runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jeg tror også, at jeg tidligere i salen i dag henviste til det katalog af forslag, der handler om at bekæmpe radikalisering og ekstremisme, som den tidligere regering fremlagde, og som hr. Alex Ahrendtsens parti faktisk stemte for – og tak for det.
Hr. Alex Ahrendtsens parti, et bredt flertal i Folketinget stemte for det katalog af forslag, der handler om at bekæmpe radikalisering.
Det er jo et spørgsmål om, hvor langt man er villig til at gå for at skride ind – tilsynspligt, så snart der udøves nogen form for undertrykkelse, vold eller lignende.
Der tror jeg vi er enige om at man skal gå så langt, som man overhovedet kan.
Det er forbudt i Danmark, og det skal være muligt at skride ind og hjælpe de frihedskæmpere, som nemlig har kæmpet hver eneste dag i masser af år, og som findes i de muslimske miljøer, som har muslimsk baggrund og har taget de debatter, har taget de kampe, er brudt ud af de miljøer og i dag arbejder for at få langt flere med.
Jeg savner til gengæld Dansk Folkeparti i den kamp.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-04:
Tidligere på dagen stillede fru Sofie Carsten Nielsen et spørgsmål til Socialdemokraternes ordfører, hr. Dan Jørgensen, og i den forbindelse sagde hun så, at Det Radikale Venstre jo altid har kæmpet frihedskampen, især med henblik på de holdninger, der kommer til udtryk i den dokumentarudsendelse, som TV 2 kører for øjeblikket, om moskeerne og de ekstreme miljøer, der er.
Mit spørgsmål er til fru Sofie Carsten Nielsen – for det var jo meget overraskende for mig, at Det Radikale Venstre har kæmpet den her frihedskamp – hvad Det Radikale Venstre helt konkret har gjort for at bekæmpe de holdninger, der kommer til udtryk i TV 2-udsendelserne om moskeerne.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Der var ikke noget spørgsmål der.
Jeg er uenig med hr. Søren Espersen, men jeg er glad for, at hr. Søren Espersen tilskriver Radikale Venstre så ekstremt stor udenrigspolitisk indflydelse, som hr. Søren Espersen gør der.
Jeg kunne aldrig finde på at sammenligne nogen af regeringens ellers helt forfærdelige forslag med nazisme eller noget i den retning.
Det kunne jeg aldrig finde på.
Jeg har i adskillige omgange netop tydeligt sagt det, der stod i adskillige aviser i går, at der ikke er blevet taget en eneste ejendel eller andet fra nogen af de asylansøgere, de flygtninge, der kommer til Danmark hver dag.
Det synes jeg fremgik meget tydeligt af min ordførertale.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Ja, man kan så undre sig over, hvorfor hun føler sig foranlediget til det.
Det er nok, fordi der er nogle andre, der har sagt det.
Men jeg beklager, at jeg har misforstået det, der blev sagt.
Jeg vil så sige, at det her med at tage værdier fra flygtninge eller fra folk, der kommer hertil, jo ikke er noget nyt i europæisk sammenhæng.
Det foregår jo også andre steder på helt normal vis.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jeg tror ikke, at hr. Søren Espersen hørte efter.
Jeg gentager gerne, at vi har en udlændingeminister, som føler sig nødsaget til at fortælle danskerne, at hun ikke vil flå plomberne ud på mennesker, som flygter fra krigens rædsler.
Det har udlændingeministeren jo følt sig nødsaget til at fortælle.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Det fremgik af talen her, at det var regeringens politik og også flertallets politik i Folketinget at flå plomberne ud af tænderne på folk.
Jeg vil gerne have at vide, hvad det er for en del af udlændingelovgivningen, som vi forsøger at lave, der omhandler det, og hvor det står.
Min opfattelse er, at de folk, der kommer til landet som flygtninge og bliver anerkendt osv., til gengæld får en tandlægeundersøgelse, at de gennemgår forskellige ting både hos læger og tandlæger og får udbedret deres tandsæt på det offentliges regning, noget, som danskerne ikke får lov til.
Så jeg er lidt i vildrede nu.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-04:
Jeg synes netop, at stk. 2 beskriver det så vældig godt, når der står «bliver opløst ved dom«, og det er det, jeg synes vi først og fremmest skal holde os til, altså at vi har nogle domstole, der kan tage stilling i de her sager, og ikke at vi skal sidde og være dømmende magt herinde.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Så er det, fordi hr. Rasmus Nordqvist ikke kender grundloven, for der er ikke noget med det, for politi og domstol kommer først i anden række.
Må jeg citere fra § 78, stk. 2 og 3: Foreninger, der virker ved eller søger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, bliver at opløse ved dom.
Ingen forening kan opløses ved en regeringsforanstaltning, dog kan en forening foreløbig forbydes, men der skal der straks anlægges sag imod den til dens opløsning.
Så det vil sige, det er en justitsministeriel pligt, hvis sådanne foreninger forefindes, at opløse dem og så tage retssagen bagefter.
Det er i øvrigt ved Højesteret; det står også angivet i grundloven.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-04:
Skal vi stå herindefra og lukke en moské?
Nej, det har vi domstole til.
Jeg ved, at politiet allerede er gået ind i den her sag, og det synes jeg er rigtig godt, for det er for mig også danske værdier, at politiet går ind i en sag, og bagefter kan man se, at er der mulighed for at rejse den her sag ved domstolene, kan domstolene tage stilling til det.
Ønsker vi så, at domstolene skal dømme på en anden måde, må vi jo lovgive på en anden måde.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Jeg forstod på det, der blev sagt, at vi i hvert fald er enige om én ting, og det er, at Grimhøjmoskeen og de budskaber, der kommer derfra, ikke er acceptable.
Jeg vil så spørge Alternativets ordfører: Hvorfor vil man så ikke vil være med til at lukke det?
Forklaringerne om, at så kommer det nok et andet sted, er jo ikke ordentlige.
Hvis man nu opdager en ulovlig spillebule eller en ulovlig pædofiliforening eller en arrangør af hundekampe et eller andet sted, lod man det være, for ellers kommer det jo bare et andet sted.
Er det det, der er logikken i det, altså hvis man ser sådan noget, lader man det lige ligge, for det dukker nok op et andet sted?
Det er en underlig argumentation, synes jeg.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jeg var ikke i Folketinget, da det blev behandlet.
Og jeg synes, det her handler om, hvad det er for nogle kriterier, vi opstiller for at tildele statsborgerskab.
Det handler sådan set om vores helt grundlæggende værdier i Danmark.
Har vi ytringsfrihed?
Det har vi.
Kan vi så begrænse den for nogle og ikke for andre?
Nej, det kan vi ikke.
Kan vi retsforfølge, hvis man overtræder dansk lovgivning og opfordrer til vold?
Det kan vi heldigvis, og det skal vi gøre.
Og jeg håber, han kan blive dømt og sat i fængsel.
Jeg kommer ikke til at lave statsborgerskabsreglerne om, så Dansk Folkeparti selv kan vurdere, hvornår de synes, at mennesker overtræder deres udgave af ytringsfriheden.
Det er derfor, vi har en tredeling af magten i Danmark.
Det er derfor, det er så vigtigt at værne om vores demokratiske grundrettigheder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-04:
Det var et flot ikkesvar, for det er jo ikke domstolene, der skal vurdere, hvem der skal have statsborgerskab i det her land.
Det følger af grundloven, at det er Folketinget, der vedtager, hvem man ønsker at tildele – som der står – indfødsret lig med statsborgerskab.
Et flertal i det her Folketing har imod Dansk Folkepartis stemmer ønsket at give Bilal, imamen ved Grimhøjmoskeen i Aarhus, statsborgerskab.
Efter han blev statsborger, har vi en viden om, hvad han rent faktisk render rundt og begår, at han kommer med udtalelser om drab på jøder, kommer med udtalelser om, hvornår man må stene sin hustru, og hvornår muslimer må dræbes, hvis de begår forskellige ting, der er i strid med sharialoven.
Så spørger jeg på den baggrund: Hvis vi havde vidst det på det tidspunkt, hvor han skulle have sin sag afgjort her i Folketinget, mener Det Radikale Venstre så fortsat, at han skulle have haft statsborgerskab?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jeg mener, vi skal tage stilling til de kriterier, vi har opstillet for at få statsborgerskab.
Levede han op til dem, skulle han have statsborgerskab.
Det, det handler om her, er at bekæmpe de holdninger, som imamen står for.
Dem skal vi blive ved med at bekæmpe, og vi skal til enhver tid retsforfølge, hvis de holdninger overtræder dansk lovgivning.
Men vi kan ikke her i Folketinget tage en enkelt person ud og lave vores lovgivning og vores grundlæggende kriterier for demokratiet om af den grund.
Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Jeg prøvede faktisk også at lave en let skjult Villyreference, da jeg sagde, at jeg heller ikke forstår, hvorfor de er her.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor de ikke er dernede, hvor det samfund, som de ønsker, eksisterer.
I forhold til det med statsborgerskab har det jo været sådan – nu sad jeg jo ikke med dér – at den nuværende imam på det tidspunkt har opfyldt de krav, som Folketinget har stillet.
Altså, han har jo åbenbart ikke begået kriminalitet, som er et af kravene.
Han har været selvforsørgende.
Og han har været her i en vis periode.
Altså, han har opfyldt de krav, som vi har stillet.
Hvis vi skulle have undgået, at han havde statsborgerskab i dag – og det kan jeg da også godt tænke over – skulle vi på en eller anden måde have været inde i hans hovede og forudset, at han ville gøre de her ting i dag.
Det kan jeg bare ikke se hvordan vi skal gøre, og jeg synes heller ikke, at vi skal gøre det.
For jeg synes bare – uden at blive retorisk – at det grænser til sådan noget tankepoliti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-04:
Ja, først og fremmest vil jeg også gerne kvittere for en ordførertale, der jo er markant anderledes end vennerne på venstrefløjens, havde jeg nær sagt.
Altså, Enhedslistens, Alternativets og De Radikales ordførere syntes i deres taler slet ikke rigtig at anerkende, at der er et problem her.
Det gør SF, og det synes jeg er godt.
Det er egentlig det, der fører mig frem til mit spørgsmål, som nemlig handler om, at den ultimative beskyttelse, vi giver de her mennesker, jo er at tildele dem statsborgerskab.
Giver det ikke anledning til en refleksion i SF, også i forhold til det her punkt, altså om man går for vidt, i forhold til hvem man giver statsborgerskab og dermed den ultimative beskyttelse?
For så kan man jo ikke sende dem ud, så kan man ikke komme af med dem igen eller bede dem om – med Villy Søvndals ord – at gå ad helvede til.
Så er de jo en del af det danske samfund med den gru, vi bl.a. oplever i TV 2's dokumentar her de seneste dage.
Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Det fik mig faktisk til at tænke over det, da den tidligere ordfører sagde det.
Men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Det er jo tilfældet, at vi nu i en TV 2-dokumentar har fået dokumenteret, at der er nogle, der har sagt noget ulovligt, tror vi, og det er det, jeg mener der skal slås ned på, men vi kan jo ikke lukke det inden for grundlovens rammer.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Nu er det sket flere gange i historien, at Dansk Folkeparti har fremsat noget flere gange, og så er det blevet til virkelighed, så det skulle såmænd ikke undre mig, om det også ville ske på et eller andet tidspunkt den her gang.
Jeg vil så lige stille det samme spørgsmål, som jeg også har stillet en anden ordfører, med hensyn til tanken om, at hvis man lukker eller opløser det her, åbner det bare et andet sted: Hvis nu vi tænker os den tanke, at der var sådan nogle ulovlige spillebuler eller en pædofilforening, der holdt sådan nogle kældermøder, eller arrangører af hundekampe, ville man ikke lukke dem, fordi så kommer de jo bare et andet sted.
Er det egentlig ikke samme logik, og giver det overhovedet mening?
Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Det er der to årsager til, hvoraf den ene er af juridisk karakter og den anden er mere af sådan overvejende politisk karakter.
Den første er, at det jo har været oppe før.
Så da det lige pludselig blev noget, vi skulle debattere i dag,
tænkte jeg, jamen hvorfor diskuterer vi det, når alle ved, at det ikke kan lade sig gøre.
Det er jo ikke inden for grundlovens rammer – umiddelbart i hvert fald.
Den anden del er, at jeg, ligesom det også har været nævnt i debatten i dag, frygter, om det overhovedet vil have virkning.
Jeg lytter jo til politiet, ligesom Dansk Folkeparti plejer at gøre, og de siger, at det her ikke vil hjælpe i kampen mod radikalisering.
Tværtimod er der en risiko for, at det bare rykker ud og rundtomkring, og hvis man ser på de lande, der har lukket moskeer, kan man se, at f.eks. i Frankrig, som jeg har siddet og læst op på, siger forskerne dernede, at det ikke hjælper.
Det virker ikke.
Tværtimod er det blevet sværere at holde øje med, hvad der sker nu.
Søren Espersen (DF), 2016-03-04:
Der var jo bestemt noget af det, som vi også gerne vil være med til at give flere penge til, f.eks. center for voldsramte kvinder.
Det kan der blive rigtig god brug for.
Hvis den her udvikling fortsætter, som den er startet, så skal der da rigtig nok bygges nogle centre.
Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Jeg er ærlig talt
skeptisk over for ideen.
Altså, jeg har også hørt, at Socialdemokraterne har foreslået kurser i det her, og vi vil sådan set meget gerne diskutere videre, hvordan man kunne lave sådan en imamuddannelse, og hvordan man ligesom skulle få det til at fungere efterfølgende.
Men jeg prøver bare at overskue konsekvenserne efterfølgende.
Skulle vi bestemme, hvem der skulle have lov til at holde taler rundtomkring i landet?
Altså, skulle vi diktere det i forhold til en eller anden uddannelse?
Og hvad ville det så have af konsekvenser for andre religioner?
Skulle vi så også bestemme, hvem der måtte tale i frikirkerne?
Jeg er ikke ekspert i det område, men jeg tror faktisk, at det, som ordføreren siger, ville have nogle alvorlige konsekvenser.
Så derfor synes vi ikke, det er den rigtige vej at gå, men vi diskuterer det gerne fortsat.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-04:
Jo, det forstår jeg godt er problematisk.
Men viser det ikke bare, at man er for lemfældig i forhold til at give statsborgerskab, og at man måske giver alt for mange statsborgerskaber og måske gør det alt for hurtigt?
Vi kunne jo gøre det betinget af, at man i øvrigt ikke bekæmper danske værdier og sådan noget.
Det, der foregår her, er jo, at man bruger sit statsborgerskab som et værn til at påberåbe sig grundlovens muligheder for ytringsfrihed, til at sidde i lokaler, hvor man ikke regner med der er tv på, og prædike sharialovgivning i Danmark i modstrid med danske love og regler.
Og når der så kommer tv på, er man en helt anden og siger, at man følger alle danske regler.
Men det er jo fuldstændig afdækket, at man ikke gjorde det.
Og det er jo få år siden, at den samme imam opfordrede til drab på jøder.
Altså, et eller andet sted må det da give en refleksion i det her Folketing over, at det da godt kan være, at de krav, vi stiller for at blive dansk statsborger, er for få, altså at vi skal skærpe de krav, og at man måske skal vente i noget længere tid, før man giver nogle af de her mennesker statsborgerskab, eller at man skal give det betinget, så vi har mulighed for at tage statsborgerskabet tilbage igen.
Er det tanker, som også kunne fremmes hos SF?
Martin Henriksen (DF), 2016-03-04:
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Jacob Mark har lyst til at sanktionere imod imamer.
Det er jo også en god begyndelse, kan man sige.
Men kunne man ikke forestille sig, hvis man nu leger med tanken, at imamer skal igennem et bestemt kursus – jeg argumenterer ikke for, at man skal oprette sådan en særlig uddannelse på universiteterne eller noget – og at de skal godkendes, for at de kan få lov til at prædike i et trossamfund eller en forening i Danmark, og at hvis det trossamfund eller den forening så bruger en, som ikke er godkendt, vil der være en sanktionsmulighed, man kunne sætte i kraft over for det pågældende trossamfund eller den pågældende forening, eller man kunne straffe den pågældende imam – man kunne inddrage opholdstilladelsen?
Er det fuldstændig fjernt for Socialistisk Folkeparti at tænke i de baner?
For ellers risikerer man jo bare, at man opretter en uddannelse til ingen verdens nytte.
Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Uanset hvor meget lyst man har til det, ligger det ikke i forslaget, for vi kan ikke styre det – vi kan jo ikke styre, hvem der taler hvor.
Altså, vi kan lave underretninger, hvis der står nogle og holder forfærdelige taler foran børn, og vi kan retsforfølge folk, der siger noget ulovligt, men vi kan jo ikke – jeg vil ikke stå og lyve – tvinge folk til noget.
Vi kan ikke stå og sige, hvem der må tale hvor.
Når vi har foreslået den her imamuddannelse, er det jo for at give nogle mennesker, som ikke er enige med de her meget, meget rabiate imamer, en platform – altså sige: Lad os prøve at uddanne mænd og kvinder i islamisk teologi, men med udgangspunkt i et dansk samfundssyn, som kan være et modsvar i den her debat.
Jeg tror virkelig heller ikke på, selv om det nogle gange har været fremlagt sådan, at det her vil løse alle problemer, så der lige pludselig ikke er nogen rabiat imam i Grimhøj.
Men jeg tror faktisk netop i forhold til det der med, at opgøret skal komme indefra, at det så vil være godt, at man uddanner imamer.
Martin Henriksen (DF), 2016-03-04:
Tak for det.
Jeg vil da gerne anerkende, at hr. Jacob Mark i modsætning til nogle af de andre ordførere, ordføreren fra Alternativet osv., rent faktisk anerkender, at der er et problem – sådan hører jeg det.
Og man kan jo sige, at det første, der skal til, for at man kan løse et problem, er, at man anerkender, at det er der.
Så langt så godt.
Jeg synes også, at hr. Jacob Mark var inde på nogle udmærkede ting – at man skal straffe forældre, der vil sende deres børn på genopdragelse osv.
Det vil vi fra Dansk Folkepartis side meget gerne arbejde sammen med SF om.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål i forbindelse med et forslag, der er kommet fra SF's side her inden for de seneste par dage, om en imamuddannelse.
Altså, hvordan forestiller Socialistisk Folkeparti sig det skal fungere?
Er det tanken, at imamen fra Grimhøjmoskeen skal sendes på en uddannelse her i Danmark – jeg ved ikke, om man så vil slæbe ham derhen – men hvis han så ikke lige har lyst til at komme på den uddannelse, skal der så være nogen sanktioner i forhold til det, altså i forhold til imamer, som ikke ønsker at komme på en sådan uddannelse eller ikke ønsker at blive godkendt af den danske stat?
Ligger der i SF's forslag, at man skal godkende imamer, før de må prædike i Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Altså, det må have været hr. Christian Langballes egen tale, han læste op fra her, for det kan ikke have været min.
Jeg stod netop og talte om de mange, mange danskere, der, uanset hvilket parti de stemmer på, tager imod og åbner deres hjem op, bl.a. det her fantastiske menneske på Lolland, der har åbnet sit hjem for en masse flygtninge.
Det er jo fantastisk, at hun også har et ønske om at hjælpe.
Det har næsten alle danskere, og det har jeg meget, meget stor respekt for.
Jeg synes, det er et kæmpe problem, når der bliver prædiket stening, og at man må slå børn og undertrykke kvinder.
Og min løsning på det er at række ud til de mennesker, som er i den menighed, og blive ved med at kæmpe for, at de får de samme frihedsrettigheder og de samme ligestillingsrettigheder, som jeg har, for ellers svigter vi dem.
Det, jeg synes er rigtig foruroligende og tankevækkende ved den her debat, er, hvor langt Dansk Folkeparti er villige til at gå – at ofre vores helt grundlæggende frihedsrettigheder, vores demokratiske grundrettigheder, for det er jo dem, ekstremisterne ønsker vi skal underminere.
Christian Langballe (DF), 2016-03-04:
Det, jeg synes er meget tankevækkende og meget, meget typisk radikalt, er jo i talen at gå ud fra, at i virkeligheden er kilderne til det, der er galt i vores samfund, regeringen og Dansk Folkeparti.
Og så kan man køre videre i det spor: Det er de der intolerante danskere, der ikke kan lide folk med en anden hudfarve, osv. osv.
Så kan man køre i det der sædvanlige spor med, at det i virkeligheden er kilden til det, samtidig med at de her imamer ude i Grimhøjmoskeen bare fortsætter og fortsætter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-04:
Jamen jeg vil ikke tage stilling til én person.
Jeg vil tage stilling til kriterierne for, hvordan vi tildeler statsborgerskab.
Det er dem, der er vigtige.
Når vi er blevet enige om dem – og det er vi jo, vi har kriterier for statsborgerskab – er det dem, vi må tage stilling til for at afgøre, hvorvidt hver enkelt overholder dem.
Jeg var ikke i Folketinget, men jeg må gå ud fra, at det er det, der har fundet sted, og at det var derfor, et stort flertal gav ham statsborgerskab.
Det er jo ikke det, der er det største problem.
Det største problem er, at de her holdninger praktiseres, og at der er en menighed at praktisere dem over for.
Det er den menighed, vi skal række ud til og have gjort så lille som overhovedet muligt, for så er Abu Bilal jo overflødig.
Christian Langballe (DF), 2016-03-04:
Jeg vil godt følge op i samme spor, for nu er det jo en kendt sag, at Det Radikale Venstre faktisk ikke rigtig gennemgår sagerne, når de giver dispensation i forbindelse med statsborgerskab.
Det er i hvert fald tilkendegivet af fru Lotte Rod fra Folketingets talerstol, at sagerne ikke bliver gennemgået, men at folk bare får statsborgerskab.
Men jeg synes sådan set, at selve den principielle debat er væsentlig.
Altså, nu har vi ham imamen.
Hvad skal der til for Det Radikale Venstre?
Mener ordføreren, det var rimeligt, at han fik statsborgerskab, hvis det var i dag?
Det synes jeg sådan set er et meget konkret spørgsmål, som jo angår de retningslinjer for statsborgerskab, som vi sidder og drøfter og indimellem forhandler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-04:
Jo, og jeg er selvfølgelig enig i, at det er godt, at politiet undersøger de forhold og ikke ud fra tankegangen i Aarhusmodellen om, at man lige tager en dialog, men at man rent faktisk går til biddet og ser, hvad der er overskredet af dansk lovgivning
Når statsministeren har en integrationsminister, der her forleden som reaktion på de her ting sagde, at hun synes, at moskeen skal jævnes med jorden, så kan man jo sådan set ikke fortænke danskerne i at tro, at nu sker der virkelig noget.
Og hvis det så løber ud i sandet og der rent faktisk ikke rigtig sker ret meget, men at man måske i heldigste fald kan finde et eller andet, som man strafferetligt lige kan komme efter, en enkelt bemærkning eller noget lignende, så tror jeg bare, at der kommer et større og større skred mellem, hvad danskerne forventer af handling, og den handling, der rent faktisk leveres.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-04:
Jamen det synes jeg er en glimrende analyse, som jeg sådan set til fulde deler.
Derfor har jeg heller ikke nogen ambitioner om, at ting skal glide ud i sandet.
Jeg har sådan set en idé om, at hele det her tema skal forfølges.
I min optik er det sådan, at vi skal starte med, at problemet ikke vokser sig større.
Det er jo derfor, at vi midt i en flygtninge- og migrationskrise har brugt al vores politiske energi på at stramme opholdsvilkår og andet for at prøve at få antallet under kontrol, så det ikke vokser os yderligere ud af hænderne.
Så handler det om at angribe de radikaliserede miljøer.
Vi har taget en række skridt omkring landsforræderbestemmelser, omkring bevillinger til politiet og andet, der gør det muligt at gå ind i de radikaliserede miljøer, omkring exitprogrammer m.v.
Og jeg står her i dag og annoncerer, at vi nu kigger på, hvad vi kan gøre mere i forhold til bekæmpelse af hadprædikanter, og jeg står også og annoncerer, at vi skal vende tilbage til det, der allerede står i regeringsgrundlaget om en ghettoplan, som er tro over for de værdier, der var i vores 2010-plan, altså hvad var formålet med at lave en ghettoplan, og kan følge op på det.
Så jeg har ingen ambitioner om, at noget skal løbe ud i sandet, men jeg har altså heller ikke nogen ambition, for nu at give en meget åben analyse, om at stå her og stille et eller andet i udsigt om, at vi bare lige gør et eller andet, hvis ikke jeg har en sikker viden om, at vi også kan levere på det efterfølgende, for det tror jeg sådan set også ville sende et negativt signal til vores befolkning og et alt for positivt signal til de mennesker, der misbruger vores frihedsrettigheder til at prøve på at bekæmpe vores samfund.