runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det skal man lige præcis, fordi man bliver nødt til at se på, hvad ordningen er stilet imod.
Den henvender sig til borgere, som har meget lidt eller ingen uddannelse.
Hvis man har en uddannelse på erhvervsakademiniveau, så ryger man altså ikke i kategorien meget lidt eller ingen uddannelse.
Så har man faktisk en rigtig, rigtig god uddannelse med sig i forvejen.
Det har jo været en god mulighed for dem, som i forvejen havde en god uddannelse, til at opkvalificere sig og blive endnu bedre.
Men når ordningen er tiltænkt dem med meget lidt eller ingen uddannelse, synes vi jo, at det er vigtigt, at den også holder sig inden for det spor.
Det er derfor, den bliver målrettet i dag, så man stadig væk i fremtiden vil kunne prioritere netop dem, som har meget lidt eller ingen uddannelse, og så dem, der rent faktisk er veluddannede, ikke kan få ordningen på samme vilkår.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg må opponere imod det her med, at man bare kan se det som en forlængelse af, hvad der skete i 2014, og de justeringer, vi lavede dengang.
Det, der var situationen dengang, og det, der var årsagen til, at vi lavede justeringen og handlede derefter, var, at vi kunne se, at ordningen blev brugt af flere og andre end dem, den oprindelig var tiltænkt.
Cirka halvdelen af SVU på videregående niveau blev udbetalt til folk, der i forvejen havde en videregående uddannelse.
Så må fru Mai Mercado jo, når hun siger, som hun gør, vide, hvor mange af de folk, der er i dag benytter sig af SVU, der har en videregående uddannelse i forvejen?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det står i lovforslaget, men jeg kan simpelt hen ikke for nuværende huske, hvad tallet er.
Men jeg kan jo godt sige så meget, at noget af det, jeg bemærkede i fru Julie Skovsbys tale, var, at det var meget vigtigt for hende at fremhæve, at det dengang var en bred kreds, som sluttede op om lovforslaget.
Kunne man overveje, at det rent faktisk hang sammen med, at der var en ansvarlig opposition på det tidspunkt, som gerne ville gå ind og tage ansvar, og som syntes, at det var fint nok, at man målrettede det dem, ordningen var tiltænkt?
Det kunne man måske.
Det er et lidt retorisk spørgsmål heroppefra.
For mig ligger det fuldstændig i forlængelse af det lovindgreb, man lavede med finanslovsaftalen i 2014.
Det var jo ikke en aftale på VEU-området eller en aftale på beskæftigelsesområdet.
Det var en finanslovsaftale, som havde til formål at tilvejebringe besparelser, som kunne bruges andre steder.
Det tror jeg faktisk også at fru Julie Skovsby vil kunne bekræfte.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Man skal jo altid lytte til selvros, fordi den kommer lige fra hjertet.
Altså, om det ligefrem vil skade produktiviteten, ved jeg ikke, men jeg vil tro, at det, man gør i høringssvarene, er, at man selvfølgelig benytter sig af rettigheden til at fremme et meget, meget dystert billede.
Men det er en meget beskeden justering, så jeg tvivler på, at man vil kunne aflæse det her i produktivitetsstatistikkerne.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Jeg synes jo så, at vi i Socialdemokratiet har fundet den rette balance for, hvad der er en god økonomisk politik, og hvordan vi som samfund kan få gavn af, at både faglærte og ufaglærte bliver videreuddannet endnu mere.
Det får mig til at spørge: Frygter ordføreren, at det her kan skade produktiviteten, at det kan give bagslag, ligesom der står i de høringssvar, som jeg formoder at ordføreren har læst?
Altså, frygter man, at det her kan skade væksten i Danmark?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg kan i hvert fald sige, at det kommer til at ramme dem med videregående uddannelser.
Det, at man vælger at gå ind og sænke den fra 80 pct. til 60 pct. kommer til at påvirke de videregående uddannelser.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
I Enhedslisten stemmer vi imod det her lovforslag, fordi vi simpelt hen ikke mener, at det på nogen måde er fornuftigt at hindre eller forringe muligheden for at bruge statens voksenuddannelsesstøtte til at videreuddanne sig.
Det er rigtig fint, at folk har mulighed for at efteruddanne sig.
Det gælder f.eks. helt konkret nu her folk på erhvervsakademiuddannelserne, som har brug for at kunne vedligeholde og udvikle deres kompetencer.
Arbejdsmarkedet ændrer sig sindssyg hurtigt lige nu, og det betyder selvfølgelig, at medarbejderne også skal kunne følge med.
Så det her forslag vil helt konkret forhindre, at en byggetekniker, en laborant, en installatør eller en miljøteknolog simpelt hen ikke får mulighed for at videreuddanne sig med SVU-støtten, og det betyder altså også, at f.eks. elinstallatøren ikke har den samme mulighed for at komme videre og blive dygtig til energiteknologi eller informationsteknologi, ting, som vi i den grad har brug for i vores samfund.
Så jeg synes, at det her er meget, meget uheldigt.
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen er lidt usikker på noget, som jeg heller ikke synes vi fik et helt klart svar fra ordføreren på tidligere, men det vil jeg så spørge ministeren om.
Samtidig er der altså også risikoen for, at man vil forringe muligheden for, at du også længere nede i systemet kun kan få en lavere sats på 60 pct. af dagpengene til at tage din videreuddannelse, og der må man bare sige, at det jo i hvert fald er fuldstændig vanvittigt, i forhold til at vi ved, at vi står og mangler faglærte i de kommende år.
Men det må vi jo diskutere videre i lovarbejdet.
I høringssvarene kan vi se, at der er en meget massiv modstand mod det her forslag.
Ingeniørforeningen IDA f.eks. siger, at det her går stik imod den meget hurtige teknologiske udvikling, der er i gang, at der er meget, meget stærkt brug for kompetenceudvikling på det tekniske og naturvidenskabelige område.
Det er jo virkelig noget, der kan komme til at spænde ben for os selv i fremtiden.
Danske Erhvervsakademier påpeger, at nedsættelsen af SVU-satsen vil øge barrieren for, hvor mange der kommer til at tage en efteruddannelse, og Professionshøjskolerne peger også på, at det her sandsynligvis vil få færre offentlige arbejdsgivere til at give deres medarbejdere efteruddannelse.
Det vil jo helt grundlæggende sænke kvaliteten af vores velfærd og kvaliteten af vores velfærdsuddannelser.
Kommunernes Landsforening siger også, at de ikke fremover i lige så høj grad vil kunne tilbyde medarbejderefteruddannelse, når det her først træder i kraft.
Det er virkelig pilhamrende usolidarisk, og jeg synes også, at det er meget bekymrende for udviklingen af vores fælles samfund, hvis man bliver ved med ligesom at underminere grundlaget for, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden, nemlig en dygtig, veluddannet arbejdskraft, og jeg synes også, at det burde kalde, selv hos Venstre, på en refleksion over, at så er der nok ikke engang råd til skattelettelser i fremtiden.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Når tidens tand har gnavet alt, hvad den har været i berøring med, i stykker, når ligeglade mennesker har erstattet stråtaget med eternit og lavet en udestue på et hus fra 1500-tallet, så er tiden kommet til restaurering.
Og restaurering er, hvad det her lovforslag handler om.
Statens voksenuddannelsesstøtte blev indført i 2001.
Tanken var, at mennesker, der havde lidt eller slet ingen uddannelse, kunne benytte ordningen til at opkvalificere sig.
Men så er det jo gået sådan, som det meget ofte går, at mennesker, der strengt taget ikke har brug for det offentliges hjælp, har øjnet en mulighed for at videreuddanne sig selv ved hjælp af statens voksenuddannelsesstøtte og ladet andre tage regningen.
På grund af de relativt veluddannedes erobring af SVU-ordningen, blev den langt dyrere, end man oprindelig havde forestillet sig, og nu bliver ordningen så restaureret, så den bliver tilbageført til sit oprindelige 2001-udseende.
I Liberal Alliance er vi glade for, at der sker en restaurering, så ordningen kommer til at ligne sit oprindelige selv.
Derfor støtter vi L 127.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Det er til den her lidt lyriske indledning, som hr. Henrik Dahl startede med, hvor det bliver nævnt, at formålet faktisk var at hjælpe de personer, der stort set ingen uddannelse har –
jeg kan ikke huske den præcise formulering, men det var noget i den stil.
Er hr. Henrik Dahl klar over, at vi stadig har mennesker i vores samfund, som stort set ingen uddannelse har, og som kan have glæde af at bruge den her ordning?
Det er blevet sagt flere gange, at det er de veluddannede, der bruger den.
Jeg står her med en hjemmeside, der hedder www.bygovenpaa.dk.
Den viser, hvordan f.eks. smede kan videreuddanne sig, og der står f.eks.: »Faglærte medarbejdere, der bygger oven på deres svendebrev, bringer ny viden tilbage til virksomheden.
De er mere engagerede, mere fleksible og kan indgå i flere og mere komplekse processer ...
Resultatet kan ses på bundlinjen.«
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Jeg sagde i min ordførertale, at ordningen var møntet på folk, der havde lidt eller slet ingen uddannelse, og jeg betragter ikke faglærte som personer, der har lidt eller slet ingen uddannelse.
De har en ganske fyldig og lang uddannelse.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Men må jeg så ikke få at vide, hvad ordføreren mener med veluddannede?
Der gik jeg ud fra at ordføreren mente en lang videregående uddannelse, men det var måske ikke det, ordføreren mente.
I hvert fald går det her jo også ud over faglærte.
Det går ud over mennesker med en kortere uddannelse, som – ligesom der står her på hjemmesiden – kan bidrage til vores samfund ved at videreuddanne sig.
Så hvordan forholder ordføreren sig til det?
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Jeg er ikke så snobbet, at jeg kun betragter akademikere som veluddannede.
Jeg betragter også faglærte som veluddannede.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er problemet egentlig i, at man sørger for, at folk har mulighed for at holde sig opdateret i forhold til f.eks. den teknologiske udvikling og konstant uddanne sig videre i deres arbejdsliv, sådan at de kan følge med i den rivende udvikling, vores samfund jo gerne skal gennemgå?
Hvorfor ønsker Venstre, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti at stikke en kæp i hjulet på et faktisk rigtig godt redskab til at sikre den udvikling?
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Det gør vi af den yderst banale grund, at riget fattes penge.
Der er ikke råd til alt.
Altså, vi er nødt til at trække en streg et eller andet sted, og det gør vi så med det her lovforslag.
En af de ting, der har den største forrentning overhovedet, er at investere i sig selv ved at tage en uddannelse, så man kunne måske også sådan selv overveje at putte nogle penge i det, for det er den sikre vej til lønforhøjelse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Så vil jeg gerne høre ordføreren, hvad ordføreren tror overordnet gavner os mest som samfund: at vi har en arbejdsstyrke, der løbende bliver efteruddannet og dygtigere og kan løfte os alle sammen, eller at vi har flere mennesker, der har mulighed for at købe en knaldhamrende dyr bil for færre penge.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Nogle politikere på venstrefløjen har en fornemmelse af, at alle Danmarks økonomiske problemer kunne løses, ved at man rullede nedsættelsen af registreringsafgiften tilbage.
Men den koster altså kun statskassen ca. 200 mio. kr., og hvad kan man få for 200 mio. kr.?
Det er, hvad det drejer sig om.
På den måde ændrer det altså ikke det helt store.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Nu fik vi jo ikke rigtig svar på, om det kun er veluddannede, som benytter sig af den her ordning.
Det mener jeg bestemt ikke det er.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Mener ordføreren, og mener Liberal Alliance, at det er til gavn for samfundsøkonomien, til gavn for produktiviteten i det her land, hvis faglærte videreuddanner sig?
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Det er det isoleret set, men det, som er alle politikeres opgave, herunder også spørgerens opgave, er at foretage afvejninger af hensyn, der hver især i og for sig er legitime og gyldige.
Det er også meget skadeligt for nationen at have fuldstændig paralyserende høje skatter eller have fuldstændig ødelæggende statsgæld, så vi må altså finde en balance imellem at give nogle grupper mulighed for at videreuddanne sig selv og at undgå, at andre ting såsom statsgælden f.eks. eller et meget ødelæggende skattetryk har skadelige virkninger.
Så disse afvejninger kommer man aldrig ud af, og dem vil spørgeren heller aldrig komme ud af.
Det er jo sådan, politikkens væsen er, og det kan vi så have en god diskussion af.
Men selve det, at et eller andet rationale er rigtigt og fornuftigt, er jo ikke nok til, at man så bare kan virkeliggøre det.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Jeg kan ikke se, at det står i lovforslaget, men lad os spørge ind til det, for det er jo et vigtigt argument for, hvorfor Konservative støtter det her.
Det, jeg kan se, der står i bemærkningerne til lovforslaget, er: »En opgørelse over det samlede antal ansøgninger modtaget i første halvdel af 2015 viser således, at ansøgning om SVU til videregående uddannelse udgør ca. 67 pct. af samtlige ansøgninger«.
Men det fortæller jo ikke noget om, hvor mange mennesker der i forvejen har en videregående uddannelse.
Det fortæller jo ikke noget om, hvor mange faglærte, eksempelvis, og hvor mange med en kort videregående uddannelse der er.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
I virkeligheden er jeg jo meget begejstret for et spørgsmål, jeg får, som jeg ikke kan svare på, hvorefter ordføreren svarer for mig og så svarer det, jeg gerne vil have at ordføreren svarer.
Det er sjældent, man får det serveret helt så perfekt.
Det er jo rigtigt nok, at der står på side 3: »Selvom målretningen fra 2014 har medført et stort fald i antallet af SVU-tildelinger til videregående uddannelse
, udgør SVU til videregående uddannelse fortsat størstedelen af det samlede antal ansøgninger om SVU«.
Det antager jeg så er mere end 50 pct.
Hvad det så nærmere er, skal jeg ikke kunne sige.
Det er jeg sikker på at ministeren kan svare på, når hun kommer herop.
Men det bekræfter mig lige præcis i, som jeg også sagde i min ordførertale, at det er de veluddannede, som bruger den her ordning.
Det er ikke dem med meget lidt eller ingen uddannelse, som anvender den her ordning, og derfor synes jeg også, det er helt fint, når man ser, at den her ordning, som er målrettet dem med meget lidt uddannelse, bliver brugt af nogle meget veluddannede, at man går ind og laver en besparelse.
Jeg opfatter det stadig væk, som om det ligger helt i forlængelse af Socialdemokraternes politik fra 2014.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 128, forslag til lov om aktiviteter i det ydre rum, kan jeg fortælle, at Venstre selvfølgelig vil stemme for det her forslag.
Flere og flere danske virksomheder retter blikket mod det ydre rum, og derfor er der også behov for, at vi får lovgivningen på plads.
I november kom arbejdsgruppen så med deres anbefalinger – anbefalinger, som vi så har kigget nøje igennem, og vi har så udarbejdet det her lovgrundlag, som vi i aften førstebehandler her i Folketingssalen.
Jeg er meget tilfreds med resultatet, for vi har fået lovforslaget skruet sammen på en måde, så det også er tilpas fleksibelt for de virksomheder, som arbejder med rumaktiviteter, samtidig med at vi har fået fastlagt passende rammer for de danske virksomheder, som agerer i det ydre rum.
Andreas Mogensen blev den første dansker i rummet, og det tror jeg egentlig at vi alle har været rigtig glade for og stolte over.
Jeg kan fortælle, at denne stolthed har jeg mærket mange steder rundtomkring i landet.
I starten af denne måned besøgte jeg faktisk en af folkeskolerne i min valgkreds, hvor eleverne havde haft besøg af Andreas Mogensen, og hvor eleverne efterfølgende arbejdede med at bygge rumraketter og løse rumopgaver med afsæt i de opgaver, som Andreas Mogensen havde fortalt dem om.
Vi har bl.a. rumvirksomheder som Gomspace i Aalborg, der producerer og eksporterer nanosatelitter til en lang række lande.
Ja, Danmark har bestemt noget at byde på inden for rumområdet.
Men med Danmarks øgede aktiviteter inden for rumverdenen er der brug for lovgivning, og det følger nu med lovforslaget her.
Vi har brug for en lovgivning, der præciserer forholdene, men som jo samtidig er fleksible.
Og for at sikre, at Danmark også opfylder sine internationale forpligtelser, skal lovforslaget, som nu bliver implementeret, jo også tage afsæt i de FN-aftaler om forskellige aspekter af aktiviteter i det ydre rum, og de skal så integreres i dansk ret.
I 1960'erne og 1970'erne underskrev Danmark nemlig disse FN-traktater, som forpligtede os til at lave en rumlov, såfremt vi skulle blive en rumfartsnation.
Det er vi nu, og derfor skal vi nu have denne rumlov vedtaget.
Lovforslaget er udformet som en rammelov, som den tidligere ordfører også beskrev, og vi anerkender jo nemlig på den måde også, at vi står over for et helt nyt område, som skal have mulighed for at kunne udvikle sig.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Mange tak.
Jeg vil sige, at jeg da har nydt at læse det her lovforslag.
Det er meget sjældent, man har mulighed for at få præciseret, præcis hvad en rumaktivitet og en rumgenstand er.
Og nu ved jeg også, at det ydre rum starter 100 km over havets overflade.
Så det har helt sikkert været interessant.
Ud over det vil jeg ikke sige så meget.
Det her forslag virker meget fornuftigt.
Det er fornuftigt at regulere, hvad man sender op i rummet; hvem der skal sende ting op; det handler om at sørge for, at der er ordentlig forsikring osv.; sikkerheden skal være i orden, når man foretager forskellige opsendinger; og man skal rydde sit rumskrot op.
Så alt i alt er det jo ganske fornuftigt at få reguleret det her område, og det kan vi godt støtte i Enhedslisten.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Da jeg første gang blev præsenteret for L 128, postede jeg min umiddelbare reaktion på Twitter.
Den lød nogenlunde sådan her: Jeg har altid troet, at universet bestod af to ting, stof og antistof.
Med L 128 kan vi konstatere, at det består af tre ting: stof, antistof og bureaukrati.
Men vi mennesker har jo ret til at blive klogere.
Det er jo ikke noget, vi altid benytter os af, men det har jeg så gjort.
Og den her lov er faktisk rigtig fornuftig.
Det ydre rum er en slags internationalt farvand.
Det er sådan, man skal forstå det.
Det er bare lodret i stedet for vandret.
Her kan alle i princippet færdes, og derfor er der brug for internationale regler.
Når man sender et rumfartøj ud i kosmos, kan man ikke bare vælge en tilfældig frekvens og sige ind i mikrofonen: Ground control to major Tom.
Der er regler for sådan noget, og de er nedfældet i L 128, og de skal overholdes, når lovforslaget vedtages.
Et andet problem er, hvad efterspillet bliver, hvis en dansk satellit skulle gå hen og kollidere med Hubbleteleskopet.
Så bliver der jo nok en retssag af en eller anden slags, og sådan noget skal der også være regler for.
Af de grunde, som jeg har nævnt, er det en rigtig god idé, at Danmark får en rumlov.
Men inden jeg endeligt udtrykker vores tilslutning til rumloven, vil jeg også lige sige noget om de lange linjer i dansk politik.
Den lovgivning, som formentlig får Folketingets velsignelse efter det, der er blevet sagt, er jo bl.a. en udmøntning af en traktat, som blev ratificeret for 49 år siden.
Det er der jo næsten ingen der kan huske, men det var under det røde kabinet, hvor Jens Otto Krag var statsminister.
Det betyder, at der nok ikke er mange beslutningstagere fra dengang, som nu sidder og glæder sig.
Derfor er jeg glad for at sige, at Liberal Alliance støtter den foreslåede rumlov.
Den er et lille skridt for Folketinget, men et kæmpe skridt for dansk rumforskning.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Vi har også talt meget om den her rumlov.
Jeg tænker, at det må være lidt dobbelttydigt at være Liberal Alliance i dag, fordi hvis man eksempelvis ser på de FN-aftaler, der bliver implementeret, så er en af dem jo en kollektiv astronautoverenskomst.
Det må være vanvittig svært som LA'er ikke at kunne gå ind for, at man kan vælge den frie organisering og den frie organiseringsret.
Jeg er helt overbevist om, at de ikke kan have drøftet det her i gruppen, mens hr. Joachim B. Olsen var til stede, for så måtte han jo have insisteret på, at det i hvert fald blev en individuel overenskomst og ikke en kollektiv.
Så jeg vil bare høre, om det var svært at diskutere den i den liberale gruppe nu, når man går ind og forgriber sig på den sidste frie bastion, nemlig rummet.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Der skal jo heller ikke være topskat på Mars, selv om det hedder den røde planet.
Der må være grænser for, hvordan tingene er.
Vi har referatforbud fra vores gruppemøder, men bølgerne gik højt.
Men man kan jo ikke få alt i politik.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-17:
Mange tak.
L 128 har den fuldstændig fantastiske titel: forslag til lov om aktiviteter i det ydre rum.
Det er svært ikke at elske for en gammel science fiction-nørd at få lov til at overtage sådan et lovforslag fra vores uddannelsesordfører, som ikke kunne være her i dag.
Lovforslaget implementerer fire FN-aftaler om regulering af rumaktiviteter, og det er i sig selv positivt, at vi nu får disse aftaler indarbejdet i dansk lovgivning.
Vi talte om det lidt tidligere, og som hr. Henrik Dahl oplyste mig om, var der faktisk en femte FN-aftale, som ikke bliver implementeret med lovforslaget her, som omhandler kolonisering af månen.
Det kan man undre sig over.
Det er også vigtigt, at vi med loven ikke kun nutidssikrer, men også fremtidssikrer muligheden for at regulere lovgivningen på et felt, der er i så hastig udvikling.
Derfor er det positivt, at ministeren også efter høringssvarene er opmærksom på, at rumområdet er et globalt felt, og at samarbejder med asiatiske og amerikanske aktører også bliver tilgodeset, i forhold til hvilke standarder der skal anvendes ved de enkelte projekter, og at loven som tidligere nævnt er udformet som en rammelov, så der er mulighed for opdatere bestemmelserne løbende.
Hele rumindustrien er et spændende udviklingsfelt for Danmark, og det er vigtigt for lovgiverne at holde tæt kontakt med de danske uddannelsesog forskningssteder og virksomheder for at holde dem opdaterede sikkerhedsmæssigt og samtidig skabe den fleksibilitet, der gør, at de danske aktører ikke bliver uhensigtsmæssigt begrænset i forhold til deres internationale konkurrenter.
Det er også et rigtig godt perspektiv, at vi nu skal til at regulere i hvert fald det nye rumaffald, der allerede er et problem, men hvis skala vi ikke har fokus på endnu, nemlig det rumaffald, der til stadighed bliver mere og mere af i kredsløb om Jorden.
Det ville være fantastisk, hvis vi som land var primus motor i videreudviklingen af den type rummiljøregulering.
Alternativet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører og sige, at det gør de også.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Vil det være acceptabelt, at man anvender konventionelle teknologier her, eller skal månen koloniseres på en alternativ måde?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-17:
Jeg synes som udgangspunkt, at vi skal sætte spørgsmålstegn ved, om vi skal gentage en kolonitid, og at vi skal være sikre på, at vi behandler eventuelle beboere, som allerede er der, ordentligt.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Det bliver et tillægsspørgsmål uden direkte forbindelse med det første spørgsmål: Er man i Alternativet opmærksomme på, at vindmøller fungerer meget dårligt på månen?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-17:
Det er vi opmærksomme på, men vi håber, at der med baggrund i den femte FN-forordning kan udvikles nye teknologier, der kunne bruges i stedet for.