runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Jeg er da glad for den her lejlighed, som hr. Frank Aaen giver mig til at klarificere grundlaget.
Det har Folketinget da krav på, og det skal da også være på plads.
Jeg er da også glad for, at hr. Frank Aaen og hele Folketinget støttede det foregående forslag, men det her forslag har altså også bred tilslutning, og det er kun Enhedslisten, der går imod, men jeg vil på den foranledning godt understrege det folkeretlige grundlag for det danske bidrag til Task Force 150.
Det centrale i vores beslutningsforslag om et dansk styrkebidrag til en international operation er selvsagt det folkeretlige grundlag for det danske styrkebidrags aktiviteter.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, er formålet med det danske styrkebidrag at bidrage til den maritime sikkerhed i operationsområdet, herunder gennem bekæmpelse af pirateri, og det konstaterer jeg hr. Frank Aaen principielt går ind for at bekæmpe.
Det folkeretlige grundlag for at bekæmpe pirater på det åbne hav findes i havretskonventionen.
Den giver ethvert flådefartøj adgang til at standse og borde piratskibe og anvende den magt, som er nødvendig i den forbindelse.
Det er altså den almindelige havretskonvention.
Dette gælder også i forbindelse med forsvar af koalitionspartnerne.
Det danske styrkebidrag indsættes i Task Force 150, fordi det er den internationale flådestyrke, der sikrer den maritime sikkerhed i området.
Task Forcen er en del af operation Enduring Freedom.
Enduring Freedom blev indledt i oktober 2001 som reaktion på terrorangrebene i USA og er folkeretligt baseret på FN-pagtens artikel 51.
I resolutionerne 1368 og 1373 fra september 2001, som hr. Frank Aaen nævnte, bekræftede FN's Sikkerhedsråd, at stater har ret til at udøve selvforsvar mod ikkestatslige aktører i medfør af denne bestemmelse.
Man kan roligt kalde pirater for ikkestatslige aktører.
De to resolutioner er således alene en bekræftelse af, at der gælder en ret til selvforsvar i denne situation.
Resolutionerne indeholder altså ikke en selvstændig bemyndigelse fra Sikkerhedsrådet til magtanvendelse.
Men selvforsvar er jo altså også et forsvar af de skibe, man er konvoj for.
Der er således ikke tale om, at det folkeretlige grundlag for det danske styrkebidrag er sammenfaldende med grundlaget for Task Force 150.
Det er et led i kampen for at styrke den maritime sikkerhed i særligt udsatte områder.
På den måde kan vi medvirke til at styrke den maritime sikkerhed, så bl.a. danske skibe og danske søfolk kan færdes sikkert i modsætning til det, vi så med »Danica White«, hvor de ikke kunne.
Dermed svarer den danske regering også positivt på sikkerhedsrådets opfordring fra - jeg tror - august 2007 i resolution 1772 om at hjælpe med at bekæmpe pirateri ud for Somalia.
Det er det grundlag, som det store flertal af Folketinget tilslutter sig regeringens forslag på.
Frank Aaen (EL), 2008-01-24:
Jeg er glad for den præcisering, som udenrigsministeren kommer med, om, at det her for Danmarks vedkommende udelukkende drejer sig om bekæmpelse af pirateri.
Fint nok.
Men det ændrer altså ikke det, som der også står i beslutningsforslaget, at det danske skib både er en del af og skal være leder af den maritime del af operation Enduring Freedom, som altså har en anden overskrift, nemlig kampen mod terrorisme, og som vi ved er en overskrift, som USA ønsker at definere, og som bl.a. er defineret på en måde, der betyder, at fanger er endt på Guantánamo og nu i Bagram i Afghanistan og holdt indespærret i årevis uden mulighed for rettergang, uden mulighed for advokatbistand, i nogle tilfælde uden at offentligheden overhovedet har kendskab til, hvem der sidder der, fordi det er i fuld hemmelighed, hvem det er, der er fængslet i de pågældende lejre.
Det er præcis den sammenblanding af vores indsats - vi støtter indsatsen imod pirateri og er imod deltagelse i den amerikansk ledede operation Enduring Freedom - der gør, at vi så alligevel ender med at stemme nej til beslutningsforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-24:
På Socialdemokratiets vegne vil jeg gerne kvittere for, at ministeren i den her sag har været meget velvillig ved at tilgodese os i forbindelse med de henvendelser, vi har fået fra forskellige handicaporganisationer, der kan være med til at sikre, at man, når vi nu laver et forsøg med at lave elektronisk brevafstemning ved menighedsrådsvalg, også får nogle it-løsninger, som er godkendte efter internationale standarder, således at vi rent faktisk sikrer os, at der bliver en tilgængelighed på det område. Når vi taler demokrati og udvidelse af det, er det jo tit sådan, at vi så netop glemmer de mennesker, som har svært ved at deltage; dem, som ikke kan komme ind i stemmelokalerne, fordi lokalerne ikke er ordentlig tilgængelige, fordi vi stadig væk udfører mange valg i gamle skoleklasser og andre steder.
Derfor vil jeg bare gerne kvittere for, at ministeren er kommet med nogle svar i sagen, der viser, at man nu rent faktisk gør noget på det her område.
Vi ser det som et vigtigt første skridt i retning af, at man også på andre områder kan sikre tilgængelighed for vore handicappede medborgere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-24:
Jeg havde slet ikke forudset et indlæg fra Socialdemokraterne.
Så meget desto mere grund er der til at sige tak for det.
Jeg kan sige til fru Hæstorp Andersen, at netop det med tilgængelighed generelt for handicappede er noget, vi er i færd med at diskutere i Kirkeministeriet, så jeg siger tak for bemærkningerne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-24:
Med medlemsudvidelsen mod øst, som har betydet, at EU's medlemstal siden 1990 er blevet fordoblet, mener vi, det er vigtigt med et EU, der er gearet til at følge med udviklingen.
Med 27 spillere på banen er det nødvendigt med et helt nyt sæt spilleregler, ligesom det er vigtigt med en forbedret værktøjskasse til at imødekomme fremtidens udfordringer.
Med Lissabontraktaten mener Venstre, at vi har fundet den rigtige løsning, der kan sikre et fortsat stærkt EU-samarbejde langt ud i fremtiden.
Vi mener, at Lissabontraktaten er svaret på de udfordringer, som EU-samarbejdet står over for.
Ud fra den nye Lissabontraktat er der tre overordnede nøgleord, som skal være med til at fremtidssikre EU.
Det er et mere demokratisk, åbent og effektivt EU.
Den globaliserede virkelighed, der i dag møder os, stiller os over for en lang række nye udfordringer - udfordringer, som kun kan løses i fællesskab, ikke hver for sig.
En af vores tids største udfordringer er de klimaforandringer, vi oplever i disse år.
Med Lissabontraktaten specificeres det konkret, hvor vigtigt klima og miljø er.
Dette er et klart politisk signal om, hvor højt denne del prioriteres, hvilket vi i Danmark kun kan være yderst tilfredse med.
Lissabontraktaten skal være med til at sikre mere demokrati og mindre bureaukrati.
Det betyder, at vi får et mere samarbejdsdygtigt EU og dermed et styrket Danmark.
Hovedformålet med traktaten er at styrke beslutningsdygtigheden og handlekraften i det udvidede EU.
Dette sker f.eks. gennem øget anvendelse af kvalificeret flertal i Det Europæiske Råd.
Det kan vi i Danmark kun være tilfredse med, da det betyder, at det på områder, hvor det før kunne være svært at skabe enighed, nu bliver lettere at få vedtagelser.
Dermed behøver vi ikke mere frygte vedtagelser ud fra laveste fællesnævner.
Lissabontraktaten er med til at styrke tilknytningen til det enkelte medlemsland, så EU i fremtiden er så tæt på den enkelte EU-borger som muligt.
Dette sker bl.a. gennem traktatens nærhedsprincip, der bygger på, at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt.
Kontrollen med overholdelsen af nærhedsprincippet styrkes gennem de nationale parlamenters mulighed for at give de såkaldte gule og orange kort.
Som noget nyskabende giver Lissabontraktaten den almene EU-borger mulighed for at sætte et emne på den europæiske dagsorden.
Gennem borgerinitiativet kan 1 million borgere opfordre Kommissionen til at fremsætte et EU-forslag og således være med til direkte at styre EU i den retning, som borgerne ønsker.
EU bliver med den nye reformtraktat således mere åbent og gennemsigtigt.
Det sker ved, at alle EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer underlægges krav om åbenhed.
Samtidig får alle EU-borgere ret til aktindsigt, og alle møder mellem ministrene i Rådet bliver offentlige, når der vedtages ny lovgivning.
Det er vigtigt at sikre et handlekraftigt EU, som hurtigt og effektivt kan komme den globaliserede verdens udfordringer i møde.
Derfor ser vi i Venstre Lissabontraktaten som et ambitiøst skridt mod et fremtidssikret EU, der både står stærkt indadtil og er samlet mod omverdenen.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Jeg vil bare gerne spørge, om han mener, det er rimeligt, at EU får et helt nyt sæt spilleregler, uden at den danske befolkning bliver spurgt, om man vil acceptere det.
Jeg har et andet spørgsmål til hr. Michael Aastrup Jensen, som talte om, at Lissabontraktaten ville føre til mere demokrati.
Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Michael Aastrup Jensen mener, at det, at man flytter magt fra det danske Folketing til EU's institutioner, er et udtryk for, at der bliver mere demokrati?
Skal jeg forstå hr. Michael Aastrup Jensen sådan, at det, at man reducerer de små landes indflydelse ved at indføre flere flertalsafgørelser og gøre det nemmere for de store lande at majorisere de små lande, er udtryk for mere demokrati?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-24:
Med hensyn til spørgsmålet om folkeafstemning, som vi jo før har haft den meget lange debat om i Folketinget, er det jo klart for enhver, at det her er en ændringstraktat, ligesom Nicetraktaten var det, hvor der jo ingen folkeafstemning var.
Der er faktisk ingen normalitet i at sende ændringstraktater ud til folkeafstemning, når der ikke er suverænitetsafgivelse i henhold til grundlovens § 20. Og det har vi jo klart fået afvist af Justitsministeriets jurister at der skulle være i det her tilfælde.
Så vi følger fuldstændig samme praksis som ved Nicetraktaten.
Det er en ændringstraktat, på grund af at vi nu er 27 medlemslande, og derfor skal vi så at sige have opdateret spillereglerne, og det gør vi så via den her traktat.
Og som man ser det i de andre EU-lande, er det jo i dag kun Irland, som har tænkt sig at sætte den til folkeafstemning, og det gør de, fordi de rent forfatningsmæssigt skal gøre det.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Jeg synes, det var dejligt at høre hr. Svend Auken indlede med at rose EU på en række områder.
Det eneste, der overrasker mig, er bare, at det jo ikke er den tone, hr. Svend Auken altid bruger, når vi diskuterer EU's konkrete politik i Europaudvalget.
Der kan hr. Svend Auken da godt kritisere EU.
Hvad er grunden til, at vi nu ligesom skal få EU beskrevet som et sted, hvor alt er godt?
Det andet er, at hr. Svend Auken beskriver EU-Kommissionens målsætning om, at man skal reducere CO2-udslippet med 20 pct. i 2020, som visionært.
Hvordan kan det være visionært at have en målsætning, der er ringere end de 25-40 pct., som alle er enige om er nødvendigt?
Så bare til en konkret sag.
EU handler jo om at skabe gode vilkår for fri konkurrence, skabe fri bevægelighed over landegrænserne.
Mener hr. Svend Auken ikke, at netop diskussionen om EU-traktaten er en oplagt anledning til at sikre, at der bliver grebet ind over for de forringelser af konfliktretten, som danske arbejdere bliver udsat for efter den såkaldte Vaxholmdom, og sat en stopklods, og at vi siger, at forudsætningen for, at vi kan fortsætte den her udvikling er, at konfliktretten for danske arbejdere er uantastet?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Nu kan det jo godt være, at hr. Aastrup Jensen oplever, at der er megen europadebat, det synes jeg kun er godt, men det ville jo være relevant, tror jeg, særlig for befolkningen, at den også oplevede, at man fik en befolkning, der tog del i debatten, og at en deltagelse i debatten så førte til en afstemning.
Der er jo ikke meget idé i at have en folkelig debat, hvis man efterfølgende smækker døren i hovedet på befolkningen og siger: I øvrigt er vi fuldstændig ligeglade med, hvad I måtte mene.
Men jeg kunne godt tænke mig, om hr. Aastrup Jensen så ikke, når han nu gør så meget ud af, at der slet ikke skal nogen afstemning til og det er et fuldstændig skråsikkert dokument, vi har fået fra Justitsministeriet, kunne redegøre for, hvordan det kan være, at det eneste område, hvor der rent faktisk ifølge Justitsministeriet er tale om suverænitetsafgivelse, er retsområdet, som er omfattet af forbeholdet.
Synes hr. Aastrup Jensen ikke, ihukommende, at regeringen har planer om at afskaffe retsforbeholdet, at det virker decideret uanstændigt over for befolkningen at nægte dem en folkeafstemning om en traktat, alene fordi det område, som vil kræve en afstemning, nemlig retsområdet, er dækket af et forbehold, som regeringen efterfølgende vil afskaffe?
Svend Auken (S), 2008-01-24:
Jeg er begejstret for det her Folketing, jeg elsker det danske system, jeg har viet mit liv til det, som mange andre også har gjort det.
Men der bliver søreme truffet tossede afgørelser herinde, det er jeg nødt til at sige, og dem vil jeg forbeholde mig ret til at kritisere.
På samme måde er det med EU.
Jeg synes, rammen er god, jeg synes, det er et godt samarbejde, jeg er stærk tilhænger af det, og bliver jeg bedt om en principiel stillingtagen, som jeg gør i dag, så vil jeg udtale mig positivt om det.
Men der vil da komme en masse konkrete sager, hvor jeg er kritisk, og det synes jeg man skal være.
Vi skal da ikke kun diskutere, om vi overhovedet skal have et europæisk samarbejde eller ej, og om alt er godt og alt er skidt.
Nej, vi skal acceptere, at vi har et effektivt europæisk samarbejde, og så prøve at præge det med vores synspunkter, så langt de nu rækker.
Det gælder også klimaområdet, hvor hr. Per Clausen ved, at jeg har kæmpet for en mere ambitiøs linje.
Og vi har vundet fremskridt.
EU går jo principielt ind for 30 pct. reduktion, EU går ind for en bindende beslutning om en tredobling af vedvarende energi i Europa osv.
Det kalder jeg alligevel et godt resultat, selv om jeg havde ønsket mig det endnu bedre.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Man kan jo sådan set undre sig over, at hr. Aastrup Jensen i andre sammenhænge er i stand til at reflektere.
Jeg mener: Man må jo nok i respekt for den tidligere regering sige, at der op igennem 1990'erne forekom meget god regulering, og der kom mange gode love; der kom også mange dårlige love under statsminister Poul Nyrup Rasmussen, men der kom givetvis også nogle gode.
Det gør ikke, at jeg nødvendigvis synes, vi skal have statsminister Poul Nyrup Rasmussen tilbage, jeg synes klart, at hr. Anders Fogh Rasmussen er at foretrække.
Det er bare for at sige, at vi i Dansk Folkeparti er i stand til at ræsonnere, at reflektere.
Vi har det ikke sådan, at enten er det godt, eller også er det skidt, og derfor er vi også i stand til at kritisere Lissabontraktaten, fordi den forringer noget, hvor det egentlig kunne være blevet bedre.
I forhold til dyrevelfærd må man jo igen undskylde hr. Aastrup Jensen med, at han ikke har siddet i Europaudvalgets så længe, for han ved selvfølgelig godt, at dyrevelfærd allerede i dag er omfattet af det indre marked, allerede i dag er omfattet af flertalsafgørelser, og at der derfor ikke er nogen ændring i forhold til den traktat, vi behandler i dag.
Det kan man sådan set begræde, for den traktat, der gælder i dag, Nicetraktaten, har i den grad ført til forringelser for dyrevelfærden.
Men det ændrer Lissabontraktaten ikke på.
Svend Auken (S), 2008-01-24:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for indlægget.
Tidligere under debatten har ordføreren jo været støttet af to fremtrædende prælater fra Dansk Folkeparti med den hellige skrift under armen, når det drejer sig om Europa.
Og der fremgik det jo tydeligt, at det nærmest var djævelens værk, vi her havde med at gøre, Den Europæiske Union.
Lige siden Romtraktaten, sagde man, var dette forfærdelige samarbejde blevet etableret.
Derfor er mit simple spørgsmål til ordføreren, hr. Messerschmidt: Hvis det er djævelens værk, var det så ikke bedst at melde klart ud, at man ikke ønsker, at Danmark skal være medlem af EU?
Hvorfor skal man, hvis man mener, at det er helvede eller helvedes forgård, så overhovedet pine sig selv længere?
Hvorfor går Dansk Folkeparti ikke klart ud og siger, at de ønsker udmeldelse af Den Europæiske Union?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Så den må hr. Auken tage med benævnte.
I forhold til hvorfor vi ikke ønsker udmeldelse, så er det fuldstændig i forlængelse af, hvad den tidligere ordfører sagde.
Man kan sige, at den ideologiske forblommelse nu har bredt sig hen over midten i dansk politik.
Det er så også det eneste, der tilsyneladende breder sig hen over midten i dansk politik.
Men det interessante er jo, at vi sagtens kan se nogle perspektiver og nogle fordele ved at samarbejde i Europa.
Hr. Auken
, tror jeg, var selv i sin tale inde på det.
Jeg ved ikke, om det er en overraskelse, men vi er tilhængere af fred, vi er tilhængere af fremgang, vi er tilhængere af gode regler, som kun kan laves på fællesskabsplan, f.eks. i forhold til bekæmpelse af terrorisme og en lang række andre ting.
Men vi tillader os altså at pege på, at det er noget skidt, når EU via charteret får kompetence til at regulere spørgsmål om den personlige frihed, feriepenge, børns rettigheder, ligestilling og sådan nogle ting, for det har vi aldrig nogen sinde betragtet som områder, EU skulle tage sig af.
Vi synes, det er noget skidt, at vi får 60 nye områder med flertalsafgørelser.
Og område for område er der noget dårligt, og det tillader vi os altså at pege på.
Svend Auken (S), 2008-01-24:
Det var ikke hr. Messerschmidt, jeg angreb, men vi må jo indrømme, at det, når vi sidder og hører, hvad Dansk Folkeparti i øvrigt har sagt under den her debat, så er nærliggende at spørge: Hvorfor anbefaler man så ikke en udmeldelse?
Nu forstår jeg, man ønsker, at Danmark skal være med og deltage aktivt i Den Europæiske Union, og at man ikke ønsker udmeldelse.
Man er modstander af den her traktat, fair nok, og det skal vi selvfølgelig diskutere, men vi er enige om, at Danmark, som situationen i dag ser ud, skal forblive i Den Europæiske Union og prøve at gøre sin indflydelse gældende, og at alt det der retorik er røster fra fortiden, som ikke har noget med Dansk Folkepartis reelle politik at gøre, vel?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Jeg har talrige gange hørt ham komme med åndrige citater, så derfor vil jeg feje den bemærkning til side som relativt polemisk.
Jeg vil bare sige, at det er fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti er tilhænger af et samarbejde i Europa, men vi tillader os rent faktisk at have en holdning, der går ud over det.
Hvor flertallet i Folketinget jo har den grundholdning, at samarbejde er godt, punktum, og så siger man ikke mere, så har vi altså den opfattelse, at ja, samarbejde er godt, men vi tillader os at kritisere.
Vi kritiserer, når Danmark og det her Folketing bliver pålagt at ændre forbrugerlovgivningen til skade for forbrugerne, ændre sundhedslovgivningen til skade for de syge, ændre alle de regler, som vi egentlig har været enige om, eller som et stort flertal i hvert fald har ønsket at forbedre.
Det er det, vi peger på.
Derfor er vi imod flertalsafgørelser på 60 nye områder.
Det er i øvrigt en bekymring, som hr. Auken tidligere også var enig i, og det håber jeg vi kan samarbejde om efterfølgende.
Problemet er bare, at Lissabontraktaten ikke begrænser EU’s kompetence og muligheder for at regulere Danmarks eller andre medlemsstaters forhold, den udvider dem.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-24:
I lyset af formandens bemærkninger til hr. Morten Messerschmidt og hr. Morten Messerschmidts indlæg må jeg forstå det sådan, at man ikke anser Folketingets talerstol som et sted, hvor det er vigtigt at bevare det danske sprog, men at man uden videre kan tale engelsk, uden at man oversætter tingene.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Jeg mener at have holdt mig inden for forretningsordenens rammer, og hvis fru Lone Dybkjær har problemer med det, må hun tage det op med Præsidiet.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-24:
Jeg forholdt mig overhovedet ikke til forretningsordenen.
Jeg forholdt mig til én ting: Dansk Folkepartis meget, meget stærke læggen vægt på, at man alle steder, uanset om det er hensigtsmæssigt eller ej, skal anvende det danske sprog.
Det skal man gøre i videnskabelige artikler, og det skal man i øvrigt gøre overalt på universiteterne, og så spørger jeg bare i dag ordføreren fra Dansk Folkeparti, om han ikke mener, at det kan være korrekt for et parti som Dansk Folkeparti også at anvende det danske sprog eller i det mindste oversætte de ting, man siger på et fremmedsprog, når man står på Folketingets talerstol.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Jeg tror ikke rigtig, at fru Lone Dybkjær har forstået, hvad det er, hr. Søren Krarup har sagt, for jeg er sådan set enig i det, som hr. Søren Krarup har givet udtryk for, nemlig at man som udgangspunkt skal anvende dansk.
Det synes jeg er fremragende.
Men så vidt jeg er orienteret, er det her magasin, som udgives af Europa-Parlamentet, altså ikke oversat til dansk.
Men jeg kan som sagt bare sige, at hvis fru Lone Dybkjær finder, at der er problemer med den måde, som forretningsordenen er skrevet på, så synes jeg, at hun skal tage det op det relevante sted, og det er i hvert fald ikke her.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-24:
Hr. Morten Messerschmidt må meget undskylde, men jeg bliver lidt forvirret, når jeg hører hr. Morten Messerschmidts svar til hr. Svend Auken om det europæiske samarbejde.
Jo, men vi samarbejder jo mange steder, bl.a. i EFTA og andre steder, men går hr. Morten Messerschmidt og hr. Morten Messerschmidts parti ikke mindst - ind for EU, eller går man ikke ind for EU?
Det bliver sådan lidt uldent.
Jeg kunne godt tænke mig et klart svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Vi ønsker et klart og godt samarbejde blandt de europæiske lande, så på den måde kan man godt sige, at vi egentlig er tilhængere af et europæisk samarbejde.
Men hvis jeg siger, at vi er tilhængere af EU,
så vil den næste kommentar, som fru Helle Sjelle vil komme med, altså være, at EU jo er Lissabontraktaten, når den træder i kraft, og dermed har jeg så sagt, at jeg er tilhænger af Lissabontraktaten.
Men det det er jeg ikke.
Jeg synes, at Lissabontraktaten er noget møg, men vi er tilhængere af et samarbejde.
Det samme kan vel siges i forhold til ordføreren om så mange andre internationale samarbejder.
Jeg kan f.eks. her konstatere, hvis jeg må drage en lille parallel, at hr. Svend Auken, så vidt jeg forstår, er varm tilhænger af FN, men modstander af resolution nr. 1441 og dens konsekvenser for Irak.
Så det er fuldstændig det samme, som hvordan jeg har det med EU: Jeg er tilhænger af et samarbejde, men jeg mener altså, at der meget, der kan kritiseres.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-24:
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Morten Messerschmidt en gang til: Ønsker hr. Morten Messerschmidt, ønsker Dansk Folkeparti, at vi skal ud af EU?
Hvad er det, man vil?
Det ville være rigtig rart med et klart svar her fra talerstolen på, om man går ind for EU eller man ikke går ind for EU.
Ja eller nej?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-24:
Faktum er jo heller ikke, at vi får ringere regler.
Tværtimod får vi jo en lang række redskaber, som kan være med til at sikre, at EU arbejder i en positiv retning set med danske briller.
Og på området omkring dyrevelfærd, som jeg jo ved også er et af hjertebørnene hos Dansk Folkeparti, er der jo også mulighed for kvalificerede flertalsafgørelser - som der har været før, det ved jeg godt - men det må da også være noget, som er positivt for hr. Morten Messerschmidt, at ikke sydeuropæiske lande eller andre lande skal kunne sætte en stopklods for, at dyrene har det godt.
Der er et forpligtende europæisk samarbejde jo en positiv ting, for hvis ikke vi var medlem af EU, kunne vi jo ikke være med til at sikre, at dyrene, når de kommer syd for grænsen, har det godt.
Så er det ikke bare lidt skræmmekampagne, fordi man tænker: Nå ja, det har vi altid gjort, og vi må hellere fortsætte som altid?
Er der ikke noget positivt ved EU, bl.a. på dyrevelfærdsområdet?