runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2009-11-12:
Nu skal jeg ikke forsvare hr. Lieberman, for selvfølgelig var det ikke nogen rar udtalelse, men jeg skal lige gøre opmærksom på, at da han fik forelagt udtalelsen, bekræftede han den i hvert fald ikke.
Han stod ikke ved den.
Under alle omstændigheder vil jeg takke for den brede tilslutning her, og det vil også glæde mig, hvis Enhedslisten for en gangs skyld kommer med.
Det her er jo, som hr. Niels Helveg Petersen sagde, en direkte støtte til FN's fredsbevarende arbejde, og Danmark har jo en lang tradition for at være aktivt til stede dernede.
Altså, vi sendte jo FN-soldater derned allerede i 1950’erne, efter 1956 tror jeg, hvor de skulle overvåge grænserne og freden dernede.
Vi har haft politifolk i Hebron, der har skullet overvåge området, så vi har en tradition for at være til stede dernede for at gøre, hvad vi kan, for at sikre, at freden bliver opretholdt, når den er der.
Vi kan selvfølgelig ikke forhindre krigshandlinger, når de kommer, men man kan prøve at lave early warning, advare tidligt og tale fornuft de steder, hvor man er.
Det er godt, at der er bredde til det, og det støtter så også vores langvarige engagement i fredsprocessen, som flere har været inde på.
Det er også derfor, det var vigtigt, at Folketingets ordførere kunne møde Lieberman.
Hvad man så end måtte mene om hans udtalelser, var det vigtigt at møde ham direkte, og han var jo her i Folketinget.
For mig er der ikke nogen tvivl om, at vi ikke får fred dernede, uden at vi får en tostatsløsning.
Både Libanon og Palæstina og Israel og Jordan osv. skal jo eksistere i fremtiden, og de kan lige så godt indstille sig på, at det kommer de til, det skal de kunne i fred og sikkerhed alle sammen.
Det er også rigtigt, som hr. Frank Aaen sagde, at der lige er blevet dannet en regering i Libanon.
Jeg bemærkede mig, at Hariri blev statsminister, og at Hizbollah fik to ministerier.
Det lyder for mig som en fornuftig regeringsdannelse, for det betyder, at Hizbollah ikke kan blive en dominerende faktor i regeringens politik, men er medansvarlig for den.
Så det lyder umiddelbart meget fornuftigt, og det danner i hvert fald ikke grobund for, at der skulle være en ændring i den libanesiske regerings ønske om, at vi skal være til stede.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-12:
Vi har stillet forespørgslen med ordlyden: »Vil ministeren, nu da bandekrigen har stået på i et år, redegøre for, hvordan sikkerheden og trygheden genoprettes i de største danske byer?«
Det har vi selvfølgelig gjort, fordi vi har den bekymring over, at der er en bandekrig, som hærger i Danmark i disse tider, og jeg tror i virkeligheden, det er en bekymring, som vi deler med Folketingets partier, men det er en sag, som selvfølgelig ikke kun optager os på Christiansborg, men også folk ude bag Borgens tykke mure, derude, hvor befolkningen må leve med stigende utryghed.
Vi har selvfølgelig diskuteret det her før, bl.a. i foråret, men der er desværre sket meget siden.
For at starte med det talmæssige vil jeg sige, at politiet fra den 1. august 2008 til den 20. oktober i år i alt har registreret 339 skudepisoder i hele landet.109 af dem har været relateret til bande- og rockerkonflikten; det viser en opgørelse fra Rigspolitiets Nationale Efterforskningsstøttecenter, NEC.
De 109 skudepisoder har kostet seks menneskeliv, og 59 er blevet såret.
Den 4. marts i år opgjorde rigspolitiet antallet af registrerede bandemedlemmer til 944.
Den 23. oktober i år kunne rigspolitichef Jens Henrik Højbjerg meddele, at vi nu er oppe på ca. 1.200 personer, som er under overvågning for tilknytning til den verserende bandekrig, altså en markant stigning fra marts i år til oktober i år.
Der er altså tale om en bekymrende udvikling på det her område.
Vi har godt lagt mærke til, at regeringen har taget nogle initiativer.
Vi er glade for, at man endelig lukker lidt op for det forebyggende arbejde; det vil jeg gerne have lov til at kvittere for, men mener stadig, at der kan gøres mere og vil høre, hvilke initiativer regeringen har i det lidt længere perspektiv. Så vil vi gerne høre, hvad regeringen tænker i forhold til den efterhånden lange diskussion om straf.
Vi håber sådan set, at vi kan komme i en situation, hvor man kan gøre op med den diskussion, der har været om strengere straffe på den ene side, og at det ikke hjælper at putte folk i fængsel på den anden side.
Sandheden er jo, at man har hævet en række strafferammer, men at man ikke har set, at de værste forbrydere i realiteten kommer længere tid i fængsel, og at dommene er blevet væsentlig hårdere.
Hvordan forholder regeringen sig til det?
Som det sidste punkt er vi også interesserede i, om man har tænkt sig at gøre noget for at fjerne markedet for banderne.
Her er det vores faste overbevisning, at man, hvis man kan gøre noget ved hashmarkedet, også kan gøre noget ved kriminaliteten.
Det er ulideligt, at der bliver kæmpet om hashen i storbyernes gader, i København og andre byer, og derfor ville vi også høre, hvad regeringen har tænkt sig at gøre specifikt i forhold til hashkriminaliteten.
Det er de ting, som jeg håber at justitsministeren vil give et spændende svar på, og så glæder jeg mig ellers til en god debat.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg har stor tillid til, at Frank Jensen nok skal få sat det samarbejde i gang, der er behov for.
Jeg er glad for, at den her debat har vist, at der har været så stor tilfredshed med min partifælle Vammen i Århus, som jeg også ønsker et godt valg på tirsdag.
Omvendt synes jeg, det er mærkeligt, at vi ikke hører så meget om de dårlige erfaringer, der har været i Taastrup eller i Odense, hvor der, så vidt jeg ved, indtil videre stadig væk og indtil på tirsdag måske vil være konservative borgmestre, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne spørge til Kriminalforsorgen.
Jeg ved, at justitsministeren er orienteret om, at direktøren for Kriminalforsorgen, William Rentzmann, har været ude at ønske flere penge.
Og nu siger man jo tit, at det er sådan noget, Socialdemokraterne kommer og siger, altså at nu vil de have flere penge igen, men jeg tror faktisk godt, de fleste folk kan se, at det er et problem, hvis ikke fængslerne har de penge, der skal til, for at de kan tage fangerne ind.
Det nytter ikke noget, at vi sætter et »Vil ikke forstyrres«/»Alt optaget«-skilt på døren til vores fængsler, hvis der er kriminelle, der skal ind at afsone deres straf.
Så derfor vil jeg spørge justitsministeren: Hvad har man tænkt sig at gøre ved Kriminalforsorgens økonomi, hvor man næste år skal skære 30 mio. kr. og yderligere 30 mio. kr. i 2011?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Hvis vi tager den første del først, vil jeg sige, at det nu ubestrideligt er sådan, at vi har de største bandeproblemer i København, hvor Socialdemokratiet sammen med venstrefløjen har haft flertal i over 100 år.
Det er der, vi har problemerne med banderne.
Så er der småtterier andre steder – dem bliver der slået hårdt ned på.
Og politiet har jo blot en opgave med at rydde op – efter en fejlslagen socialpolitik, som vi alle sammen, kan man sige, har et ansvar for.
Men problemerne ligger altså dybt rodfæstet i Københavns Kommune.
Og der gør politiet en brav kæmpe indsats, og de har jo held med det.
Der sidder 200 fængslet lige nu, og i øjeblikket er de i gang med et væld af forskellige aktioner.
Så vores politik på området lykkes med en klar og konsekvent retspolitik, og de bliver idømt lange, konsekvente fængselsstraffe.
Det er jo positivt; det er godt på en dyster baggrund.
Så derfor siger vi, at nu er vi nødt til at tage hårdere fat, mere konsekvent fat, i kommunerne.
Og det er specielt i Københavns Kommune, vi har en stor udfordring med at tage fat på de elementer, som vi ved udvikler sig til at blive kriminelle, fordi man ikke fik taget tidligt nok fat på dem.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg mener, at det er et kæmpeproblem, at man overhovedet ikke prioriterer Kriminalforsorgen fra regeringens side, at man ikke overholder det måltal, man selv har sat om, at der højst må være en belægning på 92 pct., for det er det, der skal til, hvis der skal være en fleksibilitet i forhold til at sikre, at der er pladser, når vi har brug for pladser.
Man kan jo ikke altid på forhånd beregne, hvornår politiet arresterer nogen, som de skal kunne sætte i fængsel eller arrest.
Så jeg mener, det er rigtig vigtigt.
Jeg mener også, det er vigtigt, at der kommer langt flere ressourcer til Kriminalforsorgen, så vi kan sikre, at dem, der bliver sat i fængsel, ikke bare bliver lukket ud efter noget tid, hvor de så nærmest er værre stillet, end da de kom ind, og begår en masse ny kriminalitet.
Vi skal tværtimod sikre, at når folk sidder i fængsel, sørger vi også for, at de kommer i gang med noget uddannelse, behandling, eller hvad der skal til i deres konkrete situation, så de står i en bedre situation og med langt større sandsynlighed for ikke at begå ny kriminalitet, end de havde, før de blev fængslet.
I dag er situationen desværre jævnligt den modsatte.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Det er også tilladt at vrøvle fra folketingsmedlemmers side, som der lige er blevet gjort nu her.
Ud over at der ikke var en eneste af de sætninger, der blev sagt her, som var korrekt, bliver jeg nødt til at slå fast, at regeringen udviser rettidig omhu.
Derfor har vi taget et væld af initiativer, som viser sig at virke.
Men vi er oppe imod skruppelløse, hensynsløse forbrydere, og der er kun én måde, hvorpå vi kan knække dem, og det er ved politiets indsats.
Derfor tog jeg et møde med rigspolitichefen, fik besked på, at det her ikke handlede om ressourcer, som jeg var inde på, det handlede ikke om redskaber; det handler om, at politiet selv valgte at intensivere indsatsen med etablering af Taskforcen, som får kontor i Karslunde, så man mere proaktivt bekæmper banderne.
Og politiets indsats virker; regeringens lovinitiativer virker.
Der har aldrig, aldrig siddet så mange bandemedlemmer og rockere fængslet som nu – aldrig nogen sinde – og vi har aldrig oplevet så mange lovgivningsmæssige initiativer, som den her regering finder frem til, og der har heller aldrig nogen sinde før været præsenteret en sådan historisk pakke på det kriminalpræventive område.
Og det er ikke et spørgsmål om at give andre skylden.
Jeg siger, at vi alle sammen har et ansvar for, at vi er endt, hvor vi er, men den primære årsag til, at der er sociale problemer, ligger nu altså ikke hos regeringen; det er i kommunerne, man har det sociale og det kriminalpræventive ansvar, og derfor må man tage fat.
Og derfor er vi kommet med et væld af initiativer, som også involverer kommunerne, hvor vi for øvrigt giver dem flere penge til den indsats i den kriminalitetpakke, vi har fået vedtaget med den her finanslov.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-12:
Jeg bliver altså nødt til at bakke fru Karen Hækkerup op.
Jeg kan heller ikke helt genkende billedet af, at regeringen har været på forkant med situationen hele vejen igennem.
Så vidt jeg kan huske, skulle der nogle udtalelser til fra hr. Villy Søvndal, før der rent faktisk skete noget på straffeområdet.
Men jeg vil bare høre ministeren, om ministeren ikke også deler min bekymring i forhold til det, vi her i den seneste uges tid har hørt om kriminalforsorgen; altså, at der er overbelægning; at politiet må gå forgæves med folk; at der er folk, der bliver overfaldet på åbne afdelinger; at der er bandemedlemmer, som er trådt ud af banderne, som tvinges ind i bandeafdelingerne, hvor de kan blive fastholdt i deres bandeidentitet.
Synes ministeren ikke, at der er et problem her?
Vil ministeren ikke godt redegøre for, hvad det har ført til, at man i finanslovforhandlingerne lige præcis har undtaget kriminalforsorgen fra at få tilført flere penge?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Bandepakken virker.
Det er regeringens initiativ, som SF efter mange overvejelser jo heldigvis valgte at stemme for.
Vi er kun glade for, at der var et bredt flertal i Folketingssalen for det.
Men regeringen er opmærksom og har vagten hver eneste dag på det område.
Hver eneste dag overvåger vi den her situation, hver eneste dag overvejer vi, om der er brug for yderligere tiltag.
Og der har vi i den her finanslov sammen med Dansk Folkeparti skaffet yderligere ressourcer til politiet og domstolene.
Vi har givet politiet nogle flere lovgivningsmæssige redskaber, og vi har givet domstolene nogle flere ressourcer til at tage fat på de her sager.
Så vi er proaktive.
Vi handler konsekvent hele tiden, fordi vi ikke vil finde os i bandeopgørene, og vi vil ikke finde os i, at der bliver skudt på gaderne.
Derfor handler vi hver eneste dag, hver eneste uge.
Og der er det da kun glædeligt, at det ser ud til, at oppositionen er tilfreds og ikke rigtig kan komme med andre initiativer end dem, som regeringen har foreslået.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Det synes jeg ikke er særlig klædeligt.
Jeg vil gerne sige afslutningsvis, at vi har anerkendt, at man nu med finansloven sætter penge af til både politi og domstole – det synes vi er godt; vi har selv foreslået det.
Ministeren sagde i sin afsluttende replik, at oppositionen kommer halsende bagefter.
Der må jeg bare minde om, at utrolig mange af de ting, regeringen lægger frem, er ting, der er startet, ved at oppositionen har været ude at sige, at der var behov for dem.
De, der er rådvilde i den her sag, er ikke oppositionen; det er regeringen, som løber rundt med hovedet under armen og den ene uge laver det ene tiltag og den anden uge laver det andet tiltag uden at sørge for, at der er sammenhæng.
Må jeg bare minde om, at justitsministeren, 3 dage før man lancerede Task Force Øst, var ude at sige, at der var ressourcer nok hos politiet, at man havde det, der skulle til, indtil der lige pludselig faldt et skud i Hellerup; så faldt 10-øren hos den konservative regering, for når der kan blive skudt i 2900 Happiness, så kunne det jo gå ud over os alle sammen.
Der er mange borgere, der i ganske lang tid har følt, at det kunne gå ud over dem, og jeg tror ikke, at de er særlig tilfredse med den indsats, som regeringen har leveret på det her område.
Jeg synes, at det Venstre, forsøger at gøre lige nu, er at afspore debatten og få den til at handle om et problem, der ikke eksisterer – noget med magtens tredeling.
Der er da ikke noget mærkeligt i, at Folketinget gerne vil følge med i, hvordan det går, når bandeindsatsen på gaden åbenbart ikke er, som den skulle være, når borgerne ikke oplever, at trygheden er, som de gerne ville have at den skulle være, og når det virker, som om den indsats, som regeringen har gjort, ikke har slået til.
Så er det jo ikke specielt mærkeligt, at man herindefra gerne vil følge med, og der er jeg meget enig med fru Line Barfod i de svar, hun er kommet med.
Men noget af det, jeg også vil spørge ind til, er den debat, som jeg også synes at Venstre er med til at afspore, og som handler om Kriminalforsorgen.
Vi står i en situation, hvor Kriminalforsorgen er nede at ligge fuldstændig.
22 fængsler har en belægning på 100 pct.
Hvad synes Enhedslisten egentlig om, at regeringen overhovedet ikke har sat penge af i finansloven til Kriminalforsorgen, men at man derimod skal spare 60 mio. kr. over 2 år?
Tom Behnke (KF), 2009-11-12:
Det var godt at få præciseret, for man har fået indtrykket af, at den eneste, der har et ansvar her i landet, er justitsministeren.
Men det er det altså så ikke.
Det var igen en koordineret fælles indsats, der løste opgaven der.
Så vil jeg gerne spørge fru Line Barfod: Hvor i dansk lovgivning, lovbekendtgørelser, bekendtgørelser, cirkulærer, vejledninger, står der noget, der i dag forhindrer Københavns Kommune i – sammen med alle sine myndigheder, alle sine sektorer – at sætte sig ned og sige, at nu løser vi det her problem i fællesskab?
Hvor er den forhindring, der fordrer, at Folketinget skal samles og lave en lovændring?
Hvor står det henne?
Jeg har ledt, og jeg kan ikke finde det.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Hvis hr. Tom Behnke gerne vil have, at det i stedet for en national handlingsplan hedder en koordineret fælles indsats, så er det fint for mig, og så omformulerer jeg gerne det, vi skal kalde det, hvis vi så kan blive enige om, at det er det, der skal til.
Jeg mener bare, det er afgørende, at vi får den koordinerede fælles indsats.
Jeg har ikke kunnet se noget, der forhindrede politiet i at lave de ændringer, som politiet løbende har fået at vide, at de nu skulle lave, og som regeringen gentagne gange har meldt ud, nemlig at nu kommer man med den indsats, der for alvor stopper bandekrigen.
Det har været noget, man har gjort fra regeringens side for at vise, at man er handlekraftig osv.
Det har ikke været noget, som man har gjort, fordi det var nødvendigt med en lovændring.
Københavns Kommune har taget en række initiativer til at lave en koordineret indsats.
Man har indkaldt borgere, gadeplansmedarbejdere, institutioner, skoler osv. til et stort borgermøde, og man har også sat penge og ressourcer af til at koordinere indsatsen.
Mange af de beboerinitiativer, vi har, har fået støtte fra Københavns Kommune, så der er gjort en del, men man kan ikke gøre det alene.
Det er nødvendigt, at vi også på landsplan trækker på den samme hammel, og at man også lærer af hinanden i København, Århus og andre byer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-12:
Enhedslisten og Liberal Alliance kan jo være uenige om mange ting, men en af de ting, som jeg har bemærket, at partierne er enige om, er, at man kunne legalisere hash.
Det er jeg sådan set meget glad for, for så er der dog kun 172 mandater tilbage, vi skal overbevise – eller noget i den stil; eller lidt mindre, hvis vi bare skal have et flertal.
Der bliver hele tiden brugt argumentet om, at, uha, der vil komme flere misbrugere, der vil komme flere brugere osv., hvis man legaliserer hash.
Men vil fru Line Barfod ikke give mig ret i, at der selvfølgelig er en række farer ved hash, men at det ikke nødvendigvis bliver hverken værre eller bedre af at legalisere det.
Altså, hash bliver hverken mere eller mindre farlig, fordi man ændrer lovgivningen, og det kunne jo være, at det ikke havde en negativ effekt på forbruget, hvis man legaliserede hash.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det er rigtigt, at Enhedslisten går ind for at legalisere hash.
Vi har også fremsat et beslutningsforslag, som kommer til behandling snart, hvor vi siger, at vi skal give Københavns Kommune lov til at lave det forsøg, som et flertal i København ønsker.
Jeg mener, at der er al for nem adgang til hash i øjeblikket, og at det har skadevirkninger for en række personer.
Derfor ønsker jeg, at staten overtager kontrollen med salget.
Man har i 40 år forsøgt med politi, fængsler osv. at bekæmpe hashmisbrug, men i stedet bliver det solgt overalt i Danmark.
Der er en enorm tilgængelighed med hensyn til at købe hash, og problemet er, at det også bliver solgt til børn, og at det bliver solgt sammen med hårde stoffer osv. Så jeg mener, at der er meget stort behov for, at staten overtager kontrollen med det.
Jeg mener også, at det kunne have en stor effekt i forhold til bandekrigen, for det er der, de fleste af pengene til bandekrigen kommer fra.
Jeg mener dog også, at man skal se på de andre områder.
Vi skal jo senere, en anden dag, diskutere vores beslutningsforslag om en handlingsplan, og der har vi peget på en række af de andre markeder, der er, og sagt, at her bliver man også nødt til at sætte ind – i forhold til spil og alle de andre områder, man tjener penge på.
Kim Andersen (V), 2009-11-12:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Enhedslistens ordfører.
Enhedslisten er jo medunderskriver på det her forslag til vedtagelse, og her vil man gerne have en handlingsplan.
Der hørte vi jo fra den socialdemokratiske ordfører, at man i forbindelse med handlingsplanens virkeliggørelse og effektueringen gerne ville have en politisk følgegruppe.
Er det også et ønske fra Enhedslisten?
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg mener, det er afgørende, at vi fra Folketingets side, når vi på et tidspunkt forhåbentlig langt om længe får lavet en handlingsplan, ligesom vi har på andre områder, så ikke nøjes med bare at sige, at nu er der nogle andre, der tager sig af det, men bliver ved med at interessere os for området.
F.eks. med hensyn til menneskehandel har det vist sig at have stor betydning, at vi er en række politikere fra stort set alle partier, der jævnligt snakker sammen og følger op på, hvad der sker, og sørger for, at vi en gang om året har en stor høring i Folketinget, hvor vi diskuterer udviklingen og diskuterer, hvad der skal til af nye tiltag
Jeg synes, at det er meget fornuftigt, at man politisk bliver ved med at holde fokus på området og bliver ved med at sikre, at de ting, der bliver besluttet, faktisk også bliver ført ud i livet, og at de penge, der bliver bevilget, også når frem til der, hvor der er brug for dem.
Kim Andersen (V), 2009-11-12:
Nu hørte vi jo her for kort tid siden fra den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, at sådan en politisk følgegruppe udgået her fra Folketingets midte, og som skulle sørge for at virkeliggøre sådan en handlingsplan udarbejdet af regeringen og få den effektueret ud i myndighedsleddene, ville være på kant med grundloven og principperne i grundloven og magtens tredeling.
Bekymrer det slet ikke Enhedslisten, at man på den måde er på kollisionskurs med nogle fuldstændig grundfæstede principper for retssamfundet og for retsstaten ved at sammenblande en lovgivende og en udøvende funktion, som det her kunne tyde på?
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg mener, at det er rigtig vigtigt, at politikere følger med i, at de beslutninger, vi har truffet, rent faktisk bliver ført ud i livet.
Derfor ser vi jo også på masser af områder, at når der er indgået et forlig, bliver forligspartierne også jævnligt indkaldt til møder, hvor man følger med i, hvad der sker.
Det sker f.eks. i forhold til forældreansvarsloven, hvor der jævnligt er møder.
Jeg synes, det er lidt sjovt at høre fra de borgerlige partier, at man skal passe på med ikke at sammenblande lovgivende, udøvende og dømmende magt, når vi tænker på alle de tiltag, der er kommet, bl.a. knivloven, minimumsstraf for ulovlig besiddelse af skydevåben osv., hvor man i den grad er gået ind og har blandet sig i noget, der ellers hører under domstolene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-12:
Jeg synes jo, at det her er meget symptomatisk for regeringen.
Man har ikke blik for situationen.
Man kommer for sent, og man kommer med for lidt.
Det så vi med politireformen, og vi så det i forbindelse med bandekriminaliteten.
Det hele er løbet af sporet for regeringen.
Nu gør det det også snart med hensyn til kriminalforsorgen, og det synes jeg bare er rigtig, rigtig ærgerligt.
Nu orker jeg simpelt hen ikke at høre en opremsning af alt det, regeringen har gjort.
Jeg anerkender, at man har gjort noget.
Vi har også gjort opmærksom på, at man skal gøre noget, og det er vi glade for at man lytter til, men kan ministeren fortælle, hvad regeringen præcis har gjort for kriminalforsorgen, efter bandekonflikten startede?
Altså ikke alt det, man har lavet i flerårsaftaler og alt muligt andet.