Nick Hækkerup (S), 2011-01-20:
Den 1. november 2005 blev inddrivelsen af restancerne jo samlet under skatteministeren, og siden da er restancerne bare vokset og vokset, og ultimo 2009, som er året for vores sidste årsopgørelse af det, er restancebeløbet gjort op til svimlende 66,9 mia. kr.
Til gengæld er der så et andet tal, der i den samme periode hele tiden er faldet, nemlig antallet af medarbejdere, som skal løse problemet.
Fra 2005 til 2010 er der fjernet ikke færre end 654 årsværk fra området – og med den vedtagne finanslov er prognosen, at det tal vil stige yderligere de kommende år
En del af begrundelsen for at gøre det har været, at der ville komme et it-system, som skulle kunne facilitere processen og gøre det lettere, og derfor ville behovet ikke være lige så stort.
Problemet er bare, at it-systemet gang på gang er blevet forsinket; først skulle det tages i brug første halvår 2007, nu er forventningen, at det bliver ultimo 2011, og de seneste oplysninger er, at vi oven i købet kan risikere, at det bliver yderligere forsinket.
Hvis det ikke var, fordi det er så tragisk og har så tragiske konsekvenser, kunne man godt trække lidt på smilebåndet, når medarbejdere i SKAT på tomandshånd fortæller, at man kalder det syv-ni-tretten-systemet, for først skulle det være færdigt i 2007, så skulle det være færdigt i 2009, og nu bliver det sandsynligvis – måske – færdigt i 2013.
Man kan så selvfølgelig med rette spørge sig selv: Hvordan kan det være, at det hele sejler så meget?
En forklaring kan være, som den tidligere direktør i SKAT, Ole Kjær, i efteråret 2008 sagde om regeringens måltal for bl.a. inddrivelsen, og jeg citerer: Vi har ikke nogen som helst chance for at nå dem.
Regeringens reaktion på den udtalelse var at sætte ham fra bestillingen.
Det er indlysende, at når man på den måde slår budbringeren ihjel og nægter at se virkeligheden i øjnene, går det galt.
Rigsrevisionen har jo også været inde over det her emne og er i beretning nr. 13 fra 2009 kommet med en sønderlemmende kritik af håndteringen af området, og der tales bl.a. om, og jeg citerer igen: at SKATs arbejde med at inddrive restancerne ikke har haft den nødvendige kvalitet og det nødvendige omfang.
Der er altså både en kvalitativ kritik og en kritik af den der massive besparelse, som der er gennemført på området.
Det lovforslag, som vi står med i dag, og som så skal tage fat på problemet, er først og fremmest symptombehandling, fordi det ikke tager fat i ressourcesituationen og it-situationen, arbejdsværktøjerne, som kan bruges i situationen, men tager fat på reguleringssiden.
Det er i høj grad et forslag, som handler om at se handlekraftigt ud, men det reelle problem er bl.a., som Ole Kjær gjorde opmærksom på i 2008, at der mangler hænder.
Man kan så spørge sig selv: Virker lovforslaget så, og vil det trække den rigtige vej?
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at når de her initiativer er gennemført, forventer man, at restancerne kan nedbringes med 660 mio. kr.
Der er altså tale om 660 mio. kr. ud af 66,9 mia. kr.
Det er langt under 1 pct. Og til sammenligning har Rigsrevisionen slået fast, at i forbindelse med skattecentrenes overførsel af restancerne til det landsdækkende center måtte man afskrive krav på ca. 800 mio. kr. alene på grund af forældelse.
Men der er nogle af elementerne, som vi skal have vurderet nærmere, for når vi står i den her slags situationer, har vi på den ene side det hensyn, som hr. Mads Rørvig så udmærket redegjorde for, nemlig hensynet til at få pengene hjem, og på den anden side har vi hensynet til retsgarantien, retssikkerheden samt skyldnernes økonomiske formåen.
Og lige præcis når det kommer til det med skyldnernes økonomiske formåen, er der et forslag om at lave lønindeholdelse med et fast beløb, og man slår fast, at det skal kunne ske uden hensyn til indkomsttype og -størrelse.
Og når man tager det skridt, bliver retssikkerheden selvfølgelig så meget desto mere vigtig.
Her er der tale om en bemyndigelsesbestemmelse, og derfor vil vi selvfølgelig under udvalgsbehandlingen høre skatteministeren om, hvordan den bemyndigelse tænkes benyttet.