runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-12-19:
Se, nu vil jeg lade være med at gøre det, som Liberal Alliances hr. Simon Emil Ammitzbøll fik rodet sig ud i, nemlig at stå og lave en meget detaljeret gennemgang af de enkelte poster på finansloven.
Selvfølgelig skal en finanslov ses i sit samlede hele, og jeg vil jo sige, at jeg synes, det er en god finanslov.
Jeg synes, at det her er en fornuftig prioritering.
Udover det løft, vi giver af kræftbehandlingen, så vi kan behandle børn, der bliver ramt af kræft, herhjemme i stedet for at flyve dem til USA, og den indsats, der bliver gjort for at halvere brugen af tvang, så sker der altså væsentlige gode ting på andre områder.
Jeg ser selv som sundhedsminister meget frem til at følge den milliard kroner til de ældre, der bl.a. skal gå til en bedre genoptræning og rehabilitering, når ældre medborgere har været i kontakt med sygehusvæsenet på den ene eller anden måde.
Så jeg vil bare sige til fru Stine Brix, at man kan jo plukke ting ud.
Det prøvede hr. Simon Emil Ammitzbøll på, men det kom han ikke så godt af sted med.
Nu prøver fru Stine Brix at gøre det med nogle andre ting, hun plukker ud; men man må selvfølgelig se en finanslov som et samlet hele.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Nogle gange kan taletiden føles så kort, når det er en selv, der taler.
Ministeren siger, at det handler om at prioritere, og det er jeg fuldstændig enig i.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvordan det kan være, at regeringen prioriterer skattelettelser frem for den offentlige rejsesygeforsikring, som der jo er tale om her.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Nu er det jo sådan, at når vi giver indfødsret, giver vi så at sige de folk, der søger om det, den samme ret, som de indfødte har.
Det er derfor, at det hedder indfødsret.
Man må sige, at folk, der er født og opvokset og har statsborgerskab fra fødslen, selvfølgelig er fuldgyldige danskere.
Der er klart.
Men vi stiller bare nogle krav til, hvad der så skal til, for at man kan få den her indfødsret.
Annika Smith (SF), 2013-12-19:
Jeg vil så gerne spørge igen: Er man i hr. Christian Langballes øjne en dårligere dansker, hvis man kun er uddannet til 7. klasse – ja eller nej?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, når vi tildeler statsborgerskab, stiller vi nogle betingelser for, hvad vi mener er rimeligt.
Det gør vi sådan set også til gavn for de folk, der søger statsborgerskab.
Man skal kunne det danske sprog.
Det er et rimeligt krav.
Det er et ganske rimeligt krav, fordi man ved, at det er forudsætningen for overhovedet at blive integreret i det danske samfund.
Sproget er altså en af de helt afgørende faktorer.
Det håber jeg fru Annika Smith anerkender.
Annika Smith (SF), 2013-12-19:
Jeg kan forstå på hr. Christian Langballe, at en af de væsentlige årsager til, at Dansk Folkeparti stemmer imod, er, at sprogkravene er sat ned fra 9.-klasseniveau til 7.-klasseniveau.
Jeg skal så høre hr. Christian Langballe, om det vil sige, at almindelige danskere, der kun er uddannet til 7. klasse, så også er et problem for samfundet.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Ja, vi møder op.
Det gør vi altid.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-12-19:
Det er rigtigt, at vi stemmer ja.
Det gør vi, fordi vi anerkender, at alle dem, der opfylder de her kriterier og har været og er en aktiv del af det danske samfund, selvfølgelig skal have mulighed for at blive statsborgere og dermed også blive fuldt integreret i det danske samfund.
Vi har igennem de senere år fejret statsborgerskabsdag her i Folketinget.
Der stiller partierne jo gladelig op og byder de nye statsborgere velkommen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Når nu vi skal have statsborgerskabsdag næste gang i april, hvordan stiller Dansk Folkeparti sig så?
Stiller de sig så op igen og byder de nye statsborgere velkommen, som de jo åbenbart gør her fra talerstolen?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, jeg har tænkt mig at forholde mig til det på den måde, at vi jo siger nej på grund af de problemer, vi synes der er, ligesom vi også har sagt nej et par gange, fordi en potentiel terrorist har været med på listen i lovforslaget.
Sådan er det.
Det er jo lagt ned i Tinget, for at vi kan stemme om det.
Der stemmer man ja fra Socialdemokratiets side, og vi stemmer så nej.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-12-19:
Det er jo sådan, at det at få statsborgerskab ikke er særlig nemt.
Vi har hørt kriterierne for det.
Man skal have boet her i rigtig mange år.
Man skal også opfylde danskkravet, sprogkravet, man skal også have bestået en prøve for at få statsborgerskab.
Man skal faktisk interessere sig for at være en del af det danske samfund og være medborger, forsørge sig selv for at få dansk statsborgerskab, uanset hvor i verden man kommer fra.
Derfor kan man godt undre sig en del over Dansk Folkepartis argumentation.
Jeg noterer mig, at i det lovforslag, vi har her, er der en lang række mennesker, der kommer fra – jeg kan bare nævne nogle af landene – Sverige, Norge, Belgien, Tyskland, Frankrig, Grækenland, Italien, som ikke kunne få statsborgerskab, hvis Dansk Folkeparti skulle have lov til at bestemme.
Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til, i og med at man åbenbart er forskrækket over nogle bestemte religiøse retninger, at man så siger nej til andre, der har opfyldt alle krav til at være dansk statsborger?
Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at forholde sig til dem?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, jeg gentager mig selv igen: Det, vi siger, er, at indvandringen og de statsborgerskaber, der tildeles de her folk fra ikkevestlige muslimske lande, er et problem.
Så kan man tage ud til Vollsmose, man kan tage forskellige steder hen og så konstatere det.
Det er det, vi gør.
Vi konstaterer, at det er et problem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-19:
Det var nu trist heller ikke at kunne få svar på det.
Altså, vi har ikke kunnet få svar på, hvor mange muslimer der skal være på et lovforslag, for at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for.
Vi har heller ikke kunnet få svar på, hvordan Dansk Folkeparti kan vide, at de her mennesker er muslimer.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti er bekendt med, at der f.eks. er et kristent mindretal i Irak og Afghanistan.
En del af dem kommer hertil, søger asyl netop på grund af den religion, kristendommen, der gør, at de er forfulgte.
Men det ville jo være relevant at vide, om det er o.k., at der stilles andre krav til muslimer end til f.eks. kristne, for hvis ikke det er det, vil jeg sige til hr. Christian Langballe, så giver Dansk Folkepartis argumentation ingen mening, så længe argumentationen er, at man stemmer imod, fordi der er for mange muslimer.
Så igen: Skal man stille andre krav til muslimer end til kristne, buddhister, ateister osv.?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, med fare for at gentage mig selv vil jeg egentlig bare konstatere, at det, vi skriver i vores betænkningsbidrag, og det, vi gør opmærksom på, er, at både indvandringen og de statsborgerskaber, der bliver tildelt folk fra ikkemuslimske, vestlige lande, er et problem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-19:
Mener Dansk Folkeparti, det ville være fornuftigt og rimeligt, at man stillede forskellige krav til mennesker, der ønsker at få statsborgerskab i Danmark, alt efter hvilken religion der er den mest udbredte i det land, de selv eller deres forældre kommer fra?
Og når jeg siger forældre, er det jo, fordi man skal vide – og det gør man jo, når man sidder i Indfødsretsudvalget, håber jeg – at rigtig mange af dem, der står på det her lovforslag, er mennesker, der er født og opvokset i Danmark.
Så mener Dansk Folkeparti, at det ville være fornuftigt, ville være en god idé, at der blev stillet forskellige krav, man skulle leve op til for at få statsborgerskab, alt efter hvilken religion der sådan var hovedreligionen i det land, man selv eller ens forældre kom fra?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Jamen det er jeg da glad for.
Men vi konstaterer bare, at der er afgørende problemer i ghettoer som Vollsmose.
Hvis ikke hr. Christian Juhl har fundet ud af det, vil jeg da godt gøre opmærksom på, at det er et problem, et kæmpestort problem.
Christian Juhl (EL), 2013-12-19:
Jeg prøver igen: Jeg tror, at samtlige på den her liste ønsker at leve i det danske samfund.
Om de vil leve i små grupper ligesom tidehvervsfolk og andre, ved jeg ikke, men jeg ved, at de gerne vil leve her og tage del i samfundet.
Tænk, hvis de alle sammen gerne ville være gode kristne, endda på hr. Langballes niveau.
Så ville det da være rigtig, rigtig træls at lukke dem ude.
Jeg vil gerne gøre en indrømmelse: Jeg lever selv i et relativt stort parallelsamfund af ateister, og vi er stærkt bekymrede over den fundamentalistisk kristne, store indflydelse, som f.eks. tidehvervsfolk har.
De har sneget sig ind i den danske grundlov og er endda placeret der.
Det er ødelæggende for det danske omdømme, det er ødelæggende for den danske omsætning og handel i verden – det er på mange måder ødelæggende, men vi lever jo med dem.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Vi har ikke været inde og sige, hvad hver enkelt tror på.
Vi siger, at den kultur og den så at sige historiske ballast, som man trækker med sig, jo giver nogle problemer for det danske samfund.
Så enkelt er det.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-12-19:
Nu sagde ordføreren jo, at han sådan set går ind for – og det gør hans parti også – at der skal være nogle objektive krav til statsborgerskab i Danmark.
Det er jeg jo fuldkommen enig med ordføreren i.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Hvis det stod til Dansk Folkeparti og til ordføreren, hvilke objektive krav er det så?
Ville det så være krav om en bestemt religion?
Ville det være krav om et bestemt oprindelsesland?
Ville det være krav, der blev differentieret, alt efter hvilket oprindelsesland det var, eller hvilken religion man tilhørte?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, når vi har adresseret det her problem, er det selvfølgelig også, fordi vi kan konstatere, at islamisme og sharialov er et problem i nogle af de her ghettoer.
Vil vi så opstille nogle objektive krav om religiøst tilhørsforhold?
Nej, det vil vi ikke, men vi konstaterer, at der er et problem med hensyn til den ikkevestlige indvandring.
Det er det, der skal til.
Det er klart.
Når vi så ser på de her parallelsamfund, som jeg har gjort opmærksom på mere end en gang, kan vi bare konstatere, at integrationen der har slået fejl, at den multikulturelle ideologi, som man har haft, har spillet fallit.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-12-19:
Som jeg kan forstå hr. Christian Langballe, har han jo en regel, som kun gælder for folk, der er indvandret fra muslimske lande.
Derfor vil jeg prøve at spørge ham: Hvad skal der til, for at man kan give indfødsret til folk, der er indvandret fra muslimske lande?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Med hensyn til statsborgerskab er det os i Folketinget, der bestemmer; vi tildeler statsborgerskab.
Vi tillader os så i al stilfærdighed at problematisere, at indvandringen er for høj.
Man kan så i øvrigt af de seneste tal se, at det er det højeste tal i 10 år.
Det synes vi er et kæmpestort problem, og jeg synes da, at hr. Jens Joel skulle spørge i sit eget parti: Har vi ikke et problem?
Jens Joel (S), 2013-12-19:
Nu bliver det for alvor interessant, for nu sejler det jo fuldstændigt med argumentationen.
For så er der kun to muligheder.
Enten kan man forvente, at Dansk Folkeparti i al fremtid, så længe reglerne er sådan her, stemmer nej, altså fordi de synes, reglerne er dårlige, eller også synes Dansk Folkeparti, at der skal være nogle særlige regler for muslimer.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Nu har jeg jo altså brugt noget tid på at forklare, at vi synes, det er dybt problematisk, at man sætter sprogkravene ned.
Det er jo de regler, der er nu.
Vi er også imod det forhold, at man har indført en ny medborgerskabsprøve, som jeg tror det hedder, hvor alt med kultur og historie er pillet ud.
Det vil sige, at man nu ikke længere skal vide noget om dansk kultur og historie for at få dansk statsborgerskab.
Så selvfølgelig er vi imod, at de krav bliver sat ned, og det er også derfor, at vi stemmer nej.
Jens Joel (S), 2013-12-19:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået ordføreren korrekt.
Jeg forstår det sådan, at man ikke principielt er imod de regler, der gælder for, hvordan man kan få indfødsret, altså sådan, at vi ikke kan forvente, at Dansk Folkeparti i al fremtid, så længe reglerne er sådan her, vil stemme imod.
Altså, man er ikke principielt imod reglerne, så det er ikke det, der er baggrunden for, at man stemmer imod.
Er det rigtigt forstået?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Det tager jeg så til efterretning.
Tom Behnke (KF), 2013-12-19:
Jeg vil bare gerne understrege, at vi på ingen måde fra konservativ side er enige i det betænkningsbidrag, som Dansk Folkeparti har skrevet.
Derfor er vi glade for, at Venstre har sørget for, at forslaget kom tilbage til udvalget, altså så vi kunne få skrevet en tillægsbetænkning og få det slået fast.
Og det, jeg kan forstå også på debatten her i dag, er, at Dansk Folkeparti heldigvis står fuldstændig alene med sit synspunkt.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Vi konstaterer, at indvandringen fra de her lande er alt for stor.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Jamen er det her en særlig diskrimination af mennesker, som er startet med at have en flygtningestatus, og som derefter har fået permanent opholdstilladelse?
Altså, er det folk, der kommer hertil som flygtninge, der ifølge Dansk Folkeparti skal opfylde nogle særlige krav?
Eller er det folk, der kommer fra muslimske lande?
Eller er det mennesker, som er opvokset i Danmark, og hvis forældre kommer fra et muslimsk land?
Eller er sandheden ikke bare den enkle, at Dansk Folkeparti ønsker at stoppe tildelingen af dansk statsborgerskab til alle, som enten er muslimer, eller som kommer fra et land, hvor der er muslimer, eller hvis forældre kommer fra sådan et land?
For ellers måtte man vel kunne opstille det ene eller de to ekstra objektive kriterier, disse mennesker skal opfylde.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, det er ikke noget nyt, at vi gerne vil have begrænset indvandringen fra de ikkevestlige lande, det har vi sagt før.
Det har vi sagt før, så enkelt er det.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det, vi selvfølgelig synes er afgørende, når folk kommer hertil som flygtninge, også fra de lande, er, at det jo ikke nødvendigvis er et statsborgerskab, de skal have; så er det måske også det, at de skal hjem og hjælpe med at bygge de her lande op, når det er sådan, at der er forholdsvis fred og frihed i dem.
Det er det, der er sagen.
Det har altid været sådan, at en flygtningestatus var en midlertidig status, hvor man så på et tidspunkt skulle tilbage til sit land, og det forhold problematiserer vi så.
Det er da meget enkelt.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Jeg har bare et meget enkelt spørgsmål til hr. Langballe.
Jeg vil gerne have at vide, hvilke konkrete ekstra krav man skal opfylde for at få dansk indfødsret, hvis man selv eller ens forældre kommer fra et land, som er muslimsk.
Hvilke konkrete ekstra krav skal man opfylde?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Vi har brugt det her betænkningsbidrag, som vi er kommet med, til at adressere, at vi mener, at der er et kæmpekæmpestort problem, som man bliver nødt til at tage hånd om, og som vi som politikere har et ansvar for at løse.
Ellers skubber vi bare problemet videre til vores børn og børnebørn.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-12-19:
Jamen så er det jo fuldstændig umuligt for medborgerne i Danmark at finde ud af, hvad der skal til for at få dansk statsborgerskab ifølge Dansk Folkeparti.
Det er fuldstændig umuligt, og jeg kan da ikke lade være med at undre mig og spørge, om ordføreren kender noget til de her mennesker sådan helt privat set, om han ved, om de går ind for sharia, og om han ved, om de her mennesker, som det blev sagt af en af de andre spørgere, i det hele taget overhovedet er muslimer.
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre igen, hvad Dansk Folkepartis mavefornemmelse er her: Hvor mange muslimer skal der være tale om, og hvor mange ikkevestlige personer skal der være tale om, før de kan komme i betragtning til, at der bliver stemt for fra Dansk Folkepartis side?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-12-19:
Betyder det, når hr. Christian Langballe snakker om folk fra parallelsamfund, at dem, der søger indfødsret i Danmark i dag, at dem, der kommer fra tidligere muslimske lande, er en del af parallelsamfundet, eller er det ikke bare, fordi hr. Christian Langballe dømmer alle folk, som kommer hertil fra et muslimsk land, og ikke vil give dem indfødsret?
Er det det, han mener?
Christian Juhl (EL), 2013-12-19:
Først vil jeg gerne sige tak til Dansk Folkeparti, fordi de så klart og utvetydigt giver deres holdninger til kende – deres både klare og afslørende og uhyggelige holdninger.
Det tror jeg er rigtig godt, så danskerne kan se, hvor de har placeret sig.
Det her er efter min mening en optrapning af DF's politik.
Jeg vil også gerne sige tak, fordi DF ikke hænger de nye danske statsborgere ud i en annonce i år, for det var dog også en uanstændig og grænseoverskridende ting sidste år.
Jeg vil gerne spørge: Hvordan kan man vide, at det er muslimer, der vil leve i parallelsamfund i Danmark, der er på listen?
Det kunne jo lige så godt være folk, der er flygtet fra muslimske lande og gerne vil inddrages i et kristent parallelsamfund, f.eks. hos den lille gruppe af meget fundamentalistiske kristne, som findes i det her land.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Med hensyn til sprogkravene vil jeg godt lige sige noget – og jeg ved ikke, om fru Pernille Skipper ved det – og det er, at nogle er blevet optaget efter de regler, som Enhedslisten har lavet sammen med regeringen.
Så enkelt er det.
Vi finder det dybt problematisk, at man lemper sprogkravene.
Jeg vil så sige, at det selvfølgelig er lagt ned i Folketingssalen, for at vi kan stemme om det her lovforslag; ligesom alle mulige andre lovforslag, der er lagt ned i Folketingssalen, stemmer vi om det her lovforslag.
Statsborgerskab tildeles ikke administrativt.
Det er Folketinget og Folketinget alene, der tildeler statsborgerskab.
Sådan er det.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-19:
Nu er det jo sådan, at de lempelser, som det røde flertal i Folketinget har vedtaget, ikke er gældende for de personer, som søger om statsborgerskab nu.
Så spørgsmålet står stadig væk: Når kriterierne er de samme som de kriterier, som tidligere har fået Dansk Folkeparti til at stemme for denne lov om indfødsrets meddelelse, er det så antallet, der er blevet for stort for Dansk Folkeparti?
Og hvor stort kan antallet af muslimer på listen være, for at Dansk Folkeparti gør, som Dansk Folkeparti tidligere har gjort, nemlig stemmer for den her lov?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, hvis man ser tilbage på de debatter, der har været om indfødsret, så har Dansk Folkeparti før stemt imod.
Vi indgik en aftale med VK med hensyn til de kriterier, der skulle til for at opnå statsborgerskab, og derfor følte vi os selvfølgelig også forpligtet til at stemme ja – det er klart, sådan er det.
På den anden side vil jeg da også sige, at nu er der jo lempelser i forhold til nogle af de personer, der er på det her lovforslag, så også af den grund stemmer vi nej.
Og passende kriterier er et skøn, det er jeg fuldstændig klar over.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-19:
Jeg konstaterer, at Dansk Folkeparti tidligere har stemt for lov om indfødsrets meddelelse, også selv om der var muslimer på listen.
Så er spørgsmålet: Er det, fordi der er for mange i år, hvor der tidligere, da Dansk Folkeparti stemte for, ikke var for mange?
Og hvor går grænsen mellem for mange og et passende antal muslimer på den liste?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Jamen det kommer da an på, om det er et problem.
Vi konstaterer bare, at indvandring og statsborgerskaberne, der gives til de folk, der kommer fra de her lande, udgør et problem i dag.
Altså, det er en ganske almindelig konstatering.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-19:
Altså, i forhold til det parti, jeg tilhører, vil jeg gerne opfordre ordføreren til at læse George Orwell igen og blive lidt klogere på det her.
Men igen vil jeg bare gerne spørge ordføreren: Hvis man indsatte en anden religiøs gruppe i begrundelsen for, hvorfor nogle ikke skulle have statsborgerskab, ville det så være acceptabelt – ja eller nej?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at ordføreren citerer fra »Kammerat Napoleon«.
Det, jeg citerede fra, var »1984« af George Orwell.
Det er to forskellige værker, som har to forskellige budskaber.
Det vil jeg bare lige sige, sådan at det er i orden.
Men i øvrigt konstaterer vi med det her lovforslag noget, som almindelige danskere kan erfare, nemlig at det i parallelsamfund som det, der er blevet skabt ude i Vollsmose, udgør et problem.
Det er jo ikke særlig lang tid siden, at digteren Hassan var nede i Vollsmose, hvor der var det største politiopbud, man overhovedet kan forestille sig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-19:
At hr. Christian Langballe overhovedet nævner George Orwell er et udtryk for total historieløshed, for det var jo manden, der var fader til det begreb, at nogle er mere lige end andre.
Og det er jo netop, hvad Dansk Folkeparti gør op med, altså ligebehandling og retssikkerhed og det, at der er objektive kriterier, som fru Mette Bock nævnte.
Tænk, hvis man satte det kriterium ind i forhold til en anden religiøs gruppe, at man på grund af et religiøst tilhørsforhold ikke skulle have så mange af den gruppe ind som statsborgere – altså nogle, der aktivt har søgt et statsborgerskab og gjort en masse ting for at leve op til det.
Det er trods alt ikke nemt at blive statsborger; man skal opfylde en række kriterier.
Hvis vi nu satte en anden religiøs gruppe ind i det citat, som hr. Christian Langballe er kommet med, ville det så være acceptabelt, hvis nogle mente, at en anden religiøs gruppe – fordi de tilhører den gruppe – ikke skulle have statsborgerskab i Danmark?
Ville det være acceptabelt?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså, jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt: Grundene til, at vi siger nej, er de grunde, som jeg har angivet.
Det er ganske enkelt.
Jeg kan undre mig over folk, der kommer her til landet, og som er flygtninge.
Der har vi jo altså en klar forventning om, at de så på et tidspunkt skal hjem og hjælpe med at bygge deres lande op, og det har vi også skrevet i vores betænkningsbidrag.
Mette Bock (LA), 2013-12-19:
Jeg vil gerne høre, om ikke hr. Christian Langballe er enig med mig i, at hvis disse mennesker fra disse lande og med denne tro skulle have særlige problemer, vil de jo også have vanskeligere ved at komme igennem de prøver, som der stilles krav om, for at man kan opnå dansk statsborgerskab.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at arbejde for at stramme kravene i stedet for at tage 1.600 mennesker, som har haft en forventning om, at de ved at opfylde de nugældende krav kunne blive danske statsborgere, som gidsler?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Jeg vil godt lige understrege, at jeg hedder Christian Langballe – bare for god ordens skyld.
Vi diskriminerer ikke.
Vi konstaterer, når vi ser ned over lovforslaget, at indvandringen fra og statsborgerskaberne til folk fra de her lande har antaget et omfang, der er for stort.
Det er det, vi i al stilfærdighed siger.