Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-25:
Da Venstres ordfører på lovforslaget ikke kan være til stede, skal jeg på hr. Preben Bang Henriksens vegne fremføre følgende: Offentlige indkøb over 500.000 kr. skal i dag annonceres, jævnfør tilbudslovens regler.
Tilbudslovens regler gælder for indkøb, der ikke er omfattet af EU's udbudsdirektiver.
Ifølge lovforslaget skal denne pligt til annoncering ikke længere gælde de såkaldte bilag II B-tjenesteydelser.
Det drejer sig om ældrepleje, sundhed, socialvæsen, undervisning, juridisk bistand, hotel- og restaurationsydelser og kultur uanset ydelsernes størrelse.
Begrundelsen for ændringen er, at der angiveligt har været uforholdsmæssig meget administrativt bøvl med formuleringen af annoncer svarende til EU-udbud, ligesom der har været få aktører og dermed få bydende.
Men selv uden annonceringspligt vil den offentlige udbyder da forhåbentlig udarbejde et skriftligt kontraktgrundlag med virksomheden, hvori de elementer, der fremgår af en annonce – beskrivelse, krav til budgiver, frister m.v. – alligevel skal angives.
Så jeg tror, at man i vidt omfang kan sætte spørgsmålstegn ved omfanget af den omtalte besparelse.
Derudover kan jeg slet ikke se, hvorledes det skulle være ekstra vanskeligt at annoncere efter juridiske ydelser eller hotelovernatning og undervisning.
Der er tale om veletablerede markeder med stor konkurrence.
Venstre er imod, fordi en afskaffelse af annonceringspligten vil forringe konkurrencen og væksten i erhvervslivet, og reelt betyder det yderligere omkostninger for det offentlige.
Herudover er risikoen for kammerateri og vennetjenester større, når arbejdet tildeles uden offentlig annoncering.
Venstres holdning er på den måde i overensstemmelse med næsten alle erhvervsorganisationernes høringssvar, herunder Dansk Byggeri og Dansk Industri.
Der er tale om et tilbageskridt i forhold til de nuværende regler, som sikrer en effektiv konkurrence og gennemsigtighed på markedet.
Der er herudover tale om et tilbageskridt i forhold til regeringsgrundlagets målsætning om øget konkurrence.
I øvrigt er det et paradoks, at man vil afskaffe annonceringspligten og således selv finde sine samarbejdspartnere og samtidig reducere det offentliges konsulentforbrug.
Det hænger ikke sammen.
Lovforslaget indebærer herudover, at der ikke skal være annonceringspligt ved kommunernes arbejde for andre offentlige myndigheder.
Bestemmelsen strider imod regeringens mål om større offentlig-privat samarbejde, og den skader den private beskæftigelse.
Manglende annoncering vil herudover hæmme muligheden for prissammenligninger i forhold til private aktører på markedet.
Venstre er derfor også imod denne del af lovforslaget.
På tilsvarende vis er Venstre imod den del af forslaget, der hæver grænsen for udbud ved interkommunalt arbejde fra 500.000 kr. til 1,5 mio. kr.
I dag må regioner og kommuner deltage i et selskab, hvis selskabets omsætning udadtil – det vil sige til andre end regioner og kommuner – ikke overstiger 25 pct.
Overskrides denne grænse i dag, skal kommunen trække sig ud af selskabet.
Grænsen ønskes nu forhøjet til 50 pct.
Og det er sådan set problemet, at kommuner og regioner skal have bedre mulighed for aktiv deltagelse i selskaber.
For kommuner og regioner vil herved blive større kommercielle markedsaktører med deraf følgende konkurrenceforvridning i forhold til private aktører.
I Venstre vil vi sikre reel konkurrence og udvikling i den private sektor, så også det element i lovforslaget er Venstre imod.