runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Men SF’s ordfører svarer ikke på, hvad det er, der konkret ude i virkeligheden gør, at SF ændrer så grundlæggende opfattelse i retspolitikken.
Det har hidtil været sådan, at SF har støttet de fundamentale retsprincipper, og det er altså et fundamentalt retsprincip, at tvivlen skal komme den anklagede til gode.
Det samme gælder, når det kommer til spørgsmålet om straf, hvor udvisning er en meget, meget voldsom straf.
Det vender man nu på hovedet til, at man kun må lade være med at udvise, hvis man med sikkerhed ved, at det er i strid med internationale forpligtelser.
Hvad er det helt konkret ude i virkeligheden, der får SF til at ændre opfattelse af sin retspolitik?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad er det, der gør, at SF vil lave så voldsom en ændring i sin retspolitik som at gå væk fra et grundlæggende retsprincip om, at tvivlen skal komme den anklagede til gode?
Hvad er det for konkrete forhold ude i virkeligheden, der gør, at SF mener, at det er nødvendigt at ændre sin retspolitik så grundlæggende?
Har der været en pludselig opblussen af meget voldsom kriminalitet begået af udlændinge, er domstolene pludselig begyndt at dømme fuldstændig anderledes end tidligere, eller hvad er det, der gør, at SF så fundamentalt ændrer på sin retspolitik, så man ikke længere holder fast i, at tvivlen skal komme den anklagede til gode?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet vil kunne sige i dag, at de bakker op om lovforslaget, og jeg kan forstå, at Socialistisk Folkeparti endnu ikke har taget endelig stilling til lovforslaget.
Er det korrekt forstået?
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Som jeg sagde, hilser vi jo den del, der handler om at skærpe i forhold til bandekriminalitet, velkommen.
Den har vi selv efterlyst tidligere.
Så vil vi i udvalgsarbejdet både forfølge de tvivlsspørgsmål, der er blevet rejst i høringssvarene, og så i øvrigt den klarhed, som det efterlyses at der skal være i forhold til de retsanvendende myndigheder, der skal kunne bruge det her lovforslag ude i virkeligheden og ikke bare på talerstolen eller i medierne.
Men hvis vi får tilfredsstillende svar på vores spørgsmål og får en garanti for, at det her ikke vil betyde, at Danmark får problemer i forhold til vores internationale forpligtelser, menneskerettigheder og den praksis, der er ved den europæiske menneskerettighedsdomstol, så er vi positive over for lovforslaget.
Men vi skal selvfølgelig have svar på vores spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det er jo interessant, for det betyder vel sådan set, at den udlændingepolitiske samarbejdsaftale, der vel er lavet mellem Socialdemokratiet og SF, et eller andet sted må være ophørt.
For når Socialdemokratiet kan sige i dag, at de stemmer for lovforslaget, og Socialistisk Folkeparti ikke kan sige, om de stemmer for lovforslaget – for den klare tilkendegivelse kom der jo ikke – må jeg spørge: Har man ophørt det samarbejde, der er mellem Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti?
For man kører jo ikke parløb, som man ellers plejer at gøre, når vi har debatter her i Folketingssalen om udlændingepolitik.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg må først sige, at jeg også hørte, at den socialdemokratiske ordfører havde nogle ting, hun gerne ville have belyst og gerne ville have svar på.
Det synes jeg sådan set er et rigtig sundt princip: at når vi laver udvalgsbehandling her, har vi faktisk nogle ting, vi gerne vil blive klogere på, altså når der er uklarheder.
Og det må vi bare sige at der er i forbindelse med i hvert fald den ene del af det her lovforslag.
Der er faktisk så store uklarheder, at vi kan se i høringssvarene, at eksperterne ikke er enige om, hvad det får af konsekvenser ude hos anklagemyndigheden og domstolene.
Det bliver vi nødt til at have klarhed over, for ellers vedtager vi lovgivning, der ikke kan bruges til noget.
Når jeg så siger, at hvis jeg får svar på mine spørgsmål, er jeg positiv over for det, synes jeg da, at det i meget høj grad lægger sig op ad den melding, den socialdemokratiske ordfører kom med.
Men det må jeg bare sige til hr. Martin Henriksen altså ikke er et mål i sig selv.
Skulle Socialdemokraterne en dag mene noget, der var vanvittig langt ude i hampen, kan jeg love hr. Martin Henriksen, at SF så nok skulle tage selvstændig stilling til det.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg tror ikke på fru Karen Hækkerup.
Jeg tror, at fru Karen Hækkerup har sagt, at man skal støtte det her, fordi man måske har vurderet, at der nok er nogle i den danske befolkning, der synes, at det er meget fornuftigt.
Af taktiske hensyn har Socialdemokraterne så vurderet, at de lige skal skynde sig at sige ja til det her lovforslag, mens de i øvrigt i samme åndedrag beroliger Det Radikale Venstre med, at det slet ikke betyder noget – at man altså siger ja til det, men at det ikke rigtig betyder noget.
Vi har heller ikke helt fundet ud af endnu, om Socialdemokraterne mener, at det betyder noget.
Dansk Folkeparti diskuterer det meget gerne.
Vi har været igennem et langt forhandlingsforløb, hvor Dansk Folkeparti faktisk har diskuteret det her hver dag i en lang periode, også i masser af tv-programmer – jeg har set de fleste af dem, og det har fru Karen Hækkerup måske ikke, men man kan sikkert se dem på nettet.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at man har en diskussion om de mange forskellige ting, men i dag har vi jo et konkret lovforslag, som handler om udvisningsreglerne i forbindelse med, at det, når udlændinge begår grov kriminalitet og også mindre grov kriminalitet, skal være nemmere at udvise dem, fordi vi i Dansk Folkeparti synes, at sådan noget er dybt urimeligt.
Så har vi været inde i et forhandlingsforløb, hvor der har været en masse partier, som har ønsket at afskaffe efterlønnen; det har vi ikke ønsket, og derfor er vi kommet ud med den aftale, som vi nu engang er kommet ud med.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Det glemmer vi ofte i den debat.
Men de skal nævnes, og deres indsats skal påskønnes.
Vi må ikke sætte dem i bås med de kriminelle, som vi desværre også har for mange af i Danmark.
Danmark skal være et trygt samfund at leve i, og derfor skal der også slås hårdt ned på kriminaliteten.
Det er helt uacceptabelt, hvis kriminelle bander og rockere skaber utryghed.
Det kan heller ikke accepteres, at udenlandske kriminelle kommer til Danmark og ernærer sig ved lomme- og tricktyverier og anden kriminalitet og derved skaber utryghed blandt borgerne i hverdagen.
Man skal kunne føle sig tryg i sit eget hjem.
Regeringen har af den grund iværksat en række initiativer, der skal styrke den nuværende skarpe indsats mod organiseret indbrudskriminalitet og omrejsende kriminelle tyvebander.
Der skal således sendes en tydelig advarsel til alle, der er involveret i bande- og indbrudskriminalitet, om, at deres handlinger vil blive mødt med fasthed og konsekvens.
Den markant styrkede indsats mod kriminelle bander og rockergrupper de seneste år har givet resultater.
Politiet har lagt et massivt pres på bande- og rockermiljøet og har haft stor succes med at få et meget stort antal bande- og rockermedlemmer bag tremmer.
Lige nu huser landets fængsler over 300 bande- og rockermedlemmer.
Det vil sige, at næsten en femtedel af samtlige registrerede bande- og rockermedlemmer sidder i fængsel.
Der er desværre også eksempler, hvor udlændinge, dvs. folk med udenlandsk baggrund, der ikke har dansk statsborgerskab, og som er dybt kriminelle og har fået hårde frihedsstraffe, ikke er blevet udvist.
Det er især de forhærdede kriminelle, der afviser at være en del af det danske fællesskab, og som begår alvorlig kriminalitet, måske i ly af familierelationer eller anden tilknytning til Danmark.
Derfor skal udvisningsreglerne også strammes, især når det drejer sig om banderelateret kriminalitet, narkotikahandel, vold, ulovlig våbenbesiddelse og skyderier.
Det foreslås i lovforslaget også, at udlændinge, der har begået kriminalitet, og som idømmes frihedsstraf og står til udvisning, kun skal have mulighed for at blive i Danmark, hvis udvisning med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Det andet, der foreslås i lovforslaget, er, at ordningen med betinget udvisning styrkes markant.
Begår en udlænding kriminalitet i prøvetiden, skal der udvises.
Udlændinge, der ikke udvises som følge af internationale forpligtelser, skal altid udvises betinget.
Hvad angår de omrejsende kriminelle EU-borgere, har Danmark gennemført de lovændringer, som er nødvendige for at opfylde nye EU-regler om, at EU-lande som udgangspunkt er forpligtet til at overtage afsoning af egne borgere eller personer bosiddende i det pågældende land.
Danmark vil være klar til at gøre brug af de nye regler, når de er gennemført i alle medlemsstater.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg kan sige, at jeg ikke oplever, at SF ændrer grundlæggende opfattelse i retspolitikken, og det er jo præmissen for fru Line Barfods spørgsmål.
Det mener jeg vi har fået slået fast her, altså er der usikkerhed, har domstolene stadig en forpligtelse til at tage hensyn til det.
Så vil jeg bare sige, at den praksis, man har i dag, går meget tæt på de internationale konventioner, som vi jo også kan læse af høringssvarene fra de danske domstole.
Hvad forskel på praksis ville være i forhold til i dag med den del af det her lovforslag, der drejer sig om § 26, har jeg spurgt meget konkret ind til, for som jeg også kan læse i, jeg mener, det er Institut for Menneskerettigheders høringssvar, sætter man spørgsmålstegn ved, om det her reelt vil betyde, at der er flere, der bliver udvist med den ændring.
Det er selvfølgelig meget bekymrende, for vi har brug for, at der er ens praksis, og derfor skal vi jo, som jeg sagde i min ordførertale, sørge for, at der bliver udarbejdet både så tydelige beskrivelser af, hvad det her lovforslag egentlig skal medføre, og at vi også får lavet noget materiale f.eks. til anklagemyndigheden om det her.
Jeg vil bare spørge hr. Naser Khader, om han er indstillet på at imødekomme den kritik, der kommer fra Institut for Menneskerettigheder, med hensyn til om den måde, man lovteknisk har indrettet lovforslaget på, er hensigtsmæssig, og den bekymring, Institut for Menneskerettigheder har vedrørende den usikkerhed, der kan være i forhold til anklagemyndigheden, der skal indstille sager til udvisningsdomme – hvordan de skal forstå det her lovforslag – og om hr. Naser Khader eventuelt kunne se en mulighed i, at den nye formulering af § 26, som Institut for Menneskerettigheder har fremsendt, kunne være en måde at sørge for, at der var den lovtekniske klarhed, som der skal være i et lovforslag af den her art.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Så kunne man jo nævne, at en socialdemokratisk partiformand har sagt, at hvis ikke danskerne er villige til at arbejde de her 12 minutter længere, må det komme i spil at afskaffe efterlønnen, men nu skal det altså ikke være en efterlønsdebat; det er en måde, hvorpå man afsporer debatten om det lovforslag, som vi egentlig diskuterer her i dag.
Forslaget er jo kommet på baggrund af den aftale, som der er blevet indgået, om skærpede udvisningsregler og kommunalt fokus på repatriering, og det udmønter så den del, der har at gøre med skærpede udvisningsregler.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er vigtigt, at udlændinge, der misbruger deres ophold i Danmark til at begå grov kriminalitet, skal mødes med konsekvenser og selvfølgelig også, når det kommer til udvisning.
Derfor er der jo allerede gennemført en lang række stramninger af udvisningsreglerne, og det her ligger i fin forlængelse af det.
Bl.a. bliver der lagt op til, at udlændinge, der står til udvisning, kun skal have mulighed for at blive her i landet, hvis Danmarks internationale forpligtelser med sikkerhed kræver det.
Og det er en skærpelse af det, der gælder i dag.
Derudover lægger man op til, at der som led i indsatsen mod banderelateret kriminalitet fremover ved udvisning ved dom skal lægges særlig vægt på, at udvisningen må anses for særlig påkrævet, på grund af at kriminaliteten er begået som led i organiseret kriminalitet.
Som nævnt har Dansk Folkeparti og regeringen i flere omgange strammet udvisningsreglerne over for kriminelle udlændinge.
Der er inden for de seneste år udvist flere tusinde kriminelle udlændinge, og det har været nødvendigt; desværre har det vist sig, trods de gode resultater, at der fortsat er lang vej endnu.
Med jævne mellemrum hører vi om sager, hvori domstolene bl.a. med henvisning til Danmarks internationale forpligtelser undlader at udvise dybt kriminelle udlændinge.
Disse konventioner beskytter i alt for høj grad forbrydere og indskrænker helt urimeligt Danmarks handlemuligheder.
Dansk Folkeparti har ønsket flere stramninger, og vi har presset på for at få dem.
Indtil nu har beskeden været, også fra regeringen, at der ikke var mulighed for at gennemføre stramninger ud over dem, der var vedtaget og gennemført.
Dette lovforslag viser, at det er muligt, for nu går vi et stykke længere i forhold til konventionerne, og det hilser vi velkommen i Dansk Folkeparti.
Grundlæggende handler det jo ikke om Danmarks internationale forpligtelser.
Tror man det, mener jeg, at man tager fejl.
Det handler om noget helt andet.
Det handler om Folketingets forpligtelser og politikernes forpligtelser over for det danske folk – hverken mere eller mindre.
Når udlændinge, som Danmark har taget imod, misbruger vores gæstfrihed, så må det være sådan, at de love, som Folketinget vedtager, udstikker klare retningslinjer, der lægger op til udvisning af disse udlændinge.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Når en kriminel udlænding får lov til at blive, krænker det danskernes retsbevidsthed og danskernes retsfølelse, og det er urimeligt.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Af en artikel i Politiken den 5. maj fremgår det fra hr. Martin Henriksens partiformand, fru Pia Kjærsgaard, at de økonomiske forhandlinger, altså underforstået forhandlingerne om at afskaffe efterlønnen, som vi kender den nu, og forringe folkepensionen yderligere,
hænger nøje sammen med kravene på udlændingeområdet
Og jeg vil bare bede hr. Martin Henriksen om helt kort her på Folketingets talerstol at forklare de hundredtusindvis af danskere, der mister den ret, de ellers havde, til efterløn og til at gå på folkepension, som de havde planlagt det, hvad det her lovforslag, som vi behandler lige nu, har at gøre med deres ret til efterløn.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Så kunne fru Astrid Krag måske, når fru Astrid Krag engang får lejlighed til det – det behøver ikke være i forbindelse med den her debat, der handler om et udvisningslovforslag –
forklare, hvordan det hænger sammen, at man støtter en statsministerkandidat, der har sagt, at hvis ikke danskerne vil arbejde 12 minutter mere, kan det komme i spil at afskaffe efterlønnen.
Sådan kunne man jo også godt stille det op.
Altså, hvis vi ikke gjorde det, ville det da først blive mærkværdigt, for at sige det mildt.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Så vil jeg prøve at spørge på en anden måde: Efter det meget store løftebrud, man har begået over for i hundredtusindvis af danskere, når det kommer til spørgsmålet om efterløn og folkepension og de modeller, vi kender i dag, og som Dansk Folkeparti gentagne gange og så sent som i starten af det her år som reaktion på statsministerens nytårstale sagde at man stod vagt om, for der kunne danskerne stole på Dansk Folkeparti, og der vidste danskerne, hvor de havde Dansk Folkeparti, mener hr. Martin Henriksen så, at han kan gå tilbage til de danskere og sige: Nej, I vidste ikke, hvor I havde os; nej, vi er godt nok løbet fra det, vi lovede jer, og som vi lovede jer meget klart, men til gengæld har vi fået det her lovforslag, som vi diskuterer nu?
Mener hr. Martin Henriksen for det første, at de to ting står mål med hinanden?
Og mener hr. Martin Henriksen for det andet, at det her lovforslag på nogen måde gavner den nedslidte murer eller den nedslidte SOSU-hjælper, den nedslidte pædagog eller nogen af alle de andre mange grupper, som jo desværre må ærgre sig gule og grønne over, at Dansk Folkeparti var så billigt til salg og ikke stod fast på det løfte, de ellers meget klart havde givet danskerne?
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Altså, det er jo Dansk Folkeparti selv, der har været ude at sige, at der er en nøje sammenhæng mellem de regler, vi behandler her, altså mange af de lovforslag, der har været på dagsordenen i dag, og dem, der skal komme efterfølgende samt tilbagetrækningsreformen.
Derfor bliver man vel også nødt til at have mulighed for i de her debatter at spørge ind til de forskellige vinkler, der kan være på det.
Nu ved jeg ikke, om hr. Martin Henriksen har opdaget det, men Danmark er i teknisk recession.
Jeg er da sådan set enig i, at det er fornuftigt at udvise folk, der har begået noget kriminelt, og som er her uden at have lyst til at indordne sig eller at bidrage.
Jeg har det fint med, at de skal udvises.
Men hvordan er sammenhængen mellem, at vi står i en situation, hvor Danmark er i teknisk recession, hvor vi får behov for at fremrykke offentlige investeringer ganske snart, medmindre vi skal se det hele falde fuldstændig på halen, og at det eneste, Dansk Folkeparti så har lyst til at tale om, er stramninger.
Hvor er den sammenhæng opstået hos Dansk Folkeparti?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Altså, når vi hidtil har haft debatter i Folketingssalen om udlændingepolitikken, har SF og venstrefløjen typisk brugt det argument, at der enten var lovsjusk, eller at høringsprocessen havde været for kort til, at man kunne have sådan en udlændingepolitisk debat i Folketingssalen.
Det synes jeg er ærgerligt, for det er jo trods alt et lovforslag, der omhandler udlændingepolitik.
Det omhandler ikke en tilbagetrækningsreform.
I forhold til tilbagetrækningsreformen har Dansk Folkeparti i de forhandlinger, vi gik ind i, sagt – i modsætning til fru Helle Thorning-Schmidt, der har sagt, at det kunne komme i spil at afskaffe efterlønnen – at det var vigtigt at bevare efterlønnen, og den er bevaret.
Det, der er aftalt, er der mulighed for at vælgerne kan tage stilling til før et valg, fordi det er noget, der træder i kraft efter et valg.
Så kunne fru Astrid Krag måske komme lidt nærmere ind på, hvad der er Socialistisk Folkepartis politiske holdninger i forhold til udlændingepolitikken, taget i betragtning, at det er det, vi diskuterer i dag.
Det er det, der ligger i tilbagetrækningsreformen.
Jeg er selvfølgelig helt med på, at det ikke er noget, man ønsker at beskæftige sig med fra bl.a. Enhedslistens side, for det kunne være med til at nuancere debatten, og det har man selvfølgelig ikke nogen interesse i.
Det her lovforslag går ud på, at udlændinge, som begår grov kriminalitet, skal udvises af Danmark.
Det er det, lovforslaget handler om.
Fru Line Barfod ryster på hovedet, men fru Line Barfod har, går jeg ud fra, læst lovforslaget og vil kunne se det i lovforslaget, nemlig at det er det, det handler om.
Derfor ville det jo være interessant, hvis man diskuterede det, som lovforslaget handler om, og når der på et tidspunkt kommer et lovforslag om en tilbagetrækningsreform, vil det jo være relevant der at diskutere det.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg har læst lovforslaget, og det handler ikke specifikt om, at man bliver udvist for grov kriminalitet.
Det handler om, at man også kan blive udvist for ganske, ganske lille kriminalitet.
Men det, der er relevant, synes jeg, er, at det her lovforslag jo er blevet til som led i en studehandel.
Dansk Folkeparti har indgået en studehandel, hvor man har sagt ja til stort set at afskaffe efterlønnen mod til gengæld at få lidt forskellige ting rundtomkring, herunder at flere mennesker, der måske er født og opvokset i Danmark, skal smides ud, også for ikke særlig alvorlig kriminalitet.
Så er det bare, jeg spørger: Hvordan har Dansk Folkeparti foretaget den afvejning, at det at smide nogle mennesker ud af Danmark skulle opveje, at SOSU'er, jord- og betonarbejdere, gartnere og masser af andre mennesker med hårdt arbejde ikke længere har ret til at trække sig tilbage og få en ordentlig pensionisttilværelse, men kan se frem til, at de skal blive ved med at arbejde, indtil de er så nedslidte, at de måske vil kunne få en førtidspension?
Hvordan har man lavet den afvejning i Dansk Folkeparti, at de to ting skulle kunne opveje hinanden?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det er jo også interessant, hvilken afvejning der ligger bag det hos Enhedslisten, og det kan være, fru Line Barfod måske har lyst til at redegøre for det ved lejlighed.
Jeg vil anbefale, at fru Line Barfod i dag forholder sig til det lovforslag, som ligger her, og som fru Line Barfod siger at hun har læst, men det tvivler jeg lidt på.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Vi er vant til, at der kommer grove beskyldninger fra Dansk Folkepartis medlemmer; man hører tit det ene og det andet, og det går ikke kun ud over medlemmerne af Tinget, det går også ud over eksperter eller folk, man ikke har lyst til skal sidde i kommissioner, nævn eller arbejdsgrupper, fordi de ikke bakker nok op om Dansk Folkepartis syn på, hvad ytringsfrihed eksempelvis skal være.
Så det er vi ikke uvante med, men alligevel synes jeg måske nok, det er groft at beskylde et af Folketingets fremmeste medlemmer for ikke at læse de lovforslag, der behandles i salen.
Der er en kobling i det, Dansk Folkepartis ordfører siger om seniorførtidspension.
Dansk Folkeparti siger, at det er, fordi Enhedslisten ikke vil nuancere debatten og ikke vil tage den debat om, at man har indført en seniorførtidspension bl.a. som betaling for det her med, at kriminelle udlændinge skal kunne udvises.
Jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører: Er det ikke korrekt, at for at blive godkendt til en seniorførtidspension skal man stadig opfylde de samme kriterier, som man skal, hvis man skal godkendes til en helt almindelig førtidspension?
Det vil sige, at der skal være et varigt tab af arbejdsevne, og derudover er den nye ydelse, seniorførtidspensionen, som man så muligvis kan få, ægtefælleafhængig.
Kan Dansk Folkeparti bekræfte det?
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Der er ikke fremsat noget lovforslag om seniorførtidspension.
Der er ikke fremsat noget lovforslag om en tilbagetrækningsreform.
Jeg deltager meget gerne i en debat om alle de forskellige elementer, der er i tilbagetrækningsreformen, men jeg synes, det er rimeligt, at man, når man har at gøre med et lovforslag, der handler om en skærpelse af udvisningsreglerne, så forholder sig til det.
Nu stillede den socialdemokratiske ordfører et spørgsmål til et lovforslag, der handler om udvisningsreglerne, og det spørgsmål indeholdt ikke en eneste ting om udvisningsreglerne.
Jeg synes da, at det i forbindelse med den diskussion, vi har her i dag, er meget mere relevant f.eks. at få svar på, om Socialdemokraterne agter at fastholde det her som en del af udlændingelovgivningen, når og såfremt Det Radikale Venstre og Enhedslisten stiller krav til en måske kommende socialdemokratisk regering om, at man skal rulle tilbage.
Hvordan stiller man sig f.eks. til det fra Socialdemokratiets side?
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Altså, vi har jo ikke tænkt os at lave om på al udlændingepolitik.
Der er jo noget af det, som vi selv har stemt for i årenes løb, så hr. Martin Henriksen kan tage det helt roligt, der er ingen grund til bekymring.
Vi tager de forhandlinger, der skal til, efter et valg, og så ser vi, hvad der kommer ud af det.
Andet kan jeg ikke svare på nuværende tidspunkt.