runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2014-05-06:
Så er vi også fremme ved bundlinjen på det her.
For statsministeren var det nok, at justitsministeren beklagede, at han havde løjet.
Hvis ikke et folketingsflertal havde grebet til handling, havde justitsministeren jo fået lov til at fortsætte.
Statsministeren greb jo ikke ind.
Fra det sekund man var klar over, at han havde løjet, kunne statsministeren helt uden om Folketinget, det er statsministerens suveræne ret, have fyret ministeren og sagt: Den går ikke, kammerat, du har løjet, ud af vagten.
Det gjorde man ikke.
Statsministeren håbede på, at en beklagelse var nok til, at vedkommende kunne få lov til at overleve, altså accepterer statsministeren, at man må lyve over for Folketinget, hvis man kan slippe afsted med det via en undskyldning.
Det er bare ikke godt nok.
Til debatten om tidligere justitsminister Morten Bødskov kan man vel konkludere, at regeringens eller statsministerens politik er, at man ikke må lyve, og dog må man gerne lyve, bare man beklager.
Det er jo grundessensen.
For det vidste statsministeren jo om aftenen, inden den daværende justitsminister gik til samråd.
I alle de timer, der gik, indtil det samråd var overstået, vidste statsministeren, at han havde løjet, men tog ingen konsekvens af det.
Er det ikke det samme, som at man accepterer, at en minister gerne må lyve over for Folketinget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Nu har der jo været en grundig parlamentarisk proces i forhold til den tidligere justitsminister.
Jeg har besvaret disse spørgsmål rigtig mange gange, da jeg selv var i samråd om sagen, og det er medlemmer af Folketinget, som suverænt afgør, hvilken konsekvens en handling skal have.
Det er en politisk, og jeg vil godt understrege ikke en juridisk afgørelse, der er givet i den her sag.
Men som jeg også har sagt mange gange tidligere, kan der ikke være nogen tvivl om, at man selvfølgelig skal sige sandheden til Folketinget.
Folketinget har krav på at få korrekte oplysninger, for ellers kan Folketinget ikke løse den opgave, de har, med at kontrollere den til enhver tid siddende regering.
Så selvfølgelig skal Folketinget have korrekte oplysninger.
Anders Samuelsen (LA), 2014-05-06:
Hvorfor fyrede statsministeren så ikke justitsministeren, i samme sekund hun fandt ud af, at justitsministeren havde løjet?
Hvorfor blev han ikke fyret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jeg ville ønske, at hr. Anders Samuelsen også havde fundet vej til det samråd, som varede ganske mange timer, den 17. januar, og der besvarede jeg også spørgsmål, der i hvert fald ligner det, som der bliver stillet på nuværende tidspunkt.
Jeg mente, at den tidligere justitsminister skulle have lejlighed til at forklare sig i udvalget, og jeg vil også godt understrege, at justitsministeren, da han var i samrådet, jo beklagede – og jeg har også udtrykt den 17. januar, at det var rigtigt at beklage – at Retsudvalget ikke fik den reelle begrundelse for aflysning af Christianiabesøget.
Der er ikke rigtig noget spørgsmål, men jeg skal da forsøge at sige noget alligevel.
Det ved hr. Anders Samuelsen intet om – overhovedet.
Jeg har sagt, at jeg gerne ville give anledning til, at justitsministeren kunne forklare sig i udvalget.
Det gjorde han også.
Han gav en længere forklaring, og jeg mener også i forhold til at få sagen belyst, at det var det korrekte, at justitsministeren fik lejlighed til at forklare sig, og hr. Anders Samuelsen aner intet om, hvad der var sket, hvis der ikke var sket det, som skete efter hr. Morten Bødskovs samråd.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-06:
Jeg vil så vende tilbage til at drøfte politik med statsministeren.
Først vil jeg gerne sige tak for de indledende betragtninger om oplægget til en reform af beskæftigelsesindsatsen.
Jeg synes, det er på tide, at vi drøfter, hvordan vi mere effektivt kan formidle ledige jobs til ledige hænder her i Danmark, og jeg kan forstå, at statsministeren synes, vi skal væk fra pipfuglekurser – jeg tror, det var det udtryk, statsministeren brugte.
Jeg synes bare, det er beklageligt, at man så i stedet for vil indføre en pipfugleuddannelse, der er meget længere og meget dyrere end de pipfuglekurser, som man har i øjeblikket.
Det kommer vi jo til at diskutere i den kommende tid, når det skal forhandles, men det skal bare være min indledende betragtning over statsministerens indledende bemærkninger.
Jeg vil egentlig godt rejse et helt andet spørgsmål, for vi er nu midt i en række debatter frem mod valget til Europa-Parlamentet den 25. maj.
Et tema, som vi i Det Konservative Folkeparti i den forbindelse er stærkt optaget af, er, hvordan vi i højere grad kan bruge EU til at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Det er jo en kendsgerning, at rigtig mange borgere i Danmark er utrygge ved de mange indbrud, som ikke mindst finder sted i folks hjem.
Der er over 40.000 indbrud om året i danske hjem.
Cirka hvert trettende minut bliver der begået et indbrud i et hjem i Danmark.
En stigende del af de indbrud og andre tyverier – herunder cykeltyverier – bliver begået af folk, der kommer til Danmark fra andre europæiske lande.
Vi har alle sammen glæde af den frie bevægelighed på tværs af landegrænserne, og det skal vi holde fast i, men så må vi også styrke samarbejdet om at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og regeringen har jo indgået en aftale om, at vi skal hjemsende flere udlændinge til afsoning i fængsler hjemme i Rumænien og Polen og andre steder, hvor der ikke er så rart som i Danmark.
Vil statsministeren bidrage til, at vi f.eks. hjælper de lande med at bygge flere fængsler, så de kan huse dem, for deres argument for at afvise forbrydere, som er straffet i Danmark, er jo, at der ikke er kapacitet i fængslerne i disse østeuropæiske lande, og at de ikke har økonomi til at lade dem afsone i de lande?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Vi kom vidt omkring, men hr. Lars Barfoed startede faktisk med at sige nogle ord om, at nu skulle man ikke fjerne pipfugleaktivering for så at gå over til pipfugleuddannelser.
Det kan jeg ikke lade være med at reagere på, for det ligner jo egentlig ikke hr. Lars Barfoed at være provokerende over for de arbejdsløse.
Men jeg tror nok, at de mere end 16.000 mennesker, der over de næste 5-6 år – hvis vores plan kommer til at finde sted – kommer til at gå fra at være ufaglærte til at blive faglærte, f.eks. ved at blive voksenlærlinge, absolut ikke synes, at der er tale om pipfugleuddannelser.
Men hvis det er den måde, man ser på uddannelse i Det Konservative Folkeparti på, kan jeg da godt se, at man umiddelbart vil være lidt modstander af, at vi bruger næsten 500 mio. kr. årligt på at sikre mere uddannelse til dem, der har fået mindst uddannelse.
For vores beskæftigelsesreform går netop ud på, at den meningsløse aktivering – som ikke har bidraget særlig meget til, at den enkelte kan komme tilbage til arbejdsmarkedet – skal afskaffes, og at pengene i stedet skal bruges på nogle af de mennesker, der har fået mindst uddannelse, så de kan blive faglærte.
Det tror jeg ikke de opfatter som pipfugleuddannelse – sådan vil jeg i hvert fald på ingen måde betegne det.
I forhold til de forslag, der er om bekæmpelse af kriminalitet og om at bruge vores internationale samarbejde til bekæmpelse af kriminalitet, vil jeg sige, at jeg er utrolig enig med Det Konservative Folkeparti i, at det er vigtigt.
Man skal bare lige i parantes bemærket
huske på, at indbrudskriminaliteten jo rent faktisk er på vej ned i Danmark.
Det er rigtigt, at der skrives rigtig meget om det, men indbrudskriminaliteten er faktisk for nedadgående.
Det ændrer ikke ved, at det for den enkelte familie er dybt, dybt ubehageligt at blive udsat for indbrudskriminalitet, og derfor er jeg også meget tilfreds med den aftale, vi har indgået med flere partier i Folketinget, om, at det skal være lettere at sende kriminelle tilbage til deres hjemlande.
Først vil jeg sige, at jeg selvfølgelig glæder mig over, at hr. Lars Barfoed også tager europaparlamentsvalget op her i Folketingssalen og bruger tiden her til at gøre opmærksom på, at det finder sted.
Det glæder mig også, at han rejser en meget vigtig problemstilling, nemlig at der bliver begået indbrud i Danmark.
Man kan sige, at et indbrud jo er et indbrud for meget, fordi det er så forfærdeligt for den enkelte familie, og i det omfang at det er udlændinge, der begår disse indbrud, skal vi have mulighed for at sende dem hjem, så de kan afsone deres straf.
Hr. Lars Barfoed beder så om, at vi skal bruge danske skattekroner til at oprette fængsler eller forbedre fængsler i andre lande, og der må jeg sige, at jeg umiddelbart vil være særdeles skeptisk over for det, og det tror jeg også rigtig mange danske skatteborgere vil være.
Men jeg vil igen gentage, at regeringen og Det Konservative Folkeparti jo har et fornuftigt samarbejde om det her spørgsmål, og derfor kan jeg jo opfordre til, at hr. Lars Barfoed rejser det over for justitsministeren.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-06:
Tak for det.
Jeg går herop på talerstolen for at fremsætte en spådom, for jeg spår, at lige om lidt bliver rigtig mange ældre bilister udeomkring i landet godt og grundigt skuffede, og det vil jeg selvfølgelig gerne begrunde ganske kort.
Hidtil har det været opfattelsen hos rigtig mange, at de ældre udgør en særlig risiko for ulykker i trafikken.
Men fakta er jo, at ældre generelt kører sikkert og rutineret med meget få ulykker til følge.
Desuden viser helt ny forskning hos DTU, at der ikke kan påvises en sammenhæng imellem et tvunget lægetjek ved kørekortfornyelse og sikkerheden i trafikken.
Og endelig ser vi en glædelig sundhedsmæssig udvikling, hvor ældre i dag er langt mere friske højt oppe i årene, end de var for blot 30 år siden.
På denne baggrund er det helt uforståeligt, at regeringen trods venlige ord med på vejen ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
I stedet henviser regeringspartierne til behovet for at drage Sundhedsstyrelsen ind i sagen.
Det er jo ren forhalingstaktik.
Som det fremgår af spørgsmål 841 i regi af Retsudvalget, har Sundhedsstyrelsen allerede for 2 år siden udtalt, at der ikke findes videnskabeligt belæg for, at et lægetjek ved 70-årsalderen er at foretrække frem for ved 75-årsalderen.
Jeg er overbevist om, at rigtig mange ældre lige nu sidder og er dybt skuffede over regeringens uforståelige og usaglige afvisning af dette beslutningsforslag.
Regeringen skylder en forklaring på, hvorfor ældre skal bruge tid og penge på et obligatorisk lægetjek allerede fra 70-årsalderen, når det ikke har nogen påviselig effekt for trafiksikkerheden.
Svaret blæser i vinden.
Jeg kan dog på vegne af Venstre og de øvrige forslagsstillere garantere, at vi vil følge aktivt op på denne sag, så den sunde fornuft sejrer til sidst.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-06:
Problemet med indbrudstyveriernes udvikling er jo i høj grad, at vi kan se en stigende tendens til, at det er udlændinge, og jeg må sige for en dels vedkommende østeuropæere, som kommer til Danmark og tilsyneladende begår organiserede indbrud i Danmark.
Og derfor er der en risiko for, at hvis vi ikke sætter hårdt ind over for det – jeg skal lige sige, at antallet af indbrud i Danmark jo er langt højere end i de lande, vi normalt sammenligner os med – så er der en risiko for, at den udvikling vil fortsætte og blive et stigende problem for danskerne og dermed for danskernes tryghed.
Derfor skal der sættes hårdt ind over for det.
I den forbindelse går det jo ikke, at vi – selv om vi har alle mulige gode intentioner om at sende dem hjem til afsoning i fængsler i Østeuropa – kan se, at det bare bliver afvist fra de pågældende landes side.
Vi ser også, at mange af de udlændinge, som har begået kriminalitet og er blevet udvist fra Danmark, vender tilbage.
Derfor er der jo i virkeligheden behov for, at vi så må betale noget for det, for i stedet for at have dem gående i Danmark og begå indbrud her, er det jo billigere at bruge midler i EU til at sikre, at landene styrker deres fængselskapacitet, så de folk kan afsone i fængsler i deres hjemlande, hvor der ikke er så rart som i danske fængsler.
For det ville betyde, at vi også kan hjemsende dem til afsoning i fængsler i Østeuropa.
Vil statsministeren være med til det?
Jeg kan se, at justitsministeren sidder lige bag statsministeren og er parat til at supplere statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jeg kunne desværre ikke høre, hvad justitsministeren sagde, men det er rigtigt, at det jo er et område, som også justitsministeren er utrolig optaget af.
Derfor vil jeg også godt sige, at når hr. Lars Barfoed siger, at det ser ud, som om der er et stigende problem med indbrudskriminalitet, så er det faktisk omvendt, nemlig sådan, at indbrudskriminaliteten er på vej ned i Danmark.
Det er ikke for at negligere, at indbrudskriminalitet er et voldsomt problem for den enkelte familie.
Det er bare for at have fakta på plads.
Det ændrer ikke ved, at vi har en udfordring, der skal løses.
For den enkelte familie er det forfærdeligt at blive udsat for indbrud, og der er også en tendens til, at indbruddene bliver begået af mennesker, der ikke kommer fra Danmark, men fra andre lande.
Derfor er vi meget tilfredse med, at vi har fået bedre muligheder for at sende folk tilbage.
Det er også derfor, man selvfølgelig skal overvåge det her, for hvis man bare hæver straffen, vil det så være nemmere eller sværere at sende folk tilbage?
For det gør det jo faktisk dyrere at sende dem tilbage, og jeg vil egentlig opfordre hr. Lars Barfoed til at drøfte det med justitsministeren, hvis der er yderligere forslag til, hvordan det her kan løses.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-06:
Vi vil altid gerne drøfte den sag med justitsministeren, men nu er det jo statsministeren, som er i spørgetime her, og jeg forstår, at man der kan rejse alle mulige politiske spørgsmål.
Det her spørgsmål er altså et, det er væsentligt for danskerne at vi drøfter, og det er også et, som er meget relevant, i forhold til den valgkamp vi er i gang med inden valget til Europa-Parlamentet den 25. maj, og der er det jo naturligt nok, at vi også her i salen reflekterer det – måske også så flere danskere bliver opmærksomme på, at de skal stemme den 25. maj, kan man jo så indskyde.
Men det, jeg sagde om udviklingen i antal indbrud, var jo, at der er en stigende tendens til, at det er udlændinge ikke mindst fra Østeuropa, der begår disse indbrud, og hvis ikke vi sætter hårdt ind over for det og både bruger de instrumenter, vi har til det i EU, og bruger dansk lovgivning til det, risikerer vi, at udviklingen vender, og at der igen bliver flere og flere indbrud i Danmark, fordi flere og flere udlændinge ser det som en fordel at komme til Danmark og begå indbrud i stedet for i andre lande, hvor straffen ikke er så høj.
Desværre vi også set udlændinge, som siger direkte, at det egentlig er meget behageligt at opholde sig i et dansk fængsel, i forhold til hvordan det er at opholde sig i de fængsler, der er i deres hjemlande.
Det er derfor, jeg beder statsministeren om at medvirke til at få gennemført det, vi foreslår fra konservativ side, nemlig at få flere sendt hjem til afsoning i deres eget land.
Det kunne ske, ved at vi om ikke andet bidrager til at styrke fængselskapaciteten, så der er plads til dem, og at vi øger straffen herhjemme – for det kræver nemlig, at der er en højere straf – så vi har mulighed for at sende dem, som overtræder bortvisningen fra Danmark, hjem, i stedet for at de skal i fængsel her i landet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Jeg kan bekræfte det der med de mange forligskredse, og det tager selvfølgelig ministerens tid og kræfter, og der er jo blevet brugt rigtig meget tid og rigtig mange kræfter på Togfonden DK det sidste års tid – det medgiver jeg.
Men vi er altså mange, der savner – det tror jeg også gælder mange ude i befolkningen og i erhvervslivet – at der kommer mere gang i forhandlingerne omkring vejnettet, for det er jo, selv om kollektiv trafik er godt og den skal styrkes, hvilket vi alle sammen mener, vejene, som virkelig kan skabe noget vækst og nogle arbejdspladser, for det er jo det, som erhvervslivet og deres ansatte skal bruge langt hen ad vejen – om jeg så må sige. Så jeg vil spørge ministeren, om tiden nu er inde til, at regeringen sætter mere fokus på de her forhandlinger og også sætter mere fokus på vejene i det hele taget.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Og igen tak for et relativt klart svar, synes jeg, på, at ministeren har så travlt med – tror jeg, man kan sige, og jeg citerer – en metro, der løber af sporet, og mange andre sager, at der så ikke er tid til at prioritere vejnettet. Vil ministeren så prøve i fremtiden at skaffe sig den tid til at prioritere det, som hr. Kristian Pihl Lorentzen ønsker?
Eller er det udtryk for, at regeringen vælger at sige: Vejnettet må komme, når der engang er plads i kalenderen?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Jeg synes, det er præcis det spørgsmål, vi skal tale om bagefter.
Er det ikke rigtigt forstået?
Men lad os da bare tage det nu, for det er jo op til spørgeren at spørge, så skal jeg nok forsøge at svare.
Det går efter den drejebog, jeg har lavet, og den drejebog skal tage hensyn til nogle forskellige ting.
Der sker en del uforudsete ting på Transportministeriets område med ting, der bliver fordyret, eller tog, der pludselig ikke kan køre, eller signaler, der går ned, og sådan nogle ting skal vi have rum til.
Det andet er så, at timingen jo er ret afgørende i forhold til disse forligskredse.
Jeg kunne da ærgre mig over, at Venstre ikke er med i Togfonden DK – den største investering i kollektiv trafik i mange, mange generationer i Danmark.
Det ville virkelig være godt, hvis Venstre var med i den, lige så vel som det kunne være godt, hvis man var med i »Bedre og billigere«, som netop sikrer, at vi har nogle ordentlige tog at køre i, hvis IC4 ikke kommer til at køre.
Men de ting skal der også sørges for, og det er også mit ansvar som transportminister, ud over at jeg selvfølgelig vil forsøge at gøre, hvad jeg kan, for at tilgodese Venstres ønske om at komme til forhandlinger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Det er jeg sådan set glad for at ministeren siger.
Nu skal vi jo ikke forhandle her i salen, som ministeren også tidligere har sagt, men jeg kan da klart slå fast, at Venstre er indstillet på at hæve puljen, for vi kan se, at der er rigtig mange projekter, som ville have en hurtig erhvervsmæssig effekt lokalt, og det er jo det, vi går efter, nemlig at gøre vindene lidt mildere for erhvervslivet, så vi kan få nogle flere arbejdspladser.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om vi i forbindelse med det her tjek, der har været af ansøgningerne, får en bedre vurdering af den erhvervsmæssige effekt, som de her projekter forventes at have.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for den klare ros til ministeren selv for at være meget mere tilhænger af veje, end den tidligere minister, fru Pia Olsen Dyhr, var.
Det synes jeg er ærlig snak.
Jeg tror faktisk, ministeren har ret, og hvis jeg skal være helt ærlig, skal ministeren have den ros, at han nok er mere interesseret i veje, end fru Pia Olsen Dyhr var.
Jeg prøver sådan set ikke at være polemisk.
Så jeg tror, vi har den fælles holdning, at vi sådan set bare gerne vil have nogle af de her ting i mål.
Det var jo også derfor, vi tidligere stillede spørgsmålet om udmøntning af puljen.
Der findes jo også, skal jeg sige, socialdemokratiske kommuner, som har gode vejprojekter.
Dermed ikke sagt, at det er dem, der skal prioriteres, men der er ganske udmærkede projekter rundtomkring i landet, som jeg synes ministeren skal prioritere, og det håber jeg også han når frem til at gøre på et tidspunkt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Ja, nu kunne man jo tro, at spørgsmålet her var stillet af oppositionen for at drille regeringen lidt, og det er der selvfølgelig overhovedet ikke tale om.
Der er tale om, at spørgsmålet er affødt af rigtig mange reaktioner ude fra landet, hvor man savner lidt mere fremdrift.
Vi har også set erhvervsorganisationer skrive i deres nyhedsbreve, at de savner, at vi får sparket bolden i mål, specielt hvad angår nogle vejinvesteringer.
Og der har alle partierne jo budt ind med gode forundersøgelser og VVM-undersøgelser, som ligger klar, men man savner, at vi får sparket nogle bolde i mål.
Det er derfor, vi forsøger at presse lidt på her, for det er der rigtig mange der føler behov for.
Derfor vil jeg bare sige, at nu har vi godt nok lige i dag fået indkaldelse til næste møde, og tak for det – der bliver forhandlingsmøde i næste uge – men der har altså siden januar kun været holdt fem forligskredsmøder, og det vil jeg sige ikke er særlig stor fremdrift i en forhandlingsrunde, at man altså holder fem møder fra januar til hen i maj måned.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen: Føler ministeren ikke, at der er behov for at sætte lidt mere turbo på?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Ja, jeg synes, at det er en udmærket fremdrift, vi har i forhandlingerne.
Vi har jo lige haft debatten om puljen med de indtil videre 100 mio. kr. til lokale vejprojekter på statsvejnettet, så det ser jeg meget frem til.
Og når vi har overstået dem, starter vi de egentlige forhandlinger, hvor man jo så kan krydse klinger om, hvad det er, man har af prioriteter.
I forhold til det tidsmæssige vil jeg da også for god ordens skyld nævne, at vi jo også i disse uger i ministeriet har forhandlinger med partierne og forligskredsen bag både den bedre og billigere kollektive trafik og Togfonden DK, som også er på vej gennem behandling i Folketingssalen netop nu, lige så vel som at vi – hvad spørgeren godt ved, for han er med i forliget om det – er ved at få metroprojektet tilbage på sporet.
Så jeg tror, man må sige, at der er god fremdrift i de sager, som ligger på mit bord.
Men det er jo forhandlinger, som også Venstre har en vis indflydelse på at påvirke tidsplanen for, for jo mere man skubber på med at få en aftale i hus, jo større chance er der for at få en aftale.
Så det er jeg rigtig glad for.
Det var rigtig ærgerligt, hvis det var det modsatte og det var mig, der måtte trække Venstre til bordet.
Nu kan jeg forstå, at Venstre godt vil være med til at lave et bredt forlig her igen, og jeg ser frem til at fortsætte de forhandlinger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder således: Mener ministeren, at der er tilfredsstillende fremdrift i forhandlingerne i den brede trafikforligskreds om investeringer i vejnettet?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Mange tak.
Nu var det jo, fordi spørgeren selv gjorde sig morsom, i forhold til om det var en personlig holdning eller en transportministeriel holdning.
Der vil jeg gøre det klart, at når jeg udtaler mig her i Folketingssalen, er det naturligvis som landets transportminister.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Og tak til ministeren for, synes jeg, nogle relativt klare svar.
Det er der grund til at kvittere for, nemlig først og fremmest, at ministeren vil have en aftale på plads inden sommerferien.
Venstre har nu givet tilsagn om, at man kan se på at forhøje puljen, hvis det er nødvendigt.
Og ikke mindst har ministeren jo også i dag meget klart sagt, at det lokale erhvervsliv selvfølgelig også skal ses i sammenhæng med de investeringer, der bliver lavet.
Det tror jeg vil være vigtigt i forhold til de store investeringer, der ligger og venter.
Der vil være nogle, der er mere oplagte end andre.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Så vil jeg til sidst sige, at jeg ikke tror, det nødvendigvis klæder transportministeren at blive ved med at tale om tidligere statsministre fra for mange år siden.
Det er sådan set ikke det, vi spørger om i dag.
Vi er sådan set mere interesseret i at vide, hvad den nuværende transportminister vil.