runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Koalitionen har forsøgt at få den slags aftaler med den irakiske regering, og det er endnu ikke lykkedes, desværre, og derfor kan man heller ikke udlevere krigsfanger til den irakiske regering.
Det er netop det, som er problemet, og det er også derfor, at man foreslår den praksis, som er foreslået her, nemlig at man som udgangspunkt helst helt skal undgå at skulle tage krigsfanger.
Hvis man alligevel er nødt til det af sikkerhedshensyn, må man tage en selvstændig vurdering af, hvad man stiller op med dem i den konkrete situation.
Jamen den passus har vi i den forstand, om jeg så må sige, at det udkast til militærmanual, der nu er i høring, og som forhåbentlig bliver endeligt vedtaget inden sommeren, jo netop er en manual, der meget udførligt gør rede for, at Danmark tilslutter sig krigens love ved at overholde international ret.
Og der, hvor det er rigtig, rigtig svært i praksis, fordi dem, man samarbejder med, ikke altid overholder dem, er det så, vi må have nogle særlige foranstaltninger.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Jeg kunne høre, at hr. Martin Lidegaard og De Radikale havde gjort sig nogle tanker i forhold til det med behandlingen af eventuelle fanger, og det er jeg da rigtig glad for at høre.
Når jeg gerne vil spørge lidt ind til det, er det, fordi jeg også kunne høre, at nogle af de andre ordførere, bl.a. ordføreren fra Dansk Folkeparti, har en noget frivol fortolkning af folkeretten og Genèvekonventionen.
Så siger hr. Martin Lidegaard, at det er afgørende, at der bliver nedsat den her taskforce, og det er jo også meget godt, men der skal vel stadig væk være sikkerhed for, inden vi sender tropper af sted – uanset hvad der måtte opstå, uanset hvad en taskforce skal forholde sig til – at danske tropper ikke udleverer fanger til dødsstraf eller tortur.
Vil hr. Martin Lidegaard og De Radikale være garant for, at inden vi sender tropper af sted, får vi sådan en passus om, at den slags ting vil vi selvfølgelig ikke acceptere?
For ellers bliver det jo lidt en gratis omgang, hvis vi siger, at det bare er op til en eventuel taskforce, og at det må vi se på.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Den risiko er der.
Nu har koalitionen jo nøje udvalgt de militser, som kan påberåbe sig luftstøtte både i Irak og ind over grænsen i Syrien.
Derfor er udgangspunktet selvfølgelig, at det kun er de militser, som man støtter, og ikke dem af mere ekstremistisk karakter.
Men det er også rigtigt, at på jorden er det nogle gange svært i kampens hede at skelne.
Det synes jeg også det er, men jeg synes bare, det er et endnu sværere valg at sige nej og at tage det ansvar på sig, at man slet ikke bidrager militært til kampen mod Daesh i Syrien.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
[Lydudfald]
… men jeg har jo hele tiden været skeptisk over for at give militær støtte til en irakisk regering, som ikke kunne udelukke brugen af de her shiamilitser.
Og nu står vi så også over for, at man skal ind i Syrien.
Altså, bekymrer det ikke hr. Martin Lidegaard og De Radikale, at vi ikke klart kan få fremlagt, hvad det er for nogle grupper, vi skal støtte?
Og er der ikke en fare for, at man kommer til at støtte nogle meget ekstreme islamistiske grupper inde i Syrien, som på sigt skaber kaos og ustabilitet for både den syriske befolkning, men også for Mellemøsten og i værste fald Danmark?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Der er meget få garantier, men i spørgsmålet om de shiitiske militser i Irak har jeg bemærket – ifølge mine efterretninger – at det f.eks. i Ramadi faktisk er sunnimuslimske militser, der i øjeblikket forsvarer den by, efter at den er blevet taget tilbage.
Og det er jo sådan ét tegn på, at billedet ikke er helt lige så sort, som det har været.
Det er bestemt heller ikke lyserødt, så vidt jeg kan vurdere.
Jeg mener stadig væk, der er store problemer med shiitiske militser i Irak, men det virker, som om et stigende antal sunnimuslimske militser også er kommet i gang, og at de også gør deres og spiller en rolle.
Og det er jo af helt afgørende betydning for holdbarheden af, kan man sige situationen i de byer og de områder, som bliver befriet fra Daesh.
Men igen må jeg også spørge den anden vej: Hvad er egentlig alternativet?
For hvis vi siger, at al-Abadi ikke kan levere den totale sammenhængskraft i sin regering, hvilket han ikke kan, og vi derfor bare går væk alle sammen, så bryder det hele jo sammen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det.
Jeg skal så prøve at gøre det kort.
Det er et helt konkret spørgsmål til den militære indsats, som vi drøfter i dag.
Jeg ved jo, at hr. Martin Lidegaard og De Radikale tidligere har udtrykt skepsis og frygt i forhold til de forbrydelser mod civilbefolkningen, som shiamilitserne har begået i Irak.
Ligeledes er det jo nu sådan, at danske kampfly og måske senere specialtropper kan komme ind i Syrien, og at vi stadig ikke har fået en garanti fra regeringen for, at man ikke derinde vil støtte ekstremistiske grupper, altså i Syrien.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra De Radikale, hvad for nogle garantier De Radikale synes man har for, at det ikke kommer til at blive nogle meget, meget ekstreme grupper, som Danmark kommer til at støtte i Irak og Syrien med det her forslag.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Men betyder det så [lydudfald] ... irakiske regering, i forhold til hvordan man vil håndtere den slags ting?
For det er jo ligesom en forudsætning, inden vi tager af sted, at den slags aftaler er på plads, selv om det kan være svært at håndtere og alt sådan noget.
Men hvis man står i en situation, hvor man tager nogle fanger, skal man, hvis vi skal blive i Dansk Folkepartis tankegang, sige, at enten skal man gøre et eller andet ved dem, eller også skal man skyde dem?
Det må altså være rart nok at have nogle meget klare garantier for, hvad vi stiller op med dem i en sådan situation.
Det må være en nødvendighed, at man har den slags aftaler, inden man begynder at vedtage, hvad man vil gøre.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-01:
Ellers kan det være lidt svært for dem, der sidder i EU, at gøre ret meget ved det.
Med hensyn til børn under 18 år vil jeg sige, at som udgangspunkt mener Liberal Alliance, at det ikke er noget, staten skal blande sig i.
Det er ikke staten, der skal opdrage børn.
Det er ikke staten, der har ansvaret for forældres børn.
Det er forældrene, der har ansvaret for deres egne børn.
Men havde det været den eneste regulering, der havde været, havde vi sagt, at det var fint.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak til udenrigsministeren.
Det vigtige er jo også at vide, hvad man faktisk præcis gør.
Altså, hvis man skal gøre noget, der er rigtigt, og hvis man skal handle i situationen, så skal man også vide, hvad man foretager sig.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra udenrigsministeren: Hvad er det præcis for nogle grupper, som Danmark skal støtte inde i Syrien?
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Jeg vil også gerne fra Enhedslistens side sige, at vi sådan set er enige i mange af de betragtninger, der er blevet delt heroppefra.
Vi kan heller ikke støtte forslaget om, at priktest skal kunne foretages af ikkeautoriserede sundhedspersoner.
Det er sådan set ikke, fordi vi ikke kan forstå intentionen i Dansk Folkepartis forslag, i og med at intentionen jo er, at man tidligere skal kunne spore diabetes, bl.a. ved hjemmetest og sådan noget.
Vi har sådan set fuld forståelse for, at man gerne vil kunne diagnosticere tidligere.
Problemet er bare, at en priktest jo ikke er et ukompliceret indgreb.
Der er sådan set en grund til, at det i dag er et indgreb, der skal foretages af sundhedsfagligt personale, for det er et sundhedsfagligt indgreb.
Vi har en betænkelighed over for at åbne op for, at andre faggrupper kan begynde at foretage den priktest, og vi er ikke villige til at løbe den risiko.
Det er måske også lidt misvisende bare at snakke om priktest, for en priktest er jo mange ting.
Som det også fremgår af høringssvarene, er det jo noget, der kan bruges i forbindelse med diabetes, og det er også noget, der bliver brugt til allergitest og alt muligt andet.
Der er vi bekymret for muligheden for, at man kan overlade ansvaret til folk, uden at det sker med en autorisation fra en læge.
Derudover ligger der også det i det, at en priktest kun giver et umiddelbart svar.
Der er hele spørgsmålet om afklaringen af, hvad der kan være den rette behandling; der er diagnosticeringen; og der er hele forebyggelsesdelen.
Det gælder ikke kun i forhold til testen, det gælder også i forhold til den rådgivning, som det sundhedsfaglige personale vil kunne yde i forbindelse med testen.
I lighed med, hvad flere har påpeget i høringssvarene, kan jeg også godt blive bekymret for, at det at åbne op for hjemmetest vil medføre en risiko for både over- og under diagnosticering, fordi den enkelte borger ikke har den faglige baggrund for at kunne fortolke svaret på testen.
Der synes jeg ikke at sammenligningen med undtagelsen for akupunktører er reel at bruge i den her sammenhæng, fordi der jo her netop er tale om diagnosticering af, hvad der kan være både alvorlig og kronisk sygdom.
I dag er det kun læger eller medhjælpere, som lægen under rammeordination uddelegerer ansvaret til, der kan udføre en priktest.
Hvis man gennemfører det her lovforslag, vil man med et slag kunne give ikkeautoriserede sundhedspersoner ret til at udføre et indgreb, som ikke engang sygeplejersker i dag har autorisation til at udføre.
Hvis det var sådan, at vi skulle overveje noget, så skulle det være det, som Dansk Sygeplejeråd også lægger op til, nemlig at sygeplejersken måske kunne få mulighed for at foretage testen uden en rammeordination.
Det er ikke noget, vi vil lægge os fast på allerede nu, men det var da en mulighed, man kunne drøfte.
Som sagt mener vi, at lovforslaget, som det ligger nu, virker til at være lidt forhastet og uigennemtænkt.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-04-01:
Ja, det vil vi gerne gøre, og vi vil gerne diskutere det i løbet af udvalgsbehandlingen.
Liselott Blixt (DF), 2016-04-01:
Jeg vil bare gerne lige forstå det, som ordføreren kom med til sidst.
Vil man stille et ændringsforslag til det, som vi, altså alle partier, har siddet og forhandlet om, og som vi er enige om?
Hvis man stiller et ændringsforslag til det forslag, vil jeg sige, at forhandlingerne er spildte.
Lotte Rod (RV), 2016-04-01:
Tak for det.
Vi kender alle sammen en, der er ramt af kræft.
Det er en uhyggelig sygdom.
Og vi er alle sammen i alle partier her i Folketinget optaget af, hvad vi kan gøre mod kræft.
Men alligevel er det, som om at nogle lukker øjnene, når det kommer til en af de allervigtigste kampe mod kræft, nemlig forebyggelsen.
På bagsiden af min dør hænger der en plakat, som jeg har fået af Kræftens Bekæmpelse.
Den viser et lille sort kors for hver person, som døde i løbet af 1 år i trafikken.
Det var 185 mennesker.
Og den viser et lille rødt kors for hvert af de mennesker, der døde af tobak på 1 år.
Det var 13.900 mennesker.
De sorte kors fylder kun et lillebitte hjørne.
Det gør jo ikke hvert enkelt trafikdrab mindre tragisk, men det er tobakken, der er den store dræber.
Og cigaretter koster os så uhyggelig mange menneskeliv hvert år.
Hvis cigaretter blev opfundet i dag, ville vi nok aldrig tillade dem.
Det er de fleste eksperter enige om.
Men alligevel tøver vi lidt nu, hvor en ny slags cigaretter bliver opfundet.
E-cigaretter giver formentlig skader på celler, så de udvikler kræft.
E-cigaretter kan give astma og KOL, og e-cigaretter kan lokke børn og unge til at ryge.
Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed har netop færdiggjort en rapport til WHO om evidensen for helbredseffekten af e-cigaretter, og de finder toksiske stoffer og nedbrydningsprodukter af kræftfremkaldende stoffer i urinen hos dampere af e-cigaretter; toksiske stoffer er fundet i udåndingsluften hos dampere af e-cigaretter.
Eksperimentelle studierne på mennesker viser øget luftvejsmodstand i lungerne; luftvejsinflammation; der er astma- og KOL-udvikling i dyreforsøg; nedsat forsvar i lungerne mod bakterier og virus i dyreforsøg; højt niveau af nanopartikler i dampen fra e-cigaretter; mange forskellige toksiske stoffer fundet i e-væske og -damp; flere potentielt kræftfremkaldende stoffer fundet i e-væske og -damp.
Og listen er desværre meget længere.
Det er uhyggeligt, og derfor lytter jeg til de toneangivende organisationer, der siger, at vi skal sidestille e-cigaretter med almindelige cigaretter.
Det er Kræftens Bekæmpelse, der siger det, det er Lægeforeningen, det er Hjerteforeningen, det er Dansk Selskab for Folkesundhed.
Jeg håber derfor, at vi kan samle et flertal om et ændringsforslag, der sidestiller e-cigaretter med almindelige cigaretter.
Jeg ved godt, det kræver, at der er nogle partier, der skal tænke sig om en ekstra gang, men vi er i en situation, hvor høringssvarene er så tydelige, og hvor alle væsentlige organisationer beder os om at gøre det.
Der håber jeg vi stadig kan nå at finde hinanden i udvalgsbehandlingen.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-01:
Jeg mener stadig væk, at nationale parlamenter har pligt til at signalere til EU, hvis man er imod de regler og den bureaukratisering, der kommer derfra – eller andre regler og love og reguleringer, som skal implementeres nationalt.
Jeg synes, man har pligt til at fortælle, at det synes man ikke er i orden, og at det kan man ikke stå inde for.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-01:
Jeg vil så blot høre, om ordføreren kan bekræfte, at det ikke er valgfrit for Danmark, om vi vil implementere et EU-direktiv.
Det er noget, vi er forpligtet til, og det kan have konsekvenser for Danmark, hvis vi ikke gør det.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Jeg mener i den grad, at man skal støtte kampen mod Daesh, også militært, for det er ikke muligt endnu at få dem til forhandlingsbordet, og hvis vi ønsker at mindske de civile tab og i det hele taget sikre, at der er andre kræfter, der har mulighed for at blomstre op, tror jeg at militæret er en nødvendighed.
Der er jeg desværre bare i den situation, at jeg tror, der skal landtropper til, for at det her kan lade sig gøre, og jeg ønsker på ingen måde at sende vestlige landtropper, herunder danske, ind i regionen, da jeg tænker, at der simpelt hen er en erfaring og en historik, der gør, at det på ingen måde stabiliserer området.
Der er simpelt hen for stor skepsis over for, hvad det er for nogle interesser, vi kommer med.
Den kan være helt ubegrundet, men det er situationen lige nu.
Jeg er klar tilhænger af, at vi støtter de styrker, der er, på stedet.
Ordføreren havde før et eksempel på en enkel aktion støttet af det amerikanske luftvåben og spurgte, om man også var imod det fra Enhedslistens side.
Det er jo det, der gør konflikten så enorm svær.
Det er jo egentlig godt, at der bliver givet støtte, når der er brug for det, også til de der lokale styrker, der kan hjælpe til, men vi bliver bare nødt til at have et fundament, så vi sikrer, at den støtte ikke avler flere problemer, end den løser.
Det er lidt det, jeg er nervøs for.
Liselott Blixt (DF), 2016-04-01:
Jamen jeg havde da ønsket, at jeg kunne komme med ændringsforslaget til førstebehandlingen – der var bare en minister, der trak noget i langdrag – for at se, om vi kunne nå en aftale, inden jeg fremsatte forslaget.
Men det blev trukket i lidt for lang tid, så derfor kunne det ikke komme.
Jeg tog hensyn til de høringssvar, lige så vel som en minister gør på områder, når der kommer høringssvar.
Det gør ordføreren også selv, når der kommer høringssvar, der viser noget andet.
Det er jo derfor, man indhenter høringssvar.
Derfor ændrer jeg det jo netop.
For mit vedkommende synes jeg da, at mange kunne foretage en blodsukkertest, men når der netop kommer svar om, at man ønsker, det skal være autoriserede sundhedspersoner, så er jeg da villig til at ændre forslaget for at tilpasse det til de høringssvar.
Det er da naturligt.
Og nej, jeg spilder ikke tiden.
Men det er da spild af tid, at man ikke vil lytte til, hvad de her organisationer, der faktisk gerne vil være med til at ændre det, siger.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-04-01:
Tak til ordføreren for bare en lille smule forståelse for, at vi kan være nogle her i salen i dag, der synes, at det ikke er at vise respekt over for os, at ordføreren, inden man går frem til førstebehandlingen, har et indtryk af, at det, hun beder alle ordførere her i Folketinget om at forholde sig til, og det, hun beder alle parter om at forholde sig til, ikke er det, ordføreren synes er det rigtige.
Det er et spørgsmål.
Dansk Folkeparti vil hjælpe – ja, jeg kan love for, at Socialdemokraterne vil hjælpe hver en diabetiker og prædiabetiker i Danmark.
Men vi har dog ydmygheden til at sige, at vi måske ikke ved det bedst, men spørger dem, der ved bedre.
Jeg synes virkelig, at Dansk Folkeparti har illustreret noget med det her lovforslag.
Man trækker ikke engang lovforslaget og viser os andre respekt, altså kommer med, hvad det er man mener, man så vil have vi andre skal forholde os til fremover.
Liselott Blixt (DF), 2016-04-01:
Det er også derfor, at jeg har lyttet til høringssvarene, hvilket man gør i lovforslag, sådan at man kan lave ændringsforslag.
Diabetesforeningen har nemlig sagt, at man ønsker at fastholde en form for autorisation for sundhedsprofessionelle i forbindelse med blodsukkermåling.
Det er jo derfor, der kommer et ændringsforslag, for der er mange, der har bedt om, at det skal være autoriserede sundhedspersoner.
Og det er sygeplejersker, som også har bedt om, at man ændrer den rammeaftale.
Så de ønsker det også.
Hver enkelt organisation ønsker det jo sjovt nok for deres område, men man ønsker mange gange ikke at afgive det til andre.
Det er altid lidt underligt.
Men Diabetesforeningen siger faktisk, at de gerne vil arbejde med det her forslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-04-01:
Tak til ordføreren, og tak for svaret på, hvorfra dette dog kommer.
Det stammer så fra en lokal diabetesforening, som har rettet henvendelse til ordføreren.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte over for mig, at Diabetesforeningen siger, at det her ikke er en god idé; Diabetesforeningen, altså den nationale, som man må sige er den øverste paraply for alle diabetesforeninger i Danmark; den forening, som har faglige eksperter ansat?
De har i et høringssvar sagt, at de synes, det er en dårlig idé at skulle dele den her priktestmulighed ud til gud og hver mand.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-01:
Tak for det.
I dag er det kun læger eller personer, som er udpeget af en læge, der må foretage de såkaldte priktest på andre personer.
Det her forslag vil udvide denne kreds af personer.
Det giver god mening, da en priktest må anses for ikke at have en farlighed, der kræver, at den kun kan foretages under lægeligt ansvar.
Med hensyn til faremomentet ved forkert fortolkning af målingsresultatet, anser jeg ikke lovforslaget for at medføre en større risiko.
Alle kan i dag i købe et apparat til måling af blodsukker.
Pakken indeholder ti nåle og koster et sted mellem 75 og 100 kr.
Så i princippet kan alle allerede i dag foretage en priktest selv.
Enhver afbureaukratisering, som er ansvarlig, hilser vi velkommen.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Det forudsætter så, at alle mulige mennesker, som aldrig har tænkt på, at de havde diabetes, går hen og får lavet en priktest og derfor pludselig går til lægen.
Er det sådan?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-01:
Det kan meget konkret ske.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-01:
Fru Mette Abildgaard siger, at der kan være bekymring for, at man sender for mange til lægen.
Jeg vil bare høre, hvordan det kan hænge sammen, hvis alle, der har mistanke om diabetes i dag, skal til lægen, fordi sådan er loven i dag.
Hvordan kan det så betyde, at der kommer flere til lægen?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-01:
Jeg vil gøre det ganske kort.
Jeg synes, forslaget er sympatisk.
Det synes jeg det på alle mulige måder er, nemlig ved at flere tidligere skal have den diagnose, som kan have store konsekvenser for deres sundhed og for deres liv i det hele taget.
På den måde er det jo enormt sympatisk.
Omvendt gør det selvfølgelig indtryk, når der er så mange organisationer, som advarer imod det og peger på, at det kan have konsekvenser som dem, som eksempelvis fru Lotte Rod lige var inde på, nemlig at det kan give unødvendige bekymringer og måske sende flere til lægen, end hvad godt er.
Det er naturligvis også vigtigt at tage højde for det.
Det er ikke, fordi vi er bekymrede for, at selve indgrebet, hvis man kan kalde det det, er farligt.
Jeg tror, det er mere farligt at cykle på de københavnske cykelstier end at få lavet en priktest.
Så som det ligger her, kan vi heller ikke støtte lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-04-01:
Tak for det.
Vi kan i Radikale Venstre ikke støtte det her forslag.
Jeg kan tilslutte mig det, som ministeren og den socialdemokratiske ordfører og andre ordførere også har sagt: Det, der er bekymringen i det her, er jo ikke selve priktesten, altså det at stikke, men det er selve opfølgningen.
Styrelsen for patientsikkerhed er på den ene side bekymret for, at man kommer til at overse nogle mennesker, som har diabetes, og på den anden side, at diabeteslægerne vil få for mange henvendelser fra nogle, som ikke har diabetes.
Hos os i Radikale Venstre lægger vi vægt på, at folk ikke skal blive unødigt bekymrede.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-01:
Tak for det.
Som flere har sagt, er det her lovforslag et meget sympatisk lovforslag – det er vi fuldstændig enige i i Alternativet – for det forsøger rent faktisk at imødekomme et behov for en tidlig opsporing af diabetes gennem at give andre end læger og lægers medhjælpere mulighed for at udføre priktest.
Alligevel støtter Alternativet ikke lovforslaget, som det ligger i sin nuværende form, fordi vi synes, det måske skyder forbi, og i hvert fald er der nogle rimelig enslydende høringssvar, som vi i høj grad har lænet os op ad i vores vurdering af lovforslaget.
Der er ikke så mange, der i høringssvarene støtter lovforslaget, hvilket vi synes maner til, at der er nogle – ikke ligefrem alarmklokker, der ringer – men noget, vi skal lytte til der.
Men når jeg siger det, er det sådan set også, fordi det faktisk er et ret svært lovforslag at forholde sig til, fordi det er så sympatisk i sin form, men samtidig er det sådan, at vi har den her ret enslydende respons fra organisationerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre – for det er jeg faktisk nysgerrig på, og det kan være, at Dansk Folkepartis ordfører kommer ind på det, når hun går på talerstolen – hvad incitamentet er.
Altså, hvem er det egentlig, der ønsker, at priktesten skal kunne udføres af ikkeautoriserede sundhedspersoner?
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vide, for når man læser høringssvarene, er det jo i hvert fald Apotekerforeningen og en anden aktør, som jeg ikke lige nu på stående fod kan huske navnet på, der synes, det er en god idé, hvorimod alle de andre ikke anbefaler det.
Så det er sådan set en nysgerrighed herfra.
Men som sagt synes vi faktisk, det er et sympatisk forslag, og vi anerkender helt klart, at der kan være noget i det, og vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan gøre det her nemmere.
Jeg tror heller ikke, at selve priktesten i sig selv er et særlig voldsomt indgreb.
Der kan være noget ræson i, at det skal sikres, at der er den rette sundhedsfaglige kompetence til stede i den opfølgende vejledning og rådgivning.
Så som det er i sin nuværende form, støtter vi det ikke.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-01:
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man stod og udførte de her test på gaden og på markeder og alt muligt andet, så er der masser, der ville gå hen og blive testet, som måske ellers ikke førhen har været bekymret for, om der var noget.
Tak for det.
Nu blev der oplistet en række ting, som man var imod i det her lovforslag, men jeg kunne for det første godt tænke mig at høre, om Liberal Alliances ordfører kan bekræfte, at det her med størrelsen på beholderne ikke er noget, vi har besluttet fra dansk side.
Det er altså EU.
Så kan vi være enige om, at det bør EU ikke blande sig i, men det ændrer ikke på, at det ikke er noget, vi har forhandlet om her i det danske Folketing.
For det andet vil jeg høre, om ordføreren mener, det skal være tilladt for unge under 18 år at kunne købe e-cigaretter.