runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Det er en sen nattetime, så jeg vil lade være med at give en bedømmelse af værdien af det, jeg lige hørte hr. Niels Helveg Petersen sige.
Jeg har normalt meget stor respekt for det, hr. Niels Helveg Petersen står for, og det, han har stået for i sin tid, men det, vi hørte her, var vildledning og manipulation og var ikke i overensstemmelse med sandheden.
Det er jo ikke rigtigt at sige, at den problemstilling, vi her bearbejder – den konsekvens af den internationale krise, der har ramt Danmark, den mangel på efterspørgsel, vores virksomheder har haft, der har gjort, at vi har måttet afskedige mange mennesker og virksomheder har måttet lukke – ikke har betydning.
Jeg er nødt til at spørge: Ved hr. Niels Helveg Petersen ikke, at stort set alle andre lande i Europa arbejder med at løse gældsproblemer og problemer med manglende overskud?
Ved hr. Niels Helveg Petersen, hvad Grækenlands problem betyder, eller er det gået fuldstændig forbi hr. Niels Helveg Petersens hoved?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jamen jeg kunne da ikke drømme om at benægte, at den udenlandske efterspørgsel spiller en stor rolle for den situation, vi er i – og finanskrisen i udlandet.
Det er da indlysende.
Men det, der har gjort det særlig alvorligt for Danmark, er, at man på toppen af højkonjunkturen pustede yderligere til den med det resultat, at ejendomspriserne steg for kraftigt, at lønningerne steg for kraftigt, og at vi derfor tabte konkurrenceevne.
Og det er ikke noget, jeg står her og vildleder folk med.
Det står i alle de økonomiske rapporter, regeringen har bestilt eller ikke bestilt.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Jeg synes, at hr. Carsten Hansen og hans parti må have det rigtig, rigtig dårligt med, at man i alle de år, man selv var i regering, fandt sig i, at den økonomiske politik, man førte over for alle andre studerende i dette land var dybt, dybt usympatisk.
Altså, fuldstændig identiske profiler, som er beskæftiget ude på arbejdsmarkedet, som er 24 år, altså ikke omfattet af de nuværende regler for SVU, vil ikke kunne få SVU.
Det er regler, som SR-regeringen levede med i rigtig mange år, i øvrigt støttet af SF og Enhedslisten.
Da var det ikke dybt usympatisk, men når vi vælger at sige, at vi fastholder, at der er mulighed for SVU i et helt år, og set i lyset af den økonomiske situation, som landet i øvrigt er bragt i af en økonomisk krise, og vælger at sige, at den periode, hvor man kan modtage et støtteniveau, der er tre gange højere end for den, der er 24 år, reducerer vi så til 1 år, så er det dybt usympatisk.
Man er også nødt til lige at sætte det ind i en kontekst, så der er en vis rimelighed i de udtryk, vi bruger her i Folketingssalen.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
I 2008 var der 2.500 personer, der modtog SVU, og de 45 pct. var folk, der kun havde en folkeskoleuddannelse.
Det vil sige, at de udnytter formålet med det her.
Det andet er, at det nu også går op for mig, når jeg læser det igennem, at det her kommer til at gælde for forberedende voksenuddannelse.
Det er altså folk, der starter på 6.-klasses-niveau, som aldrig har trukket på uddannelseskontoen.
Det gælder ordblinde, som nu skal holde for med en besparelse på 81 mio. kr.
Det synes ministeren så er helt fair, fordi der gives skattelettelser et andet sted.
Vi kan altid diskutere, om det fremmer eller gavner, men man kan ikke diskutere, at ministeren var enig med mig i, at et højt uddannelsesniveau er helt afgørende for vækst og fremgang i et samfund, og så skærer man i bunden.
Jeg synes, at det er dybt usympatisk, det trækker den forkerte vej, og det er virkelig, virkelig problematisk i forhold til det signal, vi sender til ufaglærte på arbejdsmarkedet.
Jeg siger velbekomme, og jeg vil egentlig ikke bede om nogen ekstra forklaring.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Ja, det er absolut medvirkende, men man kan så stille sig selv det andet spørgsmål, som jo er det, jeg forsøger at give svaret på ved bl.a. at komme med dette lovforslag: Er det vigtigt for et lands velstand, at man har styr på sin finanspolitik?
Derfor er det jo bare en meget kedelig situation, som Europa og en stor del af verden er bragt ud i, nemlig at vi for en stor dels vedkommende er nødt til at fjerne også populære tiltag i den vestlige verden.
Hvis jeg fandt, at SVU'en var et kæmpe problem og jeg ikke brød mig om den, havde jeg da stillet forslag om det i min egen regering for år tilbage, så vi kunne få den væk.
Den eneste grund til, at vi går igennem denne proces, er, at vi finder, at vi har et ansvar over for danskernes privatøkonomi, den fremtidige velstand i Danmark og dermed også chancen for de fremtidige medarbejdere ude på arbejdsmarkedet for at have et job, og det er derfor, at vi lægger den samlede genopretningsplan frem.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Jeg håber, at der er forskel på fru Johanne Schmidt-Nielsen og mig, men tak for ordet.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg lige har set en række nye undersøgelser, som regeringen selv har udarbejdet, der viser, at midaldrende danskere er langt bedre uddannet end de tidligere generationer, og det vil igen sige, at de, der kommer ind på arbejdsmarkedet nu, faktisk er dårligere uddannet end dem, der forlader det, og derfor er voksen- og efteruddannelse helt afgørende for den omstillingsproces, der skal være fra ufaglærte til faglærte.
Jeg tror, at vi er enige om, at vi er i størrelsesordenen 100.000-150.000 personer, som i virkeligheden skal opkvalificeres, hvis de skal have en chance for at hænge fast på arbejdsmarkedet.
Derfor spørger jeg: Er et højt uddannelsesniveau afgørende for vækst og udvikling i et samfund?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Nu får fru Christine Antorini det altså igen til at lyde, som om vi afviser nogen ved døren, når de gerne vil ind for at få en uddannelse.
Det, vi kort og godt gør, er, at vi siger: Det meget forhøjede forsørgelsesniveau, som de beskæftigede kan få støtte på, fordi de er kortuddannede, og fordi de er over 25 år, reducerer vi efter 40 uger, og det vil altså sige, man kan tage et helt års undervisning til fortsat godt og vel 15.000 kr. om måneden, og man kan stadig væk også tage ordblindeundervisning.
Men det vil jo naturligvis være på SU-niveau, hvis uddannelsen rækker ud over 40 uger, og det der frygtelig, frygtelig lave SU-niveau, som man er så chokeret over at vi så usympatisk vil bringe det ned på, er rent faktisk det niveau, alle andre studerende under 25 år har at forsørge sig på.
Christine Antorini (S), 2010-05-31:
Det må man jo forstå på ministerens svar.
Det er et stort problem, at de uddanner sig noget mere, og at de labaner så oven i købet uddanner sig i længere tid.
Så kan de lære det, ved at vi skærer i antallet af uddannelsesuger fra 80 uger til 40 uger.
Er det det grundsyn, som undervisningsministeren har på voksen- og efteruddannelsen?
Så kunne jeg godt tænke mig lige at høre, om det er korrekt forstået, at ordblindeundervisningen altså også vil blive ramt af det her, for den vil blive omfattet af det, man tæller med i det antal uger, man kan tage voksen- og efteruddannelse i.
Det her rammer jo den forberedende voksenundervisning, og den er for de voksne, som mangler nogle fag på folkeskoleniveau, og dermed må det så også ramme ordblindeundervisningen.
Kan ministeren bekræfte det?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Og jeg kan bekræfte, at det er 500 personer, der vil blive omfattet; det har jeg så med min egen lommeregner regnet om til vel må give 0,1-0,2 promille af arbejdsstyrken, der bliver omfattet af et begrænset antal ugers undervisning.
Jeg blev ikke spurgt, om det ville have nogen effekt for enkeltpersoner.
Jeg blev spurgt, om det ville have nogen effekt for den samlede danske økonomi, og der er mit svar, at hvis man har et begrænset antal ugers undervisning, som er blevet fjernet eller reduceret, fordi man skifter mellem SU og SVU, for 0,1-0,2 promille af den danske befolknings vedkommende, vil det næppe være måleligt.
Det, der til gengæld vil være måleligt, og som jeg forbeholder mig ret til at forholde mig til som minister, som en del af en regering, er, at hvis vi ikke gør noget, er der stor risiko for, at vi rammer rigtig mange danskeres privatøkonomi, men med det her er der så overordnet mulighed for at uddanne sig, også for egne ressourcer, hvis det er det, de skulle få lyst til.
Christine Antorini (S), 2010-05-31:
Det er lidt ærgerligt, at undervisningsministeren bruger hele sin tale på at snakke om alt mulig andet end det konkrete lovforslag og så i øvrigt ender med at sige i sit første svar, at det da bare er glimrende, at der skal spares 125 mio. kr. på de kortuddannede voksne, for det kan alligevel ikke måles, det får nok ikke nogen konsekvenser.
Det lægger jo, desværre, synes jeg, en lidt kedelig tone for de videre forhandlinger på voksen/efteruddannelsesområdet, hvis det er det, man har som holdning: at herregud da, 125 millioner gør hverken fra eller til, det kan de alligevel ikke mærke.
Hos Socialdemokraterne tror vi, at det vil man kunne mærke, og hvis jeg ikke husker helt galt, mener jeg også, at ministeriet har opgjort, at det vil være 500 personer, der vil blive ramt af det, men det er jo noget, vi kan spørge om i det ekstremt korte udvalgsarbejde, der kommer nu.
Jeg vil gerne spørge konkret til nogle af de elementer, der er i forslaget.
Der står, at begrundelsen er, at udgifterne til den almene uddannelse er steget med en tredjedel siden 2007.
Det vil jeg gerne bede ministeren om at gøre konkret, for jeg kan ikke se, det er steget med en tredjedel.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Jeg skal starte med at sige, at Liberal Alliance ikke er en del af den generelle aftale om den såkaldte genopretningspakke.
Jeg skal også sige, at det er vigtigt for Liberal Alliance, at vi har et samfund, der bygger på vækst og velstand og personlig frihed.
Og for at vi kan få vækst og velstand, så kræver det også, at vi har et ordentligt uddannelsessystem her i landet og et ordentligt uddannelsesniveau.
Når det er sagt, så anerkender vi også den udfordring med at finde de 24 mia. kr., som regeringen lagde op til, selv om det så endte med, at vi ikke kom med i den endelige aftale.
Jeg må dog indrømme, at jeg synes, at faktadelen i dette lovforslag, uden at jeg skal genere nogen, måske er meget minimal for nu at sige det sådan.
Derfor kan jeg heller ikke nu komme med nogen tilkendegivelse af, hvad Liberal Alliance vil stemme til det her forslag.
Vi vil selvfølgelig indgå positivt i debatten, men vi vil stille en række mere konkrete spørgsmål om, hvem det rammer, og hvilke konsekvenser det får.
Det bliver vi altså nødt til at grave lidt dybere i, før vi kan sige, om vi stemmer ja eller nej til forslaget.
Men vi vil selvfølgelig gå positivt ind i diskussionen.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-31:
Jamen som konservativ har jeg altså den grundindstilling, at folk også kan foretage sig ting såsom at opgradere sig selv og deres uddannelse, uden at man nødvendigvis behøver at poste flest mulige penge efter det, sådan som de gerne vil fra venstrefløjens og særlig Enhedslistens side.
Alt i alt er det, der er vigtigt her, at vi fastholder nogle rimelige vilkår, at vi fastholder et meget højt niveau for voksenuddannelsen i Danmark sammenlignet med alle andre lande, og det kan vi sagtens være bekendt.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Sædvanligvis vil jeg overlade det til folks egne gætterier, hvem der kommer først med forslagene.
Men det, der jo er situationen, er, at regeringen, fra situationen opstår, er klar over, at vi ikke kan bruge så mange penge, som oppositionen går og foreslår, for så havde vi stået med en langt større regning, end tilfældet er i dag.
Jamen det er jo situationen.
Altså, jeg har jo selv været finansordfører, jeg har stået hernede og forholdt mig til, hvor stor den her redningsplan skulle være for at redde dansk økonomi, og den skulle jo så betales efterfølgende.
Men kort og godt er det mit ministerium og mig, der har bragt dette forslag ind i forhandlingerne, ligesom jeg har bragt en lang række andre forslag ind, fordi jeg mener, at det, når man skal igennem en sådan runde for at bevare tilliden til dansk økonomi og dermed sikre danske familiers økonomi, er vigtigt, at det så er lagt åbent frem, hvad der er af muligheder for de forskellige forhandlingsparter at tage stilling til, herunder naturligvis regeringens forhandlere.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Mange tak for det svar og for den afklaring.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, særlig da det jo nu var ministeren selv, der havde forslaget med: Mener ministeren, at det her forslag kommer til at stille Danmark bedre eller dårligere i fremtiden, når vi skal ud at konkurrere med andre lande?
For vi plejer trods alt at være enige om, at vi ikke skal konkurrere på lønninger, at vi ikke skal konkurrere på dårlige arbejdsvilkår, men at vi skal konkurrere på det pureste guld, som er inde i vores hoveder, og som er viden, så kommer det her til at gøre Danmark klogere eller ej?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Jeg er ikke ironisk, når mit svar er, at det vil man overhovedet ikke kunne måle; der er jeg ikke ironisk.
Jeg bliver spurgt til en makroeffekt af dette forslag, og det er min bedste vurdering, at når man reducerer for 500 personers deltagelse i efteruddannelse på alment niveau, hvilket svarer til 0,1 til 0,2 promille af den danske arbejdsstyrke, så vil det næppe kunne måles.
Var det helt andre størrelsesordener, ville det selvfølgelig tælle negativt.
Men set i den sammenhæng, som det er fremsat i, nemlig at alternativet netop er risiko for spekulation mod den danske krone, og at risikoen er tabte arbejdspladser, er jeg sikker på, at resultatet af den samlede plan – og den er jeg jo nødt til at forholde mig til, og det ønsker jeg at gøre – er, at vi vinder arbejdspladser på den.
Det ser ikke umiddelbart sådan ud, når man kigger på den på det korte sigt.
Jamen det gør det ikke, det er jo klart, for det er dyrt at spare.
Men jeg vil bare sige, at vi er nødt til også at tage hånd om den danske økonomi ad åre, og det er det, vi gør med genopretningsplanen; vi gør det ikke, fordi vi tror, at vi bliver populære af det.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så jeg vil spørge: Hvem var det, der bragte det her forslag ind i forhandlingerne?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Man kan sige, at der, uanset hvilket scenario ordføreren regner med, så i hvert fald kommer færre ufaglærte job, hvis det står til ordføreren.
Er det, vil jeg spørge hr. Rasmus Jarlov, hvis man selv godt ved, at der kommer færre ufaglærte job, så klogt at forringe uddannelsesmulighederne for de ufaglærte?
Altså, når vi nu ved, at det, vi skal leve af i fremtiden, faktisk er en veluddannet arbejdsstyrke, og når regeringen nu igen og igen har gentaget det, er det så klogt at forringe uddannelsesmulighederne for de ufaglærte i Danmark?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Til det sidste kan jeg da sige, at hvis man er kortuddannet og får støtte via SVU og man er over 25 år og i øvrigt i beskæftigelse, er det jo ofte, at man bliver opkvalificeret.
Man får måske dansk på folkeskoleniveau, og hvis man har brug for dansk på folkeskoleniveau, er det nok sjældent, at det er, fordi man allerede har bestået det.
Det er sådan set mit svar til hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
På Politikens hjemmeside er der lige i øjeblikket en større artikel med overskriften: »Vælgerne vender DF ryggen«.
Det forstår man jo godt, for
hvad er det, vi diskuterer her?
Det er endnu et anslag mod dem, der har mindst i vores samfund, fra Dansk Folkepartis side.
Ups, som en tyv om natten strøg man så lige 2 års dagpengeret – med dramatiske konsekvenser for nogle af de svagest stillede i vores samfund.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Hr. Carsten Hansen siger – og jeg fornemmede ligesom, at det var en beskyldning på en eller en måde – at vi i Dansk Folkeparti går ind og prioriterer.
Der må jeg sige, at sådan er den politiske verden, man er nødt til at prioritere.
Jeg kan huske tilbage til før den nuværende regering, hvor S og R havde magten, og hvor man nærmest bare satte skatterne op på hver en ting, man kunne komme i nærheden af, for at få det hele til at løbe rundt.
Jamen er det økonomisk ansvarligt?
Nej, det er det da ikke.
Så vil jeg sige, at de kortuddannede stadig kan uddanne sig.
De kan jo stadig uddanne sig, de har mulighed for at uddanne sig i op til 40 uger, hvor de får SVU, og hvis de vil tage nogle gymnasiale fag, har de derudover også mulighed for at få SU ud over de 40 uger.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Jeg har ikke hørt andet svar, end at det bare handler om at prioritere, men det her passer jo som en knyttet næve til et blåt øje i forhold til den diskussion, vi har, nemlig at der er flere, der skal uddannes.
Der, hvor jeg kommer fra, forsvinder der rigtig mange industriarbejdspladser.
Nogle af de ledige kunne måske godt tænke sig at blive undervisningsassistenter eller pædagoger eller skolelærere osv., men nu har man fjernet en stor del af deres rettigheder og lægger brugerbetaling på uddannelserne, hvis de skal i gang.
Er den rigtige måde at komme ud af krisen på at sørge for, at dem, som ingen uddannelse har, ikke skal have nogen?
Det er helt bibelsk: Dem, der har, skal gives, og de andre skal blive, hvor de er.
Er det rimeligt, også set i en større kontekst?
Kunne man ikke have fundet de 81 mio. kr. et andet sted, når nu man har givet så store skattelettelser?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Selvfølgelig skal vi fokusere på uddannelse, og selvfølgelig skal vi investere i uddannelse.
Dansk Folkeparti har jo ingen interesse i – det tror jeg ikke der er nogen partier i Folketinget der har – ikke at investere i uddannelse, for vi ved, at uddannelse i sidste ende er det, som skal være med til at finansiere vores velfærdssamfund, også i fremtiden.
Men vi står i en ekstraordinær situation, og det må hr. Carsten Hansen jo også sande.
Altså, vi har en økonomisk krise, og der skal findes nogle penge.
Der er fundet 10 mia. kr., og der er så fundet nogle millioner kroner i forbindelse med SVU-ordningen, som bliver omprioriteret til, at flere unge kan tage en uddannelse, og at flere kan blive behandlet i sundhedsvæsenet.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Se, til det, fru Marlene Harpsøe siger her, vil jeg godt sige, at for mig er det fuldstændig sort tale.
Man siger, at man er ansvarlig over for nogle og flytter noget over til noget andet, og derfor synes man, at man skal skære ned for de kortest uddannede i Danmark.
Kan jeg ikke få en forklaring på, hvem det er, man flytter noget fra, når 45 pct. af dem, der får SVU, er folk, der kun har en folkeskoleeksamen?
Der fjerner man halvdelen af deres ret til voksen- og efteruddannelse og til at blive videreuddannet.
Og hvordan passer det ind i den debat om, at vi i Danmark faktisk skal være dygtigere, når det er sådan, at de andre lande er billigere?
Det var jo det, vi blev enige om i globaliseringsforhandlingerne, det var jo det, vi blev enige om rundtomkring.
Hvordan passer det til den melodi, der ellers har været spillet her, også af Dansk Folkeparti?
Og hvem er det, man nu tager fra, og hvem er det, man giver til?
Det var næsten ikke til at høre, hvad jeg selv sagde på grund af de to herrer.
Hvis jeg kan overdøve finansministeren og hans gode ven, der står ved siden af, så …
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg kan i hvert fald sige, at hr. Benny Engelbrecht udtrykker sig meget pædagogisk, det må jeg sige.
Der blev både viftet med den ene og den anden arm.
Det minder mig lidt om min tid i folkeskolen, der havde jeg også nogle meget pædagogiske lærere.
Og det er selvfølgelig rart, at man også kan bruge den facon her i Folketinget.
Nu kommer jeg så til det, som jeg gerne vil svare hr. Benny Engelbrecht på.
Jeg kan jo bare sige, som jeg har sagt før,
Og så synes jeg bare, at hr. Benny Engelbrecht skulle prøve at spørge ministeren, for jeg har ikke deltaget i netop det.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Jeg kan betro ordføreren, at jeg ikke har undervist i folkeskolen.
Jeg har derimod været voksenunderviser, og jeg skal ikke kunne sige, om det er årsagen til, at ordføreren ikke er i stand til at genkende den manuducerende stil.
Men jeg vil gerne understrege, at ja, jeg har brug for at få et klart svar på, og jeg mener, at danskerne har brug for at få et klart svar på, om det her er forslag, som Dansk Folkeparti har taget med ind til forhandlingsbordet.
Og netop de personer har glimret ved deres absolutte fravær i den debat, der er i dag.
Jeg opfatter det som et udtryk for, at Dansk Folkeparti ikke reelt ønsker at tage en debat om disse meget voldsomme nedskæringer, der finder sted, og om den voldsomme sociale skævvridning der sker i forbindelse med den genopretningspakke, der bliver fremsat her.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Vi arbejder på, at vi får endnu flere ind ved næste valg, men det må vise sig til den tid, om det også sker.
Det håber vi, og det arbejder vi på.
Så vil jeg gerne som det andet sige, at jeg da har fuld tillid til, at når fru Pia Kjærsgaard f.eks. ikke er her i dag og hr. Kristian Thulesen Dahl ikke er her i dag, er det, fordi de også har andre vigtige opgaver.
Så må jeg jo bare spørge: Jamen hvorfor er fru Helle Thorning-Schmidt ikke hernede i salen dag?
Hvorfor er Socialdemokratiets partileder ikke hernede i dag?
Jeg kunne jo stille det samme spørgsmål, og så kunne vi blive ved og ved.
Jeg må sige, at jeg synes, at vi har fået en aftale på plads, som er afbalanceret, og som er et kompromis, som vi i Dansk Folkeparti kan acceptere.
Og det er en aftale, som ledelsen hos os har forhandlet på plads, og som vi er tilfredse med, så tilfredse, som vi nu kan være i den her økonomiske krise, som man er i.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Men der er jo slet ingen følelse, der er slet ingen forståelse for de her grupper.
Altså, det er folk, der hænger i randområdet af vores arbejdsmarked, som jobmæssigt er i en situation, hvor de hænger i det yderste af neglene, og som har svært ved at hænge fast, og som jo er dem, som er allermest sårbare over for den store konkurrence, som dansk erhvervsliv er i.
Man kan jo ikke møde en erhvervsleder i de her dage, uden at der bliver talt om jobløs vækst, at arbejdspladser flytter ud, og at det er vigtigt, at medarbejderne hele tiden har adgang til at opkvalificere sig.
De grupper, man taler om her, er folk, som i stort omfang kun har folkeskoleuddannelsen.
Nogle har ikke engang den.
Jeg synes bare, man skal sige det, som det er, nemlig at når man laver de besparelser her – sig det, som det er, til de her folk – gør man det, fordi man skal betale regningen for de store skattelettelser, man har givet til bl.a. Danske Banks direktør lidt længere nede ad gaden her.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Hr. Ole Hækkerup er dødtræt.
Det forstår jeg godt.
Altså, når man tænker på de økonomiske planer, som S og SF fremlægger, og som ikke hænger sammen, forstår jeg godt, at man er dødtræt af at skulle forsvare dem.
Det forstår jeg godt.
Der vil jeg da bare gerne også konstatere igen, at Dansk Folkeparti er et økonomisk ansvarligt parti.
Vi har været med til at lave den her aftale om genopretningen af dansk økonomi, og der er hver en krone finansieret.
Hver en krone er finansieret.
Det betyder selvfølgelig også – og det vil jeg gerne tilkendegive over for hr. Ole Hækkerup klart og tydeligt – at i Dansk Folkeparti tager vi ansvar for dansk økonomi.
Vi render ikke fra vores ansvar, og det er derfor, at vi har været med til at lave en aftale om genopretning af dansk økonomi.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Dansk Folkeparti har valgt, hvordan de synes at den her regning skal betales.
Men der har Dansk Folkeparti valgt at sige: Nej, det vil vi ikke, vi foretrækker en anden prioritering.
Det, jeg efterlyser hos ordføreren, er, at du står ved dit ansvar og siger: Ja, vi har foretaget et valg, det har gavnet nogle og skadet nogle andre.