runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Altså, jeg ved ikke, hvordan andre mennesker har det, men jeg har også kørt sager, hvor det godt kunne være, at advokaten sagde, at der ikke var stor sandsynlighed for, at jeg ville vinde, men jeg mente jeg havde ret, så dem kørte jeg.
Altså, hallo.
Nu har vi i 20 år ment i Danmark, at vi har gjort det rigtige – så skal man da også kæmpe for sagen.
Altså, hvor er man henne?
Uanset i øvrigt om der er sandsynlighed for at vinde, ved jeg godt, at der også er en risiko for at tabe, men så taber man da med bravour.
Det er lidt ligesom at gå til fodbold: Kæmp alt, hvad du kan.
Det kan godt være, at du taber, men så har du da gjort, hvad du kunne.
Her lægger man sig bare fladt ned.
Så jeg vil godt spørge: Hvorfor vil man ikke køre sagen, og hvorfor synes SF heller ikke, at man skal køre sagen?
Det er den ene ting.
Og så den anden ting: Når man nu i Socialistisk Folkeparti ikke har taget stilling til, om man synes, snus skal forbydes eller ej, synes ordføreren så, at sagen her kører i et forkert udvalg, altså Sundhedsudvalget, og burde den være kørt i Europaudvalget i stedet for?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-04-04:
Til det sidste spørgsmål: Jeg har ikke sådan de vildeste kompetencer til at vurdere, i præcis hvilket udvalg sagen skal køre, men det er da rigtig nok, at når man hører debatten, tænker man, at det måske havde været mest oplagt, at den lå i Europaudvalget.
Det vil jeg gerne medgive.
Jeg kan simpelt hen ikke huske det første spørgsmål, hr. formand.
Er der nogle, der kan hjælpe min hukommelse?
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Bare kort: Hvorfor vil man ikke kæmpe for sagen?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-04-04:
Som jeg har forstået det, har man ligesom vurderet, at man vil tabe sagen.
Man har fået en vurdering, som er ret klokkeklar.
Derfor vil man så først og fremmest starte med at tage den op her for at se, om der er et flertal for, at man skal følge EU-direktivet, eller om der ikke er.
Og så vil man efterfølgende prøve at se, hvad der sker.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-04:
Tak for det.
Læser man hele lovforslaget og høringsnotatet, ser man, at det er en ordentlig omgang – som stadig væk er trykt på papir.
Vi har stadig væk ikke fået svar på, hvordan det kan være, at det forrige lovforslag ikke var en del af det her, men det ændrer nu ikke på, at vi kan støtte forslaget.
Det gør vi bl.a. med begrundelse i, at der er de nødvendige fritagelsesmuligheder for de borgere, der ikke kan bruge en digital forbindelse til de offentlige myndigheder.
Vi er vant til masser af områder – netbank er blevet nævnt, handel på nettet – hvor det i forbindelse med en række udbydere af varer er en helt naturlig ting, at det foregår via nettet.
Det sætter vi ikke spørgsmålstegn ved.
Men det offentlige er sådan et område, der stadig væk arbejder med blanketter og er lidt støvet osv., så jeg synes faktisk, at det her er et vigtigt skridt i retning af at modernisere og give mulighed for en effektivisering af den offentlige sektor, så man ikke holder fast i, at der aldrig skal ske en udvikling, for så skulle man jo stadig væk bruge stentavler, og hvad ved jeg.
Så jeg synes faktisk, det er et godt skridt, der tages her, med en lovgivning, der tager de nødvendige hensyn til borgerne.
Endelig må vi til dem, der har vanskeligheder på det her område, sige, at det jo stadig væk ikke er forbudt at blive hjulpet.
Der er stadig væk mange ældre borgere, der har brug for hjælp, og som har familiemedlemmer til at hjælpe sig osv. – eller andre end familien.
Jeg tror faktisk, at mange har hjælp inden for rækkevidde, hvis det endelig skulle være.
Så vi kommer ned på et meget lille antal, som til sidst står med det behov, og så er muligheden der jo for fritagelse og en anden forbindelse.
Så der er taget alle de her hensyn i det her store, digre værk, som gør, at vi kan støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-04-04:
Tak for det.
De øvrige ordførere har i detaljer gennemgået det her forslag om, at vi øger digitaliseringen af samarbejdet mellem borgere, kommuner og statslige institutioner.
Det er meget fornuftigt.
Det betyder nogle besparelser, nogle lettelser, og det gør det nemmere og billigere.
Så på den måde er det meget fint, at vi får den her form for øget digitalisering.
Der mener jeg at vi har taget de forbehold, der skal tages.
Da vi traf beslutningen om den første bølge af den her digitaliseringsstrategi, tog vi det hensyn og sørgede for, at der ikke var nogen, der blev ladt i stikken.
Så når det er sagt, skal vi sørge for at prøve at fokusere på de muligheder for gevinster, besparelser, effektiviseringer, automatisering, det her giver, sådan at vi kan bruge pengene på reelle ydelser til borgerne i stedet for unødig administration og bøvl og ballade.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-04:
Tak for ordet.
Vil finansministeren i forhold til de udsatte borgere, som ikke kan bruge de digitale kommunikationsmidler, og hvor vi jo godt kunne forestille os at man gang på gang skulle ned at søge om at slippe for at bruge dem, være indstillet på, at der blev lavet en eller anden form for register eller en anden ordning, som gjorde, at man kunne blive opført der, så man ikke hver eneste gang skulle ned at søge om at slippe for at bruge de digitale medier, men man f.eks. ved at henvende sig på borgerservice og sige, hvad man nu hedder – det kunne være XX, det kunne være Dennis Flydtkjær – så kunne komme til at slippe for at bruge dem?
For jeg kan godt se, at det kan være en gene for de mennesker, som er i den her gruppe, og som af den ene eller den anden grund ikke kan bruge det, at de gang på gang skal søge om at slippe for det.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-04:
Som udgangspunkt er det ikke vores opfattelse, at det er den måde, det skal gribes an på, og det er simpelt hen, fordi der er tale om meget forskellige situationer, om meget forskellige borgere i meget forskellige sammenhænge.
Derfor skal det være en individuel og konkret vurdering i det enkelte tilfælde, der gøres gældende for, om sådan en undtagelse kan komme på plads.
Men vi kan jo i udvalgsarbejdet meget gerne komme nærmere ind på de ræsonnementer og de begrundelser, der ligger bag regeringens opfattelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-04:
Men der er jo nogle, som er så stærkt handicappede, eller som er så stærkt ordblinde – eller der kan være andre årsager – at de aldrig nogen sinde bliver så it-kyndige, at de kan bruge de her systemer.
Det er jo i forhold til den gruppe, vi kan se er så langt ude i forhold til handicap eller demens, at man simpelt hen ikke kan lære dem at blive it-kyndige, jeg mener at vi måske burde sige: Lad os da spare dem for gang på gang at skulle ned at søge om at slippe for at bruge de digitale medier.
Men det gælder som sagt ikke den gruppe, der ligger lige på kanten, for dem kan man selvfølgelig flytte med, det er jeg helt enig i.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-04:
Ja, og igen forstår jeg sagtens det principielle synspunkt.
Men der har regeringens bare opfattelse, at den differentiering er noget mere nuanceret i praksis, end der måske gøres gældende her.
Men lad os gerne se nærmere på problemstillingen i udvalgsbehandlingen.
Jens Joel (S), 2013-04-04:
Tak for det.
Tak til Venstres ordfører.
Man får jo unægtelig fornemmelsen af, at det her handler om, hvorvidt man støtter eller man ikke støtter muligheden for at sælge løs snus i Danmark, og det mener jeg faktisk ikke er sagen i dag.
Så derfor er mit spørgsmål ret kort og præcist til Venstre, om man agter at overholde EU-lovgivningen, sådan som vi har forpligtet os til ifølge de aftaler, vi hidtil har indgået.
Sophie Løhde (V), 2013-04-04:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at man nu lige pludselig efter mere end 20 år under skiftende, forskellige danske regeringer ændrer forståelsen af tobaksdirektivet.
Det handler også om, at det, man har oplyst over for Folketinget og fået et mandat ud fra under skiftende regeringer, nu ikke svarer til det, som regeringen nu lige pludselig så fremsætter lovforslag om, nemlig et forbud mod salg af løs snus.
Vi har den holdning, at der er tale om en principiel sag, som vi må have prøvet ved EU-Domstolen med den risiko, der er, for at tabe den.
Det er fuldstændig i tråd med de gængse EU-spilleregler, og vi forstår ikke, hvorfor regeringen sådan lige pludselig out of the blue begynder at ændre holdning til det her.
Hvis det måtte komme så vidt, at vi i Danmark bliver dømt, jamen så vil vi naturligvis sørge for at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-retten.
Sådan er det.
Men vi håber ikke, det kommer så vidt.
Nu er det jo tilfældigvis også sådan, at der i øjeblikket pågår en ny revision af det eksisterende tobaksdirektiv, som skal til at forhandles, og som et flertal her i Folketinget har afgivet nogle meget klokkeklare synspunkter om, mens det fremstår uklart for alle os andre, hvad regeringen mener, ja, for så vidt også hvad Socialdemokraterne egentlig mener.
Jens Joel (S), 2013-04-04:
Men så må det opfølgende spørgsmål jo meget naturligt være, om Venstre betragter den juridiske vurdering, som bliver lavet i den danske centraladministration, som værende ikkejuridisk funderet, men derimod som værende fjernstyret af politikere, altså, om man mener, at det, der foregår rundtomkring bl.a. i Sundhedsministeriet, Udenrigsministeriet og andre steder, hvor man har kigget på det her, er politisk styret.
Så: Anklager Venstre embedsmændene for at politisere i den her sag?
Sophie Løhde (V), 2013-04-04:
Hvis vi i Venstre skal komme med noget opsigtsvækkende, skal jeg nok sørge for at sige det i forvejen, så også Socialdemokraternes ordfører er med på det.
I forhold til de her anklager, som jeg nu må forstå ordføreren for Socialdemokraterne begynder at opfinde, så forholder vi os fuldstændig stille og roligt og nøgternt til, at der i Danmark i nu mere end 20 år har været en juridisk vurdering af, at vi i Danmark holdt os inden for rammerne og reglerne af det eksisterende tobaksvaredirektiv – 20 år!
Så kommer der en åbningsskrivelse fra Kommissionen, og der er det måske ikke så underligt, at man kunne få den idé, at regeringen bare siger: O.k., vi agter ikke at få den her sag prøvet ved EU-Domstolen.
Det er jo et politisk valg, om man synes det.
Det er også derfor, at vores politiske valg i dag er, at vi siger: Ja, lad os prøve det.
Det har været 20 års fortolkning af de juridiske specialister, som Socialdemokraternes ordfører selv omtaler.
Det må vi da have et ansvar for også at få afprøvet.
Men vi kan simpelt hen ikke i det lovforslag, der er lagt frem, se, hvad det er, der skulle have ændret sig og dermed have gjort, at man lige pludselig skulle anlægge en ny juridisk betragtning.
Karen Touborg (SF), 2013-04-04:
Da ordføreren for området ikke kan være her, fremlægger jeg talen på SF's vegne.
På linje med det tidligere behandlede forslag, L 186, skal det her lovforslag, ligesom flere ordførere tidligere har nævnt, være med til at udfolde den digitaliseringsstrategi, som den tidligere regering har aftalt med KL og Danske Regioner, en strategi, som den nuværende regering også har sagt ja til i regeringsgrundlaget for 2011.
Allerede i dag betjener mange borgere sig af de digitale muligheder i deres kontakt med det offentlige, men hvis vi skal motivere endnu flere borgere og nå op på det måltal på 80 pct., som er aftalt, kommer vi ikke uden om lovgivning på området.
Når man så samtidig sørger for, at udrulningen kommer i flere bølger, så borgerne kan følge med, mener vi i SF ikke, at vi bør tøve, men – og det er rigtig vigtigt – at det fortsat skal sikres, at der er hjælp i kommunerne og regionerne til de borgere, som aldrig kommer til at bruge den nye teknologi og/eller ikke har adgang til en pc.
Alt andet ville være dybt problematisk, og det ville også bringe os i karambolage med lighedsgrundsætningen i dansk forvaltningsret.
SF kan derfor støtte forslaget.
Jens Joel (S), 2013-04-04:
Jeg mener bestemt ikke, at man altid skal lægge sig fladt ned.
Der er masser af tilfælde, hvor Danmark har taget kampen op.
Vi gør selvfølgelig det i Danmark – det gør juristerne, og det gør regeringen – at vi vurderer, om det er noget, der er hold i, og hvis man ikke mener, at der er hold i det, så svarer man og siger til Kommissionen: Glem det; vi er ikke enige med jer.
Det, der bare er sagen, og det er der også meget udførligt blevet redegjort for over for Folketingets Europaudvalg, er, at regeringen faktisk mener, at Kommissionen har en pointe.
Det kan man jo så undre sig over at vi først har opdaget 20 år efter, men det er tilfældet.
Og når de har en pointe, kan man jo ikke bare sige: Nå, men det retter vi os ikke efter, fordi I ikke har opdaget det noget før.
Altså, regler gælder jo, fra de er vedtaget, også selv om der går lidt lang tid, inden Kommissionen vågner op.
Hvis fru Pia Adelsteen gerne vil have dem på besøg lidt oftere, skal jeg prøve at lade det gå videre og se, om det kan lykkedes.
Det plejer ikke at være Dansk Folkepartis ønske, men vi skal gerne høre, om Kommissionen vil komme lidt oftere.
Stine Brix (EL), 2013-04-04:
Tak for det.
Jeg lyttede interesseret til Venstres tale, og jeg lagde mærke til, at Venstre påpegede, at danskerne jo har mange it-kompetencer, og det er også anført i bemærkningerne til lovforslaget.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, hvilke overvejelser man gør sig om, hvordan det kan være, at danskerne så alligevel ikke benytter de offentlige digitale løsninger.
Kunne der være nogle helt andre årsager til det?
Jeg har bemærket en undersøgelse, som jeg selv syntes var meget interessant, hvor man spurgte alle dem, som mødte frem på borgerservicecenteret i Ballerup, og hvor det typiske svar var, at det slet ikke handlede om it-kompetencer, men at man manglede kompetencerne til at kunne gennemskue reglerne for en given ydelse, og i det hele taget hvordan det offentlige system fungerer.
Så kan man ikke forestille sig nogle helt legitime grunde til, at borgerne nogle gange har brug for at kunne se myndighederne i øjnene og har brug for den personlige kontakt, og at det vil være fornuftigt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-04:
Det er jeg helt enig med ordføreren i.
Det synes jeg også at vi generelt skal tænke på, for det nytter ikke noget, at man bare digitaliserer noget, som i forvejen er bureaukratisk og kompliceret via papirløsningen, og så tror, at det pludselig bliver nemt, bare fordi det er digitalt.
Jeg er hundrede procent enig.
Altså, da man rullede netbank ud, var der, da man gjorde det ad den frivillige vej, rigtig mange, der ikke fik kendskab til det.
Man gjorde traditionen tro det, man plejede at gøre.
Da det blev mere og mere obligatorisk, ved at det blev billigere at benytte sig af det, kunne vi se, at lige pludselig gik det helt amok.
Jeg kan ikke huske tallet, men i dag er det jo så tæt på 100 pct., som man næsten kan komme, der bruger netbank i en eller anden form regelmæssigt, og det samme tror jeg vil ske her.
Jeg tror, at hvis man går ind og ser på kendskabsgraden i dag til alle de ting, man kan gøre digitalt, så er den simpelt hen ikke høj nok.
Jeg tror simpelt hen ikke, at danskerne er opmærksomme på alle fordelene, og dem tror jeg at vi kunne gøre dem opmærksomme på med en eller anden form for kampagne.
Stine Brix (EL), 2013-04-04:
Jeg synes, sammenligningen med netbank er interessant, for som ordføreren selv fremhæver, var det jo netop ad frivillighedens vej, at tilslutningen blev meget stor.
Så derfor har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor Venstre synes, det er sådan en fremragende idé at tvinge borgerne til at bruge digitale løsninger, løsninger, som Venstres ordfører jo fuldstændig rigtigt siger langt hen ad vejen er komplicerede at bruge, fordi de kræver et kendskab til reglerne – sådan er det jo i dag – og også indeholder et svært tilgængeligt sprog, hvis man ikke er så stærk en læser.
Så hvorfor er det den vej, en udvikling skal drives frem, frem for at man lægger incitamentet hos de offentlige myndigheder til at udvikle nogle gode, brugervenlige løsninger?
Hvorfor er det den vej?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-04:
Altså nu er jeg jo bankkunde, ligesom jeg stærkt går ud fra at alle her i lokalet er, og derfor kan jeg også selv huske, hvordan det var, da man overgik til, at det nu skulle være netbank, man skulle fokusere på.
Jeg synes ikke, det var videre frivilligt, vil jeg bare lige sige.
Det er rigtigt, at det måske er frivilligt på papiret, men det er det jo ikke, når det kommer til stykket.
Så for at være ærlig: Hvis vi skal rulle det her ud, kræver det, at vi bryder de traditioner, som ligger i os alle sammen.
Hvis jeg havde et eller andet problem, tog jeg røret og ringede.
Men det er bare alt for dyrt med de store, store underskud, vi har på statens finanser.
Der bliver vi nødt til at se, hvor det er, vi kan spare, hvor det er, vi kan effektivisere, og det kan vi altså her, hvorpå vi bryder traditionerne og og beder folk om at gøre det digitalt i stedet for.
Jeg tror, der er et kæmpe potentiale.
Trine Bramsen (S), 2013-04-04:
Ordføreren brugte jo lang tid på at kritisere regeringen for dårlig internet- og mobilteledækning i hele Danmark.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om det er korrekt, at Venstre er en del af den teleforligskreds, der har ansvaret for at sikre ordentlig internet- og mobilteledækning i Danmark.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-04:
Jeg vil bare sige til Socialdemokratiets ordfører, at jeg aldrig lader en god chance til gå efter regeringen gå mig forbi, hvis der er grund til det, men jeg gik faktisk ikke efter regeringen.
Så det kan være, fordi ordføreren simpelt hen bare har troet, at jeg gjorde det.
Næ, jeg sagde tværtimod, at vi alle sammen havde en opgave med at sørge for, at vi skulle nå så tæt på 100 pct. som muligt, så jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren bare pr. definition går i defensiven, hver eneste gang jeg åbner munden.
Det ved jeg ikke, men jeg gik faktisk ikke efter regeringen.
Jeg sagde, at vi alle sammen har en opgave her.
Trine Bramsen (S), 2013-04-04:
Er det korrekt forstået, at det for Venstre er helt afgørende, at vi i Danmark har mobiltelefoni og internet på markedsbaserede vilkår, og at vi derfor ikke skal indføre initiativer, der bryder det princip om markedsbaseringen, som er en central del af det nuværende teleforlig?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-04:
Svaret er ja.
Trine Bramsen (S), 2013-04-04:
Jeg vil starte med at spørge, hvad ligheden mellem ligbrænding, rotter, anmeldelse af faderskab og forsvundne cykler er.
Først og fremmest sker det ikke så tit, og de fleste vil gerne have det overstået, i hvert fald anmeldelsen, hurtigst muligt.
For snart 1 år siden stod vi her i Folketingssalen og diskuterede overgang til obligatorisk selvbetjening for borgere.
Siden sidste år, da vi stod her, er flere tusinde danskere blevet digitale.
Særlig for gruppen af ældre går det rigtig stærkt, og der er stor tilfredshed med de offentlige digitale løsninger.
Digitaliseringen giver uafhængighed af tid og sted, og det er noget, som langt de fleste danskere sætter utrolig stor pris på.
Når vi så tilmed sparer det offentlige for administrative ressourcer og udgifter til frimærker, så er der god grund til at fortsætte med at digitalisere Danmark.
Lad mig i den forbindelse berolige kritikere af digitaliseringen med, at der stadig vil være hjælp at hente for de borgere, der ikke kan anvende de digitale selvbetjeningsløsninger.
Det er en central del af det her lovforslag.
Lovforslaget, som vi diskuterer her i dag, er en samlelov, hvis formål er at gøre det obligatorisk for borgere i det omfang, de kan, at benytte de digitale selvbetjeningsløsninger på yderligere 20 områder i forhold til de områder, som vi allerede for 1 år siden vedtog skulle være obligatorisk digitale.
Der er således tale om anden fase af den gradvise indførelse af digital selvbetjening, som fremgår af »Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi 2011-2015«.
Denne strategi er et stærkt led i regeringsgrundlagets målsætning om, at store dele af kommunikationen mellem borgere, virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Tilbage til den digitale anmodning om begravelse eller ligbrænding, anmeldelse af forekomsten af rotter eller indgivelse af erklæringer om faderskab.
Det lyder måske som mindre detaljer i det store administrative Danmark.
For de fleste er det, som jeg sagde før, ikke anmeldelser, der foretages så ofte, men langt de fleste vil faktisk gå på nettet og søge oplysninger om de pågældende områder.
Og når man nu alligevel er på nettet for at søge oplysninger, er det da praktisk, at man også lige foretager de konkrete indberetninger i samme omgang.
Det er god service for borgerne, og når man så sammenlægger de i alt 20 områder, som vi med dette forslag digitaliserer, bliver det faktisk både til rigtig store besparelser for det offentlige Danmark og til stor gavn for danskerne.
Danmark er en digital foregangsnation.
Vi sikrer, at de mange danskere, der er på nettet, får en bedre og mere tilgængelig service, og at danskernes skattekroner ikke anvendes på frimærker, men på velfærd.
Derfor bakker Socialdemokraterne op om dette forslag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-04:
Et stadig mere digitalt Danmark.
Det lyder for nogle skræmmende og for andre helt fantastisk.
For mig og for Radikale Venstre lyder det fantastisk, men jeg har stor respekt for de mennesker, som lige træder et skridt tilbage og tøver en kende eller måske oven i købet er lidt bange for, om de overhovedet kan finde ud af at være borgere i sådan et samfund.
De fleste af os her i salen gør nok allerede de ting, som vil blive obligatorisk med det her lovforslag.
Vi skifter læge via borger.dk, vi anmelder cykeltyveri på politiets hjemmeside og bagefter til forsikringen på deres hjemmeside, så vi er ikke nogen af dem, som kommer til at mærke ret meget til, at vi i dag vedtager det her lovforslag.
Men for nogle vil det ændre noget, for nogle vil det betyde, at man nu skal til at gøre tingene på en helt ny og anderledes måde.
For de fleste borgere – også dem, som i dag ikke indberetter alting digitalt – vil det være forholdsvis let at lære, og forandringen vil mest være, at man bryder med den hidtidige måde at gøre tingene på.
På samme måde er det ikke ret mange år siden, at banken var et sted, hvor man kom ofte.
Så kom netbank, og så kom man kun i banken, når man fik en check.
Og i dag kommer vi nærmest kun i banken, når vi køber hus eller skal have det store pensionseftersyn.
Men de færreste begræder, at det er sådan.
De fleste finder en stor værdi i, at man i dag har frihed til at gå på netbank, når og lige så ofte det passer en.
På samme måde har vi også fået det med SKAT.
SKAT havde, her for en måneds tid tror jeg det efterhånden er ved at være, kø i flere timer på deres hjemmeside, da årsopgørelserne blev tilgængelige.
Jeg siger alt det her blot for at understrege, at verden flytter sig, og det gør vores måde at handle og agere på også.
For langt, langt de fleste mennesker sker det gradvist, og det sker helt naturligt.
Nogle behøver et lille skub, andre en lille smule hjælp, men så kan de det, og så bliver det den naturlige måde at gøre tingene på.
Så er der selvfølgelig en lille gruppe mennesker, for hvem det ikke bare kræver et lille skub eller lidt hjælp.
Og den gruppe vil jeg meget nødig italesætte som ældre.
Det er klart, at der er en del ældre i den her gruppe, men jeg synes, det giver mere mening at tale om it-sårbare mennesker.
De mennesker har vi en forpligtelse til at hjælpe.
Det kan gøres på mange måder, men det er helt naturligt, at hjælpen findes i kommunen.
Og anerkendelsen af, at en godt nok lille del af den danske befolkning er it-sårbar, gjorde, at vi blandt partierne i satspuljeforliget sidste år fandt en hel del midler til at hjælpe netop den her gruppe.
De penge er stadig væk ude at virke.
Det gør mig tryg, når vi i dag behandler det her lovforslag om anden bølge af digitaliseringsstrategien.
Med disse ord kan Radikale Venstre varmt bakke det fremsatte lovforslag op.