runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for det, formand.
Det er sådan et lille spørgsmål faktisk ud fra, hvad hr. Kristen Touborg fra SF lige før nævnte, nemlig at vi kunne komme ud i en situation, hvor vi bliver nødt til at vælge, om vi i Danmark har plads til gmo eller økologi.
Hr. Kristen Touborg var snu nok til ikke selv lige at svare på det, men jeg synes egentlig, det var et rigtig godt spørgsmål, der blev stillet, så det vil jeg stille til den konservative ordfører, hr. Tage Leegaard:
Hvis vi kommer i den situation, som jo er ganske rigtigt beskrevet af hr. Kristen Touborg, hvad vil De Konservative så vælge: et gmo-Danmark eller et økologisk Danmark?
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Mit svar på det er, at med det kendskab, jeg har til gmo, er jeg ikke sikker på, at gmo er udelukket i en økologisk produktion.
Jeg ser nogle muligheder i genmodificerede afgrøder.
Men i det hele taget synes jeg ikke, man skal sige, at vi kun vil det ene i Danmark og ikke det andet.
Der synes jeg også at forbrugerne skal have lov at være med til at vælge og sige: Vi vil have det frie valg, vi vil også have almindeligt fremstillede fødevarer.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-27:
Jeg synes måske, den konservative ordfører bruger en lidt letkøbt argumentation.
Det er rigtigt, at der findes Roundup-resistente planter i Danmark, men det er jo også rigtigt, at det sker i en langt, langt større udstrækning, når man bruger gmo-planter, som netop er fremavlet til at kunne tåle Roundup.
De var meget bekymrede for det her.
Og så synes jeg sådan set, at De Konservative bør tage lidt mere stilling til det end bare at sige, at det jo findes i forvejen.
René Christensen (DF), 2010-05-27:
Først vil jeg sige, at den her forespørgsel faktisk kommer på et rigtig godt tidspunkt, og det vil jeg også godt benytte lejligheden til at sige tak for til dem, der har fremsat forespørgslen her.
Det er jo sådan, at gmo har været på dagsordenen i Fødevareudvalget igennem længere tid, og Fødevareudvalget var, som der blev sagt tidligere, i Argentina tilbage i marts måned bl.a. for at kigge på gmo og på, hvordan man havde forvaltet det i Argentina.
Efterfølgende er vi kommet hjem, og i udvalget har vi haft besøg af flere, som har kunnet komme med bidrag i forbindelse med gmo-dyrkning.
Derfor vil jeg også sige, at vi kan støtte meget varmt op omkring det forslag til vedtagelse, som fru Bente Dahl læste op, og som der er et bredt flertal for.
For det forslag til vedtagelse åbner jo netop op for, at vi kan kigge fremad og spørge: Hvad er det, gmo kan, og hvad er det, gmo ikke kan?
Det skal vi huske at holde fast i, og hvordan kan vi gøre det, også fremadrettet?
Det er sådan, at der i dag faktisk er 30 danske landmænd, som har fået et gmo-kørekort.
Det er også sådan, at der i dag faktisk er afgrøder til stede, som man kan begynde at dyrke.
Det var der ikke i 2004, og derfor mener vi, at det er rigtigt at tage fat igen nu i forhold til sameksistensloven og se på, hvordan vi skal gøre det med den viden, der er til stede i dag, hvor vi faktisk står med produkter, som kan puttes i jorden.
Gmo er jo et meget negativt ladet ord, som hr. Bjarne Laustsen også gav udtryk for, og man må sige, at når man kigger på det i forhold til den tredje verden, kan gmo jo faktisk også have positive effekter, hvis man begynder forske mere i tørkeresistens og andet, i forhold til at kunne skaffe fødevarer til den tredje verden.
Derfor mener jeg, at tidspunktet er inde nu til, at man får en fornyet debat og en nuanceret debat om gmo.
Samtidig vil vi selvfølgelig også fra Dansk Folkepartis side støtte meget op omkring, at vi, hvis man i EU kommer frem til den konklusion, at man nationalt kan have afgørelsen om, hvorvidt man ønsker eller ikke ønsker gmo, går i den retning, at vi for Danmarks vedkommende kan træffe beslutningerne herhjemme.
Vi ser meget frem til, at vi skal i gang med den her debat om vores sameksistenslov fremadrettet, og jeg fornemmer, at der er et enigt Folketing, som ser frem til den debat, og det gør vi selvfølgelig også.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Det tror jeg også man vil gøre i den her proces.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
I dag førstebehandler vi det fremsatte forslag om, at regeringen skal indføre regulering om kød, så det forbydes at anvende betegnelsen neutralmarineret, at der udarbejdes en alternativ betegnelse for kød injiceret med lage, og at der indføres grænser for mængden af tilsat marinade i alle typer kødprodukter.
Lad mig indledningsvis slå fast, at regeringen deler forslagsstillernes ønske om, at forbrugerne ikke vildledes af markedsføringen og mærkningen på kødvarer i kølediskene, og at forbrugerne får korrekte og forståelige oplysninger til at træffe deres valg …
Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Jeg vil gerne høre Venstres ordførers vurdering af, om EFSA’s undersøgelser ville være tilstrækkelige for at foretage en kvalificeret risikovurdering, eller om internationale undersøgelser, som jeg henviser til, skulle indgå, da de jo netop baserer sig på de lande – Argentina og andre lande i Sydamerika og USA – som har haft gmo-dyrkning i meget lang tid.
Ville ordføreren mene, at man skal drage sådanne undersøgelser med ind i det, vi snakker om, for at foretage en kvalificeret risikovurdering?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Jeg har det sådan, at når jeg deltager i nogle forhandlinger og når frem til en beslutning, er det ikke sådan, at jeg siger, at de og de rapporter vil jeg ikke se på.
Alt, hvad der er af sagligt, lødigt materiale, indgår selvfølgelig i overvejelserne.
Det tror jeg giver svaret på det.
Per Clausen (EL), 2010-05-27:
Jeg synes jo, det fremgik både af hr. Erling Bonnesens indlæg og af de svar, han er kommet med i dag, at Venstre er indstillet på at indgå konstruktivt i de her forhandlinger.
Det synes jeg er uhyre positivt, vil jeg sige.
Jeg vil bare stille et enkelt supplerende spørgsmål, og det er om forskningen.
For der står i forslaget til vedtagelse, at vi skal sikre, at der er en uafhængig og fri forskning.
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han ikke er enig med mig i, at en forudsætning for, at vi kan godkende gmo-planter, som bliver udsat i Danmark, er, at der har været mulighed for at gennemføre en uafhængig forskning, altså sådan at man ikke kun er afhængig af den forskning, der foretages af de virksomheder, som skal leve af at sælge de her produkter.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Som jeg også tidligere er kommet med en markering om, skal der være et fagligt velfunderet beslutningsgrundlag for at træffe en beslutning om enkeltafgrøder, når vi formentlig når så langt.
Det inkluderer selvfølgelig også nogle fornuftige forskningsresultater af lødig værdi.
Per Clausen (EL), 2010-05-27:
Det synes jeg er ganske udmærket.
Hr. Erling Bonnesen taler hele tiden om enkeltafgrøder, og det er klart, at det godt kan være en udgang på det.
Jeg ved godt, at der kan være lidt gradsforskelle – og ved andre lejligheder kalder vi det andet end gradsforskelle – med hensyn til hvor meget vi vil udvikle økologien i de kommende år, men der er jo enighed i Folketinget om, at vi skal have mere økologi.
Er hr. Erling Bonnesen ikke enig med mig i, at en eventuel anvendelse af gmo-afgrøder må tage afsæt i, at vi har den fælles opfattelse, at vi skal satse på økologi i fremtiden?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for det.
To plus to giver normalt fire, men jeg vil gerne have det til at give fem, og måske kan jeg endda få det til at give seks.
Spørgsmålet var egentlig ganske klart.
Det gik på:
Hvis De Konservatives ordfører, hr. Tage Leegaard, kom i den situation, at han skulle vælge mellem et gmo-Danmark eller et økologisk Danmark, hvad ville han så vælge: et gmo-Danmark eller et økologisk Danmark?
Lad nu være med at få to plus to til at give otte den her gang.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-27:
Som jeg tidligere er kommet med en markering om, og det skal jeg da gerne gentage, er jeg liberal, og jeg synes, der skal være plads til det hele.
Det kan være det konventionelle, det kan være gmo-afgrøder, når de, om jeg så må sige, er på plads og i orden på det grundlag, vi har talt om, og det kan også være økologi.
Det har vi jo også markeret i flere aftaler.
Så der skal være plads til det hele, og så er det forbrugeren, der selv vælger, hvad man vil have i indkøbskurven.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Dengang man troede, der fandtes spøgelser, var man bange for dem.
I dag er man bange for gmo, fordi der måske ikke har været oplysning nok om de muligheder, der er i det.
Det er et hypotetisk spørgsmål, og jeg synes, jeg har svaret på det.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Jeg er optaget af, at alle i det her Ting, der er interesseret i det her, og som i dag støtter op om det, selvfølgelig er med i sådan nogle forhandlinger.
Så kan det jo være, at det går som andre gange med politiske forhandlinger, at på et tidspunkt er der nogle, der siger, at det her kan de ikke stå model til længere.
Så jeg giver ingen garanti for i dag, at vi kan finde et kompromis, hvor alle kan være med, men som udgangspunkt er alle med under opstarten af forhandlingerne.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Jeg takker for ministerens svar, for det betyder, at alle bliver indbudt, og hvis forhandlingerne så skulle gå i hårdknude, kan det jo være, at ministeren skal overlade det til dem, der har forhandlet det her forslag til vedtagelse på plads, for der kunne vi blive enige.
Så kan vi nok også ovre i ministeriet.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Jeg tror, at i politiske forhandlinger vil en minister gøre meget for at holde sig om bord i de politiske forhandlinger.
Det tror jeg også at hr. Christian H. Hansen vil opleve i den her forhandling.
Så længe de skal overholdes, er det kun at sætte sig ned og se på et kort og finde ud af, hvor der er plads.
Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Allerførst skal jeg takke for en god og oplysende debat.
Det har været gennemgående i debatten, at forbrugerne har været nævnt igen og igen.
Det er vi alle sammen enige om, og derfor er vi også nødt til at tage det til efterretning på en måde, der gør, at vi lovgiver om det.
For at forbrugerne kan være væsentlige, er det nødvendigt at have helt klare regler for dyrkning og mærkning etc.
Der var mange nuancer i debatten.
En ting, der også blev nævnt, var det med forskning i tørkeresistente planter, der kan afhjælpe sultproblemer i områder med lidt regn.
Derfor må vi også kræve, at der er fri og uafhængig forskning, så sådan noget kan foregå, også hvad angår tørkeresistente gmo'er.
Så har jeg noteret mig, at regeringen i løbet af debatten har givet udtryk for, at vi ikke skal afskære os fra de muligheder, der ligger i gmo'erne, at der kun skal være dyrkning, hvis det ikke er til fare for dyr og mennesker, at reglerne skal sikre, at forbrugerne har et reelt valg, og at ministeren ikke afviser, at reglerne kan blive bedre.
Vi vurderer fra sag til sag.
Vi skal nu diskutere, hvordan vi kan styre udviklingen fremover …
Jeg kan afsluttende sige, at vi ser frem til, at forslaget til vedtagelse bliver vedtaget og ikke mindst udmøntet.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for det, formand.
Når man ikke kan nå at sige det hele deroppe, må man jo flette noget af det ind i spørgsmålene efterfølgende.
Mit spørgsmål til ministeren er ganske simpelt, for det går egentlig bare på, at det jo har været svært at flette det her forslag til vedtagelse sammen, så alle kunne være med, men det er lykkedes, og der må man sige, at forslagsstillerne har gjort et stort stykke arbejde.
Men er ministeren så ikke enig i, at når det nu er lykkedes, bliver det også sådan, at når de her forhandlinger om sameksistensloven skal i gang, er det alle, der står bag det her forslag til vedtagelse, som bliver inviteret til de her forhandlinger?
Der tænker jeg både på partier og på dem, som er løsgængere.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-27:
Det var sådan set et klogt svar om sameksistensreglerne og så økologien, ministeren gav, da han replicerede her.
Det, som jeg forstod at ministeren sagde, var, at med den omlægning til økologi, der sker, er det selvfølgelig nødvendigt, i det øjeblik at man siger, at det her er et område, der skal udvides, at sameksistensreglerne så også bliver på en sådan måde, at det gøres muligt, i det øjeblik der skulle være nogle, der havde nogle tanker om, at de ville have indført gmo-afgrøder.
Så jeg mener, at ministeren sagde, at økologi stod over gmo, og at det gjorde den på grund af sameksistensreglerne.
Er det rigtigt forstået?
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Nu er det ikke sådan, at vi alene baserer danske beslutninger på EFSA.
Danske forskere er i øjeblikket også med inde at give deres vurdering, inden vi giver et dansk svar på en komitéforespørgsel.
Så altså, i dag er danske forskere og universiteter også inde over det her.
Som vi normalt gør, når vi afholder en høring, bliver vi enige om, hvem der skal være med, og hvem det er, vi gerne vil høre på det her område, og sådan gør vi selvfølgelig også denne gang.
Så det vil jeg ikke tage stilling til her og nu.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-27:
Det er en meget interessant dialog, og jeg tror heller ikke, vi får hr. Tage Leegaard til at svare på nogen spørgsmål.
Men hvis det nu viser sig, at vi ikke kan have tre former for produktion i Danmark – f.eks. ikke kan have den tredje, nemlig gmo-produktionen, fordi vi sådan set ønsker at udvikle os i retning af et økologisk Danmark – og i det øjeblik det er konsekvensen, er hr. Tage Leegaard så villig til at ville tabe den økologiske produktion på gulvet for at kæmpe for sin gmo, som han så trofast står her og taler for?
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Jeg synes, at der i den lovgivning, vi har i dag, er lagt op til, at der er nogle sameksistensregler.
Jeg er sikker på, at der bl.a. med hensyn til den her kartoffel, vi snakker om, ikke bør være ret stor afstand mellem en kartoffelmark og en økologisk mark, for at vi kan sige, at de sameksistensregler er overholdt.
Jeg synes, det er en hypotese, og jeg synes, man skal passe på med at sige: Vi tør ikke, det er spøgelser, og vi er simpelt hen bange for dem – derfor må vi hellere lade være.
Jeg synes, vi skal se, om der ikke er nogle muligheder, i stedet for at gemme os bag et læhegn.
Jeg synes, det er et hypotetisk spørgsmål.
Jeg er sikker på, at når man har viden nok, kan man også løse det.
Hvis der er nogle afgrøder, man ikke kan have i Danmark af den ene eller den anden grund, og man synes, at man ikke vil have dem, fordi de ikke passer ind, skal vi ikke have dem i Danmark.
Men hvis der er afgrøder, vi sagtens kan have, hvorfor siger man så, at vi simpelt hen ikke vil have dem?
Altså, det er hypoteser, det er spøgelser, man ser.
Man graver sig ned, og det synes jeg ikke man skal.
Jeg vil hellere være med til at se de muligheder, der er i den her nye teknologi.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-27:
Nu tror jeg ikke, der er nogen, der har talt om at gemme sig bag et læhegn.
Jeg synes, det forslag til vedtagelse, som er udarbejdet af De Radikale i samarbejde med de andre partier, er et fornuftigt forslag.
Men i det øjeblik det viser sig, at Danmark er for lille til, at vi kan lave en egentlig gmo-produktion, er hr. Tage Leegaard så villig til at erkende, at så går det økologiske foran gmo-dyrkning?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for det, formand.
Jeg kan sige, at hr. Per Clausen lige nåede at hviske, at han havde et møde, som han var nødt til at gå til, og derfor kom han ikke op som ordfører nu.
Jeg kom lige til at sidde og tænke på, at når vi nu næste gang skal forhandle om finansloven, må vi da på baggrund af den debat, der var lige før, om, at man ville gemme sig bag nogle læhegn, håbe, at bevillingerne til læhegn ikke bliver skåret yderligere ned.
Jeg vil gerne sige, at vi i Fokus har den holdning, at vi synes, vi skal se mulighederne for branding af Danmark og det danske landbrug ved at vælge et gmo-frit Danmark.
Vi tror faktisk på, at Danmark kan blive frontløber og igangsætter og være foran en masse andre lande, ved at vi får dem til at vælge at følge Danmark som et gmo-frit land.
Det er selvfølgelig i Folketinget og også i debatten i dag, at vi skal begynde at tage hånd om udviklingen.
Der er mange landmænd, der allerede har taget en uddannelse inden for gmo-området.
Jeg tror, det er et sted mellem 170 og 200.
Så det er nu, vi skal handle, inden det går galt.
Regeringen har jo lovet et mål om et udvidet økologisk areal.
Vi bliver også nødt til at kigge på de forholdsvis svære forudsætninger, der er for at få erstatning ved gmo-forurening.
Der kan siges rigtig meget om erstatningsreglerne, og det kan tage rigtig lang tid, og jeg kunne også remse en masse ting op her.
Det vil jeg ikke gør, men der er f.eks. allerede problemer på maskinstationerne.
Hvis maskinerne og markredskaberne ikke er rengjorte, er det sådan, at der ikke bare uden videre kan blive kompenseret for den forurening.
Det bliver vi nødt til at kigge på.
Fokus holder meget af de naturlige ting, og gmo er unaturligt.
Derfor holder vi heller ikke af det.
Virkeligheden er jo, at krydsninger af frøarter på den måde, som vi ser det her, ikke er noget, der sker i naturen.
Det handler også om at vise respekt i vores samfund; at vise respekt for vores forbrugere og de ønsker, de ikke har.
Hvorfor skal de nærmest tvinges ud i det?
Hvorfor er det ikke Danmark, der virkelig har været oppe og markere sig og er gået foran i arbejdet for aktivt at gøre Danmark til et land, hvor vi har talt om, at vi rent nationalt skal have lov til at bestemme, om vi ville have gmo eller ej?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Skal det blive ved med at være storproduktion?
Skal vi gå den økologiske vej?
Skal vi gå den vej, at vi siger, at vi faktisk kan blive det land i Norden, der er mest kendt for at passe på vores natur og vores miljø og tage hånd om dyrevelfærden?
Jeg tror, at det er den rigtige vej.
Nu kan jeg forstå på formanden, at min tale slutter, så det gør den.
Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Allerførst vil jeg udtrykke glæde over, at ingen i dag ved de her forhandlinger har ønsket et totalt forbud mod gmo i Danmark.
Det ville have været et hårdt slag for de universiteter herhjemme, som arbejder med gmo, og som arbejder med den tilhørende bioteknologiske forskning, og også for de virksomheder herhjemme, som er internationalt kendte, og som arbejder med disse teknikker.
Jeg er glad for, at vi er enige om at arbejde med en sag til sag-model, hvor vi hver gang vurderer, om vi siger ja eller nej.
Jeg tror, at fremtiden vil byde på gmo-tilbud, som har nogle væsentlige miljømæssige og ernæringsmæssige fordele, og jeg ser frem til den debat, vi så skal have om de pågældende tilbud.
Jeg synes, at det er lidt irrelevant at debattere, om man skal prioritere imellem økologi, konventionelle afgrøder og gmo.
Alle er enige om herhjemme, at vi skal have nogle sameksistensregler, og de skal overholdes, og der er nogle randzoner, som formentlig vil afhænge af risikoen for krydsbestøvning, og det vil sige, at de får forskellig længde.
Så kan man jo sætte sig ned med et kort og finde ud af, hvor længe der vil være plads til gmo-afgrøder, hvis økologien, som vi håber, fortsat vil udvikle sig.
Så er det kun almindelig matematik, for selvfølgelig skal det være sådan, at har en landmand lyst til at lægge om til økologi på sine arealer, må der rettes ind med afstandsregler i forhold til det.
Det er irrelevant, så længe vi alle er enige om at have sameksistensregler.
Jeg ser frem til arbejdet med de kommende politikker på det her område, og jeg er selvfølgelig enig i, at vi skal have et gennemsyn af de nuværende sameksistensregler, og det får vi, efter vi har afholdt en høring efter sommerferien.
Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Tak for det.
Jeg bed mærke i i besvarelsen af forespørgslen, at ministeren sagde, at risikovurderingen er kvalificeret i dag, og det har jeg ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved.
Jeg vil derimod gerne spørge ministeren, ligesom jeg spurgte Venstres ordfører tidligere, om ministeren mener, at alene EFSA's undersøgelsesgrundlag er tilstrækkeligt til, at vi har en kvalificeret risikovurdering, eller om ministeren mener, at vi også skal have FN's Landbrugspanel og deres undersøgelse med ind, når vi vurderer gmo.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-28:
Men når regeringen skriver i deres regeringsgrundlag, at de ikke vil lade bistandsprocenten falde til under 0,8 pct., tror jeg, at mange af os tager for givet, at så er det det, man mener.
Hvor er den minister, den udviklingsminister, som er sat i verden for at gennemføre det regeringsgrundlag, hvor er den minister henne?
Vi taler om noget, der foregik i februar måned, et løfte til de fattigste.
Men vi er ikke ligeglade.
at når man lover noget fra regeringens side, senest i regeringsgrundlaget, og her har vi kilden fra februar måned, jamen så skal man også gennemføre det og leve op til sine løfter.
Alt andet er jo ikke seriøst.
Jeg må tilstå, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ministeren ikke forholder sig til det forhold, at når vi gik ind og diskuterede at lave en ny strategi, var det under forudsætning af, at regeringen lever op til de løfter, den selv har givet, senest i regeringsgrundlaget fra februar måned, om, at den ikke vil lade ulandsbistanden falde til under 0,8 pct. af BNI.
Jeg vil sige til ministeren, at der er en sammenhæng mellem omfang og kvalitet af bistand, og hvis vi vil alt det, vi vil i strategien, er det også vigtigt, at vi giver bistand, og at vi lever op de løfter, der er.
Jeg stiller bare et spørgsmål til ministeren: Er ministeren enig i, at strategien bygger på et partnerskab med de lande, vi hjælper, hvor både ulandet og ilandet forpligter sig?
Vores forpligtelse består bl.a. i, at de løfter, som man giver ulandene om bistand eksempelvis, holder man.
Derfor er punktum i debatten i dag, at regeringen på det her punkt ikke er til at stole på, desværre.
Frank Aaen (EL), 2010-05-28:
Nu er det altså ikke sådan, at den private sektor skaber det hele.
Det er den offentlige sektor, der med uddannelse, forskning og det overhovedet at have et godt samfund, der danner basis for hele den økonomiske udvikling.
Det er den offentlige indsats i f.eks. udvikling af vedvarende energi, produktion af høreapparater, andet velfærdsudstyr, medicinalindustri, der har givet anledning til nogle af de største industrielle succeser i Danmark.
De er ikke kommet ud af den blå luft i det private.
De er kommet på basis af, at vi har haft en god velfærd og en stor offentlig sektor.
Lad mig så sige omkring det med, at ulandene skal leve af at sælge til andre lande: Ja, måske til deres nabolande, men at tro, at ulandenes umiddelbare økonomiske udvikling går ud på at sælge varer til Europa, er fuldstændig forkert tænkt.
De skal i første gang sørge for at udvikle en selvbærende økonomi hos dem selv, så de kan få noget mere at leve af.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-28:
Hr. Frank Aaen er som vanligt fuld af mange interessante forslag.
Nogle af de andre ordførere og de andre partier har sagt, at hvis det ikke var for nogle enkelte ting, så syntes man egentlig, at strategien og det, der ligger, var rimelig fornuftigt.
Der ligger jo ikke en Tobinskat og andre ting i strategien.
Hvad synes hr. Frank Aaen egentlig om den strategi, der ligger, og hvad er det, der afholder hr. Frank Aaen fra at sige, at det er et fornuftigt udgangspunkt for en strategisk overligger for dansk udviklingsbistand?
Er det ikke rigtigt, at hr. Frank Aaen og Enhedslisten vil noget helt andet end regeringen i forhold til bistandsprocenten?
Det er mig bekendt 1,5 pct., og det er jo et stort milliardbeløb, der skal findes.
Det, jeg godt vil spørge hr. Frank Aaen om, er det med privatsektorprogrammet, for det er lidt interessant.
Her er jo en ideologisk forskel på, hvordan man skaber vækst i et samfund.
Hvem er det, der bidrager til opbygning af et samfund?
Hvordan får man tingene til at hænge sammen?
Jeg vil godt spørge hr. Frank Aaen, om det ikke er korrekt, at det, vi lever af i Danmark, er det, der produceres i den private sektor og bliver solgt til andre lande.
Det er ikke det, der produceres i den offentlige sektor.
Det er den private sektor, der finansierer den offentlige sektor.
Så vil jeg godt spørge hr. Frank Aaen, hvis han ellers er enig i det, hvorfor vi ikke skal tage den samme model og anbefale den til en række udviklingslande – det er jo den vej, de har valgt – og så som sagt understøtte dem i det.