Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Tak for det.
Da Socialdemokratiets ordfører desværre ikke kan være til stede her i dag, skal jeg oplæse hans tale.
I dag sambehandler vi L 100 og L 105, der handler om genopretning og afvikling af finansielle virksomheder samt institutionen Finansiel Stabilitet.
Den finansielle sektor er afgørende for, at vores samfund fungerer, og derfor er det vigtigt, at borgere og virksomheder kan stole på, at der er sikkerhed for de penge, der står i banken.
Det er også vigtigt, at bankerne kan yde risikovillig kapital til at investere i udviklingen af vores samfund.
Bankerne har således en helt central rolle i samfundet, og lige præcis derfor er det vigtigt, at vi som borgere og virksomheder kan have tillid til de danske banker.
I kølvandet på den finansielle krise blev det klart, at ikke alle banker har handlet ansvarligt.
Derfor synes jeg, at det er positivt, at vi nu ser, at der fra EU's side er kommet to direktiver, der sørger for at skabe nogle realistiske rammer for at holde den finansielle sektor i kortere snor.
L 100 handler om omdannelse af Finansiel Stabilitet fra et aktieselskab til en selvstændig offentlig virksomhed.
Regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative har aftalt, at Finansiel Stabilitet i en tilpasset form skal varetage opgaven som national afviklingsmyndighed.
På den måde kan der bygges videre på de kompetencer og den viden, der er opbygget i Finansiel Stabilitet.
Med omdannelsen sikres det, at det fremtidige Finansiel Stabilitet fortsat har det rette grundlag til at kunne gennemføre de forretningsmæssige og kommercielle beslutninger, som Finansiel Stabilitet træffer i forbindelse med krisehåndtering.
Det skal understreges, at der ikke ændres på opgavefordelingen mellem Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet.
De forvaltningsretlige afgørelser over for virksomheder i medfør af de regler, der gennemfører BRRD, er placeret i Finanstilsynet.
Finansiel Stabilitets opgaver er af operationel og kommerciel karakter med henblik på at iværksætte og gennemføre rekonstrueringen eller afviklingen af virksomheden.
Endelig sikres det, at driften af Finansiel Stabilitet kan finansieres via opkrævninger fra sektoren.
I forhold til L 105 har det sigte på det overordnede formål, nemlig at gennemføre et nyt regelsæt for rekonstruering og afvikling af finansielle virksomheder.
Med det nye regelsæt gives Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet en række nye beføjelser til brug for genopretning eller afvikling af nødlidende eller potentielt nødlidende finansielle virksomheder.
Med de foreslåede regler om tidlig indgriben kan Finanstilsynet gribe tidligt ind over for en finansiel virksomhed, hvis virksomheden som følge af en hastig eller betydelig forværring af virksomhedens finansielle situation overtræder eller, hvad der er meget sandsynligt, vil overtræde kravene i lov om finansiel virksomhed.
Det vil i praksis sige reglerne om kapital- og likviditetskrav.
Hvordan er det så, Finanstilsynet konkret kan gribe ind?
Finanstilsynet vil efter de foreslåede tidligere indgribensbeføjelser bl.a. kunne påbyde virksomheden at iværksætte eller ændre sin genopretningsplan eller at udarbejde en egentlig handlingsplan til håndtering af et konkret problem.
Finanstilsynet vil også kunne påbyde, at virksomhedens øverste myndighed indkaldes, eller at et eller flere medlemmer af bestyrelsen eller direktionen ligefrem får besked om at nedlægge deres hverv.
Virksomheden kan også påbydes at ændre strategi eller struktur eller kontakte potentielle købere med henblik på at forberede dem på afvikling.
Endelig vil Finanstilsynet kunne påbyde virksomheden at indsætte en eller flere midlertidige administratorer.
Så alt i alt er det effektive instrumenter, som kan tages i brug.
Formålet med genopretningsplaner er først og fremmest at forebygge, at en finansiel virksomhed kommer i så alvorlige vanskeligheder, at det bliver nødvendigt at afvikle virksomheden.
Genopretningsplanen er et ledelsesværktøj, som sammen med de foreslåede regler om tidlig indgriben skal være med til at sikre, at der kan reageres hurtigt på problemer, og at de omfattede virksomheder sætter de tiltag i værk, som følger af genopretningsplanen med henblik på at sikre virksomhedens levedygtighed.
Der ændres i Garantiformuens dækning i forhold til de indskud, der er dækket fuldt ud i dag.
Udgangspunktet for Garantiformuens dækning er fortsat, at indskuddet dækkes med et beløb op til 100.000 euro pr. indskyder, dvs. i omegnen af 750.000 dkr.
Dette gælder eksempelvis indskud på børneopsparinger.
Visse andre indskud, som ikke tidligere har haft fuld dækning, vil med lovforslaget få en udvidet dækning i en begrænset periode.
Det er vigtigt for mig at understrege, at pensionsopsparinger fortsat vil være dækket fuldt ud.
Af høringssvarene kan man se, at parterne generelt er positive over for de nye tiltag.
Det er dog blevet påpeget, at det er problematisk, at Finansiel Stabilitet undtages fra offentlighedsloven, men det er dog ikke helt så mærkeligt, at det er sådan.
Undtagelsen fra offentlighedsloven skal ses i lyset af, at BRRD-direktivet pålægger Finansiel Stabilitet en tavshedspligt, hvorefter der alene kan videregives oplysninger til en nærmere liste af enheder og personer.
Derfor fastlås det, at Finansiel Stabilitet er underlagt tavshedspligten i lov om finansiel virksomhed, som også finder anvendelse for finansielle virksomheder.
Det skal samtidig understreges, at Finansiel Stabilitet i sin virksomhed skal overholde almindelige forvaltningsretlige principper om proportionalitet, ligebehandling, inhabilitet osv., ligesom Finansiel Stabilitet skal kunne begrunde sine beslutninger.
Bankerne driver forretning, men de bærer også et samfundsansvar, og det er derfor positivt, at vi med denne direktivnære implementering af EU-reglerne holder de finansielle virksomheder i kortere snor.
De to lovforslag bidrager til, at vi som borgere og virksomheder kan være mere trygge, fordi de finansielle virksomheder bliver kigget i kortene.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget.