsmålstegn ved, om dette parti på det område lever op til de danske værdier.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen er det da et dilemma, når man i et parti har en debat?
Vi er jo ikke nødvendigvis enige eller uenige, men det er da nødvendigt i et demokrati, at vi har en debat, for ellers er vi jo inde på, som vi var tidligere i formiddags, at der er noget, der er rigtigt; at der er nogle svar, der er rigtige, og andre, der er forkerte.
Det kan der være ud fra et grundsynspunkt og nogle holdninger og nogle værdier, men i et demokrati og inden for de spilleregler, vi har i et demokrati, er det vel væsentligt, at vi kan tage debatten.
Og så har jeg jo ganske klart og tydeligt sagt, at tørklædet, det muslimske tørklæde, for mig er et problem, hvis det er kvindeundertrykkende.