runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Altså, det gælder både mænd og kvinder.
Og det er jo ulykkeligt, at denne finanskrise og økonomiske krise, vi har, får ledigheden til at stige, og derfor skal vi jo gøre en særlig indsats.
Jeg mener nu ikke, at vi skal fortvivle helt, for tallene, vismændenes tal - de har undersøgt det siden 1995 - viser jo, at der årligt er 700.000-800.000 stillinger, der bliver besat i Danmark.
Vi er jo karakteriseret ved, at der er en meget stor omsætning af job i Danmark, og det vil sige, at der hele tiden bliver ledige job.
Og derfor er beskæftigelsespolitikken jo indrettet på den måde, at vi hele tiden skal finde den korteste vej fra ledighed over i beskæftigelse, og det er en indsats, som vi skal sætte fuld damp på i jobcentrene.
Jeg skal ikke skjule, at krisen jo gør, at det bliver lidt sværere fremover, men der er hele tiden jobmuligheder, og dér skal jobcentrene hele tiden have fokus på at finde de job, der kan hjælpe folk i arbejde.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at ministeren som den øverste ansvarlige for området overhovedet ikke har tillid til Socialrådgiverforeningen, som gentagne gange har peget på, at det er et kæmpeproblem, at den enkelte sagsbehandler sidder med alt, alt for mange børnesager og derfor ikke har ordentlig tid til at tage sig af sagerne.
Der er et stort behov for, at der tildeles et lavere antal børnesager pr. sagsbehandler, for at sagsbehandleren kan få ordentlig tid til at kunne tage sig af den enkelte sag, ligesom der er behov for, at der faktisk er ressourcerne til at kunne have ansat socialarbejdere, der kommer ud og hjælper familierne.
Så forstår jeg heller ikke, at ministeren overhovedet ikke mener, at det har nogen som helst betydning, om familierne har penge eller ej, altså om det, at familien lever i fattigdom, skulle være fuldstændig ligegyldigt for, hvor mange ressourcer familien har til at tage sig af sine børn.
Jeg er godt klar over, at der også er ganske få rige børn, der kommer ud i kriminalitet, men langt størstedelen af den kriminalitet, der begås i både Danmark og resten af verden, hænger altså normalt sammen med, at man har dårlige vilkår.
Men det fratager ikke den enkelte ansvaret, for selvfølgelig har den enkelte ansvaret for, at de ikke begynder at skyde andre, ikke kommer ud i kriminalitet.
Hvis vi som samfund har et ønske om at forebygge det, vi ser i dag, og hvis regeringen rent faktisk mener, at den har ansvaret og ikke bare lægger det over på andre, bliver vi nødt til også at se på, hvad det er, vi skal gøre for at forhindre, at vi også har de her skyderier om 5, 10, 15 år.
Og der handler det altså i høj grad om at sikre gode opvækstvilkår for børnene, sikre, at familierne har ressourcerne til at tage ordentligt hånd om deres børn og give dem den opbakning, de har behov for, så børnene oplever, at de er en del af fællesskabet, og f.eks. ikke oplever, at de må lade være med at deltage i fødselsdage og ikke kan invitere andre børn til fødselsdag, ikke kan deltage i lejrskoler, i sociale aktiviteter osv., fordi der bare ikke er penge til det mest basale i familien.
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage initiativ til, at regeringen sikrer ekstra ressourcer til indsats mod bandekriminalitet, ikke kun i politiet, men også i det forebyggende arbejde, så der kommer mindst lige så mange ekstra socialarbejdere som ekstra politifolk? Jeg tror faktisk, at kommunerne ville betakke sig for, at vi herindefra begyndte at sige, præcis hvor mange socialarbejdere de skal have ansat ude i kommunerne.
Altså, det ville de betragte som en utidig indblanding i det kommunale selvstyre.
Jeg tror ikke et øjeblik på, at de problemer, de har i Århus, ville blive løst ved at ansætte endnu flere på det område.
Det, det handler om, er at finde ud af, hvordan den indsats, de gør, bliver så effektiv som muligt, og det bistår jeg dem meget gerne med, og jeg har rigtig god kontakt til kommunerne med at sige: Jamen hvordan finder vi ud af, hvad det er for en indsats, der er mest effektiv i forhold til de børn og unge, der er på vej ud i kriminalitet eller andre sociale problemer?
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Vil ministeren tage initiativ til, at regeringen sikrer ekstra ressourcer til indsats mod bandekriminalitet, ikke kun i politiet, men også i det forebyggende arbejde, så der kommer mindst lige så mange ekstra socialarbejdere som ekstra politifolk?
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Nu er det jo sådan, at der faktisk har været rigtig mange ledige stillinger, samtidig med at der har været mennesker på kontanthjælp.
At se det her som udtryk for kontanthjælpsloftet, som jo altså ikke sorterer under Velfærdsministeriet, men som bekendt hører under Beskæftigelsesministeriet, mener jeg er helt forfejlet.
Vi har at gøre med nogle velfungerende unge mennesker, som jo har evnerne til at tage en uddannelse, men som af andre grunde er kommet ind på en kriminel løbebane.
At tro at de ville komme væk fra den løbebane ved at fjerne kontanthjælpsloftet mener jeg er en helt skrupforkert måde at se det på.
Jeg mener også, at den rapport, som Københavns Kommune selv har fået lavet, peger på nogle helt andre problemer, nemlig at man har en alt for tilfældig holdning, og at man er for passiv - det står der sort på hvidt - og det er da nogle af de grundholdninger, man er nødt til at gøre op med for at få det her område til at fungere.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Jeg er fuldstændig klar over, at der er en lang række ministerier.
Det er jo også derfor, at jeg lige siden efteråret har foreslået en national handlingsplan, så vi fik en samlet koordinering på det her område.
Det fremsætter oppositionen nu samlet et beslutningsforslag om, og så kan vi jo få en diskussion i Folketingssalen omkring det.
Men ansvaret for kommunen og kommunerne generelt i landet og hvilke rammer de har at arbejde under, er, så vidt jeg har forstået, stadig samlet under velfærdsministeren, og det vil sige, at spørgsmålet om, hvilke rammer kommunerne har, hører under velfærdsministeren.
Jeg kan ikke helt forstå, om ministeren siger, at hvis der er behov for at bruge flere penge, så må kommunerne gerne det, uden at de vil blive straffet for at komme over serviceloftet.
Det er det ene spørgsmål.
Mener ministeren, at det er fornuftigt, hvis kommunerne bruger flere penge på det her område, også selv om de kommer over serviceloftet?
Det er et andet spørgsmål.
Vi ved fra masser af undersøgelser i andre lande, at fattigdom og forråelse hænger sammen med stigende kriminalitet.
Vil ministeren gå ind og gøre noget ved det problem, for det er regeringens ansvar?
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Jamen jeg svarede i allerhøjeste grad på det, der blev spurgt om.
Jeg henviste til den rapport, som Københavns Kommune selv har bestilt, hvor det sort på hvidt fremgår, at det ikke skyldes serviceloftet.
De skriver det ikke helt så direkte, men de skriver, at der bliver brugt rigtig mange penge - sådan 200 mio. kr. på forebyggelse og flere hundrede millioner kroner på andre relaterede initiativer.
Men det, der er problemet, er, som der bl.a. står i rapporten, at man er alt for passiv i forhold til den kriminalitet, der udvikler sig.
Man griber ikke ind, og man har helt forskellige standarder for, hvad der er bekymrende adfærd.
Noget af det, som jeg meget gerne vil gøre, er at bidrage til at få et klarere billede af, hvad der er bekymrende adfærd.
Det mener jeg sagtens kan beskrives, sådan at der er en klarere standard, som meget gerne må gælde for hele landet, for, hvornår der skal gribes ind med en forebyggende indsats.
Men den forebyggende indsats handler jo også om sundhed, sundhedsplejersker, folkeskolen, SFO'en og handler dermed også om Sundhedsministeriet og Undervisningsministeriet osv.
Der er faktisk en lang række ministerier involveret i det her arbejde.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Nu var det jo ærgerligt, at ministeren stoppede der, hvor ministeren skulle til at fortælle om, hvad ministeren selv vil gøre.
Københavns Kommune har sat en række initiativer i værk.
Man har dels det løbende brede forebyggende sociale arbejde med at prøve at sikre, at der er gode børnehaver, vuggestuer, folkeskoler osv. - der er langt fra ressourcer nok, men det er en væsentlig del af det - dels det mere målrettede forebyggende brede sociale arbejde.
Men her støder de jo altså på serviceloftet, og jeg kunne ikke helt forstå, om det, som ministeren vil hjælpe med, er, at Københavns Kommune og andre kommuner med tilsvarende problemer gerne må bruge flere penge på det her område, også selv om de ramler mod serviceloftet, at ministeren altså siger: Vi mener faktisk, at det er et nationalt problem, at det er kommet så vidt, at vi har nogle, der kommer så langt ud i kriminalitet, at der er skyderier, og derfor vil vi gerne have, at kommunerne bruger ekstra penge på det her område, og derfor giver vi dem lov til at overskride serviceloftet.
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Det der, som fru Line Barfod med et temmelig fjollet udtryk kalder dummebøder, var noget, der eksplicit gjaldt for 2008, hvor kommunerne skulle betale det tilbage, som de havde brugt for meget.
Det blev ophævet, så den sanktion kom slet ikke til udtryk og blev ikke bragt i anvendelse.
Men det er klart, at der også er nogle rammer, som vi aftaler med kommunerne.
Men der er meget, der tyder på, at det ikke er et spørgsmål om, at der er penge nok.
Der er lavet en rapport for Københavns Kommune, som kommunen selv har bestilt, som er lavet af LG Insight, hvoraf det fremgår, at der faktisk bliver brugt rigtig mange penge - ros til Københavns Kommune for det - men hvor de peger på en række andre ting, hvor det halter med hele tilrettelæggelsen af arbejdet, hvor det overhovedet ikke vil hjælpe, at der bliver brugt flere penge.
Det er nogle andre steder, der skal sættes ind.
Jeg tror, at kommunen selv kan gøre meget, og det siger de også at de er i gang med, men jeg tror også, at det er noget af det, som jeg kan hjælpe dem med.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Jeg forstod ikke helt, hvor førtidspensionen kommer ind i forbindelse med skyderier på Nørrebro og andre steder.
Jeg er fuldstændig klar over, at der er en række opgaver, der i dag ligger hos kommunerne, men der er jo omvendt også en række rammer, som kommunerne ikke har indflydelse på.
Kommunerne har ikke indflydelse på, om grænserne til Danmark er åbne eller lukkede; kommunerne har ikke indflydelse på, at man fra regeringens side har skabt en stor fattigdom her i landet, for det er regeringen og flertallet i Folketinget, der har fastsat, at der skæres drastisk i kontanthjælpen til en række grupper; kommunerne har ikke særlig stor indflydelse på, at regeringen i høj grad har arbejdet på at forrå vores samfund, så det er blevet meget mere råt og mere opsplittet, og så der er mange flere, der bliver udstødt af samfundet.
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringen har et ansvar for at skabe tryghed for borgerne på Nørrebro og i resten af landet mod væbnede opgør, eller at det kun er kommunernes ansvar? Nej, jeg mener bestemt ikke, at man kan sige, at det kun er kommunernes ansvar, og jo, jeg mener grundlæggende, at det er regeringens og Folketings ansvar.
Det kan så ytre sig på forskellig vis.
Folketinget og regeringen har jo brugt deres ansvar til at uddelegere en del af ansvaret til kommunerne, men det er jo klart, at det hele tiden er vores opgave at vurdere, om det så fungerer godt nok for borgerne.
Hvis det er en opgave, som er svær at varetage for kommunerne, er vi nødt til at finde ud af, hvordan vi tackler det.
Gør vi det ved at gå ind og sætte nogle nye rammer for det kommunale selvstyre, eller gør vi det ved at tage nogle opgaver tilbage og gøre dem rent statslige?
Det er klart, at det er nogle overvejelser, som man må gøre sig i forskellige sammenhænge.
Her har vi sagt, at det er en rent statslig opgave at fastlægge, hvordan reglerne er for det.
Sådan kunne man også gøre det på andre områder, hvis vi synes, at det giver borgerne en retssikkerhed, og hvis det vil betyde, at vi i højere grad har ansvaret.
Så vidt er det ikke kommet endnu, men jeg mener, at det er meget vigtigt at se på, hvordan vi laver nogle forsvarlige rammer for det kommunale selvstyre.
Ud over det har regeringen som bekendt lavet en bandepakke, hvor der i første omgang er afsat betydelige ressourcer til politiet og til forskellige initiativer.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Mener ministeren, at regeringen har et ansvar for at skabe tryghed for borgerne på Nørrebro og i resten af landet mod væbnede opgør, eller at det kun er kommunernes ansvar?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Nu vil jeg lige gentage, at vi altså her taler om en samtale hver 3. måned.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-25:
Jeg har prøvet at være arbejdsløs for en dag ude i 3F-Djursland.
Det er første gang, jeg har været arbejdsløs.
Det var jeg 1 dag.
Jeg skulle simpelt hen prøve det, fordi jeg havde hørt, at de her folk blev jagtet.
Jeg vil sige, at det skulle ministeren også prøve.
Jeg kom en morgen, og da jeg jo har været vant til, at det er normalt som folketingspolitiker gerne at komme 3 minutter for sent, så gjorde jeg jo også det, og hvad skete der så?
Så skulle jeg simpelt hen stå skoleret i et møde, for det gør man altså ikke.
Så skulle man fortælle, hvorfor man kom for sent.
Jeg må sige, at jeg, da jeg kom hjem, simpelt hen var træt.
Jeg orker ikke at blive arbejdsløs.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Som jeg sagde tidligere, er samtalen med jobcenteret et vigtigt led i opgaven med hurtigt at hjælpe den ledige tilbage i ordinær beskæftigelse.
Det er sådan set meningen med samtalerne.
Og i udgangspunktet er der jo tale om en samtale hver 3. måned, så det er ikke sådan, at det er hver eller hver anden dag, man skal møde i jobcenteret.
Jeg vil gerne sige, at hvis kontakten afskæres helt, kan jobcenteret jo altså ikke følge og hjælpe den ledige videre med et ordinært job, og så risikerer man at tabe nogle ledige på gulvet.
Så min opfordring er, at man udviser fleksibilitet, ved at man taler med jobcenteret om, hvordan den her kontakt kan finde sted, og så tror jeg, at de fleste vil udvise fleksibilitet på det her område.
Jeg skal da ikke undlade at dele den samme bekymring, som spørgeren har, for de unge, og specielt de unge, som ingen uddannelse har, for al erfaring viser, at hvis man har en uddannelse, klarer man sig gennemgående bedre i livet i opgangstider og i nedgangstider.
Det, der er stærkt bekymrende, er de unge, der går ud af skolesystemet med svagtfunderede kundskaber, og som forbliver ufaglærte og uuddannede.
Det er særlig den gruppe, det drejer sig om, og der kan vi konstatere, at det specielt er unge mænd, der er repræsenteret her.
Og det skal vi gøre en særlig indsats ved, og det er jo også derfor, jeg har udpeget det som et fokusområde for jobcentrene i de kommende år, at vi skal få samlet den her gruppe op.
Man kan så håbe, at vi kan få nogle af dem, der er faldet for at tjene nemme og gode penge, her mens højkonjunkturen har buldret afsted, ind i uddannelsessystemet.
Det skal vi gøre en ekstra indsats for.
Nu skal jeg jo ikke skjule, at jeg i mere end 7 år har prøvet at forklare hr. Bjarne Laustsen om forskellige initiativer.
Jeg tror faktisk, at hr. Bjarne Laustsen er præget af ond vilje i de her sager.
Det virker, som om hr. Bjarne Laustsen ikke rigtig vil forstå, hvad jeg siger.
Vi laver skriftlige besvarelser, vi laver mundtlige besvarelser, og alligevel kan jeg jo læse i Nordjyske Tidende, at ministeren er komplet håbløs og ikke kan forklare de her sager.
Så jeg tror, at jeg på eller andet tidspunkt må på et pædagogisk kursus, for vi står altså her over for en næsten uløselig opgave.
Jeg vil gerne sige, at forslaget ikke vil føre til forøgede udgifter for staten.
Derudover er der en bestemt beløbsgrænse, der kaldes et rådighedsloft for de udgifter, kommunen kan få 50 pct. refusion for.
Vi snyder ikke på vægten, vi giver alle pengene til kommunerne.
Derfor er den insinuation, at vi skulle tilsigte noget helt andet med den her opgave, forkert.
Som hr. Bjarne Laustsen ved, er udgifter på beskæftigelsesområdet lovbundne udgifter, så når ledigheden stiger, stiger bevillingerne også.
Derfor holder antydning af, at når der bliver flere ledige, bliver der færre midler, ikke stik.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Man kunne næsten høre, at der ikke er en fugl, der ikke er en frø, der ikke er en fisk, der har taget skade af regeringens politik.
Nu kommer de arbejdsløse og kommunerne heller ikke til det her.
Ministeren kom da lige med en indrømmelse.
Han sagde, at vi overfører de penge, vi bruger til kommunerne i dag fra statens side.
Dem overfører vi til kommunerne.
Det er jo netop det, der er problemet.
Vi står med en stigende ledighed, og det er noget af det, kommunerne har været bange for, nemlig om de skal spare på hjemmehjælpen, om de skal spare på dagplejen eller på vejene, fordi de får flere ledige.
Så forsøger ministeren at lave et sindrigt system, som ingen mennesker forstår.
Men ministeren vil vel ikke give en garanti til kommunerne om, at på grund af den stigende ledighed er der ikke nogen kommuner, der ikke får dækket de udgifter, de har ved at overtage den her opgave.
Det andet er så, og det er jo klart for enhver, at det kommer de til her, for hvis ikke de gør det, ministeren gerne vil, nemlig at udlicitere, så får de ingen refusion for administrationen af det her.
Sådan er det, det er det, som der står her.
Dansk Folkeparti har sagt, at de er imod forslaget.
Har ministeren hørt det?
Æres den, der æres bør, og vil han i givet fald give en indrømmelse til Dansk Folkeparti, der siger, at det her vil de ikke være med til.
Jeg synes, det er farligt bare at nøjes med lydhørhed og hvert halve år komme med en statusrapport over, hvordan det går.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Planen er at lave et enstrenget beskæftigelsessystem, at overdrage alle de penge, som staten i dag bruger på de forsikrede ledige, til kommunerne.
Det har vi gjort, og det gør vi krone for krone.
Så er det i dag sådan, at der er mulighed for udlicitering, og den mulighed bruger vi bl.a. i det statslige rammeudbud for f.eks. akademikere, og det vil vi jo også kunne bruge på andre områder, hvor vi skønner det nødvendigt.
For at ramme det niveau, vi har i dag, vil vi indføre en 50-pct.-refusion af kommunernes udgifter inden for rådighedsbeløbet, og som det også gælder i dag, er alle udgifter, der ligger over de 50 pct., for kommunens egen regning.
Så der er ikke tale om at knibe en krone, der er ikke tale om at snyde på vægten, der er ikke tale om at fremme privatisering på det her område.
Men der er tale om, at vi loyalt overfører de midler, staten har, til kommunerne til løsning af den her opgave i fremtiden.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-25:
Jeg har også set i pressen, at den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, mener, at der ikke er tale om et besparelsesprojekt; han har endda fået ministerens ord på, at der ikke sker forringelser.
Men kunne man ikke fristes til at tro, at der sker forringelser, når guleroden netop er en billigere model?
Hvis det ikke er et besparelsesprojekt, hvis det ikke er et privatiseringsprojekt,
hvad er så meningen med de her rabatordninger, hvis man vælger at udlicitere?
Jeg kan ikke forstå det, den gode hr. Bjarne Laustsen kan ikke forstå det, alle, der sidder her, kan ikke forstå det.
Den eneste, der kan forstå det, er ministeren.
Vil ministeren være venlig at forklare mig: Hvad er egentlig planen med det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Jeg mener, at kommunerne er ansvarlige i beskæftigelsesindsatsen i dag, og det vil de også være fremover.
Jeg deler ikke den opfattelse, som hr. Leif Lahn Jensen har, af, at vi åbner en bane, der fører mod udlicitering.
Efter vores bedste beregninger og vores bedste skøn er den her 50-pct.-refusion en oversættelse af de vilkår, der gælder i dag, og hr. Leif Lahn Jensen må huske på, at hele aktivrammen nu bliver lagt ud til kommunerne.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-25:
Nu er det jo sådan, at mange af os ved, at kommunerne ikke har en god økonomi, og de eneste, der faktisk benægter den påstand, er regeringen.
De her kommuner er jo derfor tvunget til at se muligheder alle vegne for effektiviseringer og for besparelser, simpelt hen for at få deres økonomi til at køre.
Og regeringen giver dem jo med det her forslag rent faktisk de muligheder for at finde nogle effektiviseringer, nogle besparelser; man præmierer dem, hvis de udliciterer, man gør det ikke, hvis det bliver kommunalt.
Det her er jeg sikker på vil få kommunerne til at tænke i kroner og øre.
Helt ærligt: Er ministeren ikke bange for, at kommunerne mere vil tænke på økonomi end på kvalitet over for borgerne med den her model?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Men jeg er selvfølgelig lydhør over for de bekymringer, lovforslaget har rejst hos nogle, og jeg vil derfor følge området tæt.
Beskæftigelsesministeriet vil i den forbindelse udarbejde et halvårligt statusnotat for omfanget af kommunernes brug af andre aktører, der har aftaler under det statslige rammeudbud.
For så vidt angår kommunernes egne aftaler med andre aktører, vil Beskæftigelsesministeriet tage initiativ til, at der inden udgangen af 2010 iværksættes en særskilt evaluering af kommunernes brug af anden aktør.
På den måde bliver der så fulgt op på, om forslaget mod - vil jeg gerne sige - al forventning eventuelt får utilsigtede konsekvenser.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Jeg har haft mange drøftelser med beskæftigelsesministeren.
I den her sag tror jeg ikke ministeren er en særlig god pædagog.
Det er jo lidt uforståeligt, og de, der skal overtage den her opgave, forstår ikke det, ministeren siger.
En ting er, at jeg ikke forstår det, noget andet, der er problematisk, er, at Kommunernes Landsforening heller ikke forstår det her.
De siger, at det er en privatisering og ikke en kommunalisering.
Jeg har også forstået, at det eneste parti, der støtter op bag regeringens planer her, er Dansk Folkeparti.
De har heller ikke forstået det, for de siger, at de vil lave det om.
Nu ved vi jo, at det her lovforslag er til høring.
Hvad betyder det så, hvad er det så for nogle regler, som kommunerne får?
Dansk Folkeparti siger, de vil lave det om.
Kommunerne siger, at de ikke kan leve med at have en ordning, hvor de er tvunget til at udlicitere opgaver.
Det er jo et angreb på det kommunale selvstyre.
Dernæst er det snyd på vægten, når ministeren siger, at han er en fair mand, der gerne vil give den her opgave til kommunerne, for de er bedre til at løse den, end staten er.
Samtidig lægger han bånd på dem, når han siger, at der er en del af det, der skal udliciteres.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-25:
Jeg mener ikke, at det her forslag fører til yderligere privatisering af jobcentrene.
For det andet er der en bestemt beløbsgrænse, der kaldes et rådighedsloft, for de udgifter, kommunen kan få 50 pct.s refusion for.
Har kommunen udgifter til aktive tilbud og til andre aktører over rådighedsloftet, betales hele udgiften altid af kommunekassen, uanset om det er kommunen eller andre aktører, der udfører indsatsen.
På kontanthjælpsområdet ligger mange kommuner i dag over denne beløbsgrænse, og for dagpengemodtagere vurderes nogle kommuner også at komme over eller tæt på beløbsgrænsen, når kommunerne overtager indsatsen.
Derfor vil det for mange kommuner gælde, at en øget udlicitering ikke vil give kommunen flere penge fra staten i refusion, og derfor vil kommunerne selvfølgelig heller ikke være presset til at udlicitere jobcenterets opgaver af økonomiske grunde.