Karen Hækkerup (S), 2014-05-26:
Tak for det, hr. formand.
Den her debat er en debat, som vi med jævne mellemrum tager med hinanden, og nogle gange i forskelligt regi, og det kan jeg godt forstå at vi gør, for det er selvfølgelig også en debat, der er rigtig vigtig.
Det er vigtigt, at vi sørger for, at vi har en kontrol af vores lufthavne, som har den kvalitet, som vi synes der skal til, for at det er i orden, og derfor er det også et emne, som har haft hele Retsudvalgets virkelig store bevågenhed igennem ganske lang tid.
Jeg var egentlig også glad for, at jeg som en af de første ture overhovedet som nyudnævnt justitsminister havde lejlighed til at være af sted med Retsudvalget på besøg i netop Københavns Lufthavn, hvor vi fik en gennemgang af, hvordan man arbejder med kontrollen i lufthavnen, hvordan man sørger for at følge op på de kritikpunkter, der også har været rejst, og hvordan det hele egentlig ser ud derude.
Jeg synes, vi havde en rigtig god tur derud, og jeg var glad for, at vi tog afsted og også gjorde det sammen og på den måde fik lejlighed til både at se det med egne øjne og tale med de mange dygtige politifolk, som viste os rundt, og som fortalte om, hvordan deres arbejde var tilrettelagt.
Jeg tror, at vi alle sammen gik derfra med et indtryk af, at det var nogle meget dedikerede medarbejdere, som virkelig gik op i deres arbejde og også var dygtige til det.
Jeg skal besvare forespørgslen, som den ligger, og selvfølgelig også besvare det spørgsmål, som ordføreren for forespørgerne, hr. Peter Skaarup, netop stillede, nemlig hvad vi gør med de her daglige kontroller, og hvad vi gør for at sikre, at det er de rigtige fly, vi kontrollerer.
Lige præcis det er ret nemt at svare på, for det er jo en del af det, som man har lavet om i lufthavnen, nemlig at man arbejder meget mere analysebaseret.
Vi fik også at vide, da vi var derude, at man i stedet for kun at have fokus på, hvor mange kontroller man laver, også har fokus på kvaliteten af dem.
Til det hører selvfølgelig også, at man har blik for, hvorhenne der er højrisikofly, og hvor der er større sandsynlighed for at kunne opdage noget, som ikke er, som det skal være.
Så hele arbejdet med den analysebaserede tilgang, den meget, meget skærpede faglige vurdering, der bliver lagt ned over spørgsmålet om, hvilke fly det er, man eventuelt skal tage ud og kontrollere, er jo sat i gang.
Jeg læser den op, for der er mange tal i, og for at kunne give det fuldstændige billede tror jeg det er fornuftigt, at jeg simpelt hen bare tager den, som den er.
Så er det også skrevet ned for eftertiden, præcis hvad det er, jeg har sagt.
Siden Danmark indtrådte i Schengensamarbejdet, har kontrollen med Danmarks grænser været genstand for debat, og i de seneste år har navnlig kontrollen i Københavns Lufthavn været i centrum.
For langt størstedelen af Folketingets partier har de åbenlyse fordele ved Schengensamarbejdet for længst afsluttet debatten om, hvorvidt Danmark skal deltage i samarbejdet eller ej.
Men fordelene ved Schengensamarbejdet må ikke blive en sovepude, der fører til halve løsninger på de udfordringer, vi har med udlændinge, som indrejser og opholder sig ulovligt i Danmark.
Som min gennemgang i dag vil illustrere, er det heller ikke tilfældet, hverken i forhold til grænsekontrollen ved de ydre grænser eller politiets kontrol ved de indre grænser.
Når vi drøfter politiets kontrol i lufthavnen, er det vigtigt at sondre mellem egentlig grænsekontrol ved de ydre grænser og den kontrol, der udføres ved de indre grænser.
Rigspolitiet har det overordnede ansvar for politiets indsats på grænsekontrolområdet, dvs. kontrollen af de ydre grænser, som sker efter udlændingelovens regler.
I den såkaldte grænsemanual har Rigspolitiet fastsat detaljerede retningslinjer for politikredsenes grænsekontrol ved de ydre Schengengrænser, herunder i København Lufthavn.
Men det er de enkelte politikredses ansvar at varetage den konkrete kontrol.
For så vidt angår flyankomster i Københavns Lufthavn fra lande uden for Schengen, er politiets praksis meget klar.
Alle rejsende kontrolleres ved indrejsen, alle viser pas, og politiet undersøger, om passet er ægte og rent faktisk tilhører den pågældende person.
På baggrund af en vurdering af afrejselufthavn og passagersammensætning supplerer politiet den almindelige paskontrol med målrettede gatekontroller af udvalgte flyankomster.
Københavns Politi gennemførte sidste år 478 kontroller ude ved gaten.
Statsborgere fra lande uden for EU skal gennem en mere indgående kontrol for at sikre, at de opfylder alle betingelser for at indrejse.
Formålet med deres ophold undersøges, og det kontrolleres, om de har tilstrækkelige midler til opholdet, og om eventuelt visum og opholds- og arbejdstilladelser er i orden.
Derudover bliver de slået op i POLKON, hvorved der automatisk foretages opslag i relevante registre såsom kriminalregisteret, pasregistreret, Schengen- og visuminformationssystemet og Interpols databaser for efterlyste personer og dokumenter.
Politiet foretager også på stikprøvebasis kontrol i POLKON af EU-statsborgere og tredjelandsstatsborgere med ret til fri bevægelighed.
Det sker for at sikre, at personen ikke udgør en trussel mod Schengenlandene, og at der ikke er noget til hinder for, at personen kan indrejse.
Herudover har politiet i 2014 taget et nyt verifikationssystem i brug, så alle visumpligtige tredjelandsstatsborgere får scannet deres fingeraftryk ved pasboksene.
Afslører en kontrol ved den ydre grænse, at en udlænding ikke opfylder indrejsebetingelserne i Danmark eller på Schengenområdet, bliver den pågældende afvist af politiet.
Søger udlændingen asyl, er det Udlændingestyrelsen, der træffer afgørelse om afvisning eller tilladelse til indrejse.
Københavns Politi har oplyst, at der i 2013 blev truffet afgørelse om afvisning af 151 personer i forbindelse med indrejsekontrollen ved en ydre grænse, og at der ligeledes i 2013 blev indgivet 173 ansøgninger om asyl i forbindelse med denne indrejsekontrol.
I modsætning til den ydre grænse er det som Schengenland ikke muligt at foretage grænsekontrol i traditionel forstand, når et fly kommer til Københavns Lufthavn fra et Schengenland og således alene passerer den indre Schengengrænse.
Schengensamarbejdet udelukker dog ikke, at der ved den indre grænse gennemføres almindelige politikontroller for at forebygge og afsløre ulovligt ophold eller brug af falske rejsedokumenter.
Det er vigtigt, at politiet udnytter alle de kontrolmuligheder, der eksisterer inden for Schengensamarbejdet, og derfor er jeg også tilfreds med, at der under denne regering foretages markant flere politikontroller ved de indre grænser i Københavns Lufthavn, end der blev under den tidligere regering.
Faktisk er politiet gået fra at have udført 6 kontroller i 2011 til 156 i 2013.
Kontrollerne i 2013 afdækkede i alt 58 sager vedrørende dokumentfalsk, 11 sager om personelfalsk og 113 asylansøgninger.
Alene i forhold til højrisikoankomsten fra lufthavnen i Malpensa i Milano blev der i 2013 udført 51 kontroller og afsløret 44 sager om dokumentfalsk, en sag om personelfalsk og 106 asylansøgninger.
I år er kontrolaktiviteten yderligere intensiveret.
Alene i de første 15 uger af 2014 er der gennemført 109 kontroller.
Kontrollerne i de første 10 uger af 2014 resulterede i 7 sager om dokumentfalsk, 2 sager om personelfalsk og 7 asylansøgninger.
14 kontroller har været rettet mod flyankomster fra Malpensa og givet anledning til 5 sager om dokumentfalsk og 1 asylansøgning.
Tallene står ikke alene, for kontrol handler som nævnt ikke kun om kvantitet, men også om kvalitet, og her har politiet således også sat ind.
For det første har politiet optimeret den analysebaserede tilgang til kontrollen i Københavns Lufthavn.
Dette er bl.a. sket ved at inddele flyankomster i høj- og lavrisikogrupper.
Desuden udarbejder Rigspolitiet lige nu både en ny risikoanalysemodel og en ny uddannelsesplan for personalet, som bl.a. bygger på standarder fra det europæiske grænseagentur Frontex.
Rigspolitiet forventer, at de nye redskaber vil kunne tages i brug i andet halvår af 2014, og det er desuden politiets forventning, at den nye risikoanalysemodel vil skabe et bedre overblik over grænsekontrolsituationen i lufthavnen og gøre politiet i stand til i endnu højere grad at målrette kontrolvirksomheden.
For det andet er et helt nyt kontrolinstrument taget i brug.
En dansk dokumentkspert fra Københavns Politi har været udstationeret i lufthavnen i Malpensa med henblik på at imødegå et særligt problem med ulovlig indrejse fra netop denne destination.
Dokumenteksperten nåede at assistere ved i alt 27 flyafgange.
Udstationeringen førte til en reducering af den ulovlige indrejse fra Malpensa, og som følge af dokumentekspertens arbejde kunne italiensk politi anholde 38 personer for strafbare forhold, ligesom 21 personer blev nægtet ombordstigning.
Herudover er dansk politi indgået i et samarbejde med easyJet, hvis medarbejdere bliver undervist om dokumentforhold med det formål at højne flyselskabets fokus på brugen af falske dokumenter.
Og når jeg lige nævner easyJet, skal jeg måske sige, at det er, fordi det er dem, der har den omdebatterede rute til Malpensa, og det er der, vi har set trafikken.
Endelig er det også vigtigt, at politiet har besluttet at gennemføre en ekstra styrkelse af ledelsen af grænsekontrolafdelingen i Københavns Lufthavn.
Det indebærer bl.a., at afdelingen kommer til at høre under en nyetableret specialenhed med fokus på specialiserede opgaver som grænsekontrol, og at der tilknyttes et øget antal faglige koordinatorer til området.
Disse tre eksempler ud af flere andre polititiltag i Københavns Lufthavn viser, hvordan politiet løbende bestræber sig på at finde nye veje til bekæmpelse af ulovlig indrejse og tilrejsende kriminelle.
De, der har fulgt udviklingen i Københavns Lufthavn, kan da også kun være enige i, at kontrollen er blevet bedre, og at politiet også er blevet bedre til at finde kreative og effektive løsninger og ikke se Schengensamarbejdet som en forhindring, men som en mulighed.
Det var også det, jeg synes vi så, da vi var på besøg derude med Retsudvalgets medlemmer.
Det bringer mig til den generelle konklusion.
Diskussionen om grænsekontrol og Schengensamarbejdet har i for lang tid handlet om, hvad der ikke kan lade sig gøre.
Men ideen om, at der ikke rigtig er noget at gøre ved de udfordringer, Danmark står over for, og at det er Schengensamarbejdets skyld, er efter min mening forældet.
I stedet for at spørge, om vi kan kontrollere Københavns Lufthavn, skal vi spørge hvordan.
Og mit bud er, at fremtidens bekæmpelse af illegal indvandring og grænseoverskridende kriminalitet vil basere sig på langt mere intelligent kontrol, moderne teknologi og internationalt samarbejde, og jeg kan garantere, at regeringen vil gå forrest i den retning.