runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2012-03-13:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, det er meget positivt, at Venstre siger, at de gerne vil have en fuld afklaring med hensyn til lovforslaget, og at de ønsker at få konsekvenserne af forslaget rigtig godt beskrevet, for så vidt jeg har forstået, er det her lovforslag en direkte afskrift af det finanslovforslag, som den tidligere regering kom med i august sidste år med virkning fra i år, og så er det jo rigtig godt, at forslaget så får virkning fra næste år, for så er der jo tid til at få den afklaring.
Men lad os få den.
Jeg vil egentlig starte et andet sted, for lovforslaget her indeholder to ting; dels er der det, som Venstres ordfører dyrker, og dels er der en lille teknisk detalje, en rettelse, der skal foretages, fordi man faktisk i et andet lovforslag er kommet til at henvise til en forkert paragraf – der står § 6, stk. 1, men der skal stå § 7 a, stk. 2 – og den rettelse skal så også lige på plads, når vi nu har anledning til det.
Så det er jo rigtigt og godt, at vi får konsekvensrettet i de forskellige eksisterende lovgivninger, når vi retter i en lov.
Men ellers er det jo rigtigt, at den største del af lovforslaget her handler om, at man flytter rundt på nogle midler inden for folkekirken, og at man ændrer på nogle beslutningsprocesser.
Det betyder, at det bliver mere gennemskueligt, hvor mange præstestillinger der kan være på finansloven, og at der ikke fremover vil være tvivl om, hvor mange præstestillinger hele Danmark er med til at finansiere.
Det er jo sådan, at staten siden gennemførelsen af de store jordlove i tiden efter 1918, hvor folkekirken afleverede rigtig mange hektar jord til staten, til statshusmandsbrug og andre ting, har bidraget til præstelønningerne.
Præsterne tjente nemlig på daværende tidspunkt en stor del af deres årsindtægt ved at være landmænd og ved at have skovbrug, og da staten fik alle de hektarer, besluttede man sig for at kompensere for det lønindtægtstab, som præsterne ellers ville have fået, ved at først at yde 60 pct. til præstelønningerne, hvilket senere er blevet sat ned til 40 pct.
Det, der sker nu, er, at man låser det regnestykke fast, med hensyn til hvor mange stillinger staten skal betale til, og det er så via den fælles pulje, der er afsat penge til i fællesfonden, og som alene er finansieret af medlemmer af folkekirken, at man centralt kan finansiere andre præstestillinger.
Den ordning tror jeg bliver til stor gavn for den beslutningsproces, der skal være, og jeg ser faktisk også lovforslaget her som en god start på den debat, vi i øvrigt skal have for at følge op på regeringsgrundlaget, om en mere moderne styringsform for folkekirken.
Men vi tager jo tingene i den rækkefølge, de kommer, og er også loyale over for det finanslovforslag, som er blevet fremsat indtil flere gange.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-13:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at fastsætte antallet af præster i folkekirkens økonomilov frem for som hidtil årligt i finansloven.
Vi kan i Venstre godt se fordelen ved dette, så folkekirken ikke bliver kastebold ved de årlige finanslovforhandlinger.
Det er særlig vigtigt at skærme folkekirken, netop efter at vi har fået et rødt flertal.
Vi har endnu til gode at se, at regeringen vil folkekirken noget godt.
Men har vi sikkerhed for, at det ikke er et spareforslag, regeringen her er kommet med?
Det er meget vigtigt, at vi under udvalgsarbejdet får klart belyst, hvilke konsekvenser lovforslaget vil have for kirkeskatteprocenten, og hvilke konsekvenser det vil have for det samlede antal præstestillinger og ikke kun dem, der er omfattet af lovforslaget.
Venstre lægger megen vægt på, at lovforslaget ikke medfører stigninger i kirkeskatteprocenten, eller at det samlede antal præstestillinger, uanset ansættelsesform, bliver reduceret.
Dette vil vi i Venstre gøre en særlig indsats for at få klart belyst under udvalgsarbejdet.
Venstre vil have konsekvenserne af lovforslaget helt afklaret, inden vi definitivt siger ja til lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Vi kommer med et forslag, der skal fremme andelen af kvinder i danske bestyrelser, og når lovforslaget ligger der, vil fru Gitte Lillelund Bech også kunne forholde sig mere konkret til indholdet, men jeg kan love spørgeren, at vi tager vores regeringsgrundlag særdeles alvorligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-14:
Nu har jeg svært at forstå på ministeren, om det er et lovforslag eller bare et generelt forslag.
Man kan godt lave forslag, som ikke nødvendigvis er lovforslag.
Kan vi forvente, at der inden for den næste måned bliver fremsat et lovforslag hernede?
Og hvis det ikke bliver inden for den næste måned, kan vi i det hele taget så forvente, at det er et lovforslag, som regeringen kommer med, som vil indføre kønskvoter i bestyrelserne?
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Men det er rigtig nok, at det er en del af regeringsgrundlaget, at vi gerne vil fremme andelen af kvinder i bestyrelser, så regeringen arbejder også med et forslag, som bliver præsenteret i nær fremtid.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-14:
Nu havde jeg svært ved at høre den sidste del af svaret, så jeg havde lidt svært ved at høre, om ministeren har tænkt sig at lovgive på området eller ej.
Jeg noterer mig jo, at SF's fremtrædende medlem af Folketinget, fru Özlem Sara Cekic, har sagt, at der kommer en lov, og at det er meget vigtigt, at vi får indført kvoter i bestyrelserne i Danmark.
Så derfor kan jeg måske bare spørge ministeren om, hvornår det bebudede lovforslag så kommer, der handler om, at der skal indføres kvoter i bestyrelser.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg nævnte også et enkelt eksempel fra Europa, men det er jo fuldstændig rigtigt, som fru Fatma Øktem siger, nemlig at Venstre har bidraget.
De er jo gode nok de tiltag
, men som Mandag Morgen også siger: Hvis vi bliver ved med dem, går der 90 år, før vi har ligestilling i Danmark.
Og det tror jeg da ikke er et succeskriterium for Venstre, for det er jo det, det gør.
Det, vi bare siger, er: Kom nu ind i kampen og kom med nogle gode ideer også, for jeg tager imod dem og min dør er åben.
Vi kan tage et møde i morgen, og så vil jeg tage alle Venstres gode forslag med i det videre arbejde med den danske model.
Så regner jeg med, at vi begge bliver glade, og så kan vi gå ud at sige: Prøv nu at høre, nu kommer der progression.
Venstres gode ideer har været gode.
Vi sætter lidt fut i dem, og så kommer vi med nogle nye ting og så får vi mere ligestilling.
Så lige det sidste om, hvor tankerne er.
Noget af det handler jo også om, at vi skal fjerne de usynlige barrierer, der er, så vi kan få flere kvinder ind.
Og det ved vi der er rundt omkring på universiteterne, i forsvaret og så fremdeles.
Det er også noget af det, som det ligestillingsarbejde handler om, altså at fjerne de usynlige barrierer.
For alle mennesker i det her samfund skal bare kunne have adgang til de magtpositioner, der er, så de kan være med til at forme det samfund, de lever i – det er noget af det.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Jeg synes, det er lidt forkert, at ministeren gang på gang siger, at Venstre ikke bidrager.
Jeg synes, at Venstre har sat rigtig, rigtig mange ting i gang på området.
Jeg synes da også, at vi bidrager lige netop ved at stille de her spørgsmål til ministeren og få synlighed for, hvad det er man gerne vil på området.
Det lyder lidt som en gentagelse, men jeg er jo nødt til at sige, at hvis ikke man får svar på sine spørgsmål, er man jo nødt til at stille dem igen.
Mit sidste spørgsmål til ministeren på det her område er som ved tidligere debatter: Hvad er grundtanken i regeringens ligestillingspolitik?
Bygger det på frivillighed eller bygger det på tvang?
Spørgsmålet lyder således: Er ministeren enig i, at en ændring fra »bør« til »skal« i sidste ende er udtryk for – ligesom med kvoter – at man skal have en ligelig fordeling, i stedet for at man bør tilstræbe det?
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Det kan siges meget enkelt.
Det er, at jeg mener, at det ville være en fordel for dansk erhvervsliv og en fordel for samfundet, at vi får flere aktive kvinder ind i bestyrelserne, men at det ikke ligger lige for, at det sker via kvoter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-14:
Tak, formand.
Jeg hører jo altså til den gruppe af folketingspolitikere, der synes, at det har været en hård tid for Socialistisk Folkeparti.
SF deltog for første gang i en regering, det er historisk, og tillykke med det.
Vi havde hele diskussionen om betalingsringen, hvor man kunne høre, at Socialistisk Folkeparti kæmpede kampen for en betalingsring, men til sidst måtte kapitulere, så den ikke kunne blive til noget, og så måtte de prøve at finde andre metoder til at gøre noget ved den kollektive trafik osv.
Der har vi så lavet et forlig om det, og det er fint.
Jeg synes, at det er lidt trist for SF.
Nu så jeg så, at erhvervs- og vækstministeren, den tidligere gruppeformand i Socialistisk Folkeparti, var i spørgetimen, og tænkte på, at det var en oplagt anledning til at give ham mulighed for at forklare SF's sådan successer i regeringen.
Jeg ved, at spørgsmålet ressortmæssigt skal være inden for hans område, sådan er det jo.
Det at være vækstminister handler jo om at skabe vækst, tænkte jeg.
Der tænkte jeg, at det mest naturlige at tage fat på for at få understreget SF's successer i regeringssamarbejdet, ville være det oplæg, som var SF's valgoplæg til valget i september 2011, og som havde overskriften »Friske øjne på Danmark«, og hvor man gav klar besked om SF's valggrundlag, nemlig 12 konkrete mål, der kunne skabe et stærkere Danmark, og som SF ville måles på.
Jeg er overbevist om, at erhvervs- og vækstministeren husker den brochure, jeg desværre ikke har med her i salen i en farvestrålende udgave, men som jeg har på kopipapir, altså, at han husker de 12 klare mål, der var stillet op, og som var skitseret ved sådan nogle håndboldmål – det var noget, man ville måles på.
Derfor vil jeg spørge vækstministeren: Kan vi ikke her i spørgetimen få løftet sløret for, hvordan SF synes at det går med de vækstskabende initiativer, som var en del af SF's eget valggrundlag – de 12 mål – og som man ville måles på?
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Det er meget interessant, at spørgeren opstiller nogle forudsætninger, som man så selv begynder at forholde sig til.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at vi arbejder på et forslag, som skal sikre, at der kommer flere kvinder ind i bestyrelserne.
Og vi arbejder i øvrigt også med forslag om, at der skal ske markante administrative lettelser for virksomhederne, så det er sådan set også en dagsorden, som jeg håber spørgeren kan nikke genkendende til og vil sætte pris på, når de forslag bliver præsenteret.
Jeg tror nu en gang, det er klogest, at man signalerer, og det gør jeg med glæde, at vi har et forslag undervejs, i forbindelse med at vi arbejder for, at der kommer flere kvinder ind i bestyrelserne, og når det forslag er fremsat, vil Venstre også have mulighed for at kommentere det.
Jeg er glad for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at rose spørgeren for den ansvarlighed, som Dansk Folkeparti har udvist, bl.a. i forbindelse med den udviklingspakke, som vi lavede i forrige uge, og som er med til at sikre, at der gives for 20 mia. kr. bedre lånefinanseringsmuligheder, specielt til små og mellemstore virksomheder.
Og vi har også fundet mulighed for at forøge eksportgarantiordningen med yderligere 20 mia. kr.
Det er to meget konkrete initiativer, som i den grad er med til at understøtte vækstbetingelserne for små og mellemstore virksomheder og for vores eksportvirksomheder.
Det synes jeg er en fantastisk succes, som regeringen er meget stolt af.
Vi er også meget glade for, at der er et bredt flertal bag aftalerne, sådan at der er en fælles erkendelse af, at væksten i samfundet er helt afgørende.
Dertil kan jeg også supplere med, at den kickstart, som regeringen fik igennem med finansloven, jo også bidrager til at sikre, at der bliver skabt 8.000 nye job i 2012 og i 2013.
Det er alt sammen noget, som tæller på plussiden, når man som erhvervsog vækstminister skal se på, hvordan man kan være med til at understøtte væksten.
For situationen er, at vi overtog regeringsmagten efter en periode, hvor dansk konkurrenceevne gennem 10 år stille og roligt blev forringet, og hvor lønkonkurrenceevnen tilsvarende blev forringet.
Så det er en kæmpe udfordring, den nye regering har taget på sig, men vi går til den med krum hals.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
For når erhvervs- og vækstministeren ikke vil afvise det, må jeg jo tage det som en bekræftelse af, at den politik, man hidtil har haft på området, står ved magt.
Og så vil jeg blot spørge erhvervs- og vækstministeren: Hvordan harmonerer det med en erhvervs- og vækststrategi, hvis man vil ind og tvangsopløse danske virksomheder? Og hvordan harmonerer det i det hele taget med regeringens sådan fine sætninger om, at man skal give større frihed og tage byrder væk fra erhvervslivet, når man samtidig vil bestemme og fratage dem råderetten over bestyrelserne og deres mulighed for selv at kunne sammensætte slagkraftige bestyrelser?
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Jeg vil gerne bekræfte over for fru Ellen Trane Nørby, som jeg gjorde over for fru Gitte Lillelund Bech, at regeringen tager det meget alvorligt at sikre, at der kommer flere kvinder ind i bestyrelser, og at vi arbejder med et forslag.
Når det forslag er fremsat, er der noget konkret, som man kan tage stilling til.
Indtil videre arbejder vi på det, og når det foreligger, vil det blive præsenteret for Folketinget.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Jeg vil egentlig gerne følge op på noget af det, min kollega fru Gitte Lillelund Bech spurgte til, nemlig kvoter i bestyrelser.
For jeg kunne forstå på erhvervs- og vækstministerens svar, at erhvervs- og vækstministeren arbejder på et lovforslag, som går ud på, at der skal ske tvangsindkvartering i de danske bestyrelser.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren vil uddybe, hvad der er af indhold i det her lovforslag, og om der også arbejdes med sanktioner.
For tidligere har Socialdemokraterne og SF jo sagt, at virksomheder, der ikke levede op til et sådant kvoteforslag, skulle tvangsopløses.
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Det er sådan set det, jeg forsøger at svare på.
Et af de 12 punkter var bl.a., at vi skal sørge for at forbedre konkurrenceevnen.
Det er det, jeg er ansvarlig for som minister.
Og det er det, jeg her forsøger at redegøre for at vi sikrer.
Vi sørger for at understøtte ikke mindst de små og mellemstore virksomheder – den type virksomheder, som der er flest af i Danmark.
Det er jeg ufattelig stolt af, og det er en del af det, der ligger i regeringsgrundlaget.
Det er i øvrigt også en del af det, der har bundet de tre partier, som indgår i regeringen, sammen på baggrund af det, de sagde før valget.
Vi er på rette vej, så hav lidt optimisme i blodet, så skal det nok gå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-14:
Men så kan man jo selvfølgelig prøve at lave christiansborgdrilleri om, hvad der er brede flertal, og hvad der ikke er brede flertal.
Jeg vil egentlig lægge det til side, for det, der er Dansk Folkepartis formål, er at søge indflydelse.
Det har vi vist i alle mulige sammenhænge, vi går efter indflydelsen, og så må vi se, hvor langt vi kan trække regeringen i det, vi mener er den rigtige retning.
For mit spørgsmål drejede sig om at prøve at finde ud af, i hvilket omfang de succeser, ministeren måtte synes der har været i forbindelse med regeringssamarbejdet indtil nu, falder tilbage til at dreje sig om de krav, som SF stillede før valget, meget konkret formuleret i et valgudspil med 12 konkrete mål, som man sagde man ville måles på.
Jeg har altså svært ved at finde ud af, hvad det er for nogle af de mål, man havde sat sig, der er dækket ind af det, ministeren siger.
Det var derfor, jeg bad ministeren om at konkretisere det
jeg tror, at han kan huske målene, jeg tror, at han var rimelig dybt involveret i arbejdet med SF's valgkamp.
Kan han konkretisere, hvad det er for nogle mål, der nu er opfyldt, er tilvejebragt, ved hjælp af det, ministeren har været inde på indtil nu?
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Jeg forstår godt, at spørgeren er lidt overrasket over, at jeg som minister roser et oppositionsparti for at tage ansvar, men det er sådan set en del af den nye regerings politik.
Vi vil gerne gøre op med blokpolitikken, som har været kendetegnende for de 10 foregående år, hvor man så, hvordan konkurrenceevnen stille og roligt blev forringet.
Det er sådan set en meget bevidst strategi fra den nye regerings side, at vi gerne vil have et samarbejdende folkestyre genetableret.
Derfor er der også ros til Dansk Folkeparti for at tage et medansvar for udviklingspakken.
Og jeg synes sådan set, at det, at man kan levere vækstinitiativer for to gange 20 mia. kr., ikke er så ringe endda.
At man kan levere en kickstart for 18,7 mia. kr. er nu heller ikke så ringe endda.
Det er faktisk meget markante initiativer, som er et skridt på vejen til at realisere de fantastiske visioner, der er i regeringsgrundlaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-03-14:
Jeg er da også utrolig glad for, at det, erhvervs- og vækstministeren kan fremhæve som en del af succesen, er det, Dansk Folkeparti har været med til at sikre af gode ting.
Jeg fik så ikke lige helt fat i, hvad det egentlig havde med de 12 mål, som SF havde opsat i sit valggrundlag, at gøre.
For der kan man finde rigtig mange ting, der handler om alt mulig andet end det, erhvervs- og vækstministeren her nævnte.
Så måske vil erhvervs- og vækstministeren have den ulejlighed at sige, hvilke af de 12 mål, som man havde stillet op, der er dækket ind af det, der nu er blevet en succes. Jeg kan ikke rigtig spørge ministeren om det med højst 24 elever i en skoleklasse eller 2 lærere i dansk og matematik de første 3 skoleår osv., for det ligger uden for hans ressortområde, så det må jeg ikke spørge om her, men det kunne godt være, at ministeren af egen drift ville fortælle, hvilke af de her 12 mål, der så bliver dækket ind af de ting, erhvervs- og vækstministeren netop har sagt var succeser for regeringen.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg har et ønske om, og det har jeg også sagt rigtig mange gange, at det gerne må blive senest til efteråret, men hvis jeg lige skal gå det igennem igen: Vi er ved at bygge noget sammen, og vi vil jo selvfølgelig også invitere Venstre til møde, for jeg regner med, at Venstre også meget gerne vil bidrage til at finde nogle løsninger i stedet for bare kun at spørge hele tiden.
Jeg glæder mig til at se nogle helt konkrete tiltag fra Venstre for at få løftet den udfordring, vi har i Danmark, både med bestyrelsesmedlemmer – eller mangel på samme – i det private erhvervsliv og også i det offentlige, og en anden problemstilling, som vi også glemmer nogle gange i den her snak, nemlig kvinder i topledelse.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvornår ministeren forventer, at den ændring træder i kraft.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Tak for det.
Vores udgangspunkt er, at vi i Danmark har alt for få kvinder i virksomhedernes bestyrelser.
Som det vil være fru Fatma Øktem bekendt, besidder kvinderne kun 11,6 pct. af bestyrelsesposterne i de danske børsnoterede aktieselskaber, og hvis vi trækker de medarbejdervalgte fra, er tallet helt nede på 7 pct. Vi kan samtidig se, at udviklingen foregår med sneglefart, så hvis vi ikke gør noget for at sætte mere skub i tingene, vil der altså gå rigtig mange år, før vi når op på en nogenlunde lige fordeling.
Så vi står med et seriøst problem, som vi skal have gjort noget ved.
Det er da spild af gode talenter, at den ene halvdel af befolkningen stadig ikke er i spil til bestyrelsesposterne, og det er jeg da helt sikker på at fru Fatma Øktem er enig med mig i, specielt fordi, som vi også har talt om tidligere i dag, kvinder selvfølgelig ikke er en minoritet i det her samfund.
Det med at vurdere er den proces, vi lige i øjeblikket er i gang med, og som vi har været i gang med i nogle måneder.
Det står vi fast ved.
Vi er i fuld gang med både dialogen med dansk erhvervsliv, hvor jeg så sent som i går holdt møde med ambassadørkorpset, som ligger under Dansk Industri, og vi er i fuld gang med at indhente oplysninger om de kvotemodeller, der er indført i andre europæiske lande.
Jeg tror, at vi er ved at være der nu, for vi har været i gang i et stykke tid, som spørgeren udmærket ved.
Men vi kan også se, at der er flere andre modeller i brug end egentlige kvoteordninger med tilhørende sanktioner, f.eks. incitamentordninger, som vi også kigger på.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Spørgsmålet lyder således: Er ministeren enig i Özlem Cekic' udtalelse i Politiken den 4. marts 2012, hvor hun nævner, at det ikke er et spørgsmål om, om regeringen vil indføre kvoter, men i hvilken form kvoterne kommer?
Er ministeren enig i Özlem Cekic' udtalelse i Politiken den 4. marts 2012, hvor hun nævner, at det ikke er et spørgsmål om, om regeringen vil indføre kvoter, men i hvilken form kvoterne kommer?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Men det kan være, at jeg skal forstå erhvervs- og vækstministerens svar således, at virksomhederne skal opfatte det som et afbureaukratiseringsforslag, at det nu ikke længere er dem selv, der skal tage stilling til, hvem der skal sidde i deres bestyrelser, fordi det er en opgave, som erhvervs- og vækstministeren gerne vil påtage sig.
Det er jo så et administrativt forenklingsforslag fra erhvervs- og vækstministeren, kan jeg forstå.
Men når erhvervs- og vækstministeren nu sætter fokus på de administrative byrder, vil jeg egentlig gerne spørge ind til det, for jeg har tidligere stillet ministeren et spørgsmål angående det 3-årige lovstop, et forslag, som vi var fremme med, et forslag, som fungerer i England, et forslag, som fungerer i Norge, og som jo virkelig giver mulighed for vækst for nogle af de små virksomheder, nogle af iværksættervirksomhederne, som er pressede, og som har behov for have de første par år til at få et fodfæste.
Det har ministeren afvist, men jeg har fortsat ikke fået et eneste konkret svar, hverken skriftligt eller mundtligt, på, hvad ministeren så vil komme med i stedet for for at gøre det lettere at starte virksomhed i Danmark, gøre det lettere at få fodfæste som lille virksomhed i Danmark.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Mange tak.
Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis ligestillingsordførere er enige om, at kvoterne er et redskab, som regeringen skal bruge fremadrettet.
Nu har vi haft den her debat også tidligere i dag, og der har været mange spørgsmål om kvoter.
Der er jo selvfølgelig en grund til, at vi stiller de her spørgsmål, men vi synes ikke, vi kommer nærmere i retning af at få et svar fra ministeren.
Altså, nu spørger jeg jo direkte til de her kvoter
jeg synes ikke, ministeren fortæller mig, om de skal indgå i den danske model.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er det udtryk for intern splid i regeringen?
Jeg synes nemlig, at ministeren hverken be- eller afkræfter, mens de andre regeringspartier er meget klare i mælet, med hensyn til hvad det er, man vil på ligestillingsområdet.