runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2010-03-24:
Jeg ser meget gerne, at vi får nogle ansøgninger ind til de kasser, vi nu har til at understøtte udviklingen på fødevareområdet, til at understøtte nye kvalitetsprodukter.
Jeg vil meget gerne være med til at motivere de virksomheder, som nu kunne være aktuelle på det her område, og som netop kunne tilbyde det sunde valg; motivere dem til også at ansøge nogle af de forskellige udviklingskasser, der findes.
Så jeg vil se positivt på det, når sådanne ansøgninger dukker op, og jeg vil meget gerne være med til at motivere alle implicerede parter på det her område.
Jeg synes måske også, vi skulle glæde os over, at rigtig mange virksomheder har fået frugtordning.
Det synes jeg er noget positivt og godt.
Så nu er vi enige om, at sportshaller og disse cafeterier, der er der, er et af de nye indsatsområder, hvor vi skal finde nogle gode, sunde og fristende tilbud i forhold til dem med de mere mættede fedtsyrer og pølserne og burgerne, og hvad der ellers er.
Så det er vi stort set ikke uenige om.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Spørgsmålet lyder: Hvordan skal det offentlige kunne fungere som platform for innovation på it-området, som regeringens egen Højhastighedskomité foreslår, når man tager den dårlige styring af statslige it-projekter i betragtning?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg er naturligvis helt enig med spørgeren i, at det er vigtigt med effektiv styring af it-projekter, så it-projekter både gennemføres til tiden og inden for budgettet.
Det gælder for it-projekter i den offentlige sektor, men naturligvis også i den private.
Jeg synes nu også, det er vigtigt at huske på, at it-projekter er mangfoldige, og de kan være ret så komplekse at gennemføre.
Videnskabsministeriet arbejder løbende for at professionalisere it-styringen i den offentlige sektor, og det gør vi bl.a. gennem rådgivning af de offentlige myndigheder.
Vi har f.eks. udarbejdet en vejledning om effektmåling af offentlige it-projekter.
Vi har også udarbejdet et værktøj, der kan hjælpe til en systematisk styring af en myndigheds it-relaterede kompetencer, og så har vi arbejdet med standardkontrakter for it-projekter.
Når det så gælder spørgsmålet om, hvorvidt staten på det digitale område kan være platform for innovation, så er jeg ret optimistisk.
Der er faktisk to konkrete områder, jeg gerne vil nævne, nemlig nemhandel og Offentlige Data I Spil-initiativet.
Om nemhandel kan jeg sige, at det er et godt eksempel på nytænkende digitalisering, der gør det muligt for virksomheder at sende fakturaer nemt og sikkert via internettet.
Det er et projekt, der har givet besparelser og lettelser, ikke bare i det offentlige, men også for mange virksomheder i deres daglige arbejde.
Og så er det tilmed et projekt, der er gennemført til tiden.
Et nyt område er Offentlige Data I Spil-initiativet, hvor der skabes en let og ensartet adgang til offentlige data.
Initiativet vil klart gøre det nemmere for private virksomheder at anvende offentlige data i innovative digitale tjenester.
Jeg venter meget spændt på afrapporteringen fra udvalget.
Det her er et stort og alvorligt problem, så naturligvis vil vi tage anbefalingerne seriøse.
Så vil vi sætte dem ind i den øvrige sammenhæng med nogle af de anbefalinger, vi har fået fra bl.a. højhastighedsrapporten, og så vil jeg endda sætte det ind i den dialog, jeg har med tele- og it-området, hvor jeg er meget opmærksom på, at der er nogle udfordringer.
Jeg synes til gengæld også, at der en stor fælles interesse for at få dem løftet, så det ser jeg meget fortrøstningsfuldt på.
Må jeg så ikke lige sige noget om udtrykket analfabetisme, som vi bruger, når vi taler om borgernes it-kompetencer.
Det, at man ikke benytter sig af internet, mobiltelefoni, fjernbetjening kan skyldes, at man ikke mestrer det rent teknisk, men det kan også godt skyldes en frygt for det.
Og det tror jeg at vi som politikere skal lytte til.
Vi har også en kommunikationsopgave at udføre, nemlig at fortælle om de muligheder, der ligger inden for it og digitalisering.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Jeg synes stadig væk, at det er vigtigt at fastholde, at vi har en gruppe af borgere, som ikke kan benytte sig af den moderne teknologi.
Hele 40 pct. af den danske befolkning kan ikke gå ind at lave en simpel søgning på en søgemaskine – hvordan skulle de så nogen sinde kunne gå ind at håndtere, ja, tinglysning, en ansøgning på SKAT's hjemmeside, når de ikke kan finde ud af de her forskellige ting?
Det er den ene side af problemet, og den har vi været bekendt med siden 2001.
Faktisk er tallet steget fra 38 pct. til 40 pct.; så i ti år har man ladet det område sejle sin egen sø.
Man kunne måske have undgået noget så problematisk som den digitale tinglysning.
Men heller ikke der har man været særlig lydhør; man har ikke gjort noget inden for de sidste ti års tid.
Jeg synes, at regeringen har haft en tendens til bare at tale og ikke rigtig handle, og jeg vil egentlig høre ministeren: Nu kommer der så en anbefaling fra den her arbejdsgruppe – hvor seriøst vil ministeren tage de her anbefalinger, som arbejdsgruppen kommer med?
Har ministeren en målsætning, der hedder, at nu skal vi følge det her punkt for punkt, så vi om ti år ikke oplever noget så problematisk som f.eks. den digitale tinglysning, der har kostet borgerne rigtig, rigtig mange ressourcer og penge?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg er bestemt ikke enig i udtrykket: at det er kaos og ikke fungerer.
Jeg er enig i, at der er ting, vi kan gøre bedre, men jeg er ikke helt enig i det ret negative billede, der bliver tegnet.
Så vil jeg sige, at der også hos borgerne må være en stor interesse for at blive dygtigere, og at det er vigtigt, at vi også inspirerer til og pirrer nysgerrigheden, initiativet og lysten til selv at sætte sig ind i de digitale muligheder.
Det sker jo allerede, for vi ser jo, at der er taget mange initiativer både i de frivillige organisationer og i vores uddannelsessystem og andre steder, hvor man deler viden, inspirerer og får løftet kompetencerne.
Der er så mange muligheder i hele denne digitalisering – muligheder for nem adgang til ny viden, muligheder for at dele informationer, muligheder for også at komme meget tættere på hele det kommunale styre – så jeg synes, det er en ambition at få det til at fungere godt og endnu bedre, og det er en ambition, jeg tror vi deler.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Jeg synes så, at der er opstået et paradoks her.
Jeg er enig med ministeren på et område i forhold til borgerne, nemlig det, at vi reelt har det store problem, at 40 pct. af borgerne faktisk kan defineres som it-analfabeter, og det vil sige, at de slet ikke har mulighed for at gå ind på en hjemmeside og betjene sig af den, f.eks. at skrive en ansøgning eller sende den af sted eller generelt foretage en søgning på en hjemmeside.
Det er den ene side.
På den anden har vi nogle systemer, som slet ikke fungerer.
Så vi har faktisk to store udfordringer, og paradokset er: Hvordan kan vi forvente, at de her borgere kan blive løftet, når vi samtidig ikke engang har et instrument, nogle metoder, som slet ikke lever op til det, de skal, fordi de ikke fungerer, men bare skaber endnu mere kaos med endnu mere frustration til følge?
Så endnu en gang
: Synes ministeren, at det her nye tiltag med digitalisering og nye faciliteter, der har været i gang siden 2001, og som i den grad er forfejlet og omkostningsfyldt, har gjort det nemmere at være hr. og fru Danmark i det digitale samfund eller ej?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Der er mange elementer i det at gøre det nemmere at være borger.
Hvis vi fokuserer på it-kompetencen, er der ingen tvivl om, at de forventninger, der er til arbejdsgruppen under Finansministeriet, er, at den kommer med nogle anbefalinger og forslag til, hvordan vi fremover bliver dygtigere til at styre it-projekterne.
Det gælder tidsmæssigt og budgetmæssigt.
Jeg nævnte også hele leverandørstyringen.
Parallelt med det er det jo interessant også at kigge på borgernes it-kompetencer; det, at vi som borgere bliver mere nysgerrige efter at bruge de nye muligheder, der ligger, og at vi som borgere også kvalificerer os yderligere.
Jeg tror, vi skal tænke på tingene i en større sammenhæng, så vi på den ene side bliver dygtigere til at styre, til at få det implementeret og til at overholde tidsfrister og budgetter på vores it-projekter, og på den anden side kigger på at få kvalificeret borgerne yderligere til at arbejde digitalt.
Det må være en stor tilfredsstillelse selv at interagere, tilegne sig ny viden og kunne benytte de digitale muligheder.
Samfundsøkonomisk er der bestemt også nogle interessante perspektiver i det.
Så jeg synes, vi har en interesse i at blive ved med at fokusere på området og i at have store ambitioner om hele tiden at gøre det bedre.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Tak for det.
Selv om ministeren ikke synes, det er tilfredsstillende og dermed er enig med mig i, at der er noget, der er gået gruelig galt i forhold til it-udviklingen i Danmark, synes jeg stadig væk, jeg vil fremhæve, at der er noget, der ikke er kommet helt frem i lyset netop i forbindelse med tidsperioden.
Inden for den sidste 10-års-periode er der tale om hele 15 store projekter.
Jeg har ikke engang nævnt den manglende kommunikation og de problemer, der har været i forbindelse med patientjournalerne.
Men der er 15 projekter, der har kostet samfundet, borgerne 862 mio. kr.
Det er nogle budgetoverskridelser, der nærmer sig de 40 pct.
Der er sket rigtig, rigtig mange ting.
Den seneste i rækken af katastrofer er som sagt den digitale tinglysning, som har belastet rigtig mange borgere både økonomisk og generelt, f.eks. socialt og psykisk.
Jeg vil egentlig høre: Mener ministeren ikke, det er et problem, at vi har haft så mange projekter, der igennem så lang tid er gået så galt?
Nu nævnte ministeren, at det bør være nemmere at være borger, men synes ministeren, det er blevet nemmere at være borger, når de rigtig mange it-projekter, der inden for de sidste ca. 10 år er lavet, og som skulle gøre det nemmere for borgerne at være borger, har vist sig tværtimod at være katastrofale – set fra mit perspektiv – når man ser på de konkrete resultater?
Men jeg vil gerne høre, om ministeren synes, det er blevet nemmere at være borger i Danmark, efter alle de her forskellige projekter er sat i gang.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Det er naturligvis ikke tilfredsstillende, når offentlige it-projekter overskrider budgetter og tidsplaner.
Og som det just er nævnt, har Videnskabsministeriet fokus på at forberede både tilrettelæggelsen og også styringen af it-projekterne.
Man kan sige, at den indsats omfatter både generel rådgivning, udarbejdelse af standardkontrakter og helt klart også en række it-styringsværktøjer.
Som nævnt har regeringen i 2009 nedsat en arbejdsgruppe.
Her kan jeg lige tilføje, at arbejdsgruppen egentlig ser på myndighedernes organisering, kompetencer, men også på leverandørstyring.
Man har bl.a. i arbejdet analyseret erfaringer fra en række offentlige it-projekter, der har været præget af budgetoverskridelser og forskydninger i tidsplanen.
Både Finansministeriet og jeg forventer, at arbejdsgruppen offentliggør anbefalingerne i løbet af foråret, og der er ingen tvivl om, at vi også forventer, at de anbefalinger kan medvirke til en meget bedre styring af de offentlige it-projekter fremover.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende for it-udviklingen i Danmark, at offentlige it-projekter gang på gang kører af sporet med store overskridelser af budgetter og tidsplaner til følge?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jeg synes jo faktisk, vi er i gang med initiativer til rette op på det, f.eks. med den nedsatte arbejdsgruppe.
Som jeg nævnte, har Videnskabsministeriet taget nogle initiativer, bl.a. til en rådgivende funktion, men bestemt også til at prøve at lave nogle mere standardiserede kontrakter, så vi i kontraktudkastene forsøger at tage højde for alle de elementer, der skal være i et it-projekt.
Så vil jeg da gerne dele ambitionen om, at alle gode ideer bliver omsat til gode, dynamiske projekter, der gør det meget nemmere at være borger.
Jeg tror, vi deler interessen i, at vi kommer til at arbejde mere digitalt i Danmark, og der er det vigtigt, at de store it-projekter, vi sætter i værk, er velformulerede, skarpe og præcise, og at vi er i stand til at overholde både tidsplaner og budgetter.
Det er jeg helt enig i.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Mener ministeren egentlig ikke, der er rigtig mange gode ideer, der går tabt, når man ser på, hvor mange projekter der er gået galt på grund af de problemer, der har været, bl.a. med hensyn til måden, det er foregået på både på udbudssiden og i udførelsesfasen?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministerens personlige kommentar er til, at man, når det er gået galt så mange gange, ikke har rettet op på det noget tidligere.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Jo, jeg tror, at det er en naturlig konsekvens, hvis man kun hører de negative historier, at tilliden bliver sat på prøve.
Derfor er det også vigtigt, at vi får fortalt de gode historier, når det går godt, når vi overholder tidsplaner og budgetter, og når borgerne oplever en stor glæde og tilfredshed med de løsninger, der kommer frem.
Så vil jeg sige, at jeg klart deler spørgerens forventninger til det resultat, der kommer fra den arbejdsgruppe, som vi nu har nedsat.
Det er ventet med stor interesse, og jeg er meget enig i, at der er et potentiale.
Det bliver interessant at se, hvad arbejdsgruppen kommer med.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Jeg er bekendt med den nedsatte arbejdsgruppe, og jeg er også enig i, at der er nogle projekter, hvor det går godt.
Ministeren kom ind på tre af dem, og jeg nævnte 15, hvor det er gået grueligt galt, hvor det seneste, hvilket mange borgere har kunnet mærke på både den ene og den måde, er den digitale tinglysning.
Hvis man holder fast i, hvilken betydning det har for borgerne, for de mennesker, der kan mærke det på krop og sjæl, har det i den grad en stor økonomisk og også psykisk omkostning.
Et andet område, som jeg kan nævne, er de nationale skoletest, hvor det også gik rigtig gruelig galt til stor irritation for de mange lærere, men også til stor irritation for de mange elever, der hele tiden skulle prøvetestes og være prøveklud for nogle projekter, som måske ikke er så gennemtænkte og hensigtsmæssige, som man måske kunne forvente.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-24:
Der er ingen tvivl om, at der er ting, der kan gøres bedre på det her felt.
Man kan også godt sige, at der muligvis er nogle statslige myndigheder, der ikke har de tilstrækkelige kompetencer og måske heller ikke har den tilstrækkelige modenhed til at gennemføre så store it-projekter.
Det er også derfor, at regeringen har nedsat en arbejdsgruppe, der skal prøve at kigge på, hvordan vi får forbedret styringen af de statslige it-projekter.
Nu skal man jo heller ikke glemme, at der altså også bliver gennemført succesfulde it-projekter i staten, og der er altså også statslige myndigheder, der gør det rigtig godt.
Som et af de eksempler, som jeg gerne vil nævne, er der den nuværende version af den fælles offentlige borgerportal, www.borger.dk, som er et fantastisk projekt.
Det blev også gennemført inden for budgettet og overholdt tidsplanen.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-24:
Først tak til ministeren for hendes imødekommenhed og interesse for spørgsmålet.
Når jeg tager det her emne op, er det, fordi vi har oplevet et væld af problemer med en række projekter inden for lige netop det her område.
Faktisk har der siden 2001 været en række offentlige it-projekter, som er gået gruelig galt, både økonomisk, tidsplanmæssigt og i forhold til teknikken.
Der er faktisk hele 15 projekter som sagt, som ikke er gået, som det var ønsket.
Det har selvfølgelig kostet.
Bare på det økonomiske plan taler vi altså om omkring 862 mio. kr. i omkostninger.
Det er som sagt i den periode, denne regering har været ved magten.
De gennemsnitlige it-projekters budgetoverskridelse er på 62 mio. kr., og der er sket en overskridelse på 39 pct.
Jeg kan nævne en række andre tal, men generelt er der som sagt rigtig, rigtig mange projekter, hvor det er gået gruelig galt: Skattevæsenets it-system er et, politiets it-system er et andet, den digitale tinglysning er et tredje projekt, hvor det er gået gruelig galt.
Som sagt har det ikke kun kostet i kroner og øre, men det har også kostet i tabt arbejdskraft, det har kostet i forhold til en masse problemer ikke mindst for borgerne, som sidder i en klemme.
Bare i forhold til digital tinglysning kan jeg sige, at spørger man f.eks. Dansk Ejendomsmæglerforenings formand, svarer han, at boligejernes tab ligger på omkring 0,5 mia. kr.
Så vi har at gøre med konkrete områder, som i den grad er blevet forsømt fra 2001 til i dag.
Jeg vil gerne høre ministeren, hvordan regeringen egentlig kan fastholde den her ambition om at gøre Danmark til en førende it-nation, når man samtidig ikke kan gennemføre nogen it-projekter, uden at de i den grad går gruelig galt og har en stor og omfattende økonomisk omkostning.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende for it-udviklingen i Danmark, at offentlige it-projekter gang på gang kører af sporet med store overskridelser af budgetter og tidsplaner til følge?
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at en ny rapport fra Sundhedsstyrelsen afslører en lang række fejl og mangler i behandlingen af mennesker med psykiske lidelser på bosteder, på trods af at der i årevis har været debat om disse forhold?
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Jeg har svært ved at genkende, at der skulle være tale om store modsigelser her, for jeg synes, at det, at vi som regering sætter et arbejde i gang med at finde den bedste og den billigste model for reduktion af de sidste 10.000 t kvælstof, er det eneste rigtige at gøre, for vi lytter naturligvis til et bekymret landbrug.
Derfor er det ikke et ønske om bare at stå fuldstændig stivnakket og sige: Sådan, og det skal bare være lige nu og her.
Vi har en ambition, en klar målsætning, og den er der ikke nogen der sætter spørgsmålstegn ved.
Når jeg siger, at vi ikke er færdige med de 10.000 t plus de 9.000 t, er det jo, fordi vi har udtaget alle V3-områderne.
De er jo slet ikke med i den samlede opfølgning af hele EU's vandrammedirektiv.
Så det er kun for at erkende, at opgaven jo ikke er løst bare med de 19.000 t, og det går jeg ud fra at hr. Per Clausen er enig med mig i.
Derfor er min klare anbefaling, at man ikke bare kan blive ved med at skubbe de her ting foran sig; selvfølgelig skal man i gang.
Det tror jeg – og er jeg ret overbevist om – at også landbruget er enig med mig i.
Jeg vil også understrege, at landbruget jo er i gang.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Mit spørgsmål ligger lidt i forlængelse af hr. Henrik Dam Kristensens, for jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om jeg nu skal forstå ministeren sådan, at det, hun siger til Dansk Landbrug og til Venstres folketingsgruppe – de sidste har hun sikkert sagt det til tidligere – er, at vi skal leve op til de løfter, vi har givet vedrørende 2015, både hvad angår vandmiljøplanen og det, der lå i miljødelen af det, man kalder »Grøn Vækst«, og at det ikke er færdigt med det, for udfordringerne fortsætter efter 2015.
For så kan man sige, at det bliver lidt besynderligt, når både statsministeren og diverse Venstreordførere rejser land og rige rundt og siger til landmændene: Hør nu her, det behøver ikke at være så slemt frem til 2015, som vi har sagt indtil nu, for vi kan udsætte det.
Det, ministeren nu siger, er jo: Det, vi har lovet vedrørende 2015, holder vi – det hele.
Men så skal man bare være klar over, at det dermed ikke er slut.
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Det er vigtigt at bruge anledningen her til i hvert fald at få ryddet myter af vejen, for EU's vandrammedirektiv, hvor vi jo selv har siddet med rundt om bordet, og som vi har været med til at vedtage, kører jo i flere forskellige etaper helt frem til 2027.
Hvor store bidder skal man tage hvornår?
For vi er alle sammen enige om, at den her »Grøn Vækst«-aftale jo lige præcis er afløsningen for de vandmiljøplaner, der har ligget tidligere, og derfor er der stadig væk store bidder at tage.
Når vi har de her 19.000 t som den første bid frem til 2015, skal vi lige huske på, at vi der ikke har hele billedet med; der er vi ikke færdige med opgaven.
Derfor er det sådan set vigtigt stadig væk også at have syn for helheden i den her opgave, med hensyn til hvornår vi har opfundet de rigtige og bedste løsninger, så vi får de resultater, som alle er enige om at vi skal have; og der er slutdatoen 2027.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-03-24:
Nu er det ikke mig, der brugte ordet duks.
Jeg refererede til, hvad medlemmer af Venstres folketingsgruppe havde udtalt.
Må jeg nu for at forstå det her fuldstændig klart spørge, om det, ministeren lige har sagt, kan forstås på følgende måde
: Det, som ledende medlemmer af Venstres folketingsgruppe har sagt om, at vi ikke behøver at være færdige med det her før i 2027, kan de godt skyde en hvid pind efter, for vi har nu miljøministerens ord for, at den implementering af »Grøn Vækst« og vandrammedirektivet, der har været, med et meget vigtigt årstal, der hedder 2015, står fast, uanset hvordan de råber og skriger i Venstres folketingsgruppe?
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Jeg vil gerne lige starte med det punkt, som hr. Henrik Dam Kristensen tager frem nu i forhold til det her med, om Danmark skulle være duks i europæisk sammenhæng.
Jeg har svært ved at genkende, at vi skulle være duks.
Danmark har nogle ret store udfordringer nu her, et ret stort problem, vi skal have løst, fordi vi har et meget intensivt dyrket landbrug.
Derfor er det også, som jeg siger, billedet af den her meget store elefant, altså hvis man sådan skulle overføre hele vandplanen, hele vandrammedirektivet, til et billede af det her.
Det er en meget stor elefant, og den vil vi gerne spise i nogle bidder.
Og i forhold til »Grøn Vækst« har den første store bid en målsætning om at være klar i 2015, og der indgår flere elementer.
Der indgår bl.a. de 10.000 t, som er bundet op omkring en nærmere udarbejdelse af, hvordan man opnår resultatet med de 10.000 t i forhold til eksempelvis at se på mulighederne med en kvotemodel.
Og det arbejde pågår stadig væk, men det ændrer jo ikke på målsætningen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-03-24:
Men det er sådan set ikke det, jeg synes er interessant.
Det, jeg synes er interessant, er årstallene.
Altså, jeg må forstå på den måde, miljøministeren har udtalt sig på, at 2015 er et afgørende årstal.
Og jeg har forstået, at forskellige medlemmer af Venstres folketingsgruppe til store møder rundtomkring i landet har sagt, at nu skal Danmark ikke være duks i klassen, og at vi har frem til 2027.
Derfor vil jeg spørge miljøministeren: Kan det ikke lade sig gøre at blive lidt mere klar?
Betyder 2015 ikke noget?
Kan vi ikke få det sat på plads: Hvad er målet i 2015?
Karen Ellemann (V), 2010-03-24:
Jeg vil faktisk gerne takke for det meget relevante spørgsmål og melde ganske klart ud, at der er en aftale i »Grøn Vækst«, og at der er et vandrammedirektiv, i forbindelse med hvilket vi jo selv har siddet med ved bordet i EU.
Den målsætning står fuldstændig fast, og jeg kan sådan set blot bekræfte, at sådan er det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-03-24:
Jeg vil gerne benytte spørgetiden til at få en form for afklaring af den sidste uges – synes jeg – forvirring på grund af de lidt forskellige meldinger, der er kommet, først og fremmest fra Venstres folketingsgruppe.
Der er meget årstalsforvirring i øjeblikket, og jeg synes, at det ville være helt på sin plads, hvis vi i dag kunne få sat på plads, hvad der er årstallet for indfasningen.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Jeg tror, at der er stillet spørgsmål til den pågældende sag her fra Folketingets side, og ifald der ikke er stillet spørgsmål, vil jeg sådan set gerne oversende et klart svar vedrørende den pågældende sag.
Det tror jeg er det mest rigtige, og det kan ske i løbet af relativt kort tid.
Men jeg kan sige, at jeg nu beder om at få en redegørelse om de påstande og de anklager, der er fremsat – det handler jo om en mulig bestikkelse – og så afventer jeg selvfølgelig den redegørelse.