runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-12:
Det er jo helt og aldeles afgørende for mennesker, at de kan blive bedømt på de reelle kompetencer og færdigheder, de har, naturligvis særlig, hvis man bedre tilegner sig viden gennem praktisk arbejde, end man gør det med en bog foran næsen.
Det er selvfølgelig en god forudsætning for at komme hurtigere igennem en uddannelse, at man rent faktisk kan nogle af de ting, som man skal lære på uddannelsen, og at man så kun behøver at lære resten, før man kan få sit eksamensbevis i hånden.
Det sparer selvfølgelig ressourcer, både for uddannelsesinstitutionen og for den enkelte, og det sparer tid, og det giver mulighed for at komme ud på jobmarkedet eller tilbage til det job, som man egentlig bare gerne vil blive bedre til at passe.
Det giver også en bedre tilskyndelse til at tage en uddannelse, fordi man reelt føler, at man kan bruge det, man kan, og det, man har lært med sine hænder, i uddannelsen, og man får det skulderklap, som man selvfølgelig har fortjent for de kompetencer, man har, uanset hvordan man har fået dem.
Så giver det selvfølgelig også en tilskyndelse til f.eks. at deltage i frivilligt arbejde og gennem det frivillige arbejde at lære nogle af de ting, som man så kan bruge i sit fremtidige arbejdsliv.
Det giver også virksomhederne en reel viden om, hvad den enkelte medarbejder kan, hvilket selvfølgelig også kan være fremmende for den enkelte medarbejders karriere, fordi man nu kan få et stykke papir på det, man kan, og det er derfor en anerkendelse af, at man faktisk har tilegnet sig nogle kundskaber, netop via f.eks. frivilligt arbejde eller via det arbejde, man har foretaget med hænderne.
Det giver altså en anerkendelse af den indsats, den enkelte har gjort, uanset om vedkommendes spidskompetence, altså der, hvor han eller hun er særlig dygtig, er bag bøgerne, bag skrivebordet, eller er i form af det praktiske arbejde.
Derfor er det her også en anerkendelse af den værdi for samfundet, som håndens arbejde har.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag, og vi glæder os til, at det forhåbentlig vil give mange flere mennesker en tilskyndelse til at få anerkendt de kompetencer, de har, uanset om de skal bruge det i deres videre arbejdsliv eller det er en del af en fremtidig uddannelse.
Måske vil det også kunne få nogle til at gå tilbage til et uddannelsessystem, som de måske i første omgang ikke syntes var særlig rart, dengang de stiftede bekendtskab med det, fordi det ikke passede til den måde, som de bedst tilegnede sig læring på.
Margrethe Vestager (RV), 2007-01-12:
I Det Radikale Venstre oplever vi forslaget her som en gang pudsning af radikalt arvesølv.
Det er meget afgørende for voksne at få anerkendt de kompetencer, man har, uanset hvor man har skaffet sig dem, og det er vigtigt, at andre kan sætte navn og værdi på det, man lærer mange forskellige steder i løbet af ens voksenliv.
Det vil selvfølgelig i vid udstrækning være i form af formel uddannelse, men det vil forhåbentlig i lige så vid udstrækning kunne være de steder, hvor man i øvrigt begår sig, f.eks. som træner i fodbold for de små eller som frivillig i forbindelse med ældreplejen; det kan være i en lang, lang række forskellige sammenhænge, man lærer og tilegner sig ting.
Vi synes, at forslaget er et rigtig godt forslag, fordi det giver mulighed for, at nogle af dem, som har taget mindst på uddannelseshylderne, kan få en ny adgang til uddannelse, og fordi det er et nyt springbræt med hensyn til at vide, hvilken vej man skal gå næste gang.
Vi synes også, det er vigtigt med henblik på fleksibiliteten i ens arbejdsliv og ens samfundsliv, at man ikke er bundet af det, man har lært ét sted, og partout skal gå én vej, men at man i stedet for kan få det, man kan, sat ind i en større sammenhæng.
Det er jo en balance mellem at få uddannelsesinstitutionerne til at foretage vurderingen og en objektiv vurdering af, hvad den enkelte kan.
Det vil formodentlig være sådan, at den enkelte uddannelsesinstitution synes, at dens måde at opnå kompetencerne på er en rigtig og god måde, og derfor kræver det selvfølgelig et vidsyn og en respekt for den mangfoldighed af læringsmåder, der findes for det enkelte menneske.
Vi ser meget frem til, at det træder i kraft, men vi ser lige så meget frem til, at det får effekt.
Derfor håber vi, at vi kan følge op på lovforslaget for at se, hvor mange mennesker der faktisk får en reel kompetencevurdering og også oplever, at det bliver et springbræt til en videre læring i deres arbejdsliv og liv i øvrigt.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-16:
Når man taler om magtanvendelse, er man inde på et meget følsomt område.
Der er utrolig mange overvejelser, der skal tages i betragtning, f.eks. hensynet til selvbestemmelsen og udøvelsen af omsorgspligten.
I Dansk Folkeparti var vi tilfredse med, at man i 2003 lempede på de restriktive regler på magtanvendelsesområdet.
Vi er trygge ved, at en kommunalbestyrelse kan træffe afgørelse om at anvende en kortvarig fysisk magt i form af at fastholde en person eller føre denne til et andet opholdsrum, når der er nærliggende risiko for, at personen udsætter sig selv eller andre for fare, eller forholdene i det enkelte tilfælde gør det absolut påkrævet.
Der har siden været foretaget en evaluering af regelsættet, og vi kan så konstatere, at den ikke giver anledning til en indholdsmæssig revision af bestemmelserne om magtanvendelse over for voksne.
Vi har med tilfredshed noteret os, at det af lovbemærkningerne fremgår, at man vil tage forskellige initiativer til at følge op på evalueringen, både når det drejer sig om at forbedre implementeringen og en skærpelse af indberetningerne, for her er jo et hængeparti.
Endelig fjerner lovforslaget en gråzone i det nuværende regelgrundlag, og det tydeliggøres, at hjemmelen til at foretage akut indgriben, f.eks. i form af fastholdelse, også omfatter situationer, hvor det er regionale eller private leverandører, der yder hjælp til den pågældende.
Der er altså alene tale om en tydeliggørelse af hjemmelgrundlaget for nødvendig og akut indgriben af private og regionale serviceleverandører og ikke som indholdsmæssige ændringer af reglerne, så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Dette lovforslag indeholder en præcisering af, at hjemmelen til nødvendig og akut anvendelse af magt og tvang, f.eks. i form af fastholdelse, vil kunne foretages af private serviceleverandører, herunder af kommende leverandører af service i forbindelse med friplejeboliger samt i kommende regionale tilbud, naturligvis i fuld overensstemmelse med loven og efter lovens regler i øvrigt.
Indholdsmæssigt sker der ikke nogen ændringer med det her lovforslag, der sker kun en præcisering af, at loven gælder alle leverandører.
Det er et forslag, vi kan støtte fra konservativ side.
Lise von Seelen (S), 2007-01-16:
Reglerne om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsen skal naturligvis tilpasses den nye kommunale virkelighed, og tilbud, der drives af regionen eller af private leverandører, må på samme måde som de kommunale tilbud leve op til loven om magtanvendelse og indgreb i selvbestemmelsen.
Kommunerne får her ansvaret for de regionale tilbud og de private leverandørers, ligesom de har for deres egne tilbud.
Det, at en myndighed lader andre varetage noget så følsomt som det at gribe ind i menneskers selvbestemmelse, fordrer jo, at ministeren sikrer, at kommunernes information om loven videregives på en så kvalificeret måde, at vi forebygger fejl.
På samme måde skal modellen for indberetninger sikre, at borgerens retssikkerhed ikke bringes i fare.
Man er meget tæt på den enkelte person her, og vi ved fra aktuel praksisundersøgelse i det nuværende system, at modellen ikke har fungeret lige godt alle steder.
Vi har bl.a. set en praksisundersøgelse fra Ribe Amt, hvor der er flere ældre, som er blevet flyttet fra et tilbud til et andet tilbud, og hvor reglerne om selvbestemmelse ikke er blevet overholdt.
Og det er jo et meget stort indgreb i menneskers frihed, hvis man på den måde kommer til at handle hen over hovedet på folk.
Det skal vi forebygge finder sted.
Derfor er der brug for, at der stilles meget høje krav til valg af leverandører, og der er brug for meget høje krav til information, og det er ministerens ansvar, at det bliver videregivet på den måde.
Så vi stiller krav om, at der ikke bliver nogen gråzoner i den instruktion, således at der bliver usikkerhed i den praksis, der måtte være omkring det.
Området er meget vigtigt, når det drejer sig om at respektere menneskers retssikkerhed i tilbuddet.
Derfor kan det måske godt undre lidt, at der bliver nævnt i høringssvarene, at der er høringsberettigede, som ikke har haft lejlighed til at kigge dybt i den praksisundersøgelse, inden de skulle afgive høringssvar i forbindelse med det her lovforslag.
Det er jo noget af det, vi skal blive bedre til, nemlig at folk får tid til at fordybe sig i det.
Vi opfatter, at ministeren skal tage meget alvorligt, at man er meget tæt på borgeren her, og vi ser gerne, at der bliver gennemført en lovovervågning, så vi kan se, om det her finder sted på den allerbedste måde.
Vi noterer os med tilfredshed, at borgere, der er i tilbud hos private leverandører i det her tilfælde kan bruge det kendte klage- og ankesystem.
Jeg nævner det, fordi vi jo tidligere i dag så et eksempel på, at man havde private leverandører, der ikke var omfattet af klage- og ankesystemet.
Det er de i de her tilfælde, og det er vi rigtig godt tilfredse med, det synes vi er en god ting.
Og det er sådan, tingene skal være efter vores opfattelse.
Så med de givne bemærkninger støtter vi lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Jeg takker for formandens velvillighed.
I det her tilfælde vil jeg gerne gå tilbage til integrationsrådene, for grunden til, at vi ikke har lovgivet om, at alle kommuner skal have et, er jo, at der er mange forskellige procentdele af etniske minoriteter i de forskellige kommuner, så det i nogle kommuner ikke rigtig ville give mening at have det.
Men omvendt ved vi jo, at man i de kommuner, hvor man har integrationsråd, også nogle gange har haft problemer med at kunne rekruttere de rigtige medlemmer til rådene.
Jeg er egentlig ikke sikker på andet, end at det, hvis de råd skal tages alvorligt, og hvis det skal tages alvorligt at stille op til dem, så ville være et utrolig godt signal at sende, at man de steder, hvor man opretter dem, har samme vilkår, som andre råd har.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, om ikke vi skulle tage en drøftelse og måske, nu vi har gang i det her, tænke alle de borgerråd med, som vi gerne vil have at folk sætter sig i uden i øvrigt at få betaling for det.
Gudrun Laub (V), 2007-01-16:
Det er en revision af reglerne, og der er ligesom for det tidligere lovforslags vedkommende tale om en konsekvensrettelse, for når vi får mulighed for private aktører, er det nødvendigt at få præciseret hjemmelen til, hvem der kan udøve akut magtanvendelse.
Lovforslaget klargør altså hjemmelen til akut indgriben, også til sådan noget som fastholdelse, og det omfatter også regionale og private serviceleverandører, det er ikke kun det kommunale personale, der har det behov i det daglige praktiske arbejde.
Baggrunden for lovforslaget er, at der har været gennemført en evaluering, hvor der også har været sat fokus på reglerne for magtanvendelse og indberetning, og det er jo meget, meget vigtigt, at man har klare regler på området, og at de er kendte for personalet, sådan at det hele går ordentligt for sig.
Det er kommunalbestyrelsen, der skal sikre, at den private eller selvejende leverandør er orienteret om betingelserne for magtanvendelse og indberetning.
Og hvis det er regionsrådet, der er leverandør, eller en privat leverandør, der leverer efter aftale med regionsrådet, er det regionsrådet, der har ansvaret for, at leverandørerne er orienteret om reglerne for magtanvendelse og indberetning, sådan at borgernes retssikkerhed, uanset om det er en kommunal, regional eller privat leverandør, bliver håndhævet og er i orden.
Det betyder jo, at der ikke skal bruges mere magtanvendelse end allerhøjst nødvendigt.
Det er klart, at det skal være noget, som man omgås med stor forsigtighed og med respekt for de borgere, der kommer i den situation, at der er brug for magtanvendelse imod dem.
Men det skal være sådan, at akut magtanvendelse også lovligt kan udføres af de serviceleverandører, der udfører visiteret service.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Jeg skal blot takke ordførerne for den positive indstilling til lovforslaget.
Flere har jo været inde på, hvad indholdet af lovforslaget er, så det vil jeg ikke gøre mere ud af, men kun se frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Socialudvalget.
Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget.
Det er vedtaget.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Også fra radikal side stiller vi os positivt over for lovforslaget, som følger op på et tidligere lovforslag.
Men som flere andre ordførere også har været inde på, er vi altså stærkt optaget af borgerens retssikkerhed i det.
Vi er ude i nogle grænsetilfælde, hvor det er vigtigt, at myndighederne er meget påpasselige, og selv om det er naturligt, at man har samme redskaber, hvis man er en privat aktør, der optræder i det offentliges tjeneste, som hvis man er en offentlig aktør, kunne det måske være interessant at høre, om socialministeren måske kunne foranlediges til at lave en lille – ikke en stor og bureaukratisk, men en lille – opfølgning på, hvordan det er gået med den offentlige praksis, efter at vi lavede den lov, der hed 353, bl.a. med erfaringerne fra Ribe osv., der er jo lidt erfaringer rundtomkring, sådan at vi kan se, hvordan det ser ud, og kan følge lidt med i, hvordan det fungerer.
Det er ikke noget krav, men et ønske fra radikal side.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-16:
Med lovforslaget bliver det jo præciseret, at reglerne om magtanvendelse over for personer med betydelig og varigt nedsat funktionsevne, som får personlig og praktisk hjælp, socialpædagogisk bistand m.v., også gælder for regionale og private leverandører af sociale tilbud.
Det vil jo sige, at hjemmelen til akut indgriben, f.eks. i form af fastholdelse, også omfatter situationer, hvor hjælpen ydes af regionale eller private leverandører.
Det betyder bl.a., at reglerne om indberetning m.v. også gælder for de regionale og private leverandører.
Hermed fjernes der en gråzone i det nuværende regelsæt, en gråzone, som skal ses i lyset af, at der allerede i dag foretages akut indgriben i de pågældende tilbud, uden at de er omfattet af reglerne om magtanvendelse.
Og det bliver de så med lovforslaget.
SF kan støtte det her lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Når ministeren bliver i julegavehumør, får man jo lyst til straks at springe op og slå til, mens man kan.
Jeg synes, ministeren sagde begge dele.
Hvad er det helt præcis, ministerens lovforslag vil gå ud på?
Det var så handicaprådene og ældrerådene, og mit andet spørgsmål er: Hvordan forholder det sig med integrationsrådene?
Er de underlagt samme regler, som handicapråd er i dag, eller kunne man forestille sig, at vi skulle tage dem med i samme hug?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-16:
SF kan også gøre det ganske kort.
Vi støtter det her forslag, som jo kun har til funktion at give kommunerne den refusion, de bør have, og som i øvrigt er en konsekvensrettelse, som De Radikales medlem så rigtigt påpegede.
Da Enhedslistens ordfører på området ikke kunne være til stede, skal jeg tilkendegive, at Enhedslisten også kan støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-16:
Det første er, at jeg kan konstatere, at hr. Morten Messerschmidt ikke har hørt efter, hvad jeg sagde.
Det andet er selve spørgsmålet, nemlig om der kun skal være national immigrationslovgivning, eller der også skal være lovgivning på europæisk plan.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi også har en fælles lovgivning på det område, for det, der sker i øjeblikket, er jo, at de europæiske lande skubber problemerne rundt imellem sig.
Vi har rent faktisk ydre grænser.
Det ved jeg godt at Dansk Folkeparti er imod, men det har vi altså, og når vi har ydre grænser, er det også vigtigt, at vi i det mindste har nogle minimumretningslinjer og nogle minimumstandarder for immigration til EU.
Vi har faktisk brug for, at der kommer nogle ind, og tænk engang: Det kunne måske også være, de berigede os på forskellige måder.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Når hr. Martin Lidegaard siger, at det kan være godt nok at bruge lidt tid på at tænke sig om, så kan jeg kun udtrykke et ønske om, at det vil ske hver gang, altså at man tænker sig om, inden man stiller spørgsmål.
Jeg synes, det er fair at skelne mellem, hvad det er for en type af udvalg, vi har med at gøre.
Her taler vi altså om et af de udvalg, der er obligatoriske, og som har nogle klare opgaver i forhold til at indgå i den lokale debat.
Hvad angår integrationsråd, frivillighedsråd, ungeråd, eller hvad det kunne være, er det op til kommunerne at etablere disse råd.
Jeg synes faktisk, at det er rimeligt at skelne mellem, hvad det er for en type, vi har med at gøre.
På den anden side er jeg også helt indstillet på, at vi følger op på de reaktioner, der nu er kommet fra ældrerådene rundtomkring i landet, fordi vi netop har etableret handicaprådene og der er en forskel i det regelsæt, der gør sig gældende i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-01-16:
Jeg skal se bort fra ordførerens lidt småperfide indledende bemærkninger og spørge til det materielle indhold i netop diskussionen om greencardordningen.
Det må være åbenbart for folk med et vist refleksionsniveau, at for Dansk Folkeparti at se er det gode ved greencardordningen netop, at vi selv har været med til at træffe en afgørelse og selv har været med til at sige, at sådan vil vi gerne have at de danske regler skal se ud.
Jeg forstår, at fru Anne Grete Holmsgaard synes, det er fantastisk, at vi får nogle nordafrikanere her til landet, der arbejder for en sulte- og slaveløn i Spanien, så vi kan få nogle billige tomater.
Fru Holmsgaard må sådan set mene, hvad hun vil, men jeg synes måske ikke, det er den rigtige løsning, og kan fru Holmsgaard ikke godt se, at der er forskel på, om vi selv laver en ændring af Danmarks udlændingelovgivning, eller om vi giver EU carte blanche til det?
Vi har lige gennemgået en stor velfærdsreform, og Velfærdskommissionen sagde meget klart i en af sine delrapporter, at 75 pct. af behovet for at gennemføre velfærdsreformer fuldstændig kunne forsvinde, hvis vi bremsede tilstrømningen af indvandrere fra den tredje verden.
Der er ingen tvivl om, som ordføreren i øvrigt også nævnte, at det netop er et problem, at landene skubber problemerne rundt imellem sig.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et problem, og der er altså ikke tale om berigelse, men om økonomiske, sociale, kulturelle osv. problemer, og derfor vil jeg bare gerne spørge, om ordføreren ikke kunne bevæge sig lidt ud over floskelniveauet og måske komme med nogle konkrete eksempler på, hvordan Danmark er blevet beriget af den muslimske indvandring, når man ser bort fra det øgede kvantum af bistandsmodtagere og kriminelle.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-16:
Jeg anerkender ikke begrebet muslimsk indvandring.
Jeg anerkender begrebet indvandring fra forskellige lande, hvor folk har forskellige religioner.
Jeg går ind for religionsfrihed, og jeg respekterer, at folk har en anden religion end den, jeg selv har, uanset hvor uenig jeg så måtte være i den religion.
Så vil jeg sige: Ja, det er en berigelse at møde andre mennesker.
Det har historisk set
også været en berigelse for et lille nordligt land som Danmark at få indvandring fra forskellige befolkningsgrupper, hvad enten vi taler om huguenotterne, når vi går mange år tilbage, om de polske indvandrere, som der stadig bor rigtig mange efterkommere af på Lolland, om de hollandske indvandrere eller om de indvandrere, vi har fået gennem de seneste år.
Er det problemfrit?
Nej, det er aldrig problemfrit, når folk med forskellige kulturer møder hinanden; det vil altid skabe problemer.
Man kan så stille sig selv spørgsmålet: Har vi været gode til at håndtere de problemer?
Nej, det har vi bestemt ikke været gode til, og jeg kæmper for, at vi bliver bedre til at håndtere dem, så vi kan leve i en verden, hvor man respekterer hinanden, og hvor man ikke baserer sig på at udspy fjendebilleder.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
Men i det forslag til vedtagelse tales der jo også om frihandelsområde, og det synes jeg jo er lidt interessant, for skal det forstås på den måde, at SF er enig med Venstre og De Konservative om den frihandelsstrategi, der også ligger i Euro-Middelhavs-samarbejdet, og som fra EU’s side går ud på at tiltvinge store europæiske selskaber adgang til Middelhavsområdets landes markeder frem for at se på de fattigere landes udviklingsbehov?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-16:
Vi mener, det går alt for langsomt, og vi vil have den afskaffet, jo hurtigere jo bedre.
Det er også derfor, jeg spurgte udenrigsministeren, om han er enig i vores vurdering af, at de nordafrikanske lande vil være nogle af dem, der ud over forbrugerne i Europa får de relativt største økonomiske fordele af en afskaffelse af landbrugsordningerne.
Det er jo klart, og det ved vi godt fra mange debatter, at Enhedslisten og vi ikke er enige om frihandelspolitikken.
Vi går mere ind for frihandel, end Enhedslisten gør.
Men man kan sige om vedtagelsen, at den er meget nøgtern og meget enkel.
Der er nogle underliggende uenigheder, for vi mener ikke, regeringen går hårdt nok til makronerne for at få afskaffet landbrugsstøtten, og det er vi selvfølgelig kritiske over for.
Men når udenrigsministeren siger, at på det overordnede plan er der en målsætning om at få frihandel i 2010, kan vi ikke andet end sige: Ja, det er vi enige i, og bliver det ikke i 2010, bliver det forhåbentlig i 2011 og ikke bare engang i en fjern fremtid.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
Når man skal forhandle handelsaftaler med en række fattige lande, har man kun fokus på en eneste ting, og det er, hvordan store europæiske selskaber kan få flest mulige markedsandele.
Det betyder, at man totalt negligerer de fattigere landes udviklingsbehov, og det er en meget, meget markant bølleagtig tilgang fra EU, som vi har set i diverse fora og har set i forbindelse med handelspolitiske aftaler og forhandlinger.
Jeg synes bare, det er utrolig mærkeligt at se SF være med på et forslag til vedtagelse sammen med Venstre og De Konservative, når forslaget nævner frihandelsstrategien, for det, der vil ske, er jo, at den danske regering vil gå videre og give opbakning til de forhandlinger, der kører fra EU’s side i øjeblikket, og som går ud på at tiltvinge sig adgang på den måde.
Det kan jeg simpelt hen ikke begribe skulle være SF-politik.
Lige om lidt kommer jeg selv med et forslag til vedtagelse, som jeg mener ligger meget mere i forlængelse af det, som SF burde mene, så jeg synes lige, fru Anne Grete Holmsgaard skal overveje en gang til, hvor hun skal lægge sin stemme.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-16:
Styrken i vores synspunkt er, at vi kæmper på europæisk plan sammen med de andre kræfter, der ønsker en reel frihandel, imod dem, der prøver at bremse den.
Vi prøver ikke at bilde nogen ind, at EU bare er en ting.
EU er en kamp mellem venstre- og højrefløjen, og jeg er ked af, at Enhedslisten ikke er enig med os i, at det er rigtigt at gå frihandelsvejen.
Det synes jeg faktisk er ærgerligt, for på den måde kommer Enhedslisten, som på mange måder ellers er et rigtig sympatisk parti, til at være med til at bremse og svække de kræfter, som arbejder for, at en reel frihandel skal være EU’s politik.