runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Så det, at man ikke har kunnet indfri sine løfter, skulle altså bero på, hvad den tidligere regering ikke gjorde.
Er det sådan, jeg skal forstå svaret?
Det vil sige, at når man fremlagde sin politik, fremlagde man den så at sige på falske forudsætninger.
Man troede, at økonomien var anderledes, end den var, og så kunne man godt love at bruge 12 mia. kr. ekstra i kommunerne.
Så finder man pludselig ud af – på valgnatten eller et par dage efter – at det søreme ikke var sådan alligevel, og at den krise, vi var midt i, var større, end man troede.
Og derfor kunne man så alligevel ikke levere på det løfte, man havde givet kommunerne.
Er det sådan, jeg skal forstå svaret?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
I grunden forholder det sig jo meget enkelt, og vi har haft diskussionen rigtig mange gange.
Det er sådan, at Socialdemokratiets økonomiske politik, og også regeringens økonomiske politik, hele vejen igennem har hvilet på det, vi kalder for et forsigtighedsprincip, der grundlæggende går ud på, at man skal skaffe pengene, før man bruger dem – i modsætning til praksis før regeringsskiftet.
Og en del af de forslag, der refereres til, byggede jo på den præmis, at der kunne indgås en meget ansvarlig trepartsaftale om den offentlige økonomi i Danmark, men det kunne der som bekendt ikke.
Derudover må man jo sige, at den økonomiske situation, vi overtog, ikke var, som den blev beskrevet af den regering, der var før os.
Vi foretog et kasseeftersyn umiddelbart efter regeringsskiftet.
Der var ikke to streger under facit, som den afgående statsminister ellers havde lovet i sin valgkamp.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Tak for svaret.
Det er jo interessant nok, når man kigger på spørgsmålets ordlyd, at antallet af offentligt ansatte, der er gået ned med de 11.000, som vi også har fået svar om fra finansministeren, skulle flugte med den politik, som regeringen ønsker at føre, og de løfter, der blev givet.
Det allerførste, jeg hørte finansministeren sige, var: Ja.
Jeg er lidt tvivl om, om det så faktisk var det, han mente, da han startede, eller det mere var retorisk, for det løfte, der blev givet inden valget, fremgår meget tydeligt af det oplæg, som hedder »En Fair Løsning«, og som jeg er sikker på at finansministeren kender, nærmest ordret, hvor der står følgende: »Styrkelse af kommunernes økonomi ved at sikre kommunernes grundlæggende serviceniveau og fuld finansiering af nye velfærdsinitiativer fra Folketinget. Kommunernes råderum
øges med 12 mia. kr.«
Den check på de 12 mia. kr. er jo aldrig blevet sendt ud.
Tværtimod er den blevet vekslet til det, kommunerne selv kalder et girokort i størrelsen 1 mia. kr. Altså, man har fået og brugt 1 mia. kr. mindre.
Man var blevet lovet 12 mia. kr. mere.
Og det flugter jo sådan set fint med udviklingen i antallet af ansatte i kommunerne.
For jeg kan nu forstå, og det har jeg også hørt tidligere, at man ønsker at bruge flere penge efter et kommende valg.
Det hørte vi jo som bekendt – nu har jeg lige læst citatet op – at man også ønskede at gøre før sidste valg.
Så jeg spørger blot: Hvorfor var det, at man ikke nåede at indfri det løfte?
Var det, fordi, som man nu påberåber sig, man ikke kendte til den økonomiske krise, vi var igennem, eller var det de her budgetoverskridelser, som jeg må forstå var årsag til alverdens ulykker – samtidig med at jeg i øvrigt kan remse en liste op med løfter om yderligere forbrug, også i den kommunale sektor, som finansministerens eget parti stod bag?
Så hvorfor er det, at man ikke har opfyldt løftet om at øge kommunernes råderum med 12 mia. kr. og dermed løfte antallet af offentligt ansatte tilsvarende?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Kommunerne har igennem de senere år været igennem en større konsolidering af den kommunale økonomi, som vi netop har drøftet, og det er jo sket efter en årrække med økonomisk uholdbar vækst i kommunerne under den tidligere regering, der kulminerede med en budgetoverskridelse på over 5 mia. kr. i 2009.
Regeringen har samtidig prioriteret midler til et målrettet løft af ældreområdet, børneområdet og sundhedsområdet i kommunerne.
Dagtilbudsområdet er blevet løftet med ½ mia. kr., og sidste år gav vi, i øvrigt i fællesskab, ældreområdet et løft på 1 mia. kr. Og det kommunale sundhedsområde er ad flere omgange blevet styrket med samlet set knap 1 mia. kr.
I perioden 2011-2014 forventes det at det vil være sådan, at det offentlige forbrug samlet set kan vokse med ca. 10 mia. kr, og det betyder, at vi foruden målrettede løft i kommunerne også har kunnet sikre løft af bl.a. uddannelsesområdet og sundhedsområdet.
Samtidig har tilpasningen i kommunerne jo givet rum til, at regeringen og KL har kunnet indgå politiske aftaler, hvor kommunernes anlægsinvesteringer er løftet til et meget højt niveau.
Dermed har kommunerne kunnet udbygge de fysiske rammer for velfærden til gavn for borgerne og til gavn for vækst og beskæftigelse. Da regeringen overtog regeringsansvaret for 3 år siden, var vi i en meget vanskelig økonomisk situation med store underskud på de offentlige finanser, og det betød, at regeringen i sine første år ved roret tilrettelagde den økonomiske politik med henblik på at sikre sunde offentlige finanser og samtidig understøtte vækst og beskæftigelse.
Det har betydet, at regeringen har prioriteret inden for nogle økonomiske rammer, som i et historisk perspektiv har været meget smalle.
På trods af de her smalle rammer har regeringen ført en økonomisk politik, hvor der har været plads til at prioritere ressourcer til den offentlige velfærd og til at holde hånden under væksten og beskæftigelsen.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens vurdering, at det store fald i antallet af offentligt ansatte i kommunerne under denne regering flugter med regeringens politik og de løfter, der blev afgivet af Socialdemokraterne inden valget i 2011?
Er det ministerens vurdering, at det store fald i antallet af offentligt ansatte i kommunerne under denne regering flugter med regeringens politik og de løfter, der blev afgivet af Socialdemokraterne inden valget i 2011?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jamen man kan jo ikke påstå, at jeg ikke vil svare, når jeg står og svarer.
Altså, det er jo sådan en mærkelig Gøg og Gokke-diskussion.
Der bliver sagt: Ministeren vil ikke svare.
Og jeg siger: Jo, jeg står faktisk og svarer.
Man kan endda læse sort på hvidt, hvad jeg har sagt, og jeg gentager det gerne igen.
Justitsministeriets vurdering er, at når det handler om det, der vedrører familiesammenføring, så er reglerne nok strammet så meget, som det er muligt inden for konventionerne.
Det er jo det, der er svaret på spørgsmålet her.
Og jeg undsiger selvfølgelig ikke landets statsminister, hverken på det her punkt eller på nogen andre.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Det kan forstås sådan, at i og med der er syn en gang om året, jamen så er det jo det syn, synsvirksomhederne og myndighederne bag det, som skal sikre, at de syn også bliver opretholdt og bliver tjekket op på.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Er ministeren enig i, at forslaget om at afgiftsharmonisere på taxiområdet, jf. regeringens udkast til vækstplan 2014, »Danmark helt ud af krisen«, oprindelig hvilede på en forudsætning om, at taxiloven skulle revideres først, med henblik på at skabe lige konkurrence og vækstmuligheder, og kan ministeren på den baggrund være enig i, at vi bør vente med en lov, der ændrer på taxiernes eksisterende beskatningsog frikørselsordninger, til der er skabt fælles fodslag om rammer med lige og fair konkurrence og vækstmuligheder i taxierhvervet?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at forslaget om at afgiftsharmonisere på taxiområdet, jævnfør regeringens udkast til vækstplan 2014, »Danmark helt ud af krisen«, oprindelig hvilede på en forudsætning om, at taxiloven skulle revideres først med henblik på at skabe lige konkurrence og vækstmuligheder, og kan ministeren på den baggrund være enig i, at vi bør vente med en lov, der ændrer på taxiernes eksisterende beskatnings- og frikørselsordninger, til der er skabt fælles fodslag om rammer med lige og fair konkurrence og vækstmuligheder i taxierhvervet?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at der tit er efterlysning efter klare svar, og jeg kan svare helt klart og helt kort.
Svaret er nej.
En afgiftsharmonisering er en forudsætning for en reform, ellers ville man ikke kunne gennemføre en ligestilling af de forskellige tilladelsestyper i taxiloven, som jo var det, regeringen lagde op til i sit oplæg til vækstplanen.
Men det ønskede blandt andre Dansk Folkeparti jo som bekendt ikke at bakke op om.
Altså, en reform af taxaområdet er ikke en forudsætning for at gennemføre de aktuelle ændringer på afgiftsområdet.
Det er jo nok også derfor, der var et meget bredt forlig om at kunne nå i hvert fald så langt her.
Når regeringen spillede ud med et oplæg til en større reform, var det, fordi vi havde et ønske om bedre konkurrencemuligheder og en mere fair konkurrence – og det kunne jeg forstå at man også havde en interesse i i taxabranchen, både blandt chauffører og vognmænd og andre, der arbejder med offentlig servicetrafik.
Det kan man ærgre sig over at det ikke lykkedes at komme igennem med.
Men tingene hænger modsat sammen end den måde, spørgsmålet antyder.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Nu har vi fået indført omvendt spørgetid, for ministerens afslutningsreplik var jo sådan set et spørgsmål til mig som spørger.
Og det kan jeg da godt besvare: Sådan er det jo, når man laver forlig.
Men det forhindrer jo ikke, at man kan have en lidt kritisk holdning til de afledte konsekvenser af sådan nogle nye afskrivningsregler.
Så når jeg nu har svaret på det, vil jeg gerne sige: Jeg ved ikke, hvorfor ministeren har den opfattelse, at der var et bredt ønske i branchen om, at man skulle liberalisere taxaerhvervet.
Men det vil da så også kræve, at man får en harmonisering af afgiftstyperne.
Det gør man jo ikke ved bare at belægge taxachaufførerne 180 pct., når de skal skifte deres køretøj.
For det er jo nogle andre afskrivningsregler, man har, for de tre andre typer af tilladelser.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Det var ikke, synes jeg, en helt fair gengivelse af det forslag, som var på bordet i forhandlingerne.
Det var jo ikke en fuld liberalisering, som vi kender det fra Sverige og andre steder.
Det var der jo ikke flertal for, og nu står vi i den situation, at for at finansiere en vækstplan, der skulle fokusere på at skabe vækst og arbejdspladser her i Danmark, hvad vi havde brug for og har brug for, ja, så var partierne, inklusive Dansk Folkeparti, enige om, at det her var et af finansieringselementerne.
Man kan aldrig finde finansieringselementer, uden at det også vil kunne mærkes.
Det skal jeg være den første til at erkende, så det må jeg stå på mål for og sikre fungerer bedst muligt, ligesom jeg vil opfordre de andre partier, der er med til at indgå forliget om at dele pengene ud, til også at stå på mål for de steder, vi så fandt pengene.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Jeg mener ikke, at der var nogen som helst finansiering i den del, der handler om liberalisering, som Dansk Folkeparti fik ud af aftalen.
Den handler om at sidestille nogle tilladelser, og så handler den i øvrigt om liberalisering, hvis jeg skal stå og remse det op til ministerens erindring – ministeren burde kende aftalen, eller udspillet i hvert fald, som ministeren jo selv præsenterede for forligskredsen.
Så kan man sige, at det ikke var en fuld liberalisering, men altså, hvis man giver håndværksmestre osv. mulighed for at ligge og køre taxa i weekenderne, og når de ellers ikke har noget tømrerarbejde eller murerarbejde at lave, så vil jeg nok sige, at så er det meget tæt på en fuld liberalisering – også når man ovenikøbet ønsker at afskaffe begrænsning på tilladelser.
Så det vil jeg kalde en fuld liberalisering, men det er jo selvfølgelig et spørgsmål om fortolkning.
Men jeg vil godt lige spørge ...
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Nu fik jeg jo ikke spørgsmålet.
Så kan jeg vel bare bruge min tid på at sige, at formålet for mig at se med at forsøge at ændre det her er, at der er forsvundet mange taxaer fra landkortet, og der er opstået det, som man mange steder kan kalde taxafri zoner, og samtidig har vi nogle steder problemer med pirattaxaer, primært i de større byer, og samtidig har vi et stort pres på det eksisterende erhverv, i forhold til hvordan tingene kan løbe rundt for medarbejdere, og at det kan være vanskeligt at få vognmandstilladelser og sådan noget.
Så jeg mener, der er behov for at se på det, og derfor prøvede vi at spille ud med et forslag, som man så ikke blev enige om.
Man blev enige om finansieringsdelen, og det er altså noget, vi bredt – de to partier og flere andre også – har lavet en politisk aftale om.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Jeg skal prøve at holde mig inden for tiden.
Nu nævner ministeren, at der har været et fald i antallet af taxaer, men kan ministeren ikke bekræfte, at hvis man sammenlægger de fire tilladelser, er antallet af vogne nogenlunde konstant?
Men det er korrekt, at der er forsvundet en del taxaer, bl.a. på grund af der er folk, der med bustilladelse kører rundt i små gulpladebiler indrettet til fire personer, som man så kalder busser, og som er underlagt andre afgiftsregler.
Er det ikke korrekt, at summen af køretøjer, der kører offentlig servicetrafik eller taxa inden for de fire tilladelser, faktisk er nogenlunde konstant?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-05:
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren er helt tryg ved den kontrol, som efter redegørelsen nu foregår i lufthavnen, altså uden at man kan de ting, som ligger her, uden at man har fået den mandskabstilførsel, som der har været talt om i lang tid, hvor der har været behov for – det har politiet selv ment – 50 ekstra kontorfolk til at tage sig af paskontrol, sådan at politiet kunne frigøres til at tage sig af kontrol med de illegale personer.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Det er nok ikke nogen god idé, at myndigheder i Danmark agerer, uden at der er lovhjemmel dertil, så selvfølgelig skal der være et ordentligt lovgrundlag.
Men det ændrer jo selvfølgelig ikke på, at vi skal være opmærksomme på, hvad det er, der sker i Københavns Lufthavn, og det er jo derfor, jeg har bedt om en redegørelse om, hvorfor samarbejdet med SKAT er ophørt – det var nye oplysninger for mig – og så er de pågældende myndigheder indkaldt til møde i ministeriet i den her uge, så vi kan afdække, om der kan findes en løsning, indtil lovforslaget er på plads.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-05:
Tak for besvarelsen.
Vi har haft det oppe i spørgetiden for 14 dage siden, og jeg er glad for, at der så i mellemtiden i hvert fald bliver sat nogle ting i stand, men i den redegørelse, som vi har fået her fra justitsministeren, synes jeg det er uheldigt, hvis det skulle ende derhenne, at der skal vedtages et lovforslag, at der skal laves en bekendtgørelse, inden man kan gøre det rigtige i den her sag.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at hvis vi har den her uholdbare situation – og jeg forstår, at ministeren er enig i den del – så er det vigtigt, at der kommer hurtig handling, og nu har politifolkene i København Lufthavn altså haft et tilbageskridt siden slutningen af august måned, som vi så måske kan udligne nu eller senere.
Det er jo allerede dér en uholdbar situation, fordi man har brug for at tjekke de her forskellige kreditkortoplysninger og andre oplysninger for at finde illegale personer, der kommer ind i vores land.
Så det er et tilbageskridt, som jeg håber at ministeren som minimum vil rette op på, så politiet er på omgangshøjde med det, de kunne tidligere.
Dertil kommer jo selvfølgelig hele diskussionen af, hvad vi så kan gøre mere, for det er jo egentlig også dér, jeg gerne vil hen, og Dansk Folkeparti gerne vil hen, både når det gælder mandskab, og når det gælder andre tiltag, der kan afhjælpe den problemstilling, vi har i dag, med, at der også kommer rigtig mange illegale asylansøgere til Danmark.
Der er folk, der møder op her, og i samme øjeblik de så bliver taget af politiet, f.eks. på Vesterbro eller Nørrebro eller et andet sted i København, søger de asyl for ligesom at beskytte sig mod den situation, der er opstået.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Er ministeren enig i, at det ikke kan vente til en bekendtgørelse om lang tid, før der kommer handling?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Tak for det og tak for muligheden for at følge op på den diskussion, vi havde i salen for 14 dage siden.
Jeg vil gerne indlede med, at det selvfølgelig er rigtigt og vigtigt, at myndighederne har adgang til de nødvendige oplysninger, så vi ved, hvad der foregår i vores lufthavne og i vores grænseområder i det hele taget, for det er vigtigt i forhold til at kunne bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, illegal indvandring og andre problemer, vi står over for.
Jeg har sendt en redegørelse til Folketinget i går som afslutning på den dialog, vi havde i salen for 2 uger siden, der forklarer baggrunden for, at PIU-samarbejdet mellem Københavns Politi og SKAT er ophørt.
Som det fremgår af den redegørelse, der er oversendt enten i går eller i dag, har Københavns Politi oplyst, at SKAT i slutningen af august 2014 har meddelt politiet, at man ikke længere ønsker at fortsætte samarbejdet, da der er rejst tvivl om politiets hjemmel til at få adgang til visse passageroplysninger fra flyselskaberne.
For det første understreger det her jo vigtigheden af det lovforslag, som regeringen snart fremsætter, som handler om styrkede kontrolmuligheder for politiet i grænseområder og lufthavne.
Det er jo et forslag, der præcis handler om de her problemer, og som skal give politiet selvstændig adgang til passageroplysninger.
Jeg håber derfor også, at Dansk Folkeparti stemmer for forslaget.
Når vi har fået det forslag vedtaget, hvad jeg selvfølgelig håber på at vi får, vil der blive udsendt en bekendtgørelse, som regulerer politiets adgang til anvendelse af passageroplysninger.
Så processen i forhold til at få de lovgivningsmæssige rammer på plads er sat i gang.
For det andet – og det var også det, jeg sagde i salen for 2 uger siden – bliver vi selvfølgelig nødt til at overveje, om vi helt akut i den nuværende situation bliver nødt til at foretage os noget.
Derfor bliver der faktisk i indeværende uge afholdt et møde i Justitsministeriet, hvor SKAT og Rigspolitiet deltager.
Der lægger vi så en plan for tiden frem til, at loven kommer til at virke.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvilke initiativer har ministeren iværksat på baggrund af den undersøgelse, som ministeren har udarbejdet, jf. ministerens svar på spørgsmål nr. S 106 i Folketingssalen den 22. oktober 2014, med henblik på at løse det akutte problem med, at politiet i Københavns Lufthavn ikke længere har adgang til det såkaldte PIU-register, indeholdende bl.a. passagerlister og kreditkortinformationer til eksempelvis kontrol af illegale personer?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Jo, det er meget muligt.
Det kender jeg ikke det præcise tal for, men jeg vil meget gerne forske i det og levere et skriftligt svar til Folketinget om det, hvis jeg får et spørgsmål, så det vil jeg opfordre spørgeren til at stille.
Sagen er den, at vi nu står i en situation, hvor en større reform ikke blev til noget, men at en del af finansieringen af den vækstplan, som bl.a. Dansk Folkeparti har været med til at vedtage, er hentet her.
Det må vi så stå på mål for, og vi må forsøge at gøre det bedst muligt, og det er jo så de vilkår, vi har.
Det er ikke nogen fest at finde finansieringen, men det var det, som man kunne blive enige om, og det er det, som både Dansk Folkeparti, regeringen og flere andre partier har været enige om at gennemføre.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Jamen jeg kan så afslutningsvis konstatere, at ministeren ikke mener, at det her vil få sikkerhedsmæssige konsekvenser, altså at man, i forhold til at man i dag har køretøjer kørende, der er 1½-2 år, måske og sandsynligvis ifølge branchen selv i hvert fald vil have køretøjer kørende, der er op til 10 år gamle.
Det mener ministeren ikke vil have sikkerhedsmæssige konsekvenser, og det vil heller ikke have miljømæssige konsekvenser, hvis jeg har forstået ministerens svar korrekt.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Det er jo sandt, at de krav, der er, primært er til nye biler, og det giver meget god mening.
For hvis man indførte nye krav, ekstraordinære miljøkrav, til den eksisterende vognpark, og det gælder jo, uanset om det er taxaerhvervet, eller om det er alle de private biler, som er i danskernes indkørsler, carporte og garager, ville man jo pludselig påføre folk en ganske, ganske voldsom regning.
Det er jo historisk set derfor, at vi her i Folketinget har sagt, at når der kommer nye miljøkrav, indføres de ved nyindkøb og på den måde udskiftes vognparken så.
Det samme er sket med ABS-bremser, med katalysatorer og alt mulig andet, som har flyttet sig gradvis, men det går lidt langsomt, for det skal jo altså ind med de nye biler.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-11-05:
Mener ministeren virkelig, at regeringen prioriterer målrettede initiativer til at skabe større vækst og bosætning på småøerne samt Ærø, Læsø og Samsø tilstrækkeligt?
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren virkelig, at regeringen prioriterer målrettede initiativer til at skabe større vækst og bosætning på småøerne samt Ærø, Læsø og Samsø tilstrækkeligt?
Carsten Hansen (S), 2014-11-05:
Jeg kan bekræfte, at jeg har siddet i salen den sidste halve time og ventet på at komme til at svare, så det var dejligt, at også hr. Flemming Damgaard Larsen kom i salen nu.
Det korte svar er ja.
Jeg mener faktisk, at regeringen har taget en lang række initiativer for at skabe vækst og bosætning på småøerne samt Ærø, Læsø og Samsø.
Når jeg nu har fået lejligheden, vil jeg gerne uddybe det.
For det første har vi gennemført en række initiativer, der kommer de 27 småøer samt økommuner til gode, og det har vi gjort, i erkendelse af at der er nogle særlige udfordringer for vores øer.
Allerede i 2012 indgik vi en aftale med Enhedslisten om en justering af udligningssystemet, som medførte, at vi flyttede 400 mio. kr. fra de større byer til land- og yderområderne.
Derudover har vi med virkning fra i år givet 15 mio. kr. ekstra i § 20-tilskud til kommuner med små øer.
For dem, der ikke kender § 20, kan jeg oplyse, at det handler om færgetilskud og et tilskud til et færgesekretariat.
Og det betyder, at der i 2014 med § 20-tilskuddet i alt er givet 106 mio. kr. til kommuner med mindre øer.
Dertil kommer, at der i udligningsreformens § 21 ydes en særlig østøtte til kommunerne Ærø, Læsø og Samsø, og det udgjorde i 2014 78,7 mio. kr.
Så jeg mener i virkeligheden, at vi med de seneste justeringer i modsætning til den tidligere regeringen har givet et markant et løft til land- og yderområderne og ikke mindst til småøerne.
Det er faktisk regeringens opfattelse, at vi nu har nået et rigtig fornuftigt niveau for tilskuddet til økommuner med mindre øer.
Derudover skal jeg gøre opmærksom på, at vi har givet en vigtig håndsrækning til erhvervslivet på småøerne, for i den seneste vækstpakke blev det vedtaget, at der i 2015 afsættes 50 mio. kr. og fra 2016 125 mio. kr. årligt til en permanent nedsættelse af færgetaksterne for ehvervstransport til og fra de små øer samt Ærø, Læsø, Fanø og Bornholm.
Og her er der altså et markant initiativ for at løfte erhvervslivet og understøtte erhvervslivet på vores små øer.