runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2012-05-22:
Liberal Alliance mener, at registreringsafgiften gør biler urimeligt dyre og foreslår derfor, at denne afgift bør afskaffes.
Liberal Alliance begrunder videre forslaget med, at de høje bilafgifter øger tilskyndelsen til at fraflytte Danmark, og at indtægterne for de samlede bilafgifter er højere end de eksterne omkostninger i form af statslige og kommunale udgifter til de danske veje.
Lad mig slå fast med det samme: Registreringsafgiften og provenuet i Danmark er højt.
Provenuet ligger også i intervallet mellem 15 og 20 mia. kr., alt efter opgørelsesmetode, og hvis man ser på omfanget eller størrelsen af registreringsafgiften, vil man se, at den også er markant høj i forhold til vores nabolande.
Det må man erkende, og det gør vi også i Det Radikale Venstre.
Den høje registreringsafgift skyldes først og fremmest, at bilisterne skal betale for de samfundsmæssige udgifter forbundet med privatkørsel.
Jeg er så enig med forslagsstilleren i, at der selvfølgelig også analogt hertil er nogle positive eksternaliteter ved privatbilisme, og det må man ikke glemme.
Men det er klart, at når vi har så høj en registreringsafgift, så skyldes det også, at bilisterne skal betale for de eksterne omkostninger forbundet med kørslen.
Derudover går provenuet så til andre ting, som ikke er øremærket.
Hvis man blot afskaffer registreringsafgiften, slår man for det første et stort hul i statskassen, og så kan man spørge sig selv, hvor pengene skal komme fra.
For det andet er det ikke miljøøkonomisk forsvarligt.
Vejen frem er derimod at foretage en omlægning af afgifterne, således at mere miljøvenlige biler og biler med mere sikkerhedsudstyr, altså mere sikre biler, bliver beskattet relativt lempeligere.
Så noget skal gøres, det er vi meget enige i.
Bilafgiftssystemet skal have et ordentligt eftersyn, men jeg mener, at en fornuftig omlægning af afgifterne er vejen frem og ikke en nedjustering af afgifterne.
Så samlet set må Det Radikale Venstre afvise beslutningsforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-22:
Jeg kan sige det meget klart.
I Dansk Folkeparti ville vi gerne, at folk betalte mindre i skat for deres biler.
Vi ville også gerne have, at folk skulle betale mindre i skat.
Der er mange afgifter, vi godt kunne se blive sat ned, men det er sådan i det her samfund, at tingene skal hænge sammen.
Vi har lagt et udgiftsniveau fra statens side af, og det skal finansieres, og så er det useriøst, når man hele tiden kun nævner de ting, man godt kunne ønske sig, når der ikke følger nogen finansiering med.
Jeg tror ikke, der er nogen danskere i Danmark, der sidder og glæder sig over at betale en høj bilafgift eller en høj indkomstskat, jeg tror, alle gerne ville betale noget mindre i skat, men så længe der ikke er finansiering og der ikke peges på, hvor de penge så skal findes, hænger det jo absolut ikke sammen!
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Man kan jo diskutere alt muligt andet, hvis ikke man ønsker at diskutere forslagets indhold.
Det, der bliver kastet op til diskussion, er, om bilister i Danmark betaler for meget i skat.
Hvad er Dansk Folkepartis svar på det spørgsmål?
Hvis hr. Dennis Flydtkjær ikke ønsker at svare på det spørgsmål, ville det da være mere ærligt at sige, at det ikke er et spørgsmål, man ønsker at svare på, i stedet for at snakke udenom.
Synes Dansk Folkeparti, at bilisterne betaler for meget i skat?
Ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-22:
Jeg tror ikke, der kan blive den store uenighed, når gaverne skal uddeles.
Jeg tror, alle danskere vil sige, at registreringsafgiften godt måtte være lavere, at arveafgiften, som der er en debat om senere i dag, måtte være lavere, og i forbindelse med indkomstskatten kunne vi alle sammen også godt tænke os at betale mindre i skat.
Så jeg tror, vi alle er enige om gerne at ville give alle de der gaver, men det store spørgsmål bliver jo med hensyn til finansieringen, altså hvor pengene skal findes henne.
Jeg synes, at det, som jeg også sagde i min ordførertale, er utrolig tyndt.
Nu kan jeg så forstå, man siger, at det er tilskuddene, man vil fjerne, men hvorfor skriver man så ikke det?
Hvorfor bliver man ikke konkret og siger, at man gerne vil fjerne tilskuddet på vindmøller f.eks. eller en anden skat eller et andet tilskud?
Jeg synes, det er hamrende useriøst, at man gang på gang beder Folketinget behandle forslag, men overhovedet ikke nævner noget som helst om finansieringen.
Hver eneste gang kommer man så i nogle korte bemærkninger med nogle strøtanker om, hvad det skal være, og jeg vil gætte på, at det, når vi senere i dag har andre forslag, som koster mange penge, er den samme finansiering, man henviser til igen i de korte bemærkninger.
Jeg synes, det er lidt useriøst!
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Jamen vi har jo lagt klare finansieringsforslag frem, og jeg tror, at også tilhørerne ved denne debat har fanget, at vi har foreslået besparelser for 72 mia. kr.
Det er fra de besparelser, vi finder finansiering til det her.
Det er bl.a., ved at vi ikke vil udvide det offentlige forbrug med 0,8 pct., men tværtimod vil reducere antallet af offentligt ansatte med 40.000 over en 10-årig periode; det er fra afskaffelse af efterlønnen; det er fra reduktion af erhvervsstøtte på 10 mia. kr. osv. osv.
Vi har dem klokkeklart, sort på hvidt i vores reformplan.
Jeg skal bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkepartis ordfører er enig med Liberal Alliance i, at bilisterne betaler for meget i skat i Danmark?
Eller vil Dansk Folkepartis ordfører stille sig tilfreds med en provenuneutral omlægning, hvor man flytter den økonomiske byrde ved at køre i bil fra den ene lomme til den anden lomme?
Thomas Jensen (S), 2012-05-22:
Jeg tror desværre, det kniber med hørelsen hos hr. Torsten Schack Pedersen, for, som jeg tidligere har sagt før valget, står der i »Fair Løsning 2020« at vi vil have et forsigtighedsprincip – vi sørger for, at der kommer penge i kassen, før vi bruger dem.
Under valgkampen i 2011 blev der holdt et pressemøde, hvor det klart og tydeligt blev sagt, at hvis vi kom i regering, ville vi operere efter et forsigtighedsprincip.
Nu er vi kommet i regering; vi har et regeringsgrundlag, hvor der står, at vi opererer efter et økonomisk forsigtighedsprincip.
Der er simpelt hen sammenhæng i, hvad vi sagde før valget, og hvad vi har gjort efter valget.
Og der vil jeg også sige, at det jo er meget vigtigt, at vi opererer med sådan et forsigtighedsprincip, for der er jo en kæmpe økonomisk oprydning efter hr. Lars Løkke Rasmussens fejlslagne økonomiske politik.
Vi har jo set, hvordan der er sendt 180.000 arbejdspladser ud af Danmark bare i den korte tid, som hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Vi har set, hvordan væksten har været meget aftagende, og vi har set, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der er blevet arbejdsløse.
Den her regering har sat sig for – og det kom også klart til udtryk i vores 2020-plan – at skabe en masse arbejdspladser, sådan at de folk, der i dag er arbejdsløse, kan komme i arbejde og tjene nogle penge.
Det er hovedformålet for den her regering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-22:
Men det, man gik til valg på, overholdt så ikke princippet, altså.
Man gik til valg på »En Fair Løsning«, som den nuværende finansminister har bekræftet var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr. Altså, hvis det på nogen måde skal være udtryk for et forsigtighedsprincip, tør jeg da slet ikke tænke på, hvis man ikke havde puttet det her forsigtighedsprincip ind oveni, for virkeligheden er, at det, Socialdemokratiet og SF gik til valg på, ikke hang sammen overhovedet.
Der var ikke dækning for de gyldne løfter.
Vi ser masser af eksempler på nu, at mange af løfterne jo er røget, fordi man ikke har råd til at indfri dem, for man gik til valg på noget, der ikke hang sammen.
Derfor synes jeg da bare, at det er befriende at få slået fast – og det må ordføreren jo indrømme at finansministeren har bekræftet – at »En Fair Løsning« var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr., og at det jo er det, der har gjort, at man ikke har kunnet indfri løfterne, og ikke alle mulige andre pseudoforklaringer. Så at man forsøger at pakke sig ind i et forsigtighedsprincip nu er nok en postgang for sent, i forhold til at der har været nogle danskere, der har troet på, at man kunne indfri alle sine løfter med en plan, der var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr.
Thomas Jensen (S), 2012-05-22:
Socialdemokratiet har hele tiden sagt det samme.
I »En Fair Løsning« og under valgkampen i september 2011 sagde Socialdemokratiet sammen med SF, at vi ville operere efter et forsigtighedsprincip, når det kom til den økonomiske politik.
Førend man brugte nogle penge, skulle man sørge for at have skaffet pengene, finansieringen.
Og derfor er det også det økonomiske princip, som vi efterlever.
Så der er fuldstændig klokkeklar og snorlige sammenhæng mellem, hvad Socialdemokraterne sammen med SF sagde før folketingsvalget, og hvad vi gør, nu hvor vi lykkeligvis er kommet i regering.
Nu skal vi jo lige holde fokus på, at vi står i år 2012 og behandler et beslutningsforslag fra Liberal Alliance, som vil få budgetvirkning fra 2013.
Og de forslag, vi kan se der bliver fremsat i dag fra Liberal Alliances side, ville skabe et hul i statskassen på mellem 21 og 25 mia. kr.
Derudover har man i tidligere samlinger fremsat andre forslag, som også slår et kæmpe hul i statskassen.
Og når man lægger de forslag sammen og ser på, hvad Liberal Alliance har med i sin økonomiske plan, eller hvad man skal kalde det, er der altså kommet så mange nye huller til, der ville føre til, at der kom et kæmpe, kæmpe hul i statskassen, og derfor ville det medføre velfærdsnedskæringer en masse allerede fra 2013.
Derfor skal Liberal Alliance ikke stå her i dag i Folketingssalen og foregøgle folk, at der er en sammenhæng i Liberal Alliances økonomiske politik.
Det er der nemlig ikke; der er et kæmpe, kæmpe hul, som vil medføre store, store velfærdsnedskæringer allerede fra næste år.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Der er nu ikke noget hul.
Der var et finansieringsoverskud på 20 mia. kr. i vores reformplan ifølge tal fra ministerier og DREAM, inden dynamiske effekter var medregnet.
Så det er de 20 mia. kr., vi bruger til bl.a. dette forslag.
Senere er vi så kommet med andre, yderligere spareforslag, som kan lægges oven i, men det er slet ikke nødvendigt for at finansiere dette forslag.
Jeg vil bare gerne have hr. Thomas Jensen til at forholde sig til, at hvor hr. Thomas Jensen foretrækker at bruge en masse flere penge i den offentlige sektor de næste 8 år, så har Liberal Alliance den holdning, at vi ikke skal bruge flere penge i den offentlige sektor.
Det giver så til gengæld et råderum til, at man kan lade borgerne beholde nogle flere penge, herunder bilisterne.
Så vores forslag er mindst lige så finansieret som hr. Thomas Jensens 2020-plan, altså den 2020-plan, som regeringen er kommet med.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-22:
Når man ser på den danske måde at beskatte biler på, er der bestemt ingen tvivl om, at der er plads til forbedringer.
Ud over at fordyre bilerne er den høje registreringsafgift meget uhensigtsmæssig, når det gælder miljø og sikkerhed.
Man kan sige, at registreringsafgiften ikke ligefrem motiverer til at sætte ekstra sikkerhedsudstyr i bilen, fordi det bliver beskattet ret voldsomt.
Man kan også sige, at vælger man at sænke registreringsafgiften på nyere biler, giver det en nyere bilpark med en større sikkerhed.
Så der er bestemt gode grunde til at lave en omlægning af bilafgifterne, så de – som andre ordførere også har nævnt – tager mere hensyn til f.eks. miljøog klimaformål og ikke, som det er i dag, i høj grad baserer sig på købsprisen.
Derfor ser vi også i Dansk Folkeparti frem til de forhandlinger, der kommer senere på året, hvor man vil lave en omlægning af bilafgifterne.
Der, hvor kæden springer fuldstændig af i det her forslag, er – som andre ordførere også har nævnt – når det gælder finansieringen.
Man kan ikke bare sige, at finansieringen er tynd; der er slet ingen finansiering.
I beslutningsforslaget står der, at det vil koste 13,4 mia. kr., men jeg kan forstå på ministeren, at det her forslag nærmere vil koste 15-20 mia. kr.
Jeg synes bestemt, at der er mange gode intentioner i de forslag, der kommer, men det er simpelt hen useriøst, at man hele tiden kaster bolden op i luften og håber på, at folk vil være med til at finde pengene senere hen, hvis de støtter disse forslag.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, og vi kan jo spørge Liberal Alliance, hvor de vil finde de her penge.
Hvis det nu drejer sig om mellem 15 og 20 mia. kr., er det så fru Thyra Franks plejehjem, der skal lukke?
Nej, det tror jeg ikke Liberal Alliance synes.
Er det børnehaverne, der skal lukke?
Er det folkeskolerne, der skal have færre penge, eller hvad er det?
Liberal Alliance vil altid være med til at give gaver til befolkningen, men når de så skal til den sure del af det, nemlig hvor pengene skal findes, er der ikke noget svar.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-22:
Tak for endnu et forslag i rækken, denne gang et forslag om mulighed for overførsel af bundfradrag for topskat mellem ægtefæller og registrerede partnere.
Jeg skal understrege, at regeringen ikke kan støtte forslaget, og det vil jeg kort begrunde.
Grundlæggende er regeringens ambition at lette indkomstskatten, altså at sænke skatten på arbejde, men det skal ske på en måde, som øger beskæftigelsen og skaber nye arbejdspladser.
En anden vigtig forudsætning er også, at det sker på en rimelig og økonomisk forsvarlig måde, og eventuelle skattelettelser skal altså derfor være finansierede, og fokus skal, når der gives skattelettelser, være på mennesker med almindelige lønninger.
Det er dem, der skal tilgodeses, ikke kun dem med de højeste indkomster.
Et af omdrejningspunkterne i den kommende skattereform er derfor, at hårdtarbejdende lønmodtagere skal have mere ud af at arbejde.
Liberal Alliances forslag imødekommer ikke regeringens målsætninger.
Problemstillingen er bestemt ikke ny.
Skattesystemet er nemlig grundlæggende bygget op omkring særbeskatning, og det vil sige, at hver person som udgangspunkt beskattes af sin indkomst.
Fra tid til anden dukker spørgsmålet så op, om man skal udvide muligheden for sambeskatning mellem ægtefæller og registrerede partnere i forhold til topskatten.
Jeg vil understrege, at regeringen ikke mener, at det er den rette vej at gå.
Der er for mange uheldige konsekvenser ved at indføre et sådant forslag.
Jeg har i et skriftligt svar allerede oplyst Liberal Alliance mere detaljeret om de uheldige konsekvenser, men jeg vil alligevel godt fremhæve et par forhold.
Beslutningsforslaget vil først og fremmest være til fordel for familier med relativt store indkomster.
Samtidig, og det er den anden vigtige ting at fremhæve, vil forslaget være meget dyrt at gennemføre.
Til sidst bør jeg understrege, at forslaget vil tilskynde en hjemmegående ægtefælle til at fortsætte uden for arbejdsmarkedet og i øvrigt også give incitament til, at flere familier vælger denne familieform.
Der vil selvfølgelig også være modsatrettede effekter ved at gennemføre forslaget, men alt i alt skønnes forslaget altså at have negative konsekvenser for arbejdsudbuddet, og det mener jeg ikke bør tilstræbes, når vi snakker om skattelettelser.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Hvis vi tager to familier, kan vi sige, at i den ene familie har forældrene hvert sit fuldtidsarbejde og tjener hver 400.000 kr. om året, og i den anden familie har den ene forælder valgt kun at have et halvtidsarbejde, så der er mere tid til at få hentet børn i god tid og få lavet mad osv., og tjener derfor kun 200.000 kr., mens den anden forælder har valgt at arbejde ekstra hårdt og måske ekstra karriereorienteret og derfor tjener 600.000 kr.
Synes skatteministeren, at det er hensigtsmæssigt i forbindelse med også at tage vare på, at næste generation har en god barndom?
Det var en meget ærlig indrømmelse fra SF's ordfører her.
Man har hele tiden haft det på fornemmelsen, men jeg havde dog ikke troet, at jeg skulle høre det udtalt på den måde fra talerstolen i Folketinget.
Hr. Jonas Dahl sagde direkte, at man ikke opkræver boafgift, arveafgift, for at få penge i statskassen, men at man opkræver den for at sørge for, at der ikke er nogen, der har for meget, altså at det er for at sikre ligheden i samfundet, for at sikre, at der ikke er nogen, der får meget mere end andre, at vi opkræver boafgift.
Det har således ikke et fiskalt formål; formålet er ikke at få penge i statskassen til et eller andet godt formål.
Det er simpelt hen bare for at sørge for, at nogle mennesker ikke har de penge, som de ellers kunne arve efter deres slægtninge.
Det er indrømmelsen fra SF's ordfører i dag, og om ikke andet har vi dog fået det ud af debatten, at denne indrømmelse i al sin grimme misundelse faldt i dag på Folketingets talerstol.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-22:
Jamen boafgiftsreglerne er jo sådan set ikke begrundet i et ønske om, at staten skal tjene på danskernes tab af et familiemedlem; det har andre ordførere også gjort klart.
Boafgiftsreglerne er derimod begrundet i et ønske om, man gerne vil have en rimelig fordeling af formuegoderne; det er jo baggrunden for, at man har en boafgift i dag.
Så vil jeg med hensyn til finansieringsdelen af det sige, at jeg tror, at Enhedslisten ser helt anderledes på, hvordan man vil styrke aktiveringsindsatsen, men det må Enhedslisten jo sådan set selv svare på.
Jeg så gerne, at vi nedbragte det beløb, vi bruger på aktivering, hvis det vel at mærke betød, at vi fik flere i arbejde; hvis det betød, at vi havde en bedre konjunktur, således at vi sikrede flere i beskæftigelse.
Det er også baggrunden for, at regeringen har fremlagt en 2020-plan, som netop skal øge beskæftigelsen i Danmark.
Det er jo baggrunden for, at vi arbejder frem mod at sikre, at flere kan komme i arbejde, og det vil jo i sidste ende også medføre, at man vil sænke udgifterne til aktivering.
Men jeg har ærlig talt svært ved at forstå, at man i den nuværende situation vil skære ned på aktiveringsområdet, sådan som Liberal Alliance foreslår, for så bare at fjerne boafgiften.
Jeg synes ærlig talt ikke, at de to ting hænger sammen i den økonomiske forstand.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Først vil jeg med hensyn til finansieringen sige, at jeg føler mig rimelig tryg ved, at der kan findes besparelser på aktiveringsområdet.
Det bestyrkes jeg bl.a. i ved det forhold, at Enhedslisten også har foreslået det som et besparelsesområde.
Så hvis det virkelig, som hr. Jonas Dahl siger, går ud over de svage, at man sparer på aktiveringsområdet, har hr. Jonas Dahl også en høne at plukke med regeringens parlamentariske grundlag, Enhedslisten, som vil det samme.
Når det er sagt, forstår jeg ikke, at SF's ordfører ikke kan se det mærkelige i, at man beskatter arv.
Ønsker SF, at de 15 pct. skal erstattes med almindelig indkomstskat, fordi SF bare betragter det som en almindelig indkomst, som man burde beskattes af som af alt muligt andet?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-22:
Tak for det, hr. formand.
Nu er vi så kommet til det sidste i den her bunke af ufinansierede forslag fra Liberal Alliance, og jeg har ikke talt det helt sammen, men vi nærmer os vel et beløb på 20-25 mia. kr., vi nu skulle have formøblet, hvis de her forslag var blevet til noget.
Men i forhold til det konkrete forslag må man rose Liberal Alliance for i det mindste den her gang at have angivet, hvordan man skal finansiere forslaget.
Her fremgår det så – om end lidt kortfattet – at finansieringen foreslås fremskaffet ved besparelser på aktiveringsområdet.
Det er så her, man vil hente 2,7 mia. kr., fremgår det af forslaget.
Men hvad er det nu, aktiveringsindsatsen sådan set generelt er?
Aktiveringen er jo netop der, hvor vi får folk i arbejde.
Det er der, man kan få et kursus, således at man kan få det svejseeller truckcertifikat, som gør, at man i sidste ende kan komme i arbejde igen, fordi man nu er blevet opkvalificeret og i stand til at træde ind på arbejdsmarkedet igen.
Det er dog alligevel interessant, at det så i givet fald er dem, der skal finansiere, at Liberal Alliance nu vil lette boafgiften og dermed også lette muligheden for, at man på den måde kan arve indtægt fra ens nærmeste.
Fra SF's side skal vi derfor også gøre det helt klart, at vi ikke kan støtte forslaget, da regeringen i stedet for prioriterer – hvilket i øvrigt også fremgår af regeringsgrundlaget – at lave en skattereform, der har en rimelig social balance, er fuldt finansieret og samtidig sænker skatten på arbejde.
Jeg synes egentlig også, det er vigtigt at slå fast i forhold til den antydning af en dobbeltbeskatning, som også ligger fra Liberal Alliances side, at der jo er tale om, at en arving betaler en afgift af en fuldstændig arbejdsfri formueerhvervelse, og jeg synes sådan set som udgangspunkt, det er rimeligt, at man betaler det.
Bare et eksempel: Hvis man arver et hus, som er steget voldsomt i værdi, er der jo netop ikke betalt skat af det.
Derfor er det også rimeligt, at der er en boafgift – faktisk endda en relativt begrænset boafgift, synes jeg – og derfor synes jeg også, det er et noget mærkværdigt forslag.
Jeg synes faktisk, at boafgifterne har et rimeligt niveau, og det synes jeg også er værd at slå fast.
Med det her lægger man op til – det er et af de argumenter, man bruger – at det skulle være et opgør med en dobbeltbeskatning, men det har jeg ærlig talt vanskeligt ved at se.
De gældende regler sætter ikke som sådan nogen stopklods for, at man kan få del i arvebeløb, da man kan anvende de almindelige arveretlige regler allerede i dag, og det vil sige, at der allerede er ganske udmærkede regler, i forhold til hvordan man kan igangsætte arvefølge, hvis man er arving.
Med baggrund i at vi som udgangspunkt sådan set synes, at lovgivningen er tilstrækkelig, som den er i dag, og at vi absolut ikke kan være med til finansieringen, skal jeg meddele, at vi fra SF's side selvfølgelig heller ikke kan støtte forslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-22:
Tak for det.
Jeg skal hilse fra min kollega hr. Nadeem Farooq og læse hans ordførertale op.
Liberal Alliance vil gerne afskaffe boafgiften eller arveafgiften, som den også kaldes.
Liberal Alliance mener bl.a., at det er forkert, at staten skal tjene på familiemedlemmers dødsfald.
Det Radikale Venstre mener, at den nuværende boafgift er forholdsvis rimelig og fornuftig, især set i forhold til det afgiftssystem, vi havde før 1995.
Før 1995 var beskatningen af arv baseret på et arveafgiftssystem, der var præget af, at hver arving skulle betale en afgift af sin del af arven efter bodelingen.
Den nuværende arveafgift, som er beregnet som en proportional afgift på 15 pct. af den samlede arvebeholdning, er klart mere enkel og overskuelig end den tidligere arveafgift, der beroede på forskellige progressive skalaer afhængig af arvingernes slægtskabsforhold til den afdøde.
Vi har opnået en forenkling af systemet, i og med at vi fortsat har en grad af proportion tilbage i afgiftsystemet.
Den nuværende afgiftsmodel indeholder i realiteten 3 afgiftssatser, nemlig 0 pct., 15 pct. og 36,25 pct.
Vi mener, at vi har saneret vores afgiftssystem på fornuftig vis.
Arveafgifter indbringer desuden årligt over 3 mia. kr.
Hvis vi endelig skulle frigøre provenu til skatte- og afgiftslettelser, vil vi foretrække at lette skatten på arbejde.
Det Radikale Venstre kan således ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.