Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Vi vil meget gerne kaste alle skatter og afgifter på bordet, men det er for at sætte dem ned.
Jeg kan ikke komme i tanke om en eneste skat eller afgift, som jeg synes er for lav – ikke én.
Vi er i forvejen det hårdest beskattede samfund i verden.
Man skal ikke gå i retning af at skulle betale højere skatter og afgifter.
Jeg er helt enig i, at vi skal indrette skattesystemet på en anderledes måde med flere incitamenter og mere fokus på ny teknologi og nye virksomheder.
Men det må man altså gøre inden for den økonomi, der er, og så gøre tingene bedre og smartere og sørge for, at den offentlige vækst ikke er så høj, som den er, og at vi gør den offentlige sektor lidt mindre.
Vores tilgang var, hvilket jeg også nævnte i min tale her, at vi ville have mere til hjælp i nærområderne, og det har vi fået med den her finanslovsaftale.
Jeg er nu stolt af den aftale, der er indgået, som jeg synes er en rigtig god aftale.
Og hvis det var sådan, at man ville bruge flere penge på udviklingsbistand, så skulle de jo tages et sted fra, og der kan vi ud fra de eksempler, der har været på det, se, hvor problematisk det har været at tage det fra boligydelsen.
Det var et godt forløb, og vi vil godt takke finansministeren for en god koordinering og et godt resultat.
Alle tre krav har vi fået igennem, og det tegner et billede af en finanslov i balance, der trækker Danmark i en tryggere og friere retning.
Ingen boligejere skal i 2016 betale mere i grundskyld, end de gjorde i 2015 – helt nøjagtigt i kroner og øre.
Og alt i alt lettes grundskylden med 2,5 mia. kr. over de næste 4 år.
Så når familien Hansen sidder ude i haven, mens børnene render rundt derude og spiller fodbold, behøver de ikke at have ondt i maven over, om de kan blive boende i deres hus med familien, for nu er der sikret ro omkring grundskylden, omkring boligskatterne det kommende år.
Det betyder konkret, at Lis, der bor i Brønshøj, slipper billigere i ejendomsskat næste år.
I dag bor hun med sin søn i et beskedent hus på 64 m² med tilhørende 625 m² grund.
Huset købte hun for 1,9 mio. kr. i 2011, og alene i år har hun betalt, hold godt fast, en grundskyld på 33.884 kr.
Og havde det ikke været for den finanslov, som vi lige nu har lavet, ville regningen være steget til over 35.000 kr. næste år.
Så derfor er jeg godt gammeldags glad over at kunne sige til Lis og de hundredtusindvis af andre danske boligejere, som lider under den stigende grundskyld, at boligskatternes himmelflugt nu endelig er stoppet.
Samtidig har vi med finansloven sikret et bedre fremtidsrettet dansk politi.
Selv om det til tider var en ensom kamp, kom vi alligevel i mål med et resultat, vi kan være stolte af.
Vi har sikret politiet et markant ressourceløft, der betyder, at vi har styrket kampen mod terror og grænseoverskridende kriminalitet; vi har styrket indsatsen mod indbrud og sikret mere tryghed for danskerne; og samtidig har vi sikret, at der over de kommende 2 år bliver optaget 1.100 nye betjente på politiskolen.
Terrortruslen mod Danmark og hele den vestlige verden er jo accelereret.
Den er present; hver eneste dag er der folk, som planlægger attentater mod vestlige interesser, også mod danske interesser.
Og derfor er jeg også glad for, at der etableres døgnbemandede situations- og operationscentre, og at PET får langt flere ressourcer til både efterretningsarbejde og personbeskyttelse.
Endelig er jeg glad for, at vi med finanslovsaftalen for 2016 har sikret et løft af den humanitære bistand til nærområderne, så særlig flygtningene i lejrene omkring Syrien får mere støtte i en ellers håbløs situation.
Flygtninge eller internt fordrevne opholder sig i gennemsnit 17 år i lejrene.
Det betyder, at der er brug for mere end blot banal umiddelbar katastrofehjælp som f.eks. vand, sanitet og husly.
Flygtninge og fordrevne har behov for at kunne få fremtidsperspektiver sådan tættere ind på livet, når de er i lejrene, og derfor er det vigtigt, at der ud over katastrofehjælpen også er ressourcer til at sikre de aktiviteter, der har et længere perspektiv.
Det er uddannelse, det er økonomiske aktiviteter og så selvfølgelig at have et familieliv.
Vi har grundlæggende været nødt til at prioritere bistanden, så flere tilbydes muligheder tættere på deres hjem, og med finansloven for 2016 har vi nået et første skridt.
Et område, som vi i forbindelse med finansloven måske har forsømt at tale om, er Danmarks erhvervsliv – det erhvervsliv, som jo gør alt muligt andet muligt, som finansierer vores velfærdssamfund, som finansierer det fantastiske land, vi lever i.
Med finansloven for 2016 får vi bl.a. rullet NOx-afgiften tilbage fra eksorbitante 25 kr. pr. kg til 5 kr. pr. kg.
Vi udvider tonnageordningen til mobile borerigge, så der fortsat kan være maritime arbejdspladser i Danmark, så den blå sektor, som vi er så stolte af, og som sikrer milliarder af kroner i eksportindtægter og i tusindvis af arbejdspladser, stadig væk kan udvikle sig i Danmark.
Og så fjerner vi ikke mindst en afgift, der aldrig har eksisteret.
Ja, det lyder lidt utroligt, men reklameafgiften, som hidtil har levet en skyggetilværelse i den tidligere regerings økonomiske planer, er nu endegyldigt lagt i graven.
Vi fik også i fællesskab sikret, at registreringsafgiften nu bliver sat ned fra 180 pct. til 150 pct., så bilerne bliver billigere for helt almindelige danskere, og det giver mere mobilitet og mere velfærd i samfundet.
Sidst, men ikke mindst, har vi med finansloven givet bedre vilkår for generationsskifte for erhvervsvirksomheder.
Alene i 2016 bliver der afsat 200 mio. kr. til at nedsætte bo- og gaveafgiften.
Afgiften bliver sat ned til 5 pct. Det betyder, at de 35.000 familieejede virksomheder, som står over for et generationsskifte, og som beskæftiger et par hundrede tusinde ansatte – et par hundrede tusinde – nu får bedre muligheder for at investere i produktivitet, i produktion i Danmark, og at de ikke skal overveje at blive solgt til f.eks. en kapitalfond eller til udlandet eller lukke helt ned.
Så derfor får vi sikret hele fundamentet i det erhvervsliv, som er så afgørende for udviklingen af Danmark.
Vi har en SMV-struktur i Danmark, som er enestående.
Vi har ikke de store industrilokomotiver, og derfor er bo- og gaveafgiften så afgørende vigtig for, at vi beholder den struktur og de virksomheder i Danmark.
Lad mig udtrykke respekt, også til den tidligere regering, for at der er afsat penge på det her område.
Dem har vi fundet, de reelle penge, og de er så også afsat i årene frem.
Vores primære konkurrenter, Sverige, Tyskland, UK, er alle kommet videre med vækstrater, der peger ind i fremtiden, mens Danmark stadig væk befinder sig sådan et sted mellem første og andet gear.
Derfor ser jeg frem til de kommende år, hvor der skal føres en seriøs vækstpolitik; hvor der skal føres en politik, som fokuserer på, hvordan vi får skabt arbejdspladser og produktion i Danmark til at finansiere velfærden i Danmark – en vækstpolitik, som sørger for, at hjulene snurrer og hænderne står klar.
Det bør jo ikke være så svært.
Der er et væld af gode reformforslag, et væld af gode ønsker til, hvordan vi kan lette vilkårene for erhvervslivet, så de investerer i produktivitet og produktion i Danmark.
Og det vil vi give en høj prioritet i de kommende år, også i de kommende finanslove og kommende aftaler, som vi forhåbentlig indgår med regeringen.
Det skal bedre kunne betale sig at arbejde, vi skal fjerne administrativt bøvl, vi skal lette virksomhedernes skatter og afgifter, og ikke mindst skal vi understøtte kollektive så vel som private investeringer i fremtidens arbejdspladser.
Og det arbejde begynder jo allerede nu, når vi forhåbentlig i morgen også får vedtaget finansloven for 2016.