runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Altså, jeg har gjort helt klart, hvad den danske holdning er, men det, hr. Erling Bonnesen måske skal forstå, er, at når Danmark er formandsland, skal vi altså styre 27 landes diskussioner, hvor alle lande har lov til at komme med deres forslag.
Når man hører hr. Erling Bonnesen i dag, får man næsten indtryk af, at det danske formandskab ikke er noget, som man sådan skal forvente sig det helt store af.
Derfor er jeg meget glad for, at der er en Venstremand, som har stor indsigt i EU-forholdene, nemlig hr. Jens Rohde, der i dag til Politiken, adspurgt om, hvordan han opfatter det danske formandskabs foreløbige indsats, siger, og jeg citerer: »Det er sjældent, at jeg får lejlighed til at rose regeringen, men her er det virkelig på sin plads«.
Og så fortsætter han: »Alle de kolleger, jeg har mødt, har været dybt imponerede af de danske ministre.
De er synlige, de er velforberedte, og de tager opgaven alvorligt«.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis hr. Erling Bonnesen ville lytte til hr. Jens Rohde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Vil fru Merete Riisager anerkende, at den her økonomiske krise, som vi står i nu, startede som en finansiel krise for godt 3 år siden, og vil fru Merete Riisager, når der samtidig bliver talt så meget om de forskellige landes uansvarlighed, når det kommer til økonomien, anerkende, at det var sådan, at lande som f.eks. Island og Irland også kollapsede under en fuldstændig ureguleret finanskapitalisme?
Når fru Merete Riisager taler så varmt om markedet og kun taler om de enkelte landes uansvarlighed, vil hun så anerkende, at den her krise startede som en finansiel krise?
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Det, jeg står her og anerkender er, at den her krise er skabt af, at nogle lande har opført sig uansvarligt.
De har brugt flere penge, end de havde, og der vil jeg også lige minde om, at vi i Danmark i øjeblikket også bruger flere penge, end vi har, dog ikke lige så mange som grækerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Så fru Merete Riisager vil ikke anerkende, at den nuværende krise, vi står i, startede i september 2008, da Lehman Brothers i USA krakkede og finansmarkederne overalt i verden krakkede under den fuldstændig uregulerede tilgang, der havde været til at styre finanssektoren?
Vil fru Merete Riisager overhovedet ikke høre tale om, at det også kunne være, at det var de her markeder, som vi kunne kigge på, sådan som man i EU-regi også har sagt man i fællesskab ville, for ikke igen i fremtiden at se sådan en krise her?
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jamen jeg ved ikke, hvad ordføreren forestiller sig.
Det ser jeg i hvert fald ikke som et løsningsforslag.
Det, jeg siger her, er, at vi står med en gældskrise, at vi står med en vækstkrise.
Vi, der sidder i det her rum, har ansvaret for, at vi i Danmark retter op.
Det har vi alle muligheder for at gøre, også uden at træde ind i europagten.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Det er helt klart i Danmarks interesse, at der er styr på butikken i de 17 eurolande.
Vi har en masse eksport, der er en masse danske arbejdspladser i det.
Hvis man går uden for Christiansborgs mure, går ud på vores virksomheder, vil man se, at de er dybt afhængige af, at det ikke går den forkerte vej i EU.
I forhold til hvad den her aftale vil betyde for Danmark, vil jeg sige, at regeringen jo vil sørge for, at det bliver undersøgt, hvad de økonomiske, de juridiske og de politiske konsekvenser vil være.
Og når vi har det overblik, vil regeringen selvfølgelig træffe beslutning om, hvorvidt den mener, at det er i Danmarks interesse, at vi er helt, delvis eller slet ikke med.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jeg synes også, at det er dejligt med gode priser på mobiltelefoni, men jeg er sikker på, at de ikke skabes bedst ved, at politikerne forsøger at regulere dem.
Og så synes jeg faktisk, at det er lidt underligt, at vi står og diskuterer mobiltelefoni på et tidspunkt, hvor Europa er ude i en af sine allerværste kriser.
Ministeren sagde tidligere, at det er vigtigt, at eurozonelandene får ryddet op i deres egen økonomi.
Mener ministeren, at det er Danmarks opgave at rydde op i eurozonelandenes økonomi?
Og hvis ikke, er det så i Danmarks interesse at indtræde i europagten?
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi i det danske Folketing har en bred opbakning til europapolitikken.
Og jeg må efter debatten i dag konstatere, at der er en bred opbakning til de formandskabsprioriteringer, som regeringen har lagt frem, for ud over at få støtte fra regeringspartierne bliver de også støttet af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Det synes jeg er et udtryk for en ansvarlighed, som jeg sætter pris på.
Jeg vil bestemt også byde det velkommen, hvis Liberal Alliance ud over at ændre holdning til, at det vil være en god idé, hvis man kan få lov at ringe billigere uden for Danmark på mobiltelefoner – det synes vi er en god idé – også ændrer holdning og rent faktisk tilslutter sig en konstruktiv og fremadrettet EU-politik.
Og der bliver mulighed for at stemme for det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne sammen med Venstre og Konservative har lagt frem.
Hvad angår det andet spørgsmål, vil jeg sige, at som det er blevet sagt flere gange i løbet af debatten, må juristerne jo vurdere, hvorvidt de konklusioner, man når frem til, giver anledning til overvejelser i forhold til grundlovens § 20.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Ministeren beskriver det, at andre partier har en anden holdning, som internt fnidder.
Og jeg noterer mig også, at ministeren har udtalt, at Liberal Alliance ikke kan stå bag formandskabet.
Det lever vi jo nok med.
Men det er da en underlig holdning fra en regering, som taler så varmt om samarbejdets lyksaligheder.
Er der også tale om fnidder, når mange danskere ikke er enige i den vej, regeringen ser ud til at slå ind på?
Og vil ministeren sikre, at danskerne bliver hørt, hvis regeringen beslutter at indgå i en økonomisk union, der har til formål at understøtte den euro, som danskerne har sagt nej til?
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Jeg vil sige, at min lykke ikke er afhængig af direktiver.
Men der er nogle ting, som jeg gerne vil arbejde meget med, bl.a. er energieffektivitetsdirektivet jo en vigtig sag.
Det er også en meget svær sag.
For at tage et par konkrete sager vil jeg nævne, at vi også meget gerne inden for det indre marked vil arbejde på, at det bliver nemmere at handle på internettet, sådan at forbrugerne får flere muligheder og lavere priser.
I modsætning til Liberal Alliance synes vi faktisk også, at det er en god idé, hvis man kan få bragt priserne ned, når der ringes i mobiltelefon uden for landets grænser.
Det er bare tre konkrete eksempler, som vil være vigtige dele af det, vi vil arbejde med under det danske formandskab.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Men det er jo så, kan man sige, nogle meget, meget brede vendinger.
Så her på falderebet vil jeg spørge, om ministeren ikke kunne komme det lidt nærmere.
Altså, kunne det f.eks. være sådan, at man gik ind for, at EU's energieffektivitetsdirektiv skulle vedtages?
Kunne det være sådan, at EU på det energipolitiske område skulle vedtage en køreplan for energipolitikken som sådan?
Altså, det, vi hører, er jo elastik i metermål.
Der må man så også lige have med her, og det har vi så ikke været inde på i debatten som sådan, at Danmark selvfølgelig også har andre undtagelser.
Så dermed er det også et formandskab, hvor man skal passe på med ikke at sætte overliggeren alt for højt, men derfor kan man godt alligevel melde ud og sige: Vi går efter nogle bestemte ting.
Så her på falderebet vil jeg spørge: Hvilke direktiver vil så virkelig gøre ministeren til en glad mand?
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Jeg vil være en glad minister, hvis det under det danske formandskab er lykkedes at bringe EU et skridt i den rigtige retning, at få et EU på ret vej økonomisk, et EU, hvor der er bedre muligheder for at skabe job, et EU, hvor vi har fået lagt en mere grøn linje, og også et EU, hvor der er større sikkerhed for borgerne.
Der er en række forskellige direktiver, forslag og andet, som skal hjælpe med på den vej, og der vil Danmark gøre alt, hvad vi kan, for at fremme de sager i EU, sådan at vi kan opnå konkrete resultater.
Det er benhårdt arbejde.
Det vil alle regeringens ministre med statsministeren og jeg selv i spidsen engagere os i, og det håber vi selvfølgelig også der vil være god opbakning til her fra Folketingets partier.
Jamen Danmark kommer som formandskabsland til at spille en vigtig rolle i det næste halve år, også i forbindelse med at sørge for, at nogle af de beslutninger, der allerede er truffet i EU, rent faktisk også bliver sat i værk.
Det er bl.a. den såkaldte six-pack og Det Europæiske Semester.
Det er os som formandskabsland, der kommer til at sidde for bordenden og sørge for, at de vigtige beslutninger også bliver ført ud i livet.
Derudover er det altså i Danmarks interesse, at de 17 eurolande er blevet enige om at få styr på butikken og lave de nødvendige tiltag, som gør, at euroen og de pågældende lande ikke kommer ud i større problemer.
For Danmarks økonomi er også afhængig af vores eksport til EU-landene.
Ca. 60 pct. af det, vi eksporterer, går til EU-lande.
Det er ca. 500.000 arbejdspladser, der er afhængige af, hvordan det går i EU.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Der er ingen tvivl om, at det i den ideelle verden ville være lykken, hvis alle lande havde styr på butikken, som man siger.
Altså, det ramte jo også Danmark, at der var en boligboble i USA, det er der ingen tvivl om.
Derfor var mit spørgsmål til ministeren egentlig: Hvad er det, vi skal bidrage med i forhold til europagten, ud over at tage stilling til, om Danmark vil være med i den eller ej?
Eurolandene er jo eurolandene, de har fælles valuta, og det har de frivilligt valgt.
Det er Danmark ikke en del af.
Vi kan så vælge at tilslutte os pagten eller lade være, men hvad er det, vi ellers skal bidrage med?
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Danmark skal jo som formandskabsland bidrage til og sørge for, at der bliver bygget bro mellem de 17 eurolande og de 10 lande, der står uden for euroen.
Det er meget vigtigt, bl.a. når det gælder EU's budget.
Når det gælder det indre marked, er der en række opgaver, hvor alle 27 sidder med ved bordet.
Det er en vanskelig tid, EU befinder sig i, og jeg er meget glad for, at bl.a. den tyske kansler Merkel i forbindelse med statsministerens besøg i Berlin gjorde det helt klart, at hun så Danmark som en rigtig god brobygger mellem de 17 lande og de 10, og det er da et skulderklap, som jeg synes vi skal være tilfredse med.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Ministeren siger, at vi skal være med til at tage beslutninger, så eurolandene kan få deres økonomi på fode igen, det var sådan cirka det, der blev sagt.
Men det kan eurolandene da bare gøre, og det er jo egentlig også det, de har gjort, og det siger de i den topmødeerklæring, de har lavet for en uge siden.
Der siger de: Jamen vi er 17 lande, vi har en fælles valuta, nu skal der ske noget.
Det er jo helt fair.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad er det, Danmark skal bidrage med, bortset fra at forhandlingerne selvfølgelig skal afsluttes?
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Det, jeg vil høre ministeren om, er, om ministeren kan forstå, hvis det er sådan, at nogle af de vælgere, der lige har stemt for, at vi skulle have en ny regering, bliver bekymrede, når de hører den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, sige, at den europagt, som regeringen overvejer at slutte Danmark helt eller delvis til, er det samme som den borgerlige økonomiske politik, der blev ført under Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Kan ministeren så ikke også godt forstå, at de danskere egentlig gerne vil tages med på råd, hvis regeringen skulle træffe det valg at gå med i hele pagten eller dele af den?
Jamen jeg ville høre, om det ikke er sådan, at ministeren i dag har bemærket, at det lige er kommet frem, at recessionen i Grækenland er større end ventet på grund af de nedskæringer, man gennemfører lige nu.
Bekymrer det ikke ministeren, at det er den vej, det går?
Det burde jo være sådan, at det gik fremad med den politik, man fører.
Så håber jeg også, at vi kan være enige om, at man her står ved et valg af en vigtig vej for Europa.
Vi kan se, at de svenske Socialdemokrater siger nej til at gå den vej, som Merkel har udstukket.
Der er den europæiske fagbevægelse, der siger nej og siger, at man skal gå en anden vej.
Burde ministeren derfor ikke kunne love, at danskerne også får mulighed for at sige nej, og at man skal gå en anden vej, hvis regeringen skulle ønske at gå med?
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Jeg synes, at det er vigtigt at sige, at når det gælder Grækenland, er Grækenland naturligvis ikke ude af krisen endnu.
Det korte af det lange er, at der er lande i Europa, herunder Grækenland, der har brugt flere penge, end de havde, og nu er festen slut.
Og nu er der nogle meget hårde beslutninger, der skal træffes.
Der skal være budgetdisciplin, og livremmen skal spændes ind.
Det, vi så tilføjer, er, at når man bruger pengene i EU, vil vi gerne, at man bruger dem på en måde, sådan at man kan få skabt flere arbejdspladser, vækst og udvikling.
I forhold til hvad man mener i andre partier rundtomkring i Europa, vil jeg sige, at vi respekterer, at man kan have en holdning i Sverige, at man kan have en holdning i England, at man kan have en holdning i Frankrig, men det, der er vigtigt for regeringen, er, hvad der tjener Danmarks interesser bedst.
Og det er derfor, vi i øjeblikket er i gang med at vurdere, hvordan den her aftale vil påvirke Danmark juridisk, økonomisk og politisk.
Og når vi har det overblik, skal regeringen nok komme med sin melding.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Jeg vil også på Venstres vegne kvittere for den gode debat, som vi har haft, og jeg vil også gentage synspunktet om, at vi naturligvis opfatter det her emne som værende så vigtigt, at det ikke er et, man skal drille med; der skal ikke være fnidder.
Det skal også være sådan, som ministeren var inde på, at der kan opstå ting, vi ikke kan forudse.
EU-samarbejdet har mildest talt været præget af kriser.
Jeg husker, at jeg for nogle år siden googlede »Europa-Kommissionen«, »EU« og »krise«, og det gav, jeg ved ikke hvor mange millioner hits.
Det giver nok væsentlig flere nu om dage.
Det, jeg alligevel synes jeg savner lidt her til sidst, og som jeg vil bede ministeren svare på, er: Hvad er egentlig succeskriteriet for det her formandskab?
For det er jo rigtig nok, som ministeren har sagt flere gange, og statsministeren sagde det også, at det her er en stor opgave.
Men hvad er succeskriteriet?
Når man skal vurdere det efterfølgende, er det jo noget lettere, hvis man forinden har sagt, hvor man ønsker at sætte overliggeren, for så at kunne vurdere bagefter, om man er kommet over, end hvis man ikke har sagt det.
Så er der nogle bestemte ting, som ministeren her på falderebet vil fremhæve som det, der i sidste instans vil gøre ham til en glad mand – og her refererer jeg kun til EU-politiske emner – når formandskabet er overstået?
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg synes, at Liberal Alliances tilgang til debatten her i salen i dag bærer præg af det, som vi desværre har set nogle gange efterhånden, nemlig at man fører en vis slingrekurs og også har en letsindig omgang med sandheden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Merete Riisager, hvor meget hun mener vi har tabt i de sidste par år, de sidste 5 år – hun kan selv vælge perioden – når nu hun påstår, at statsministeren eller Nationalbanken har smidt et visitkort til en værdi af 40 mia. kr.
Jeg synes ligesom, det bliver insinueret, at man her er ved at smide pengene i et sort hul, og det mener jeg faktisk ikke nødvendigvis der er empirisk belæg for at sige.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Det synes jeg var nogle meget hypotetiske spørgsmål.
Det kan umuligt være i Danmarks interesse at gå ind i et fællesskab, som er så gældsbehæftet, og hvor man netop ikke har udvist økonomisk ansvarlighed.
Danmark kan ikke bære eurozonen på sine skuldre.
Eurozonen må selv rydde op efter de problemer, den har skabt, og derefter kan vi være med til at skabe en vision på lang sigt, som de 27 lande kan være en del af.
Det, der sker lige nu, er jo, at EU bliver skåret over på midten.
Der vil være en række lande, som ikke kan deltage i det samarbejde, som man har skabt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jeg er glad for, at mit parti kunne støtte op om hr. Nikolaj Villumsens parti for en del år tilbage, da det her var på dagsordenen.
Grunden til, at SF og resten af regeringen støtter op om den her proces – som jo ikke er endegyldigt afsluttet endnu, det har vi efterhånden fastslået mange gange – er, at det her er alvor, og at vi ikke havde lyst til at placere Danmark ud på sidelinjen sammen med Cameron.
Det her er alvor, og selv om vi har en modstand mod euroen og vi mener den er fejlkonstrueret, har vi også en interesse i, at eurozonen ikke falder fra hinanden.
Det er danske arbejdspladser, der står på spil.
Det er faktisk europæiske arbejdspladser i millionvis, der står på spil.
Man kan godt være kritisk over for euroen, men samtidig rent faktisk have en vis solidaritet med det europæiske folk i en tid, hvor det hele nemt kan krakelere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg var jo rigtig glad for at have SF's støtte, da vi fik sikret et dansk nej til euroen i 2000.
Det var dengang SF's holdning – og det har jeg også forstået at det stadig væk er – at man er imod euroen, fordi euroen medfører en asocial politik.
Det er jeg meget enig i.
Derfor vil jeg gerne høre, hvilke dele af den europagt der ligger nu, der er sociale.
Der må vel være dele, der er det, siden SF kan overveje, om Danmark skal gå med i den.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Vi er modstandere af euroen i SF, men vi har en fuldstændig og klar interesse i at støtte op om at skabe ro omkring euroen.
Det er derfor, at vi og regeringen har sagt: Nu går vi videre i den her proces.
Og der er trods alt kun gået nogle få dage.
Det her er så kæmpestort, at jeg hellere må vende spørgsmålet om til spørgeren og spørge: Er det ikke uansvarligt efter få dage at skulle give et endegyldigt svar på, hvad der skal ske de næste mange årtier, som måske for altid vil afgøre EU's fremtid?
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jeg prøver sådan set at stille spørgsmålene meget klart her, for det, vi er vidne til, er jo et holdningsvakuum.
Jeg må også minde ordføreren om, at hun sidder i regering, og at det jo er regeringens ansvar at have en holdning til de ting, som er afgørende for riget.
Så hvad betyder det også at stå vagt om forbeholdet?
Betyder det, at danskerne skal spørges, hvis Danmark tilslutter sig en økonomisk union, der har til formål at redde euroen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
I SF har vi sagt, at vi støtter op om den proces, der er nu.
For helt ærligt: Hvad var alternativet?
Var det at gå med i en klub Cameron og stå ude på sidelinjen, have smækket med døren og været fuldstændig uden for indflydelse i, hvad der videre skal ske?
For det er jo det, vi står med lige nu.
Vi står med et EU, der er ved at bryde sammen, et Europa, der er ved at krakelere fuldstændigt.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Sådan som jeg hører det, siger ordføreren: SF's linje er klar, vi ved ikke, hvad vi mener.
Mener ordføreren, at det vil være til Danmarks fordel at tiltræde europagten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jeg gentager gerne, hvad jeg sagde lige før til fru Pia Adelsteen.
Vores linje er klar.
Vi går ind i det her forløb og støtter op om den linje, som statsministeren har lagt.
Vi ser positivt på den her proces, men som det er blevet sagt tusind gange før i dag, ved vi jo ikke, hvad den juridiske udredning ender op med, og det er det, vi vil forholde os til, når vi får svar på det.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Påstanden om, at man står vagt om forbeholdet, kan man jo sagtens komme med.
Jeg ved også, at SF tidligere har sagt, at man er imod euroen i dens nuværende form, men jeg har så aldrig fundet ud af, hvad for en form, man vil have den i.
Men den artikel fra Politiken, som jeg står med, hvor SF's politiske ordfører, hr. Jesper Petersen, udtaler sig, er fra i går, og her står der helt klart: »Men nu fastslår SF, at den røde linje for partiet går ved at give EU mulighed for automatisk at straffe Danmark, hvis vi bryder de økonomiske spilleregler, der opstilles i europagten.«
Er ordføreren enig?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Det, vi kan blive enige om, er, at der ikke er nogen, der sidder og venter på, at den danske regering skal tage en beslutning.
Det, vi sidder og venter på, er, at Van Rompuy, rådets formand, og juristerne her skal lave afklaringerne af, hvordan ikkeeurolande skal opfatte den her aftale.
Det er det, vi venter på, og så snart det er klart, er jeg sikker på, at den danske regering også finder sin kurs.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Der er ingen fremtid for Europas folk undtagen i fællesskab, citerer ordføreren, men vil ordføreren ikke give mig ret i, at der vil være lande, som ikke kan tilslutte sig den europagt, som vi taler om her i dag, og at europagten på den måde også er med til at dele Europa over?
Så taler ordføreren om ansvarlighed, men er ordføreren ikke enig med mig i, at det jo netop er uansvarlighed, der har præget eurozonen, og at det, vi står med her, er hensigt mere end handling?
Så hvordan kan det være i Danmarks interesse at gå ind i et fællesskab, som endnu ikke ved handling har udvist ansvarlighed?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Jeg er sådan set enig med fru Merete Riisager i, det svarede jeg også før på et tidligere spørgsmål, at det havde været bedst at finde en løsning for alle 27 lande.
Det lykkedes ikke, og derfor er det her den næstbedste løsning, men det er bedre end et Europa i opløsning, som jeg også sagde, og det står jeg stadig fuldt og helt ved.
Til fru Merete Riisagers andet spørgsmål kan jeg sige, at jeg bestemt ikke mener, at det her bare er hensigt.
Det er helt rigtigt, at der er lande i eurozonen, der har opført sig økonomisk uansvarligt, og det er netop derfor, vi har brug for en fast og stabiliserende aftale, sådan at der kan blive en ansvarlig økonomisk linje.
Det er godt for dansk økonomi.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Derfor undrer det mig også meget, at SF i en så grel situation fremsætter et forslag sammen med Venstre.
Det burde vel være sådan, at det er have SF i regering i Danmark ville gøre en positiv forskel, ikke kun Danmark, men også i EU.
For det er jo ikke sådan, at vi kommer til at isolere os sammen med Cameron.
Der er en meget stor sandsynlighed for, i hvert fald en mulighed for, at Sverige vælger at stå udenfor.
Der er masser af andre nordiske lande, der kommer til at stå udenfor.
Det er jo lige præcis forskellen på det samfund, vi har opbygget i Danmark, og samfundet i mange andre lande, at vi har et velfærdssamfund.
Så kan ordføreren ikke være enig i, at det ville være trist, hvis vi bandt os til at føre en politik som den, Merkel gerne vil have, hvor man skærer ned for at komme ud af krisen, og at regeringen i stedet for burde holde fast i at komme ud af krisen ved at skabe arbejdspladser?
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Men ordføreren svarer stadig væk ikke på, hvorfor Danmark skal være med.
Eurozonen skal rydde op efter eurozonen, men hvorfor er det, at Danmark skal være med, og hvad er Danmarks interesse i forhold til at gå med?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Jamen den vision synes jeg da at fru Merete Riisager skal arbejde videre med.
Nu er det den her aftale, der ligger på bordet, og det kan godt være, at man ikke synes, alle elementer i den er verdens bedste, men det er det, man kunne blive enige om i eurolandene og i EU med den aftale, og så er det jo det, vi skal tage stilling til.
Så spørger fru Merete Riisager, hvorfor Danmark skal med.
Jeg synes, at jeg tidligere har svaret, at vi afventer en politisk, økonomisk og juridisk redegørelse, før vi tager stilling til, om Danmark skal med, og i så fald om Danmark skal med i det hele eller i dele af den her pagt.