runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2015-05-21:
Kort efter terrorangrebet i København fremlagde regeringen deres plan »Et stærkt værn mod terror«, og heri står i initiativ nr. 4, at PET skal have adgang til relevante oplysninger.
Vi deler ønsket om at sikre myndighederne de bedste redskaber i kampen mod terror.
Vi ønsker flere betjente på gaderne; vi er ikke tilfredse med, at der er 500 færre betjente nu end i 2011.
Og det er heller ikke nok, at der i år optages 110 mere på politiskolen, vi så gerne, at det var flere.
Det er ingen hemmelighed, at retssikkerheden er vigtig for os Konservative, og derfor er vi heller ikke begejstrede for, at de her oplysninger skal udleveres uden dommerkendelse.
Da vi forhandlede initiativer i terrorpakken med forsvarsministeren, endte forhandlingen med, at forsvarsministeren måtte give sig og sikre, at det skal godkendes af en dommer først, når danske statsborgere skal overvåges i udlandet.
Og vi ønsker principielt det samme her – det kunne vi godt tænke os – dog med den tilføjelse, at der jo selvfølgelig kan være situationer, hvor man har brug for øjeblikkelig at rekvirere oplysninger fra fly, og at det derfor kan være nødvendigt at handle først og indhente dommerkendelsen efterfølgende.
Det burde heller ikke være noget problem.
Dertil kommer så, at lovforslaget jo er en ændring af toldloven, og det kom lidt som en overraskelse – i hvert fald for mig som ordfører.
Jeg kunne så læse mig til, at man tidligere har haft den praksis, men at der ikke var hjemmel til den.
Nu ønsker man så en gentagelse af den her praksis – det, som også hedder en via SKAT-løsning.
Og jeg må altså indrømme, at jeg får lidt til kuldegysninger, når jeg hører ordet via SKAT-løsning – ikke blot fordi jeg som god konservativ synes, at skatten skal sættes ned, men også fordi der jo ikke går en dag, uden at vi hører om nye sager, hvor SKAT tiltvinger sig adgang til privat ejendom eller begår andre overgreb mod sagesløse borgere.
Og lad mig bare sige det sådan, at tilliden til SKAT jo ikke er overvældende.
Og mon ikke også det har noget at gøre med, at SKAT har opført sig som en stat i staten?
Derfor kan vi godt være bekymrede over og skeptiske ved at lave en via SKAT-løsning, hvor informationerne først tilgår SKAT, som dernæst lader PET få adgang til dem.
Der står nemlig direkte, at forslaget vil indebære, at SKAT får en hjemmel til at modtage og videregive oplysninger om de her passagerer.
Og der må vi bare holde fast i, at det jo er kampen mod terror, som forslaget er møntet på, og ikke kampen mod smugling.
Vi kan også læse i de høringssvar, som er afgivet, at vi ikke er de eneste, der har de bekymringer.
Som man nok kan høre, har vi en del spørgsmål vedrørende det her lovforslag, og dem vil vi søge at få afklaret under udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2015-05-21:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at vi anser kampen mod terror som værende meget, meget væsentlig, men vi har jo også nogle spørgsmål.
Hvorfor er det ikke oplysninger, som man kan udlevere direkte til PET, gerne på baggrund af en dommerkendelse?
Hvorfor er det, man føler behov for at lave den her via SKAT-løsning?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Det er ren teknik.
Det er for at undgå, at de luftfartsselskaber, som sidder inde med oplysningerne, skal give dem til flere forskellige myndigheder.
Og da SKAT allerede har etableret en adgang til at indhente oplysningerne via toldloven, er det vurderet, at det er det nemmeste.
Mai Mercado (KF), 2015-05-21:
Jamen hvis det bare er ren teknik, burde det jo også være muligt at flytte teknikken, kan man sige.
Derfor håber jeg da, at ministeren har læst de høringssvar, der er, for der er rigtig mange høringssvar, som lige stiller nøjagtig det samme spørgsmål, som jeg gør: Hvorfor flytter man ikke bare teknikken over, så det er PET, som kan få udleveret de oplysninger, nu når den her hjemmel skal genetableres, for den er jo ikke etableret i dag?
Hvorfor kan det ikke bare lade sig gøre?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Jeg kunne godt tænke mig at indlede med at sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at justitsministeren holder terrorangrebet i København op foran sig, når der er tale om en situation, hvor det største problem, så vidt vi ved, var, at der var dårlig kommunikation mellem forskellige myndigheder i forhold til at være opmærksom og overvåge de mennesker, som egentlig var kendte i forvejen og ikke havde noget som helst med PNR at gøre.
Det er det ene.
Det andet, jeg synes er urimeligt i ministerens tale, er at dele folk op i, om de tager kampen mod terror alvorligt, ud fra om man vil stemme for det her forslag.
Vi har masser af gode forslag, som jeg er sikker på at regeringen er imod, og så kunne jeg jo så sige, at ministeren ikke tager kampen mod terror alvorligt, fordi man ikke vil stemme for vores forslag.
Jeg synes ikke, det er en rimelig måde at diskutere det på, når det, vi prøver på, er at få en balance imellem det, at man skal sikre, og det, at der skal være nogle frihedsrettigheder.
Det er selvfølgelig ærgerligt, hvis det ikke optager regeringen, men jeg kunne bare godt tænke mig, at man tog det lidt mere seriøst.
Og derfor har jeg også tænkt mig, at vi enten i et samråd eller skriftligt må gå lidt mere ind i, hvad der egentlig er op og ned i forhold til Glasvej, for at se, hvad det egentlig er, det blev brugt til, og hvad udgangspunktet egentlig var, sådan at vi får en afklaring af, hvordan og hvorledes det foregik dér.
Men det tror jeg ikke vi kan klare mundtligt i salen i dag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Jeg synes ikke, det er at åbne en ladeport for, at hr. og fru Danmark en bloc bliver overvåget nu.
Der ligger nogle kriterier i lovgivningen, som gør, at PET ikke bare kan gemme oplysninger om f.eks. hr. Simon Emil Ammitzbølls rejsefærden, plus at vi siden 2007 har fået lavet et styrket tilsyn med efterretningstjenesternes arbejde.
Det er trods alt også en forskel i forhold til dengang.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Nej, men nu er det jo ikke sådan, at der er pakkerejser fra Kastrup til Syrien, sådan at man kan overvåge, hvem der rejser ned til Syrien og har en eller anden form for terroristisk ærinde.
Så kan vi selvfølgelig begynde at overvåge alle danskere, der tager til Tyrkiet, som er en typisk mellemstation, når man tager til Syrien.
Gør vi det, vil rejsemønstrene nok ændre sig.
Der åbnes jo en ladeport for overvågning af almindelige mennesker, som Radikale Venstre blåstempler med sin tilslutning her, og man forlader alle de gode argumenter, som hr. Jeppe Mikkelsen i øvrigt har lyst til at gentage, også i dag.
Alt det med retssikkerhed, privatlivets fred, og hvad ved jeg, bliver smidt ud til siden, og så står vi tilbage med et ja, som vi ikke rigtig kan få forklaret hvordan man er kommet frem til.
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Det spørgsmål synes jeg fru Mai Mercado skal rette til ministeren, eftersom jeg er Socialdemokraternes ordfører og derfor ikke er den, der har fremsat det her lovforslag.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-21:
Tak for det.
PET får med forslaget adgang til oplysninger om flypassagerer i terrorsager, og man kan vel sige, at det er noget, som PET har brug for.
De har nemlig brug for oplysninger om passagerer og besætningsmedlemmer på fly til og fra Danmark, og det værktøj mener vi i Dansk Folkeparti at de også skal have.
Man kan jo kalde det en form for grænsekontrol i luften, og det er da bestemt noget, Dansk Folkeparti støtter.
Den kritik, der har været udtrykt, over, at PET får alt for vid adgang til oplysninger om almindelige flypassagerer, er vi ikke enige i.
PET har fokus på mulige terrorister og ikke på, hvor hr. og fru Jensen rejser på ferie.
Og vi er overbevist om i Dansk Folkeparti, at PET også kan håndtere de oplysninger på forsvarlig måde.
Forslaget er jo også en forløber for det europæiske PNR-register, og det er der heller ikke noget i vejen med – det giver god mening at gøre det på europæisk plan.
Der er brug for sådan et register, og det er netop her, at man kan sige, at det europæiske samarbejde har sin berettigelse.
Forslaget er helt uproblematisk set med vores øjne, og vi støtter det også.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gøre det forholdsvis kort.
Vi Radikale kan bakke op om dette forslag.
Det er jo ikke sådan et nybrud i dansk efterretningsarbejde.
Det har været en mulighed siden 2006, men der blev sået tvivl om det juridiske grundlag sidste år i august, og derfor er det først med lovforslag nr. L 95 i december og nu med dette lovforslag, at man opfylder ønsket om et ordentligt lovgrundlag for den her praksis.
Det er jo en række oplysninger, som allerede bruges i dag af de danske toldere.
De har adgang til dem, og dansk politi har også adgang til en række af oplysningerne, og nu får PET dem så også med dette forslag, så vi kan bruge dem i kampen mod potentielle trusler.
Jeg vil dog sige, at vi fra radikal side vil følge området nøje.
Vi skal altid være opmærksomme, når vi beder private firmaer om at udlevere oplysninger om borgerne.
Derfor vil vi løbende også følge det her område fremadrettet, og vi vil selvfølgelig have særlig fokus også på det forslag, som Europa-Parlamentet i øjeblikket er i gang med at behandle om netop dette emne.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-21:
Tak for det.
Tilbage i 2007 blev terrorpakke II vedtaget, og som hr. Jeppe Mikkelsen rigtigt nok påpeger, blev den her adgang faktisk indført da.
Det vil sige, at man har formået at få oplysningerne udleveret ved at bryde loven sidenhen, men hvis vi bare lader, som om det var ligegyldigt, vil jeg sige, at det jo faktisk er noget, der blev indført tilbage i 2007.
Dengang stemte Radikale imod, og jeg har været tilbage at kigge på, hvad argumentationen var.
Det var bl.a., at den her adgang til PNR-oplysninger simpelt hen var for vidtgående et indgreb i privatlivets fred, og at det ikke nytter noget at gå enegang i Danmark.
Hvad præcis har ændret sig?
Hvorfor er det pludselig smart at gå enegang?
Hvorfor er det pludselig ikke et problem i forhold til privatlivets fred?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Altså, den praksis, man havde brugt i mange år, kom der pludselig tvivl om, og der skal trods alt lyde ros for, at man trods alt så stoppede den praksis, men det synes jeg absolut ikke er ligegyldigt.
Derfor synes jeg også, at det er et skridt i den rigtige retning, at man nu får et ordentligt juridisk grundlag at foretage det her på.
Jamen det er et godt spørgsmål, hvad der har ændret sig.
I forhold til dansk enegang eller ej kan man sige, at der er et forslag på vej gennem Europa-Parlamentet, og det er mit håb, at vi, når det er vedtaget og vi forhåbentlig har fået afskaffet det danske retsforbehold, så kommer til at lægge os op ad det.
Vi har med det her forslag forsøgt at lægge os op ad det nuværende udspil, og hvis det ender således, kan man sige, at vi allerede har implementeret den del af en kommende europæisk lovgivning.
Så det er i hvert fald et punkt, der har ændret sig.
Det er ikke alene dansk enegang, det er nogle toner, som også lyder i andre europæiske lande i øjeblikket.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-21:
Jeg er glad for, at hr. Jeppe Mikkelsen anerkender de bekymringer, jeg rejser her i salen, for det var sådan set en gengivelse af Radikale Venstres bekymringer tilbage i 2007.
Så det er jo dejligt, man stadig væk har dem.
Og jeg vil lige tage fat i det, fru Trine Bramsen sagde før, hvor hun sagde, at hvis der er mistanke om et terroristisk ærinde, må PET tilgå oplysningerne.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Altså, jeg vil lade fru Pernille Skipper og andre om at vurdere, om fru Trine Bramsen har sagt noget, der var korrekt eller ej.
Men det er selvfølgelig korrekt, at det er en ret bred tilgang, man har.
Og jeg har også sådan brudt min hjerne med, om man på en eller en måde kunne snævre det yderligere ind.
Jeg har svært ved at se, præcis hvordan man faktisk skulle snævre det ind, men jeg er åben over for at høre bud på det også i det videre arbejde med det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Altså, hr. Jeppe Mikkelsen anerkender, at det er en krænkelse af privatlivets fred, at det er en dårlig idé at gå dansk enegang, og at der i øvrigt vil være tale om, at man også kan gøre det over for folk, der ikke er mistænkt for noget som helst.
Det er de tre ting, som hr. Jeppe Mikkelsen foreløbig har fremført – og dog.
Hr. Jeppe Mikkelsen har også fremført, at det eneste gode ved det er, at man så får et juridisk grundlag for det, som i øvrigt åbenbart er en dårlig idé.
Altså, det er jo en farlig argumentation, hvad angår det fremtidige arbejde herinde, hvis man skal til at stemme for en masse lovforslag, som man egentlig synes er en dårlig idé, fordi der så er et juridisk grundlag for at gøre det tåbelige.
Jeg synes, der mangler et helt basalt svar på fru Pernille Skippers første spørgsmål: Hvad har fået Radikale Venstre til at skifte holdning fra 2006 til i dag?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Jeg ved ikke, om vi kommer det så meget nærmere.
Det, man kan sige, er, at vi sådan set anerkender, at danske toldere kan have brug for de her oplysninger.
Vi anerkender sådan set også, at Politiets Efterretningstjeneste kan have brug for nogle af de oplysninger i forbindelse med deres arbejde for at beskytte landet.
Jeg anerkender, at der er nogle udfordringer rent retssikkerhedsmæssigt.
Jeg synes også, at jeg gjorde klart i min tale, at vi vil følge området nøje.
Men jeg har virkelig forsøgt at bryde min hjerne med, hvordan man kunne lave en alternativ model for det her, og jeg synes faktisk, det er svært at komme frem til en model, hvor politiet får mulighed for at få de oplysninger.
Det er jo svært for dem præcis på forhånd at vide, hvad de skal spørge efter.
De har jo ikke helt overblik over, hvem der rejser med hvilke fly.
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Trafiksikkerhed er afgørende for os Socialdemokrater.
Vi ved, at to ud af tre trafikdrab sker på landevejene, og at halvdelen af alle ulykker skyldes for høj fart.
Alle os, der har prøvet at miste folk, vi holdt af, i en trafikulykke, ved, hvor ondt det gør.
Derfor er vi Socialdemokrater skeptiske over for at hæve fartgrænserne uden et solidt vidensgrundlag om effekterne.
Vi benægter ikke, at der i nogle tilfælde kan være baggrund for at hæve fartgrænserne på udvalgte områder eller for udvalgte køretøjer, og det er også baggrunden for, at vi har hævet netop fartmulighederne for busser og især campingvogne.
På den baggrund kan jeg også starte med at meddele, at vi ikke kan støtte forslaget her i dag.
Folketingets partier står sammen om et mål for trafiksikkerhed på maks. 100 dræbte i trafikken i år 2020.
100 dræbte i trafikken om året i år 2020.
Vi er godt på vej.
De seneste år er det lykkedes at nedbringe antallet af trafikdræbte fra over 400 til godt 150, men vi skal altså have tallet endnu længere ned.
Endnu flere familier skal skånes for den tragiske oplevelse, det er at miste en, man holder af, i trafikken.
Vi skal have bilisterne til at overholde farthastighederne, ikke mindst på landevejene, hvor vi altså kan se, at der er utrolig mange trafikdrab i forvejen.
Når der ikke er et fagligt grundlag for at hæve fartgrænserne på de her strækninger og en saglig argumentation for, at det vil betyde færre og ikke flere ulykker, kan vi Socialdemokrater ikke støtte forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-21:
Jeg kan forstå på fru Trine Bramsen, at man vil have dokumentation for, hvad der sker ved at hæve hastighedsgrænsen med 10 km/t. på landevejene.
Det er jo nok lidt svært at få nagelfast dokumentation for, at der bliver enten færre eller flere dræbte.
Men hvis vi ser rent historisk på det, da man hævede hastighedsgrænsen på motorvejene, ser vi, at det faktisk har givet færre dræbte.
Kunne man ikke forestille sig, at vi ville få det samme resultat på landevejene?
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Det er der jo ingen faglige vurderinger der lægger op til.
Vi Socialdemokrater har det sådan, at når vi ikke har faglig argumentation for, at det betyder færre trafikdræbte og der dermed er en risiko for flere trafikdrab, vil vi altså ikke være med til det.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-21:
Så kunne jeg tænke mig at spørge ordføreren om, hvad den dokumentation i givet fald skulle bestå af, før man i Socialdemokratiet ville synes, at det er forsvarligt at forhøje med 10 km/t. på snorlige landevej.
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Det kunne eksempelvis være en faglig vurdering af det, det kunne være internationale erfaringer etc., men som det ligger nu, hvor vi i forvejen har alt for mange trafikdrab på vores landeveje, og hvor vi har for mange fartoverskridelser, som fører til trafikdrab, mener vi altså ikke, at det er et ansvarligt grundlag at indføre sådan en hastighedsforøgelse på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jeg vil starte med at erklære mig enig med fru Trine Bramsen i målet om færre trafikdræbte.
Det tror jeg vi alle her i Folketinget deler.
Men hvordan kan fru Trine Bramsen få den tanke, at hvis man hæver fartgrænsen med 10 km/t. på sikre landeveje og skilter ned de steder, hvor der er fare på færde, skulle det føre til flere trafikdræbte?
Det er min klare opfattelse, at det modsatte nemt kunne gå hen at ske, fordi man får mere respekt for fartgrænserne, og det afspejler sig i den generelle adfærd ude i trafikken.
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Vi kan jo allerede i dag se, at folk har svært ved at overholde de hastighedsbegrænsninger, som gælder på vores landeveje.
Vi kan se, at det fører til alt, alt for mange dødsulykker på vores landeveje, at folk ikke kan finde ud af at overholde hastighedsbegrænsningerne, og derfor har vi Socialdemokrater heller ingen grund til at tro, at bare fordi man sætter dem op, begynder folk at køre pænere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Men det er også det, der ligger i forslaget.
Folk skal overholde de gældende fartgrænser.
Det er jo lige præcis det, det her drejer sig om.
Fartgrænserne bliver fornuftige, så folk kan se, at det er sund fornuft at overholde de her fartgrænser, og der, hvor der er fare på færde, skilter man ned.
Nu henviste fru Trine Bramsen til internationale erfaringer.
Jeg synes også, det er en rigtig god idé at se, hvad der sker uden for landets grænser, og derfor vil jeg spørge: Er fru Trine Bramsen bekendt med, at den generelle fartgrænse på landeveje i Tyskland er 100 km/t., altså mere end vi foreslår her, og at antallet af trafikdrab i Tyskland er lidt mindre i forhold til befolkningstallet, end det er i Danmark?
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Jeg vil svare på den første del af spørgsmålet, som går på, om man ikke kan forvente, at folk stopper med at køre for stærkt, hvis man nu bare hæver fartgrænserne.
Nej, det tror jeg desværre ikke.
Man kunne da godt ønske sig, at det var sådan, at folk overholdt de fartbegrænsninger, der er, men at det skulle føre til færre ulykker, har jeg ikke noget fagligt grundlag at tage udgangspunkt i.
Hvert eneste liv, der mistes i trafikken, er et for meget, og derfor går vi altså hellere med livrem og seler på det her område.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Jamen jeg synes ikke, der er noget som helst urimeligt i at nævne terrorangrebet mod København.
Det er rigtigt, at med den viden, vi har i dag, ville PNR-oplysninger ikke hjælpe i det konkrete tilfælde.
Men som jeg har sagt ved rigtig mange lejligheder, viser angrebet i København, at terroren har mange forskellige ansigter.
Vi har en udfordring med homegrown terrorisme i den vestlige del af Europa, men vi har også en stor udfordring i forhold til folk, der rejser ud herfra, eventuelt opnår færdigheder, som kan omsættes på utrolig skadelig vis, når de kommer tilbage, eller folk, der har et ønske om at udøve terrorisme, og som kommer hertil.
Og derfor er min interesse som landets justitsminister, at vi har så mange redskaber tilgængelige som overhovedet muligt, og her mener jeg at PNR-oplysninger er afgørende.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti, at den generelle fartgrænse på landevejene hæves til 90 km/t. med virkning fra den 1. januar 2016.
Det her forslag er vi meget positivt indstillet over for i Venstre.
Vi mener, at det vil styrke trafikmoralen og respekten for fartgrænserne, hvis man sørger for, at fartgrænserne fremover bliver mere forståelige og logiske, og derfor vil det i sidste ende også gavne trafiksikkerheden, fordi vi netop får den der respekt for fartgrænserne.
Der er ingen tvivl om, at rigtig mange bilister har svært ved at respektere den nuværende generelle fartgrænse for landeveje på 80 km/t.
Mange steder i landet har vi lange, lige, overskuelige landeveje, og nogle gange kommer folk der til at træde en lille smule for meget på speederen.
Det betyder, at man overtræder hastighedsgrænsen på de 80 km/t.
Det er jo undergravende for respekten for fartgrænserne, det er undergravende for trafikmoralen.
Derfor er det på tide, at vi ser på fartgrænserne med friske øjne og får dem gjort mere logiske og forståelige.
Der er også derfor, at vi sammen med Dansk Folkeparti, De Konservative og Liberal Alliance har fremsat beslutningsforslag B 131, hvori vi bl.a. også lægger op til, at den generelle fartgrænse på landeveje hæves til 90 km/t. som led i en samlet pakke, vi kalder »Fart med fornuft«.
Vi lægger også op til, at fartgrænsen på motortrafikveje hæves til 100 km/t., og vi lægger op til, at godkendte køretøjer til det såkaldte Tempo 100-koncept, nemlig campingvogne, trailere og mobile homes, må køre 100 km/t. på motorvejene for at få bedre flow i trafikken til gavn for trafiksikkerheden.
Endelig lægger vi også op til, at flere motorvejsstrækninger får en fartgrænse på 130 km/t. Der er givetvis en lang række motorvejsstrækninger, hvor man i dag har skiltet ned til 110 km/t., og hvor folk med stor fordel kunne køre 130 km/t. Helt konkret kunne jeg nævne motorvejsstrækningen fra det nordlige Aarhus ud mod Djursland, hvor man kun må køre 110 km/t., selv om det er en meget sikker og overskuelig motorvej.
Og sådan er der en række steder.
Så alt i alt er det her et rigtig godt forslag, som vi varmt kan støtte fra Venstres side, og som sagt er det også et af elementerne i det samlede beslutningsforslag, vi fremsætter sammen med Dansk Folkeparti.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige om forslaget, at vi i regeringen ikke har nogen ideologiske holdninger til, hvor hastighedsgrænserne skal være på de danske veje.
Vi er optaget af én ting, og det er trafiksikkerheden.
Vi er også optaget af, at vi gerne skulle have færre ofre for trafikforseelser i Danmark, og derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi får sat grænserne der, hvor det er klogest og rigtigst.
Som begrundelse for beslutningsforslaget her henvises der til Vejdirektoratets forsøg med hastighedsdifferentiering og forhøjelse af hastighedsgrænsen på nogle udvalgte strækninger på landevejene.
Jeg mener ikke, vi er i en situation, hvor de forsøg endnu giver et endegyldigt resultat.
Hvis det nu viser sig, at man på nogle strækninger godt kan hæve hastighedsgrænsen, vil vi som udgangspunkt også være positivt indstillet over for det, men jeg synes, vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Derfor er vi ikke klar til at støtte forslaget, som det ligger nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Altså, det er jo et frit land, heldigvis.
Men det er bare ikke noget argument at sige, at der skal være så mange redskaber som muligt.
Jeg er helt sikker på, at jeg kan finde på redskaber, som selv justitsministeren ville synes var en dårlig idé.
Altså, jeg skal lade være med at gøre mig morsom og komme med en masse eksempler, men justitsministeren ved jo godt, at det ikke er alt, som regeringen vil være med til.
Og derfor synes jeg bare, det er ærgerligt, at vi ikke får det på et mere sagligt niveau, hvor vi tager udgangspunkt i, hvad der er af fordele og ulemper ved tingene, og hvordan vi kan gøre det bedre.
For det, vi ønsker os, er jo at have en kamp imod terrorisme, hvor vi samtidig gør det på retssikkerhedens grund.
Og regeringen var også meget sikker i forhold til hele spørgsmålet om danskere i udlandet, men gav sig jo alligevel til sidst med hensyn til overvågning af dem.
Så det kunne jo være, at regeringen også her var villig til at gå i dialog, i stedet for bare at afvise det og dele op i hold.