runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-26:
Jeg ved ikke, om det kun er for at fange sociale bedragere.
Jeg bliver nødt til at sætte mig ind i, hvad det egentlig er, der foregår.
Jeg kunne virkelig godt forestille mig, at det var ude af proportion, at det var et tiltag, som var på kanten af, hvad man kan gøre over for alle dem, som passerer lufthavnen, og som ikke er bedragere.
Jeg kender ikke indholdet i det her, men jeg kunne sagtens forestille mig, at det netop var ude af proportion.
Per Clausen (EL), 2011-05-26:
Så vidt jeg har forstået, er Dansk Folkeparti tilhænger af Danmarks medlemskab af EU, ikke mindst fordi man er begejstret tilhænger af det indre marked.
Jeg vil bare spørge hr. Martin Henriksen, om det ikke er helt naturligt, når man nu er tilhænger af det indre marked, at man anerkender de afgørelser, som EU-Domstolen træffer om den fri bevægelighed for arbejdskraft, og som altså er en direkte konsekvens af det indre marked, man er så glad for.
Det er derfor, jeg måske synes, der kan være lidt modsætninger i Dansk Folkepartis snak, for alle de domme, man klager over, jo er domme, der træffes med udgangspunkt i at beskytte og udvikle det indre marked.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
I Dansk Folkeparti synes vi jo grundlæggende, at det er fornuftigt, at varer frit kan passere over grænserne, hvis man ellers har nogle regler, der sikrer nogenlunde ordnede forhold.
Det synes jeg der er god grund til at bakke op om, også fordi det på nogle områder faktisk kan være til gavn for Danmark, for virksomheder osv.
Alligevel kan man godt indtage et nuanceret synspunkt i sagen, og man kan jo godt i modsætning til andre partier i Folketinget have det udgangspunkt, at selv om der er noget, som grundlæggende er fornuftigt, kan der være behov for hen ad vejen at justere de regler, der nu engang er.
Der burde vi jo som Folketing, som parlament, have mulighed for at sige, at ja, der skal være fri bevægelighed, men det skal også være sådan, at vi som selvstændig nation har mulighed for at sige: Det kan godt være, at du kommer for at arbejde i Danmark i en kortere eller længere periode, men det er ikke ensbetydende med, at du får adgang til det danske velfærdssamfund.
Nu er Dansk Folkeparti jo ikke som Enhedslisten et alt eller intet-parti.
Problemet opstår jo, når f.eks. EU-Domstolen træffer afgørelser på baggrund af det indre marked, men som i realiteten går ind og rører ved f.eks. familiesammenføringsreglerne, som er vedtaget af et flertal i Folketinget.
Der synes vi i Dansk Folkeparti, at Domstolen går ud over det, der egentlig er Domstolens kompetence.
Det ville da være mærkeligt, hvis vi ikke gjorde opmærksom på det i den politiske debat, i Europaudvalget og også i Folketingssalen.
Jeg synes sagtens, at man kan have det nuancerede synspunkt – det fornemmer jeg så at hr. Per Clausen ikke synes – at selv om man synes, at der grundlæggende er noget fornuftigt i, at en række lande samarbejder f.eks. om handelspolitikken, men det kan også være om andre ting, bør et land have mulighed for at opstille nogle kriterier, der gør, at man først efter f.eks. en årrække får adgang til det danske velfærdssamfund, eller at man ikke får adgang til det danske velfærdssamfund, medmindre man opfylder nogle bestemte kriterier.
Her er det jo sådan, at når man har diskussioner om det, støder man tit ind i, at der er nogle ting, som vi ikke må gennemføre i Danmark, fordi det er i strid med EU-retten.
Det synes vi er problematisk, for så går vi fra noget, der handler om handelspolitik, til noget, der både handler om familiesammenføringsregler og sådan set også om velfærdspolitik.
Der synes vi, at EU skal holde sig for god til at blande sig i det også.
Per Clausen (EL), 2011-05-26:
Jeg er glad for, at hr. Karsten Lauritzen så stærkt understreger, at det er en myte, at EU skulle sikre en anstændig udlændingepolitik i Danmark.
Den pointe er jeg meget glad for, og jeg håber, at han sørger for at videregive den til de venner, han i den her sag har i Det Radikale Venstre og andre steder.
Men jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Karsten Lauritzen, og det er: Det er vel sådan, at hr. Karsten Lauritzen er enig i og er tilhænger af, at EU-Domstolen aktivt skal arbejde for at sikre, at det indre marked sætter sig igennem?
Det er sådan set en del af EU-traktaten, at det skal Domstolen sørge for.
Og så er han vel også enig med mig i, at det er klart, at når EU-Domstolen skal gøre det – det er dens pligt – så vil de også ved EU-Domstolen indimellem træffe afgørelser, som gør, at den danske selvbestemmelse sættes ud af kraft.
Og det er sådan set en del af det EU, hr. Karsten Lauritzen er tilhænger af.
Det er bare for at være helt sikker på, at hr. Karsten Lauritzen måske er lidt mindre vaklende i sin tro på det indre marked, end hr. Martin Henriksen lader, som om han er.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti opfatter det indre marked som sådan en slags tagselvbord, hvor man kan tage det, man gerne vil have, og vrage alt det andet.
Det lyder vældig spændende.
Men er hr. Martin Henriksen ikke enig med mig i, at når man, som Dansk Folkeparti har anerkendt det indre marked og støtter det, er man også nødt til at acceptere, at der må være en domstol, der tager stilling til, hvordan det skal fortolkes?
Det bliver man vel nødt til at anerkende.
Når man nu er tilhænger af det indre marked, kan det vel ikke nytte noget at ville gøre oprør over dommene, for så har man ligesom accepteret, at det er betingelsen.
Så kan hr. Martin Henriksen opfinde alle mulige spændende love i Danmark og genere mennesker, der bor i Danmark, fordi han bliver nødt til at bøje sig for de domstolsafgørelser, der kommer fra EU-Domstolen som følge af det indre marked.
Hr. Martin Henriksen må jo tage konsekvensen af, at Dansk Folkeparti er tilhænger af det indre marked, og forsvare EU Domstolens ret til at blande sig med udgangspunkt i det indre marked.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Tak for det.
Grunden til, at vi har rejst den her forespørgselsdebat for Dansk Folkepartis vedkommende, er jo, at vi har en række bekymringer i forhold til den indflydelse, som EU har på bl.a. dansk udlændingepolitik.
Derfor synes vi, at det er rimeligt, at vi her i Folketingssalen får en diskussion af de konsekvenser, som bl.a. de allerede afgivne EU-domme har og kan få for dansk udlændingepolitik, men også hvad nye regler, direktiver og EU-domme kan få, og også af, hvordan man kan se dansk udlændingepolitik i forhold til Stockholmprogrammet.
Det er baggrunden for forespørgslen.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-26:
Det kan vel ikke siges tydeligere, at man betragter menneskerettigheder som noget, fanden har skabt, og dermed også er imod menneskerettigheder.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-26:
Ja, der er jo mange af den slags eksempler, hvor vi gang på gang har været i debat med flere af Dansk Folkepartis medlemmer, og hvor respekten for menneskerettighederne har været fuldstændig fraværende, endda undermineret, gennem at man f.eks. på indfødsretsområdet jo vil blæse på, hvad der er vedtaget i internationale konventioner.
Det så vi også partiet stemme imod forleden.
Frank Aaen (EL), 2011-05-26:
Enhedslisten er imod forslaget fra Dansk Folkeparti.
Til sidst vil jeg udtrykke ønsket om, at der måske var lidt flere områder, hvor Dansk Folkeparti blev isoleret med sine holdninger.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-26:
Det glæder mig, at det ikke er overraskende.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, for det er sådan en undren, jeg har haft
: Hvis nu Dansk Folkeparti siger, at instituttet kun må komme med kritiske bemærkninger til overtrædelserne, som foregår i andre lande – det går jeg ud fra Dansk Folkeparti stadig mener at instituttet skal gøre – og hvis nu der sker nogle overtrædelser af menneskerettigheder i Kina eller overtrædelser af menneskerettigheder i andre lande, så må instituttet godt udtale sig.
Er det rigtigt forstået, at det må de gerne?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvis nu de danske skattekroner skal gå til at finansiere et institut, som må kritisere andre lande for overtrædelse af menneskerettigheder, samtidig med at Dansk Folkeparti jo har den holdning, at udenlandske institutioner, europæiske institutioner, EU's institutioner ikke må kritisere Danmark, når vi overtræder nogle regler eller nogle konventioner eller andet,
hvad er det så, der skulle gøre, at andre lande skulle lytte til et dansk menneskerettighedsinstitut, der kritiserer dem, når Dansk Folkeparti ikke synes, at andre lande må kritisere Danmark?
Virker det ikke helt barokt, at vi har en institution herhjemme, der sidder og gør det?
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-26:
De skal da selvfølgelig også tage højde for det, der sker i Danmark og tjekke lovgivning, og hvad der ellers foregår, bistå ofre osv.
Det står altså også i forslaget.
Men de har en pointe i at sige nogle ting om andre lande, og jeg synes da, at det er helt o.k.
Mig bekendt sidder der en hel del i FN, som er diktaturstater og ikke ved en tøddel om, hvad menneskerettigheder er, men som i hvert fald også har skrevet under på en menneskerettighedskonvention.
Det synes jeg da nok at man kan kritisere.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-26:
Fint nok.
Så skal jeg lige høre: Er det så også sådan, at Dansk Folkeparti også er imod, at Danmark bl.a. i Nordafrika og andre lande giver penge til at oprette institutioner, sikrer støtte til en række af lignende institutioner som Det Danske Menneskerettighedscenter, som rent faktisk netop har til opgave at kritisere deres egen regering, netop har til opgave at kritisere myndighederne og også komme med deres vurderinger og deres kritik, når myndighederne ikke overholder de spilleregler, som de mener bør gælde i det pågældende land?
Skal vi så holde op med at støtte de institutioner i andre lande, der kritiserer interne myndigheder, når vi ikke selv vil have dem i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-26:
Jeg synes faktisk, at det et svært spørgsmål, fordi jeg synes, at det blander flere ting sammen.
Når jeg siger det sådan, er det, fordi umiddelbart synes jeg egentlig ikke, at vi i Danmark bare skal sætte os ned og sige f.eks. om Libyen, eller hvor det kunne være: Nu skal jeres land se sådan her ud.
Det synes jeg faktisk libaneserne selv skal bestemme.
Samtidig synes jeg også, at vi har en forpligtelse til i hvert fald at sikre, at der ikke bare foregår et folkedrab.
Så jeg synes ikke, at det bare er sådan sort eller hvidt, ja eller nej til det, fordi der kan være god mening i at gøre det, men der kan også være god mening i at sige, at det måske ikke lige skal være det og det, det skal være noget andet.
Hvis vi skulle til at oprette institutter for menneskerettigheder rundt om i alle verdens lande og give støtte til det, vil jeg i hvert fald foreslå, at det skal vi ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Henrik Dam Kristensen anerkender, at det er en ganske normal proces, at der kommer bemærkninger fra Justitsministeriet til lovgivningen, og så er der så en dialog, hvor man får uddybet, om det her er forstået rigtigt.
Hr. Henrik Dam Kristensen nævnte jo ikke det hele i sit svar på mit spørgsmål, der nævner han kun noget fra spørgsmål 57 om den dialog, der så har været, og der vil jeg da godt lige anføre, at først er det korrekt, at der løfter Justitsministeriet pegefingeren og siger, at man ikke kan udelukke, at der kan være nogle problemer.
Og til sidst bliver man så oplyst af Integrationsministeriet om, at det, man ønsker at indføre, har de i Holland, har de i Tyskland, og så når man frem til den konklusion, at man på baggrund af Integrationsministeriets oplysning om, at lignende undtagelsesordninger findes i Nederlandene og i Tyskland, ikke havde det fornødne grundlag til at afvise denne antagelse.
Det, man så kunne udlede af det, er altså, når man så får forelagt den oplysning, at man jo ikke kan påstå, at det her vil være i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, når det nu er tilladt i de to andre lande.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Jeg vil sige til hr. Karsten Lauritzen, at ude i Vandrehallen er der en sentens, der handler om at forstå fuglenes sprog, altså også forstå embedsmandssprog, sproget, der tales på Christiansborg.
Hvis jeg skulle oversætte det her til hr. Karsten Lauritzen, så ville det svare til, at man, hvis man bød en dame op til dans, hvortil hun så høfligt sagde nej tak, men man insisterede, så ville ende med at få den største kurv, der overhovedet findes.
Det er lige præcis det sprog, som Justitsministeriet bruger her, og specielt den sidste sentens, som hr. Karsten Lauritzen læste op.
Det er et meget, meget skarpt sprog, når man sådan kigger på, hvordan Justitsministeriet i øvrigt agerer i forholdet mellem to forskellige ministerier.
Så der er to debatter her.
Der er den, vi har haft nu, hvor jeg føler mig på fuldstændig sikker grund.
Justitsministeriet har hejst et advarselssignal af kæmpestor styrke.
Og så er der det andet, som vi jo ikke kan få noget svar på overhovedet – heller ikke her i dag fra ministeren – om, hvad begrundelsen er for at lave den her diskrimination.
Det er jo egentlig det, der er det interessante, så det er sådan dobbelt.
Men hverken justitsministeren eller Venstres ordfører vil jo gå ind i den debat, kan jeg høre; det bliver kun til polemik og beskyldninger om, hvad der skete i 1990'erne.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Jeg synes, det er en meget interessant debat.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti igennem mange år – faktisk i så lang tid, jeg kan huske – har talt for, at man bl.a. på familiesammenføringsområdet gav mulighed for positiv særbehandling.
Så det er jo glædeligt, at det går mere og mere i den retning.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad Socialdemokraternes politik er på det her område.
Såfremt det her bliver vedtaget – det håber vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti at det gør – vil man så rulle det tilbage, sådan at man genindfører indvandringsprøven for de pågældende udlændinge, som her bliver fritaget, altså sådan at man stiller krav om, at f.eks. en amerikaner eller en australier, der ønsker at blive familiesammenført til Danmark, skal tage den her indvandringsprøve?
Ønsker man, at det skal være sådan?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-26:
Noget af det, der gør den her debat rigtig svær, er, at man starter med svaret.
I stedet for at finde ud af, om der er et problem, starter man med svaret: Københavns Kommune gør sådan og sådan med parkeringsafgifter, ergo må vi have noget imod det.
Det, vi siger, er, at det her handler om økonomi, det handler om bureaukrati, det handler også om noget så enkelt som kommunalt selvstyre; det handler om, om man er indstillet på, at kommunalt selvstyre er en realitet, som man skal inddrage, når man laver ny lovgivning på det her område.
Rigtig mange gange, når vi kritiserer regeringens lovgivning, behøver vi ikke at have bortforklaringer for at sige bureaukrati.
Bureaukrati er åbenbart en af de byggesten, som den regering, vi har nu, bygger deres lovgivning på.
Hvis man ikke tror på tillid, hvis man ikke tror på, at den lov, man selv har været med til at lave, er god nok, så kan man lave et stykke bureaukrati, som man bygger oven på i en eller anden forventning om, at hvis man dynger tilstrækkelig meget papir og beregninger oven på, så kommer klaveret til at spille, og så bliver himlen altid blå.
Sådan virker det ikke.
Hvis man skal have styr på det her, skal man have en dialog med de interessenter, der er i det, man skal have dialog med Københavns Kommune, og man skal kigge på, om man kan håndhæve den lov, man har lavet.
Hvis man ikke kan det, må man kigge på, om man kan forbedre den, så man kan opfylde formålet om, at det her ikke må opkræves af fiskale hensyn.
Men bureaukrati oven i er ikke vores kop te.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Det synes jeg er et befriende klart svar.
Ud over at man vil rulle de krav tilbage, som ligger i pointsystemet og i de nye regler, der bliver vedtaget her, vil man også sikre, at indvandringsprøven skal gælde for udlændinge fra f.eks. Australien, USA, Canada, Israel og Japan, fordi man har nogle særlige bekymringer fra Socialdemokraternes side, med hensyn til hvordan de kan blive integreret i det danske samfund.
Sådan må man jo forstå det.
Det synes jeg bare er en pudsig opfattelse, medmindre man selvfølgelig vil afskaffe indvandringsprøven for alle.
Hr. Henrik Dam Kristensen kan måske også svare på, om det så er løsningen, at der slet ikke er nogen, der skal gennemgå et kursus om dansk kultur, at der slet ikke er nogen, der skal gå op til en danskprøve.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Nu er hr. Martin Henriksen jo en forholdsvis ung mand, så han burde sådan set godt kunne huske debatten fra ved førstebehandlingen.
Jeg vil bare gøre det fuldstændig klart over for hr. Martin Henriksen, at det, der er lykkedes med Dansk Folkepartis ihærdige hjælp, er at lave en masse bureaukrati og en masse unødvendigheder, og så har man lige præcis gjort det fra regeringen og Dansk Folkepartis side, at man har været totalt ligeglade med, at man fuldstændig har forsømt integrationen.
Det kan jeg jo se med alle de ghettoproblemer, vi har.
En række af de problemer, vi har, har man været ligeglad med.
Man vil bare have det her gjort så besværligt som overhovedet muligt.
Derfor vil jeg gerne sige til hr. Martin Henriksen: Vi har gjort det meget, meget klart igennem en lang, lang periode, at det, vi vil sikre, er, at når mennesker kommer til Danmark, så får de mulighed for og pligt til at blive en del af det danske samfund.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-26:
Jeg er da enig med hr. Henrik Dam Kristensen så langt, at jeg synes, det er et dårligt lovforslag, ministeren har fremlagt, men det er jo ikke det, vi skal diskutere i dag, det er ændringsforslaget.
Det gør så forslaget lidt mindre slemt, og derfor synes jeg sådan set, at det er en god idé med det ændringsforslag.
Så undrer det mig bare med hr. Henrik Dam Kristensens lidt voldsomme retorik i forhold til noget af det her.
Betyder det, at Socialdemokraterne vil ændre deres holdning til 24-års-reglen og til tilknytningskravet, hvis forelskelse pludselig skal være et særligt kriterium?
Og hvordan kan man oprulle en forargelse over, at der skal diskrimineres mellem, om man har forelsket sig i en amerikaner eller i en argentiner, når man synes, det er helt o.k. at diskriminere på forskellen mellem, om det er en islænding eller en amerikaner?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Men det er bare sådan, at der trods alt specielt er ét ministerium, som har en eller anden form for særstatus.
Det er vel ikke uden grund, at man har den regel, at al lovgivning skal forbi Justitsministeriet.
Vi anerkender, at i Justitsministeriet sidder kronjuristerne.
Der er det så, at ministeren jo farer ud og fejer alting til side og i øvrigt putter alle mulige andre debatter ind i det, bl.a. noget omkring pressefrihed osv.
Jeg har f.eks. ikke taget noget ind i debatten om bopælspligt, når man er kommunalpolitiker osv.
Det kunne jeg aldrig drømme om at gøre i sådan en debat som den her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Jeg har et par spørgsmål til hr. Henrik Dam Kristensen om den debat, der i øvrigt også har kørt med ministeren om, hvad processen er, når man laver lovgivning, og hvordan ministerierne og ministerielle embedsfolk spiller ind i forhold til lovgivningsprocessen, og hr. Henrik Dam Kristensen har jo selv været minister for nogle år tilbage.
Hr. Henrik Dam Kristensen anfægtede sådan det mærkelige, det underlige i, at Justitsministeriet havde bemærkninger til et ændringsforslag, som integrationsministeren ville fremsætte.
Der vil jeg godt spørge hr. Henrik Dam Kristensen, om han ikke i sin tid som minister har været i den samme situation, at når man lavede noget lovgivning, så var der en dialog med de forskellige ministerier, ofte med Justitsministeriet, og en gang imellem sker det, ofte vil nogle sige, at Justitsministeriet har bemærkninger til et lovforslag.
De er i tvivl om, om det nu er inden for de internationale konventioner eller andet.
Jeg vil godt spørge hr. Henrik Dam Kristensen, om ikke han har været ude for den situation, at Justitsministeriet i en intern arbejdsproces retter henvendelse til et andet ministerium og gør opmærksom på, at der kan være noget, man skal være sikker på er inden for rammerne.
Man har så en dialog, og man får uddybet tingene, og når frem til et resultat præcis som i den her sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-26:
De to forslag, ministeren ikke fik lov til at fremsætte, må vi jo så få oversendt.
Vi skal lige huske på, hvad det her handler om: Det handler om danske borgeres ret til at leve i Danmark med en udenlandsk ægtefælle.
Det, som det her ændringsforslag går ud på, er, at hvis man tager til Argentina og finder sig en mand, har man færre rettigheder i forhold til at få lov til at leve i sit eget land Danmark, end hvis man finder sin mand i Japan eller USA.
Det er det, forslaget handler om.
Hvad er det saglige argument for, at en kvinde fra Argentina efter 3 måneder skal bestå en svær danskprøve, ellers er det ud af landet, mens en kvinde fra USA eller Japan ikke skal?
– et sagligt argument.
For hvis ikke der er et sagligt argument, er det intet andet end diskrimination.
Søren Pind (V), 2011-05-26:
Fru Johanne Schmidt-Nielsens syn på det arbejde, der foregår i Folketinget lige nu, blev jo gjort ganske klart i går aftes i Deadline, da jeg blev beskyldt for at udøve apartheid.
Og det gør jo sådan set enhver diskussion lidt vanskelig.
Hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen i stedet var interesseret i at diskutere, hvordan vi kunne udbrede disse kriterier, så flere sådan set kunne komme ind på saglig basis, hvor man måtte forvente at der ikke var en umiddelbar integrationsudfordring, der f.eks. fordrede pointtest og lignende, synes jeg jo, det var det arbejde, Folketinget burde kaste sig over.
Men igen, jeg skal ikke blande mig i folks tilgang til det her spørgsmål; det ville ligge mig fjernt.
Fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål giver lige så meget mening som følgende modspørgsmål: Hvorfor vil fru Johanne Schmidt-Nielsen have, at en amerikaner skal bestå den pågældende danskprøve?
Det kunne jeg lige så godt tænke mig et svar på som det meningsløse spørgsmål, fru Johanne Schmidt-Nielsen stiller.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-26:
Hvis der var en pris for at være landets mest polemiske minister, tror jeg ikke, der ville være nogen tvivl om, hvem der skulle have den.
Det, ministeren kalder for et opgør med lighedsmageriet, er det, vi andre kalder for et opgør med lighed for loven.
At jeg mener, at det er fuldstændig tåbeligt, at man skal bestå en meget svær danskprøve efter 3 måneder som en del af indfødsretsprøven, er i sammenhængen underordnet, for ministeren har stillet ændringsforslag, der går på, at nogle mennesker fra nogle lande – USA og Japan – ikke skal bestå prøven.
Og jeg har stadig væk ikke fået svar på, hvorfor de ikke skal det.
Vi har igen og igen fået at vide fra de borgerlige, fra regeringen, at forudsætningen for at kunne blive integreret i Danmark er, at man kan bestå den her prøve.
Jeg er uenig, men det er en anden snak.
Vi har fået at vide igen og igen: Forudsætningen for, at man kan blive integreret i Danmark, er, at man kan bestå den her prøve.
Så må jeg igen spørge: Hvorfor er det, at en amerikaner eller japaner ikke skal bestå den, mens en kvinde fra Argentina skal, hvis forudsætningen for at kunne blive integreret i Danmark er, at man kan bestå prøven?
Der er forskel på positiv særbehandling og på diskrimination.
Positiv særbehandling er f.eks., hvis en ung mand er ordblind og får en time ekstra til den skriftlige eksamen, fordi det er en forudsætning for, at han kommer op på niveau med de andre.
Det her er der ingen saglige begrundelser for, det er diskrimination, så jeg vil igen sige til ministeren: Svar nu på det spørgsmål!
Jeg tror, jeg stillede det tre gange i går.