runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-26:
Jeg ved ikke, hvad det er skatteministeren eller hans departement aktivt har forsøgt igennem de seneste 3 år.
Det vil jeg gerne have et svar på bagefter, for det synes jeg da er rigtig interessant.
Sagen er bare, at det her ikke kom ind i energiaftalen, fordi vi gerne ville have det ind.
Det var sådan, at skatteministeren gerne ville have lov til at afbrænde slam, fordi det er en enkel strategi, hvor man bare brænder det.
Man brænder rågyllen, det tørrer, og slammen brænder man, så er man ude over det, og så kan man også få noget, der hedder biomasse, selv om det er et elendigt produkt til det, ind i kraftværkerne.
Vi andre sagde så: Hov, hov, vi vil ikke bare være med til, at vi sætter en tændstik til og futter det af, for det er faktisk værdifulde ressourcer, der skal udnyttes.
Derfor sagde vi, helt på linje med en ordentlig klimapolitik, at vi vil have det anvendt, så der kommer mest muligt energi ud af det.
Det var det, der blev teksten, og det ærgrer selvfølgelig skatteministeren.
Men helt ærligt, det er altså ingen rimelig grund til at stå af en aftale og bryde den.
Kristian Jensen (V), 2009-05-26:
Det er lidt pudsigt, for jeg tror egentlig, at fru Anne Grete Holmsgaard og jeg er enige om målsætningen, nemlig at få mest mulig energi ud af de ressourcer, vi har, herunder den vedvarende energi.
Vi er bare uenige om, hvorvidt det her er en god løsning eller ej.
Derfor bliver vi aldrig enige, uanset hvor lang tid vi har forsøgt gennem en stribe forhandlinger.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har snakket om det her emne.
Jeg tror, at der sjældent i min tid som skatteminister har været et emne, der har været holdt så mange forhandlingsmøder om, som lige præcis dette emne.
Men på trods af alle de møder, der har været, har vi ikke kunnet blive enige om det, fordi vi simpelt hen ikke er enige om, hvorvidt det er en god idé, at man bruger f.eks. slam eller husdyrgødning som en del af energiudnyttelsen, eller om det skal spredes ud på markerne.
Må jeg ikke bare minde om, at grunden til, at hele denne diskussion kom op, er, at en række kommuner transporterer slammet ud af landet til afbrænding i udlandet og derfor bruger en masse diesel og udleder CO2 på en transport, som er unødvendig, fordi den energiudnyttelse, der kunne være i afbrændingen af slammen, lige så godt kunne foregå på danske kraftværker eller danske virksomheder.
Men med det ændringsforslag, som oppositionen stiller, vil vi fortsætte transporten af slam ud af landet, og det er jeg modstander af.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-26:
Ministeren kommer vidt omkring, men det får han altså ikke en bedre sag af; det må vi bare konstatere.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte to ting: Den ene ting er, at vi har indgået en aftale om, at regeringen skulle vende tilbage med et forslag, som skal sikre øget anvendelse af slam til energiudnyttelse. Den anden ting er, om vi så også kan være enige om, at ministeren selv har skrevet til udvalget, at lige præcis afbrænding af slam giver et negativt energiregnskab, altså ikke en øget energiudnyttelse.
Man skal tværtimod bruge energi for at komme af med slammen i stedet for at bruge den på den mest praktiske måde, som er i biogasanlæg og derefter sprede den ud på markerne.
Det er ikke så svært.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Det kan den konservative ordfører ikke bekræfte hr. Morten Østergaard i.
Jeg kan faktisk ikke se, at de to ting skulle have noget med hinanden at gøre.
Men jeg anerkender, at det er vigtigt, at vi holder målet, netop for at vi sikrer større beskæftigelsesmuligheder fremover, at vi altså har flere, der kan være på arbejdsmarkedet fremover.
Det erkender jeg fuldstændigt.
For i 2015 vil man netop se, at vi står i en situation som den, vi kom ud af i 2008.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jamen nu ved jeg ikke, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med Dansk Arbejdsgiverforening, det kan jo godt være, at man synes, at det er nogle utroværdige typer, men i hvert fald har de jo regnet ud, at hvis den gennemsnitlige ledighedsperiode som følge af det her stiger med blot 2 uger, vil ledigheden stige med 6.500 om året - og det er jo beregninger, som er foretaget af Nordea, og som viser, at det vil koste statskassen mindst 0,5 mia. kr. årligt.
Nu kan man selvfølgelig sige, at når man i forvejen har udsigt til at skulle skaffe 10 mia. kr. i ekstra indtægter for at få bukserne til at holde i år 2015, gør ekstra 0,5 mia. kr. hverken fra eller til.
Men jeg siger det bare for at få hr. Knud Kristensen til at erkende, at en del af kritikken af den her reform drejer sig om, at regeringen saver i den gren, den sidder på, for udfordringen med at få økonomien til at hænge sammen i 2015 bliver større med den her reform, med den her kommunalisering.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Det er en meget lang diskussion, hr. Morten Østergaard lægger op til, om, at vi vil få en større ledighed ved at gennemføre kommunaliseringen af jobcentrene.
Og det synes jeg jo er fair nok at man gør som organisation, også at man ligesom sætter lidt skræmmekampagner i gang om, at vi skal vide, hvad det er vi går hen og gør.
Vi ved godt, hvad det er, vi går hen og gør.
Jeg kan bare ikke anerkende, at man får en større ledighed, ved at vi kommunaliserer, for det er de samme medarbejdere, der er i de kommunale systemer, og der bliver langt, langt større fokus på det fra kommunal side.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-26:
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører selvfølgelig har brug for at gå på talerstolen flere gange, og jeg har også forståelse for, at man har så dårlig en sag og så svage argumenter, at man også er nødt til at sætte en række privatister på banen for at prøve at få det gentaget og dermed give det indtryk, at man alligevel har lidt at have det i.
Men at det så også er nødvendigt at citere bevidst forkert, synes jeg er at gå over stregen, og derfor er jeg i hvert fald nødt til at gentage det, jeg sagde, nemlig at kommunerne - og det skal alle vide - bliver kompenseret 100 pct. under et.
Og ikke nok med det, de bliver også kompenseret regionalt 100 pct. under et.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Nej, Venstres ordfører har ikke ret.
Jeg har ikke en dårlig sag, jeg har en god sag.
Jeg har en god sag, der handler om, at der ikke er nogen fornuftig forklaring på, hvorfor man vil gennemføre det her makværk.
Dernæst kan jeg sige, at privatister kan man slet ikke holde tilbage og der burde være flere på banen, når de opdager, hvad det vil komme til at betyde i deres hjemområde, og når de i den lokale avis læser - ikke bare i Frederikshavns Avis, men måske også i Vejen Folkeblad, og hvad ved jeg, hvad de hedder alle sammen - at man er nødt til at skære ned på hjemmehjælpen i deres kommune, fordi regeringen har besluttet, at kommunerne skal have en opgave, de ingen indflydelse har på.
Og derfor er jeg også glad for at høre, at hr. Jens Vibjerg i dag ændrer sin opfattelse og bekræfter, at kommunerne kun bliver kompenseret under et.
Det betyder, at cirka halvdelen af landets kommuner, ofte i udkantsområderne, taber på den her reform.
Inger Støjberg (V), 2009-05-26:
Jeg vil gerne knytte et par bemærkninger til ændringsforslaget, for i forbindelse med høringen over lovforslaget har der været fremsat indvendinger fra flere sider.
Der er blevet givet udtryk for, at der var tale om bureaukratiske regler, og der har været bekymring for den manglende faglighed i et udvalg, hvis en part ikke var repræsenteret.
Både fra arbejdsgiversiden og fra arbejdstagerorganisationer og interesseorganisationer er der blevet peget på, at det ikke fremgår tydeligt nok, at det udelukkende er personer med de rette kvalifikationer, som skal udpeges.
Jeg har selvfølgelig lyttet til indvendingerne, da det er vigtigt at sikre, at metoden til at opnå ligestilling er den rigtige.
Reglerne skal gerne virke efter hensigten, og viser det sig, at ulemperne ved det bureaukrati, som reglerne eventuelt kan medføre, ikke står mål med fordelene, så vil jeg gerne se på, om det overhovedet er den måde, vi skal opnå ligestilling på.
Derfor kan det være relevant at se på, om der efter en længere årrække med samme type regulering skal tænkes nyt, både med hensyn til råd, nævn og udvalg og også med hensyn til ligestillingsredegørelser, som også er blevet kritiseret for at være for bureaukratiske.
Jeg vil gerne se på, om reglerne skal justeres, eller om områderne kan reguleres på en anden måde, og jeg har derfor indsat en revisionsbestemmelse i loven, så reglerne om råd, nævn og udvalg tages op i folketingssamlingen igen i 2010-11.
Kristian Jensen (V), 2009-05-26:
Det er ikke sådan, at jeg tror, at vi hermed får en dårligere energiudnyttelse.
Der er to muligheder for at opnå det.
Den ene er, at man bruger de tørringsteknologier, der også er nævnt i svaret til spørgsmål 7.
Sagen er den, at jeg da allerhelst ser, at man bruger det - hvad enten det er slam eller husdyrgødning - til at lave biogas af.
Det er sådan set det bedste formål, og derfor har vi belagt det afgiftsmæssigt, så der er størst tilskyndelse til at bruge husdyrgødning til biogas.
Og først, hvis det ikke er muligt, hvis der f.eks. ikke er en aftagemulighed for husdyrgødningen, vil det være et alternativ at afbrænde den.
Det understøtter den energimængde, der er, og det synes jeg er en god idé.
Anders Samuelsen (LA), 2009-05-26:
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor der her er tale om en belønning.
Altså, vi taler sådan set bare om, at folk får lov til at beholde lidt flere af deres egne penge.
Hvordan kan det blive vendt om i hovedet på den socialdemokratiske ordfører til, at man får en belønning?
Man får lov til at beholde lidt mere af det, som man selv har tjent.
Før kom skattefar og krævede over 60 pct. i skat på den sidsttjente krone.
Det var meget bedre, hvis det offentlige fik hånd om de penge, for
så kunne man jo målrette pengene, sådan at det rigtig gav beskæftigelse osv.
Jamen hvorfor så ikke hæve skatten op til 100 pct., for så ved vi hundrede procent, hvad pengene kan bruges til.
Så kan vi diskutere fordelingen af dem herinde i Folketingssalen.
Det kan da ikke være rigtigt, at den socialdemokratiske tankegang er nået dertil, at alle pengene skal ind at runde Folketinget, for ellers får vi ikke det optimale ud af dem.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-26:
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere godt kan se værdien af, at vi alle sammen i fællesskab bidrager til at sikre det velfærdssamfund, vi har, og at de forsøg, man har haft i andre samfund med meget, meget lave skatteprocenter, ikke er et eksempel til efterfølgelse og ikke giver et harmonisk samfund som det danske og ikke giver den mulighed for at lave de udviklinger, som vi har haft i det danske samfund.
Jeg tror, at den skandinaviske og den nordiske model og de velfærdssamfund, som vi har bygget op, som bl.a. indebærer, at vi bidrager til fællesskabet, er noget, som danskerne er glade for og stolte over, og at vi sikrer den lighed og de muligheder for alle mennesker og ikke kun de få, de rige på livets champagneside.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-26:
Jeg kunne forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det er groft uretfærdigt, at den person, der tjener meget, får en større skattelettelse end den, der tjener noget mindre, og det synspunkt kan man jo have.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-26:
Socialdemokratiet har altid været tilhænger af en progressiv beskatning, og det er vi fortsat.
Vi er ikke tilhængere af et system, hvor uligheden i samfundet udvikles og udbygges.
Vi synes faktisk, at den grundlæggende tanke om at skabe lige muligheder for folk er rigtig, altså at vi ser på folks livssituation og giver dem de muligheder, som de har potentiale til, og det kan vi kun, hvis vi har et stærkt fællesskab.
Jo, og jeg kan heller ikke komme i tanke om, at jeg har udtalt mig anderledes, end at det selvfølgelig skal være sådan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-26:
Jeg lyttede med vanlig interesse til den socialdemokratiske kritik.
Der er en ting, jeg gerne vil spørge lidt ind til, og det er kritikken af den skattereform, der skal være med til at sætte gang i dansk økonomi.
Derfor vil jeg høre, om hr. Nick Hækkerup er uenig i det, som den daværende SR-regering skrev i sin skattereform i 1993, hvori der står, at omlægningen for det første går ud på at sænke den direkte beskatning af arbejdsindkomsten, og at en lavere beskatning af arbejdsindkomsten vil kunne virke positivt på beskæftigelsen.
Mener hr. Nick Hækkerup fortsat det, som den daværende socialdemokratiske regering mente om lavere skat på arbejde og beskæftigelse?
Nick Hækkerup (S), 2009-05-26:
Socialdemokratiet har på ingen måde benægtet de såkaldte dynamiske effekter.
Vi har bare tilladt os at sige - og det er endda rimelig veldokumenteret og understøttet - at der vil være større beskæftigelsesmæssige effekter, hvis vi vælger at bruge pengene på offentlige investeringer.
Hertil kommer så, at vi jo kan konstatere, at med den borgerlige regering, vi har haft, med VK og O, er der sket en nedslidning af den offentlige sektor, som betyder, at der i dag er et massivt vedligeholdelsesefterslæb, som vi bliver nødt til at tage fat på.
Så vi underkender ikke, at der også kan være dynamiske effekter af at nedsætte skatten, vi siger bare, at i den krisesituation, vi er i nu, og med det behov for en stigende beskæftigelse, som vi har nu, vil det være langt mere effektivt og mere relevant at foretage offentlige investeringer.
Det kan jeg jo af den grund, at vi simpelt hen mener, at de værktøjer, regeringen bruger til at kæmpe os igennem den økonomiske krise, er de forkerte - man har ikke valgt de rigtige.
Man skulle langt hellere have sikret en bedre beskæftigelse ved at fremrykke offentlige investeringer, man skulle have sikret en løsning af det vedligeholdelsesefterslæb, der er på sygehusene, så vi kunne sikre en ordentlig behandling, man skulle have sikret ordentlige folkeskoler med moderne undervisningsfaciliteter, så ungerne kunne lære så meget som muligt, og så vi kunne sikre os i forhold til morgendagens samfund, man skulle have sikret daginstitutioner med plads til ungerne, man skulle have sikret investeringer i kollektiv trafik, i offentlig trafik, i infrastruktur, hvilket ville have den positive effekt på beskæftigelsen og på samfundsudviklingen i øvrigt, som vi har brug for.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-26:
Nu ved jeg godt, at skatteministeren er skatteminister og ikke energiminister, og det tror jeg at vi skal glæde os over.
De energiregnskaber, som skatteministeren fremlægger her, håber jeg ikke er den slags regnskaber, som man bruger ovre i Skatteministeriet generelt, for så får vi på et eller andet tidspunkt et gevaldigt problem.
Der kan jo ikke komme mere energi ud af slam, hvis man bruger en metode, som koster mere energi end det, der kommer ud af det.
Det kan godt være, at det lyder kompliceret, men ordet nettoenergiforbruget betyder, at man bruger mere energi, end man får ud af det.
Og det har ministeren selv fortalt os at afbrænding af slam vil betyde.
Det er da den mest tåbelige måde at anvende et materiale på.
På et tidspunkt, hvor vi alle sammen skal prøve at gøre det bedste for klimaet - udnytte energien bedst muligt, få vores CO2-udledning ned - så vil ministeren bare for at tilgodese landbruget og andre mærkelige interesser og altså lave en ny lov, som ikke tilgodeser klimaet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-26:
Så må hr. Nick Hækkerup lige forklare mig, hvorfor Socialdemokratiet har stemt imod, at danskerne kan få deres SP-opsparing frigjort.
Socialdemokratiet har stemt nej til, at danskerne kan få deres SP-opsparing frigjort - en frigivelse af SP-ordningen har en entydigt positiv effekt på beskæftigelsen i Danmark, og alligevel stemmer Socialdemokratiet imod.
Altså, det er jo fuldstændig tom tale fra Socialdemokratiet, når de siger, at de vil en masse, men at de, når man skal afgøre det ved at trykke på knapperne i Folketingssalen, så ikke vil.
Hvordan kan hr. Nick Hækkerup tale for yderligere initiativer for at styrke beskæftigelsen, når hr. Nick Hækkerups parti stemmer imod, at danskerne får deres SP-bidrag, deres SP-opsparing, tilbage, hvilket har en entydigt positiv effekt på beskæftigelsen?
Nick Hækkerup (S), 2009-05-26:
Det, jeg sagde, var faktisk, at vi ikke synes, at samfundet bør belønne bankdirektørens indsats så meget højere end f.eks. social- og sundhedsassistentens eller lærerens indsats.
Så det, der var spørgsmålet, var relationen som det første punkt.
Som det andet punkt har vi jo også lagt op til, at vi skulle lave en skattereform, som sænkede skatten på arbejde.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-26:
Jeg synes også, det er fint med lige muligheder, og det har vi jo heldigvis også skabt her i Danmark på stort set alle områder både under den tidligere regering og den nuværende.
Men er det ikke stadig væk fair, at den kvinde, som slider og slæber og har et ekstra arbejde, og som eventuelt tager en ekstra uddannelse, tjener mere end den mand, der sidder derhjemme og kun lige gør det, han skal?
Skal hun ikke have lov til at beholde mere til sig selv end den dovne mand?
Det har jo ikke noget med ulighed at gøre, det har noget med retfærdighed at gøre.
Men det kan jeg forstå at Socialdemokraterne ikke går ind for.
Anders Samuelsen (LA), 2009-05-26:
Tak for det.
Jeg bed mærke i en enkelt bemærkning i starten af ordførertalen, nemlig, at den socialdemokratiske ordfører synes, det er fuldstændig urimeligt, at bankdirektøren bliver belønnet med en stor skattelettelse.
Betyder det omvendt, at enhver skat er en straf?
Er det sådan, Socialdemokraterne ser på skat, at det er en straf, og hvis man så slipper for at betale lidt skat, er det en belønning?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-26:
Og det er måske det eneste punkt, hvor jeg vil gå i rette med min kollega, fru Anne Grete Holmsgaard, som sagde, at man ikke bare skal sætte en tændstik til og futte det af, for forestillingen om, at man kan sætte en tændstik til og futte det af, skaber det forkerte billede.
Det, der jo lige præcis er problemet, er, at det her er vådt, og at det kræver energi at gøre det tørt, og jeg synes, at skatteministeren skulle være mere loyal over for det svar, han selv har afgivet, for der står: Der findes dog tørringsteknologi, der kan give et beskedent nettoenergioverskud.
Hvordan det nu er blevet til, at det vil være normen, at det vil være det almindelige, synes jeg at skatteministeren skylder os en forklaring på, når han har svaret det stik modsatte, nemlig at normen, det almindelige, er, at det her ikke giver energi; det tager energi.
Kristian Jensen (V), 2009-05-26:
Næ, lovforslaget her både tilgodeser klimaet og understøtter vores affaldshierarki, hvor vi skal sørge for at genbruge mest muligt affald.
Det er sådan, som det også er nævnt i svaret, at der allerede i dag findes tørringsteknologier, som sikrer, at der er et energioverskud.
Og hvorfor skulle man vælge ikke at benytte sig af de teknologier, der er?
Hvorfor skulle man vælge at lave et system, hvor der var underskud af energi, for der er jo under alle omstændigheder en afgiftspålæggelse af den energiproduktion, der er.
Så jeg tror simpelt hen ikke at der vil være nogen, der økonomisk vil stille sig i spidsen for det.
Men jeg håber, at også fru Mette Gjerskov er klar over, at der er værker, der har en udledning af energi af varme, som altså har et overskud af varme, som de i dag bare udleder, uden at de nyttiggør den til noget.
Det varmeoverskud kunne nyttiggøres i forbindelse med f.eks. udnyttelsen af slam eller husdyrgødning til afbrænding efterfølgende, og derfor synes jeg da, at det ville være klogt, hvis man benytter sig af de muligheder, skaber mulighed for det.
Derfor har vi nu et lovforslag, som understøtter den prioritering, vi gerne vil have, nemlig primært bioforgasning af husdyrgødning og slam, men hvis ikke der er mulighed for det, er der nu muligheden for, at man kan afbrænde det og dermed få et energibidrag til vedvarende energi og til at sikre vores forpligtelser.
Først og fremmest kan man jo prøve at følge med i virkeligheden og se, hvad det er for en teknologisk udvikling, der forefindes på det her område.
For der forskes meget i at udvikle tørringsteknologier, der er endnu mere effektive.
Det andet, som jeg synes at oppositionen skylder et svar på, er: Hvorfor vil man opretholde den nuværende tilstand, hvor slammen transporteres ud af landet for at blive afbrændt i udlandet?
Hvis man tager Aalborg Kommune, som har været den kommune, der har givet startstødet til hele det her, kan man se, at det er sådan, at de tidligere afbrændte deres slam hos Aalborg Portland.
Det gjorde man ikke, fordi det var nettoenergikrævende; det gjorde man, fordi Aalborg Portland mente, at det var et godt bidrag til deres afbrænding.
På grund af den afgift, der ligger i dag, før lovforslagets vedtagelse, har man nu fra Aalborg Kommunes side valgt at sælge det til Tyskland, så lastbil efter lastbil kører ned ad motorvejene og sørger for at bringe slammen til Tyskland til afbrænding.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-26:
Jeg kan høre, at skatteministeren er nået til side 2 i den store bog om politik.
På side 1 står der »blank benægtelse«, og på side 2 står der, at angreb er det bedste forsvar, og det er vist her, vi er nået til i øjeblikket.
I løbet af den måned er der så sket en teknologisk udvikling, der gør, at afbrænding af slam er blevet til en energimæssig fordel.
Det kan i hvert fald ikke skyldes regeringens forskningspolitik.
Og derfor vil jeg bare spørge, hvad det er for en virkelighed, skatteministeren forholder sig til, når vi nu vender tilbage til det, der var udgangspunktet, og det, vi måske burde have diskuteret, nemlig: Hvordan håndterer vi det her på den bedst mulige måde i stedet for at gøre det til et spørgsmål om, hvordan vi kan få afbrændt slam herhjemme, når der nu, lige præcis på grund af skatteministerens svar, er så stor sikkerhed for, at det faktisk er det, der kommer til at ske, i stedet for det, der er det fornuftige, og som skatteministeren også har selv har svaret er det fornuftige, nemlig at udbringe slam, fordi det giver en besparelse af energi, det gør, at vi vinder noget ved det?
Og derfor er det en ærgerlig situation, vi har i dag, specielt at skatteministeren har så travlt, og det viser nok, at intentionen lige præcis er det, som vi får, nemlig en øget afbrænding.
Kristian Jensen (V), 2009-05-26:
Jeg må jo så konstatere, at det heller ikke den her gang lykkedes at få oppositionen til at forholde sig til, at en vedtagelse af oppositionens ændringsforslag vil fastholde eksporten af slam, fastholde transporterne ned igennem Jylland til afbrænding i Tyskland.
Hvorfor skulle det være mere energirigtigt, at slammen bliver afbrændt i Tyskland i stedet for i Aalborg?
Det, der måtte være det mest energirigtige, måtte da være, at man stoppede transporten og brugte slammen som energikilde lokalt i stedet for, som det er nu, at man på grund af en afgiftsforskel mellem Danmark og Tyskland sender slammen til Tyskland.
Sagen er den, at der er en forskel på, hvilken belønning vi giver i forhold til, om man laver biogas eller man laver afbrænding.
Vi giver den største belønning til biogas, fordi det er det, der giver den energimæssigt mest rigtige behandling af både slam og gylle.
Derfor skal den også have den største tilskyndelse, den størst mulige belønning, og det er det, vi har lagt op til.
Det vedtager vi med lovforslaget her, og derfor tror jeg, at vi både får øget vedvarende energi og et lavere CO2-udslip.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-26:
Et af de kritikpunkter, som har været gennemgående i debatten om den skattereform, som er til behandling i dag, er, at skattereformen er skæv, at skattereformen medfører, at Elitedanmark får en langt større andel af skattelettelserne end mellem- og lavindkomstgrupperne …