runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
Og jeg vil også sige, at i beslutningsforslaget her citeres politiet jo for at sige, at de ønsker en sænkning af lavalderen, fordi man dermed har mulighed for at gribe ind.
Så det synes jeg egentlig også var et argument, man måtte tage højde for.
Men så vil jeg lige sige, at jeg i går på vej i toget læste en meget, meget spændende bog, »Blandt kriminelle muslimer«, som er skrevet af en psykolog, der har gjort tjeneste i Københavns Kommune ude på Sønderbro i Sundholm.
Her har denne psykolog, Nicolai Sennels, en meget lødig og velbegavet mand, haft mange lange samtaler under behandlingen af disse unge mennesker, og han konstaterer, at det drejer sig om en kulturforskel, og han gør opmærksom på, at det bl.a. også hænger sammen med, at de er vant til, at der er rammer omkring deres tilværelse, som de ikke har her i Danmark, og at det, at der så var en mulighed for at gribe ind i en tidlig alder, ville give dem den ramme, som de har behov for.
Er det ikke også et argument for at sænke lavalderen?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Sådan som jeg har forstået sagen på dagspressen, handler det om unge mennesker over den kriminelle lavalder, og som jeg også har forstået på politiet og fået besked om fra dem, er Københavns Politi ved at undersøge sagen.
Der har været foretaget afhøringer i forbindelse med sagen på Hovedbanegården af de unge involverede, som er over den kriminelle lavalder, og politiet behandler sagen lige nu.
Det var - i hvert fald sådan som man kan læse det i dagspressen - en fejl, at politiet ikke tog den sag op med det samme, men det har ikke noget at gøre med, om den kriminelle lavalder skal sænkes eller ej, det har noget at gøre med, at når der kommer en henvendelse til politiet, skal politiet selvfølgelig tage sagen seriøst og forfølge den med det samme.
Og specielt når unge mennesker begår kriminalitet, handler det om at være konsekvent og klar med det samme, så de ved, at det ikke er acceptabelt at udvise en voldelig adfærd over for andre mennesker.
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
For en uges tid siden var der i Søndags-Berlingeren en tosidet reportage om et forløb på Hovedbanegården, hvor tre gymnasiepiger fra Hellerup en sen aftentime var kommet igennem Hovedbanegårdens hal og var blevet overfaldet af en ungdomsbande.
De var meget hårdt ramt af den vold, de havde været genstand for.
Det førte til, at de overfaldne piger plus deres familier gik til politiet og anmeldte det.
De fik så at vide af politiet, at det ikke var noget, man ville gøre noget ved.
Man sagde til pigerne og deres familier: Tag det som en oplevelse.
Jeg synes, det er en temmelig uhyggelig historie, som jo også har vakt en del opmærksomhed i offentligheden, og jeg vil gerne spørge ministeren: Synes ministeren egentlig ikke også, at det er lidt synd for politiet, at de i den grad hengiver sig til ligegyldighed og skødesløshed, når de møder en sådan form for kriminalitet, fordi de jo formodentlig på forhånd ved, at det ikke lader sig gøre at gribe ind over for disse mindreårige voldsdrenge og -piger?
Er det netop ikke et argument for at sørge for, at den kriminelle lavalder bliver så lav, at det også er muligt at standse den slags ting, bl.a. for politiets skyld?
Jesper Langballe (DF), 2009-02-17:
Jeg undrer mig over den mistillid til domstolene, at domstolene skulle være sådan et utrygt univers at komme ind i med forsvarer og anklager.
Kunne fru Karen Hækkerup ikke forestille sig, at det at komme under sociale sagsbehandlere måske kunne være en ganske forvirrende oplevelse for et barn, for hvem er nu den sagsbehandler, man sidder og taler med?
Er det en ven eller en fjende?
Ja, det er faktisk ikke rigtig til at finde ud af.
Det er man ikke i tvivl om i retten.
Kan fru Karen Hækkerup ikke se, at det faktisk er det, man kalder retssikkerhed?
Og tror fru Karen Hækkerup ikke, at det måske er noget, et barn mellem 12 og 15 år også ville have sans for?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Det eksempel fra Århus, som hr. Morten Østergaard nævner, er et rigtig godt eksempel på politiets indsats, for politiet har taget fat på alle de unge elementer, som viste kriminel adfærd, og der er ifølge Århus Politi - Østjyllands Politi, som det hedder i dag - ikke én i den gruppe der, som ikke er varetægtsfængslet.
Der har været et tæt samarbejde mellem Østjyllands Politi, domstolene i Østjylland og de sociale myndigheder.
Mange af tingene handlede lidt om en misforståelse fra kommunens side.
Men politiet har styr på situationen, også i Århus, og der er også et tæt samarbejde med myndighederne i Århus om den kriminalpræventive indsats i nogle af de boligområder i Århus, som man ofte hører om i medierne.
Liselott Blixt (DF), 2009-02-17:
Dansk Folkeparti mener ikke, at man skal kunne sættes i fængsel, fordi vi sætter den kriminelle lavalder ned til 12 år, men der skal kunne ske nogle restriktioner, det er det, der er forskellen.
Jeg ved godt, at meningsmålinger og afstemninger på nettet måske ikke lige er det, man skal tage mest højde for, men der er nogle tendenser i dem.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Der i hvert fald en ting, jeg ikke lader mig påvirke af, og det er meningsmålinger.
Jeg er opvokset i 1970’erne, og i 1970’erne var der mange meningsmålinger, også i dagbladet B.T.
Der var meningsmålinger, som viste, at 90 pct. af danskerne mente, at man skulle nationalisere alle banker og alle store industrivirksomheder; der var meningsmålinger, som viste, at 80 pct. af danskerne var imod en Storebæltsbro - sådan har der været meningsmålinger, der har vist det ene og det andet.
Jeg er meget glad for, at politikerne også i 1970'erne stod fast på deres principper, i hvert fald nogle af politikerne stod fast på deres principper.
Sådan vil jeg også gøre i dag.
Min stillingtagen til den kriminelle lavalder har intet at gøre med, hvad en meningsmåling viser.
Den har noget at gøre med nogle principper, med nogle ideologiske betragtninger.
For jeg mener, at man skal skride benhårdt ind over for kriminelle, uanset hvilken alder de har, men man skal bare også sørge for at se på, hvad der er mest hensigtsmæssigt i forhold til det resultat, der skal komme ud af det, så de ikke begår ny kriminalitet.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Det vil vi gøre.
Men jeg tror rolig - i hvert fald baseret på de oplysninger, jeg har - at man kan antage, at det er i et fåtal af sager, at de personer, der efterfølgende, når de er blevet over 15 år, bliver dømt, ikke har været kendt af systemet tidligere.
Derfor er spørgsmålet jo også, om ikke man er nødt til nu at tage skeen i den anden hånd.
Mellem jul og nytår udtrykte Århus Politi stor frustration over, at det var en ganske beskeden skare af unge mennesker, som stod for en væsentlig del af kriminaliteten i visse dele af byen.
Alligevel blev der ikke gjort noget ved dem.
Jeg tror, det var omkring 20-30 unge, der efter politiets vurdering stod for mellem 80 og 90 pct. af kriminaliteten i Århus Vest.
Der er spørgsmålet: Er man ikke nødt til, hvis man vil have en effektiv indsats, uanset hvad man mener om den kriminelle lavalder, at sætte ind, så man får et forstærket samarbejde mellem politiet og kommunerne, så vi kan få en egentlig social indsats, første gang det går galt, og ikke skal vente, til folk bliver gamle nok til at få en straf og havner på en lukket institution?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Vi har et meget, meget tæt samarbejde med Velfærdsministeriet om den kriminalpræventive indsats.
Det har man også ude i kommunerne med politiet og for øvrigt også med Justitsministeriet og med Velfærdsministeriet.
Det er Velfærdsministeriet, der finansierer en del af kommunernes aktiviteter.
Jeg kender ikke de nøjagtige tal, jeg ved ikke, hvad empiri der er på området, men hr. Morten Østergaard er velkommen til at stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og så vil vi selvfølgelig prøve at undersøge det.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Det er i forlængelse af hr. Simon Emil Ammitzbølls spørgsmål.
Det, der er kernen - og det forstår jeg også af det svar, ministeren nu har givet nogle gange - er, at uanset hvad situationen er, skal der jo ske noget for de her unge mennesker, som kommer i konflikt med loven, også selv om de er under den kriminelle lavalder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man har noget overblik over, hvor mange af dem over 15 år, som bliver anmeldt efter at have været i konflikt med loven, som i forvejen - inden de kommer over den kriminelle lavalder - har været kendt af kommunen, og som har en børnesag af en eller anden art liggende, der bliver dømt.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg gerne vil frem til, om ikke ministeren kan se, at han er nødt til at samarbejde om den kriminalpræventive strategi med Velfærdsministeriet og med kommunerne og fremlægge en samlet plan, hvis vi rigtig skal tro på, at man ad den vej kan komme ungdomskriminaliteten til livs.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Min holdning er krystalklar: Uanset hvor gammel man er, skal man eftersøges, man skal bides i haserne, og der skal sættes ind med foranstaltninger over for en, hvis man har begået kriminalitet.
Om det så konkret, som hr. Martin Henriksen spørger om, betyder noget eller ej, om man sætter den kriminelle lavalder ned, er der mange, mange forskellige meninger om.
Der er ikke bare sådan et sesam luk dig op-ord, som bare løser alting.
Uanset hvor hård jeg ellers er på det her område, er det bare ikke løsningen.
Derfor vil jeg bede Dansk Folkeparti om at se på argumenterne både for og imod og også bede Dansk Folkeparti om at vente, til Ungdomskommissionen kommer med sin betænkning.
Så må vi jo se, hvad den siger, se, hvad der er af argumenter for, og hvad der er af argumenter imod, og hvad deres anbefalinger er.
Og så gør vi det jo på et oplyst videngrundlag.
Det er jo altid godt for politikere at vide noget mere og handle på baggrund af det.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Ministeren får nu et tilbud om, at inden ministeren er gået ned fra talerstolen, har ministeren tilkendegivet, hvad det er, ministerens holdning er, og ikke hvad der eventuelt bliver Ungdomskommissionens holdning.
Hvad er ministerens holdning og ikke alle mulige andres holdning til det spørgsmål, jeg stillede før?
Mener ministeren, eller kan ministeren bare se logikken i, at det kan have en præventiv effekt, at man sænker den kriminelle lavalder?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Lige netop det spørgsmål har vi Ungdomskriminalitetskommissionen til at se på.
Hvad virker præventivt?
Hvis man kunne finde sådan et sesamord, som med det samme kunne åbne alle døre og bremse for tilgangen til kriminalitet blandt unge mennesker, ville jeg være den første, der ville stå i front for at indføre det. Se, det, der skal til, er jo, at man får stoppet den forråelse, den brutalitet, som er blandt nogle unge mennesker.
Det har noget at gøre med, at de får nogle påvirkninger med hjemmefra, som ikke er sunde og ikke er gode, og det har noget at gøre med, at kommunerne nogle steder ikke har taget det ansvar alvorligt nok.
Det er den indsats, som skal strammes op.
Det er den indsats, som der skal gøres noget mere ved.
Om det så også indbefatter, at man skal kigge på den kriminelle lavalder, sidder Ungdomskriminalitetskommissionen jo lige nu og ser på om vil have nogen effekt eller ej.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Det er jo sådan, at der er en tendens til, at kriminaliteten sådan generelt er faldende i Danmark, og at også færre unge kommer ind på en kriminel løbebane i Danmark.
Men så er der jo så at sige en lille hårdkogt gruppe, som fylder rigtig meget.
Og hvis man går ind og kigger på de tal, der ligger, ser det ud til, at for unge under 15 år - de er altså ikke dømt skyldige i juridisk forstand, men er pågrebet - er antallet af pågribelser steget på voldsområdet, i forbindelse med røveri og hærværk og brandstiftelse, og så er der det med indbrud og brugstyveri, hvor det er sådan nogenlunde stabilt.
Men jeg vil bare høre, om ikke justitsministeren kunne være enig i, at det kunne have en præventiv effekt, hvis man sænkede den kriminelle lavalder.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Vi er i gang med et væld af aktiviteter.
Så der sker utrolig meget på området, men udgangspunktet er stadig væk den enkelte og kommunerne.
Staten hjælper til og gør rigtig mange forskellige ting, men staten kan jo ikke gå ind og fuldstændig tilsidesætte det kommunale selvstyre og overtage forældrerollen for de unge lømler, som laver ballade i gaderne.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-17:
Straf og ansvarlighed kan være gode elementer i forbindelse med det her.
Det er ikke det, vi diskuterer, og det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg glemte at sige, at det var den 17. januar 2008, vi havde den her forespørgselsdebat.
Og jeg har spurgt den tidligere justitsminister en, to, tre, fire, fem, seks, syv gange om, hvad man har tænkt sig konkret at gøre.
Det fik jeg ikke så meget ud af.
Nu har vi fået ny justitsminister, frisk blod, ny mand.
Hvad har man konkret tænkt sig at gøre i forhold til det forslag til vedtagelse, som Venstre, Konservative, Ny Alliance, Det Radikale Venstre og SF vedtog i fællesskab?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Lige nu behandler vi et forslag her i Folketinget.
Jeg ved ikke, hvad hr. Simon Emil Ammitzbølls parti stemmer til det forslag, men jeg kan i hvert fald sige, at sådan som jeg hører det, vil de borgerlige partier og også Socialdemokratiet stemme for det.
Om forældrepålæg, hvor vi giver forældrene et pålæg på maks. 7.500 kr. pr. handling, som deres børn har udført groft uagtsomt, eksempelvis når de har begået hærværk, eller når de har været ude at ødelægge containere, biler og opgange osv., vil jeg sige, at forældrene altså får et ansvar for, hvad børnene laver.
Det skal vi tilbage til.
Så skal kommunerne også være bedre til at lave noget mere kriminalpræventivt arbejde.
Politiet er meget stærkt involveret i SSP-samarbejdet, og ud over det er der ungepålæg, og der er mange foranstaltninger i den sociale lovgivning.
Hele det kriminalpræventive arbejde handler jo om, at man som forælder, som menneske, påtager sig et ansvar for de gerninger, man udfører.
Det er ikke samfundets skyld, at man bliver kriminel.
Det er folk selv, der begår nogle kriminelle handlinger, og det er derfor, man skal søge ind til kernen i det.
Det drejer sig om familierne, det drejer sig om personerne selv, og det er dem, man skal gribe fat i.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-17:
Jeg synes, at det er fint, at ministeren overvejer, hvad der skal gøres med hensyn til sanktioner osv., det kan man jo altid overveje.
Jeg synes, at det godt, at man ikke forhaster sig i forhold til at træffe beslutninger dér.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at forhindre tilgangen til kriminalitet?
Altså, det er jo nok fint nok, at vi kan straffe dem, når de har begået den, men der er jo også noget, der hedder forebyggelse.
Der bliver talt lidt om, at man jo også skal forebygge og gøre nogle sociale indsatser, og hvad ved jeg.
Men hvad er det, og hvornår kommer de initiativer - om 7 år, som der var nogle der engang sagde i en film?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Jamen hvis en 13-årig begår voldtægt, er det forfærdeligt, det er brutalt, det er fuldstændig vanvittig sindssygt, at en så ung mand kan finde på sådan noget.
Og det skal der ske noget ved, der skal være nogle sociale foranstaltninger, kommunen og forældrene skal skride ind.
Der er det vigtigt at understrege, at en hvilken som helst form for kriminalitet er forkert, uanset hvilken alder vedkommende, som begår kriminaliteten, har.
Vi skal bare finde ud af, hvordan man sørger for, at der ikke bliver begået ny kriminalitet, og for, hvordan man bedst slår hårdt og konsekvent ned på dem, som begår kriminaliteten.
Liselott Blixt (DF), 2009-02-17:
Jamen når nu ministeren siger det, han gør, vil jeg spørge: Hvordan definerer ministeren så begrebet retsfølelse?
Når en ung mand på 13 år begår voldtægt, vil ministeren så påstå, at det er hensynet til ofret og retsfølelsen, der går først?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Som ordføreren fra Socialistisk Folkeparti også gjorde rede for i sin ordførertale, er der jo f.eks. indvandrerbander, bander her i Danmark, som benytter helt unge til kriminalitet, fordi de ikke kan straffes.
Og der må man jo sige, at det har en kriminalpræventiv effekt.
Vi har selvfølgelig i dag en kriminel lavalder på 15 år.
Det har jo en kriminalpræventiv effekt over for de unge, som er over 15 år.
De ønsker jo ikke at begå kriminalitet.
Så det viser jo med al tydelighed, at det rent faktisk har en virkning at have en bestemt kriminel lavalder.
Vi vurderer, at det er godt med en kriminel lavalder på 12 år, og vi mener rent faktisk, at det vil virke forebyggende og virke præventivt, fordi de unge derved ikke går ud i kriminaliteten; nej, de vil hellere holde sig fra den.
Det er jo også det, som forslaget her skal betyde.
Succeshistorien med det her forslag er jo egentlig, at det ikke er nødvendigt at bruge den, fordi den har den virkning, at de holder sig væk fra kriminaliteten.
Så derfor mener vi, at den kriminelle lavalder skal sænkes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-17:
Det bliver jo nævnt flere gange i fru Marlene Harpsøes ordførertale, at det her har en præventiv virkning.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis fru Marlene Harpsøe ville redegøre for, hvad hun bygger det her på, for mig bekendt findes der ikke nogen forskning, som viser, at en lavere kriminel lavalder har en præventiv virkning.
Men det kan være, at der er nogle ting, som jeg har overset.
Så kunne jeg i øvrigt godt tænke mig en redegørelse for, hvordan det her hænger sammen med Dansk Folkepartis politik på andre områder, hvor man bl.a. er imod nedsættelsen af valgretsalderen, og hvor man synes, at børn og unge ikke kan tage ansvaret for at få en piercing, før de er fyldt 18 år.
Hvordan hænger alt det her sammen med de aldersgrænser, som Dansk Folkeparti introducerer?
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Jeg mener ikke, at der er tale om behandling.
Hvis jeg er ude for, at en gør noget mod mig, og jeg så går hen og kræver vedkommende til ansvar og siger, at vedkommende har gjort det her mod mig, at det er vedkommendes ansvar, at jeg nu står uden de penge, vedkommende har taget fra mig, eller jeg siger, at det er vedkommendes ansvar, at jeg nu har et stort, blåt mærke, og at jeg kræver at få en undskyldning, så mener jeg, at jeg stiller folk til ansvar, og det mener jeg ikke er, at jeg tager dem i behandling.
Jeg mener, at det er virkelig vigtigt, at børn lærer, at de har et ansvar, og at det er en del af deres ansvar, hvordan de opfører sig, at de har ansvaret for at opføre sig ordentligt, og at det ikke bare er et ansvar, de kan lægge over på de voksne, men at børnene også selv skal lære at påtage sig det.
Det mener jeg er rigtig, rigtig vigtigt, hvis man skal vokse op til at blive en ansvarlig borger i samfundet.
Og det tror jeg på at vi skal være med til at styrke, ligesom jeg også tror på, at man kan lære det ved reelt at få mulighed for at deltage i demokratiet i skolen eller andre steder.
Og det håber jeg at vi snart får et flertal i Folketinget der vil være med til at sikre.
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
Jeg ved ikke, om jeg overhovedet har mulighed for at blive forstået.
Men jeg vil sige, at ordet ansvar har to dele, an og svar.
Det vil sige, at man skal svare an, man skal svare på eller til en fordring, der lyder til en.
Men når det i stedet bliver til en behandlingsopgave, hvor man skal lære at optræde sådan, at der ikke nogen, der bliver kede af det, og man skal have den bestemte personlighed, som betyder, at man ikke overtræder nogen lov, så er det jo ikke ansvar.
Så har man ophævet ansvaret i behandlingen.
Kan fru Line Barfod ikke forstå den principielle forskel?
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Jeg talte absolut ikke om, at forskningen skulle stille nogle til ansvar, det mener jeg ikke er forskningens opgave.
Men vi har ganske meget forskning, der viser os, at det er rigtig vigtigt, at man har muligheden for at stille nogen til ansvar.
Det, jeg mener man skal gøre for at stille børn og unge til ansvar, er det, som man gør på en række skoler med konfliktmægling, hvor man lærer børnene, helt fra de er små og starter i skolen, at de skal tage ansvar for deres handlinger.
Der lærer børnene rent faktisk, at hvis de har slået eller mobbet nogle andre, har de et ansvar for at være med til at rette op på det, lærer, at de har et ansvar for, at der er en anden, der er blevet ked af det, at der er en anden, der er blevet slået og er bange for at komme i skolegården, eller hvad konsekvenserne nu kan være.
Og derfor skal man lade være med det.
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
Jeg vil lige stille fru Line Barfod et enkelt principielt spørgsmål.
Hun talte om, at det gjaldt om, at man skulle præsentere de unge for ansvaret.
Det synes jeg er fuldstændig rigtigt, det hele er et spørgsmål om ansvar.
Vil hun ikke give mig ret i, at forudsætningen for ansvar er, at der er stillet en fordring, som man skal svare an, og det vil sige, at man skal adlyde den lov, som straffer en, hvis man overtræder den, mens det, der tales om, nemlig ubehandlede traumer, det sociale system og forskningen, der skal hjælpe til at forhindre, at de unge mennesker bliver kriminelle, omvendt ophæver ansvaret, fordi det ikke har den fordring, som netop ligger i, at de er draget til ansvar og bliver straffet, hvis de overtræder loven?
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
For referatets skyld vil jeg lige sige, at vi var flere med på turen der; det var ikke sådan, at hr. Søren Krarup og jeg sådan var på ekskursion til Sydeuropa.
Dernæst vil jeg sige, at jeg tror, vi er kommet så langt ud på overdrevet, at det er svært for de fleste at følge med.
Det, der er afgørende, og som jeg nu kan forstå er forskellen mellem hr. Søren Krarups synspunkt og mit, er, at jeg gerne vil forebygge kriminalitet; jeg vil gerne sætte ind over for de her unge, som for langt de flestes vedkommende er kendt af deres kommune, af det sociale system, inden de bringer sig selv i de her kriminelle forhold.
Dem vil jeg gerne gøre en indsats for, inden de skader andre mennesker med deres kriminalitet.
Hr. Søren Krarup vil behandle dem med den respekt, at de skal straffes, når kriminaliteten er indtruffet.
Jeg foretrækker det første, og jeg tror faktisk også, at de potentielle ofre for kriminaliteten gør det.
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
Jeg vil gribe fat i begrebet ubehandlede traumer, som er det, hr. Morten Østergaard vil satse på.
Jeg vil minde om, at hr. Morten Østergaard og jeg for 2 år siden var sammen på en rejse til Spanien og Marokko, og jeg husker, at jeg der, om jeg så må sige, manuducerede hr. Morten Østergaard i Det Radikale Venstres historie og bl.a. gjorde ham opmærksom på den modsætning, som der netop var i forståelsen af lov og ret, bl.a. hos forfatteren Jakob Knudsen i hans opgør med Det Radikale Venstre.
Jeg genfinder fuldstændig samme principielle modsætning her.
Hr. Morten Østergaard taler om ubehandlede traumer, som han vil have gjort noget ved, så han kan forhindre, at disse unge mennesker bliver til forbrydere.
Det kalder jeg for totalitært; det er og bliver interessen i at omslutte de kriminelles personlighed for at ændre den.
Det er totalitært, og må jeg henvise hr. Morten Østergaard dels til Det Radikale Venstres historie med modsætningen til Jakob Knudsen, dels til Jakob Knudsens romaner, f.eks. »Lærer Urup«, der netop understreger, at det at straffe, det at gribe ind med sanktion og straf er en respekt for mennesket, mens hr. Morten Østergaards tilgang er en foragt for mennesket.