runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Tak for det.
Det er sådan set en meget fin ambition, som fremlægges i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det vigtige lige nu er at have fokus på det helt jordnære og det helt realistiske, nemlig den situation, som ministeren jo også flere gange i dag har nævnt, at man altså er ret langt med de diskussioner, der er med Tyskland, i forbindelse med det problem, vi helt klart har, med 400 millioner dåser, der kommer op over grænsen derfra, og som jo har en enorm negativ effekt for miljøet.
Det må være der, fokus er nu.
Man kan så sige, at hvis det lykkes ministeren at etablere en sådan aftale, så har man et rigtig godt afsæt og et rigtig godt perspektiv i forhold til at få en EU-løsning på det her punkt også.
Men jeg vil også i debatten sige, at også jeg må give udtryk for en vis bekymring for, at vi kan risikere at få et EU-system, som er knap så velfungerende, som er knap så ambitiøst som det danske system, et EU-system, som, hvis det ikke er ambitiøst nok, kan udhule det danske pantsystem.
Og det er i hvert fald en betragtning og en bekymring, som man skal tage med ind i de her overvejelser, hvis man helhjertet skal kæmpe for et europæisk pantsystem.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
I EU-landene er der pantsystemer.
Der er forskellige systemer, fordi det er forskellige lande, der har indført dem.
Det er selvfølgelig ikke underligt, at de forskellige lande hver for sig har indført det, de har behov for.
Der er mange forskellige hensyn at tage, og vi har i Danmark taget sådanne hensyn, så vi har et rigtig, rigtig udmærket pantsystem.
Men det ændrer ikke ved, at det nu er meget nærliggende at samarbejde om det, altså at få systemerne samarbejdet og koordineret, sådan at man kan få panten på dåser og flasker udbetalt i et andet EU-land end det EU-land, flaskerne og dåserne er købt i.
Vi skal have høje ambitioner, vi skal have så høje ambitioner, at vi ikke går på akkord med vores eget udmærkede system.
Men derfor kan man jo godt lytte til, hvad andre har at byde ind med.
Det er problemer, vi - og nu er jeg nødt til at sige det igen - først og fremmest ser i grænseområderne, og da jeg som førnævnt bor tæt ved den tyske grænse, er det altså det eksempel, jeg tager med, selv om det kun er et eksempel på, hvad der foregår, når vi snakker om EU.
For os i Syddanmark er det sådan, at der ikke er mulighed for at indløse pant på drikkevaredåser, der er købt i Tyskland.
Sådan er det også ved andre grænser.
Det antages, at der årligt importeres 400 millioner sodavands- og øldåser alene fra Tyskland til Danmark.
Det er bare for at sige, hvor stort problemet er.
En del af de her drikkevaredåser stammer fra danske virksomheder og er således - bare lige med undtagelse af pantmærket helt identiske med de dåser, der købes i danske forretninger nord for grænsen.
Det er da tosset.
Vi forventer i Det Radikale Venstre, at regeringen forpligter sig på at arbejde i EU for et fælleseuropæisk pantsystem for drikkevareemballage med den helt logiske og jordnære hensigt, at en drikkevaredåse eller -flaske indkøbt i et eller andet EU-land kan indleveres mod returpant i ethvert af de andre EU-lande.
Det Radikale Venstre finder beslutningsforslaget fornuftigt, og vi støtter det.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Vi glæder os også til den dag, hvor man kan sige, at alle problemer rundtomkring er løst, og hvor vi faktisk kunne lukke Folketinget ned, fordi der ikke var mere at foretage sig.
Det kunne ikke blive bedre, men den perfekte verden tror jeg ikke lige vi opnår i hr. Benny Engelbrechts og min levetid.
Vi bliver ikke færdige med det her, men det er en stor opgave at forandre verden, så vi også tager hånd om alle miljøproblemer.
Så uanset om vi taler dåser, eller om vi taler kemikalier, eller hvad det er, er det noget, der berører mange folk, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at miljøet får det bedre.
Der tror jeg, at både hr. Benny Engelbrecht og jeg selv vil arbejde konstruktivt og positivt for, at vi får nogle gode aftaler i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak til formanden og tak til ministeren for besvarelsen.
Det er klart, at Socialdemokratiet og SF med det her beslutningsforslag jo har villet sætte lidt gang i det her, for vi skal jo også hele tiden kunne gå fra forskning til marked, og der kan man jo se at det går rigtig godt inden for dele af energiteknologien - måske lige på nær i dag, hvor Vestas har meddelt, at de fyrer 1.275 ansatte i Danmark.
Men inden for det, der jo er resten af det miljøteknologiske område - vand, luft, røg, støj, møg - er der generelt i branchen et behov for et program, der kan hjælpe fra forskning til marked, så det hele ikke, også i mindre virksomheder, falder i den grøft, hvor de så desværre ikke har råd til det.
Så jeg vil da gerne takke for ministerens positive tilsagn til vores beslutningsforslag, men jeg er jo også lidt interesseret i, at ministeren så også her vil sige: Jamen vi skal selvfølgelig sørge for, at der er et fast og ordentligt program, der træder i kraft efter 1. januar 2010.
For nærværende er det sådan, at de virksomheder, der arbejder med det her i dag, ikke aner, om de er købt eller solgt ved årets udgang.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Men jeg er da helt enig i, at det er vigtigt, at vi fremlægger en miljøteknologisk redegørelse, som også tager afsæt i den næste etape.
Det er sådan set også det, hr. Torben Hansen spørger om, nemlig hvad det så er, der skal ske, når det nuværende program løber ud.
Og der tror jeg at man skal se på en lang række værktøjer.
Et af de værktøjer, der i hvert fald er tydeligt for mig, er, at jeg tror, at vi helt fordomsfrit bliver nødt til at diskutere muligheden for at understøtte udvalgte demonstrationsprojekter, også uden for Danmarks grænser.
Det er helt tydeligt, når man har muligheden for at rejse i f.eks. Kina eller Indien, at det der kunne være en god idé, hvis der var mulighed for at lave nogle lokale partnerskaber mellem danske virksomheder og lokale virksomheder, som så kunne blive en slags model for, hvordan miljøteknologiske løsninger kunne virke.
Og det er bl.a. en af de ting, som jeg synes man skal overveje i en ny miljøteknologisk handlingsplan.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Nu har hr. Eyvind Vesselbo og regeringen og med opbakning fra os jo faktisk været med til at gennemføre det forslag, som skal være med til at begrænse antallet af dåser og meget andet affald i naturen i øvrigt.
Og derfor er det også vigtigt, at vi kigger på den anden halvdel af det, nemlig: Hvordan begrænser vi den mængde af dåser, som ender i skraldespanden, som jo altså er en langt, langt større andel end den andel, som ender i naturen?
Det er klart, at det er en problemstilling.
Det vil betyde væsentlig mere, hvis vi får lavet aftalen med Tyskland.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Jamen det er jeg til dels enig med ministeren i, og ministeren har jo også den 2. marts udtalt til Børsen, at man også skulle kunne se på projekter, der ligger uden for landets grænser.
Men jeg vil da også gerne sige, at det for Socialdemokratiet faktisk er vigtigt, at der i et kommende miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram især også bliver lagt vægt på, at der for nogle af de små miljøteknologiske virksomheder, der er herhjemme, og som har adskillige gode ideer - men som netop har problemet, og som jo ikke har mulighed for at kaste sig ind på det kinesiske marked nu - rent faktisk også er midler og mulighed for demonstrationsprogrammer inden for landets grænser.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det kan jeg bekræfte, for det første program, som jo er finansieret over den første miljømilliard, har jo taget det indenlandske sigte, og der er givet tilskud til en lang række forskellige virksomheder, store som små, som har sat forskellige forsknings- og udviklingsaktiviteter i gang.
Jeg er sådan set også enig i hr. Torben Hansens bemærkning om, at det er vigtigt, at den underskov af små og mellemstore virksomheder, der er, som ikke har muligheden for at gå ud på, om man så må sige, det store marked, også bliver understøttet i, at der kan være aktiviteter, der sættes i gang i et mindre laboratorium, og med baggrund i, at det så skal ske her i Danmark.
Så det er vi slet ikke uenige om.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at det ikke er enten-eller, men at det kan være både-og.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Tak til ministeren for svaret, som jeg i hvert fald synes vi skal kvittere for, da vi jo heller ikke skal have det her til afstemning, fordi det ville være uhensigtsmæssigt, men i stedet for have en dialog, også hen over sommeren, om indholdet.
Men jeg vil alligevel forsøge at komme ned til nogle af vanskelighederne her.
Når vi har fremsat forslaget, så er det af flere grunde, og den ene er, at vi vil have et program, der i størrelse begynder at matche det, vi har på energiområdet.
Så det ene spørgsmål er, om ministeren er indstillet på, at vi skal op på det ambitionsniveau.
Det andet spørgsmål er, om ministeren er indstillet på, at vi allerede i næste finanslov skal have de penge på plads.
Men vil vi virkelig give den her sektor en chance, så den begynder at være næsten på niveau med det, vi har på energiområdet?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det tilkommer mig nok ikke helt her i dag - og det tror jeg også hr. Steen Gade har forståelse for - at fremlægge et finanslovforslag til, hvordan og hvorledes den økonomiske prioritering så skal være.
Men jeg har jo allerede nu bemærket, at en lang række partier faktisk har fremlagt forslag om, at globaliseringsrammen skal bruges, og at man, når man skal udmønte nogle af de midler, så skal se på miljøteknologi, ligesom man jo rigtig nok har set på en EUDP.
Og Folketingets partier kommer så selvfølgelig til at diskutere, hvordan man, om man så må sige, skal omsætte det her fra ord på et papir til fysisk aktivitet.
Jeg er da heller ikke uenig i, at det her område fortjener en større politisk opmærksomhed økonomisk set, for det har jo sådan set en stor prioritet i den politiske debat, vi har, men med respekt for, at jeg ikke kan offentliggøre finansloven i dag, så kan jeg jo heller ikke give tilsagn om, hvor mange penge jeg selv synes der skal bruges.
Men mit tilsagn er givet til, at det her er et område, vi skal prioritere, også mere end vi har gjort tidligere.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Tak for det.
Det understreger så lidt, hvad jeg sagde før, nemlig at desto vigtigere er det jo sådan set, at vi bliver ved med at have en dialog kørende på det her punkt henover sommeren, og det synes jeg så også som formand for udvalget at vi skal prøve at tilrettelægge, så vi kan blive ved med at drøfte det i udvalget.
Er ministeren egentlig enig i, at der er lige så stort potentiale i det her område - vand, luft, kemikalier, affald osv. - som der er på energiområdet, også beskæftigelsesmæssigt?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
For mig at se er potentialet her nærmest uendeligt, forstået på den måde, at de ting, som vi diskuterer her i dag - vand, affald, luft, og det kunne også være jord - jo er ting, der definerer bæredygtighedsbegrebet, og med hensyn til bæredygtighedsbegrebet er der i den verden, vi lever i nu, og med de industrialiserede lande, som er på vej frem, og for den sags skyld også nogle af de østeuropæiske lande, meget, meget store udfordringer, hvor vi jo kan præstere løsninger, der samfundsmæssigt er meget, meget omkostningseffektive, og hvor investeringerne er tjent ind over en meget kort årrække.
Jeg er sådan set helt enig med hr. Steen Gade i, at der er rigtig, rigtig mange arbejdspladser forbundet i det her område.
Jeg synes også, det er værd at nævne, at selv om vi nu oplever en økonomisk afmatning inden for mange brancher, så havde jeg for nylig fornøjelsen af at besøge en stor virksomhed inden for miljøteknologi, der regnede med, at de faktisk ville have en omsætningsfremgang på 15-20 pct. her i 2009.
Så det beviser jo sådan set bare, at der, selv i en tid, hvor tingene stopper lidt op, på det her område er et stort behov for, at der bliver leveret løsninger, der er bæredygtige.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Jo, jeg forklarer det meget gerne en gang mere for hr. Eyvind Vesselbo.
Vi har jo altså en problemstilling, som er yderst relevant, nemlig at rigtig mange dåser ender i det almindelige affald, og det er først og fremmest der, hvor vi har en udfordring i form af den manglende returnering af dåser.
Det er klart, at det her ikke kan stå alene - og det er også det, som fremgår af bemærkningerne til forslaget, hvis man læser sætningen videre igennem - og derfor er det også klart, at det initiativ, som er taget, nemlig Hold Danmark Rent, og som vi i øvrigt bakker fuldstændig op om, hvilket jeg også går ud fra at hr. Vesselbo er klar over, selvfølgelig også er meget væsentligt.
Igen: Alt andet lige er man nødt til at se på betragtningerne, og tingene kan ikke stå alene.
Vi er altså nødt til at lave et bredt spekter af initiativer.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Tak til hr. Per Ørum Jørgensen for svaret.
Det betyder jo, at vi, hvis vi får en aftale, kan tage en runde og diskutere det samlet i den situation efter De Konservatives opfattelse.
Så vil jeg egentlig bare kvittere, for jeg synes, det er den her måde, vi skal diskutere det på.
Altså, det er vel, når det kommer til stykket, en saglig diskussion om, hvad der virker, og hvad der ikke virker, i stedet for nogle af de mærkværdige synspunkter, som er fremført fra andre partiers side her i salen.
Tak for det.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Fordobling af satsen for pant på drikkevarer i dåser, det lyder som en ren pengemaskine.
Det er sådan set også det, forslagsstillerne håber på at det bliver.
Hvis vi betaler mere i pant, får vi også mere retur, når vi afleverer panten igen.
Så hvad er problemet med det?
Det fratager ingen det personlige ansvar.
I det daglige er det et problem, vi tydeligt kan se, vi, som bor i Sønderjylland.
Jeg er en af dem, der bor ude på landet i det sydvestsønderjyske, og der ligger der altså dåser og flyder.
Det er dåser, som skulle have bidraget til ejernes økonomi ved at blive afleveret de rigtige steder og ikke i naturen.
Det er et synligt resultat af en ordning, der ikke fungerer optimalt.
Det er dåser, som meget dårligt bliver nedbrudt i naturen, metallet er langsomt nedbrydeligt, og vi taler om langvarig skade på miljøet.
En anden kedelig og utilsigtet virkning af en ordning, der ikke fungerer godt nok, er, at dåser går til forbrænding via husholdningsaffaldssystemet eller andre systemer.
Det er ligeledes ressourcespild, at metallet havner der.
Metal bør genanvendes.
I et velfungerende genbrugssystem genanvendes mere end 84 pct.
Det må være et krav og en forventning, at vi kan få den procentsats langt højere op, helst på 100.
Vi skal have vendt udviklingen, så pilen peger opad, og det er en politisk udvikling, for det er en politisk styring, der skal til.
Jeg ser en løsning i at sætte panten op.
Der skal holdningsændringer til, adfærd skal ændres, og den kan ændres.
Endelig har det jo vist sig, at rigtig mange afleverer returdåser, og de lader deres returpenge gå til velgørende formål via automaten.
Det er en forholdsvis ny mulighed, at man kan gøre det sådan, men det er der altså rigtig mange der benytter sig af, og det er da virkelig en win-win-situation.
Jeg forstår ikke, at regeringen ikke vil føre sig frem også på det her område.
Regeringen siger, at den har en grøn profil, og så stemmer den ikke for B 110.
Det hænger ikke sammen.
Det Radikale Venstre er medforslagsstillere af forslaget, og vi er naturligvis for.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Tak for det.
Jeg deler nu ikke hr. Benny Engelbrechts indtryk af, at grøfterne skulle være så dybe vedrørende intentionerne om at skåne miljøet.
Er det en skrivefejl, eller er det det, der sker med det her forslag?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Forslaget handler jo først og fremmest om at få lavet en genanvendelse af de dåser, som ellers ville blive kastet blandt det almindelige affald.
Jeg tror faktisk ikke, at vi alene ved hjælp af pantsatsen vil kunne forhindre, at folk kaster dåser i naturen.
Derfor mener jeg også, at det er helt afgørende, at det her initiativ ikke står alene, men det er også tydeligt, at det gør det ikke.
Altså, vi har bl.a. Hold Danmark Rent-kampagnen, som netop sætter fokus på ikke blot dåser, men eksempelvis også poser med emballage fra ikke navngivne burgerkæder dem skal jeg i hvert fald ikke gøre reklame for her.
Vi skal selvfølgelig ikke have, at folk kaster deres affald i naturen, men der tror jeg at det vil have en forholdsvis begrænset effekt, om pantsatsen er 1 kr. eller 2 kr.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Det synes jeg i hvert fald er måske endnu en god grund til ikke at støtte forslaget, nemlig at det jo, sådan som der står - dog »kun i begrænset omfang« - faktisk vil medføre yderligere problemer med forurening fra dåser.
Nu taler vi ikke om affald fra burgerbarer eller andet.
Her står: »fra dåser i naturen.«
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Det kan være meget svært, naturligvis, at konkludere, hvad der fremadrettet vil ske, og vi håber selvfølgelig også på, at vi kan få det nærmere belyst.
Der er jo ikke - heller ikke i dag i øvrigt -
givet nogen klare og entydige redegørelser for, hvad der sker, hvis man hæver eller sænker dåsepanten.
Det er alene gisninger, som vi står og taler ud fra i dag.
Og som hr. Per Ørum Jørgensen naturligvis også er klar over, er vi i oppositionen heller ikke i stand til at opdrive de samme ressourcer til at kunne gennemføre analyser, som regeringspartierne eksempelvis er.
Men det ændrer naturligvis ikke på, at spørgsmålet om at bortkaste dåser i naturen ikke er det eneste spørgsmål, der skal behandles i denne sammenhæng, men faktisk har vi også det spørgsmål, der handler om de mange dåser, som rent faktisk ryger i det almindelige affald og dermed ud til almindelig affaldsforbrænding.
Det er jo altså der, hvor den store del af ressourcen kan spares.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak, hr. formand.
Jeg vil sige, at jeg umiddelbart synes, det var lidt svært at høre, at Venstres ordfører er i samme parti som miljøministeren, for miljøministeren lød rent faktisk, som om vi sådan godt kunne finde ud af at lave noget sammen, og så kommer Venstres ordfører med noget, som jo ligger milevidt fra, hvad der åbenbart også er regeringens holdning på det her område.
Så helt grundlæggende vil jeg spørge hr. Vesselbo: Når vi skræller alt det der fnidderfnadder væk, synes Venstres miljøordfører så, at det er en god idé at lave et miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram, der kan være med til at løfte små og mellemstore virksomheder fra forskning over til marked, sådan at Danmark kan bygge videre på de styrkepositioner, vi har inden for det her, eller synes Venstres miljøordfører det ikke?
Og hvis Venstres miljøordfører ikke synes det, tror jeg, at Venstres miljøordfører skal tage en snak med Venstres miljøminister, for så skal man da finde ud af, hvad det er, Venstre egentlig mener.
Og jeg håber da, at Venstre synes det, sådan at man kan få en dialog her hen over sommeren, så vi i fællesskab kan strikke et ordentligt miljøteknologisk program sammen.
Jeg vil da bede hr. Jørn Dohrmann om at kigge på side 33 i Socialdemokratiets finanslovudspil fra september 2008.
Synes hr. Dohrmann ikke, at det er vigtigt, at vi i fællesskab får lavet et program, så de små og mellemstore og også store danske virksomheder rent faktisk ved, hvad de har at rette sig efter?
Vil Dansk Folkeparti aktivt og positivt gå ind i det her og være med til at lave et miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram, eller vil man forsøge at være party spoiler, fordi man vil have regeringen for sig selv?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Der har jeg jo ganske tydeligt sagt, at vi ønsker, at vi skal have den her dialog og vi skal finde de her løsninger, der skal til.
Det er bare vigtigt for Dansk Folkeparti at sige, at vi jo er startet på miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogrammer.
Der anerkender jeg fuldt ud, at Socialdemokraterne sammen med SF på nuværende tidspunkt gerne vil markere sig, og det er derfor, at jeg tager svaret til hr. Steen Gade for lidt siden fra en anden ordfører, nemlig at man ikke lige behøver at stemme om det nu, men kan lade det ligge og simre hen over sommeren.
Sådan opfattede jeg det, da miljøministeren var på talerstolen.
Derfor må jeg sige, at vi er glade for, at vi får debatten, men jeg siger ikke, at vi stemmer for det her forslag.
Jeg siger, at vi stemmer imod det, sådan som det ligger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Det behøver jo ikke at være en konkurrence om, hvem der er først med den her type forslag.
Jeg tror også, at hr. Steen Gade er enig med mig i, at det positive er, at der generelt er en vis konsensus i tilgangen til det her, og jeg tror også, at der generelt er forståelse for, at det er et område, der bør prioriteres højere.
Det tror jeg egentlig både hr. Steen Gade og undertegnede er enige om er den positive udvikling.
Jeg synes, at i forbindelse med det arbejde, vi har i Miljøudvalget, er det helt naturligt, for vi har måske også politisk generelt et vist ansvar for, at der ikke har været så meget fokus på det her område rent forskningsmæssigt, og det synes jeg i hvert fald vi hver især har et ansvar for både i forhold til Miljøudvalgets arbejde og i forhold til vores folketingsgrupper.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Vores ordfører, hr. Johs. Poulsen, er forhindret i at være til stede i dag, og jeg skal derfor på hans vegne fremføre følgende: Der er med bred forståelse i Folketinget etableret et relativt slagkraftigt EUDP på energiområdet i erkendelse af, at forskning ikke kan stå alene.
Udvikling og adgang til demonstration af nye teknologier er lige så vigtigt som selve forskningen, og skal ses i sammenhæng med den.
Der mangler imidlertid en tilsvarende miljøteknologisk indsats på de klassiske miljøområder: vand, luft, støj og kemikalier, både fordi vi indholdsmæssigt har brug for en positiv og hurtigere udvikling af miljøteknologier til gavn for miljøet, og fordi der ligger et kolossalt erhvervsøkonomisk potentiale i en øget miljøteknologisk indsats, som kan gavne dansk erhvervsliv, skabe arbejdspladser og vækst.
Denne mangelsituation forværres af, at handlingsplanen for miljøeffektiv teknologi udløber med udgangen af 2009, uden at regeringen foreløbig har taget initiativ til en forlængelse og styrkelse.
Det fremlagte beslutningsforslag skal, som vi har forstået det, sikre, at der gøres en indsats for at skabe et godt miljø og en langsigtet, holdbar, stabil økonomisk vækst gennem etableringen af et miljøteknologisk program på linje med EUDP med en selvstændig bestyrelse med repræsentanter for involverede erhverv og videninstitutioner.
Det er et ganske fornuftigt forslag.
Det Radikale Venstre har ved de senere års finanslovforhandlinger og i vores eget finanslovforslag fremlagt forslag om penge til et sådant program.
Vi har med andre ord forsøgt at få realiseret tankegangen bag forslaget.
Det er ikke lykkedes hidtil, og vi støtter derfor det fremlagte beslutningsforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Jeg må indrømme, at hvis det, hr. Steen Gade siger, er noget, hvide mennesker skal kunne forstå, må jeg sige, at der, hvor jeg egentlig har respekt for både De Radikale og Socialdemokratiet, når det gælder hele velfærdsforliget, er, at man jo gik ind og tog ansvar for noget af det, som ikke var så populært, netop at man kiggede på nogle forhold omkring efterlønnen.
Der manglede SF jo modet til at gå med.
Det, hr. Steen Gade så beder om, er at få lov til at være med til festen.
Derfor skal man se hele velfærdsforhandlingen som en helhed.
Det mener jeg er helt, helt centralt.
Så jeg sender altså ingen invitationer her, så længe SF i sin tid selv valgte frivilligt ikke at ville bidrage til de mindre populære ting, men nu gerne vil bidrage til de populære ting.