runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Nu har ordføreren adskillige gange sagt, at det handler om at prioritere.
Jeg kan forstå, at kommunerne skal prioritere indsatsen.
Så er spørgsmålet bare, hvad det er ordføreren mener kommunerne ikke skal prioritere.
Er det folkeskolen, eller er det ældreplejen, eller er det miljøet?
Hvad er det, som ordføreren mener ikke skal prioriteres i kommunerne?
Og hvad er det, ordføreren mener de familier, som bl.a. undersøgelsen fra København viser ikke har råd til at købe mad, så de kan spise tre gange om dagen, og som ikke altid har råd til at købe medicin osv., ikke skal prioritere? Hvis vi nu tager en ung på starthjælp, der har mindre end 5.000 kr. om måneden før skat, og som skal betale husleje, elektricitet, mad osv., vil jeg spørge: Hvad er det så ordføreren mener vedkommende ikke skal prioritere?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Det er jo sådan, at for det første er det at være på kontanthjælp ikke noget, vi siger man skal være på resten af sit liv.
Det er en hjælp, man får, og så skal man hjælpes til at komme videre.
Så det er jo i hvert fald der, hvor man i første omgang skal sætte ind med en indsats, og hvor regeringen også har lavet nogle store forbedringer.
Så må jeg jo sige, at med hensyn til det med at prioritere har kommunerne mulighed for at prioritere; kommunerne har muligheden for at sige: Hvad er vigtigst?
Er det, at den hjælper sine borgere med nogle sociale ting, eller er det, at den kommer ud på nogle rejser, eller er det kulturen, den skal prioritere højest?
Eller er det, f.eks. som i Københavns kommune under en socialdemokratisk overborgmester, at man nu skal bygge nogle billige boliger, fordi man virkelig skal hjælpe nogle af de her folk i gang - men hvis folk skal ud at se dem, skal de altså betale et beløb bare for at få lov til det?
Det er jo et prioriteringsspørgsmål.
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Jeg kan så forstå, at det, ordføreren siger, er, at man ikke skal prioritere kultur; det var sådan det område, jeg hørte ordføreren mene at kommunerne skulle prioritere væk.
Så taler ordføreren om, at denne regering har gennemført store forbedringer.
Jeg må indrømme, at for mange kontanthjælpsmodtagere er de altså meget svære at se.
De er tværtimod blevet skåret drastisk og har som sagt svært ved at få råd til mad, medicin osv.
Men jeg synes ikke, ordføreren fortalte, hvad det er, de skal prioritere væk.
Jeg enig i, at de ikke kommer til at være på kontanthjælp resten af livet, men nogle er det altså i ganske mange år.
Og man kan jo nå at blive ret syg, hvis man ikke har råd til at købe mad, især hvis man er lidt syg i forvejen.
Hvis man er psykisk syg, kan man blive endnu mere syg af ikke at have råd til at betale sin husleje, fordi man så går rundt i en konstant utryghed.
Så hvad er det helt konkret, ordføreren mener en ung kvinde på starthjælp, der har mindre end 5.000 kr. før skat, skal prioritere væk i sit budget for at have råd til både mad, medicin og husleje?
Hvad er det, hun så ikke skal prioritere?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Jeg forstår sagtens fru Line Barfods grammofonplade.
Det er jo den samme, hun sætter på, hver gang vi har de her debatter.
Det må være godt at have den liggende i arkivet.
Jeg kan jo ikke stå her og være sagsbehandler.
Jeg har jo ikke de enkelte klienters regnskaber, de faktuelle forhold omkring gæld osv. liggende over for mig.
Hvis jeg havde det, kunne det godt være, at jeg kunne rådgive en enkelt klient til at gøre nogle ting bedre.
Så vil jeg sige til ordføreren, at hun skal lade være med at sige, at jeg nu har fortalt, at man skal prioritere kultur fra.
Jeg sagde bare, at det er op til kommunerne at prioritere, om de f.eks. vil hjælpe nogle svage grupper i deres kommuner, eller om de vil have et nyt springvand, bare for at tage et eksempel.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Jeg er enig med hr. Christian H. Hansen i, at politik også handler om prioritering.
Og jeg er lidt imponeret over at høre ordførerens tale i dag, for det lyder fuldstændig, som om Dansk Folkeparti er medlem af regeringen.
Det er et betydeligt regeringsansvar, ordføreren tager på sig - respekt for det.
Når vi så taler om prioritering, kan jeg ikke lade være med at nævne, at skattestoppet jo er til klar fordel for de bedst stillede boligejere.
Det er jo også en prioritering, som er med til at skabe en øget ulighed.
Det er en forhøjelse af børnechecken med 400 mio. kr., som skete her i vinter, jo også.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Vi har før sagt i Dansk Folkeparti, at vi godt kunne tænke os, at der blev sat et maksimum på børnechecken, det vil sige, at maksimum tre måtte få udbetalt den her børnecheck, så ja, der vil man måske godt kunne opnå et samarbejde, hvis det er det, man ønsker.
Så mit svar må være ja.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Det, jeg talte om, er den forhøjelse, der er sket af de yngstes børnecheck i vinter, hvor 400 mio. kr. er blevet smurt ud som glasur på hele den danske befolknings børn.
Men når vi nu skal prioritere, vil jeg spørge: Kunne vi ikke have taget de penge og have brugt dem til en øget indsats i kommunerne for at føre ordentligt tilsyn med de børn, der sat i familiepleje f.eks.?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Jeg nødt til at sige til fru Marianne Jelved, som jeg også ved tager et stort ansvar, når hun deltager i nogle ting, at i Dansk Folkeparti har vi ikke været store tilhængere af, at den her børnecheck skulle forhøjes; vi er ikke tilhængere af det, det er ikke noget, der er groet i Dansk Folkeparti baghave.
Men fru Marianne Jelved ved udmærket godt, at det var en del af finansloven.
Og i en finanslovforhandling er man nødt til at sluge nogle kameler til fordel for at få noget andet igennem, når man er parlamentarisk grundlag.
Og det var det, der var situationen.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Jeg kan forstå på SF's ordfører, at mange er blevet fattigere i Danmark.
Derfor vil jeg bare høre, om SF's ordfører er uenig i, at alle aldersgrupper ifølge Statistisk Tiårsoversigt for 2007 har oplevet indkomststigninger i alle år siden 2001 - altså, at alle aldersgrupper er blevet rigere hvert eneste år, siden VK-regeringen tiltrådte i 2001?
Det står på side 62.
Vil SF's ordfører benægte den udvikling?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Der er åbenbart problemer med lyden herinde.
Jeg gentager gerne min tale.
Der står: Den borgerlige regering har gjort de fattige fattigere.
Jeg har bare sagt, at dem, der er fattige, er blevet fattigere.
Det kan vi jo også se i undersøgelsen fra København Kommune, nemlig at vi i dagens rige Danmark har folk, der ikke kan købe tre måltider mad om dagen.
Det kan være meget svært for os her i Folketinget at forestille os, når vi selv har en indtægt på over en halv million kroner.
Men der er folk i samfundet - det kan godt være, at sådan nogle som os ikke ser dem - som ikke har råd til at købe mad og medicin, og som ikke har råd til at købe en sølle brugt cykel til deres børn, så de kan cykle rundt med deres venner i lokalområdet.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Det, jeg spurgte SF's ordfører om, var, om SF's ordfører vil benægte det, der står på side 62 i Statistisk Tiårsoversigt for 2007, nemlig at alle aldersgrupper har oplevet indkomststigninger i alle år siden 2001.
Det betyder altså, at alle aldersgrupper - og dermed også alle i alle indkomstgrupper - er blevet rigere hvert eneste år under VK-regeringen, siden den tiltrådte i 2001.
Vil SF's ordfører benægte det, der står på side 62 i Statistisk Tiårsoversigt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Altså, i SF er der ikke tradition for at tale udenom.
Vi sidder jo her sammen med regeringen dag efter dag og stiller meget enkle og simple spørgsmål, vi aldrig nogen sinde får svar på.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Nu er jeg faktisk i tvivl om, om jeg kan nogle sange fra de varme lande
sådan lige på stående fod her i dag.
Det ville også genere folk voldsomt, hvis jeg begyndte at springe ud i det nu.
Jeg vil gerne sige, at sådan er situationen jo ikke i alle kommuner.
Der er forskel på, hvordan billedet ser ud fra kommune til kommune.
Og igen: Det er jo et prioriteringsspørgsmål; det er en sandhed, at det jo er et prioriteringsspørgsmål inden for kommunens egne økonomiske rammer.
Hvor er det, den vil sætte ind?
Jeg sagde også før og har sagt det under hele den her debat, at hvis der er nogle udsatte grupper og man kan se, at man her er nødt til at gå ind og gøre en ekstra indsats, tror jeg ikke, at der er nogle ordførere, heller ikke fra regeringspartierne, der heroppe fra talerstolen har sagt, at det vil de ikke, og de vil ikke tale om det.
Selvfølgelig skal man løse problemerne.
Men for mig er det vigtigt, at vi sætter fokus på, at det er dem, som er virkelig udsatte, der bliver hjulpet.
Og det gør vi med nogle af de tiltag, som regeringen allerede har gjort, og som har gjort, at mange flere familier er blevet selvforsørgende.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Jeg er ked af, at ordføreren ikke hører, hvad jeg spørger om.
Men det her drejer sig altså om opvækstmulighederne i de børnefamilier - det er det, jeg snakker om.
Vi er forhåbentlig enige om, at kommunerne skal overholde loven, så de skal gennemføre de foranstaltninger over for særligt udsatte børn og unge, som står i serviceloven.
Kommunerne har en vækst i udgifterne på 7 pct. til familier med særligt udsatte børn og unge.
Når jeg læser, at kommunernes regnskabstal ligger 7 pct. over deres budgettal, er det et vink med en vognstang.
Vi bliver nødt til at forstå, at her er altså en stor gruppe børn og unge, som vokser op under svære, under fattige vilkår økonomisk, socialt og kulturelt.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at vi altså bliver nødt til at tage det alvorligt og tage os af det i stedet for bare at synge sange fra de varme lande?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Hvis nu fru Lene Hansen havde hørt efter, ville hun have hørt, at jeg sagde, at 16 pct. flere var blevet selvforsørgende.
Virkeligheden er, at 16 pct. flere er blevet selvforsørgende, og det vil sige, at der er 16 pct. flere familier, der har fået en mulighed for at gøre det lidt bedre i deres familie, få børnene med til børnefødselsdage.
Med hensyn til de skræmmebilleder, som Socialdemokraterne bruger, vil jeg sige, at jeg bare bruger Socialdemokraternes egne skræmmebilleder.
Men der er faktisk 16 pct., der har fået det bedre.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Jeg kan forstå, at ordføreren fokuserer rigtig meget på de 16 pct., og sjovt nok interesserer vi os meget for alle dem, der ikke får det godt.
Hvad gør vi med dem?
Jeg læste en meget, meget spændende artikel i Information forleden, som beskriver en familie, som har otte børn, og som er ramt af den her fattigdom, som Dansk Folkeparti har været en medvirkende årsag til.
Ordføreren siger også i selve artiklen, at de her mennesker også bruger penge på ugeblade og smøger.
Nu sidder ordføreren jo selv i et parti, der støtter regeringen, og jeg vil rigtig gerne vide, om der er belæg for det, ordføreren siger.
Er der en undersøgelse, der viser, at de fattige bruger pengene på ugeblade?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Jeg er faktisk glad for at få spørgsmålet, for hvis vi f.eks. tager udgangspunkt i den fattigdomsrapport, som man lavede i Københavns Kommune, pegede den faktisk på, at der var rigtig mange ting, der kunne være årsag til fattigdommen.
Den pegede bl.a. på, at der selvfølgelig var den situation, at man kunne være på kontanthjælp, men så siger rapporten samtidig, at det jo altså også er sådan, at alle jo ikke forbliver på det niveau, og det er også det, der er meningen, altså at mange kommer højere op.
Den peger faktisk også på, at der er masser af de familier, der har sociale problemer og skal have noget hjælp til at prioritere, hvordan de får det hele til at hænge sammen, får hjælp til at kigge på, hvordan det ser ud med deres gæld, hvordan det ser ud med deres forbrug.
Og derfor er det rigtigt, at jeg i den artikel sagde, at man er nødt til at gå ind og kigge på, hvordan man kan hjælpe de enkelte familier og rådgive dem bedre, så de måske bedre kan få det til at hænge sammen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er meget interessant, at ordføreren tager præcis det, han gerne vil have fra den her rapport, og resten kan han ikke bruge til noget.
Den rapport viste også, at der var nogle andre problemer.
Den viste, at der er 60.000 fattige familier i København, og at 25,7 pct. af dem har svært ved at købe lægeordineret medicin, 42,9 pct. har svært ved at gå til tandlægen, 32 pct. har svært ved at skaffe tre måltider mad om dagen.
På den ene side ville ordføreren overhovedet ikke forholde sig til den her rapport, sidste gang vi snakkede fattigdom i samrådet, på den anden side er der nogle ting, som ordføreren alligevel godt kan sådan manipulere lidt med og så bruge i nogle andre sammenhænge.
Gør det overhovedet ikke indtryk på ordføreren, at der i en situation, hvor vi har givet 30 mia. kr. i skattelettelser, er børn, der går rundt og har D-vitamin-mangel, fordi de ikke har mulighed for at få tre måltider mad?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Må jeg ikke godt først slå fast, at der i hvert fald ikke er noget overhovedet, der peger på, at fordi man laver skattelettelser, fører det til mere fattigdom - tværtimod er det med til at sætte mere gang i samfundet.
Det er et faktum.
Dernæst vil jeg gerne sige med hensyn til den her rapport, hvor man nævner de 60.000 familier i Københavns Kommune, at det jo også er fuldstændig korrekt, at der samtidig står - og det er så SF's ordfører, der springer det over og glemmer, hvad der faktisk står; sådan er det jo, SF's ordfører bruger også rapporten, fuldstændig som hun har lyst til - at man egentlig ikke kan gå ind og sige, at så er grænsen sådan konstant i Københavns Kommune, for når tallene bliver opgjort, kan det godt være, at der om 3 måneder er nogle, der er rykket i den anden retning, og det vil sige, at der er nogle, der er kommet i arbejde og dermed er blevet selvforsørgende.
Når SF's ordfører så også samtidig siger, at jeg ikke anerkender, at der er et problem, vil jeg sige, at det netop er det, jeg gør.
Jeg anerkender det nemlig og siger, at rapporten faktisk peger på, at der er nogle mennesker, der skal hjælpes med rådgivning osv., således at de får bedre råd og bedre kan omlægge deres økonomi, måske få hjælp i forbindelse med at omlægge noget gæld, måske få hjælp til at prioritere anderledes.
Og det er jo også det, rapporten peger på, og der synes jeg, vi skal give en håndsrækning, for der er mennesker, der skal hjælpes, og dem skal vi sandelig hjælpe.
Yildiz Akdogan (S), 2008-05-29:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at ordføreren et eller andet sted indikerede den problematik, at når det kommer til stykket, afhænger det af øjnene, der ser.
Ordføreren mener, det er alt for negativt kun at fokusere på de ting, der ikke sker, men at man også skal se på ting, der går godt, og det synes jeg egentlig er lidt tankevækkende, især når vi tænker på, at der her for nylig blev lavet en undersøgelse, der viste, at vi er det tredje rigeste samfund i verden - det tredje rigeste samfund.
Jeg synes, det er tankevækkende, at når arbejdsløsheden er støt faldende, og vi aldrig har været rigere, har vi alligevel en gruppe, som er blevet fattigere, og de folk har ikke råd til at bo i deres lejligheder.
Den seneste rapport fra Københavns Kommune viste netop, at flere er blevet fattige, og derved skabes en ny social underklasse.
Mener ordføreren, man kan løse problemet ved f.eks. at skærpe 300-timers-reglen eller fastholde, at kontanthjælpsloftet ikke skal afskaffes?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Ja, jeg tror faktisk, på baggrund af det jeg også tidligere har sagt, nemlig at 300-timers-reglen har gjort, at 16 pct. flere er blevet selvforsørgende, at det et skridt i den rigtige retning.
Det siger jo sig selv, for når noget skaber fremgang, må det også være det, der er det rigtige redskab.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-29:
Jamen jeg vil også godt tage fat i det store fald i antallet af kontanthjælpsmodtagere, som ordføreren har bragt på banen.
Faktum er jo, at samtidig er antallet af førtidspensionister steget, og en undersøgelse har vist, at det i særlig grad er unge med psykiske problemer, der kommer på førtidspension.
Nu havde jeg før fat i, at vi i dag ser, at rigtig mange, der har fået tilkendt sygedagpenge, ender med at ryge ud på en eller anden måde og mangle forsørgelsesgrundlag, bl.a. når de har været syge i 52 uger.
Jeg nævnte også, at mange af dem jo netop er psykisk syge, fordi det tager lang tid at stille en diagnose, og det tager lang tid at få afklaret, hvor syg man egentlig er, og om man en dag kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg godt høre, om ikke også ordføreren kan se, at netop det stigende antal psykisk syge unge på førtidspension måske kan være et udtryk for, at man i for høj grad prøver at presse nogle mennesker til at komme ud på arbejdsmarkedet og leve op til deres borgerpligt, frem for at give dem noget ro til at finde ud af, hvad de egentlig fejler, og hjælpe dem på den måde.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Jamen det er næsten utroligt, hvor meget man kan finde på at påstå, at en regering har skylden for.
Nu er det også regeringens skyld, at der bliver flere førtidspensionister.
Men det hænger altså ikke sammen, når denne regering faktisk har fået indført en masse forbedringer på sundhedsområdet, hvor der er blevet stillet behandlingsgarantier op.
Vi hørte også lige før, at i flere kommuner vil man gerne arbejde med at give hjælp til de psykisk syge, men her er det altså socialdemokratiske kommunalpolitikere, der spærrer for det.
Vi fik et klart bevis for det her i Folketingssalen for lidt siden, og det er altså ikke den vej, vi vil gå i Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne være med til at hjælpe de mennesker, og vi har jo heller ikke på noget tidspunkt sagt, at de mennesker ikke skal hjælpes.
Men vi er altså ikke skyld i, at antallet stiger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-29:
Jo, det er Dansk Folkeparti sådan set, for faktum er jo, at balancen mellem hvilken arbejdsmarkedsindsats man skal gøre for at få folk i arbejde, og hvilken indsats man skal gøre for at sikre, at folks øvrige problemer, som måske står i vejen for at få et arbejde - deres sygdom, deres sårbarhed, måske deres manglende evne til at få en uddannelse bliver løst, er jo sådan, at i dag er arbejdsmarkedsindsatsen kommet til at stå højere end serviceloven.
Det er de meldinger, vi får fra Videnscenter for Socialpsykiatri, og det er de meldinger, vi får udefra rundtomkring.
Kommunerne er blevet tvunget til at gøre den store indsats for at få folk i arbejde igen, så alt det andet med at tage stilling til, om folk i virkeligheden har det for dårligt til at have et arbejde, tilsidesættes fuldstændig.
Resultatet er, at unge mennesker, der er psykisk sårbare, bliver tvunget ud i et arbejde eller i aktivering eller andet på et tidspunkt, hvor det betyder, at de fuldstændig knækker nakken på det og er fuldstændig i afmagt over det, der foregår, og hvad gør man så?
Så søger man om førtidspension, og det er måske derfor, vi ser den stigning i netop antallet af unge med psykiske lidelser, der nu kommer permanent på overførselsindkomst og aldrig nogen sinde kan se frem til det løft, som ordføreren hele tiden nævner kontanthjælpsmodtagere trods alt kan få, den dag de kommer i arbejde.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Nu får fru Sophie Hæstorp Andersen det nærmest til at lyde, som om der står i serviceloven, at jo flere vi kan få ind under det, fru Sophie Hæstorp Andersen omtaler, jo bedre.
Men det jo ikke virkeligheden.
Virkeligheden er jo ikke, at der står i serviceloven, at kommunerne slet ikke må gøre nogen indsats for de mennesker.
Men det er klart, at i forhold til den tidligere socialdemokratiske regerings politik har denne regerings politik været at være med til at få så mange folk som overhovedet muligt i arbejde, og som jeg har nævnt under debatten, er det også lykkedes.
Det er gået fremad, færre på kontanthjælp og færre arbejdsløse, og det er altså bedre at sørge for, at folk bliver selvforsørgende, end den politik, Socialdemokratiet ønsker at føre, nemlig at jo flere på overførselsindkomster og jo flere på kontanthjælp som overhovedet mulig, jo bedre.
Det er socialdemokratisk politik, så ja, der er en forskel.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Hr. Christian H. Hansen nævner i sin ordførertale, at Dansk Folkeparti er rigtig godt tilfreds med finanslovaftalerne; de har virkelig rykket noget.
Finanslovaftalerne er jo det grundlag, der også karakteriserer de aftaler, der er om kommunernes virke.
Vi har netop fået at vide, at kommunernes sociale udgifter eksploderer.
Vi har netop fået at vide, at i forhold til budgettet for 2007 viser regnskabstallene, at kommunerne har måttet bruge 2,1 mia. kr. på de særligt udsatte børn og unge.
Der er altså en stigning på 7 pct. på det særlige sociale område, som handler om børn og unge med særlige vanskeligheder.
Der er jo mange børn, der hører med til den gruppe, vi taler om her; det er børn, der har nogle opvækstvilkår, som gør, at de ikke har de samme muligheder i livet som alle andre børn.
Synes ordføreren ikke, at det er et vink med en vognstang om, at vi politikere må finde nogle redskaber, der gør, at de her familier og børn får nogle bedre muligheder?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Det er sådan, at kommunerne jo hvert år laver en aftale om de økonomiske rammer for kommunerne.
Og inden for de økonomiske rammer kan de enkelte kommuner jo selv agere og bestemme, hvad de vil prioritere højt.
Vi har her for nylig set et godt eksempel på det.
Med hensyn til den bisidderordning eller hjælperordning for folk, der er mere end 67 år, er der nogle kommuner, der altså har valgt at sige: Den vil vi tilbyde, for det prioriterer vi højt i vores kommune.
Når der er nogle ting, som gør, at kommunerne på nogle områder mangler penge, er det jo under de forhandlinger mellem kommunerne og regeringen den beslutning skal tages; det skal den ikke her under denne forespørgselsdebat.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-29:
Det, vi oplever på sundhedsområdet lige nu, er jo, at de, der virkelig bliver ramt af udviklingen på sundhedsområdet, er vores medicinske patienter, som får lov til at ligge i skyllerummene og på gangene på vores hospitaler.
Det er mange af vores kronikere, som ikke kan få den behandling, som de egentlig burde have.
Det er nogle af vores hjertepatienter, som jo er akutte patienter, der ikke kan få den behandling, de skal have.
Hvad angår psykiatrien: Ventelisterne til børne- og ungdomspsykiatrien er på mange måder en skamplet på vores samfund.
Det burde jo slet ikke være sådan, at vi har børn og unge, der har psykiatriske lidelser og har et akut behov for udredning eller behandling, som ikke kan komme til.
Det bør jo være sådan, at hvis du er en lille dreng eller en lille pige i Danmark og har en eller anden form for psykiatrisk lidelse eller et behov for enten udredning eller behandling, så får du det, og så skal du ikke stå på venteliste.
Det er desværre det, der er situationen i dag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at hvis man overfører fra det ene år til det andet, er der et mindre forbrug i det første år.
Nu lægger ordføreren pludselig en forudsætning ind om, at man både har brugt det planlagte budget og vil lave overførsler.
Det er jo en helt ny forudsætning, der lægges ind, og det er ikke virkeligheden i kommunerne.
Der er jo masser af kommuner, som ikke har udfyldt deres budget i 2007, og som ønsker at lave overførsler, og som alligevel rammes af den her sanktionslovgivning, der betyder, at man straffes for hensigtsmæssig økonomisk adfærd - det straffes.
Desuden virker den her lov på den måde, at de kommuner, der set med vores øjne, og formodentlig også med regeringens - jeg vil gerne sige det igen, hvis ordførerne vil lytte: også set med vores øjne …
Hvis ordførerne vil lytte, vil jeg sige, at det, der naturligvis også set med vores øjne er vigtigt, er økonomisk ansvarlighed.
De kommuner, der i den sammenhæng har arbejdet med seriøse budgetter, der har overholdt alle aftaler, der måske endda har lavet sparebudgetter, hvor de har skrabet budgetterne, bliver straffet i endnu højere grad af den her lovgivning.
For hvis de ikke efterfølgende kan holde de budgetter, er de de første, der står til at få en straf.