runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2012-03-14:
Jeg vil gerne tage fat i det her med, hvad vi gjorde tidligere.
For jo, Dansk Folkeparti rejste sagen, og det var Dansk Folkeparti, der skaffede 20 mio. kr. til en pulje, som dem, der var skadet, kunne få gavn af.
Vi rejste sagen, og jeg vil også sige, at det var i samarbejde med Socialistisk Folkepartis ordfører og Socialdemokraternes ordfører, der også efter advokatundersøgelsen nævner, at man ikke kan forstå, at der ikke bliver gjort noget ved sagen.
Nu var ministeren jo ikke selv med i de her undersøgelser eller med, da kammeradvokaten kom med sit svar på vores spørgsmål, og er måske heller ikke vidende om, hvad vi fik at vide på de møder.
Vi står i en situation, hvor ministeren, efter hvad jeg kan forstå, er med til at gå ud at fyre 140 mennesker i en styrelse.
Og der kan jeg så ikke forstå, at man ikke beholder de mest betroede og mest pålidelige medarbejdere.
Man vælger at beholde en medarbejder, som har misinformeret Folketinget, men som ikke kunne gøres ansvarlig for nogle udtalelser, der kom frem undervejs.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Som det må være spørgeren bekendt, blev der den 2. marts 2012 fremsat et lovforslag, der bl.a. indeholder forslag om ændring af reglerne for ægtefællesammenføring.
Bemærkningerne til lovforslaget indeholder jo som altid en beskrivelse af, hvilke konsekvenser de foreslåede ændringer vil have, og jeg skal jeg derfor selvfølgelig bare henvise til afsnit 14 i de almindelige bemærkninger til lovforslaget, hvoraf det fremgår, at lovforslagets ændringer af betingelserne for ægtefællesammenføring vil betyde, at det, der nu er gældende, er det, der var gældende frem til ultimo 2010, altså med de ændringer, der kommer med lovforslaget.
Det, der var gældende frem til 2010, genindføres altså i hovedtræk, og det skønnes på den baggrund, at lovforslaget årligt vil betyde, at der vil blive meddelt op til ca. 1.000 opholdstilladelser yderligere til familiesammenførte ægtefæller.
Jeg er glad for den brede støtte, der har været i offentligheden, til, at vi har kunnet afskaffe pointsystemet.
Det gjaldt vist også før slutningen af 2010.
Og jeg har jo sammen med fru Inger Støjberg flere gange haft lejlighed til at læse tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussens udtalelse fra 2009 fra Folketingets talerstol – lige her ved siden af os – op, hvor han sagde: I et tæt samarbejde med Dansk Folkeparti har vi fået indvandringen under kontrol.
Derfor må jeg indrømme, at jeg ikke deler den bekymring, som jeg fornemmer ligger bag det her spørgsmål.
Vi genindfører rimelige regler, en robust og retfærdig udlændingepolitik, og jeg er som justitsminister som sagt glad for, at de ændringer, vi har præsenteret, har nydt bred opbakning i Folketinget.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Forventer ministeren i lighed med social- og integrationsministeren, at regeringens udlændingepolitiske lempelser vil medføre en øget tilstrømning af familiesammenførte udlændinge?
Forventer ministeren i lighed med social- og integrationsministeren, at regeringens udlændingepolitiske lempelser vil medføre en øget tilstrømning af familiesammenførte udlændinge?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til social- og integrationsministerens udtalelser den 23. oktober 2011 til Altinget.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-14:
Der er masser af diskussioner, som jeg tror at vi kan se frem til, spørgeren og jeg.
Jeg har jo forstået spørgeren sådan, at man frejdigt vil skære 150 mia. kr. af det offentlige forbrug, som man siger er i den offentlige sektor, uden rigtig at ville sætte sådan en speciel præcis adresse på, hvor de skulle skæres henne.
Jeg har også set økonomer udtale, at det formentlig ville føre i retning af en helt anden samfundsmodel end den, vi har i Danmark i øjeblikket, hvilket vil have nogle konsekvenser, man vanskeligt kan overskue.
Det er simpelt hen bare det, jeg holder mig til i den grundlæggende debat, vi har med hinanden, men jeg har da respekt for de synspunkter, der bliver gjort gældende.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-14:
Jamen man kan jo diskutere, hvor man kan finde besparelserne henne.
Man kunne jo gøre det, som der også står i svaret, gennem et lavere offentligt forbrug.
Det kunne vi måske sætte os ned og snakke om.
Jeg ved i hvert fald, at vi har fremlagt en masse forslag til, hvordan man kan sænke det offentlige forbrug, også forslag, som ikke bare drejer sig om besparelser, men som også i sig selv er med til at øge arbejdsudbuddet.
Hvis Danmark skal være blandt de ti rigeste lande i verden, kræver det faktisk en ret drastisk øgning af arbejdsudbuddet, også en større øgning end den, som som regeringen har lagt frem.
Man kunne så også sige, at vi bruger ret mange penge på uddannelse i Danmark, uden at den også føromtalte sagkundskab entydigt siger, at det er noget, som har en stor effekt.
Men det er selvfølgelig en anden diskussion.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-14:
Sagt i al respekt for spørgeren tror jeg, at spørgeren måske har en mere snæver opfattelse af, hvad der er rationelle økonomiske og politiske beslutninger, end jeg selv vil gøre mig til talsmand for.
Jeg anerkender de forhold, der er lagt til grund her, og det siger jeg fuldstændig åbent.
Jeg har en bredere opfattelse af, hvad der gør Danmark til et stærkt samfund, ikke alene socialt, men også økonomisk.
Jeg tror, at fordelingen spiller en større rolle, end hr. Joachim B. Olsen gør, og det tror jeg står klart for enhver.
Så har jeg jo også en opmærksomhed på, at det, vi her taler om, er den søde side af sagen, om jeg så må sige, nemlig skattelettelserne.
Der er jo også en finansieringsside.
Og som der også gøres opmærksom på fra Finansministeriets side i det svar, spørgeren henviser til, spiller det naturligvis en rolle, hvor man finder pengene henne.
Forestiller man sig, at man skal skære dem ud af uddannelsessektoren, er jeg helt overbevist om, at det vil have en negativ økonomisk betydning.
Så jeg tror, at jeg er der, hvor jeg vil sige, at vores uenighed på det her punkt muligvis bunder i to forskellige syn på, hvad der er rationelt, og i, hvilke faktorer man tager i betragtning, når man vurderer det forhold.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-14:
Jeg hører finansministeren sige, at ud fra sådan en helt rationel betragtning – det handler egentlig ikke så meget om ideologi fra min side – og fordi vi har en udfordring omkring arbejdsudbuddet i Danmark på lang sigt, er det rigtig klogt at gøre noget ved topskatten.
Her får man faktisk rigtig meget arbejdsudbud for pengene, også mere arbejdsudbud, end hvis man kiggede på beskæftigelsesfradraget, hvilket jeg i øvrigt også synes man skal gøre.
Jeg synes, at alle skal betale mindre i skat, så det synes jeg er helt fint.
Men ud fra en rationel betragtning får man simpelt hen mere for pengene ved at gøre noget ved topskatten, ved at sænke den eller helt at fjerne den, end ved at øge beskæftigelsesfradraget.
Kan finansministeren bekræfte det?
Bjarne Corydon (S), 2012-03-14:
Nå, før spørgeren sådan helt kammer over af begejstring, tror jeg, at jeg bliver nødt til at gøre opmærksom på, at mit svar jo ikke nødvendigvis indikerer, at det er en del af regeringens dagsorden at gå lige så langt på spørgsmålet om topskat, som jeg tror at spørgeren ønsker og normalt advokerer for i den politiske debat.
Altså, jeg har det jo sådan, at jeg er medlem af en regering, der også lægger vægt på andre hensyn, herunder fordelingshensyn.
Jeg mener også, at nogle af de grundlæggende træk ved vores samfund, træk, som er særlige, f.eks. en forholdsvis lige indkomstfordeling, er en del af forklaringen på, at vi har så stærk en økonomi.
Men det er jo ikke det samme som, at jeg ikke anerkender de beregninger, der her er gjort gældende, og naturligvis også vil tage dem med i betragtning, når vi fremlægger et forslag til en skattereform.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-14:
Jamen det svar er jeg meget glad for.
Jeg vil bare gerne have det bekræftet, for før valgkampen fik jeg i hvert fald ikke den fornemmelse, at det at lette topskatten var noget, der var højt prioriteret i S-SF-alliancen.
Men jeg er glad for, at finansministeren nu henviser til den ypperste sagkundskab, som netop flere gange har påpeget, at det er en rigtig god idé at kigge på den høje marginalskat i Danmark.
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om han er enig i, at man får mere arbejdsudbud krone for krone ved at gøre noget ved topskatten, ved at sænke den eller helt fjerne den, end ved at øge beskæftigelsesfradraget.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Ja, det skulle også være en ganske usædvanlig minister, der ikke var meget tilfreds med sit eget forslag, så det kommer ikke så meget bag på mig, men det, der kommer lidt bag på mig, er egentlig, at ministeren i dag igen kan kalde den nye integrationspolitik for robust og retfærdig.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad det robuste og retfærdige er ved den her udlændingepolitik, når en 23-årig sygeplejerske fra Australien ikke kan få familiesammenføring, mens en 24-årig ufaglært person fra Somalia godt kan.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-14:
Jamen det spørgsmål kan besvares relativt nemt og imødekommende, på den måde at det forhold naturligvis sammen med en række andre forhold vil blive tillagt betydning i forbindelse med de kommende skatteforhandlinger.
Der er tale om velkendte, faglige betragtninger, og de vil naturligvis have vægt i forbindelse med tilrettelæggelsen af en skattereform og forhandlingerne om en skattereform på linje med en række andre hensyn, herunder fordelingshensyn, som jeg har en fornemmelse af at spørgeren måske er mindre fokuseret på, end det er tilfældet i regeringen.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Først vil jeg gerne sige, at det undrer mig lidt, at fru Inger Støjberg kan tale sig op i det leje, for det, den nuværende regering i al beskedenhed gør, er, at vi fører udlændingelovgivningen på familiesammenføringsområdet tilbage til det, der var gældende under den tidligere regering ved udgangen af 2010.
Da hørte jeg ikke fru Inger Støjberg have den type af retorik og benytte sig af den her type af retorik, men det må man jo selv om.
Det, vi gør, er som sagt groft sagt at føre reglerne på ægtefælleområdet og familiesammenføringsområdet tilbage til udgangen af 2010.
Der er ikke tale om, at den nuværende regering svækker mulighederne for, at kvalificerede udlændinge kan komme til Danmark, overhovedet ikke.
Hvis man opfylder 24-års-reglen, hvis man opfylder tilknytningskravet, og hvis man består en danskprøve, har man mulighed for at komme til Danmark.
Jeg må sige, at det til stadighed overrasker mig, at fru Inger Støjberg så kan udlægge det på den måde, for som sagt er det jo groft sagt den politik, som fru Inger Støjberg stod for ved udgangen af 2010.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Jeg er meget spændt på den dag, hvor ministeren faktisk kan forklare, hvad der ligger i begrebet robust og retfærdig, hvori forskellen ligger fra noget, der er fair, en fast og fair udlændingepolitik.
Men det tror jeg vi har til gode, for det har jeg faktisk før hørt ministeren tale noget uden om.
Men når det kommer til spørgsmålet her, vil jeg sige, at flere beregninger, senest en beregning fra DREAM, der blev lavet for CEPOS i 2011, viser, at indvandrere fra mindre udviklede lande svækker de offentlige finanser med knap 16 mia. kr. i 2010-tal, mens indvandrere fra mere udviklede lande bidrager til de offentlige finanser med 4,7 mia. kr., også målt i 2010-tal.
Samtidig ved vi, at tendensen til at få familiesammenført en ægtefælle er større blandt indvandrere og efterkommere fra mindre udviklede lande end blandt indvandrere og efterkommere fra mere udviklede lande.
Givet dette, hvordan kan det så være, at regeringen svækker en kvalificeret tilgang til Danmark ved at afskaffe pointsystemet?
For det er jo det, der sker, vil jeg sige til ministeren, nemlig at man svækker den kvalificerede tilgang.
Det gør man ved pointsystemet, det gør man ved indvandringsprøven, og så gør man det også ved at nedsætte danskkravet til et A1-krav, hvilket betyder, at folk med ringe læsefærdigheder kan bestå.
Hvordan kan det være?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Spørgsmålet viser jo med al tydelighed, at den tidligere regering og dens støtteparti havde en helt anden tilgang til udlændingepolitikken end den nuværende regering.
I regeringen har vi den holdning, at man skal have mulighed for at opnå familiesammenføring i Danmark, hvis man opfylder en række både relevante og rimelige krav.
Vi ønsker, som det har været fremme ved et tidligere spørgsmål, at gøre op med den tidligere regerings udlændingepolitik, hvor f.eks. lang uddannelse og vellønnet arbejde gav bedre muligheder for at blive familiesammenført her i landet.
Det er regeringens opfattelse, at udlændingelovens regler for det første skal sikre, at udlændinge, der er og bliver meddelt opholdstilladelse her i landet, har et godt grundlag for egen integration, når de kommer til landet.
Det skal eksempelvis tilflytningskravet, boligkravet og selvforsørgelseskravet medvirke til at understøtte.
For det andet skal der selvfølgelig stilles krav om en aktiv egenindsats for integration, når udlændingen altså kommer her til landet.
Udlændinge, der ægtefællesammenføres her i landet, skal have klare og enkle incitamenter, som det også har været fremme tidligere, til løbende og målrettet at opnå kendskab til det danske sprog og til derved at opnå et godt grundlag for deres integration i det danske samfund.
I al sin enkelhed handler regeringens tilgang til udlændingepolitikken om at bruge udlændingeloven til også at fremme integrationen.
Frem for at splitte, frem for at marginalisere vil vi bruge de ressourcer, som er til stede, i videreudviklingen af det danske samfund.
Vi mener, det er vigtigt, og det er derfor, at vi som sagt har tilrettelagt en udlændingepolitik, som er robust og retfærdig, og som betyder, at det, vi gør, er, at vi tilbagefører reglerne på familiesammenføringsområdet til det stadie, de var på og havde under den tidligere regering ved udgangen af 2010.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Forventer ministeren, at regeringens udlændingepolitiske lempelser, herunder fjernelsen af indvandringsprøven og pointsystemet, vil medføre en mere kvalificeret tilstrømning af udlændinge til Danmark?
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Det, der er retfærdigt i regeringens udlændingepolitik, er, at adgangen til Danmark er fuldstændig klar.
Den er ikke baseret på et bureaukratisk, komplet uigennemskueligt pointsystem, som blev kritiseret heftigt i erhvervslivet, som blev kritiseret langt ind i borgerlige rækker, og som den nuværende regering nu har afskaffet.
Fordi det var fuldkommen uigennemskueligt og også et uretfærdigt system.
Vi sikrer en 24-års-regel, vi sikrer et tilknytningskrav, vi sikrer, at man for at få ægtefællesammenføring i Danmark skal bestå en danskprøve på et vist niveau.
Det synes vi både er robust og retfærdigt, fordi kravene så er ganske tydelige.
Det er til at se, hvad det er, man skal leve op til.
Jeg troede rent faktisk, at det her med 24-års-reglen betød noget, særlig for Venstre og måske særlig for fru Inger Støjberg.
Jeg har fået den opfattelse, fordi vi har diskuteret det, også før jeg blev justitsminister, temmelig mange gange.
Men det synes jeg da bare man må tage til efterretning, altså at man fra borgerlig side åbenbart er klar til at slække på 24-års-reglen.
Den her regering genindfører 24-års-reglen, som den var gældende, før man altså iværksatte pointsystemet.
Hvorfor?
Fordi 24-års-reglen er vigtig, ikke mindst hvis vi skal sikre det, det også handler om, nemlig ikke bare en retfærdig, men også en robust udlændingepolitik.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Jo, jo, men fordi regeringen synes, at noget er fornuftigt, behøver det ikke at være retfærdigt, vil jeg sige til justitsministeren.
I al beskedenhed vil jeg blot sige, at sådan er sammenhængen jo ikke.
Hvad er det retfærdige i, at en 23-årig faglært sygeplejerske fra Australien ikke kan komme til Danmark, mens en 24-årig ufaglært fra Somalia godt kan?
Det mangler ministeren stadig væk at svare på.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Jeg bliver ved med at læse citatet af tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen op for fru Inger Støjberg, hver eneste gang jeg får lejlighed til det – jeg kan se, at det allerede er blevet bemærket – og det gør jeg, fordi der jo i de spørgsmål, der bliver stillet, helt åbenlyst er en manglende vilje til at erkende konsekvenserne af det, der rent faktisk bliver gennemført.
Derfor bliver jeg ved med at sige, som jeg gør her igen, at hr. Lars Løkke Rasmussen fra Folketingets talerstol i forbindelse med åbningen af Folketinget i 2009 sagde: I tæt samarbejde med Dansk Folkeparti har vi fået indvandringen under kontrol.
Det, den nuværende regering gør, er, at vi groft sagt fører reglerne tilbage til udgangen af 2010 – bare så det perspektiv er på plads.
Og det, der er det retfærdige, er det samme.
Hvorfor?
Fordi kriterierne for at få familiesammenføring så er fuldstændig klare, de er gennemskuelige, de er til at holde styr på, og så ved man, hvad der venter en.
Og det synes vi i regeringen er ganske fornuftigt, og derfor er det, regeringen har skabt grundlaget for, en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Nu var mit spørgsmål jo sådan set ikke stillet for at få en opremsning af regeringens politik på området, for den kender jeg så udmærket.
Mit spørgsmål var mere et spørgsmål om at få en holdningstilkendegivelse fra ministeren om det robuste og retfærdige i, at en 23-årig sygeplejerske fra Australien ikke kan blive familiesammenført, mens en 24-årig ufaglært fra Somalia godt kan.
Nu behøver ministeren ikke igen at komme med sådan en opremsning af politikken, men en holdningstilkendegivelse om det her og en forklaring på, hvad det robuste og også det retfærdige er i det.
Man kan også spørge: Er det retfærdigt i det danske samfund, at man udelukker en 23-årig faglært sygeplejerske fra Australien fra at komme til Danmark, men gerne tager en 24-årige ufaglært somalier ind?
Og så behøver ministeren heller ikke – bare lige for god ordens skyld igen – at henvise til udtalelser fra 2009 .
Jeg går ud fra, at ministeren kan være enig med mig i, at ting kan have forandret sig på nogle år.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Det, der er det helt centrale og robuste i den udlændingepolitik, som regeringen nu indfører, og som jo altså svarer til den, der var gældende under den tidligere regering ved udgangen af 2010, og hvor vi jo gentagne gange fik at vide, at der var styr på tilstrømningen, er, at 24-års-reglen jo genindføres.
Det har rigtig nok konsekvenser for den 23-årige sygeplejerske fra Australien, som fru Inger Støjberg turnerer rundt med – det indrømmer jeg gerne – men vi betragter 24-års-reglen som et vigtigt element til netop at sikre en robust udlændingepolitik.
Derudover har vi et tilknytningskrav, som fastholdes, og så har vi også sprogprøver, fordi det er vigtigt for regeringen, at vi bruger udlændingelovgivningen til at fremme integrationen i det danske samfund.
Det er i al sin enkelhed det, og så handler det om, at vi ønsker at få udlændingepolitikken funderet på midten af dansk politik igen, hvor vi kan skabe opbakning omkring den, også hen over midten i dansk politik.
Og det er jeg som sagt ganske godt tilfreds med.
Jeg synes ikke, at det har været kønt, at udlændingepolitikken har skullet dikteres af finanslovforhandlinger, og at der har været lighedstegn mellem stramninger af udlændingepolitikken og store velfærdsbesparelser – det synes jeg ikke har været et kønt syn.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Nu kan jeg forstå, at ministeren undrer sig over mange ting og bliver overrasket over mange ting.
Jeg kan så sige, at jeg personligt blev meget overrasket over, at jeg skulle have diskuteret 24-års-regel med ministeren, førend ministeren blev justitsminister.
Det tror jeg har været i justitsministerens drømme, og det tror jeg så ikke at jeg vil vide mere om.
Men ministeren forudsætter jo mange ting, som slet ikke har bund i virkeligheden, når justitsministeren nu siger, at det her ikke svækker den kvalificerede tilgang til Danmark, og godt nok i en bisætning siger: jo, altså hvis man lige opfylder de her krav, som regeringen har sat op, deriblandt fjernelsen af pointsystemet.
Det er da en svækkelse af systemet, når en 24-årig ufaglært fra Somalia godt kan komme til Danmark, mens en sygeplejerske fra Australien på 23 år ikke kan.
Det er da en svækkelse af den kvalificerede tilgang til Danmark, vil jeg sige til justitsministeren.
Det er jo netop at sige, at den ufaglærte godt kan komme til Danmark, hvis man bare lige er 24 år, mens den 23-årige sygeplejerske ikke kan.
Hvis ikke det er at svække den kvalificerede tilgang til Danmark, ved jeg simpelt hen ikke, hvad det er.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-14:
Vil det så få den betydning, at ministeren er klar til at sige til kommunerne: Brems lige op, for nu er vi ved at undersøge det, og der er ikke nogen, der skal tvinge nogen på lykkepiller, så længe vi undersøger, hvad der er op og ned, og så vil der komme en ændring af lovgivningen?
Sådan som jeg forstår ministerens udtalelser om det her, vil ministeren tage kontakt til kommunerne og sige, at de skal stoppe det her, for det er ikke acceptabelt.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-14:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får skilt tingene ad.
Jeg er beskæftigelsesminister, og det betyder, at jeg ikke har nogen kompetencer, hvad angår lægefaglige vurderinger og behandlinger.
Det tror jeg sådan set er meget godt for danskernes helbredssituation at det er sådan.
Det er lægerne og det sundhedsfaglige personale, der må træffe de beslutninger og lave de indstillinger om, hvad der er rigtigt at gøre set med de faglige briller på.
Det, jeg som beskæftigelsesminister har ansvaret for, er vores ydelser og overførselsindkomster.
Og jeg kan bare se, at der er noget her, der ikke fungerer optimalt.
Det er mig grundlæggende imod, at et menneske kan tvinges i retning af en bestemt behandling for at kunne opretholde et indtægtsgrundlag og noget at leve for, samtidig med at jeg altså ønsker at holde fast i det grundlæggende princip, at borgeren selv skal bidrage aktivt til at få det bedre for at kunne genvinde evnen til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er den balance, som jeg synes at det er nødvendigt at adressere, og jeg tror, at der er behov for en grundig og nøje diskussion af det, inden vi træffer en beslutning.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-14:
Det er vel så i bund og grund også et spørgsmål om, at patienterne gerne skulle have tillid til den læge, der behandler dem, og at lægen kan give dem en ordentlig forklaring på, hvad det går ud på.
Vi ved alle sammen, at man kan være nervøs for nye behandlingsmetoder, som man ikke kender noget til.
Jeg kender da en del, der har fået lykkepiller, og personlig synes jeg da ikke, at det er særlig attraktivt at skulle have lykkepiller.
Vi ved også, at der er forskel på, om det kun er i en periode, man skal tage dem – det kan jo godt være, at det kun er 1 måned, at man skal tage lykkepiller – eller om man skal tage dem resten af livet, hvor de vitterlig hjælper.
Men det, der her er problemet, er, når en kommune stiller som krav, at man skal tage lykkepiller, for at man kan få sygedagpenge, for ellers mister man dem.
Så er de jo en grund til, at man mister sygedagpengene, og ikke en hjælp til at få en bedre tilværelse.
Det skal ikke være kommunernes sagsbehandlere.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-14:
Spørgeren har meget ret i, at det her ikke er enkelt.
Jeg tror, at det er vigtigt at holde fast i, at princippet om, at man som borger selv bidrager aktivt til sin sag, hvis man er sygemeldt og modtager en offentlig forsørgelse, er rigtig, rigtig vigtigt.
Det er også vigtigt at sige, at i langt de fleste tilfælde tror jeg det her fungerer på en ordentlig måde.
Jeg synes også, det er vigtigt at få slået fast, at det er en lægelig vurdering, der afgør, hvilken medicinsk behandling der er den rigtige for en patient.
Det er en lægelig vurdering.
Det, jeg synes vi fremadrettet skal diskutere, er: Der kan være behandlingsmetoder, som man som borger føler sig utryg ved.
Man kan være utryg på grund af forventede bivirkninger, manglende kendskab til ordningen, eller fordi man i virkeligheden synes, der er en anden vej at gå.