runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2007-03-14:
Nu har det altid været sådan på Flensborg Avis, at dens betydning også i kongeriget var meget stor.
Da Jens Jessen var redaktør, var Flensborg Avis en af de største danskskrivende aviser og havde meget, meget stort salg i kongeriget, så derfor er forholdet til danske læsere også meget afgørende.
Men jeg vil sige, at det jo ikke kommer bag på mig, at det altså er EU-regler, der forhindrer os i at støtte landsmænd.
Det er disse rigide, overnationale regler, som vi skal tyranniseres af.
Og der synes jeg altså, det er rimeligt, at vi siger: Der er visse områder, hvor vi faktisk vil stå ved det, vi kunne kalde landsmandskabet, og ikke lader os tyrannisere af EU til at opgive det. Jeg vil spørge, om ministeren ikke ville være med til sammen med os andre – og jeg vil jo lige understrege, at vi i 6-mands-udvalget faktisk repræsenterer de seks største partier i dette Folketing – i fællesskab at gøre en indsats for at sige, at disse rigide regler ikke skal forhindre os i at støtte den danske mindretalsavis syd for grænsen, der hedder Flensborg Avis.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-14:
Meget kan man beskylde EU for – og jeg har her udtrykt mig forkert – men man kan ikke sige, at det er EU-regler, der gør, at vi ikke kan støtte det.
Vi har tiltrådt Europarådets rammekonvention om nationale mindretal.
Og præciseringen er jo sådan set klar nok, for der siger rammekonventionen, at den skal gælde for det tyske mindretal i Sønderjylland.
Så man kan ikke sige, at det danske mindretal i Sydslesvig skal høre ind under den rammekonvention, når vi nu taler støtte til dagblade.
Så det har ikke noget at gøre med EU i den forbindelse; der udtalte jeg mig forkert.
Med hensyn til den her distributionsstøtte handler den altså om, at der har været et udvalgsarbejde, som har været baseret i Finansministeriets Sekretariat, hvor branchen har været repræsenteret.
Så man kan sige, at grundlaget for den her støtteordning er ganske solidt.
Jeg tror ikke, man har tænkt Flensborg Avis ind i det – det er jeg for øvrigt helt sikker på – men man har helt sikkert haft de overvejelser, også med hensyn til de mindre aviser, og derfor er der en støtteordning, en supplementsordning, som gør, at Flensborg Avis til næste år kan søge om at få del i pengene – de 800.000 kr., som man har fået mindre end sidste år.
Søren Krarup (DF), 2007-03-14:
Altså, om det hedder Europarådet eller EU, mener jeg ikke gør den store forskel.
Men i hvert tilfælde: Er vi ikke under en europæisk nødvendighedslov, så lad os da blæse på det og så sige, at vi ikke vil acceptere den rigide regel om, at syd for grænsen må de ikke få danske statspenge til portostøtte.
Det vil jeg opfordre ministeren til.
Så vil jeg i øvrigt sige, at en lille avis som Flensborg Avis jo altså selvfølgelig har svært ved at klare sig.
De får dansk støtte – det er den, vi skal ned og tildele dem her om 14 dage, når 6-mands-udvalget skal til budgetforhandlinger – men det er jo et lille læsertal, de har, og det er en avis, der altså er meget rationaliseret for at kunne overleve, og der er det jo klart, at de 800.000 kr., som den manglende portostøtte nu koster, kan blive meget omkostningsfuldt for dem.
Jeg kan da kun slutte dette spørgsmål med at opfordre ministeren til sammen med os andre i 6-mands-udvalget at gøre en indsats for alligevel på en eller anden måde at få disse 800.000 kr., som Flensborg Avis kommer til at mangle, kanaliseret over til avisen, eventuelt via finanslov eller på anden vis.
Jeg vil spørge, om ministeren ikke er enig med mig i, at det var der brug for.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-14:
Jeg kan kun opfordre Flensborg Avis til at søge om penge fra overgangsordningen, hvor der er 30 mio. kr.
Flensborg Avis har som sagt over for mig oplyst, at man mister 800.000 kr., og det giver jo et godt grundlag for at søge om penge fra overgangsordningen.
Jeg er helt enig i spørgerens bemærkninger om Flensborg Avis’ betydning for det danske mindretal – historisk, kulturelt – som et samlingspunkt og en fælles identitet.
Så derfor håber jeg da på, at man får del i de penge.
Men lovgrundlaget er klart efter et stort udredningsarbejde og en rapport fra Finansministeriet, som ikke giver den mulighed for støtte til de 75 pct. af abonnenterne, som bor i Sydslesvig.
Så ud fra lovgrundlaget i dag kan de ikke få støtte, men jeg håber på, at de kan få del i overgangspengene, så de kan få dækket mankoen på de 800.000 kr.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Krarup (DF), 2007-03-14:
I 1975 debatterede jeg med Mogens Glistrup i Varde i Arnbjerghallen, og der diskuterede vi tre ting: Vi diskuterede folkekirken, Danmarks forhold til EU og de danske i Sydslesvig.
Nej, sagde Mogens Glistrup, det er tyske statsborgere, de skal ikke have dansk støtte.
Jeg må jo sige, at jeg egentlig genfinder den samme argumentation, når jeg ser, hvordan Biblioteksstyrelsen begrunder, at man ikke vil give støtte til Flensborg Avis, med, at det er en tysk avis, og at den hører hjemme syd for grænsen.
Jeg svarer: Nej, det er vores landsmænd; det er en dansk avis; vi går jo også over grænsen med de mange millioner, vi støtter danskerne i Sydslesvig med.
Og så spørger jeg: Er ministeren ikke enig med mig i, at naturligvis skal vi dér se væk fra landegrænsen og fastholde, at de er vores landsmænd, der selvfølgelig skal have den portostøtte, som er tiltænkt mindretalsaviser?
Mette Frederiksen (S), 2007-03-14:
Det mest afgørende i forhold til det lovforslag, vi behandler i dag, er, at regeringen stadig væk ikke ønsker at lave bindende og forpligtende mål, hvad angår antallet af pædagoger og personale, der omgiver vores børn.
Det går ikke, at Folketinget bliver ved med at vedtage den ene lovgivning efter den anden på børneområdet uden at sørge for, at der er de ressourcer, der skal til i den enkelte daginstitution, for at sikre, at kvaliteten kan fastholdes.
Så når Venstres ordfører spørger mig konkret, hvad det er, vi er imod i det lovforslag, der ligger, så er vi imod, at der mangler målsætninger, hvad angår normeringer; vi er imod forældrebetalte madordninger; vi er imod, at der skal kunne oprettes profitbørnehaver, hvor forældre, der har pengesagerne i orden, kan betale meget mere ekstra for at få den kvalitet, som alle børn er afhængige af at få; vi er imod, at man skal kunne få penge for at passe børn i eget hjem, for det, vi har behov for i Danmark, er ordentlige dagplejer, vuggestuer og børnehaver, som alle børn kan gå i, og hvor kvaliteten er meget højere, end den er i dag.
Henrik Brodersen (DF), 2007-03-14:
Det er jo netop lagt ud til kommunalbestyrelserne at lægge en linje for, hvad de synes er godt for deres område.
Så derfor ser jeg ikke, at vi kan få alle sammen med i første omgang, så længe det ligger i kommunerne.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-03-14:
Jeg skal love for, at det var noget af en svada, det må jeg nok sige.
Jeg er egentlig noget overrasket, for fru Mette Frederiksen afslår jo bare alt, hvad der ligger i det her lovforslag og kommer så med en masse ekstra tiltag, der skal tages.
For fru Mette Frederiksen siger jo ikke engang, hvad hun er imod.
Fru Mette Frederiksen kommer bare med ønsker for, jeg ved ikke hvor mange milliarder kroner.
Hvad er det præcist og principielt i det her lovforslag, som fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne er imod?
Line Barfod (EL), 2007-03-14:
Jeg kunne forstå, ordføreren mente, at det var godt, hvis man havde madordninger, hvor alle børn kunne være med og få del i maden.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Det er jo derfor, at vi hele tiden har været imod den form for madordning, som regeringen og Dansk Folkeparti har indført.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er udtryk for, at Dansk Folkeparti nu mener, at madordninger skal være for alle børn i en børnehave, sådan at man ikke kan lave madordninger kun for nogle børn i børnehaven, hvor der er nogle, der må sidde og se på, at de andre spiser.
Henrik Brodersen (DF), 2007-03-14:
Vi ser det som en naturlig udvikling, at også dette område får sin egen selvstændige lov, og det, at der er afsat 150 mio. kr. til området, gør, at vi fører loven ud i virkeligheden.
Det er jo et område, hvor vi på landsplan bruger ca. 30 mia. kr. om året.
Dette lovforslag giver mere rummelighed og fleksibilitet, men også en lang række fordele for forældre og deres børn.
Vi skal ikke glemme, at vores børn bruger mere og mere tid i institutionerne, mens forældrene passer deres job, og da ikke alle kan arbejde mellem kl. 8 og kl. 16, så er det godt med fleksibiliteten.
Men det er også godt, at vi kan sikre os, at der er en kvalitet i pasningstilbuddene.
Her tænker jeg på det med at sætte fokus på barnets sproglige udvikling gennem tilbud om sprogvurdering til alle 3-årige børn og opfølgning med sprogstimulering, hvis der er brug for det, men også på den del af lovforslaget, som giver mulighed for privat pasning.
Ligeså kan den del, der omhandler privat udlicitering af diverse madordninger, som institutionerne og deres forældrebestyrelser kan sætte deres præg på, nu også få tilskud fra kommunalbestyrelsen, hvis det skønnes, at der er enkelte, der har behov for det, sådan at vi netop får alle med.
Vi fra Dansk Folkeparti glæder os til udvalgsarbejdet, og vi går ind til det med en positiv indgangsvinkel.
Line Barfod (EL), 2007-03-14:
Så Dansk Folkeparti ville gerne have alle med i madordningerne og ville gerne have, at alle børn i en børnehave, hvis der var madordning, skulle kunne få mad; ikke som med den ordning, der er nu, og som der også lægges op til skal fortsætte med det her lovforslag, nemlig at det kun er de børn, hvis forældre har råd til at betale for mad, mens de børn, hvis forældre ikke har råd til at betale, må sidde og se på, at de andre spiser?
Mette Frederiksen (S), 2007-03-14:
Jeg håber da, at den konservative ordfører kan se det mærkelige og i øvrigt også forkerte i, at mens flere og flere voksne mennesker via deres arbejdsplads, hvad enten den er offentlig eller privat, får adgang til gode kantinemuligheder, og det er helt naturligt, at man i løbet af sin arbejdsdag har adgang til god og sund kost, så er langt de fleste børn overladt til en madpakke.
Og når børn er mange timer i daginstitution, er det også fuldstændig afgørende vigtigt, at de får ordentlig mad, mens de er der.
Men det er jo ik ke at fratage forældrene ansvaret.
Jeg ville meget nødig have, at mit forældreansvar sad i en leverpostejmad.
Mit forældreansvar går meget længere end til at smøre en madpakke.
Det afgørende i den her sammenhæng er jo ikke, hvad den konservative ordfører går og føler i sin egenskab af far, men om de børn, der i dag går i vuggestue og dagpleje og børnehave, kan være sikre på at få ordentlig mad, når de i øvrigt i forvejen er der i mange timer.
Henrik Brodersen (DF), 2007-03-14:
Jamen det er jo netop en vigtig del af det her lovforslag, at man fra kommunalbestyrelsens side kan vælge at sige, at de institutioner, der har madordninger, kan man give tilskud, således at alle kan komme med.
Mette Frederiksen (S), 2007-03-14:
Fordi deres børn er fuldstændig ligeglade med, hvad mor og far tjener, og det er det, der er den afgørende forskel på de børnepolitiske holdninger i dansk politik i dag.
Vi vil lave en børnepolitik i Danmark, der hviler på en eneste præmis, nemlig de behov, børn har.
Børn i dag tilbringer af mange forskellige årsager mange timer i dagplejen, i vuggestuen og i børnehaven, og for os er det helt, helt naturligt og i øvrigt afgørende, at når børn er mange timer i daginstitutionen, så er der selvfølgelig også ordentlig mad.
Det er vigtigt i forhold til indlæring, og det er vigtigt for børnene, at de får lov til at være en del af det fællesskab, der tilbereder maden.
Men det mest afgørende er da, at hvis vi taler kvalitet og børns liv, så er ordentlig kost og gode madvaner fuldstændig fundamentale.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-14:
Det er jo sådan en grundlæggende socialdemokratisk tankegang, at samfundet tager ansvar og dermed fratager borgerne at agere på egen hånd.
Det gælder ikke mindst madordningerne, og derfor vil jeg gerne spørge fru Mette Frederiksen: Hvorfor skal en person eller en forælder, der tjener over 1 mio. kr., have gratis mad fra staten?
Jeg kan simpelt hen ikke se logikken i det.
Er det da ikke bedre, som det står her i forslaget, at kommunerne kan tilbyde gratis mad til de allersvageste familier, til dem, der kommer fra de dårligste økonomiske kår?
Hvorfor skal personer, der tjener 1 mio. kr., have gratis mad af staten?
Mette Frederiksen (S), 2007-03-14:
Når vi stemmer nej til det lovforslag, der er fremsat, er det, fordi det ikke er godt nok.
For vi kan ikke i Danmark sikre en bedre kvalitet i vores børns liv ved at skrive et langt lovforslag med alle de rigtige formuleringer og mange gode ord.
Vi har behov for i hver enkelt daginstitution og hos hver enkelt dagplejemor at sørge for, at der er voksne nok til at tilvejebringe det indhold og den kvalitet, vores børn har behov for i deres hverdag.
Vi har ikke behov for forældrebetalte madordninger.
Vi har derimod behov for et samfund, der tager ansvar for, at vi får flere og flere overvægtige børn i Danmark, og at flere og flere børn lever usunde børneliv.
Derfor siger vi: Nej, vi skal ikke have forældrebetalte madordninger, vi skal have gratis mad i vuggestuer og børnehaver.
Selvfølgelig er det vores opgave, når vi har en regering, der konsekvent ikke vil prioritere børneområdet, at sige: Vi kan fremlægge et forslag til en dagtilbudslov, der er meget bedre, som er meget mere ambitiøs, og som man kan sige sikrer det grundlag, der skal til i den enkelte daginstitution, for at vores børn kan få mere indhold og mere kvalitet i deres hverdag.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-03-14:
Sagt til fru Mette Frederiksen: Det er jo et falsum.
Den her regering har jo ikke skåret ned på børneområdet.
Den her regering har afsat 2 mia. kr. ekstra til at forbedre kvaliteten på børneområdet for.
Det er jo et falsum, når fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne gang på gang står og siger, at der er blevet fjernet penge.
Nej, vi har tilført 2 mia. kr.; vi har nedsat prisen for at få børnene passet; vi har givet muligheder for, at man kan lave private børnehaver.
Det er jo ikke et spørgsmål om profitbørnehaver.
Det er et spørgsmål om mangfoldighed, om at give flere muligheder, om at give bedre tilbud.
I virkeligheden har fru Mette Frederiksen jo ikke svaret på, hvad der er forkert i det her.
Nej, det er bare øgede tiltag, øgede udgifter, uden at der virkelig principielt bliver gået ind i materien.
Det er bare et spørgsmål om at være imod og om at være Rasmus Modsat.
Det er ikke ret meget andet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-14:
Svaret illustrerer meget godt, at der er forskel på de borgerlige partier og Socialdemokratiet, at man netop fra socialdemokratisk side lige præcis på det her felt vil fratage forældrene ansvaret og siger: Jamen staten ved bedre.
Det er god, gammeldags venstreorienteret betonpolitik, hvor man fjerner den valgfrihed, som forældrene har, men så sandelig i det her tilfælde, hvor det f.eks. gælder madordninger, også fjerner det forældreansvar, som folk har for at sikre, at deres børn får sund mad.
Det kan så være med en kollektiv madordning, men det kan også være i form af en madpakke ud fra de ønsker, de selv har.
Jeg kan tydeligt høre, at der ikke er noget nyt under solen fra Socialdemokratiet.
Bent Bøgsted (DF), 2007-03-20:
Selvfølgelig vil vi da gerne have, at der er et mangfoldigt fiskeri, det tror jeg da at alle vil.
Men vi skal jo lige have for øje, at før fiskeriforliget ønskede MAF-fiskerne faktisk ikke at blive en del af det.
At de så måske har haft for dårlige forhandlere i Fiskeriforeningen, skal jeg lade være usagt, men jeg har hørt på møder rundtomkring, at de selv siger, at det nok var de forkerte, de havde sendt til forhandlingerne.
Men det kunne vi jo ikke tage højde for, da vi lavede forliget, for vi er nødt til at tro på det, Fiskeriforeningen kommer med, når den siger, at den gruppe var repræsenteret i forhandlingerne.
Det sidste smuttede lige.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Bent Bøgsted angående den mangfoldighed, der er i dansk fiskeri: Er det noget, man vil kæmpe for kan fortsætte, så der kan være både store og små fartøjer, så man kan få tilstrækkeligt med folk i erhvervet og det kan blive sådan, som jeg talte om før, at en erhvervsfisker, der vælger at trappe lidt ned, kan have en lille båd – helt i tråd med, at vi opfordrer folk til at blive længere på arbejdsmarkedet?
Er det noget, som man gerne vil gøre noget ved?
Så vil jeg gerne høre, hvad hr. Bent Bøgsted vil gøre ved de sager, han har fået forelagt, ud over at ministeren har givet tilsagn om at lempe FØI-grænsen.
Jeg spurgte, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at hjælpe de atypiske fiskere, der er kommet i klemme, ud over det, som ministeren har givet tilsagn om, altså at kigge på FØI-grænsen.
Hvorfor skulle de ikke tilbydes en FKA, og hvorfor skulle de ikke tilbydes en ophugningsrunde, når Dansk Folkeparti syntes, det var så godt?
Sandheden er jo, at der ikke var ret mange fiskere, der syntes, at det her var godt.
Men fiskere er jo ligesom alle mulige andre samfundsborgere.
Nu har et flertal sagt, at sådan bliver det, og hvis de vil have fisk i fremtiden, er de nødt til at købe, låne og agere inden for rammerne.
Men den sidste gruppe på 5 pct. har bare ikke fået de samme vilkår, og hvorfor har Dansk Folkeparti ikke sagt noget om, hvorvidt de skulle være med fra starten eller ej?
Bent Bøgsted (DF), 2007-03-20:
Jamen det tror jeg da jeg har svaret på, for som jeg sagde før til hr. Bjarne Laustsen, var det ikke MAF-fiskernes eget ønske at komme med i fiskeriforliget.
Der var nogle iblandt dem, der ønskede at få en FKA, men det var måske af andre årsager.
Som hr. Bjarne Laustsen siger, kunne grunden være atypiskhed, og det skal vi selvfølgelig se på.
Jeg er også overbevist om, at ministeriet løbende ser på, om der er nogle, der er blevet fejlbehandlet, og kan vi rette op på deres situation, gør vi det da.
Men spørgsmålet skal behandles ordentligt i Fiskeridirektoratet.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
I såvel sin ordførertale som i et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen mere end antydede Dansk Folkepartis ordfører, at der sandsynligvis er fisk nok i havet, og at frit fiskeri i Danmark kunne blive en mulighed.
Jeg vil spørge meget klart: Er det Dansk Folkepartis politik, at man roligt kan give fiskeriet frit til alle?
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Jeg synes, det er klogt af Dansk Folkeparti at trække sådan i land, som man gør nu.
Men jeg må dog alligevel undre mig lidt over, at man dels kunne sige i spørgsmålet før, at man reelt ønsker frit fiskeri i Danmark, dels kunne sige i ordførertalen, at der er stor sandsynlighed for, at man kan gøre de og de ting, når det alligevel er sådan, at Dansk Folkeparti ikke rigtig tør stå ved det, når det kommer til stykket.
Ved Dansk Folkeparti selv, hvad det mener om det her?
Bent Bøgsted (DF), 2007-03-20:
Det fik hr. Per Clausen til også at markere for et spørgsmål, så nu må vi se, hvad det fører med sig.
Dansk Folkeparti er overbevist om, at der er mange flere fisk, end biologerne giver udtryk for, og det er også derfor, det ligger i forliget, at der skal laves en ny undersøgelse.
Men vi erkender også, at der ikke bare kan åbnes op for frit fiskeri, for der er jo trods alt nogle, der har bundet os så hårdt til EU, at vi ikke kan gøre det.
Men jeg så da gerne, at de danske fiskere kunne fiske frit, uden at EU blandede sig i, hvor mange fisk de måtte fange.
Selvfølgelig accepterer vi ikke bare uden videre, og det er også derfor, det blev indføjet i fiskeriforliget, at vi skal have en bedre biologisk undersøgelse af, hvor mange fisk der er.
Jo, det kan jeg godt bekræfte, og det er, fordi Dansk Folkeparti modsat Enhedslisten tager det ansvar, der skal til, for at vi kan få et samfund, der kan fungere.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Nu synes jeg ikke, det er udtryk for nogen stor ansvarlighed, når man står her og siger, at man går ind for en bestemt politik, på trods af at man godt ved, at man godkender, at EU fører en anden politik.
Jeg synes heller ikke, det udtrykker nogen stor ansvarlighed, at man er medansvarlig for den politik, EU fører, og alligevel kritiserer den og forsøger at distancere sig fra den.
Men er pointen ikke, at netop fordi Dansk Folkeparti støtter regeringens politik i EU og dermed EU's fiskeripolitik, er hr. Bent Bøgsted nødt til at acceptere, at den tilpasning, der sker af den danske fiskerflåde i dag, fører til, at kystfiskeriet forsvinder i realiteternes verden?
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Der blev sagt i indlægget, at hvis vi – modsat af hvad vi tror – er kommet til at lave nogle fejl, retter vi dem gerne.
Skulle det forstås sådan, at de atypiske fiskere, der har henvendt sig, kan få genvurderet deres situation med henblik på at få den FKA, de ikke fik i første runde, fordi forskellige forhold gjorde sig gældende, sådan som vi har været inde på tidligere?
Hvis de ikke er på havet i dag, tror jeg, at rigtig mange fiskere sidder derhjemme og lytter, for det har jo været en væsentlig anke, sådan som det også kom frem på samrådet forleden.
Det er jo en afgift i forbindelse med den nye fiskerifond, som er oprettet for at få nye folk ind i erhvervet.
Vi har også diskuteret, hvor meget fiskeriet koster, og kan hr. Allan Niebuhr nævne bare et eneste erhverv, hvor kontrollen koster tilnærmelsesvis lige så meget, som den gør i fiskerierhvervet?
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Jeg kan ikke se, at den nye aftale har ændret noget ved den kontrol, der føres med fiskerierhvervet, i hvert fald ikke i negativ retning.
Den kontrol, der føres, er jo også til gavn for fiskerne, når vi taler om den interne fordeling. Så vil jeg gerne sige om tildelingen til de små fiskere, altså bl.a. MAF-fiskerne, og om de kan komme ind i en FKA-ordning, at man jo ikke ligesom kan tillægge os, der lavede aftalen, at MAF-fiskerne og de små fiskere ikke selv rigtig var klar over, om de ville det ene eller det andet.
Som hr. Bent Bøgsted ganske rigtigt har sagt klart: Det har ikke været i MAF-fiskernes ønske umiddelbart at være med i en FKA-ordning.
Jeg siger, at vi er parate til at ændre på nogle ting, hvis det viser sig nødvendigt undervejs.
Vi er kun 3 måneder inde i aftalens virke, og derfor kan det selvfølgelig ikke undgås, at der måske dukker nogle ting op.
Det ser vi på.
Men det kræver dog, at fiskerne også ved med sig selv: Hvad er det, vi ønsker, og hvad er det, vi vil i fremtiden?
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jeg tænker tit på, om folk, der sidder og kigger på det her, forstår alle de forskellige forkortelser, vi bruger om bifangstregler og mindre aktive fartøjer osv. og øvrige grupper.
Der er et hav af forskellige grupper, som vi slet ikke har været inde omkring her.
Men der er nogen, som ikke nødvendigvis behøver at tilhøre gruppen mindre, aktive fartøjer, men som er kommet i den, fordi hr. Allan Niebuhr og regeringen har valgt at udregulere dansk fiskeri.
Når det er det, der ligger i det, jeg siger, håber jeg, at man vil se på det, for det er jo her, vi har et meget stort problem.
Vi kan jo se, at en Nystedjolle kan koste fra 325.000 kr. og op til 3,5 mio. kr., alt afhængigt af om hr. Allan Niebuhr synes, at den enes eller den andens skibe skal have nogle rettigheder.
Og det må aldrig være sådan – det håber jeg vi er enige om – at det er dem, der har snydt mest, der får flest FKA'er, vel?
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Jeg er da helt enig i, at folk ikke skal honoreres, fordi de snyder, sådan er det da.
Men jeg må så samtidig sige, at fartøjskvoteandelene – FKA, apropos forkortelserne – jo var en retfærdig måde at fordele fra ud fra den historik, der lå.
Jeg må samtidig sige – og så håber jeg ikke, at jeg dermed bryder forretningsordenen med hensyn til, hvad man kan tillade sig at sige fra talerstolen – at hvis man ensidigt vil tale de små fiskeres sag og fuldstændig glemmer, at der er nogen, der har investeret mange penge i det her, så er det efter min mening en smule pladderhumanisme, der ligger i det her.
Og det vil vi i hvert fald ikke være med til, for vi respekterer også de fiskere, der har investeret mange penge, også inden vi lavede den her aftale.
Derfor er vores indsats for en fremtid for fiskeriet for alle fiskere og ikke kun for en gruppe fiskere.