Henning Hyllested (EL), 2014-05-28:
Tak for det, hr. formand.
Jeg skal måske starte med at sige, at Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, har skrevet en fremragende bog, som han tidligere har gjort reklame for.
Jeg har haft stor fornøjelse af at læse den, så det kan anbefales.
Det er naturligt, at når man har en forespørgsel om materielsituationen, og tak for det, så kommer den jo lynhurtigt på grund af de problemer, vi står i, til at handle om IC4, hvilket den også er kommet til, og til at handle om den ret umulige situation, som DSB dels er bragt i, dels i et vist omfang har bragt sig selv i.
Men jeg mener faktisk, at politikerne – eller vi politikere, skal man jo sige i sådan en situation – har et meget stort ansvar for den situation, der er opstået.
Jeg mener helt bestemt, at der har været et voldsomt politisk pres på DSB nu igennem mange år for så at sige at levere varen, forstået som IC4.
Derfor tror jeg også, at man kan konstatere den modvilje, der er, til at oplyse om fejl og mangler.
Jeg tænker her på den skjulte rapport, som også er blevet omtalt i dag, om kasserne til hjullejerne.
Det er jo ikke selve hjullejerne, der er revner i, det er kasserne, der sådan ligesom skal beskytte hjullejerne – som jeg har forstået det i hvert fald.
Derfor er der vel også det forholdsvis optimistiske syn på IC4's og IC2's fremtid på de danske skinner, som vi jo løbende modtager rapporter om, og som vi har bedt om at få rapporter om.
Jeg vil sige, at Enhedslisten for længst har tabt tilliden til toget, men spørgsmålet er så netop, som det også er blevet stillet i dag: Hvad så?
Man kan jo skrotte dem.
Skal de skrottes?
Men de indgår rent faktisk i materielstrategien i de næste 10 år, og det er jo den periode, der er interessant.
Og hvis de skal skrottes, skal der jo altså findes noget andet materiel, og det skal samtidig gøres i en situation med nye sikkerhedsstandarder fra 2017, de såkaldte TSI'er.
Og hvad betyder en så voldsom straksafskrivning, som der er tale om, for DSB's økonomi?
Der har tidligere været en disput om det.
Det er man jo også nødt til at have på plads.
Efter vores mening skal DSB holdes skadesløs, lige meget hvad der sker, lige meget hvad man gør.
Vi har tidligere foreslået, og det gælder i forhold til DSB's økonomi i det hele taget, at man skulle foretage en gældssanering, for vi mener ikke, at DSB er stærk nok i øjeblikket rent økonomisk.
Men der skal i hvert fald sikres midler til nye tog i det omfang, IC4 og IC2 ikke kører som forventet, og det har vi så ikke nogen tillid til at de kommer til – i et eller andet omfang, javel.
Der mener vi altså at der skal afsættes midler.
Man kan leje tog, man kan lease dem, eller man kan købe dem, og vi vil altså hellere bruge pengene på – i gåseøjne – nye tog end reparere på noget, som ikke kommer til at køre tilfredsstillende.
Vi mener også, at vi i sådan en materielstrategi bliver nødt til at se på at basere os på eksisterende materiel.
IC3-togene skal man til at se på.
Skal de levetidsforlænges en gang til?
De fik nye motorer i 2006.
Hvis man kigger på Transportministeriets alternative materielstrategi, kan man se, at det vil koste omkring 6 mio. kr. at løfte teknikken og komforten for de her tog.
Man slipper ikke for at kigge på MR'ene.
Jeg ved godt, det er et fuldstændig umuligt produkt at køre rundt med, men i en eller anden form for spidsbelastning i nogle spidsbelastningstimer mener jeg godt man kan forsvare på korte strækninger at indsætte MR-togsæt.
Der er ME-lokomotiverne som trækkraft – gamle, stinkende, svinende lokomotiver, men de er der.
De kan ikke undværes.
Vi skal have så mange af dem udfaset som muligt.
Vi opgraderer seks ellokomotiver til at erstatte dem.
Men der er man jo også nødt til at se på, hvad man så gør med de ME-lokomotiver, som man ikke helt kan undvære.
Transportministeriet skønner, at der er behov for en merkapacitet på ca. 15.000 siddepladser indtil 2020, og det svarer i øvrigt til 100 IC3'er eller 125 dobbeltdækkere.
Og dem er man jo altså nødt til have en eller anden form for erstatning for, hvis IC4 og IC2 ikke kommer ud at køre.
Her synes jeg også at man, som der var lagt op til, kunne undersøge, hvad der eventuelt var at hente i andre lande.
Det er der f.eks. i Sverige, de kendte X2000 f.eks.
Nu har formanden rejst sig, så jeg kan ikke nå at sige det allersidste, men det er heller ikke så vigtigt.