runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-11:
Jamen hr. Benny Engelbrecht sagde jo selv, at der var et problem, ved at man ligesom kunne dele legetøj, og derfor synes jeg, at det er meget relevant at sige: Ftalater tager vel ikke hensyn til, om man er 3 år, eller om man er 5 år.
De tager ikke hensyn til, om det er dyr, det går ud over, eller om det er mennesker.
Vi er vel nødt til at sige, at hvis der er et problem med de ftalater, skal det undersøges til bunds, og så skal ftalaterne ud fra en faglig vurdering trækkes tilbage.
Og er det da ikke korrekt, at hvis der er den her faglige vurdering, kan man allerede i dag trække de produkter tilbage?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. Benny Engelbrecht er fuldstændig klar over, at det kan man godt gøre, hvis man ved, at der er en sundhedsrisiko.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-11:
Jeg tror ikke, at der er nogen produkter, som udgør en sundhedsrisiko, som man ikke kan trække tilbage på den baggrund, men det er klart, at det vil være oplagt at få det nærmere undersøgt, også i det udvalgsarbejde, som pågår.
Uanset hvordan vi vender og drejer det, vil det jo under alle omstændigheder være sådan, at der skal laves en konkret vurdering af, hvorvidt eksempelvis et barn under 3 år vil være i stand til at komme i kontakt med det pågældende stof i produktet.
Det handler ikke kun om ftalater, det kunne i princippet også være alle mulige andre miljøskadelige stoffer.
Hvis vi kigger på den rapport fra Miljøstyrelsen, som er meget grundig og gennemarbejdet, ser vi jo netop også, at der er andre problemer end alene ftalater i dyrelegetøj.
Altså, med andre ord er der bestemt også andre områder, hvor det kunne være relevant at kigge på, om der er elementer i legetøj eller andre produkter, som børn kan komme i kontakt med.
Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Vi vil alle sammen gerne have flere ressourcer, flere timer til disse fag.
Men det er altså svært på kort sigt af to grunde: Det koster rigtig mange penge, og vi mangler lærerne.
Under de forhold synes jeg, det er interessant at gøre forsøg med at strække de eksisterende timer, som jo ikke er så få endda, hen over det hul, der er imellem 6. og 8. klasse, når det gælder musik, og imellem 5. og 8. klasse, når det gælder billedkunst.
Det synes jeg kan være interessant at gøre forsøg med.
Det er jo ikke så firkantet i vore dage, at hvert fag har et præcist timetal pr. uge.
Minimumsbestemmelserne handler jo om flere fag, der i alt på nogle klassetrin skal have mindst et antal timer.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-11:
Det beslutningsforslag, der er fremsat her, med hensyn til ftalater i legetøj til hunde har der været sagt så mange begavede ting om, som der næsten kan siges.
Jeg syntes, at miljøministerens tale var rummelig og omhandlede de aspekter, der netop ligger i det her.
Det blev kraftigt understreget, at hvis det viser sig, at der findes ftalater i legetøj til hunde, har man allerede i dag muligheden for at kunne påbyde en tilbagetrækning af det legetøj, det handler om.
Så jeg synes på ingen måde, at man kan sige, at regeringen har siddet på hænderne.
Jeg synes, at man rent faktisk er kommet langt i den her sammenhæng.
Men jeg synes, at det er ganske udmærket, at vi diskuterer det, for vi kan jo aldrig nogen sinde sige, at børn ikke kan komme i besiddelse af det legetøj, som en hund bruger, men der kan man kraftigt opfordre forældrene til at sørge for, at hundelegetøjet er til hunden og det andet legetøj er til børnene.
Jeg synes jo, at vi så lige mangler, samtidig med at vi diskuterer det her, også at få præciseret: Jamen hvad med det hundelegetøj, der bliver købt, og som fræser på tværs af grænserne, hvor der netop ikke er nogen form for lovgivning på det område her?
Så jeg synes, at det her forpligter os til at tage en fornuftig diskussion om det og have et fornuftigt udvalgsarbejde, hvordan vi ligesom får det her på plads.
Så jeg synes, at med de ord, som miljøministeren sagde her fra talerstolen, er der virkelig taget hånd om det.
Det blev bekræftet, og jeg er meget tryg ved situationen.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-11:
Jeg tror, at jeg var meget imødekommende over for Dansk Folkeparti, der foreslog en beretning, og jeg sagde meget klart, at for SF er det ikke afgørende, at det er et beslutningsforslag, der skal vedtages, for SF er det afgørende, at vi får gjort noget ved sagen.
Hvorvidt man inden for EU-reglerne kan trække legetøj tilbage, der er omfattet af det her - altså når vi f.eks snakker om legetøj til hunde ved jeg ikke.
Men jeg synes, vi skal stille et spørgsmål til ministeren, og så kan ministeren jo undersøge, om det er tilfældet.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-11:
Da den konservative miljøordfører ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Folketinget vedtog i 2004 loven om miljøvurdering af planer og programmer, hvorefter alle rammesættende planer og programmer skulle være omfattet af både loven og det tilsvarende EU-direktiv.
Efterfølgende har Europa-Kommissionen gjort gældende, at der er visse mangler i forhold til både direktivets mål og sigtet med den danske lovgivning, og på den baggrund finder vi fra konservativ side, det er helt naturligt, at regeringen med dette lovforslag imødekommer Kommissionens henvendelse.
Det er vores forventning, at dette lovforslag vil bidrage til en forenkling af selve planlægningsindsatsen, da det tydeliggøres, hvornår planer og programmer skal miljøvurderes.
Dette bør være til gavn for såvel dem, der skal leve op til loven, som for beskyttelsen af værdifulde naturområder og kulturværdier.
På den baggrund kan vi fra konservativ side støtte lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-12-11:
Det Radikale Venstre er også i det store og hele positive over for lovforslaget, som det foreligger.
Der er allerede fra flere sider redegjort for, hvad forslagets hovedindhold er, og hvilke fordele der ligger i det.
Når vi siger i det store og hele, er det også en indholdsmæssig vurdering, for med hensyn til processen er det jo på ny sådan, at høringsparter bemærker, at de synes, det er ærgerligt, at man ikke får lidt længere tid til rent faktisk at udarbejde høringssvar.
I lyset af, at vi har ventet temmelig længe på denne implementering, kunne man sige, at så var det vel også rimeligt, at man gav høringsparterne mere end et par uger til at forholde sig til et lovforslag, som selvfølgelig har en lang, lang række aspekter i sig.
Det er en lidt ærgerlig skik, at man giver en meget kort høringsfrist, og det er i det hele taget ærgerligt, at man ikke forsøger at få en så høj kvalitet i lovarbejdet som overhovedet muligt, så vi må opfordre til, at man fremadrettet giver mulighed for, at de forskellige parter får den tid, der skal til, for at tingene kan lade sig gøre.
Men med hensyn til det indholdsmæssige støtter vi lovforslaget, som det foreligger.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-12-11:
Jeg vil gerne starte med at takke for indlæggene i debatten om forslaget om ændring af lov om miljøvurdering af planer og programmer.
Det er jo helt rigtigt, at lovforslaget skal ses i forlængelse af Europa-Kommissionens åbne skrivelse af februar 2008.
Forslaget imødekommer Kommissionen ved at fjerne de påpegede mangler i implementeringen, og for fuldt ud at gennemføre direktivet skal lovforslaget også suppleres med en bekendtgørelse, som indeholder en liste over berørte myndigheder og fastlægger nærmere krav om offentliggørelse.
Det er hensigten, at denne bekendtgørelse bliver udstedt umiddelbart efter lovforslagets ikrafttræden.
Kravet om miljøvurdering er dog fortsat begrænset til de planer og programmer, der sætter rammer for fremtidige anlæg, og dette er helt i overensstemmelse med direktivet.
Lovforslaget udbygger lovens formål, så det klart fremgår, at sigtet er at sikre et højt beskyttelsesniveau og en bæredygtig udvikling ved at bidrage til integration af miljøhensyn under udarbejdelse og vedtagelse af planer og programmer.
De vigtigste ændringer i forslaget i forhold til den gældende lov om miljøvurdering af planer og programmer er imidlertid, at kravet om miljøvurdering vil komme til at omfatte planer og programmer, der udarbejdes på grundlag af administrative pålæg.
Dermed omfattes alle planer og programmer, der udstedes af ministre, politiske råd eller udvalg, og som udgør et fremtidigt administrationsgrundlag.
Kravet kommer også til at gælde planer og programmer, der udarbejdes med henblik på vedtagelse af Folketinget.
Lovforslaget rummer således en direkte gengivelse af direktivets definitioner af begreberne planer, programmer, miljøvurdering, miljørapport, offentlighed og berørt myndighed.
Sigtet med direktivet og lovforslaget er fortsat at opnå en så omkostningseffektiv miljøvaretagelse som muligt ved at sikre en inddragelse af miljøhensynet tidligst muligt i beslutningsprocessen.
Med lovforslagets udvidede krav om miljøvurdering understøtter lovforslaget regeringens ønske om mindst mulig indgriben i bl.a. værdifulde naturområder og kulturværdier.
Som nogle også har været inde på, er det jo også vigtigt at leve op til Århus-konventionen.
Lovforslaget fastsætter, at der altid skal klages over manglende miljøvurdering af de planer og programmer, der er omfattet af loven.
Dette gælder, uanset om der i øvrigt efter lovgivningen ville kunne klages over planen eller programmet og således også for planer og programmer, der er udarbejdet på et frivilligt grundlag.
Eneste undtagelse fra klageretten er miljøvurderinger i forbindelse med planer og programmer, der vedtages af Folketinget ved en lovgivningsprocedure.
Jeg forventer, at lovforslaget vil fremme en større hensyntagen til miljøet i forbindelse med fysiske indgreb og anlæg, der kan påvirke miljøet væsentligt, og jeg ser frem til debatten og også til de spørgsmål, der måtte komme i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Ida Auken (SF), 2008-12-11:
Miljøvurdering er en vigtig ting, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi får implementeret
EU's regler på området rigtigt her i Danmark.
Lovforslaget, vi behandler i dag, har til formål at få præciseret den tidligere implementering på et par områder.
Bl.a. fastslår forslaget, at der også skal udarbejdes miljøvurderinger i forbindelse med planer og programmer, der udarbejdes af en statslig, regional eller kommunal myndighed.
Dertil kommer en præcisering af begreberne miljøvurdering, miljørapport, offentlighed og berørt myndighed i forhold til lovens bestemmelser.
Derudover vil SF gerne kvittere for, at ministeren har imødekommet Friluftsrådets høringssvar og udvidet kredsen af klageberettigede til også at omfatte foreninger og organisationer, der varetager væsentlige brugerinteresser inden for de berørte arealer.
Med lovforslaget imødekommer man også Århus-konventionens krav om at give befolkningen adgang til oplysninger, medvirken og klageadgang på miljøområdet.
SF støtter forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-12-11:
Med det beslutningsforslag, vi skal behandle her i dag, foreslår Socialdemokratiet, at ftalater i legetøj til dyr skal forbydes.
I forslaget pålægges regeringen i 2009 at fremsætte et lovforslag, der forbyder ftalater i legetøj til dyr.
Derudover pålægges regeringen at arbejde for at få fastsat fælles regler på området.
De tre folketingsmedlemmer fra Socialdemokratiet henviser i beslutningsforslaget til en rapport fra 2006 om dyrelegetøj, der viser, at DEHP i dyrelegetøj kan udgøre en risiko for hundes sundhed.
Formålet med rapporten fra 2006 var at evaluere sundhedsrisikoen for hunde, der leger med ftalatholdigt legetøj.
Rapporten sandsynliggjorde, at ftalatet DEHP i legetøj til dyr kan udgøre en sundhedsrisiko for hunde, når de leger med legetøjet.
Risikoen opstår, når hundene har legetøjet i munden og i den forbindelse spiser en del af det.
Efter offentliggørelsen blev rapporten sendt til Europa-Kommissionen.
Kommissionen har nu i forbindelse med besvarelsen af et spørgsmål til Europa-Parlamentet oplyst, at dyrelegetøj ikke er underlagt nogen fællesskabslovgivning, og at man ikke overvejer at fremlægge nogen supplerende lovgivning.
Men de tre farligste ftalater, herunder DEHP, kom i slutningen af oktober på Det Europæiske Kemikalieagenturs kandidatliste.
Det betyder, at forbrugerne nu kan kræve at få oplyst, om et konkret stykke dyrelegetøj eller en anden artikel indeholder de pågældende ftalater.
Herudover er der også på Miljøstyrelsens hjemmeside oplysninger om dyrelegetøj og gode råd til, hvordan man som forbruger kan være opmærksom på det.
Jeg mener ikke, at dyrs sundhed på nogen måde skal negligeres, men vi må også finde det rette leje, når ressourcerne skal fordeles mellem f.eks. hundes og menneskers velbefindende.
Der er sket rigtig meget på kemikalieområdet de sidste år, bl.a. kom der, som vi ved, i 2007 nye og permanente regler for indholdet af ftalater i legetøj og småbørnsartikler, og i øjeblikket er der forhandlinger i gang om EU's legetøjsdirektiv.
Herudover er der brugt væsentlige ressourcer på EU's nye kemikaliereform, REACH, som jeg ikke vil tøve med at kalde andet end en historisk beslutning - især, fordi industrien får pligt til at vise, at den bruger kemikalierne forsvarligt.
Det er som sagt klart nu, at Kommissionen ikke har taget initiativ til at regulere ftalater i dyrelegetøj, og derfor bad jeg Miljøstyrelsen om at undersøge muligheden for at gribe ind over for de produkter, der udgør en risiko for dyrs sundhed.
Her har det vist sig, at Miljøstyrelsens kemikalieinspektion gennem dansk lovgivning kan påbyde producenter og distributører at trække produkter tilbage, der udgør en konkret sundhedsrisiko.
Jeg har nu bedt kemikalieinspektionen i Miljøstyrelsen om at kontrollere, at der ikke findes dyrelegetøj på markedet i Danmark, der kan udgøre en risiko for hundes sundhed.
På denne baggrund indstiller regeringen, at forslaget afvises.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-11:
Beslutningsforslaget vil, som ministeren sagde, pålægge regeringen i 2009 at fremsætte et lovforslag, der forbyder ftalater i legetøj til dyr, og pålægge regeringen aktivt at arbejde for at få fastsat fælles EU-regler på området.
I Venstre har vi meget fokus på dyrevelfærd, og vi har også fokus på ftalater, og derfor er vi så også glade for det generelle EU-forbud, som vi har vedtaget om ftalater i legetøj til børn.
Det er klart, at ftalater kan være farlige og har negativ indflydelse på bl.a. forplantningsevnen; derfor er det også helt legitimt, at Socialdemokratiet rejser det spørgsmål, som Miljøstyrelsen også har undersøgt i 2006.
Ifølge Miljøstyrelsen er det især hunde, der er udsatte, fordi de netop, som ministeren også sagde, tygger på legetøjet og ofte sluger det, og så er det jo, det kommer ned i maven og giver nogle problemer.
Det er selvfølgelig også derfor, at det betegnes som bekymrende.
Spørgsmålet er nu, om den bekymring, som man kan have i den her sammenhæng, er så stor, at det skal resultere i en lovgivning.
Ligeledes er det et relevant spørgsmål, om lovgivning vil løse problemet.
F.eks. kunne man forestille sig, at dansk enegang i forhold til et forbud blot ville resultere i, at det ikke længere blev muligt at købe dyrelegetøj i Danmark, da størstedelen af legetøjet produceres i andre lande, primært uden for EU.
Og det er sådan set også derfor, at vi har et problem med det her beslutningsforslag.
For egentlig er det jo et meget sympatisk forslag, og langt hen ad vejen er det vigtigt, at man får kigget på det her.
Indtil vi får kigget på det, synes vi ikke, der er nogen grund til at begynde et lovgivningsarbejde.
Nu får vi analyseret det, som ministeren sagde, og før vi rigtigt ved, hvad vi har med at gøre, synes vi ikke, vi skal gå i gang med det, der bliver foreslået i det her beslutningsforslag.
Så derfor støtter vi ikke forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-11:
Fra Dansk Folkepartis side vil vi gerne sige, at det er godt, at vi får debatten om forbud mod ftalater, også i legetøj til dyr.
Samtidig må vi også sige, at vi er meget optaget af, at man nu gennemgår hele det her område.
Vi ved, som ministeren oplyste, at der er sat undersøgelser i gang, og at det så er Kemikalieinspektionen, som er ved at lave sine undersøgelser.
Vi mener også, at det er vigtigt, at vi får de her undersøgelser tilendebragt, og at vi ligesom får set på, hvad der rent faktisk kan gøres ved det her problem.
Hvis det allerede i dag viser sig, har jeg forstået på ministerens tale, at der skulle være nogle problemer med, at det her legetøj indeholder nogle sundhedsskadelige ting, som udgør en risiko for hundene,
jamen så vil man allerede kunne trække produktet tilbage.
Det synes jeg er en vigtig information, for at vi ligesom også kommer videre her.
Jeg og Dansk Folkeparti synes selvfølgelig, at det er vigtigt, at vi får sat fokus på det her område, at vi får gjort noget ved det her område, og derfor må vi jo også sige til forslagsstillerne, at vi i stedet for at vedtage det her forslag måske fremadrettet skulle skrive en beretning om området her for netop at få sat maksimalt fokus på området.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi vil gøre alt for, at det legetøj, som dyrene skal lege med - og som der jo selvfølgelig også er en teoretisk risiko for, at mindre børn kan tage i munden - er så sikkert som overhovedet muligt.
Men jeg vil nu sige, at legetøj til dyr af hygiejniske grunde helst skal forbeholdes dyr og ikke gives til børnene.
Men jeg må jo også tolke det sådan, at forslagsstillerne, da man jo ikke havde nogen spørgsmål til ministeren, var så overbevist af talen, at man var helt chokeret, siden man ikke stillede nogle spørgsmål.
Jeg vil i hvert fald sige, at vi synes, det er godt, at vi kan arbejde videre med det her, men om vi lige skal vedtage det her beslutningsforslag i den her form, som det foreligger, vil vi ikke tage stilling til i dag.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-11:
Jeg hæfter mig lidt ved, at Venstres ordfører siger, at nu må vi jo kigge lidt på området, og at Dansk Folkeparti siger, at vi jo er i gang med nogle undersøgelser.
Det er jo vel nok tegn på, at det ikke var helt ved siden af, at Socialdemokratiet fremsatte forslaget, for der er jo sådan set gået rimelig lang tid, siden den her rapport kom, og regeringen har også i den her sag siddet på hænderne.
Så derfor synes jeg, det er udmærket, at man tager initiativet til at få sat lidt gang i det her.
Så lyttede jeg meget interesseret til, hvad hr. Jørn Dohrmann sagde om, at forslaget her var han ikke helt sikker på lige var det, vi skulle gøre, men en beretning kunne måske være en mulighed.
Og det synes jeg hr. Jørn Dohrmann skal have tak for.
For SF er det ikke afgørende, at det er et beslutningsforslag, der går hen og bliver vedtaget - eller forkastet for den sags skyld - for SF er det afgørende, at vi får gjort noget ved sagen, og hvis Dansk Folkeparti mener, at vi kan finde sammen om en beretning, som kan løse problemet, synes vi i SF, at det er udmærket. Så vi ser da med fortrøstning frem til, at vi kan arbejde sammen om det.
Ellers skal jeg kun sige, at det er klart, at der er problemer i, at der er ftalater generelt set, og det skal vi jo forhindre mest muligt.
Vi har heldigvis fået det afskaffet i legetøj til børn, men man kan ikke helt afvise, at legetøj til dyr kommer i så tæt kontakt med børn, og det kan være et problem.
Derfor synes jeg, at vi skal tage det alvorligt og se at få gjort noget ved det.
Det kan jo være lidt besværligt at få EU til at vedtage nogle ting - i hvert fald kan det være lidt langsommeligt en gang imellem - så vi synes ikke, at der ville være noget i vejen for, at vi kunne gå foran og så se at finde en løsning på at få begrænset mængden af ftalater mest muligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-11:
Det må man kunne svare ganske kort på det kan man jo nok.
Når man på den her måde siger, at nu skal vi pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som forbyder ftalater, vil jeg derudover gerne spørge, om det ikke normalt er SF, der gerne vil have undersøgt, hvordan tingene kan lade sig gøre, og at man derfor også lægger op til, at vi faktisk skulle skrive en beretning om, hvordan forløbet så skal være, inden vi lægger os fast på et B-forslag som det her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det her forslag fra Enhedslisten er grundigt og gennemarbejdet og omfattende, måske er det også på sine steder for omfattende, men SF stiller sig positivt til forslaget.
Det redegør på en fin måde for, at problemerne med prostitution i det danske og det internationale samfund handler om mange forskellige kompleksiteter, og at der ikke findes én løsning på problemet med prostitution, men mange løsninger og foranstaltninger, som skal sættes i spil over for og i forlængelse af hinanden.
Jeg vil gerne fremhæve behovet for bedre seksualundervisning i skolen, fjernelse af kontanthjælpsloft, starthjælp, ungeydelse og 300-timers-regel, frit lejde hos SKAT og de sociale myndigheder for mennesker, der ønsker at komme ud af prostitution, opholdstilladelse og beskyttelsestilbud til handlede kvinder og lægeordineret heroin.
Det er alle meget fine forslag, som SF fint kan støtte - dermed ikke sagt, at der ikke også er andre forslag i udspillet, som er rigtig gode.
Jeg vil gerne slå fast, at den prostitutionspolitik, som mit parti, SF, har vedtaget, ligger meget i tråd med det forslag, der ligger fra Enhedslistens side her i dag.
I SF er vi modstandere af, at seksuelle ydelser skal være en vare på det danske marked på lige fod med sukker, mel og mælk.
Det synes vi i SF, fordi der i prostitutionsforhold i langt de fleste tilfælde er tale om et ulighedsforhold mellem den, der køber, og den, der sælger; en ulighed, som vi i SF på alle måder prøver at bekæmpe i vores daglige politiske arbejde, også i andre sammenhænge, hvad enten man taler om ulighed mellem rig og fattig, mellem børn indbyrdes, mellem mænd og kvinder og mellem gammeldanskere og nydanskere.
Vi kan fuldt ud tilslutte os ordlyden i forslaget, nemlig at det skal signaleres, at der i Danmark er en samfundsmæssig erkendelse af, at man ikke kan købe sig adgang til et andet menneskes krop.
Og nej, den sammenligning, som nogle en gang imellem fremfører i debatten: at prostitution kan sammenlignes med andet lønmodtagerarbejde, mener jeg simpelt hen ikke er gangbar.
Og er man tvivl om, hvilke konsekvenser det har for den enkelte at sælge seksuelle ydelser, kan jeg varmt anbefale Servicestyrelsens bog fra sidste år »Prostitution i Danmark«, som er skrevet af Nell Rasmussen.
Nell Rasmussen efterlyser i øvrigt også en grundigere undersøgelse af baggrundene for at gå ind i prostitution.
I SF kæmper vi for, at alle borgere i samfundet skal have en god og en i høj grad selvvalgt tilværelse, men det indebærer ikke, at vi kæmper for den enkeltes ret til at leve med risiko for skader, farer, overgreb og social udstødelse.
Derfor forholder vi os meget positivt til det af Enhedslisten fremsatte beslutningsforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2008-12-11:
Ja, det er helt klart.
Vi er nødt til, som det allerede har været debatteret, da der var andre ordførere på talerstolen, at gå ind og kigge på området - helt ned i bl.a. folkeskolen.
Der er jo taget hånd om det med seksualundervisningen, og som det blev nævnt, får de unge mennesker jo da et normalt forhold til sex og det at have et godt sexliv.
Men jeg vil godt give udtryk for det, som jeg også hørte fra spørgerne rundtomkring, at det er lidt skræmmende nogle gange, når man læser statistikkerne og ser, hvor mange der egentlig har prøvet at sælge sig selv til en eller anden, om det så mange gange er en ven eller hvad det er.
Det er i hvert fald noget, vi er nødt til at gå ind også at se på som et problem.
Karen Jespersen (V), 2008-12-11:
Der er helt klart en udfordring.
Der er jo f.eks. lavet en spørgeundersøgelse i EU-regi om mange forskellige ting.
I den spørger man bl.a. til selvopfattelsen, altså synet på sig selv, om man er for tyk eller for grim.
Drengene er klart mere overvægtige end pigerne, men pigerne synes generelt, at de er alt for tykke, mens drengene sådan set synes, at de er helt o.k.
Allerede der er kimen jo også lidt lagt til nogle forskellige former for selvopfattelse.
Men jeg tror, at der også er brug for nogle positive billeder.
Jeg synes, at f.eks. håndboldpigerne, som vi jo ser i øjeblikket, er et strålende eksempel på sådan et positivt forbillede, hvor man er aktiv, udfarende og bruger sig selv på en meget aktiv måde.
Det er det, de håndboldkvinder gør.
Det er også en måde at have nogle forbilleder på.