Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Jeg vil gerne takke for den gode og grundige debat, som vi har haft i dag om Lissabontraktaten.
Debatten bekræfter jo heldigvis den brede politiske opbakning, der er i Folketinget til denne traktat, og debatten bekræfter, at et stort politisk flertal nu er klar til at sætte en aktiv, resultatorienteret og fremadrettet dagsorden, sådan som vi har oplevet med ordførertalerne i dag.
Jeg vil godt resumere ved at sige, at Lissabontraktaten ruster EU til fremtidens udfordringer, og at den skaber nye rammer for EU-samarbejdet, et samarbejde, som jeg ikke kan finde ud af om Dansk Folkeparti går ind for eller er imod; jeg synes, svarene har været utrolig uldne.
Et samarbejde i Europa: Ja, det har vi også i Europarådet.
Men EU: Ønsker Dansk Folkeparti EU bevaret?
Det synes jeg faktisk ikke vi har fået et svar på.
Jeg finder det på den baggrund også naturligt, at partierne bag den seneste aftale om dansk europapolitik nu er gået i gang med at forny denne aftale, og vi gør det selvfølgelig også sammen med Ny Alliance.
Det er mit håb, at de igangværende forhandlinger resulterer i, at vi, uanset vores forskellige holdninger til EU, kan fastlægge nogle overordnede mål, og hvordan de nye rammer for EU-samarbejdet skal udnyttes.
Og til hr. Per Clausen vil jeg sige, at det da er ganske naturligt, at de partier, som går ind for samarbejdet i EU, også bliver enige om, hvordan den nye traktat skal anvendes.
Arbejdet med Lissabontraktaten er mundet ud i et godt resultat, som kan stå uændret i lang tid fremover.
Det er også meningen med den.
Det er vi også enige om, og det var vi også enige om på topmødet.
Den vismandsgruppe eller refleksionsgruppe, som er blevet nedsat som følge af topmødet, har jo ikke til formål at lave en ny traktat, men at se på, hvordan EU kan udnytte sine muligheder på den globale scene.
Det er en god traktat, som indebærer et mere åbent EU, som det er blevet sagt, et mere demokratisk EU, som det er blevet sagt, et mere effektivt og handlekraftigt EU og dermed også et mere globaliseringsparat EU.
Lad mig give nogle konkrete eksempler på forbedringer, som vi er glade for i den nye traktat.
Der er fuld åbenhed i lovgivningsprocessen, som det er blevet nævnt, både i Rådet og i Europa-Parlamentet, og det traktatfæstes.
Nationale parlamenter - hvilket jeg har lagt meget vægt på - får med Lissabontraktaten en styrket rolle, der med de to regler om henholdsvis gult og orange kort giver mulighed for at få Kommissionen til at genoverveje et forslag til EU-lovgivning.
I sin yderste konsekvens vil et lovforslag kunne blive trukket tilbage på baggrund af nationale parlamenters reaktion.
Så er det også vigtigt, at Europa-Parlamentet nu bliver medlovgiver på en række nye områder, bl.a. det vigtige landbrugsområde og politisamarbejdet.
Og der kan jeg jo glæde Dansk Folkeparti med - for jeg ved, at Dansk Folkeparti af et rent hjerte er optaget af dyrevelfærd - at dyrevelfærden jo er blevet styrket med Lissabontraktaten, og ved at Europa-Parlamentet er kommet ind over, således at den demokratiske, folkelige kontrol med dyrevelfærden vil blive styrket.
Det er jo altså også en grund til, at Dansk Folkeparti skulle være glad for EU.
Det er også et vigtigt skridt i retning af øget demokratisering.
Så øger traktaten brugen af kvalificeret flertal, det er rigtigt, og det er i Danmarks interesse.
Det har jo også spillet en stor rolle for Dansk Folkeparti.
Men jeg kan godt nævne, at det jo er i Danmarks interesse, at vi øger samarbejdet på det konsulære område for borgerne, samarbejdet om civil beskyttelse for borgerne og samarbejdet inden for dele af energipolitikken, hvor vi skal have større energisikkerhed.
Det vil jo øge borgernes, og herunder jo altså også ngo'ernes, direkte indflydelse på den lovgivning, som behandles i EU.
Man kan synes, at 1 million mennesker er meget, men gør vi det om til danske forhold, ville det svare til 10.000 underskrifter, og det er jo egentlig ikke så meget.
Det er jo halvdelen af, hvad der skal til for at opstille til folketingsvalget.
Vi får nu rammerne til at føre en mere handlekraftig udenrigspolitik fra EU, idet EU får mulighed for at tale med én stemme udadtil.
Mulighederne for at samarbejde om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende organiseret kriminalitet bliver bedre.
Så kommer, som flere har bemærket, klimaet højere på dagsordenen; det var en dansk prioritet.
Vi vil så bruge det med klimaforbedring, som er i traktaten, til at styrke klimaindsatsen i EU, ikke mindst i lyset af EU's og Danmarks indsats for at nå en global aftale i 2009.
Så vil jeg godt sige om nogle af de ting, som hr. Morten Messerschmidt jo har ført til torvs her - han har sagt, at forbrugerne får ringere beskyttelse, og at sundheden bliver forringet - at det jo ikke er rigtigt.
For det første er der ikke nogen ændring af den her traktat, og for det andet har EU ikke gjort det.
Hensynet til forbrugerne og forbrugernes rettigheder er kommet højere op på dagsordenen i EU.
EU har fået en forbrugerkommissær, styrket forbrugerpolitikken, og både i Kommissionen og i Europa-Parlamentet fokuseres der nu langt mere på forbrugerhensynet, når der laves og vedtages lovgivning.
Det er rigtigt, at der er nogle enkelte områder, hvor EU's regler generelt hæver beskyttelsesniveauet i Europa og i ganske enkelte tilfælde har sænket de danske standarder, men så vi generelt får et højere niveau, men dette opvejes så langt af den store overvægt af forslag, der også hæver danske standarder og giver danske forbrugere mere tryghed og flere rettigheder.
Lad mig blot nævne en situation, som alle borgere kender, men måske ikke er opmærksomme på skyldes EU.
Det er reklamationsretten for produkter, der nu gælder i hele EU, hvor man har reklamationsret i 2 år; i Danmark var det før kun 1 år.
Desuden har EU jo som bekendt vedtaget en omfattende registrering og regulering af de flere hundrede tusinde kemikalier, der omgiver os, bl.a. med henblik på at de farligste stoffer kommer væk fra markedet, den såkaldte REACH-pakke.
Endelig kan jeg nævne, at når det f.eks. gælder flyrejser, har EU været med til at sikre billigere priser, men også bedre rettigheder for passagerer i tilfælde af overbooking og større forsinkelser.
Når det gælder folkesundheden, har EU-samarbejdet været en væsentlig succes.
Her er der som sagt kemikalielovgivningen, reguleringen, EU's forbud mod de farlige ftalater i børnenelegetøj samt de bedre standarder for at nå kvaliteten. Målet på alle disse områder har været og vil være, også med Lissabontraktaten, at sikre maksimal dansk indflydelse og præge det fremtidige EU-samarbejde med de danske værdier og ideer.
Vi har allerede et godt fundament i Danmark, og det er mit ønske, at dette fundament bekræftes i den kommende nye politiske aftale om europapolitikken, som gerne skulle give os en endnu mere solid basis for vores arbejde i EU.
Rammebetingelserne for de kommende års arbejde i EU er som i Danmark globaliseringen.
Globaliseringen står ikke lige for døren, globaliseringen er kommet inden for døren, og derfor er globaliseringen i bred forstand også med rette kommet øverst på EU's dagsorden.
Når det gælder globaliseringen, kan landene i Europa sådan set godt handle hver for sig.
Men vi har langt større vægt, når vi handler i fællesskab, og derfor går den nationale indsats og EU-indsatsen i langt, langt de fleste tilfælde hånd i hånd.
Vi er nødt til at tænke globalt og handle globalt.
Den stærke globale position, Europa har, skal vi udnytte til åbent og offensivt at præge verden omkring os med vores europæiske værdier, visioner og ideer, og vi skal påvirke Europa med vores danske værdier, visioner og ideer, for det nationale er nu engang det basale i det globale.