runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Ja, hvis folk betaler penge under bordet, er det et rigtig stort problem, for så er det jo folks retsstilling på boligmarkedet, der bliver krænket.
Men jeg synes sandelig også, at Venstre mangler at løfte en bevisbyrde for, at det foregår, når man nu ikke kender det i Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation og andre steder.
Et administrationsselskab fortæller, at de har haft rigtig, rigtig mange sager, men kun haft én sag, hvor det reelt er forekommet.
Så vi glæder os til at se Venstres dokumentation af det, de har brugt hele dagen til at sige, nemlig at der foregår en masse betaling under bordet.
Det må vi have dokumentation på!
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Hr. Thomas Danielsen har jo allerede fremlagt en række af de her eksempler.
Så når nu der er penge under bordet, og det ikke er lykkedes at modbevise det, viser det jo en fejl i systemet et eller andet sted, fordi man åbenbart ikke kan løfte den bevisbyrde.
Hvordan ville Enhedslisten så løse den problemstilling?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-06:
Det er lige præcis, fordi jeg i virkeligheden grundlæggende er enig i det synspunkt, at jeg allerede i min ordførertale sagde, at de hensyn, man tager til nogle borgere, ikke må ske på bekostning af andre borgere.
Det, der så i virkeligheden kommer til at skille hr. Martin Henriksen og mig eller Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne i den her sag, er, med hensyn til hvorvidt man skal gå ind og begynde at lovgive om det.
Derfor sagde jeg allerede med det samme, også i det første svar, at der er nogle ting, der handler om madkultur og handler om omgangsformer i samfundet, som vi ikke mener staten skal lovgive om.
Og jeg tror, at vi ville komme ud på en problematisk glidebane, hvis det her samfund begyndte at lovgive om nogle af de ting, for hvis der så opstod nye madkulturer eller nye omgangsformer, hvordan passede det så, i forhold til hvad vi havde lovgivet om?
Og er der en, der bliver forskelsbehandlet eller bliver diskrimineret, skal man have mulighed for at gøre noget ved det – netop for at sørge for, at det her samfund grundlæggende respekterer, at hver enkelt er unik i sig selv, uanset hvad vi så i øvrigt måtte vide om hans eller hendes baggrund.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Nu skal vi så til at løfte bevisbyrden, til trods for at vi tidligere har talt om, at man ikke betragter betaling med sorte penge som hæderligt, og derfor er det ikke nogen tvister, man vil løfte sådan rent retspolitisk.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan skal man løfte bevisbyrden, med hensyn til at der er blevet givet sorte penge under bordet?
Det foregår jo ikke ved en banktransaktion, og det er heller ikke sådan, at man får en kvittering, hvor der står: Tak for de sorte penge.
Hvordan kan man løfte bevisbyrden tilfredsstillende, sådan at man kan komme det til livs, at andelsboliger kun er for de mest velhavende?
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
I Andelsboligernes Fællesrepræsentation, som har kontakt med langt de fleste foreninger i Danmark, som er organiseret der – og nu ved jeg godt, at Venstre ikke gør så meget ud af at have kontakter med folkelige organisationer – siger de, at de ikke rigtig kender noget til det.
Men for så vidt det er et problem, kunne man jo f.eks. netop lave oplysningskampagner om, at der faktisk er nogle regler.
For jeg har også mødt folk i boligorganisationsmiljøet, som ikke var klar over, at der fandtes regler på det her område.
Så det kunne være en af løsningerne.
Ventelister kunne være en anden måde at løse det på.
Jeg er også rigtig glad for, at der kom en ret tydelig melding fra Dansk Folkeparti om, at man ikke vil slippe andelskronen fri, men der kan jo efter et valg opstå en situation, hvor man skal lave et regeringsgrundlag, og jeg kan forstå, at man ikke fra Dansk Folkepartis side møder frem med bastante krav.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Jeg troede ellers, at jeg havde udtrykt mig klart her fra talerstolen.
Nu har vi jo siddet som støtteparti for en tidligere regering, hvor et af partierne netop fremsatte det her beslutningsforslag i dag, og så kan ordføreren jo også tænke lidt over, hvorfor det så ikke er blevet vedtaget tidligere, hvis det var det, man ønskede fra Dansk Folkepartis side.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Nu ved jeg godt, at fru Lotte Rod ikke er ordfører, men hun kan måske gentage, hvad hun sagde i talen, for måske hørte jeg forkert.
Det forekommer mig, at fru Lotte Rod sagde, at Radikale Venstre går ind for et frit boligmarked, men det gør de så alligevel ikke.
Var det det, der var budskabet i talen?
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Det, der var mit budskab, var, at vi sådan set gerne vil være med til at kigge på, om vi kan afregulere, og hvordan det giver mening at afregulere, men vi synes ikke, at det, der ligger i forslaget her, er en god idé.
Her lægger man bare op til at afskaffe maksimalprisen uden at have kigget på, hvilke fordele og ulemper det har for boligmarkedet i dets helhed.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg vil benytte tiden, den korte tid jeg har til at svare på det lange spørgsmål, til at forklare, at jeg er fuldstændig overbevist om, at der selvfølgelig er en forskel.
Men der vil ikke være forskel på, hvor meget de vil stige, når nu markedet bliver sat fri på andelsboligområdet.
Jeg er sikker på, at der er så mange mennesker, der gerne vil bo de attraktive steder, at det er prisen, der kommer til at bestemme, hvem der kommer til at bo der, og jeg er slet ikke i tvivl om, at prisen vil stige rigtig meget både i København, Aarhus og andre steder.
Så derfor værner vi om andelsboligtanken, og det gør vi netop ved at have fastsat en pris på andelsboligen.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Jeg ved ikke, om det er så mærkeligt.
Det er i virkeligheden et udtryk for, at vi synes, at den her diskussion er relativt svær, og vil gerne tage den alvorligt på den måde, at vi på den ene side synes, at der er et potentiale for at afregulere, men på den anden side synes vi også, det er vigtigt, at vi har nogle byer, hvor forskellige mennesker kan bo.
Og vi synes, at det at have andelsboliger er vigtigt, og problemet med det forslag, som Venstre og Konservative fremsætter her, er, at man bare lægger op til at fjerne maksimalgrænsen uden at have taget en større diskussion om, hvordan vi sikrer byer, hvor alle mennesker har mulighed for at bo.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-06:
Da vores partis ordfører, hr. Eigil Andersen, desværre ikke kan være til stede i dag, må I tage til takke med mig. I SF ser vi det som en meget vigtig politisk opgave at sikre, at der er boliger i samfundet, som mennesker med små eller jævne indtægter har råd til at betale.
Det gælder for lejerne, men det gælder også for andelsboligejere.
Vi synes, det er et skræmmende forslag, som Venstre og Konservative her har fremsat.
Det er et forslag, som understreger, at de to partier er de riges parti, og derfor er det også skræmmende, hvis de skulle få magten efter folketingsvalget.
Forslaget vil som omtalt i medierne i dag betyde, at prisen på en andelslejlighed i København vil stige med typisk 1 mio. kr., men også andre storbyer vil blive ramt.
Ministeriets beregninger viser, at på landsplan kommer prisstigningerne til at ligge på mellem 50 pct. og 70 pct.
Det er meget voldsomt.
Det betyder, at mange mennesker med små eller jævne indtægter ikke længere vil have råd til at købe en andelsbolig.
Det gælder mange unge mennesker, men det gælder f.eks. også fabriksarbejdere, rengøringsassistenter, SOSU-medarbejdere osv.
Sådan en udvikling kan SF på ingen måde gå ind for, og derfor stemmer SF imod.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Ordføreren siger, at vi skal gøre noget ved det store problem med de sorte penge.
Hvad er det, vi konkret skal gøre ved, at det kun er for de mest velhavende, som kan lægge pengene kontant?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Jeg troede, at De Radikale går ind for et frit boligmarked.
Nu kan jeg forstå, at det har man ikke rigtig fundet ud af endnu om man gør.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jamen jeg vil da sige ministeren tak for dejlig klar tale om maksimalprisens betydning for andelsboligformen.
Nu bruger Venstre og De Konservative i deres begrundelse for at slippe prisen fri, andelskronen fri, det argument, at der bruges sorte penge, betales penge under bordet i forbindelse med handlerne.
Menneskenes veje er jo uransagelige, og da kyskhedsbæltet blev opfundet, kom dirken også lige efter, så vi ved jo, at opfindsomheden er stor.
Nogle gange skal samfundet altså gå ind og sige: Det her vil vi ikke acceptere.
Der findes regler indført i 2005, men noget tyder måske på, hvis forslagsstillerne har ret, at de ikke virker godt nok.
Kunne ministeren bidrage med noget, der var mere effektivt?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Der blev i 2005 under den borgerlige regering indført skærpede sanktioner mod at tage imod penge under bordet.
Jeg vil godt sige, at det kan medføre krav om fængselsstraf helt op til 4 måneder, og det vil nok afskrække de fleste.
Der er da heller ikke noget, der tyder på, at indgrebet ikke virker.
Vi har i ministeriet ingen meldinger om, at der skulle blive betalt penge under bordet, når der handles andelsboliger.
Jeg har godt hørt rygterne, men jeg vil også godt sige, at Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation også anser problemet for forsvindende lille, så jeg tror godt, vi kan slå fast, at indgrebet mod penge under bordet virker.
Og jeg har ikke kendskab til nogle sager, der bliver ført på det her område.
Så det virker som en, undskyld jeg siger det, meget fortænkt undskyldning for i virkeligheden at slippe andelsboligen fri og gøre markedet langt mere liberalt, at gøre markedet til herre i stedet for tjener.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Ja, så må vi jo glæde os til, at forslagsstillerne kommer op og dokumenterer eller tydeliggør, at der her er en problemstilling.
Det må de jo kunne gøre, siden de bruger det som argument.
Men angående spørgsmålet f.eks. om at skabe synlighed ved i de områder, hvor der er pres på andelsboligformen, at lave en form for venteliste – jeg mener ikke, man skal gøre over hele landet, hvis det ikke er nødvendigt – og eventuelt lade kommunerne få adgang til at stille krav om oprettelse af venteliste, vil jeg spørge: Ville det være noget, som efter ministerens mening kunne være med til at skabe større gennemsigtighed på det her felt?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg vil godt sige, at penge under bordet er der ingen af os der bryder sig om.
Og skulle det vise sig, at det kan dokumenteres, at der er behov for det – vi kender som sagt ikke nogen sager; jeg ved godt, der tales om det, men vi kender ikke sagerne, og efter at man ændrede og liberaliserede andelsboligmarkedet, er priserne jo også steget betydeligt – er jeg indstillet på at se på det, hvis der er noget, vi kan gøre i den forbindelse.
Derfor vil jeg ikke afvise noget i dag herfra, men sige, at det virker, som om de regler, vi har nu, virker, og at de virker konkret ved at afskrække folk fra at tage imod de her penge under bordet.
Vi har som sagt ikke noget kendskab til det, men skulle det vise sig, at man kan dokumentere det fra forslagsstillernes side, må vi se på, om der er mere, vi kan gøre.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Til at starte med vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til beslutningsforslaget i stedet for at komme med alle mulige fantasier om, hvad man kunne finde på derudover.
Så vil jeg sige, at vi grundlæggende lægger det her forslag frem for at sikre noget mere åbenhed og gennemsigtighed på et andelsboligmarked, der virker uoverskueligt.
Det er svært at komme ind på, og der kan være penge under bordet.
Men ministeren må jo have meget dårlig styr på, hvad en andelsbolig er, hvis ministeren ikke kan se en anden forskel mellem andelsboliger og ejerboliger end prisfastsættelsen.
For der er rigtig mange andre forskelle på, hvad andelsboliger er.
Ministeren mener ikke, at der er noget problem med penge under bordet, kan jeg forstå.
Jeg vil gerne høre, om ministeren under ministeransvar vil bekræfte, at der ingen steder bliver betalt penge under bordet i forbindelse med andelskøb, for det er jo et sted, hvor man kan se, om markedet er effektivt, og om det fungerer godt.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Nu kan jeg jo ikke vide, hvad der er uoverskueligt for Venstres boligordfører, men jeg kan bare sige, er jeg klart redegjorde for, hvad maksimalprisen var, og hvad andelsboligerne var.
Ifølge den opfattelse, jeg har, og ifølge de undersøgelser, vi har lavet, vil priserne eksplodere.
Det er faktisk sådan, at vi ikke bare har taget vores egne undersøgelser for gode varer, men vi har kørt det igennem DREAM, der er en uafhængig forskningsinstitution, der peger på endnu højere priser.
Lad mig bare nævne, at København by ifølge DREAM-undersøgelsen vil komme helt op på 93 pct. i prisstigninger og Københavns omegn 80 pct. Så derfor har vi taget vores egne lidt mere konservative tal, hvor vi har fastholdt, at det er maksimalprisen set i forhold til den tekniske handelsværdi, der gør, at priserne vil stige så voldsomt.
Så det er faktisk helt reelle tal, og de indikerer, at det vil stige meget, meget voldsomt.
Det er utrolig, at Venstre mener, at der ikke skal bo almindelige mennesker i København.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Venstre mener bestemt også, at der skal bo almindelige mennesker i København, og det er jo nogle fuldstændig forfejlede tal, ministeren har, for ministeren tror åbenbart, at alting bliver til ejerboliger, i det øjeblik man kan vælge, om man vil opgøre til maksimalpris.
Men ministeren fik ikke rigtig svaret på det.
Kan ministeren under ministeransvar bekræfte, at der ikke bliver givet penge under bordet i forbindelse med salg af andelsboliger nogen steder?
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Dansk Folkeparti vil gerne have regeringen til at ændre love og regler for at forhindre diskrimination af danskere og dansk kultur i offentlige institutioner.
Det giver os jo anledning til lige at stoppe op og spørge hinanden, om vi synes, at dansk kultur i vores institutioner er vigtig.
Jeg tror sådan set derfor ikke, at det er noget særligt Dansk Folkeparti-synspunkt.
Men oplever vi så, at den danske kultur er truet i vores institutioner?
Nej, det gør jeg ikke, og derfor synes jeg heller ikke, vi skal lave regler om det.
Faktisk er det for mig en meget stærk dansk værdi, at der er plads til alle, og at ingen diskrimineres.
Det gælder, uanset om der er gris i frikadellerne eller ej.
Vi skal holde fast i vores traditioner og værdier, og vi skal selvfølgelig også have plads til, at man kan fejre højtider for andre kulturer.
Ligesom ministeren siger, at han ikke er minister for leverpostej eller fester i danske børnehaver, er jeg altså heller ikke ordfører for frikadeller eller juletræsfester.
Jeg mener ikke, det er Folketingets opgave.
Jeg tror på, at institutionerne er meget bedre til at finde ud af det, end vi er herinde på Christiansborg.
Vi skal sammen gøre vores til, at vi her i Danmark skaber fællesskaber, som samler i stedet for at adskille.
I mine øjne er det en vigtig dansk værdi, at vi ikke accepterer usaglig forskelsbehandling, uanset hvem der står bag.
Jeg kan derfor ikke støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Det er jo ikke så overraskende, hvad Socialdemokraternes ordfører siger, efter at en socialdemokratisk minister har udtalt sig, men ministeren kunne jo ikke rigtig redegøre for forskellen mellem andelsboliger og ejerboliger.
Ministeren mente, at når det var, at en andelsbolighaver fik lov til at sælge til over maksimalprisen, ville andelsboligen automatisk blive til en ejerbolig.
Jeg håber søreme, at Socialdemokraternes ordfører har bedre styr på, hvad forskellen er på andelsboliger og ejerboliger.
Men bare for at være helt sikker: Vil Socialdemokraternes ordfører så ikke være rar at forklare, hvad forskellen er på en ejerbolig og en andelsbolig, så vi er sikre på, at der trods alt er nogen hos Socialdemokraterne, der kan kende forskel?
Anne Baastrup (SF), 2015-05-06:
Da fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes tale op.
Det er ikke første gang, dette forslag fremsættes, hvor forslagsstillerne vil tvinge offentlige institutioner til kun at servere en bestemt slags mad, og til at offentligt ansatte skal hilse på en bestemt måde.
SF mener, at det ikke skal være statens opgave at detailstyre vedrørende madkultur.
Disse beslutninger træffes bedst lokalt i kommunerne, tæt på borgerne og de involverede institutioner.
De lokale behov vil nemlig altid være indbyrdes forskellige, og derfor giver det bedst mening, at det skal være op til de lokale selv at fastlægge deres madkultur, og vi har fuld tiltro til, at kommunerne kan leve op til den forventning.
Jeg har fuld tiltro til, at de institutioner og kommuner, der har valgt at indgå aftaler om ikke at anvende svinekød og produkter heraf, har gjort det med de bedste intentioner om ikke at gøre forskel på børnene og af praktiske og økonomiske årsager, selvfølgelig ikke for at underminere dansk madkultur eller favorisere andre nationaliteters madkulturer.
Den anden del af beslutningsforslaget handler om, hvorvidt man skal give hånd.
Det er ganske rigtigt, at vi nogle steder i Danmark har tradition for at hilse med håndtryk, og jeg er personligt derfor enig med Dansk Folkeparti i, at det er en god skik og tegn på imødekommenhed, at man giver hånd, når man hilser.
Jeg kommer også fra Jylland.
I København har man tilsyneladende fået den franske kultur ind.
Der er det mest kindkys og knus, og det har jeg personligt som jyde haft nogle problemer med.
Men vi skal altså ikke pådutte folk, hvordan de skal hilse på hinanden,
og jeg synes bestemt ikke, det skal være op til Folketinget, om folk skal hilse med hånden, med knus eller med nik.
Hvis nogen føler sig diskrimineret, har vi jo, som tilfældet var med den sag om håndtryk, som forslagsstillerne henviser til i deres beslutningsforslag, allerede en lovgivning, som sikrer borgerne mod diskrimination og forskelsbehandling.
Sager herom kan rejses over for Ligebehandlingsnævnet, som tilfældet var i den pågældende sag.
Beslutningsforslagets tredje del handler om at forbyde, at der lokalt træffes beslutninger om, at man fast og flere år i træk markerer andre kulturers højtider som f.eks. eid.
Jeg vil blot henvise til, at der er religionsfrihed i Danmark.
Det indebærer naturligvis, at man må afholde lige præcis de religiøse og kulturelle højtider, som man ønsker, og så ofte man vil.
SF kan derfor ikke støtte forslaget.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Det er vist vikarernes parade i dag.
Jeg skal læse Enhedslistens ordfører, Johanne Schmidt-Nielsens, tale op, og den starter sådan: Enhedslisten kan ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Forslaget kredser omkring tre problemstillinger: Maden, der serveres i offentlige institutioner som f.eks. vuggestuer og børnehaver, offentligt ansattes måde at hilse på borgerne på, og fejringen af religiøse højtider på skoler og daginstitutioner.
Om alle tre forhold gælder, at Enhedslisten ikke ønsker dem lovreguleret eller styret fra centralt hold, mere end det er tilfældet i forvejen.
Hvad angår maden i daginstitutioner, er det naturligvis vigtigt, at børn tilbydes sund og velsmagende mad, og at det sker i respekt for forældrenes religiøse overbevisning, herunder hvis de er jøder eller muslimer og ikke spiser svinekød på grund af deres religion.
Hvordan man løser det spørgsmål, må efter Enhedslistens opfattelse være et helt lokalt anliggende.
Typisk er det institutionslederen og forældrebestyrelsen, der sammen finder en løsning, så alle børn og forældre føler sig velkommen i institutionen.
I visse tilfælde kan det være op til byrådet at tage stilling til daginstitutionernes kostpolitik, men det bør ikke være en sag for Folketinget ud over de generelle krav, jeg har beskrevet her.
Spørgsmålet om, hvordan offentligt ansatte hilser på borgerne, blev aktuelt i sommeren 2013, da en censor på Herning HF og VUC inden eksamen i matematik meddelte, at han hverken ville give hånd til kvinder eller mænd, da hans tro forbød ham at give hånd til kvinder.
En af de kvindelige eksaminander klagede til Ligebehandlingsnævnet, hun fik medhold og blev tilkendt en godtgørelse; da censor nægtede at give hånd, var det chikane, fastslog nævnet.
Sagen er altså løst inden for rammerne af den gældende lov.
Forslagsstillerne gør i bemærkningerne til forslaget meget ud af censorsagen fra Herning.
Det havde været redeligt at nævne, at Ligebehandlingsnævnet efter gældende lov har slået fast, at det var uacceptabelt, at censor ikke ønskede at give hånd til kvinder.
Efter Enhedslistens mening er der ikke brug for yderligere lovgivning om ansattes måde at hilse på.
Det tredje element handler om fejring af religiøse højtider på skoler og i daginstitutioner.
I Enhedslisten ønsker vi ikke central regulering på dette område.
Generelt har vi den opfattelse, at integration må gå begge veje, ud fra den betragtning at det er naturligt, at børnene i en daginstitution eller på en skole lærer om hinandens højtider.
Hovedpointen må imidlertid også her være, at vi ikke i Folketinget skal fastlægge, om der må eller skal være adventskrans på en gul stue, eller om der også må fejres jødiske eller muslimske højtider.
Den beslutning træffes bedst af pædagoger og forældrebestyrelser.
Enhedslisten vil stemme nej til beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Tak for det.
Jeg har også sagt det før, men det er mere, fordi der er flere ordførere, der fremhæver, at den pågældende sag, hvor en censor nægtede at give hånd til eleverne, fordi de var kvinder, var blevet løst.
Jeg vil bare for god ordens skyld sige, at det gør han jo fortsat ikke.
Det er bare, så alle er helt med på den.
Det gør han ikke, nu giver han slet ikke hånd til nogen som helst.
Det kan godt være, at man kalder det for en løsning, men det er bare sådan, realiteterne er.
Så det er jo ikke sådan, at der har været en person, som ikke har villet hilse respektfuldt på nogle mennesker, og at man har fundet en løsning, hvor han så efterfølgende hilser på dem.
For det gør han ikke.
Det er bare, så det er slået fast.
Det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg er nødt til at sige, at hvis man ophæver maksimalprisen, er der jo ikke nogen øverste prisgrænse på det.
Det svarer i virkeligheden til, at man, også i forhold til lejeloven, ophæver de reguleringer, vi har, og så er der et frit marked.
Så er det min opfattelse – og jeg tror et flertal i Folketingets opfattelse – at så vil andelsboligformen blive lagt i graven.
Det er åbenbart det, Venstre og Konservative ønsker.
Fred være med det.
Her er der et klart skel i dansk politik.
Jeg sagde også, at der ikke er noget, der tyder på, at indgrebet ikke virker.
Jeg sagde også, at vi ikke har kendskab til penge under bordet.
Vi har ikke set nogen sager, der i min tid som minister har kørt.
Jeg har lige tjekket det op, inden jeg gik på talerstolen.
Så derfor ser jeg frem til, at Venstre og Konservative, når de kommer på talerstolen, kan dokumentere deres påstande, for vi kan ikke se det nogen steder.
Det der med, at det skulle have været hele grundlaget for at ophæve hele andelsboligformen, nemlig penge under bordet, kan ikke dokumenteres.
Jeg håber, at man kan gøre det, når man kommer på talerstolen.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Ja, min kommentar må jo være, at der også er ledelsesmæssige forpligtelser.
Det er ligesom i andre tilfælde.
Hvis man først er blevet dømt for noget og så ikke retter sig efter det, risikerer man jo at blive dømt igen.
Men hvis det er tilfældet her, må det jo være et ledelsesmæssigt spørgsmål at drage de fornødne konsekvenser af det.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Jamen alle ordførere er jo enige uden at være det, og det er jo en fin balancegang, man kan som politiker, og den behersker Liberal Alliance så også.
Nu ved jeg, at Liberal Alliance jo er et liberalistisk parti, og hvor liberalt synes Liberal Alliance egentlig det er, at man ude i nogle institutioner på baggrund af nogle religiøse regler har vedtaget, at der f.eks. er bestemte madvarer, som alle så ikke må indtage – er det specielt liberalt, og skal man bare lade sådan noget fortsætte?