runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Alle de skattelettelser, som vi gav danskerne – senest 7,5 pct. i marginalskattelettelse i 2009 – var fuldstændig finansieret.
Jeg kan også se, at på trods af retorikken og på trods af papegøjesproget frem til valget i september 2011 har den nuværende regering stort set overtaget den tidligere regerings økonomiske politik med undtagelse af, at man har hævet skatter og afgifter med ekstra 5 mia. kr.
Man har accepteret de reformer, som man talte så inderligt imod.
Man har accepteret de skattelettelser, vi har givet, som man mente var dybt asociale.
Jeg hører ikke nogen forslag om, at marginalskatten skal hæves igen.
Jeg hører ikke nogen forslag om, at man vil rulle de reformer tilbage, som man mente var dybt uretfærdige.
Så al den økonomiske politik, som var så uretfærdig, og det hele var så forfærdeligt, den viderefører man jo, fordi det er nødvendigt for Danmarks økonomi.
Det eneste, man så har gjort ud over det, er at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr., fjerne incitamentet i bunden med hensyn til kontanthjælpen, og det koster et arbejdsudbud på 5.000 mennesker ifølge den seneste redegørelse fra regeringen.
Så det er kun gået den forkerte vej.
Jeg kan blive helt målløs.
Man overtager en økonomisk politik fra en tidligere regering fuldstændig.
Man ændrer ikke ved de reformer, der er skabt.
Man ændrer ikke ved de skattelettelser, der er.
Der er noget, der ikke hænger sammen.
Så det eneste, man har gjort, er at hæve skatter og afgifter.
Man har ikke gjort noget ved alle de ting, man mener er uansvarlige, og det er selvfølgelig, fordi det har været dybt ansvarligt at gennemføre dem for at sikre vores konkurrenceevne og skabe arbejdspladser i Danmark.
Vi står fast i Det Konservative Folkeparti.
Vi vil ikke være med til at hæve skatter og afgifter.
I den konkurrencesituation, som Danmark er i, kan vi ikke have et erhverv, som oplever, at de får hævet skatter og afgifter og på den måde mister arbejdspladser.
Vi har spændt buen til bristepunktet i forhold til de skatter og afgifter, der er i Danmark.
Hver eneste ny skat og afgift, man gennemfører i Danmark, kommer til at koste arbejdspladser – både i forhold til grænsehandelen og vores konkurrenceevne.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Tak for det, formand, og også tak for en god debat.
Jeg synes sådan set, debatten viser, at stort set hele Folketinget er enig i, at det er vigtigt, at vi tager hensyn til miljøet, når vi anvender pesticider.
Regeringen ønsker med forslaget at gøre en indsats for miljøet, og derfor er det også glædeligt, at vi kan gennemføre regeringsgrundlaget på det her vigtige område.
Der er tre elementer i lovforslaget: Pesticidbelastningen skal nedsættes til gavn for vandmiljøet og den biologiske mangfoldighed, dernæst skal vi beskytte grundvandet mod pesticider, og endelig skal pesticidbelastningen nedsættes for arbejdstagere.
For at opnå de formål er det nødvendigt med en skærpet regulering af landbrugets brug af pesticider.
Det må være en høj prioritet for alle at sikre drikkevandet.
Lovforslaget forelå i en tidligere udgave.
Det er ganske rigtigt arvegods fra den tidligere regering, som ikke nåede at få forslaget gennemført i sin regeringstid.
Til gengæld nåede den tidligere regering at gennemføre kompensationen til landbruget for det forventede merprovenu.
Det blev nemlig tilbageført via en lempelse i jordskatterne.
Det har debatten også gjort klart.
Regeringen har foretaget enkelte justeringer af den tidligere regerings lovforslag, således at vi nu bedre sikrer en balance mellem hensynet til landbruget som erhverv, sundheden for de ansatte, der anvender pesticiderne, miljøet, og det, der er i vores fokus, er ikke mindst kvaliteten af vores drikkevand.
Jeg er glad for den balance, forslaget nu har.
Med de ord vil jeg takke for debatten og særligt understrege en tak til Venstre.
Jeg synes, det er prisværdigt, at Venstre har tilkendegivet, at man er positivt indstillet over for forslaget.
Jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Henrik Høegh (V), 2012-05-03:
Nu er det blevet nævnt nogle gange – også af ministeren – at den tidligere regering ikke fik gjort arbejdet færdigt, at pengene ikke passede, og at man ikke har færdiggjort den her opgave.
Jeg skal bare understrege, at med den jordskattelettelse, der blev gennemført, var det helt bevidst, at den de første år skulle virke som en lettelse for landbrugserhvervet i en økonomisk meget svær situation.
Den her regering er jo også bekymret, men har så bare valgt at vente noget længere med at reagere på det gennem en natur- og landbrugskommission.
Vi reagerede faktisk, dengang krisen opstod.
Derfor skulle den her ekstra belastning af afgiften ikke indføres før nu.
Det var helt bevidst, at man ville give den kompensation, så derfor passer regnestykket i forhold til det, vi havde af intentioner.
Så vil jeg lige sige her til sidst: Det er rigtig, at vi er positive over for det her forslag.
Det ligner meget vores.
Der mangler lige det sidste med at lave det samme for Frøafgiftsfonden, som man har gjort for Kartoffelafgiftsfonden, og så mangler vi – da der er mange usikkerhedselementer i det her – at høre, om regeringen er parat til at evaluere inden for 2 år for at undgå eventuelle skadelige virkninger.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Det er helt rigtigt, at spørgeren formentlig er bedre til at redegøre for den tidligere regerings politik, end jeg er.
Derfor er jeg også glad for, at spørgeren faktisk understreger, at den tidligere regering havde som helt klar intention at gennemføre en omlægning af pesticidafgiften med det formål at sikre et merprovenu.
Jeg synes, at det har været hjælpsomt, at hr. Henrik Høegh nu har understreget det, og derfor også en kvittering for, at Venstre i udgangspunktet er positivt indstillet over for at påtage sig det ansvar, som man også tilkendegav, dengang Venstre var regeringsbærende.
I forhold til de konkrete spørgsmål kvitterer jeg for, at Venstre har fremhævet yderligere et par ønsker i forbindelse med førstebehandlingen her.
Dem må vi så kigge nærmere på i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og forhåbentlig kan vi ende i en situation, hvor et bredt flertal i Folketinget stemmer for det samlede lovforslag.
Det ville naturligvis være mest hensigtsmæssigt.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Det er muligt, at hr. Brian Mikkelsen er modstander af papegøjesprog, men kunsten at tale udenom klarer han da egentlig meget godt.
Man trækker nu støtten til finansiering af nogle jordskattelettelser, man har givet.
Man har lavet ufinansierede skattelettelser i to omgange: i 2004 og i 2007.
Det kan vi spørge økonomiprofessorer fra Aarhus Universitet om de ikke vil være enige med mig i.
Den gamle regerings egne finansministerielle publikationer siger, at det skader balancen, at man har givet skattelettelser i de to omgange.
Det er fair nok.
Den tredje finansierer man så.
Forhåbentlig stemmer det i 2019, hvor det hele skal passe.
Men her man har givet nogle jordskattelettelser, og finansieringen af dem kommer nu, men nu trækker Det Konservative Folkeparti så støtten til dem.
Det var 150 mio. kr. mere i strukturelt underskud, som man har efterladt den nye regering.
Det rod, man har efterladt, må vi rydde op efter.
Det bliver så vores opgave.
Men det interessante spørgsmål er, om man har givet andre skattelettelser, som man også vil trække finansieringen af.
I så fald synes jeg, man skal komme med det nu, så vi ved, hvor stor opgaven er, inden vi skal lave 2020-planer og andre ting, der skal rydde op efter den gamle regerings økonomiske fadæser.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Men fru Pernille Skipper er vel klar over, at flygtninge, som har fået asyl i Danmark, jo er i Danmark.
Og derfor er det her jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal tage imod dem.
Dem, vi taler om her, har vi taget imod.
Så igen vil jeg sige, at spørgsmålet ikke handler om, hvorvidt vi skal tage imod dem, for det her er nogle mennesker, vi har taget mod.
Og så er det et spørgsmål om, hvorvidt de skal have permanent opholdstilladelse.
Hvorfor er det vigtigt, at man lige dér siger, at så skal de udsættes for positiv særbehandling i stor stil?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, så ordføreren må gerne uddybe det.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål, for nu siger fru Pernille Skipper, at fru Pernille Skipper er enig i justitsministerens udlægning af, hvad der sker med udvisningsreglerne.
Så vil jeg bare høre: Hvilken af justitsministerens udlægninger er det så, at fru Pernille Skipper er enig i?
Er det den, der er givet til Europa-Kommissionen, eller er det den, der er givet til den danske befolkning?
For man kan jo ikke være enig i begge dele.
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Til det første vil jeg sige, at flygtninge er en særlig udsat gruppe.
Det er mennesker, som er kommet hertil, fordi de er flygtet fra krig, fra politisk forfølgelse, og som for manges vedkommende har svære traumer med, og jeg synes, vi har en særlig forpligtelse til at tage os ordentligt af dem og tage hensyn til, at det er en særlig udsat gruppe, som kan have svært ved nogle af de krav, som man ellers stiller.
I forhold til diskussionen om udvisningsreglerne må jeg sige, at vi i Enhedslisten vil give justitsministeren ret i, at det her ikke ændrer på substansen i udvisningsreglerne, desværre.
Så det er rigtig fint, at man ændrer ordlyden, fordi det kommer til at tilpasse, hvem det kommer tvivlen til gode i nogle gråzonetilfælde.
Altså, hvis man er i tvivl om, om en udvisning vil være i strid med en international konvention eller ej, skal det så komme den udvisningstruede til gavn, eller skal man ligesom prøve at se, om det ikke går alligevel, og håbe på, at man ikke overtræder de internationale konventioner?
Det er rigtig fint at få det markeret i lovteksten, så den kommer i overensstemmelse med bemærkningerne.
Men der kommer formentlig ikke til at være færre, der bliver udvist, og det er vi rigtig kede af i Enhedslisten.
Vi synes, udvisningsreglerne er alt for stramme, og vi synes, det er at give mennesker en dobbelt straf.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Det er skam ikke noget, jeg principielt har.
Jeg forventer så sandelig i praksis, at det bliver sådan, at vi får dem, hvor det overhovedet kan lade sig gøre i overensstemmelse med rammeafgørelsen, hjem for at afsone i deres eget land, fuldstændig ligesom jeg forventer, at vi skal tage dem, der er dømt i et andet EU-land for en forbrydelse, hjem for at afsone i Danmark.
Det er både principielt og i praksis min forestilling om, hvordan det skal være.
Hvilke typer er det så, man skal sende hjem?
Man kan sagtens forestille sig nogle, der har været varetægtsfængslet i 2 måneder, derefter bliver tiltalt og dømt for en forbrydelse, og den straf, de får, er 2 måneder.
Så er det klart, at så er afsoningsspørgsmålet jo ligesom overstået, kan man sige.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Det tror jeg sådan set godt at de kunne se pointen i.
Så jeg forstår slet ikke, når hr. Ole Hækkerup siger, at principielt er man enig, det gælder alt, hvorfor man så ikke vil være med til at gå det skridt videre end rammeafgørelsen, som forslagsstillerne netop her lægger op til.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Jeg synes, at det er fornuftigt at have en bundgrænse for, hvor korte eller hvor lange domme man sender folk hjem for at afsone.
Men skulle det vise sig, at vi med tiden kommer til at have en hel masse, der er idømt lige præcis 5 måneder og skal sidde 5 måneder i dansk fængsel, så synes jeg da i høj grad også, at det er værd at kigge på, om det så ikke var muligt at få dem hjem og at ændre på rammeafgørelsen.
Det synes jeg da i den grad er værd at se på.
Det, der er interessant for mig i den her forbindelse, er, at der står i det her beslutningsforslag, at vi skal lave bilaterale drøftelser med en række østeuropæiske lande for at sørge for, at folk kan komme hjem og afsone i deres egne lande, men vi står samtidig med en rammeafgørelse, som hr. Karsten Lauritzen jo selv omtalte i sin ordførertale, som betyder, at vi i løbet af relativt kort tid, formentlig 1-1½ år, vil have, at langt, langt de fleste EU-lande har gennemført den her rammeafgørelse.
Der tror jeg at vi ville stå os bedre ved at vente og se, hvor mange der har fået implementeret den her rammeafgørelse, og at det fungerer.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-03:
Tak, hr. formand, og tak til forslagsstillerne for dette beslutningsforslag.
Jeg er for så vidt enig, når det kommer dertil, at der kan være nogle positive effekter ved at lade udlændinge afsone i deres hjemland; set ud fra et resocialiseringsaspekt kan man jo argumentere for, at det er bedre, at afsoningen sker tæt på familien og i et miljø, hvor deres modersmål tales.
Her bliver medlemslandene forpligtet til at tage imod deres egne statsborgere, som skal afsone en dom, og som ministeren før frokostpausen var inde på, har vi i dag som et resultat af Europarådskonventionerne også en række bilaterale aftaler herom med lande uden for EU, f.eks. med Tyrkiet, med nogle af landene på Balkan
Så tror jeg altså også, man skal huske på, at der skal være to parter for at kunne lave en bilateral aftale, og at det jo koster noget at have indsatte siddende, også for det land, som man kunne have et ønske om at lave et samarbejde med.
Så jeg mangler måske lidt et svar på, hvordan vi skal få de andre lande til at gå med på ideen.
Jeg tror nu inderst inde, at den bedste måde, hvorpå man kan få dem med på ideen, er gennem internationale konventioner og gennem EU-samarbejdet, og det er jo nogle kanaler, som vi lige præcis allerede benytter i dag.
Jeg synes også, jeg til det med den manglende finansiering vil bemærke, det har været oppe før, at det, hvis man ønsker at lave fængselsbyggerier i udlandet – altså sådan en østeuropæisk kickstart – så koster noget.
Der har man jo ikke givet noget svar på hvordan man har tænkt sig at finansiere det.
I forhold til det med det grænseoverskridende politisamarbejde, som også er en del af beslutningsforslaget, vil jeg sige, at vi jo allerede i dag gennem Europol og gennem nogle relevante bilaterale aftaler har et stærkt samarbejde, hvor man løbende laver grænseoverskridende indsatser.
Hvis forslagsstillerne mener, at vi skal fortsætte med det, er jeg for så vidt enig, men jeg tror også, det er noget, politiet allerede gør på de områder, hvor det er relevant.
Jeg tror, at man, hvis man virkelig ønsker at styrke indsatsen over for den grænseoverskridende kriminalitet, måske så burde afskaffe retsforbeholdet, for der er meget, der tyder på, at det er det, der langt hen ad vejen gavner de kriminelle.
Men det er jo måske en helt anden diskussion.
Så for at opsummere vil jeg sige, at det, hvad angår overførsel af dømte udlændinge til fængsler i deres hjemlande, er noget, der er sat i værk, og at det internationale politisamarbejde også er noget, der er sat i værk.
Derfor kan Radikale Venstre samlet set ikke støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Jeg synes, at hr. Jeppe Mikkelsen leder lidt efter nogle fakta om, hvad det vil betyde, og hvad økonomien i det her er.
Det vil jeg meget gerne være behjælpelig med, så det måske giver et bedre grundlag for Det Radikale Venstre at træffe deres beslutning ud fra.
Vi har faktisk netop i Retsudvalget via spørgsmål 149 spurgt justitsministeren, hvor meget kapacitet i fængslerne der ville blive frigivet, hvis man straks efter domfældelse overførte samtlige udvisningsdømte til deres respektive hjemlande.
Det ville i 2010 betyde, at 467 personer, der blev løsladt med dom om udvisning, så skulle tilbage til deres hjemland.
Det ville betyde, at de personer, der tilsammen har afsonet 330 år – det har de altså allerede gjort på daværende tidspunkt i 2010 – svarende til et gennemsnitligt dagligt belæg på 330 indsatte, så ville skulle hjemsendes.
Det har vi jo brug for, så hvorfor betænke sig?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-03:
Jeg er for så vidt enig, som jeg sagde.
Det er derfor, jeg synes, det er godt, at vi har fået en EU-rammeafgørelse, som lige præcis går ind og tager fat om det her problem.
Det er jo glimrende, at vi på EU-plan nu kan udnytte den her mulighed.
Jeg tror, at EU er det absolut bedste organ til at forpligte landene med hensyn til at tage imod hinandens kriminelle statsborgere.
Det tror jeg sådan set er det absolut bedste organ at gøre det igennem, og det vil jeg gerne give hr. Peter Skaarup ret i at det er en god idé at vi kigger på.
Det synes jeg også at vi gør.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Men jeg vil sige til hr. Jeppe Mikkelsen, at hvis man nu har det ønske, at vi akut skaffer fængselskapacitet i Danmark, fordi vi synes, at det er unødvendigt, at udlændinge afsoner i danske fængsler, og hvis vi kan sørge for, at det sker i de pågældendes hjemlande, så vil det da være en rigtig stor portion af fængselspladser, som vi kunne frigøre på den her måde.
Vi er vel også samtidig enige om, at EU-landene ofte har meget svært ved at implementere rammeafgørelser af forskellig art.
Vi nævner i beslutningsforslagets bemærkninger Polen, som kun forpligter sig til at modtage domfældte til afsoning, hvis dommen er afsagt efter den 5. december – hør – 2016.
Det vil sige, at vi altså skal vente i bedste fald til efter 2016 – det drejer sig om nogle, der bliver domfældt efter 2016 – på, at de måske kan komme hen at afsone i hjemlandet.
Indtil da afsoner de her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-03:
Det er fuldstændig korrekt, at det tager noget tid.
Det tager noget tid i EU også.
Jeg kan bare ikke se, hvordan det skulle kunne gå hurtigere, hvis vi begynder på et nyt forhandlingsforløb og laver nye bilaterale aftaler, for det er godt nok også noget, der tager noget tid.
Hvis Polen har fået igennem i EU, at de først vil modtage deres egne kriminelle statsborgere fra 2016 og fremad, kan jeg ikke se, hvorfor de nødvendigvis skulle lave om på det, hvis vi kom fra dansk side og bankede på døren og sagde, at vi gerne ville lave en særskilt bilateral aftale.
Jeg tror altså på, at den bedste måde at gøre det her på er gennem de organer, som vi allerede bruger i dag.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Jeg skal på vegne af fru Karina Lorentzen Dehnhardt læse hendes tale op.
Der bliver også gjort en kæmpeindsats på dette område.
Muligheden for at overføre de kriminelle bliver prioriteret rigtig højt i det internationale samarbejde, og det er vi glade for.
Når vi alligevel vender os imod beslutningsforslaget, er det, fordi vi ikke tror, at det kommer til at gå hurtigere eller blive bedre ad den vej, forslagsstillerne forestiller sig, nemlig ved at supplere de nuværende tiltag med bilaterale tiltag.
Når det drejer sig om lande i EU, har vi jo EU-rammeafgørelsen om overførsel af domfældte, som åbner op for, at de kriminelle EU-borgere kan afsone i deres hjemland.
Det er et tiltag, som de fleste af landene er i gang med at implementere.
Forslagsstillerne henviser til Norges aftaler, men her er netop forskellen – hvis det skulle være en overraskelse for forslagsstillerne – at Norge ikke er med i EU.
Lande som f.eks. Tyrkiet og en del lande i Eksjugoslavien, der har flere statsborgere, der sidder i danske fængsler, har forpligtet sig på europarådskonventionerne om overførsel af domfældte.
Også dette aspekt er noget, der i forvejen bruges store kræfter på både nationalt og internationalt.
Rigspolitiet og de enkelte politikredse overvåger og analyserer udviklingen, og dansk politi har stablet nationale taskforces på benene.
Det har givet den nationale indsats et ekstra skub, når det handler om kriminalitet, som bliver begået i Danmark, men med forbindelser til udlandet.
På det internationale niveau er dansk politi således meget aktive, og vi kæmper for at gøre op med den grænseoverskridende kriminalitet.
Så med de ord: Vi er enige i intentionen, men hvis regeringen bliver pålagt at gå den bilaterale vej, så risikerer vi direkte at forsinke processen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Så vil jeg for egen regning godt gøre opmærksom på, at det her formentlig er noget, der er kommet helt tilfældigt.
Ordføreren for forslagsstillerne er blev ringet op af en journalist og blevet spurgt, om man vil gøre det samme som i Norge, og så har ordføreren for forslagsstillerne svaret: Det synes jeg ville være en god idé.
Men virkeligheden er, at han ikke var klar over, at vi har en rammeafgørelse i EU, og at vi er i gang inden for EU.
Men sådan er der jo så meget.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Jeg kan forstå, at hr. Ole Hækkerup principielt er enig i, at hvis man er udenlandsk statsborger og ikke har lovlig opholdstilladelse i Danmark eller står til udvisning efter endt afsoning, burde afsone i hjemlandet.
Skal jeg forstå, at det der principielle syn på problemstillingen gælder, uanset hvor lang fængselsstraf man er idømt, altså, der er vel forskel på, om man er idømt 10 år eller man er idømt 2 måneder.
Der ville det være rart at høre, om det principielle syn, som Socialdemokraterne har, gælder hele vejen rundt, eller det kun er sådan et halvt principielt synspunkt.
Ministeren afviser det og siger, at der er intet, der kan gøres bedre, og så ville det være naturligt, at ministeren var udstyret med tallene for, hvor mange der rent faktisk afsoner, og hvad man konkret gør.
Det er jo noget, man har arbejdet med i mange år, som den tidligere regering også arbejdede med.
Jeg vil så spørge ministeren om noget andet.
Hvis det nu var muligt for dem at afsone i rumænske fængsler, skulle vi så ikke gøre alt, hvad vi kunne, for det?
Kunne man ikke overveje, om man skulle tage en bilateral kontakt til de rumænske myndigheder, som vi i øvrigt har et udmærket samarbejde med i forhold til bekæmpelse af organiseret kriminalitet?
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
I lige nøjagtig den 1-årige aftale om Kriminalforsorgens økonomi, som hr. Karsten Lauritzens parti og regeringen jo bl.a. har indgået, er det jo et element, vi ser på, altså, hvordan vi kan forbedre mulighederne for det.
Så i respekt for den aftale, vi har lavet, vil jeg bare henlede hr. Karsten Lauritzens opmærksomhed på, at vi faktisk har aftalt, at vi skal kigge på det her.
Så det mener jeg sådan set ikke der er nogen grund til at gøre nogen politisk uenighed eller en større diskussion ud af.
Det er noget, vi kommer til at se på, når vi skal se på udmøntningen af den aftale, vi har lavet.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Ordføreren sagde, at der selvfølgelig skal noget økonomi til, hvis man skal oprette fængselspladser i nogle østeuropæiske lande.
Da det her beslutningsforslag blev lanceret i medierne, tror jeg, det var under sådan en overskrift om, at VKO ville bygge fængsler i de østeuropæiske lande, så jeg skal bare spørge ordføreren: Når der kommer et ændringsforslag til finansloven til december, hvor mange penge forestiller ordføreren sig så at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har afsat i sådan et ændringsforslag til at bygge fængsler i Østeuropa?
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Jeg tror, vi har haft diskussionen, hvor hr. Ole Hækkerup gentagne gange har sagt, at det ikke er alt, hr. Ole Hækkerup er citeret for, og den kontekst, det er sat ind i, der er korrekt.
Dele af den mindreomkostning kunne man bruge til at opgradere fængselspersonalet og undervise fængselspersonalet i en række ting støttet fra dansk side.
Men altså, et provenuneutralt eller udgiftsneutralt forslag er det, der er vores tanker bag det her.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Men så skal jeg spørge ordføreren: Ordføreren nævner Rumænien eller andre lande som eksempel, og hvis nu man forestiller sig, at de er i gang med at implementere rammeafgørelsen, så man ved, at de om 1 år eller halvandet fra nu vil have implementeret den og alligevel skal tage deres egne statsborgere hjem, så er vi vel enige om, at det vil være tæt på sådan goddag mand økseskaft at sige, at man skal gå i gang med at lave bilaterale drøftelser og opføre fængsler eller opføre fængselspladser i de nævnte lande, for de vil jo langtfra stå færdige, førend rammeafgørelsen er fuldstændig implementeret både i Danmark og eksempelvis i Rumænien.