runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-03:
Tak for et kort svar.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål, for jeg synes, jeg fornemmede en vis erkendelse af, at den her 1980'er- og 1990'er-indvandringspolitik måske havde fejlet lidt.
Hvis man opsummerer det i forhold til alle de indvandrere, der har været her siden dengang, og som egentlig fortsat er arbejdsløse, og så hertil lægger deres efterkommere og hertil lægger de flygtninge, som så kommer nu, og som alle sammen skal integreres, hvor mener ordføreren så at det efterlader arbejdsløse danskere i hele det puslespil?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Som jeg også sagde i min ordførertale, mener jeg, det efterlader arbejdsløse danskere, men også beskæftigede danskere i nogle af de brancher, hvor vi forestiller os at de her flygtninge skal ind på arbejdsmarkedet, med en kæmpe udfordring – en kæmpestor udfordring.
De kommer ikke til at sidde på lærerværelset på et gymnasium, hvor de er i praktik.
Det kommer ikke til at være gymnasielærerne, der i praksis skal løfte integrationsudfordringen.
Det bliver ikke villaerne i Risskov nord for Aarhus, hvor de får en bolig.
Det kommer til at blive i de almene boligområder, og det kommer til at dreje sig om arbejde primært udført af ufaglærte, men også af faglærte.
Det er jo derfor, vi har været tilhængere af at begrænse tilstrømningen til Danmark – fordi vi godt ved, hvem det i praksis er, der kommer til at stå med integrationsudfordringen.
Men derfra og så til at sige, at de skal være på støtten resten af den tid, de er i Danmark, og ikke bidrage til det fællesskab, vi har, og ikke være med til at finansiere den velfærdsstat, de også kommer til at trække på, er der langt.
Det vil vi ikke være med til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg har bedt om ordet for lige at få noget præciseret i det svar, som ordføreren gav fru Sofie Carsten Nielsen.
Men så nævner ordføreren, at det bl.a. er statsløse palæstinensere.
Det håber jeg ikke ordføreren mener, for det mener jeg sådan set er i strid med diverse internationale aftaler, vi har.
Og der vil jeg bare lige have præciseret, at vi selvfølgelig ikke kan holde statsløse ude fra vores land, men derimod faktisk skal give dem beskyttelse og ophold her.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Jeg har ikke nævnt noget om, at vi ønsker at ændre asylpolitikken, men jeg har nævnt noget om, at vi ønsker at begrænse den ikkevestlige indvandring, fordi vi ved, hvem det er, der optræder i statistikkerne.
Og lige præcis de statsløse palæstinensere er, så vidt jeg husker, dem, der absolut topper i kriminalitetsstatistikkerne.
Så ja, dem har jeg nævnt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jamen det kunne vi så kigge lidt mere på, for jeg mener sådan set ikke, vi kan kalde det indvandring, hvis det er statsløse palæstinensere, der kommer og beder om ophold, og de ikke har fået beskyttelsen og opholdet et andet sted, for så har vi jo en forpligtelse til at yde dem hjælp.
Så jeg synes, ordføreren blander det lidt sammen, i forhold til hvad indvandring er og ikke er.
Det vil være meget uheldigt, hvis vi ikke yder den hjælp til statsløse personer, som jo er flygtet fra et land, der er besat.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Ved at svare på ordførerens spørgsmål kan jeg måske også få svaret på det, hr. Christian Langballe sagde tidligere.
Hvis det er sådan, at folk, der får en midlertidig opholdstilladelse i Danmark, efterlades med det indtryk fra myndighederne f.eks. i Sandholmlejren, at det er permanent opholdstilladelse, de har fået, så laver vi jo en fejl.
Altså, jeg mener helt grundlæggende set, at folk skal oplyses om, at de er her midlertidigt.
Det er jo den opholdstilladelse, de får.
Ønsker vi dermed, at de ikke skal undervises i dansk?
Det er af den grund, at vi tror, at en del af dem, uanset hvor meget vi kæmper herinde, kommer til at blive her, fordi der ikke kommer til at være sikkerhed i det hjemland, som de er rejst ud fra, i hvert fald ikke for dem alle sammen.
Det ville være dumt ikke at sørge for, at de børn, der vokser op her i Danmark, ikke også lærer vores sprog.
Mange af dem skal bo her.
Det ville være at skyde det danske samfund i foden og sende en regning ud til fremtiden, hvis ikke vi sørgede for, at de hurtigst muligt kom ud på arbejdsmarkedet, fik lært noget dansk, blev en del af det danske arbejdsmarked.
En positiv sideeffekt er det – det var det, jeg nævnte, da jeg stod nede i salen og spurgte – vi fra tidligere ved fra bosnierne, nemlig at dem, der var bedst integreret, også var dem, der rejste hjem, og at dem, der var dårligst integreret, var dem, der blev her.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Vi mener helt grundlæggende, at kvoter kan blive nødt til at blive brugt, når man ikke har andre redskaber.
Det er også det samme, vi har sagt i forhold til hele flygtningesituationen i Europa, altså at når vi ikke kan formå at fordele på andre måder med andre incitamenter, kan man have behov for at bruge kvoter som redskab.
Men vi mener også, at der er rigtig, rigtig mange ting, man kan gøre i Danmark for at skabe gode livsvilkår, der kan tiltrække nye borgere til alle mulige dele af Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Altså, jeg har desværre ikke en liste over alle de former for kriminalitet, asylansøgere eller flygtninge har begået i Danmark, men vi ved jo - vi ved jo, at kriminalitetsraten blandt visse grupper især med flygtningebaggrund er højere, end den er blandt andre befolkningsgrupper i det danske samfund.
Det ved vi jo faktuelt.
Når man så oven i det kan konstatere, at der er nogle forældre, der er utrygge ved situationen, og man oven i det kan konstatere, at der er nogle af dem, der kommer hertil – og det hører vi jo med jævne mellemrum – der er stærkt traumatiserede, så synes jeg da, det er meget fornuftigt, at man måske ikke lige placerer dem klods op ad børneinstitutioner.
Men vi har også set andre eksempler rundtomkring i landet, hvor kommuner har besluttet, at der skal rykkes rundt på ældre borgere; de skal finde et andet sted at bo, simpelt hen fordi der nu kommer flygtninge, der skal benytte sig af de boliger.
Sådan noget synes jeg ganske enkelt er, ja, jeg synes faktisk, det er uforskammet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-03:
Der er jo mange gode ord og ting i ordførerens tale.
Jeg hæfter mig ved teksten i forslaget til vedtagelse: »konsekvent udlændingepolitik«.
Det førte man jo også i 1980'erne og 1990'erne, da Socialdemokraterne og De Radikale var hovedansvarlige for den katastrofale flygtningepolitik.
Så en konsekvent flygtningepolitik og udlændingepolitik betyder jo ikke, at der kommer færre til Danmark.
Mit spørgsmål er egentlig, hvorfor Socialdemokraterne bliver ved med at insistere på at ville integrere flygtninge i Danmark, når en flygtning er en person, der skal være her midlertidigt – så kort tid som muligt – og derefter skal hjem igen.
Det giver jo ingen mening, at ordføreren ønsker – som jeg forstår vedkommende – at bremse op for indvandringen og den katastrofale tilstrømning, når man samtidig vil integrere dem; for det betyder jo så, at man vil have, at de bliver boende.
Fortsætter Socialdemokraterne ikke bare politikken fra 1980'erne og 1990'erne?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Vi er ikke af den opfattelse, og det tror jeg heller ikke hr. Alex Ahrendtsen er, at der blev ført en konsekvent udlændingepolitik fra 1983 og frem.
Vi mener ikke, at det var den rigtige asylpolitik, der blev ført.
Hvorfor integration? spørger ordføreren så.
Vi ser på integration af flere forskellige årsager.
Den første er, at vi jo har konstateret – igennem et par årtiers erfaringer med flygtninge i Danmark – at en del af dem kommer til at blive her, hvad enten ordføreren og jeg kan lide det eller ej.
Og derfor er det dumt og kortsigtet ikke at tage skridt til integration, når de ankommer hertil.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-03:
Det betyder netop, at de kommer bagest i jobkøen, og at nytilkomne flygtninge kommer forrest, endda med en bonus, og får lov til at få dagpenge på dimittendsats efter 2 års integrationsforløb.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
I udlændingeloven er der en paragraf, der beskriver, hvordan man kan få tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Det er jo den paragraf, der beskriver, hvordan en flygtning kan blive til en indvandrer.
Og hvis ordføreren spørger Socialdemokraterne, om vi er tilhængere af at afskaffe den paragraf, altså af at afskaffe muligheden for tidsubegrænset opholdstilladelse, så er svaret, at det er rigtigt, at vi er modstandere af det.
Vi ønsker fortsat, at der skal være mulighed for at kunne få tidsubegrænset opholdstilladelse.
Hvis Dansk Folkeparti mener noget andet, er jeg meget interesseret i at høre det.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Jeg har et meget enkelt spørgsmål, som jeg håber ordføreren vil svare på, sådan at det hjælper på min egen forståelse.
Når man kommer ud som flygtning til Center Sandholm, er det første, der sker, at man bliver præsenteret for en video, et langt klip, hvor man bliver introduceret til alle de rettigheder, som man har.
Der er ikke på noget tidspunkt nogen, der fortæller en, at det her er af midlertidig karakter, og at man skal hjem igen.
Jeg mener simpelt hen, at der er en inkonsekvens i hele den måde at lægge tingene frem på.
Det, jeg sådan set frygter, er, at ordførerens eget parti og såmænd også regeringen simpelt hen bare har kapituleret og sagt, at de mennesker, der kommer hertil, skal gøres til indvandrere fra dag et, de flygtninge skal bare gøres til indvandrere, og så bliver de her.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Vi har ikke kapituleret, vi har tværtimod lige været med til sammen med Dansk Folkeparti at stramme betingelserne for at kunne få en permanent opholdstilladelse.
Det er jo et udtryk for, at vi ønsker, at den periode, man skal være her midlertidigt, skal være længere, og at der skal stilles øgede krav til, at man kan have mulighed for at være her permanent.
Det er det modsatte af kapitulation.
Det handler om integrationsgrunduddannelsen, som giver flygtninge og familiesammenførte mulighed for at komme ind på det danske arbejdsmarked på nogle elevlignende lønninger.
Det er forkert at sige, at Socialdemokraterne mener, at socialt dårligt stillede danskere skal bagest i køen.
Vi har tværtimod stillet forslag om, vi har endda stillet det som et krav til de politiske forhandlinger om igu-ordningen, at bonussen, som nu bliver introduceret for flygtninge og familiesammenførte, også skal genintroduceres til de egu-elever, sådan som det var tidligere.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Det ene er, at man kan gå ud på en elevløn eller lærlingeløn, eller hvad man nu kalder det, på omkring 49-50 kr. i timen, hvilket for mig at se vil medføre social dumping, men det er så en anden sag, og så at man 2 år efter er dagpengeberettiget.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne vil lægge stemmer til.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Det er rigtigt, at de elevlønninger, igu-eleverne vil komme ud med, er det samme som de elevlønninger, der er aftalt i overenskomsterne om egu-elever, og de svinger noget.
De 49 kr. er i en kommunal FOA-overenskomst, altså mellem FOA og Kommunernes Landsforening.
Hvis du tager den overenskomst, jeg selv har arbejdet på i byggeriet, er det markant mere – jeg tror, de ville starte knap 70 kr. i timen og slutte på over 100 kr. i timen.
Så det svinger noget, vil jeg sige.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Jeg vil også starte med at rose hr. Mattias Tesfaye for ordførertalen.
Jeg håber ikke, at det bliver et problem for ham, at der er så mange DF'ere, der synes, det var en god tale, han holdt.
Men det var ikke tænkt som et dødskys.
Må jeg ikke bare lige holde fast i det her helt centrale, det, som andre også har berørt, netop det her centrale spørgsmål om, om Socialdemokratiet har rykket sig.
Det har man i retorikken.
Det har jeg i hvert fald oplevet.
Men er Socialdemokratiet på det helt centrale område stadig væk af den opfattelse, at flygtninge skal gøres til indvandrere?
Og hvis man ikke er det, hvorfor er man så med på en trepartsaftale, hvor der ikke står et ord om det, altså intet som helst om, hvad man gør for at sikre, at de flygtninge, som kan komme hjem, også kommer hjem?
Er der ændret noget, eller hvad mener Socialdemokratiet om det?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Tak for rosen.
Jeg opfatter det mere, som at jeg har overbevist nogle mennesker i salen, og det er jeg glad for.
Har vi rykket os?
Ja, vi har rykket os.
Vi er rykket hen på de standpunkter, ikke som Fremskridtspartiet stod for i 1980'erne, men som de socialdemokratiske Vestegnsborgmestre stod for i 1980'erne.
Og det er et ryk, jeg selv personligt er ganske godt tilfreds med.
Har vi rykket os på, hvorvidt vi anser flygtningene som kommende indvandrere?
Man kan i hvert fald sige, at det at være med til at skærpe kravene til at kunne få en tidsbegrænset opholdstilladelse jo er et udtryk for, at vi ønsker, at den periode, midlertidigheden skal vare, skal vare længere, ligesom vi op igennem historien har støttet repatrieringsordninger.
Det står vi selvfølgelig stadig væk fast på.
Vi konstaterer også bare nøgternt – og det mener jeg også ville tjene Dansk Folkeparti til ære – at det jo ikke tidligere har skortet på indenrigsministre, som har ønsket sig, at flere skulle rejse hjem.
Men vi konstaterer bare, at forholdsvis mange bliver her, og det ønsker vi at indrette en integrationspolitik efter.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Men skulle det så blive nemmere nu at få folk til at rejse hjem igen, hvis det er, at man begynder en hel integrationsproces?
Det er det, jeg betvivler.
Altså, det har været svært før, men nu bliver det endnu vanskeligere.
Var det ikke bedre at undervise i f.eks. engelsk, altså et internationalt sprog, som man kan bruge positivt og aktivt, når man vender tilbage igen?
Sådan nogle enkelte, hvad skal vi sige, signalmåder at gøre det på fortæller flygtningene, at det her ikke er permanent, men for en kortere periode.
Og i mellemtiden så underviser vi dig og dine børn i f.eks. engelsk og også i den kultur fra det land, som du kommer fra.
Det havde været en aktiv ændring, men det er ikke det, man gør.
Man laver endnu mere integration.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Folk, der står ved den danske grænse og siger asyl, og som i henhold til FN's Flygtningekonvention og dansk lovgivning skal have tildelt asyl, mener Socialdemokraterne skal have asyl, uanset om de er fra Japan, om de er fra Tyrkiet, eller om de er statsløse palæstinensere.
Det er ikke det, jeg har talt om.
Men det, jeg har talt om, er, at vi har lagt stemmer til en politik, som helt generelt ønsker at begrænse tilstrømningen fra ikkevestlige lande.
Vi er klar over, at det kommer til at ramme folk af mange forskellige nationaliteter og garanteret også statsløse palæstinensere.
Og det vil også være sådan, at de opstramninger af familiesammenføringsreglerne, vi har lavet, og reglerne for at få tildelt tidsbegrænset opholdstilladelse jo gælder for alle.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Nu kunne jeg forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at der var forskel på antidemokratiske kræfter, og at det var afhængigt af, om det var nogle, der kom fra ikkevestlige lande, eller det var nogle, der kom fra vestlige lande.
Antidemokratiske kræfter, der er fra vestlige lande, er altså ikke helt så problematiske som antidemokratiske kræfter, der kommer fra ikkevestlige lande.
Nu kan så jeg forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det her med de ikkevestlige lande ikke er alle ikkevestlige lande, men nogle ikkevestlige lande, og så skal vi alligevel kunne give asyl.
Er ordføreren ikke enig i, at det er med til at forplumre debatten, at vi skal snakke om, at vi skal begrænse den ikkevestlige tilstrømning, hvis det ikke er det, der er problemet, men at problemet er, at der er antidemokratiske kræfter, og at det er dem, vi skal fokusere på hvordan vi bekæmper, uanset om det er blandt statsløse palæstinensere, etniske danskere, eller om det er folk fra Japan eller Korea?
Jeppe Bruus (S), 2016-05-03:
Tak for det.
For det første har jeg tidligere spurgt udenrigsministeren, og han bekræfter, at det, til trods for at man har sat ekstra midler af til forskellige nærområdeindsatser, sådan set ikke opvejer den generelle nedjustering af det generelle niveau, og det vil sige, at man simpelt hen ikke når det samme niveau, som vi havde i vores regeringsperiode.
Det svar fra udenrigsministeren har jeg på skrift.
Det andet er det, ordføreren nu siger om, at de penge, vi bruger på den militære indsats, sådan set kan regnes ind i puljen til at stoppe flygtningestrømmene.
Altså, på den helt korte bane er det da ret logisk, at den krig og den indsats, vi deltager i, jo sådan set ikke stopper.
Det gør den forhåbentlig på den lidt længere bane, og det er også derfor, vi støtter op om det, men er det sådan et nyt begreb, som regeringen har tænkt sig at begive sig ud i?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Det mener jeg også vi har gjort i år.
Jeg må være svar skyldig, jeg har ikke de seneste tal lige præcis foran mig.
I forhold til sammenligningen mellem udviklingsbistand og den militære indsats er mit personlige indtryk – jeg har også arbejdet med vores Syriensindsats – at i den kombination, der går ud på både at sætte hårdt ind militært imod ekstremister samtidig med at sætte ind humanitært for at hjælpe dem, der er på flugt, er Danmark et af de lande, der går allerforrest.
Det er ikke for at skabe et eller andet nyt begreb, men for at forklare ordføreren før, at Danmark godt kan stå ved den samlede indsats, som vi har, og Danmarks indsats ligger ikke alene i den udviklingsbistand, vi kommer med.
Danmarks samlede indsats består af en lang række områder, herunder den nu øgede militærindsats.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-03:
Nu spurgte jeg sådan set udenrigsministeren sidste år, om man med de faktiske midler, og jeg sagde faktiske midler, kan leve op til det niveau, og der bekræftede udenrigsministeren, at det beløb på trods af nedjusteringerne af den generelle ramme er under sidste års niveau.
Det er fra den 3. december.
Så det er bekræftet.
For det andet siger ordføreren, at det er ordførerens personlige vurdering, at de to ting godt kan hænge sammen, så jeg må antage, at det er ordførerens personlige holdning, der kommer til udtryk i talen her og ikke Venstres eller regeringens holdning til, at man kan lave den kobling.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jeg må være ærlig og sige, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg forstår den første del af spørgsmålet i forhold til den samlede udviklingsbistand, om det er til Syrien, om det er til Mellemøsten som helhed, eller præcis hvad det er, men mig bekendt er vores støtte til Syrien og til det syriske folk i og omkring Syrien øget i hvert fald sidste år – mig bekendt, jeg er ikke udviklingsordfører, men det er, som jeg forstår det.
Derudover mener jeg helt klart i forhold til vores samlede indsats, og det er også regeringens synspunkt, at den klart er øget nu, hvor vi har sat endnu hårdere ind mod Islamisk Stat.
Det kan vi da være stolte af.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
I løbet af valgkampen kom Venstre med en sproglig nyopfindelse, som siden er røget ind i Dansk Sprognævns opgørelse, og det var det her udtryk straksopbremsning.
I starten forstod jeg det ikke rigtig selv, men ordføreren var så venlig i en debat på Sydsjælland at forklare mig det.
Og det betød, at man umiddelbart efter folketingsvalget ville iværksætte initiativer med henblik på at undgå en meget stor tilstrømning af asylansøgere hen over sommermånederne.
Nu var der jo nogle dengang, der sagde, at det ville blive meget svært at gennemføre, men alligevel var regeringspartiet, kan jeg huske, meget overbevist om dengang, at det godt kunne lade sig gøre.
Nu er det sådan, at Dansk Sprognævn har én definition og Venstre har en anden definition, så jeg vil bare spørge: Har den definition af begrebet straksopbremsning forandret sig, eller betyder det stadig, at man skal undgå en meget stor tilstrømning?
Og hvis det nu måske betyder, at man ikke skal undgå en meget stor tilstrømning, hvad er det så?
Hvor mange flygtninge og migranter kan komme ind under begrebet straksopbremsning?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
stod vi over for en ny virkelighed.
Så det er sådan set ikke begrebet, der har ændret sig, det er virkeligheden, der har ændret sig.
Og siden jul, siden vi indførte grænsekontrol, har antallet af asylansøgere været, jeg vil ikke sige i frit fald, men faldende, faldende, således at det her de seneste par uger er det laveste antal i meget, meget lang tid.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Tak for det.
Man kan jo spænde et begreb vidt, men det her med, at virkeligheden skulle have forandret sig markant, har man svært ved at se i statistikkerne i hvert fald, forstået på den måde, at der også i 2014 var et ganske væsentligt antal folk, der kom til Danmark.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Nej, jeg vil mene, at der er meget få mennesker i kongeriget Danmark, der vil være enige i ordførerens betragtning om, at vi ikke stod over for en ny virkelighed, at der ikke skete en markant ændring af flygtningetilstrømningen hen over sommeren.
Vores integrationsminister har så sent som i dag brugt ordene, at der gik hul på Europa.
Altså, det var jo en fuldstændig ny situation.
Det har vi gjort alt, hvad vi kunne, for at dæmme op for.
Hvis man kigger på de seneste par måneder – og selvfølgelig ønsker jeg, at der kommer nul illegalt til Danmark – ser, vi, at situationen i Europa er den, at vi er gået fra at være et topfemland, dengang ordførerens regering sad ved magten, til at nærme os et toptiland i populariteten over asylmodtagerlande, og det synes jeg faktisk er ret godt gået på ganske få måneder.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
LO og DA anbefalede i deres fælles papir forud for trepartsforhandlingerne, at der blev etableret en bonus til danske unge, der tog erhvervsgrunduddannelsen, sådan som det i øvrigt har eksisteret tidligere.
Men i det lovforslag, regeringen har fremlagt om integrationsgrunduddannelsen, står der intet om at etablere sådan en bonus til de danske unge.
Der står kun noget om at etablere en bonus til de flygtninge og familiesammenførte, der skal på en igu.
Det kan jo give god mening, fordi det hører til et andet lovforslag.
Så derfor er jeg interesseret i at høre af ordføreren – jeg ved, at vi ikke behandler det forslag nu – om Venstre er indstillet på også at genetablere bonussen til egu-eleven, for både ministeren og ordføreren bragte igu'en op i deres taler.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jamen som ordføreren sagde, er det jo ikke det, vi behandler lige nu, og derfor er jeg ikke hundrede procent sikker på detaljerne.
Som jeg husker det, og der kan jeg tage fejl, har jeg sagt, at det er noget, vi eventuelt, måske gerne vil kigge på, men det er jo så i en anden forhandling end om igu.
Desuden mener jeg, at der er forskel på de to grupper, lige så vel som der er forskel på flygtninge og kontanthjælpsmodtagere.
Hovedformålet med to- og trepartsforhandlingerne var at få flygtninge i arbejde netop for at modarbejde hele det, som vi alle sammen er enige om, nemlig den fejlslagne integration set over mange årtier.
Nu sad jeg ikke selv med ved forhandlingerne, men det er mig bekendt derfor, man ikke har inkluderet det i netop de forhandlinger.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Samme dag, som trepartsaftalen blev indgået og ministeren var i fjernsynet og fremlægge den, fik jeg en opringning fra en egu-vejleder, der sagde, at nu kunne hun ikke afsætte sine elever til de danske arbejdsgivere, fordi de nu formodede, at der kom en bonus engang i fremtiden og derfor holdt igen med at underskrive uddannelsesaftaler.
Så derfor en opfordring til Venstre om ret hurtigt at blive enig med Socialdemokratiet om, at vi skal etablere sådan en bonus, og at den skal etableres fra dags dato, så vi kan få fjernet usikkerheden, og så egu-vejlederne igen kan begynde at tegne uddannelsesaftaler med de unge, der har brug for at få en aftale.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Mange tak.
Det vil jeg tage med mig, men jeg vil stadig væk understrege, at den frygt, som ordføreren netop har gengivet her fra en telefonsamtale, mener jeg ikke man skal lægge så meget i.
Der er tale om to vidt forskellige grupper: Flygtninge, som skal gøres ekstra attraktive for arbejdsmarkedet netop ved en bonus, versus danskere, som kan sproget, som kender kulturen og har nogle helt andre færdigheder.