runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-25:
Så det vil sige, at man bruger 300 mio. kr., men udskyder, hvornår man vil fortælle, hvor man skal finde dem, selv om man siger, at i regeringen vil man ikke bruge penge, man ikke har.
Så her har man ikke de 300 mio. kr., det siger ordføreren her til os, og det er noget, vi må få at vide, når vi skal have finanslovsdebatten, altså hvordan vi så skal finde de 300 mio. kr.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Jeg forstår helt ærligt ikke, at Venstre vil bruge så meget tid på det her.
Altså, det er jo ret almindeligt, når man forhandler en finanslov, at så forhandler man jo også om nogle penge, og vi har sagt, at vi skal finde 300 mio. kr. til det her formål.
Det har vi tænkt os at gøre.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-25:
Jeg vil gerne følge op på det, som fru Louise Schack Elholm var inde på: Skal det forstås på den måde, at ordføreren for De Radikale mener, at det at finde de 300 mio. kr. er noget, regeringen sammen med Enhedslisten vil få på plads?
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Svaret er det samme igen: Vi har sagt, at vi vil finde pengene på finansloven, og det har vi tænkt os at gøre.
Men jeg må bare sige til Venstres medlemmer, at det i dag er en helt exceptionel dag.
For man har nu stillet det samme spørgsmål om noget, der handler om finansloven, mange gange, jeg ved ikke, om det er ti gange eller sådan noget.
Der sidder lærere, der sidder elever, der sidder forældre, der sidder virksomhedsmedarbejdere derude, som kigger på Folketings-tv og følger den her debat, som er dybt optaget af, at lockouten skal slutte, sådan at eleverne kan komme i skole.
Altså, det er, som om Venstre slet ikke har opdaget, hvad det er, der er sket i de sidste 4 uger, og hvor dybt alvorlig en situation det er, og hvor vigtigt det er, at vi tager ansvar for at stoppe den her konflikt, hvor vi samtidig sender et signal om at skyde den bekymring ned, der berettiget har været fra nogle fagforbunds side i forhold til, at det jo ville være skidt, hvis lærernes lønkompensation skulle tages fra de andre offentlige medarbejdere.
Det siger vi ikke kommer til at ske.
Det tror jeg at folk derude er væsentligt mere optaget af end af, at Venstre insisterer på at ville forhandle finanslov i dag.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-25:
Jeg kan berolige ordføreren med, at vi i Venstre så sandelig følger med, og det har vi gjort hele tiden.
Jeg synes modsat også, at det er berettiget at spørge ind til, hvordan finansieringen skal findes.
Og der må jeg sige, som ordføreren også sagde selv for lidt siden, at man har arbejdet med at få det her på plads hele natten.
Hvorfor har man så ikke måske brugt 1 time mere på også at få den sidste del på plads og dermed få styr på finansieringen af de her 300 mio. kr.?
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Hvis Venstre helt reelt er så optaget af det her spørgsmål, som de prøver at få det til at lyde, som om de er, kunne den næste Venstreordfører, der tager ordet, så ikke fortælle mig, om Venstre gerne vil være med til at finansiere den her lønkompensation?
Så ville vi lære noget nyt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-25:
Det er jo både godt og skidt, det her.
Det er skidt, fordi parterne, Danmarks Lærerforening og KL, ikke har kunnet finde en forhandlingsløsning på den overenskomst, der skal danne rammerne om landets vigtigste institution, vores alle sammens folkeskole.
Men det er sandelig godt, at vi nu får vores børn tilbage i skolen, at vores afgangselever kommer til afgangsprøve, at forældrene kommer ud af det logistiske helvede, det er at skulle finde pasning til poderne, og vigtigst af alt er det, at vores lærere kommer tilbage på arbejde, som de efterhånden længe har ønsket sig det.
I SF er vi optaget af, at folkeskolen, hvor lærerne er eksperter i undervisningen og et helt vitalt fundament, nu kommer videre, så den reform, vi også skal lave herefter, bliver godt implementeret derude.
Folkeskolekonflikten er gået ud over både elever, forældre og lærere, og derfor ser vi ikke andre muligheder end at gribe ind.
Det ville selvfølgelig have været bedst, hvis parterne selv var blevet enige, men det har desværre ikke været muligt.
Lovforslaget tager udgangspunkt i regler, som i dag gælder for hovedparten af de øvrige ansatte i staten, og samtidig får skolelederne samme muligheder som andre ledere i den offentlige sektor for at lede og fordele arbejdet.
Lovforslaget er kommet lærerne i møde på to vigtige områder: For det første indeholder det særlige værnsregler, som skal skabe forudsigelighed i lærernes arbejdsdag.
Den daglige arbejdstid skal være samlet, og lærerne skal have en opgaveoversigt for skolearbejdet, som skal laves i et samarbejde mellem ledelse og lærere.
60-årsreglen består i en anden form, lærerne får en ekstra lønstigning på 300 mio. kr., og lærere, der er fyldt 50 år, får altså mulighed for at gå ned i arbejdstid.
SF har fra starten haft den holdning, at hvis det skulle komme til et lovindgreb i en tilspidset situation, skulle det indgreb helt i overensstemmelse med almindelig praksis være udtryk for en balance mellem parternes krav.
SF er godt tilfreds med, at der er givet indrømmelser til begge parter, og jeg er særlig glad for, at det nu bliver muligt også at lave lokale aftaler.
Det er også meget glædeligt, at man med lovforslaget inviterer lærerne til at samarbejde om, hvordan den ekstra milliard kroner, som regeringen har afsat til opkvalificering af lærerne, skal udmøntes og bruges.
Så ja, det er både godt og skidt, at vi i dag er her for at stoppe en lockout, men SF støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Det gør det, ved at det her jo er en helt ekstraordinær situation.
Altså, det er jo ikke for sjov, at man har siddet indtil langt ud på natten for at gøre det her lovforslag færdigt.
Så er det jo rigtig interessant, om Venstre har tænkt sig at være med.
Jeg har endnu ikke hørt, om Venstre har tænkt sig at være med til at finansiere, at lærerne får den her lønkompensation.
Mads Rørvig (V), 2013-04-25:
Mig bekendt går regeringens forsigtighedsprincip ud på, at man ikke kan bruge nogen penge, før der er truffet beslutning om, hvordan de skal findes.
Lige nu bruger vi 300 mio. kr.
Hvad er det for en beslutning, fru Lotte Rod vil have for at skaffe finansiering til det?
Hvordan hænger den her udgift sammen med regeringens generelle forsigtighedsprincip?
Hans Andersen (V), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til den her kompensation på de 300 mio. kr. til lærerne for 60-årsreglen – hvis ordføreren har tid.
Jeg lyttede mig til, at ordføreren sagde, at man ville finde pengene, og at det ikke var fair, hvis andre grupper på arbejdsmarkedet skulle bløde for det.
Så har jeg også hørt, at De Radikale er meget optaget af forsigtighedsprincippet, og vi har jo lige netop indgået en aftale om vækstplanen, hvor pengene jo skulle passe – plus og minus.
Så er mit spørgsmål bare helt simpelt: Hvordan finansierer man de 300 mio. kr.?
Og det er ikke nok at sige, at de bliver fundet.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Jeg synes nu faktisk, det er et meget godt svar at sige, at de vil blive fundet.
Men jeg kunne jo godt tænke mig at stille spørgsmålet tilbage til Venstre: Betyder det, at Venstre ikke vil være med til det?
Vil Venstre ikke være med til at finde penge til lønstigninger og efteruddannelse?
Hans Andersen (V), 2013-04-25:
Nu er jeg sådan set optaget af, om regeringspartiernes ordførere faktisk ved, hvad det er, vi drøfter her i dag og har drøftet finansieringen af.
Og 300 mio. kr. er jo ikke sådan en uvæsentlig lille post, som man bare lige finder.
Det er temmelig mange penge.
Og jeg er sådan set optaget af, om man i dag kan sige: Ja, det vil vi gerne give til lærerne, og de findes lige præcis her, og der er sat navn og adresse på det sted.
Altså, forsigtighedsprincippet gælder vel også i den her sag og ikke kun, når man holder flotte taler.
Så hvor er det pengene, de her 300 mio. kr., skal findes?
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Hvis man kigger på de sidste par dages aftaler, som vi har indgået om vækstplanen, må man bare temmelig tørt konstatere, at den her regering altså leverer på nogle områder, mens Venstre kun har talt om det i årevis.
Det interessante er jo så: Vil Venstre være med til det?
Vil Venstre være med til at finde pengene til lønstigninger og efteruddannelse?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Det virker, som om ordføreren bare taler udenom, hver gang ordføreren ikke ønsker at svare.
Det ville jo sådan set være befriende, hvis der ligesom kunne komme nogle klare svar.
Angående den 1 mia. kr., der skal ligge til efteruddannelse, fremgår den jo af regeringens udspil til en folkeskolereform.
Det er sådan set ikke den del, vi diskuterer her.
Vi spørger sådan set bare mindeligt til de 300 mio. kr., som fremgår af regeringsindgrebet og det forslag, vi behandler her i salen i dag.
De indgår som en lønkompensation, og derfor spørger vi bare: Hvor skal de penge komme fra?
Ordføreren har sagt, at de ikke kommer fra andre, der ligesom skal betale, og de kommer åbenbart ikke fra velfærdsområdet.
Hvor på statens budget kommer de så til at figurere?
Altså, hvad er det, der ikke skal bruges penge på, sådan at ordføreren og regeringen kan finde 300 mio. kr. ekstra at bruge til lønninger til lærerne som en del af indgrebet?
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Uanset hvor mange medlemmer Venstre måtte sende ned i salen for at stille mig præcis det samme spørgsmål, svarer jeg: Der er ikke noget mystisk ved det.
Men vi siger som regering: Vi synes, at det er helt rigtigt, at når lærerne skal kompenseres, skal det ikke ske ved at tage pengene fra de andre offentlige medarbejdere.
Det er jo en reel bekymring, der har været rejst, og som vi har lyttet til.
Derfor siger vi: Jamen så har vi en forpligtelse til at finde de penge på finansloven.
Og det har vi tænkt os at gøre.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Jamen jeg kan godt høre, at ordføreren nu bliver sur over, at vi sådan set gerne vil have et klart svar.
Jeg har sådan set bare det ønske, at der kan komme et klart svar til dem, der ligesom måtte følge debatten og gerne vil vide, hvor de her 300 mio. kr. kommer fra.
Det er jo regeringen og ikke Folketinget, der har lagt snittet for, hvordan det her lovindgreb skal se ud.
Det er regeringens lovindgreb.
Det er regeringen, der er kommet med et forslag, hvor der skal bruges 300 mio. kr.
Og derfor er det vel også relevant, at det er regeringen, som den, der har siddet med det her lovforslag – vi andre ved ikke hvor længe – og har lagt snittet i lovforslaget, der også anviser, hvor de 300 mio. kr. skal komme fra.
I stedet for bare at tale udenom eller være sur ville det sådan set være temmelig rart, om ordføreren gav os en klar indikation på, hvor de 300 mio. kr. præcis skal findes.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Jamen jeg svarer ikke uden om.
Det var nogle ting, som man har talt om i Venstre i årevis.
Vi har vist som regering, at når vi taler om tingene, leverer vi også på tingene.
Derfor: Når vi står og siger her i dag, at vi synes, at de 300 mio. kr. ikke skal tages fra andre offentlige medarbejdere, men at vi finder dem på finansloven, så finder vi også de penge på finansloven.
Det er et knivskarpt svar.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-25:
Altså, det kan godt være, at ordføreren synes, at ethvert menneske må kunne forstå, at når den her regering lover noget, så holder den det.
Men jeg tror nu alligevel, at det er ved at være kraftigt udbredt, at sådan forholder det sig ikke.
Noget helt andet er så, at når man er et regeringsparti, skal man jo til at lære, at det er som regeringsparti, man skal svare for sin egen politik.
Det er da en lille smule arrogant over for de lærere derude, som følger situationen i forbindelse med det her indgreb, at regeringen og regeringens ordfører ikke kan svare på, hvor de 300 mio. kr. kommer fra.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Altså, man kan jo åbne vinduet og prøve at spørge dem derude, om de synes, det er arrogant, at vi har truffet en beslutning om, at det ikke skal være de andre offentlige ansatte, der skal betale for, at lærerne skal kompenseres for, at vi ændrer den her 60-årsregel.
Tværtimod tror jeg faktisk, at lærerne er meget tilfredse med, at vi vælger at gøre det på den her måde.
Jeg er jo så vant til, at hr. Hans Christian Schmidt godt kan lide at belære mig, også om ting, der er sket, lang tid før jeg indtrådte i politik, men det ændrer jo bare ikke på, at vi som regering, i modsætning til den måde man i Venstre har lovet rigtig mange ting på igennem de senere år, mens man sad i regering, netop med indgåelsen af vækstplanen har vist, at vi leverer det, som vi lover.
Derfor har jeg det meget godt i maven med, at når vi har sat os for, at vi finder de 300 mio. kr. på finansloven, er det selvfølgelig, fordi vi har tænkt os at gøre det.
Mads Rørvig (V), 2013-04-25:
Det er jo en dybt, dybt paradoksal debat.
Så sent som for 2 dage siden sad vi og forhandlede vækstpakke, og jeg sad i forhandlinger, hvor vi lagde arm om 5 mio. kr. og 10 mio. kr., fordi tingene skulle passe, og nu hedder det altså 300 mio. kr., som man bare lige kan finde ud af den blå luft.
Jeg vil bare spørge: Helt præcis hvordan harmonerer det med regeringens forsigtighedsprincip, at man ikke kan anvise finansiering for 300 mio. kr., man nu bruger i et lovforslag?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Enhedslisten rider altså på to heste, hvor den ene hest er regeringens og den anden er folkestemningens.
Det er den, der er årsagen til, at vi i dag står og diskuterer et indgreb.
Og så sidder Enhedslisten på deres små pladser og pipper og forsøger at skræppe op over for Dansk Folkeparti, mens man burde bruge sin indflydelse og sin magt til at rive tæppet væk under regeringen.
Der sker jo ingenting.
Det er da for uhyggeligt; se dog at komme op af pladserne, vi venter på det!
Nu har jeg ikke flere arme, som jeg kan brede ud, men jeg kan også bruge mine ben, hvis man har brug for det.
Vi har brug for Enhedslistens hjælp; riv dog tæppet væk under den.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Jamen jeg tror, jeg må sige, at jeg ikke kommer det nærmere fra min side, end at det er regeringens ansvar.
Og det tilsagn fra regeringens side kan man jo se i lovforslaget; det står sådan set sort på hvidt der, at det tilsagn selvfølgelig står ved magt.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Jeg studser over, at hr. Alex Ahrendtsen siger, at nu bliver tælleriet genindført, og så bliver jeg jo lidt bekymret for, om hr. Alex Ahrendtsen og jeg slet ikke har læst det samme udkast til lovforslag.
Så vil hr. Alex Ahrendtsen godt redegøre for, hvad han mener med, at tælleriet bliver genindført?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Det vil jeg meget gerne.
Det står i bemærkningerne til regeringens lovforslag, og jeg går ud fra, at fru Lotte Rod har læst det.
Og så har jeg jo fået det bekræftet i dag ved en lovteknisk gennemgang, hvor man sagde, at der bliver en registrering af arbejdstiden.
Det var ordene.
Lotte Rod (RV), 2013-04-25:
Men er hr. Alex Ahrendtsen enig i, at grunden til, at vi indfører det her, er, at der så bliver et værn imod den bekymring, som Anders Bondo Christensen har rejst, nemlig for det grænseløse arbejde, altså at lærere jo ikke bare skal arbejde langt ud over, hvad man ellers kunne forvente, men at hvis de kan vise, at der er overarbejde, så skal de selvfølgelig betales for det.
Så den eneste grund, der skulle være til at opgøre, om man har arbejdet for meget, skulle være, at man skulle have en lønkompensation for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Jamen man kunne jo gøre noget helt andet.
Så undgik man jo registreringen og tælleriet, som blev afskaffet i 2005.
Så regeringen er på gale veje på det her område, beklager meget.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Der, hvor jeg ikke er helt enig med ordføreren, er jo, når ordføreren udtaler sig om arbejdstidsaftaler og effekt.
Jamen anerkender ordføreren ikke, at det er den nødvendige forberedelsestid, der er afgørende for den gode undervisning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi kan frygte, at den nuværende arbejdstidsaftale i lovindgrebet kan komme til at spille ind på undervisningskvaliteten.
Og der kunne man ikke påvise nogen indflydelse, hverken i aftalen fra 2005 eller i aftalen for 2008.
Om nogle år bliver vi så klogere på, om regeringens afskaffelse af forberedelsestiden har haft nogen indflydelse.
Det kunne man godt frygte, og der er jeg enig med hr. Lars Dohn.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Der kan man så sige, at forskellen på aftalen fra 2005 og aftalen fra 2008 ikke er voldsomt stor rent teknisk.
Der, hvor vi skal tilbage, altså når nu ordføreren har nævnt tælleriet, er til U-F-Ø-aftalen fra 1993.
Så den store forskel ligger ikke mellem 2005 og 2008.
Men jeg er glad for, at ordføreren bemærker, at der ligger en risiko her for, at undervisningen kan lide skade, ved at der muligvis kommer til at ligge for lidt forberedelsestid i det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Nu har jeg så ikke nogen forskningsmæssig dokumentation andet end aftalerne fra 2005 og 2008, og det er det, jeg henviser til.
Men tak for input.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg hørte ordføreren sige, at Dansk Folkeparti hele tiden og hele vejen igennem har ønsket et regeringsindgreb, men det skulle være et afbalanceret regeringsindgreb.
Samtidig hørte jeg ordføreren fremstille regeringsindgrebet eller forslaget til det som noget, der ikke er afbalanceret, men som tilgodeser KL i al for høj grad.
Så spørger jeg: Hvordan kan det så være, at ordføreren kan stemme ja til forslaget, der ligger her i dag?
Mads Rørvig (V), 2013-04-25:
Man kan jo ikke i Folketingssalen bare bruge 100 mio. kr. i øst og vest og så ikke interessere sig for, hvor pengene kommer fra.
Men jeg vil give hr. Magnus Heunicke en sidste chance, for jeg synes egentlig, det er på sin plads ligesom at anvise finansieringen.
Hvis man bruger 300 mio. kr., må man også have en idé om, hvor man skal finde dem.
Altså, jeg synes, det er et meget, meget fair spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Tak for det spørgsmål, vil jeg sige til hr. Mads Rørvig.
Det, jeg siger her, er, at vi Socialdemokrater lægger stemmer til det her regeringsindgreb.
Det er det rigtige tidspunkt, og det har det rigtige indhold.
Hvad angår 60-årsreglen, synes jeg som socialdemokrat, det er helt fornuftigt at sige: Hvordan kan vi så kompensere lærerne for, at man fjerner den 60-årsregel?
Så kommer spørgsmålet om de 300 mio. kr., og svaret er, at det er regeringens ansvar, at de penge skal være på bordet.
Jeg kan kun sige, at i forbindelse med kommuneaftalen og kommuneforhandlingerne er det regeringens ansvar, at de penge skal være der.
Sådan må det være, når man fremsætter sådan et lovforslag.
Jeg tror ikke, det tjener noget formål at tage hul på nogle forestående kommuneforhandlinger.
Det er klart, at pengene skal på bordet i kommuneforhandlingerne – det er logisk, for det er jo kommunerne, som står for udbetalingen af dem.
Derfor spiller det en central rolle.
Hvordan kommer pengene så på det bord?
Jamen det er regeringens opgave at få dem til at være på det bord, således at de kan blive uddelt til lærerne som kompensation for den her 60-årsregel.
Og det forpligter regeringen sig til at gøre med det her lovforslag.
Hans Andersen (V), 2013-04-25:
Ja, for de 300 mio. kr. er jo et af de mange tal, der nu indgår i det her lovforslag.
For der bliver jo også nævnt 1 mia. kr. til kompetenceløft af lærerne.
Det er så nogle andre midler, som regeringen jo også vil tilvejebringe.
Så der forestår jo her en større opgave for regeringen.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få afklaret, om det her er midler, som regeringen tilvejebringer på den måde, de plejer at gøre det på, altså sammen med Enhedslisten i forbindelse med finanslovsaftaler om skatter og afgifter.
Hvordan vil man tilvejebringe de her midler Det synes jeg da er vigtigt at få afklaret.
Er det skatter og afgifter, der nu skal bruges til at finansiere de ekstra 300 mio. kr.?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Altså, jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere, end at det er regeringens opgave at få de penge på bordet.
Og hvornår skal pengene på bordet?
I forbindelse med kommuneaftalen.
Og i den forbindelse skal den aftale jo igennem et folketingsflertal, og dermed har Folketinget selvfølgelig også noget at skulle have sagt her.
Men skal det forstås sådan, at man hos partiet Venstre er imod at løfte efteruddannelsen af lærerne med 1 mia. kr. frem til 2020?
Så er det i hvert fald nye toner fra Venstre.
Det er man ikke, kan jeg forstå – godt.
Jamen så tror jeg nok, at det problem løser sig selv.
Jacob Jensen (V), 2013-04-25:
Jeg synes, at det alligevel må give anledning til nogle overvejelser, når man fremsætter lovforslag, som kræver en finansiering på 300 mio. kr., og at man så har en idé om, hvor pengene skal komme fra.
Jeg synes egentlig, hr. Hans Andersens meget præcist spurgte, om Socialdemokraterne mener, at det er nogle penge, som kommunerne skal levere, eller det er nogle nye penge, som regeringen, Socialdemokraterne, vil finde andetsteds.
Altså, vi har jo en budgetlov, og der bliver lagt en ramme, der er også defineret en økonomi, som kan udvikles med en vis procentsats, den er ikke så stor, men den er blevet defineret af regeringen.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det er regeringens opgave at finde de penge, og det er dem, regeringen forpligter sig til at finde med det her lovforslag.
Det er klart nok, at hvis man som Venstremand ser det, håber man måske på, at der i den forbindelse kan komme nogle nedskæringer i kommunerne i vores velfærd.
Regeringen har som mål at finde de her penge, og det er det, som vi forpligter os til at gøre som socialdemokrater og bakker op om ved at støtte det her lovforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Det er et helt rimeligt spørgsmål, og der er to ting i det.
For det første vil vi stille nogle ændringsforslag, og så håber vi lidt på, at Folketinget vil sige ja.
For det andet ønsker vi at afslutte den her konflikt, fordi det går ud over børnene, det går ud over lærerne, og det går ud over forældrene.
Den her maskerade har jo kørt længe, og det ved ordføreren også godt.
Det har været aftalt spil mellem KL og regeringen meget længe.
Og så er det bare, vi stilfærdigt har sagt: Jamen så lad os da få afsluttet den en gang for alle.
Men vi vil forsøge at genoprette ligevægten, og der håber vi da selvfølgelig også at bl.a. Enhedslisten vil støtte os i det arbejde.
Jacob Jensen (V), 2013-04-25:
Det svar forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, man vil finde pengene.
Så langt, så godt.
Vil man finde pengene inden for den eksisterende ramme, som man har defineret den offentlige kan udvikles med, eller vil man finde pengene udenfor?
Det synes jeg sådan set er et relativt enkelt spørgsmål, og det må man da have gjort sig nogle overvejelser om.
Altså: Er det nogle penge, man vil finde og omprioritere inden for den eksisterende ramme, man har defineret den offentlige økonomi kan udvikles med?
Eller vil man sprænge den ramme og sige: Vi finder pengene ved eksempelvis at hæve skatter og afgifter eller på anden vis hente nye penge ind og dermed udvikle og øge de offentlige budgetter ud over det, man har vedtaget i budgetloven?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det giver næsten sig selv: Selvfølgelig bryder regeringen ikke sin egen budgetlov, det burde i hvert fald næsten have været overflødigt at sige, men selvfølgelig bryder regeringen ikke sin egen budgetlov.
Det er jo klart.
Når jeg siger, at pengene kommer udover, og det er måske det, hr. Jacob Jensen fokuserer meget på, er det jo, fordi det setup, der hedder, at de penge, som bliver brugt på ekstra kompensationslønninger i den offentlige sektor, normalt bliver taget fra andre lønninger i den offentlige sektor.
Det er der, hvor vi måske så har den ikkeeksisterende knast, men spørgsmålets begrundelse, og det er det, vi siger: Det kommer ud over der, men det er selvfølgelig inden for regeringens økonomiske politik for den offentlige sektor og inden for vores egen budgetlov.
Det er klart.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-25:
Vi prøver på ligesom at komme lidt nærmere, hvor de her 300 mio. kr. kommer fra.
Nu er vi nået frem til, at de ikke kommer fra andre offentlige lønninger.
Kommer de så fra andre offentlige investeringer i kommunerne?
Hvor kommer de her 300 mio. kr. fra?