runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Det er jeg glad for at høre, og derfor vil jeg også spørge den konservative ordfører, om han ikke synes, at det i den fremtidige prioritering af det fællesnordiske globaliseringsinitiativ vil være væsentligt lige præcis på de her områder at prøve at fokusere på det, som egentlig er fundamentet for, at Norden også konkurrencemæssigt kan stå stærkt i globaliseringen, altså hvordan vi udvikler vores samfund, og hvordan vi udvikler vores, om jeg så må sige, organiserede arbejdsmarked endnu mere, så det også er konkurrencedygtigt i fremtiden.
Bør det ikke være en væsentlig prioritering for statsministrene i den kommende globaliseringsindsats?
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Det bør absolut være et centralt element i netop det udviklende arbejde, som skal foregå i det nordiske samarbejde, og det er væsentligt, at man får prioriteret det på højde med det øvrige områdefelt i det nordiske samarbejde.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Da jeg havde foretræde for Folketingets Finansudvalg i foråret vedrørende et ekstra beløb til dækning af de omkostninger, der var ved at drive de gamle systemer, fordi oprettelsen af de nye it-systemer trak ud, nævnte jeg specifikt, at en af de problemstillinger, vi stod over for, var, at der var mangel på it-kapacitet i firmaerne til at løfte opgaven inden for den tidsramme, som de egentlig havde forpligtet sig til.
Så det er ikke sådan, at det er en ny oplysning, jeg kommer med.
Det er faktisk en oplysning, der blev forelagt Finansudvalget, dengang de bevilgede de ekstra midler i forbindelse med forsinkelsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-10-24:
I forbindelse med det forrige forslag ærgrede skatteministeren sig over, at der ikke var den samme massive opbakning, som der var til de to første forslag i dag.
Jeg tror, at skatteministeren kommer i bedre humør igen, for det forslag, vi behandler nu, er jo en udmøntning af en meget, meget bred politisk aftale om gulpladebiler - en aftale, vi indgik i april i år.
Grunden til, at vi har kastet vores blik på det her, er vel, at vi alle har været opmærksomme på, at reglerne ikke altid har været lige enkle, logiske eller sammenhængende, og der er altså mange, der ufrivilligt har bevæget sig på kanten eller måske endda lige på den anden side af kanten, simpelt hen fordi reglerne har været vanskelige at forstå og fortolke og holde sig inden for, selv med den bedste vilje.
Der er selvfølgelig ikke nogen, der kan være tilfredse med, at skattereglerne er så komplicerede, at der er nogle, der ufrivilligt kommer på kant med loven.
Helt konkret indeholder forslaget en række forbedringer og forenklinger, først og fremmest en smidiggørelse af den såkaldte 60-dages-regel.
I stedet for en grænse på 60 dage for kørsel til samme arbejdssted i løbet af 2 år, nedsættes perioden til et enkelt år, og har man et arbejdsmønster med skiftende arbejdssteder, omfattes man af en formodningsregel om, at forholdene er overholdt, men hvis SKAT så får mistanke om misbrug, kan der indføres krav om registrering af kørslen.
Derudover indføres der mulighed for at købe et dagsbevis, at betale en dagsafgift for privat benyttelse af varebiler.
Gulpladebiler, der alene må anvendes til erhvervsmæssig kørsel, kan altså fremover benyttes privat mod betaling for et dagsbevis, og det skaber en øget fleksibilitet og sikrer altså, at folk, der har en bil, der ikke må benyttes privat, mod betaling kan benytte den på en række dage om året, og sådan opnås der en bedre udnyttelse.
Endelig sikrer forslaget, at de såkaldte ledsagebiler kan indrettes med en fast monteret soveplads uden afgiftsmæssige konsekvenser.
Det er et forslag, der nok kun drejer sig om 50-60 biler, men det er noget, der kan sikre en markant forbedring af vilkårene for disse chauffører, og det er noget, vi har arbejdet indgående med i Venstres folketingsgruppe, så jeg kan hilse og sige, at der er mange af mine kollegaer i Venstres gruppe, der er yderst begejstrede for den del af aftalen.
Samlet set er det et ganske fornuftigt lovforslag, der liberaliserer gulpladebilområdet og er bredt politisk funderet, som jeg startede med at sige, og det hilser vi selvfølgelig velkommen fra Venstres side, og vi støtter forslaget.
Og så skal jeg på vegne af Det Konservative Folkepartis sige, at de også støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Med L 22 behandler Folketinget den lovmæssige udmøntning af den politiske aftale vedrørende gulpladebiler fra foråret, som SF har arbejdet for skulle komme, og som vi er med i.
Så vi er naturligvis positivt stemt over for forslaget.
Aftalen, vi har lavet, giver mindre unødigt bureaukrati, mindre unødig kørsel, og det bliver lettere at forstå at leve op til loven.
Måske er vi ikke helt i mål med hele det her område, men vi er nået et godt stykke.
Smidiggørelsen af 60-dages-reglen er positiv, fordi det betyder mindre unødigt bureaukrati for virksomheder og medarbejdere.
SF vil altid være med til at medvirke til regelforenkling og afbureaukratisering, hvor det er hensigtsmæssigt og ikke fører til ringere skattekontrol.
Særlig små virksomheder, f.eks. håndværkere, der før har skullet føre kørebog og måske uforvarende er blevet lovbrydere, slipper for unødigt bøvl.
Loven forbedrer også forholdene omkring vindmølleindustriens ledsagebiler.
Med lovforslaget gennemføres også muligheden for at betale en dagsafgift for benyttelse af varebiler privat.
Det smidiggør reglerne og giver mere fleksibilitet for privatpersoner med adgang til en gulpladebil.
Det er naturligvis godt i sig selv, at privatpersoner får flere valgmuligheder, men derudover betyder dagsbeviserne, at op imod 1.000 biler vil kunne tages af vejene til gavn for miljøet.
Salget af dagsbeviser medfører en provenugevinst, hvis størrelse godt nok er relativt usikker, men som forventes at ligge på omkring 35 mio. kr. Som aftalepart forventer SF naturligvis at få indflydelse på, hvor der til gengæld skal lettes i skatter eller afgifter, og et passende sted for den diskussion vil være forhandlingsbordet i forbindelse med forårets skattereform.
SF er glad for den pakke og de regelforenklinger, der gennemføres med gulpladeaftalen, og som ud over indholdet i loven her betyder, at f.eks. en håndværker i en specialindrettet bil kan hente børn eller handle på vejen hjem uden skattemæssige problemer, og at man kan samle en kollega op på vej til arbejde uden moms- eller skattemæssige konsekvenser. Der vil stadig væk være tilfælde, hvor loven virker mærkelig, og jeg vil slet ikke udelukke, at der er steder, den kan gøres endnu bedre, men vi er som sagt nået et stykke ad vejen.
Jeg vil også godt sige tak for et godt aftaleforløb og en konstruktiv ånd i den forbindelse.
Selv om det tog tid at få lavet nye regler på det her område, er det jo godt, når det sker.
Eventuelle ændringer kan komme i forbindelse med den evaluering, som også er blevet lagt ind i aftalen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-10-24:
Forslaget her er jo et resultat af en bred aftale, som også Det Radikale Venstre er med i, og jeg er meget glad for at kunne medvirke til gennemførelse af dette lovforslag, som betyder regelforenkling og smidiggørelse på et lovgivningsområde, som jo i tidens løb har givet anledning til meget store vanskeligheder.
Vi ved, at det er et vanskeligt område at lovgive på, men jeg synes, det er lykkedes med den aftale og dette lovforslag at finde gode balancer i de forskelligartede hensyn, der skal tages. Nogle af de indvendinger, der kan rejses mod forslaget, skal selvfølgelig til grundig behandling i udvalget, inden det kommer til endelig vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 2008-10-24:
På nogle områder er det her selvfølgelig en forbedring i forhold til gældende lovgivning, men Enhedslisten er grundlæggende imod hele gulpladelovgivningen og gulpladesystemet.
For det er jo endnu et udtryk for, at Folketingets flertal ønsker at give erhvervsstøtte i form af en særlig gunstig skatteordning.
Hver eneste gang man giver erhvervsstøtte via en særlig gunstig skatteordning, kommer der selvfølgelig nogle og misbruger den pågældende lovgivning til formål, der ikke var tænkt på forhånd.
Derfor skal man lave en værnsregel, og så viser det sig, at værnsreglen er bureaukratisk.
Så skal værnsreglen laves om.
Et af de spørgsmål, jeg gerne vil stille under udvalgsarbejdet, er, hvor mange gange gulpladebilordningen er blevet lavet om de senere år.
For det viser sig simpelt hen, at det er et morads.
Jeg tror også, at Det Radikale Venstres ordfører var inde på, at det er kompliceret lovgivning.
I stedet for at prøve at lappe på den, som det her er udtryk for, bør man jo overveje, om man overhovedet skal have den form for erhvervsstøtte, fordi man ved, at den giver mulighed for alle mulige snedigheder, folk prøver at udnytte den billige mulighed, sådan en lovgivning åbner op for.
Hvis der skal gives erhvervsstøtte til erhvervslivets transportbehov, bør man nok overveje at gøre det på en helt anden måde, sådan at den er målrettet.
Det skal være det, man ønsker at fremme, der får støtte.
Med den her lovgivning – det er jo en anden svaghed - er det jo sådan, at her gives erhvervsstøtten, for det er jo en erhvervsstøttelov, præcis til fremme af, at man bruger bil til at udføre ens transport.
Var det måske ikke mere rimeligt at overveje at dreje erhvervslivets transport mere over i at bruge andre transportmidler, herunder altså ikke mindst tog, men også skib, i stedet for at bruge erhvervsstøtte til fremme af anvendelse af bil?
Det er den slags overvejelser hos os, der gør, at vi slet ikke synes, at det her er gunstigt, hverken for miljøet eller - hvad hedder det? - for den måde at give erhvervsstøtte på.
Vi er grundlæggende imod.
Jeg synes i virkeligheden, at de, der her i Folketinget normalt taler om, at de er imod alt for meget bureaukrati for erhvervslivet, burde overveje, om den her lovgivning er klog.
Vi kan sige på forhånd, at den ikke er lavet om for sidste gang.
Det har vi også hørt fra nogle ordførere.
Allerede ved behandlingen af den her lov taler man om, at der skal nye lovændringer til for at få det her til at blive fornuftigt.
Grunden til, at vi ikke er med, er altså, at vi fundamentalt er imod gulpladeordningen og mener, at eventuel støtte til erhvervslivets transportbehov bør gives på en anden måde.
Hvis vi kun havde én type beskatning af biler på én type nummerplade, var det meget nemmere at styre og undgå misbrug, og så kunne vi selvfølgelig støtte de steder, hvor vi synes der er brug for at støtte.
Det ville for vores vedkommende typisk også være at støtte andre transportformer end bare transport i gulpladebiler.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-24:
Lovforslaget er jo en udmøntning af en bred aftale, som vi indgik i april sammen med regeringen, Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Aftalen sikrer mere fleksible og erhvervsvenlige regler for almindelige gulpladebiler og har direkte betydning for over 125.000 gulpladebiler under 3 t, der er registreret til erhvervsmæssig anvendelse.
Jeg ville gerne have haft mere enkle sager, så der f.eks. ikke var en kunstig adskillelse mellem almindelige gulpladebiler og specielt indrettede gulpladebiler.
Samtidig så jeg også gerne, at der ikke var begrænsninger, når der blev kørt mellem hjem og skiftende arbejdssteder.
Det har ikke været helt muligt, men aftalen er så sandelig et stort skridt i retning af langt, langt bedre og mere rimelige regler.
Så jeg vil sige tak til skatteministeren for det.
Det har krævet hårdt arbejde at kunne komme så langt, at vi i dag har denne aftale; bl.a. fremsatte Dansk Folkeparti et beslutningsforslag i januar for at få mere forenklede regler for gulpladebiler.
Det er så meget desto mere en glæde, at vi har kunnet blive enige med regeringen og fire andre partier i Folketinget, og det har sikret en meget bred og solid aftale, som jeg er meget glad for.
Vi har haft et rigtig godt samarbejde.
Tak for det.
Vi får nu en smidiggørelse af 60-dages-reglen, hvor der dels er indført en formodningsregel, dels er mulighed for fremadrettet kontrol i 12 måneder ad gangen.
Samtidig forkortes opsigelsesperioden fra 24 måneder til 12 måneder.
Vi får også dagsbeviser, så der kan køres privat i almindelige gulpladebiler.
Dansk Folkeparti kan varmt støtte lovforslaget, men der er lige et par ting, som vi skal have vendt i udvalgsarbejdet, og som jeg vil stille spørgsmål om.
Det fremgår ikke af aftalen.
Skal der være et loft, bør grænsen sættes højere, f.eks. ved 20-25 private dagsbeviser om året.
For det andet bør varebiler over 3 t også være omfattet af muligheden, når det gælder køb af dagsbeviser til at kunne benytte varebilen til private formål.
Det nævner flere af høringssvarene også.
Det er jo sjældent nye biler, der køres rundt i, og komforten er jo ikke helt i top.
Jeg synes derfor ikke, at det er helt rigtigt, at lovforslaget sætter prisen ud fra en delebilordning, da standarden jo her er højere.
I et tidligere lovudkast fremgår det endda, at det kun koster ca. 100-150 kr. om dagen at holde bil, så prisen bør nærmere være 150 kr. end de 225 kr.
Vi skal jo alligevel evaluere de nye regler om 2 år, så jeg synes, det er oplagt, at disse ændringer kommer med nu.
Sker der utilsigtet udnyttelse af reglerne inden denne evaluering, kan der jo gribes ind, jævnfør aftaleteksten.
Så der er ingen risiko forbundet med at få disse forbedringer med.
Med disse bemærkninger vil jeg varmt støtte lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Det er jo ikke det, der er skrevet i begrundelsen i de statusrapporter, som Finansudvalget får tilsendt fra Skatteministeriet hvert kvartal, efter man er kommet på observationslisten i 2006.
Der gives der mange andre forklaringer på, hvorfor først og fremmest CSC ikke kan levere deres ydelser, og hvorfor der bliver ved med at være forsinkelser.
Pointen i den her sammenhæng er for mig, at det jo ikke nytter noget at gennemføre besparelser i den størrelsesorden, som man gør, når man ikke samtidig sikrer, at der er et system, som vil kunne fylde ud, hvor hullerne opstår.
Altså, i forhold til den effektivisering, som skulle følge med, er præmisserne for, at den skulle kunne indtræde, ikkeeksisterende.
Og det er selvfølgelig derfor, at vi ser de problemer, som vi ser, bl.a. med at restancerne stiger, som de gør.
Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Først til de mange reformer generelt: Jeg snakkede om alle de mange reformer, som regeringen har kastet det offentlige ud i.
Hvis man tager ud og snakker med medarbejdere rundtom, både i kommuner og masser af andre myndigheder, er der ingen tvivl om, at det står rigtig slemt til rigtig mange steder.
Det var også noget af det, der var oppe under forårets store konflikter på det offentlige område, nemlig at der er rigtig mange medarbejdere, der ikke længere kan holde til, at de ikke kan gøre deres arbejde.
Det er også noget af det, vi hører fra politifolk og andre i øjeblikket, og her synes jeg at regeringen på et eller andet tidspunkt burde gå ind og erkende at man altså har et kæmpe problem, og skatteministeren er jo medlem af den samlede regering.
I forhold til at flytte medarbejdere mener jeg sagtens, at man kan lave en regional balance med hensyn til medarbejdere.
Det er muligt at flytte rundt på skattecentre og samtidig tage hensyn til enkeltmedarbejdere, og det gjorde man ikke.
I forhold til studiegæld glæder jeg mig bare til, at vi får en teknisk gennemgang, hvor vi så kan gennemgå de forskellige regler.
Jeg mener, det er væsentligt, at man har en meget simpel matematisk model, som man har i øjeblikket vedrørende studiegæld, frem for det meget store, der skal til, og de meget skønsprægede kriterier, der er ved den almindelige eftergivelsesordning.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg er helt enig med hr. Nick Hækkerup i, at borgere, der betaler enhver sit, skal have en berettiget forventning om, at det kommer andre også til.
For det er undergravende for almindelige, ærlige borgeres betalingsvilje i forhold til gæld til offentlige - og i det hele taget i forhold til at betale sin gæld - hvis de kan se, at andre ikke skal betale den eller kan slippe af sted med at lade være.
Så er det korrekt, at vi har et it-projekt kørende, som er en forudsætning for at nå i mål med vores høje ambitionsniveau.
Og hvis jeg sådan en fredag må komme med en lidt drillende kommentar til Socialdemokratiet, vil jeg sige, at et af vores problemer er, at der er mangel på it-medarbejdere til at få gennemført opbygningen af vores systemmodernisering.
Så hvis nu de af hr. Nick Hækkerups partifæller, der deltager i forhandlinger vedrørende arbejdsmarkedsreformer et andet sted her i huset, var en lille smule interesserede i at hjælpe med at få udvidet arbejdsstyrken, kunne det også være, at vi kunne komme et skridt længere med at få løst de it-mæssige udfordringer, som vi står med i SKAT.
Så hvis hr. Nick Hækkerup vil tage budskabet med videre til sine partifæller, synes jeg, at vi trods alt er kommet et stykke af vejen på denne fredag.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Det er jo det dejlige ved, at der kom en anden runde: Så kan jeg komme til at svare på det med kommunerne, der kun er blevet barberet på den ene side.
Jeg tror nok, at oplevelsen hos kommunerne er, at regeringen har rundbarberet dem hele vejen rundt, så uanset hvor man stiller sig, vil man kunne se, at der er trange tider.
Restancerne vokser og vokser, det kan vi se af lovforslaget.
Skattegabet når ikke måltallet og kommer ikke til at gøre det foreløbig; medarbejderantallet i SKAT er reduceret, det vil sige, at præmisserne for at nå målene bliver sværere fremover; og endelig er ministeriet sat på Finansudvalgets observationsliste, fordi digitaliseringen ikke lykkes, fordi man hele tiden bliver forsinket med de projekter, som skulle bære en del af den her effektivisering.
Det, som jeg synes er bekymringen, og som man må forholde sig til, er selvfølgelig, at det her retssikkerhedsmæssigt ser problematisk ud for alle de lovlydige borgere, som har en forventning om, at når de betaler deres skat og dermed bidrager til fællesskabet, kan de forvente, at andre også gør det, og at hvis de ikke gør det, vil der blive taget hånd om det.
Jeg synes ikke, at de svar, som ministeren har givet på problematikken i dag, bekræfter andet, end at der stadig er meget at komme efter, og at der ikke er nogen er grund til at lade, som om det her er i hus.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Der er egentlig ikke så meget at tilføje, vi kan jo stå og gentage argumenterne over for hinanden.
Men lad os nu tage den tekniske gennemgang i udvalget og så se, om vi ikke kan oplyse hinanden yderligere dér, og så håber jeg, at vi kan komme til en enighed til sidst.
Allerførst vedrørende SKAT's forhold: Det er sådan, at vi har sikret en geografisk balance i antallet af statslige arbejdspladser i Danmark, og det har betydet, at vi på et enkelt område, nemlig oprettelsen af vores kundecentre og vores betalingscenter har valgt at placere nogle skattecentre strategisk for at sikre en regional balance.
Og hvis Enhedslisten er modstander af det, må man bare konstatere, at vi er uenige på det punkt rent politisk, for jeg er tilhænger af en geografisk balance i antallet af statslige arbejdspladser.
Hvad angår det, at medarbejderne i stigende grad skulle være ved at bukke under på grund af stress, må fru Line Barfod ikke være bekendt med den nyeste udvikling i sygefraværet hos SKAT, for der er sygefraværet faldende.
Selvfølgelig kan vi gøre det bedre i SKAT - det kan vi altid gøre, vi skal altid have en ambition om at være bedre til at nedbringe sygefraværet; det skal vi også - men vi er på rette vej, også på det område i SKAT.
Så er sagen - og der synes jeg egentlig at fru Line Barfod bekræftede min pointe, da fru Line Barfod gennemgik de mange forskellige regler om, hvordan det kunne gøres, og hvorfor og hvorledes osv. - at hvis man ensarter reglerne, får den enkelte skyldner en meget, meget klarere mulighed for at få overblik over, hvordan og hvorledes man kan få eftergivet sin gæld.
Derfor er det, jeg håber, at vi kan gennemgå det her mere detaljeret i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Det er lige en kort kommentar til det sidste, skatteministeren siger.
Det er selvfølgelig fint, at skatteministeren ikke vil tegne et glansbillede, men det kunne være rart med lidt erkendelse fra regeringens side på et eller andet tidspunkt.
Man er ved at tvinge rigtig mange medarbejdere fuldstændig i knæ af stress på grund af de her kæmpe reformer, hvor man ikke har sikret de nødvendige ressourcer til omstillinger.
Det er et stort problem i den offentlige sektor, og jeg synes, det ville klæde ministeren at erkende, at man har brug for ekstra ressourcer til reformer, og at der ikke skal være nedskæringer, samtidig med at man oven i købet har tvangsflyttet medarbejdere fra den ene ende af landet til den anden.
I forhold til studiegæld glæder det mig selvfølgelig, at ministeren er indstillet på, at vi sender forslaget i høring hos dem, der faktisk ved noget om området, og det kunne være, at vi også skulle have en teknisk gennemgang, måske sammen med Uddannelsesudvalget, som er dem, der ved noget om området.
For jeg kan i hvert fald høre, at der er en del ting, som skatteministeren ikke ved.
Bl.a. siger skatteministeren, at man, hvis man har masser af anden gæld, så ikke skal få eftergivelse af sin studiegæld.
Men det kan man heller ikke efter de gældende regler.
Hvis man har anden omfattende gæld end studiegæld, kan det være grundlag for at få afvist eftergivelse af studiegæld; så bliver man henvist til, at man skal søge efter de almindelige regler, efter gældssaneringsreglerne.
Det passer heller ikke, at det offentlige betragter studiegæld som en gæld, der skal inddrives på linje med al anden offentlig gæld.
Reglerne for, hvor meget man skal betale for at kunne få eftergivelse af studiegæld, er ikke, at man skal betale så meget, som man kan.
Så der gælder altså nogle fuldstændig andre regler i dag vedrørende studiegæld, end der gør for al anden offentlig gæld.
Jeg synes, man bør sætte sig ned og se ordentligt på det og få en ordentlig gennemgang af, hvad reglerne er, for det, der står i bemærkningerne om lovforslaget, er alt, alt for lidt i forhold til, hvad det egentlig er, der er gældende på det her område.