runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2013-11-07:
Er Liberal Alliance opmærksomme på, at når det drejer sig om f.eks. forsyningsvirksomhed, kan man sige, at folk jo har ret til forsyning, og dermed kommer der – måske – en gæld.
Det er én situation.
Den anden er, hvis en håndværksmester entrerer med en person, for så kan vedkommende jo tage stilling til, om vedkommende ønsker at udføre arbejdet og risikere en gæld.
Det er to vidt forskellige situationer.
I den ene har man sådan set ikke nogen mulighed – og skal heller ikke have nogen mulighed – for at forhindre, at der kan opstå en gældssituation.
I den anden er det jo den selvstændigt erhvervsdrivende, der har ansvaret for, om vedkommende vil yde en kredit til en, som måske ikke vil betale.
Er vi ikke enige om, at det er en principiel forskel?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-07:
Tak for det.
Min kollega fra Venstre har på udmærket vis gennemgået, hvad der er indholdet af lovforslaget L 48, som vi her behandler, nemlig to dele: dels en del, der forbedrer inddrivelsen via SKAT af fordringer og i det her tilfælde fordringer fra forsyningsvirksomhederne – det er den ene del – dels den anden del, der vedrører en lovgivningsmæssig mulighed for at give henstand til f.eks. kontanthjælpsmodtagere, der har restskat, og så udskyde den her restskat til betaling på et senere tidspunkt, som det er normalt, nemlig at man indeholder restskatten i det efterfølgende indkomstår.
Og begge dele synes jeg er yderst fornuftigt.
Det giver en mulighed for SKAT for at inddrive bedre og en mulighed for de folk, der måtte have en lav indkomst, til ikke likviditetsmæssigt at blive belastet af en eventuel restskat.
Det er yderst fornuftigt, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-07:
Med hensyn til henstandsdelen deler vi den – ikke bekymring, men den sådan undersøgende vinkel på, hvorfor man ikke bare gennemfører det i lyset af det, som Landsskatteretten har udtalt.
Det må vi lige drøfte i udvalget.
Men vi kan godt støtte den principielle tilgang på det her område.
Vi lavede jo selv i 2005 en aftale med kommunerne, da vi sad VK-regeringen, om at inddrive offentlig gæld.
For selv om vi synes, at man betaler for meget i skatter og afgifter, så må være sådan, at man betaler det, man skal betale.
Derfor lavede vi den aftale, at man kunne lave en samlet inddrivelse af al offentlig gæld.
Der fik vi af forskellige årsager ikke de kommunale forsyningsselskaber med.
De kommer så med i den aftale, der er lavet nu her med KL, og som vi drøfter i Folketinget i dag.
Derfor kan vi godt støtte forslaget her.
Vi er egentlig normalt betænkelige ved, at man bare sådan kan inddrive skatter og afgifter fra folk, men her handler det jo om ting, der er i restance, og som skal betales, og der har samfundet krav på, at de ting selvfølgelig bliver betalt.
Så må vi tage en principiel diskussion om, om man skal betale mindre.
Men man skal selvfølgelig betale det, der skal betales, og derfor kan vi godt støtte forslaget her.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-07:
Jeg vil godt sige tak for debatten, som jo var overvejende positiv.
Det er jeg meget tilfreds med.
Det er jo rigtigt, som det er sagt, at lovforslaget er opdelt i to dele.
Den første har at gøre med inddrivelse af gæld til de kommunale forsyningsselskaber, og der er der jo ret beset tale om en sådan forholdsvis mindre ting, hvor vi giver mulighed for, at SKAT mere effektivt kan inddrive gæld til forsyningsselskaberne, i og med at man får mulighed for at få nogle cpr-numre til sin rådighed.
Det er nødvendigt, for at det nye EFI-system, det nye elektroniske inddrivelsessystem, kan fungere.
Den mulighed har man ikke i øjeblikket, og den er man nødt til at have, hvis det skal fungere på en effektiv måde.
Den anden del er jeg også meget glad for at vi kan tage fat på.
Den har at gøre med hele henstandsproblematikken.
Jeg tror, der er mange af os, der ikke var så glade for de historier, som kom, hvor forskellige meget fattige mennesker fik krav fra SKAT og blev trukket i deres kontanthjælp, så de reelt ikke havde noget at leve for.
Det var selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Det er rigtigt, at Landsskatteretten kom med en afgørelse tidligere i år.
Og så bliver der spurgt: Hvorfor skal vi så ændre lovgivningen?
Det skal vi, fordi vi mener, det er vigtigt at være på fuldstændig sikker grund.
Det, som Landsskatteretten gav afgørelse om, var, at der i øjeblikket er mulighed for en skønsmæssig vurdering af de her ting, og det, man jo gør her, er, at man stiller nogle objektive kriterier op for, hvornår der er mulighed for at give henstand, og det har vi følt er vigtigt.
Men hvis der er brug for det, kan vi jo uddybe det nærmere i udvalgsbehandlingen.
Men bortset fra det, så tak for behandlingen her i Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-07:
Som sagt er der nok nogle af de der mere juridiske spidsfindigheder, som det giver mere mening at vi graver ned i i udvalgsarbejdet.
Men så til den politiske del: Når SKAT kommer og siger, at der ikke er hjemmel til den praksis, der kører, og at man er nødt til at lave den om, og man sender det her styresignal, som det jo hedder, i 2012, hvorfor gav det så ikke ministeren anledning til allerede i 2012 at ændre loven og således undgå den situation, hvor folk med meget, meget få penge har oplevet i 2013 at blive opkrævet deres restskat og ikke havde mulighed for henstand, som de havde hidtil?
Der må jo være en overvejelse hos regeringen om, hvorfor man ikke har valgt at reagere på den melding fra SKAT om, at det kneb med, at det her var helt efter bogen.
Der vælger man så at køre en strammerkurs og siger: O.k., det er der ikke hjemmel til længere.
Kan ministeren forklare logikken i, at da den her sag popper op i 2012, vælger regeringen ikke at gøre noget ved det?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-07:
Det er en betragtning, som jeg ikke havde gjort mig, før hr. Frank Aaen gjorde mig opmærksom på det, og det kan da selvfølgelig gøre, at man skal tænke over tingene en ekstra gang.
Men jeg tror stadig væk, at vores indstilling til det – til trods for den principielle forskel, som hr. Frank Aaen nævner – vil være, at der ikke skal gøres forskel på, hvem der først kan få deres tilgodehavende, altså om det skal være kommunale forsyningsselskaber, eller det skal være almindelige private kreditorer.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-07:
Jo, det kan man godt diskutere om vi burde have gjort.
Jeg tror sådan set, at spørgeren kan have ret i, at det burde vi have gjort i 2012.
Det, som var den juridiske vurdering i Skatteministeriet, var, at der ikke var hjemmel til det.
Og så kommer Landsskatteretten med sin afgørelse her tidligere på året.
Vi ændrer så styresignalet, og for at være på helt sikker grund har vi foreslået den her lovændring.
Men jeg er helt med på, at det burde vi nok have taget fat på noget før – ja.
Liselott Blixt (DF), 2013-11-07:
Det er jo rart, at ordføreren kan få os op og stille spørgsmål til en sag, som jeg bare troede gled igennem, for vi har jo været rigtig glade for de her sundhedsforsikringer, som har hjulpet utrolig mange borgere, som ordføreren var inde på.
Så hørte jeg et par små ord, som ordføreren sagde: tillid til regionerne, og så tænkte jeg lige på den her morgenavisbasker i morges med nogle supersygehuse, hvor man ikke prioriterer køkkener.
Der er det jo meget sigende, at regionsformanden, Bent Hansen, går ud og siger, at så må man gå ud og lave nogle aftaler med nogle pensionskasser.
Så er det, jeg tænker: Når vi taler om de her offentlig-private samarbejder osv., mener ordføreren så, at det er penge fra pensionskasserne, man skal låne, eller kunne det være muligt at gå ud og lave et offentlig-privat samarbejde med nogle, der har køkken som speciale, om at lave mad, som patienterne skal have ude på sygehusene?
Og har ordføreren tillid til regionerne, når man på den her måde kommer med et prestigeprojekt og har brugt masser af penge på konsulentarbejde og arkitekter til en masse fine sygehuse, men som åbenbart så ikke har råd til at købe nogle kogeplader?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-07:
Jeg synes, at det, der er vigtigt at holde fast i med de her nye sygehuse, er, at de jo er ved at skyde op af jorden – jeg bor selv tæt på det, som er ved at skyde op i Aarhus – og det er sådan set dejligt at se, at det skrider så hurtigt fremad.
Der er jo ikke nogen af dem, der er færdige.
Jeg har faktisk tillid til, at regionerne godt kan finde ud af både at forvalte midlerne, men også forvalte, hvordan man finansierer det, om det er parkeringspladser, eller det er et køkken.
Jeg har sådan set tillid til, at, ja, den opgave kan regionerne godt finde ud af at løfte.
Jeg kan så modsat spørge mig selv og være lidt tvivlende over for, om Dansk Folkeparti har tillid til regionerne, for det, fru Liselott Blixt jo sagde, da hun stod heroppe på talerstolen, var jo også, synes jeg, udtryk for en meget stor skepsis over for regionernes indsats, og det gør mig da ærlig talt stærkt bekymret i forhold til regionernes fortsatte bevarelse.
Jeg synes, regionerne er et meget vigtigt element i det danske sundhedsvæsen, som vi i hvert fald fra SF side gerne ser fastholdt.
Liselott Blixt (DF), 2013-11-07:
Det undrer mig, at hr. Jonas Dahl er i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til regionerne.
Vi har da trods alt været ordførere sammen i en samling, og fra Dansk Folkepartis side hersker der ingen tvivl om, at vi gerne ser regionerne nedlagt.
Men i og med at vi ikke kan gøre det i øjeblikket, skal vi selvfølgelig prøve at sikre det bedst mulige samarbejde.
Jeg har ikke tillid til dem, slet ikke hvis de går ud og prioriterer, som de gør.
Vi ved, at der var en regionsformand, der havde konsulenter til at arbejde for nye sygehuse og brugte utrolig mange penge på et konsulentarbejde, som blev skrinlagt.
De kunne måske i stedet for være brugt til køkkener.
Jonas Dahl (SF), 2013-11-07:
Jeg tror måske ikke, tingene hænger helt sådan sammen.
Jeg kender udmærket Dansk Folkepartis holdning til regionerne, men jeg synes jo også bare, det er lidt synd for de kandidater fra Dansk Folkeparti, der render rundt til debatmøder, hænger ude i lygtepælene, og som nu bare igen må konstatere: Jamen hvis det borgerlige Danmark igen skulle træffe beslutninger på sundhedsvæsenets område, ville man nedlægge hele skidtet.
Og man har stadig væk ikke leveret svaret på, hvem der så i givet fald skal styre det danske sundhedsvæsen.
Jeg synes faktisk, vi har et godt dansk sundhedsvæsen, det er jeg stolt af, og det håber jeg vi kan blive ved med at have også i fremtiden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-11-07:
Mange tak.
Jeg vil gerne give ordføreren fuldstændig ret i vurderingen af, at regionerne gør det rigtig godt.
Men jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte eller afkræfte det, som fru Liselott Blixt siger, nemlig at der er blevet sat prestigeprojekter i søen, som så viser sig ikke at være finansieret.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at de prestigeprojekter altså blev sat i søen under den borgerlige regering, og at kvalitetsfondspengene, de første penge, der blev lovet under Anders Fogh og hr. Lars Løkke Rasmussen, var op imod 80-90 mia. kr.?
De slog et meget stort brød op, men da brødet blev bagt, var det et væsentlig mindre brød for omkring det halve.
Så altså, hvem er det, der har lovet pengene, som fru Liselott Blixt nu mangler til også at kunne bygge sygehuskøkkener derude?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-07:
Jamen der er ingen tvivl om, at man visse steder i den borgerlige lejr åbenbart mangler penge til at finansiere det, man gerne vil.
Og det er fuldstændig korrekt, jeg kan godt huske den artikel, der var i Jyllands-Posten i november 2007, hvor den daværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, jo vidt og bredt lovede de her 80-90 mia. kr. til sygehusene.
Det blev så mindre.
Jeg tror faktisk, at vi også for det, vi i dag har afsat til sygehusene, kan skabe danske sygehuse af høj kvalitet og kan sikre et dansk sundhedsvæsen, som vi også fremadrettet kan være stolte af.
Der er jeg sådan set meget fortrøstningsfuld, også i forhold til det initiativ, som så ligger i det her lovforslag, hvor vi faktisk går fra 98 sundhedsaftaler til fem.
Jeg er også glad for, at det er en rød regering, som faktisk bevæger sig i den her retning.
Jeg tror, vi får et bedre sundhedsvæsen med den her sundhedsaftale i hånden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-07:
Liberal Alliance kan af åbenlyse grunde også støtte det her lovforslag, som jo bygger på en aftale mellem samtlige partier i Folketinget.
Så jeg er da også blevet lidt overrasket over den store debativer, må jeg så sige.
Vi er glade for forslaget, i virkeligheden begge elementer, ikke alene det omkring sundhedsaftalerne, men også det her med at give mulighed for at deltage i selskaber.
Jeg er i det hele taget glad for den måde, det foregår på på sundhedsområdet, for det er jo et af de steder, hvor der er en effektivisering på over 2 pct. om året, og Liberal Alliance ønsker jo bare, at der skal være en effektivisering på 1½ pct. om året alle steder i den offentlige sektor, så det her er et sted, hvor man overperformer, hvis man må sige det fra talerstolen, i forhold til, hvad man gør ellers.
Endelig lagde jeg mærke til og glædede mig over, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Flemming Møller Mortensen, brugte den argumentation i forhold til sundhedsaftalerne, at borgerne har svært ved at forstå, at der er forskel på de tilbud, der bliver givet på tværs af regionsgrænserne, og det er vi meget enige i i Liberal Alliance, og det er så også derfor, vi for vores vedkommende ønsker at afskaffe regionerne.
Vi er for forslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Altså, politiet gør jo i samarbejde med kommunerne et stort arbejde allerede her i dag.
Jeg er stadig lidt usikker på, hvad det er, Dansk Folkeparti mener om regeringens forhøjelse af bøderne, når man altså tager en handicappets parkeringsplads.
Men altså, jeg lytter da meget spændt til, at der øjensynligt er ved at indsnige sig en ny betragtning om værdien af bøder hos Dansk Folkeparti – og hos De Konservative også.
Nu skal jeg nok lade være med at sige noget om De Konservative, men hvis Dansk Folkeparti er på vej til et synspunkt om, at straf ikke virker, så må jeg sige, at jeg betragter det som fredagens nyhed.
Det kan selvfølgelig være, at der kommer andre, men jeg må nok sige, at i forhold til hvad jeg ellers har hørt fra Dansk Folkepartis side, er det her noget af en nyhed.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-08:
Jeg vil bare høre ministeren, om man så kan forvente, at regeringen vil fremsætte et forslag om oprettelse af et klagenævn, når man engang skal til at implementere ADR-direktivet.
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Det glæder jeg og formentlig alle trafikanter i dette land os til.
Men sagen er, at med den nye affattelse af 3. pkt. har man strøget ordene om hensynet til fodgængerne.
De er væk.
Hvor ministeren så har puttet det hen, er da noget interessant at få at vide.
Mit andet spørgsmål går på en anden bestemmelse, nemlig definitionen af, hvornår man har parkeret.
Der er jo lavet en tilføjelse, der hedder, at hvis køretøjet står mere end 18 timer på grund af uheld eller teknisk fejl, kan man få en parkeringsafgift.
Skal man så, oven i at ens køretøj er blevet ødelagt, fordi kommunen ikke har et ordentligt kloakanlæg og ikke sørger for at få vandet væk,
også have en parkeringsafgift?
Det er jo det, der gør sig gældende med den nye affattelse af § 2, nr. 17, 3. pkt.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Hr. Henning Hyllested kan forvente, at regeringen selvfølgelig meget nøje vil redegøre for det, som kommer ud af drøftelserne om direktivet, og det ligger selvfølgelig i forlængelse af de overvejelser, der har været i arbejdsgruppen.
Der har man anbefalet, at vi venter og ser, hvad det er, der kommer herfra.
Der er jo ingen, der er uenige i, at det kan give meget god mening at se på, hvad der taler for, og hvad der taler imod.
Den mulighed får vi også i det videre udvalgsarbejde, og der synes jeg vi skal parkere den her diskussion.
Det er jo helt rigtigt, som hr. Henning Hyllested siger, at det, der sker nu, og som anbefalingen også lyder fra arbejdsgruppen, er, at vi går fra, som jeg sagde i min tale, en ordning, hvor færdselsloven fastlægger, hvad der er lovligt, og hvor kommunen så kan indskrænke det lovlige – sådan kan man formulere det – over til en ordning, hvor man har en færdselslov, som på de områder, vi her taler om, fastlægger, hvad der er ulovligt, og så kan kommunen så indskrænke det ulovlige og dermed gøre parkering lovligt i videre omfang.
Det er det, der er pointen.
Så er det rigtigt nok, at ud fra de generelle betragtninger gøres der nogle undtagelser for nogle særlige typer af køretøjer, hvor det er vigtigt, at man er særlig opmærksom på de lokale forhold.
Og så er det jo også rigtigt, som hr. Henning Hyllested siger, at de her regler skal offentliggøres på en hjemmeside, så man ved, hvad det er, der er reglerne for parkering i den pågældende kommune.
For det er jo fint nok, at man har den overordnede regel med færdselslovens foreslåede indretning, men der skal selvfølgelig også både være skiltning og markering og generel synlighed, i forhold til hvad reglerne så er i kommunen.
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at straf selvfølgelig virker.
Nej, fredagens nyhed er, at både Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti nu erkender, at straf rent faktisk virker.
Men det var jo slet ikke det, vi diskuterede.
Det, vi diskuterede, var, om lovforslaget vil have den ønskede effekt, altså holde handicapparkeringspladserne fri, og det tror vi ikke på.
Det er derfor, at vi synes, at man i højere grad skulle sørge for at køre køretøjerne væk.
Men det er slet ikke det, jeg tager ordet for.
Er det ikke rigtigt, at der i den nuværende § 28, stk. 3, 3. pkt., er en tilføjelse – hvis man i øvrigt lovligt må holde med dele af køretøjer på et fortov i en kommune – der hedder, såfremt dette ikke er til fare eller ulempe for færdslen på fortovet, at der altså er et hensyn til fodgængere, folk med barnevogne osv., og at det i den nye affattelse fjernes?
Det vil sige, at man fjerner hensynet til fodgængerne.
Man behøver ikke længere at leve op til det.
Er det korrekt forstået?
Det er det ene.
Det andet er: Betyder det, at man nu gerne må parkere uden for bymæssig bebygget område, altså at man delvis må parkere i yderrabatten eller på fortove på landeveje, ikke, at der kommer til at stå køretøjer delvis på landeveje?
Landeveje er faktisk det farligste sted; det er der, der sker flest trafikdrab.
Bliver der flere eller færre trafikdrab?
Bliver trafiksikkerheden større eller mindre, når der pludselig ude på en mørk landevej holder et køretøj parkeret delvis på kørebanen?
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Svaret på begge hr. Tom Behnke spørgsmål er et nej.
Vi vil kunne redegøre for det i nærmere detaljer under udvalgsarbejdet.
Lad mig bare tage fat på det første, nemlig at det her lovforslag skulle betyde, at det bliver et rent wildwest for fodgængere.
Jeg tror godt, at hr. Tom Behnke ved, at det bliver det selvfølgelig ikke, men de nærmere bestemmelser og reglernes indretning kan vi redegøre for i udvalgsarbejdet.
Det kan vi også gøre i detaljer, når det gælder parkering uden for almindelig bebyggelse, som hr. Tom Behnke spørger til.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-08:
Man kunne jo også opfatte det sådan, at spørgsmålet var, om regeringen og ministeren syntes, det var en god idé.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne lige rette fokus på noget andet, og det er hele spørgsmålet om det, som er en meget væsentlig intention i lovforslaget, nemlig at skabe ensartede regler.
Og jeg påpegede i min ordførertale, at jeg da synes, man kan sætte et stort spørgsmålstegn ved, om det virkelig ikke er en tilsnigelse, når man siger sådan, for man åbner stadig væk op for, at der kan fastsættes regler ved lokale bekendtgørelser – sågar i tæt bebyggede områder åbner man faktisk også op for den mulighed.
Man bibeholder det i hvert fald, for så vidt angår tunge køretøjer og den slags.
Altså, jeg fik næsten det ud af ministertalen, at den helt store forskel var, at nu kom det på én hjemmeside, hvor man kunne gå ind og kigge på reglerne.
Og der kunne jeg tænke mig i forhold til netop tunge køretøjer at spørge – for der har man jo i forvejen lokale bekendtgørelser – om det så også vil blive tilfældet her.
Det kunne jo være en rigtig god ting for alle de chauffører, der kører rundt, ikke mindst af udenlandsk herkomst, at de ved at gå ind ét enkelt sted på nettet kunne finde ud af, hvor de lokale bekendtgørelser er, som man jo så åbenbart bevarer, kommune for kommune.
Det ville være en kæmpe hjælp for mange chauffører, tror jeg.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-08:
Man kan jo begynde at fortolke det, jeg har sagt, og så lave en udlægning af det frem for at svare på det, jeg reelt spurgte om.
Det er jo altid en måde at krybe udenom på.
Jeg tror, at jeg gjorde det meget klart i min ordførertale, at man ikke skal tage handicappladser.
Det mener Dansk Folkeparti selvfølgelig er helt utilstedeligt.
Men vi mener stadig væk, at det er noget makværk med de her differentierede bøder.
Nu fik jeg ikke noget svar på, hvorfor det var blevet tre, og at det lige var landet der, men det kan være, at jeg får det under udvalgsarbejdet.
Afslutningsvis kan jeg jo så spørge ministeren: Som øverste chef for politiet, hvorfor beder ministeren ikke politiet om at fjerne de her biler, der holder ulovligt parkeret?
Så bliver pladsen jo ledig.
Det koster måske 3.000-4.000 kr. at få afhentet sådan en bil, som man så skal betale, når man får den udleveret igen.
Det tror jeg på vil have en præventiv virkning frem for bare at forhøje bøderne.
Men det kan være, at ministeren er af en anden opfattelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-08:
Jeg synes, det er ærgerligt, at det er, som om justitsministeren har taget Enhedslistens valgslogan her i København – »Bilerne bagest« – til sig.
Altså, jeg tror, at der er mange københavnere eksempelvis, der oplever, at de ved en fejl ganske enkelt kommer til overtræde en af Københavns Kommunes mange mærkelige regler for, hvor det er, man må holde i forhold til nogle af de der gule trekanter – og hvad ved jeg.
Det kan være 3 cm, folk holder forkert, og så giver det en bøde.
Det er da en bøde af en helt urimelig størrelse.
Jeg forstår ikke, hvordan justitsministeren kan stå og argumentere med de åbenlyst gode eksempler og sige: Det skal så også gælde ved de åbenlyst dårlige eksempler.
Det er sådan en klassisk socialdemokratisk systemet før mennesket-tankegang.
I stedet for at prøve at lave nogle regler, hvor vi rammer dem, vi gerne vil ramme, så kommer det her til at genere rigtig mange almindelige mennesker, som bare har begået en lille fejl og nu skal begaves med en bøde til det offentlige på 1.600 kr.
Det synes jeg er dybt urimeligt.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Der er ikke nogen kæde, der er hoppet af.
Jeg må sige, at jeg er lidt overrasket over, hvis jeg forstår hr. Kim Christiansen rigtigt, at Dansk Folkeparti er imod den skærpelse, som regeringen foreslår, når folk parkerer på en handicapplads, altså parkerer ulovligt på en handicapplads, og dermed jo forhindrer folk med handicap, som har tilladelse til at parkere på den pågældende plads, at parkere der.
Det overrasker mig lidt, hvis det er det, Dansk Folkeparti siger.
Jeg havde sådan opfattelsen, dengang det her spørgsmål var til debat, at Dansk Folkeparti i hvert fald havde en anden indstilling til det, men det kan være, at det har ændret sig.
Jeg kan bare sige det sådan, at regeringen mener, at det er ikke i orden – pænt sagt – og derfor bliver det nu ændret.
Vi fordobler bøden, for vi synes, at der skal sendes et klart signal til dem, som gør det, for det skal man ikke gøre, det kan man simpelt hen ikke være bekendt.