runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jeg ville fortsat være nervøs som stilladsarbejder, hvis jeg havde ondt i knæet og skulle have en operation.
Det, der lægges op til, er jo, at man ikke har en garanti for, at man kan komme til efter 1 måned, men fremadrettet nu skal gå 2 måneder, 3 måneder, 4 måneder, inden man kan komme i behandling.
Det synes jeg da er meget bekymrende.
Det kan isoleret set godt være, at Socialdemokraterne vil spare penge på at undlade at behandle stilladsarbejdere i sundhedsvæsenet, men det offentlige sparer jo ikke penge, hvis vedkommende ikke er i arbejde, altså hvis vedkommende er på sygedagpenge i flere måneder.
Dem, der har sundhedsforsikringer, kan nu komme hurtigt i behandling, og dem uden sundhedsforsikringer kan nu ende med at vente adskillige måneder på at komme i behandling.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Men der er mange usande ting her.
Behandlingsgarantien bliver differentieret fra 1 til 2 måneder, 4 til 8 uger, så man kan stadig væk komme og vælge sit privathospital efter 1 til 2 måneder.
Det afhænger af, hvor alvorlig ens sygdom er; hvor stærkt smertende og invaliderende sygdommen er.
Det er en lægelig vurdering.
Sundhedsforsikringer i dag bliver i høj grad brugt til at lave udredning, fordi folk faktisk godt kan se, at de mange steder kan få hurtig behandling, men hurtig udredning er mange steder rigtig, rigtig svært.
Det er jo også baggrunden for, at PensionDanmark og andre har taget initiativ til at hjælpe folk igennem hurtig udredning.
For har man først en diagnose – ved man, om noget er alvorligt, eller om det er noget, der kan vente lidt – så vil rigtig mange mennesker faktisk godt selv være med til at planlægge, hvornår de bliver behandlet, også i vores danske offentlige sundhedsvæsen.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Så er jeg ked af at måtte korrigere ordføreren, for faktisk var hr. Bertel Haarder som sundhedsminister for godt og vel et år siden ude med en meddelelse om, at alle regioner skulle have diagnostiske centre, hvor der kunne foregå en hurtig udredning også på tværs af faggrupper.
Så det er simpelt hen ikke sandt, når ordføreren siger, at det kun var på kræftområdet.
Derudover vil jeg lige spørge ordføreren, hvordan ordføreren egentlig har det med, at Bent Hansen, som er socialdemokrat og formand for Danske Regioner og også for Region Midtjylland, har været ude at sige, at det udvidede frie sygehusvalg faktisk også er en af årsagerne til, at man har hævet produktiviteten inden for sundhedsvæsenet og gør det bedre i dag, end man har gjort det førhen i forhold til produktiviteten.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Der er blevet snakket meget om, at vi skal have mest mulig sundhed for pengene.
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte det, som regionerne har sagt, nemlig at lægger man flere sundhedsydelser i udbud, er der ganske store besparelser at hente.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Der er rigtig, rigtig mange penge at spare, ved at ydelser bliver lagt i udbud.
Hvad vil regeringen gøre, for at borgerne får mest mulig sundhed for deres penge?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Der har været rigtig mange penge at spare på de udbud, regionerne har lavet indtil videre på planlagte behandlinger, f.eks. operationer af knæ eller grå stær eller andet.
Det betyder ikke, at det er det samme, som at alle behandlinger kan sendes i udbud, f.eks. kræftoperationer eller psykisk sygdom eller noget helt tredje.
Der vil også være rigtig mange behandlinger i fremtiden, hvor der ikke vil være nogen steder at sende noget som helst i udbud, fordi det kun varetages i det offentlige sundhedsvæsen.
Så vi bliver nødt til at gøre flere ting end bare at sende ting i udbud.
Og en af de ting, vi gør nu, er, at vi foreslår, at nogle af dem med mindre skavanker venter lidt længere på at få lov til at komme på privathospitalet – 1 og 1 og 1 – og så til gengæld siger vi, at vi kan bruge pengene mere rationelt på at sikre, at folk kan få en hurtigere diagnose, også i psykiatrien.
Jane Heitmann (V), 2012-03-29:
Jeg har jo med interesse fulgt ordførerens argumentation.
Der er dog en ting, som jeg selv med min bedste vilje simpelt hen ikke kan forstå, og det er: Hvorfor er det, at brolæggeren med dårligt knæ eller SOSU-assistenten med lændesmerter skal have forlænget deres sygemelding og gå med smerter i længere tid, fordi regeringen vil afskaffe behandlingsgarantien på 1 måned?
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Vil ordføreren ikke forklare mig, hvad der er det formålstjenlige, hvad der er det samfundstjenlige i det, og hvordan det er, man kommer patienten i møde med det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Der er en ting, jeg med min bedste vilje ikke kan forstå, og det er, at Venstre nægter at se i øjnene, at man ikke er patient, den dag man skal have sin behandling, men at man faktisk er patient, den dag man stiller op hos sin praktiserende læge og siger, at man har ondt i lænden eller ondt i knæet.
Det er hele sygdomsforløbet, fra lægen sender en til den første undersøgelse for at finde ud af, hvad man egentlig fejler – om det er noget alvorligt, eller om det er noget mindre alvorligt – til den dag, man modtager behandlingen, vi skal kigge på samlet, også når vi taler sygedagpenge.
Det er min tro.
Den tidligere regering havde skrevet noget ned i sin Kræftplan III om diagnostiske centre for kræftpatienter.
Vi i denne regerings partier tror, at der er andre end kræftpatienter, som har brug for hurtig udredning.
Det er derfor, vi i vores regeringsgrundlag bruger ordene alvorlige sygdomme.
Det er sådan i dag, at hvis man går til sin egen læge, og lægen har en mistanke om, at man har kræft eller måske en hjertelidelse, kan lægen i dag sende patienten hurtigt til f.eks. udredning på hospitalerne, og hvis man har fået en hurtig diagnose, kan man også få hurtig behandling.
Det er fuldstændig korrekt.
Men der findes også andre alvorlige sygdomme end kræft og hjertesygdomme, og det, vi ser, er, at f.eks. ledegigtpatienter, som starter med at have smerter, men som også skal igennem nogle undersøgelser, i dag ofte venter i lang tid på at blive uredt, til trods for at deres sygdom er invaliderende, hvis ikke den diagnosticeres og behandles hurtigt.
Det er faktisk noget af det, Diagnostisk Center i Silkeborg har opdaget, nemlig at man ved at hive flere patienter ind, når man har en bekymring, også når der måske er tale om andet end kræft, nogle gange også kan gøre det bedre for andre mennesker med alvorlige sygdomme og ikke kun kræftog hjertepatienter.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-29:
Jeg må tage svaret som en bekræftelse af, at folk med alvorlige sygdomme også bliver behandlet hurtigt i dag.
Nu nævner fru Sophie Hæstorp Andersen lige præcis ledegigt som et eksempel.
Kan fru Sophie Hæstorp Andersen nævne andre eksempler på alvorlige sygdomme, som Socialdemokraterne mener skal stå på listen over dem, der skal behandles hurtigt?
Jeg kunne så også spørge, hvilke sygdomme der så skal stå på listen over sygdomme, der ikke skal behandles så hurtigt.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på fra Socialdemokraterne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Jamen vi har ikke nogen liste, for jeg er ikke læge, og der er, så vidt jeg ved, ikke nogen af de mennesker, der sidder her inde i lokalet, der er uddannede læger – det kunne jo godt være, at der var en enkelt læge, der var valgt til Folketinget.
Men vi er ikke læger. Når jeg nævner ledegigtpatienter, er det, fordi der konkret er blevet bragt eksempler frem på, at det er en invaliderende sygdom, som skal behandles hurtigt, men som i dag i mange tilfælde ikke bliver behandlet hurtigt.
Fru Gitte Lillelund Bech sagde, at folk, der har en alvorlig sygdom som kræft, bliver behandlet hurtigt.
Men nej, folk, som man har en mistanke om har kræft, bliver udredt og behandlet hurtigt – der er en meget stor forskel.
Det er meget alvorligt, og det er grunden til, at vi bør sætte meget mere fokus på hurtigere udredning, end den tidligere regering nogensinde har ønsket at gøre.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Jeg mener, at man blander æbler og pærer sammen, fordi vi har en lang udredningstid, er det vel ikke meningen, at dem, vi kan udrede, skal vente længere på en behandling.
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal have en hurtig udredning, og jeg mener, at man fra regeringens side går ind og sparker en dør ind, der er åben.
Som ordføreren selv var inde på, startede Diagnostisk Center Silkeborg i 2007, i 2011 startede Aalborg et, og København har startet et i år.
Så er det ikke noget, der ligesom er i gang?
Man er selv inde på, at der er praktiserende læger, der har patienter med nogle uklare symptomer, men der er også nogle praktiserende læger, der står med nogle patienter, som de mener fejler en ting og får dem til at vente, hvor man så bagefter finder ud af, at hov, det var vist kræft, og hov, der gik for lang tid, så nu kan vi ikke gøre noget.
Er det det regeringen, vil tage på sig og sige at den står inde for, nemlig at de praktiserende læger ved første øjekast kan se, hvad det er, og derfor kan patienterne godt vente 1 måned ekstra?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Det er allerede i dag sådan, som fru Liselott Blixt var inde på, at der er nogle patienter, som på nogle områder venter i lang tid, måske også i urimelig lang tid.
Man må i dag sige, at på nogle af de områder, der er omfattet af den her udvidede behandlingsgaranti – grå stær er et af dem – kan man diskutere, om ældre mennesker i gennemsnit skal vente 101 dage, som de har gjort i de første 11 måneder af 2011, på at komme i behandling, til trods for at der skulle være en garanti, der jo skulle sikre dem alle sammen mulighed for at blive behandlet hurtigt.
Jeg synes, at det, der er interessant, er, at hvis vi sætter fokus på udredning, kan vi meget hurtigt give patienten sikkerhed for, om det er noget alvorligt, der skal behandles meget hurtigt, eller om det er noget mindre alvorligt, hvor vi kan have en behandlingsgaranti, som ikke bliver på 1 måned, men som bliver på 2 måneder.
Sandheden er jo også den, at 1-måneds-behandlingsgarantien på nogle områder har været med til at give en markant overbehandling, hvor der er nogle mennesker, der hurtigt er blevet opereret, men hvor det faktisk bagefter viste sig, at det ikke havde været nødvendigt, men at træning eller det at vente lidt kunne have medvirket til, at man kunne have undgået en operation, som måske ikke i sidste ende var til gavn for patienten.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Der er mange spørgsmål, man kunne stille her.
Jeg vil gerne tage fat i det der med grå stær.
Jeg kan ikke helt se, hvor den hører hjemme.
Jeg har tidligere hørt, at man har talt om de her 101 dage.
Jeg har været inde på www.ventetider.dk, og ja, Glostrup har 365 dages ventetid, mens Skives private øjenklinik har 1 uges ventetid på operation for grå stær.
Fordelen ved den garanti på 1 måned, som vi har i dag, er netop, at når der er en ventetid på 365 dage, kan man vælge Skive privatklinik eller nogle af de andre steder, hvor der er en ventetid på 2 uger eller 5 uger.
Så jeg kan ikke se, hvorfor man inddrager det her, for det burde da være det positive ved at have en garanti på 1 måned.
For en på 70 år eller 80 år, hvor gammel man nu har, der har gået og haft problemer og lige pludselig er ved at miste sit syn, og som så får at vide, at man skal gå at vente, er det er herligt, at vi har en garanti, så man kan komme til og få det ordnet, så man kan leve videre.
Men problemet er også: Hvorfor tænker man i i søjler i regeringen?
Hvorfor ser man ikke på, hvad det koster i sygedagpenge, hvis folk skal gå i længere tid og vente?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Det er jo lige præcis det, vi gør ved lige præcis at sætte fokus på den her 40-årige gigtpatient, som havde gået på sygedagpenge i 6 måneder, før vedkommende fik at vide, at det rent faktisk var slidgigt, vedkommende havde i ryggen.
Ved en meget tidligere indsats kunne vi formentlig have sat behandling hurtigere i gang og have sikret os, at kvinden beholdt tilknytningen til arbejdsmarkedet, og dermed have været med til at sikre, at folk bliver på arbejdsmarkedet og kan bevare deres identitet og værdighed.
Det er jo lige præcis det, det handler om.
Den tidligere regering har sagt: Hvis bare behandlingsgarantien er på 1 måned, er det ligegyldigt, at folk kan gå i op til 1 år på sygedagpenge og vente på overhovedet at få en diagnose.
Slidgigt er jo ikke noget alvorligt.
Det hørte vi jo lige før fra fru Gitte Lillelund Bech.
Det er jo kun kræft, der er alvorligt.
Alle med en alvorlig sygdom får en hurtig udredning, men slidgigt er åbenbart ikke en af de sygdomme, hvor man hurtigt bliver udredt eller får en hurtig behandling.
Altså, skulle vi ikke tage at prøve at sætte tingene lidt i perspektiv?
Psykiske sygdomme er i øvrigt et andet område, hvor folk venter i urimelig lang tid.
At have en behandlingsgaranti på 1 måned på papiret, mens de erfarede ventetider for behandling for grå stær er 101 dage i de første 11 måneder i 2011, er da tankevækkende.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Jeg synes måske, ordføreren for Socialdemokraterne var lige frisk nok, når det gjaldt om at lægge fru Gitte Lillelund Bech nogle ord i munden.
Det ved jeg bare ikke om der er særlig mange patienter som føler at de kommer så meget i bedring af.
Altså, hvorfor er det for Socialdemokraterne tilsyneladende et enten-eller?
For os, der har rejst forespørgslen i dag, er det et både-og, og det er derfor, vi lavede en målsætning om hurtig udredning inden for 1 måned for patienter med uklare symptomer, og det glæder os, at regeringen også på det her område har overtaget den tidligere regerings politik
Gør det så ikke indtryk på den socialdemokratiske ordfører, at Gigtforeningen mener, at regeringen er på vej ud ad det helt gale spor?
De støtter jo ikke, at man forringer patienternes ret til hurtig behandling.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Jeg har været i dialog med Gigtforeningen mange gange, og meget af det, de er bekymret for, er, at de kan se, at borgerne venter i rigtig, rigtig lang tid på at blive udredt, fordi den tidligere regering i hvert fald ikke definerede gigt som en alvorlig sygdom, som skulle udredes hurtigt.
Og derfor kan vi jo se, at der er folk, der i dag venter 6 måneder eller op til 1 år for overhovedet at blive udredt for gigt – slidgigt, leddegigt.
Det, som de er bekymret for, er, at med udvidelsen af behandlingsgarantien fra 1 måned til 2 måneder vil de muligheder for patienterne også ryge.
Vi siger jo lige præcis til Gigtforeningen og andre, at for nogle af patienterne med mindre skavanker – det kan være folk med åreknuder, som er det, der har været fremme i debatten, og det kan også være andet – kommer det an på, hvordan lægen sammen med patienten vurderer at smerterne er, eller hvordan forløbet er.
Det kan også være, at patienten selv siger: Jeg vil hellere have behandling om 2 eller 3 måneder.
Det korte af det lange er: Lad os bruge noget krudt på at sikre os, at der også kommer en hurtig udredning, og så tror jeg sådan set også, at Gigtforeningen er med på vognen.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Gigtforeningen har sådan set svaret meget klart tilbage, og nu citerer jeg formanden for Gigtforeningen: »Af samme grund stiller vi os fuldstændig uforstående overfor, at visse typer gigtsygdomme er med på den liste, der blev lagt frem af S og SF under valgkampen, og som pegede på en række sygdomme, der skulle stilles tilbage i køen.
Ellers tak.
Dér har vi været.
Og vi ved, at hvis mennesker i en bestemt patientgruppe bliver sat bagest i køen, så risikerer de at blive stående dér.
Det oplevede mange gigtpatienter, før behandlingsgarantien blev indført.
Derfor ved vi, at kun en behandlingsgaranti kan presse de alt for lange ventetider for gigtpatienter ned på et acceptabelt niveau.«
Jeg tror, det var et meget klart svar fra Gigtforeningen på, at det tilbud, som ordføreren i dag står og giver, er man ganske enkelt ikke interesseret i at tage imod.
Det er jo ikke korrekt, for i valgkampen blev der lagt en meget detaljeret liste frem, hvor bl.a. mennesker med problemer i bevægeapparatet var på.
Den var detaljeret, men Socialdemokraternes ordfører understregede selv i pressen dengang, at det var en foreløbig liste.
Kan vi ikke i dag få nogle klare svar på: Hvem er det, der skal vente længere, hvilke patientgrupper, og hvor meget længere skal de vente?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Jeg bliver nødt til at slå fast, at Socialdemokratiet ikke har en liste.
Den liste, der var fremme i valgkampen, var en liste fra Carl Holst, der er regionsformand i Venstre, og det er en liste for, hvad man gjorde, dengang der var sygeplejerskekrise og man differentierede behandlingsgarantien i Region Syddanmark.
Det er ligeledes en liste, der opstiller nogle af de samme sygdomme, som Carl Holst senere nævnte i sin egen kronik, hvor han slog til lyd for, at man burde differentiere behandlingsgarantien for nogle sygdomme op til 3 måneder, og så nævnte han nogle eksempler.
Det er ikke Socialdemokratiets liste, det er Carl Holsts liste.
Lad mig igen slå fast, at hvis jeg havde været Gigtforeningen og havde set den liste, var jeg da også blevet bekymret, og det er derfor, jeg har været i dialog med Gigtforeningen siden.
Det er ikke sådan, at Socialdemokratiet har en liste, og regeringen har heller ikke en liste i dag.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Jeg må nok sige, at jeg blev noget overrasket over, hvordan ordføreren fuldstændig kørte ud ad en tangent og anklagede den tidligere regering ved at påstå, at den var fuldstændig ligeglad med udredning.
Kan ordføreren egentlig ikke bekræfte det?
Er det så ikke også sådan, at ordføreren fuldstændig kører ud ad en tangent, når ordføreren siger, at den tidligere regering ikke havde fokus på udredning?
Jane Heitmann (V), 2012-03-29:
Jeg kunne da i forlængelse af det her godt tænke mig lige at spørge ordføreren, om ordføreren reelt har nogen eksempler på, at der er patienter, der er blevet raske af at stå på venteliste.
Så vil jeg da sige, at et af hovedargumenterne fra ordførerens partis side for, at man skal indføre de såkaldte differentierede ventetider, har været, at man gerne vil frigøre kapacitet til at behandle de mere alvorlige lidelser.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge ordføreren: Forestiller man sig i ramme alvor, at læger, som i dag fjerner hængende øjenlåg, skal til at behandle komplicerede kræftsygdomme?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Der findes f.eks. sygeplejersker, der bedøver eller er med til bedøvelse; der findes folk, der tager røntgenbilleder; der findes folk, der kigger på de undersøgelser, der bliver lavet.
Det gør en meget stor forskel, om man prioriterer ressourcerne og personalet til de mennesker, som har den sygdom, som i virkeligheden er lettest at behandle, eller om man også prioriterer de patienter, der har komplicerede forløb, hvor det kan være svært at udrede og finde ud af, hvad patienten fejler, og hvor der måske er et kompliceret behandlingsforløb bagefter.
Vi synes, at de mest syge patienter skal have mest gavn af de ressourcer, både de personalemæssige og de pengemæssige, således at vi sikrer, at de mest syge patienter kommer først.
Det er nok den letteste måde at sige det på.
Jeg ligger personligt ikke inde med konkrete eksempler, men det ved jeg at Lægeforeningen gør.
Så jeg kan kun anbefale fru Jane Heitmann at kontakte Lægeforeningen.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Nu har den radikale ordfører gang på gang talt om overbehandling, og den radikale ordfører siger meget flot, at fremover vil en faglig vurdering blive det afgørende.
Jamen det må jo så betyde, at der førhen har været operationer og behandlinger, som er foregået på et ufagligt grundlag.
Det synes jeg er noget af en grov påstand og en grov beskyldning mod den danske lægestand, og det vil jeg egentlig gerne bede ordføreren om at uddybe.
Mener ordføreren virkelig, at der er foregået behandling på et ufagligt grundlag i Danmark gennem de seneste 10 år?
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Vi mener på baggrund af de tilkendegivelser, vi har fået, at der findes en række tilstande – herunder i særdeleshed dem, som er ukomplicerede, og som privathospitalerne derfor har kunnet behandle i stor stil – hvor det, at man har en behandlingsgaranti på 1 måned, derfor gør, at man med det samme farer ud og behandler, og hvor det, hvis man havde ventet lidt længere, i nogle tilfælde kunne have ført til, at tilstanden var forsvundet af sig selv, eller at den kunne trænes væk.
Og det er et godt alternativ, for der er altid en risiko ved en operation.
Det er jo noget, vi ser på en række områder.
Vi ser det på rygområdet, og vi ser det også på andre områder.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Det er jo sådan i dag, at hvis man har et problem med ryggen, bliver man ikke bare skibet af sted til operation med det samme.
Så skal man faktisk igennem et rygprogram, hvor lægerne så efter 3 måneder ser, hvorvidt patienten egentlig skal opereres, eller om det er ved at gå i sig selv.
Så igen vil jeg spørge ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at der foregår behandlinger og operationer i det danske sundhedsvæsen i dag, som sker på et ufagligt grundlag, og at alle de visitationsretningslinjer, der er, derved åbenbart er ligegyldige?
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Jeg ser egentlig visitationsretningslinjerne som et udtryk for, at man også i den tidligere regering har været klar over, at man var ude på glatis i forhold til behandlingsgarantien og det, der egentlig var fagligt belæg for at gøre.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Jeg vil sige, at jeg også studsede lidt over det her med, at ordføreren siger, at det er lægerne, der har taget fejl, fordi nogle faktisk ikke burde opereres.
Nu vil man så lave det sådan, at det er lægen, der skal finde ud af, hvem det er, der skal sendes videre til en udredning.
Hvor mange gange må de så tage fejl her, når der kommer en med et problem, som de mener er en frossen skulder eller en knop, der godt kan være der, og de derfor så siger, at der er nogle, der er vigtigere, for dem ved de ikke hvad fejler?
Hvem er det så, der ikke bliver sendt videre, og som kan få at vide, at de skulle være kommet en måned før, for så havde deres kræftsygdom måske ikke udviklet sig så voldsomt?
Hvis lægerne ikke kan finde ud af, hvem der skal have en simpel knæoperation, skal de så kunne finde ud af, hvem der skal videre til en vurdering for et kræftsymptom?
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Vi mener jo netop, at alle skal udredes, og at alle skal udredes inden for 1 måned, uanset hvad de fejler, og uanset hvad deres symptom tilsiger.
Det er jo det, der er hele pointen her.
Derefter skal der tilrettelægges en behandlingsplan.
Og der synes vi at visitationsretningslinjerne er en ren tilståelsessag fra den tidligere regering, fordi man netop begyndte at indføre de her ting, fordi man var klar over, at der var nogle af de tilstande, hvor sundhedsvæsenet nærmest pr. automatik fik folk direkte til en operation i privat regi, og hvor det viste sig, at det var tilstande, hvor der i øvrigt kunne opnås udmærkede resultater på anden vis, eller hvor det kunne være en fordel at afvente situationen en lille smule.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Er det ikke det samme, som man nu siger fra regeringens side?
Samtidig siger man så også, at vi skal have et sundhedsvæsen for alle, at man er imod sundhedsforsikringer osv.
Så tænker jeg: Hvad nu med 3F, som også har støttet regeringen, og som nu går ud og giver alle 3F-medlemmer særlige vilkår for at komme hurtigere igennem sundhedsvæsenet?
Er det den vej, vi går i stedet for, nemlig at det er fagforeningerne, der skal have de vilkår?
For så mangler vi jo stadig væk dem, der går derhjemme på overførselsindkomst, og dem, der ikke er med i en fagforening, men det er måske bedre.
Er det det, man vil?