runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Hvis fødevarepriserne stiger, har vi jo ikke en situation her i landet, hvor vi regulerer det over skatterne, sådan at når fødevarepriserne stiger, skal skatterne falde noget mere, fordi der er kommet nogle ekstra omkostninger på.
Det, der typisk sker, er jo, at vi ser en lønudvikling i samfundet, der tilpasser sig den prisudvikling, der er.
Det er jo der, den regulering skal ske.
Men det korte af det lange er, at folk samlet set har en højere løn i 2009, end de havde i 2008.
For så vidt angår de 350 mio. kr., er de jo en del af en aftale, og jeg har ikke siddet og regnet ud, hvad den enkelte kommune har i forhold til en demografiudvikling.
Det er jo nu engang et beløb, som der samlet set er kommet en aftale om, som vi må tage til efterretning.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg prøver en gang til: Er det ikke korrekt, at de 350 mio. kr., der samlet set er afsat til kommunerne, ikke dækker omkostningerne ved demografiudviklingen?
Det var det ene.
Det andet er: Er det ikke korrekt, at skattelettelserne, som nu bliver annulleret med genindførelsen af SP-ordningen, i hvert fald købekraftmæssigt betyder, at mange ganske almindelige lønmodtagere får færre penge til rådighed i en tid, hvor fødevarepriserne stiger?
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Den dækker de merudgifter, som kommunerne har.
Det kan være forskelligt fra kommune til kommune, det anerkender jeg.
Der kan så være situationer, hvor nogle kommuner får mere, end de egentlig skulle have, og andre får mindre, end de egentlig skulle have.
Den havde naturligvis været større, hvis vi ikke havde haft SP-ordningen, men den bliver jo altså automatisk genindført, og det lader vi den blive simpelt hen for at sikre, at vores økonomi ikke eksploderer.
Men der vil alligevel for de allerfleste netto være et reallønsløft i 2009 i forhold til i 2008.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i den boldgade med skattelettelser, SP og det offentlige forbrug.
Der er i hvert fald et par faktuelle ting, jeg tror det vil være meget rart at få på plads.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Det andet vedrører skattelettelser kontra SP.
Er det ikke korrekt, at den fordelingsmæssige effekt af det er, at en skattelettelse, som regeringen har givet, giver et øget råderum for de bedst stillede i samfundet, mens almindelige lønmodtagere, som får skattelettelserne annulleret af den tvungne opsparing, har færre penge til at købe fødevarer for?
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Nu skal vi lige passe på, at vi ikke går fejl af hinanden, for jeg har sådan set ikke nogen ambition om at stille mig op på nogen ølkasser i forsamlingshusene og få folk til at juble over SP-ordningen.
Jeg jubler ikke selv over den.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi er nødt til at lade den SP-ordning blive indført igen; det sker så helt automatisk.
Jeg så da hellere, at vi kunne undgå den form for indgreb i folks dispositionsret, som det jo er, men det er jo så nogle gange nødvendigt af hensyn til den økonomiske politik at gøre det.
Det, vi taler om her, er et kortsigtet konjunkturpolitisk instrument, som vi da hurtigst muligt - efter konservativ opfattelse - skal droppe igen, når der ikke længere er brug for det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Var det ikke bedre og mere logisk, om man droppede begge dele og satte sig sammen for at forhandle en egentlig skattereform, der kunne sænke skatten på arbejdsindkomst markant, så man samtidig løste det her problem, der er med arbejdsudbuddet, som vel er velkendt og en fælles opgave for os alle?
Ville der ikke være mere logik i det, altså i, at man siger, at man dropper det hele, at man udskyder det og så forhandler en samlet skattereform, der virkelig batter, i stedet for den her siksakkurs, som vi oplever i øjeblikket?
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Det skal jeg meget gerne forklare hr. Morten Helveg Petersen lidt om.
Det er jo sådan, at der er forskel på skatter og opsparing.
Man giver en skattelettelse, og det betyder, at folk har mere til rådighed til sig selv.
Der er så her tale om en opsparingsordning, der betyder, at man udskyder en del af sit forbrug til senere, fordi vi er en situation, hvor der er et efterspørgselstryk i samfundet, som er problematisk, fordi vi har mangel på arbejdskraft.
Det er den sammenhæng, der er, og der er det jo altid sådan, at man må bruge disse konjunkturpolitiske instrumenter, i takt med at udviklingen skaber et behov for det.
Der er vel ingen af os, der for 1 år siden havde forestillet os, at arbejdsløsheden kunne blive så lav, som den er i øjeblikket; den er jo lavere, end nogen overhovedet havde forventet.
Det betyder, at vi skal passe gevaldigt på, at vi ikke overopheder vores økonomi i form af stigende inflation, og der er klare tegn på en stigende løninflation.
Derfor er det, at vi skal passe på.
Derfor er det, at SP-ordningen er en del af det.
Jeg vil så sige, at SP-ordningen bliver indført automatisk.
Det er jo ikke noget, vi laver lovgivning om, det er jo en ordning, der kommer helt automatisk, fordi den kun er suspenderet frem til den 1. januar.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Jeg vil gerne blive ved diskussionen om skat og SP-ordning, for hr. Barfoed har jo om nogen kæmpet for skattesagen her i forbindelse med tidligere finanslovdebatter og andre debatter om økonomisk politik.
Men det var da i hvert fald ikke det, man stillede danskere i udsigt, nemlig at man med den ene hånd skulle give ufinansierede skattelettelser og med den anden hånd en regning efterfølgende.
Det kan være, at hr. Barfoed i dag kan forklare, hvad logikken egentlig er i den form for kurs i den økonomiske politik.
Jeg tror, der er mange, der har svært ved at se, hvad der er den lige linje og den røde tråd i det her.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Nej, men vi synes, at i det omfang det er nødvendigt at begrænse det private forbrug - og det ser vi meget kritisk på, om det er - og vi altså er i en situation, hvor der er mangel på arbejdskraft, at en SP-ordning i sidste ende er penge, som hverken den, der tjener mange, eller den, der tjener få penge, kommer til at mangle, for det er penge, der kommer tilbage med rentes rente.
Så der er ingen, der betaler noget til nogle andre; det er ikke en skat.
Og det er sådan set det, der er det afgørende.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Hvis man betaler 1 pct. af sin indkomst i skat - hr. Lars Barfoed må også gerne kalde det tvungen opsparing - og man kan trække den ene procent fra i skat, så er det sådan, at skattefradraget er mest værd for dem, der tjener mest.
Det vil sige, at hvor lave indkomster må betale ca. 0,6 pct. af deres indkomst i skat, kan man oppe i toppen af systemet nøjes med at betale 0, 4 pct. Det behøver vi vel ikke være uenige om.
Skattesystemet er sådan, at et skattefradrag er mest værd for dem, der har den højeste indkomst.
Derfor spørger jeg bare igen: Er det, fordi det er asocialt, og at det rammer hårdest i bunden og blødest i toppen, at Det Konservative Folkeparti har støttet genindførelsen af SP?
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Jeg må for det første sige, at Den Særlige Pensionsopsparing ikke er en skat, men en opsparing.
Det er jo ikke sådan, at det er penge, folk leverer til stats- eller kommunekassen, det er jo penge, der bliver sparet op, og som man senere får tilbage med renters rente, så det er ikke en skat.
For det andet er det altså sådan, at man indbetaler den procent, man skal betale, til sin egen pensionsopsparing, og hvis vi ser på, hvad man betaler, så er det naturligvis sådan, at hvis man har en lønindkomst på 100.000 kr., så betaler man SP på 614 kr., og hvis man har en lønindkomst på 500.000 kr., så betaler man 2.022 kr.
Derfor har jeg svært ved at se det socialt skæve i det her.
Jeg skal måske lige sige, at når hr. Morten Bødskov siger, at det er som taget ud af Socialdemokratiets finanslovsforslag, vil jeg i al beskedenhed lige gøre opmærksom på, at det sådan set var Det Konservative Folkeparti, der kom først med forslaget; derefter kom det til at stå i Socialdemokratiets finanslovforslag.
Jeg ser, at hr. Morten Bødskov ryster på hovedet.
Det skal vi så ikke skændes om, for det er jo godt, hvis vi kan finde hinanden.
Jeg havde sådan set forstået, at Socialdemokratiet ville tage mere end de ekstraordinære indtægter, som vi ikke havde forventet.
Jeg havde forstået det sådan, at Socialdemokratiet også ville begynde at bruge nogle af de olieindtægter, der allerede er disponeret over i 2015-planen, og så er det jo, vi bliver uenige.
Men hvis det er sådan, at Socialdemokratiet holder sig til det, som Det Konservative Folkeparti har foreslået, nemlig at det kun er de indtægter, som vi endnu ikke har disponeret over og regnet med, der skal disponeres til infrastruktur i den her fond, så synes jeg da, det er en glædelig nyhed.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Indledningen gik på, at ikke alle havde fået del i skattelettelserne.
Det er jo ikke rigtigt.
Den måde, som vi netop lavede skattelettelserne på, betyder, at alle, der er i job, får del i skattelettelserne, fordi hele ideen bag omlægningen jo netop var at sige, at det i højere grad skulle betale sig at gå fra ledighed til arbejde.
Så det er alle, også dem med de laveste arbejdsindkomster, der har glæde af skatteomlægningen.
Så vil jeg i forhold til udsatte børn sige, at der er reglerne heldigvis meget klare; der er lovgivet om det her.
Det er ikke valgfrit for kommunerne, om de vil håndtere børn med så store sociale problemer.
Jeg må også sige, at jeg heller ikke tror på, at kommunerne ser sådan på det.
Det har jeg heller ikke lyttet mig til, nemlig at kommunerne ikke er parate til også at løfte det store ansvar, det er, når der er tale om børn, som er udsatte.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-09-09:
Som tidligere psykiatrisk sygeplejerske får jeg helt vildt lyst til at realitetskorrigere ordføreren, når ordføreren tegner sådan et lyserødt, eventyrligt billede af, hvordan det går i Danmark.
Jeg synes, det er enormt bekymrende, at der sidder en regering nu, som vi sidder og hører være så uansvarlig.
Den siger, at skattelettelserne er kommet alle til gode.
Det er simpelt hen faktuelt forkert.
Vi ved, at kommunerne er sat i en spændetrøje, der gør, at lille Anders, som bliver slået af sin mor, og hvis far drikker, ikke kan blive anbragt, fordi kommunerne ikke har økonomi til at anbringe børn for.
I dag kan man igen læse i Politiken, at 44 pct. af de socialrådgivere, der er blevet spurgt rundtomkring i kommunerne, siger, at økonomien er afgørende for, om lille Anders, som bliver slået og seksuelt misbrugt, kan få en ordentlig familie at leve i.
Derfor synes jeg simpelt hen, at det er uansvarligt, at det er virkelighedsfjernt at tegne et billede af et Danmark, hvor det går fantastisk.
Ja, det går fantastisk for den rige familie, hvis største bekymring er: Skal vi købe et HTH-køkken eller et Svanekøkken?
Men hvad er svaret til lille Anders?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Det var sådan et rigtig dejligt radikalt indlæg.
Vi har hørt hr. Morten Helveg Petersen skælde SF og Socialdemokratiet ud for at være urealistiske, og så synes hr. Morten Østergaard, at det var han nødt til lige at balancere lidt, så nu var hr. Morten Østergaard inde at forsvare SF og Socialdemokratiet.
Men det ændrer ikke ved, at jeg, også her fra talerstolen, vil have lov til at påpege SF's og Socialdemokratiets mangel på ansvarlighed, for den er så larmende i de finanslovudspil, vi har set.
Der er total mangel på økonomisk ansvarlighed, og derfor benyttede jeg sådan set også debatten til at rose Det Radikale Venstre for, at de dog i det mindste anerkender, hvilke udfordringer der er.
Så jeg håber, at vi i fællesskab også kan finde nogle løsninger i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger.
Morten Østergaard (RV), 2008-09-09:
Grunden til, at der er et reformbehov, er, at vi står i en meget alvorlig situation, og der svigter hr. Peter Christensen det ansvar, som et regeringsparti vel må have for at forsøge at skabe et bredt samarbejde i en for landet meget alvorlig økonomisk situation.
Jeg fik heller ikke noget svar på, om dansk økonomi i dag ville have været i en bedre tilstand, hvis man f.eks. havde lavet en dagpengereform sidste år.
Det svarede hr. Peter Christensen ikke på, og jeg tror, at det i sig selv måske er en slags svar på spørgsmålet.
Men når vi så er i gang med det der med, at nogle får et rødt kort mod at være med i finanslovforhandlingerne, inden de overhovedet er gået i gang, vil jeg sige, at jeg håber, at den rosende omtale af Det Radikale Venstre dog betyder, at vi får en chance.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Peter Christensen: Er det sådan, at finanslovforhandlingerne kan komme i gang, også selv om regeringen planlægger at overholde domme fra EF-Domstolen, f.eks. Metochdommen?
Der har man jo en lille konflikt med sit parlamentariske grundlag, og jeg vil bare gerne have en klar melding fra Venstre om, hvorvidt man agter at følge den dom, og hvorvidt man agter at dekoble det fra finanslovforhandlingerne.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg ved ikke, hvad det er for et billede, Det Radikale Venstre prøver at tegne af tvangsauktioner og virksomheder, der skal lukke.
Læs aviserne, se årsregnskaberne, se ordrebøgerne, forhold jer nu til i virkeligheden, vil jeg sige til Det Radikale Venstre.
Det er jo ikke den situation, vi står i, men vi kan se, at væksten vil falde de kommende år, og det kan man jo håndtere klogt eller uklogt.
Det kloge er jo at geare arbejdsmarked til at kunne øge væksten, sådan at vi ikke kommer til at opleve et velstandsfald.
Jeg tror ikke, man skulle møde ret mange fra den offentlige sektor, før de ville se lidt underligt på en, hvis man sagde, at de aldrig havde mødt et eneste reformforslag fra regeringen.
Jeg hører en gang imellem, at de synes, at der er rigeligt af dem.
Så jeg står fuldstændig uforstående over for den melding.
Jobplanen, som vi i øvrigt lavede i fællesskab, var jo netop også en aftale, som skulle sikre, at vi øgede arbejdsstyrken, så jeg synes sådan set, at vi har lavet masser af reformer.
Morten Østergaard (RV), 2008-09-09:
Jeg synes, hr. Peter Christensen er en modig mand.
Jeg synes, det er modigt at stille sig op og holde en tale om, at vi i fortiden var på afgrundens rand, efter at regeringen nu i 7 år har svigtet med hensyn til at lave reformer, og først nu, hvor vi rent faktisk står over for en voldsom nedgang, en lavkonjunktur, begynder man pludselig at trække ansvarligheden op af hatten.
Jeg synes, det er modigt af hr. Peter Christensen at vove sig ud i en sådan sammenligning på et tidspunkt, hvor der er stor usikkerhed om den danske økonomi.
Til gengæld synes jeg, det er lidt mærkeligt, at man som ordfører for det største regeringsparti ikke gør mere for at forsøge at bygge bro.
Vi står i en situation, hvor vi risikerer virksomhedslukninger, stor arbejdsløshed, og at folks huse kommer på tvangsauktion.
På det tidspunkt har vi brug for et bredt samarbejde i Folketinget, og der må det da være rollen for regeringspartiets finansordfører at forsøge at skabe et bredt samarbejde.
Jeg synes i hvert fald, at man, når man kaster sig ud i at være overdommer, også bør have en lille smule selvransagelse, og derfor vil jeg bare spørge hr. Peter Christensen: Hvis man havde lavet en dagpengereform eller nogle af de andre reformer sidste år, havde dansk økonomi så været i bedre eller dårligere form i dag?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
I forhold til at løse den store udfordring med arbejdsmarkedet har vores holdning sådan set i alle årene været, at vi skal bruge alle de værktøjer, der er.
Vi har lavet masser af småjusteringer alle steder, og det vil med andre ord sige, at vi ikke har nogen hellige køer.
Vi er parate til at diskutere også småjusteringer, hvis det kan hjælpe.
Vi snakker jo ikke om at ændre efterlønnen på samme vis, som vi aftalte sammen med Socialdemokratiet, hvor den fik et hop på 2 år.
Jeg synes, at Socialdemokratiet glemmer lidt at fortælle vælgerne, at de sådan set lagde stemmer til at øge efterlønsalderen med 2 år.
Vi har sådan set haft en meget åben tilgang og sagt: Jamen vi har ikke nogen hellige køer, hvis der er håndtag, vi kan dreje lidt på for at løse det problem, at der ikke er nok mennesker på arbejdsmarkedet.
Det gælder sådan set også dagpengene, vi er også parate til at tage en åben diskussion, om der er nogle justeringer, vi kan gøre, sådan at vi øger arbejdsstyrken.
Jeg synes faktisk, at Socialdemokratiet skulle tage og være enige i, at det er udfordringen, så vi derved får mødt den udfordring.
Henrik Sass Larsen (S), 2008-09-09:
Det var jo lidt af en udenomsforklaring.
Prøv at høre her: Er det sådan, at hvis nu Venstre kunne få lov til det, hvis nu Socialdemokratiet sagde o.k., så er det Venstres inderste ønske at lave om på den aftale, vi lavede for 2 år siden?
Er det sådan, man skal forstå det, altså, at man står og bebrejder Socialdemokratiet, at vi ikke vil lave om på det, men at Venstre i virkeligheden godt kunne tænke sig at gøre det?
Det er det ene - som jeg synes at man godt kunne få et svar på, der er jo 1 minut til det.
Det andet er: Er ordføreren sikker på, at man har parlamentarisk dækning til at suspendere SP-ordningen, eller er man ude på - lad mig sige det sådan - dybt vand?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg vil ikke skælde ud, men jeg er stærkt bekymret over det venstresving, som Socialdemokratiet har foretaget.
Og det er jeg, fordi jeg egentlig troede, at de tider var forbi, hvor Socialdemokratiet ikke hørte til i den ansvarlige lejr, sådan som vi kendte det under Nyrup.
For vel var vi uenige med Poul Nyrup Rasmussen om mangt og meget, men vi var sådan set glade for, at der var nogle grundlæggende linjer i den økonomiske politik, som blev fulgt, og som var sunde for vores økonomi.
Det er så borte sammen med ægteskabet med SF.
Efterlønnen, jamen vi løber ikke fra den aftale, og når Socialdemokratiet siger, at det ikke er en af de metoder, som vi skal bruge, bliver der ingen ændringer i efterlønnen. Man bør i hvert fald lade være med at sige til befolkningen, at der er store ændringer på vej, for det er der ikke, men det ændrer jo ikke ved, at vi er nødt til at finde nogle løsninger.
Og jeg er stærkt bekymret over, at Socialdemokratiet ikke vil give ét eneste svar på, hvordan vi skal skaffe mere arbejdskraft.
Vi så i går, da Socialdemokratiet fremsatte sit finanslovforslag, at der igen kun var ekstra penge, men ikke ét eneste forslag til at løse det reelle problem.
Henrik Sass Larsen (S), 2008-09-09:
Nu var vi jo nogle, der for et par år siden forhandlede et stort forlig igennem om efterlønnen, velfærdsaftalen, og jeg kan forstå, at når vi så siger, at vi ikke har nogen intentioner om at ændre på efterlønnen, bliver vi skældt lidt ud af Venstre og andre.
Så er det bare, at jeg skal prøve at forstå, hvad det er, Venstre siger her.
Jeg har forstået det der med, at man ikke vil løbe fra det forlig, man har lavet, men hvad mener Venstre?
Er det et ønske, er det en holdning hos Venstre, at det kunne være rart at lave den velfærdsaftale og hele den mekanisme, vi i sin tid aftalte, om på nuværende tidspunkt?
Det var det ene.
Det andet er, at jeg godt vil spørge ordføreren, om han er helt sikker på, at han har parlamentarisk dækning til at suspendere SP-ordningen.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg har fuld forståelse for, at det giver lidt ekstra energi til dagens debat, men det ændrer jo ikke ved, at påstanden om, at det er nordkoreanske tilstande, er helt ude i skoven.
Der er sat penge af også til udvikling af skoler og offentlige institutioner.
Når det bliver fremhævet, at man ikke kan sige til kommunerne, at de skal følge de aftaler, vi har indgået,
vil jeg sige: Jo, det kan man godt, netop fordi de aftaler, vi har indgået, er historisk høje, hvad angår anlægsudgifterne.
Så når socialdemokratiske kommuner har været fremme at fortælle, at der ikke er råd til at udskifte et toilet - som man kan få for en rund tusse i de fleste byggemarkeder - er det jo, fordi man prioriterer anderledes, og det synes jeg da at borgmestrene skal stå til ansvar for over for deres vælgere.
Jeg synes ikke, det er forkert, at de har retten til at prioritere, men jeg synes bare, at de skal stå til ansvar for det.
Villy Søvndal (SF), 2008-09-09:
Det sidste tror jeg nu hr. Peter Christensen tager fuldstændig fejl i, for jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der gerne vil et alternativ, hvor vi får nogle forbedrede skoler i stedet for den konstante nedslidning og i stedet for løftebruddene.
Hvordan har hr. Peter Christensen det med at være repræsentant for en regering, der for mindre end et år siden lovede, at hvis man stemte på den, ville der være penge til at renovere de dårlige folkeskoler?
Det var statsministeren selv, der sagde det.
I øjeblikket er der i Rødovre en skole, som man holder sammen med gaffatape.
Undskyld mig, er vi ikke rige nok til, at vi kan gøre noget ved det?
I Taastrup er der en gangbro, som en lastbil er kørt ind i.
Det betaler mandens forsikring, men de må ikke reparere gangbroen, fordi man har pålagt kommunerne et anlægsstop.
Undskyld, men jeg vil sige til hr. Peter Christensen, at det er nordkoreanske modeller, man betjener sig af.
Det er fuldstændig udueligt som økonomisk styring.
En af grundene til, at jeg tror, at danskerne er rigtig glade for, at der er et tydeligt alternativ, er, at de har en forventning om, at den stigende rigdom også betyder ordentlige skoler, ordentlige forhold for vores ældre og ordentlige forhold for vores syge, og de ved godt, at det kan den nuværende regering og Dansk Folkeparti ikke levere.
Det kan oppositionen her i Folketinget, og det er derfor, det er så dejligt at være opposition i øjeblikket.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Nej, det er det ikke.
Heldigvis er der jo også ny teknologi, så man altid ved, hvor man er.
Man kan høre, at SF er tilbage til de gamle dage, hvor man kun havde månen at sejle efter.
Næ, vi bruger gerne ny teknologi til også at løse morgendagens udfordringer med.
Det, der bekymrer mig ved SF, er, at man har fået overtalt Socialdemokraterne.
Det er ikke, at SF holder fast i den politik, de altid har stået for, en politik, hvor økonomisk ansvarlighed var en by i Rusland, en politik, hvor man brugte mere, end man havde, og hvor man i hvert fald ikke var bleg for at bruge skatteværktøjet til at hente nogle flere penge ind ved hver eneste finanslov.
Det er der ikke noget nyt i.
Det nye er, at man har fået overtalt Socialdemokraterne.
Jeg kan godt forstå, at hr. Villy Søvndal næsten ikke kan holde smilet tilbage, for det går jo godt for hr. Villy Søvndal, men det kommer ikke til at gå godt for Danmark.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-09-09:
Erik Fabrin, som i øvrigt er Venstremand og formand for Kommunernes Landsforening, sagde sidste gang, der blev lavet kommunale aftaler, at rammen ville betyde, at 2.000 børn, der havde brug for en anbringelse, ikke ville blive anbragt.
Vi hører Socialrådgiverforeningen fortælle gang på gang, at økonomien er afgørende for, om seksuelt misbrugte børn, børn, hvis forældre drikker, børn, hvis forældre slår, børn, hvis forældre er psykisk syge, får hjælp; det er altafgørende, at der er økonomi til at hjælpe de her børn for.
Hvordan kan det så være, at vi har børn i dagens rige Danmark, som der ikke er råd til får den barndom, som de har krav på?
Hvad er den saglige begrundelse for, at vi ikke løfter opgaven med de her børn, så de kan være mønsterbrydere, så de kan være rollemodeller, og så de kan være gode borgere for Danmark?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Hvis vi tager kommunerne først, vil jeg sige, at den aftale, som regeringen har indgået med Kommunernes Landsforening, gældende for 2009 jo også giver mulighed for, at der kan bruges flere penge på offentlig velfærd i 2009 end i 2008.
Men det ændrer ikke ved, at når vi snakker om udsatte børn, er det jo ikke sådan, at kommunerne kan vælge at sige: Vi vil ikke løse de problemer, der er.
Det har vi heldigvis en lov der sikrer at de skal forholde sig til.
Og hvilke løsninger man så vælger at kommunerne, vil jeg sådan set ikke rode mig langt ind i, for det ved jeg for lidt om.
Men det ændrer ikke ved, at når jeg lytter til kommunerne, er det jo ikke sådan, at de siger, at de ikke vil påtage sig det ansvar, det er at forholde sig til de udsatte børn - og i øvrigt vil følge loven.
Det skal de.