Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Lovforslaget her vedrører en ændring af lov om kommunal ejendomsskat i forhold til en ændring af bestemmelserne om loft over grundlaget for beregning af kommunal grundskyld, for så vidt angår fradrag for forbedringer.
Som supplement til regeringens skattestop blev der med virkning fra 2003 indført et grundskatteloft i den kommunale ejendomsskattelov.
Grundskatteloftet indebærer, at ejendomsskatten – uanset vurderingen – kun kan stige med en vis procentdel om året og havde til formål at begrænse stigningen i ejendomsskatten ved at indføre et loft over, hvor meget den enkelte grundejers grundskyld ved uændret grundskyldspromille kan stige i de enkelte år.
Grundskatteloftet har således siden sin indførelse sikret – og vil med lovforslaget her fortsat gøre det – at ingen grundejere pludselig oplever meget voldsomme stigninger i deres ejendomsskat fra det ene år til det andet.
De gældende beregningsregler har dog efterfølgende i visse tilfælde vist sig at kunne føre til utilsigtede resultater i de tilfælde, hvor der bliver givet nye fradrag for forbedringer af grunden, eller hvis et fradrag forhøjes.
Det vil meget andre ord sige, at loven i sin nuværende udformning indeholder mulighed for, at grundskatteloftet bliver lavere, end formålet berettiger til.
På den baggrund bistod SKAT i 2005 kommunerne med at tilpasse de relevante it-systemer til beregning af den afgiftspligtige grundværdi.
Tilpasningerne indebærer, at beregningerne tager udgangspunkt i værdierne i det samme år for henholdsvis grundværdi og fradrag.
Ændringerne indebærer bl.a., at den afgiftspligtige grundværdi ikke kan falde til mindre end råjordsværdien, som er den værdi, grunden har uden grundforbedringer.
F.eks. havde en række kommuner anført, at fradragene i visse situationer kunne føre til, at grundejere helt blev fritaget for grundskyld.
Det – altså at nogen helt kunne fritages for at betale grundskyld – var måske netop også årsagen til, at der ikke var nogen, som tilbage i 2005 vurderede, at ændringerne var i strid med intentionerne i loven og dermed også den oprindelige hensigt med at indføre grundskatteloftet.
Men når lovforslaget i dag så har sin aktualitet, skyldes det, at det nu efterfølgende er slået fast, at ændringerne fra 2005 savner hjemmel i den nuværende lov, uanset at ændringerne tilbage fra 2005 sikrede mod, at nogle ejere helt slap for at betale grundskyld.
Sidstnævnte, altså at man i nogle tilfælde kunne slippe for at betale skat, var selvsagt ikke formålet med grundskatteloftet.
Lovforslaget her er derfor et forslag til lovfæstelse af den praksis vedrørende ændringerne i fradraget for forbedringer, som allerede har eksisteret i kommunerne siden 2005.
Den grundskyld, som imidlertid uden hjemmel i ejendomsskatteloven er opkrævet i perioden, vil naturligvis skulle tilbagebetales til de borgere, som i perioden har betalt for meget i ejendomsskat, det siger sig selv, og det fremgår også af lovforslaget, og jeg citerer: »I det omfang grundejere med ændringer i fradrag fra 2005 til 2010 måtte have krav på tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld, afskæres sådanne tilbagebetalingskrav ikke af nærværende lovforslag«.
Samtidig siger det også sig selv, at de grundejere ikke vil opleve ændringer eller stigninger i grundskylden som følge af lovændringen, da ejendomsskatten fremadrettet vil blive beregnet på samme måde som i de tidligere år, og jeg skal på den baggrund meddele, at vi i Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag og ser frem til den videre udvalgsbehandling i Kommunaludvalget.
Og jeg er sikker på, at ministeren også vil være behjælpelig med at opklare og afklare det, hvis der i den her sammenhæng måtte være eventuelle supplerende spørgsmål.