runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
En Venstremand, som har været med til at sende mere end 130 arbejdspladser ud af landet hver evig eneste dag, mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, vil selvfølgelig altid begynde at lede efter hår i suppen for at kunne skyde på sine modstandere, som prøver at gøre et rigtig, rigtig godt job.
Jeg håber, at Venstre virkelig vågner op og vil være ansvarlige, for det, den nuværende regering er i gang med, er at rydde op efter den tidligere, højreorienterede regering og sørge for, at vi får skabt nogle arbejdspladser i Danmark.
Hvis man ser på den finanslov, der blev vedtaget for 2012, og sammenholder den med den kickstart, som vi laver af dansk økonomi, sammenholder med den pakke, som er blevet lavet – som nogle steder er blevet kaldt for bankpakke – og sammenholder det med energipakken, bliver der skabt en masse, masse arbejdspladser.
Vi har fuld fokus på at skabe arbejdspladser til danskerne, for det er det, der skaber rigdommene i det her land.
Det er det, der sikrer, vi kan have en god, veludviklet offentlig sektor på længere sigt, og det er det, der vil sikre, at der er tillid til dansk økonomi.
Det, vi gør med det her lovforslag, er at sikre, at de virksomheder, der driver forretning i Danmark, betaler skat, og at man kan holde øje med, at de betaler den skat, de skal.
Det er selvfølgelig efter den lovgivning, som vi lægger frem i det her lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jeg synes, at det er helt fair, at man som politiker skal stå til ansvar for de beslutninger, man træffer.
Jeg tror ikke, at hr. Thomas Jensen noget sted kan finde, at det var VK-regeringen, der syntes, at nu skal vi have en finanskrise.
Altså, jeg tror alligevel, at selv hr. Thomas Jensen vil mene, at det er lige i overkanten at beskylde den tidligere regering for at være dem, der opfandt og indførte finanskrisen.
Det, der jo er afgørende, er at blive målt på den politik, man har ført.
Det bliver også kun ved nogle vage formuleringer, for jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det var for nogle konkrete tiltag, som sendte arbejdspladser ud af landet.
Vi ved jo lige nu og her, hvad den nye regerings politik betyder med hensyn til at sende arbejdspladser ud af landet.
Det er, hvad enten det gælder grænsehandelsfølsomme varer – hvor vi ved, at grænsehandelen eksploderer og detailhandelen mister arbejdspladser – eller NOx-afgiften, der har ført til, at der den ene dag efter den anden bringes nye historier om virksomheder, der enten flytter ud eller undlader at investere i Danmark.
Det er direkte konsekvenser af lovgivning fra den her regering.
Det er dybt problematisk.
Det er det, man skal stå til ansvar for, og man skal ikke prøve at indikere, at der er nogle, der selv har opfundet en finanskrise.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Kunne hr. Thomas Jensen bare forestille sig, at såfremt det var enormt gavnligt, kunne den enkelte virksomhed selv vælge at gøre det, men nu gør hr. Thomas Jensen det så med tvang?
Jeg tror, at det er en hjælp med den argumentation, som der er mange, der ville være meget skeptiske for at skulle modtage.
Jeg skal høre hr. Thomas Jensen, om de meget, meget klare advarsler, der er imod det her lovforslag i høringssvarene, i forhold til hvad det betyder af mulighed for at tiltrække investeringer til Danmark, overhovedet ikke gør noget indtryk på hr. Thomas Jensen.
Gør det ikke noget indtryk, at Medico, Biotek, Håndværksrådet osv. – ikke bare store virksomheder med milliardtunge forskningsinvesteringer, men også almindelige håndværksmæssige virksomheder – er stærkt, stærkt bekymret over det her lovforslag?
Gør det overhovedet ikke noget indtryk, når skatteministeren selv skriver, at det vil gøre det mindre attraktivt at investere i Danmark?
Betyder det ikke noget for hr. Thomas Jensen i forhold til, hvad det kan koste af arbejdspladser i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Socialdemokraterne har fokus på, at vi skal holde på de arbejdspladser, vi har i Danmark.
Vi skal skabe nogle flere arbejdspladser.
Vi skal sørge for, at der er arbejde til danskerne.
Vi skal sørge for, at vi på den måde sikrer en robust finansiering af vores velfærdssamfund mange, mange år frem i tiden ikke bare til at opretholde det nuværende niveau, men til hele tiden at modernisere og sørge for, at der er penge til at have en offentlig sektor, der kan sikre den service, som danskerne – både borgere og virksomheder – har behov for.
Noget af det, som jeg tror at mange virksomheder, der overvejer at investere i Danmark – hvor der skal være ansat internationalt arbejdskraft og dansk arbejdskraft – har fokus på, er, at de gerne vil placere deres investeringer et sted, hvor der er en højtuddannet arbejdsstyrke, hvor der er et godt arbejdsmiljø, hvor der virkelig er nogle medarbejdere, der vil yde en ekstra indsats.
Jeg har selvfølgelig også læst høringssvarene, og jeg er glad for og ser frem til, at vi forhåbentlig her senere i den her valgperiode får taget hul på at gennemføre en skattereform, som kan være med til at sikre, at de folk, der går på arbejde, får noget mere med hjem i lønningsposen, og at vi også får sikret, at vi har en robust finansiering af vores velfærdssamfund, sådan at vi kan skabe gode forhold for de virksomheder, som ønsker at etablere sig eller placere afdelinger her i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jamen igen en masse flotte ord, en masse gode hensigter, som jeg nægter at tro på at der er nogle her i Folketinget der er uenige med hr. Thomas Jensen i.
Men nu kan virksomheder altså ikke leve af flotte hensigter, og de hårdtarbejdende danskere kan ikke gå ud på en arbejdsplads, som kun er der i form af pæne hensigter.
Der er det altså virkeligheden, der er afgørende, og virkeligheden med det her forslag er, at virksomhederne ikke længere kan få fuldt fradrag for de helt rimelige, almindelige udgifter, de har.
Man vil kunne opleve at skulle betale skat, selv om man over en periode har tabt penge.
Det er jo et nybrud i dansk skattepolitik, at man skal betale skat, selv om man ikke har tjent penge.
En virksomhed, der har haft større udgifter end indtægter, skal nu til at betale skat.
Synes hr. Thomas Jensen ikke, at det gør et stort indtryk, at forslaget bliver mødt med kommentarer og en melding fra skatteministeren selv om, at det bliver mindre attraktivt at investere i Danmark?
Er det ikke bekymrende, at det her koster arbejdspladser?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
I forhold til hvor attraktivt det er at investere i Danmark, skal man jo se det i sammenhæng med alle de gode ting, som regeringen gør på mange forskellige områder, og samlet set er jeg ret sikker på, at den nuværende regering kommer til at gøre det langt, langt bedre end den tidligere regering, som hver dag under Lars Løkke Rasmussens statsministertid sendte mere end 130 arbejdspladser ud af landet.
I forhold til at fremføre underskud, bliver det jo bare sådan, at det kan strækkes ud over flere år, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, så på den måde får man jo en mere ensartet beskatning over årene og får mulighed for at fratrække de her underskud.
På den måde er det bare i de enkelte år, altså i de efterfølgende år, at man begrænser størrelsen.
I forhold til at hr. Torsten Schack Pedersen – og det er jo altid godt – har læst høringssvarene, håber jeg også, at hr. Torsten Schack Pedersen har lagt mærke til, at i forhold til det lovforslag, som blev sendt i høring, har regeringen lyttet til f.eks. alle de håndværksvirksomheder inden for bygge og anlæg, som har sagt, at en grænse på 1 mio. kr. var alt for lavt sat.
Det har regeringen lyttet til og har sat grænsen ved omkring 1 mio. euro, nemlig på 7,5 mio. kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Vi har jo lagt frem, hvordan vi vil finansiere vores plan, og hvor det er, vi vil reducere udgifter for at få råd til den lavere skat på arbejde og på virksomheder, som skal sikre Danmarks økonomiske velstand.
Jeg kan nævne tre hovedelementer.
Vi vil afskaffe efterlønnen fuldstændig.
Vi vil hæve folkepensionsalderen fra 67 år til 68 år.
Vi vil have 40.000 færre ansat i den offentlige sektor, ligesom der var under Nyrup.
Det er hovedelementer i vores finansieringskatalog.
Jeg synes overhovedet ikke, at der har været nogen uklarhed i dag.
Jeg siger ganske klart og sikkert: Liberal Alliance ønsker et lavere offentligt forbrug, end der er i dag.
Men jeg siger også, at dette forslag om at afskaffe udligningsskatten kan gennemføres, ved at man blot ikke hæver det offentlige forbrug så meget, som regeringen vil.
I stedet for at have en offentlig forbrugsvækst på 0,8 pct., vil man formentlig kunne nøjes med at have en offentlig forbrugsvækst på 0,79 et eller andet pct., og så ville man have finansiering til det her forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Det er der sådan set ikke noget galt i.
Men hvis det var den finansiering, man valgte, kunne man jo have skrevet det i beslutningsforslaget i stedet for tilfældigvis lige at komme med det den dag, regeringen kommer med sin 2020-plan.
Altså, man griber jo ud i luften for at finde alle sine finansieringer, og i dag passer det så tilfældigvis med den mediedebat, der har været hele dagen.
Havde det nu været i morgen, hvor det drejer sig om et andet forslag, kunne det være, at det var der, man fandt sin finansiering.
Og det er jo det, der er det ærgerlige ved det.
Man er så ukonkret i det forslag, som vi andre skal sidde og forberede os på, og når vi så står her i salen, kan det godt være, at man kan komme med et eller andet løst forslag om, at der skal være en mindre udvikling end den på 0,8 pct. i løbet af de næste mange år frem til 2020.
Men så må man da skrive det i forslaget i stedet for; man må da være konkret, når man laver det her beslutningsforslag, så vi bedre kan tage stilling til det, i stedet for at man kommer med det her løse forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-08:
Det Konservative Folkeparti vil have et lavere skattetryk i Danmark.
Det har vi arbejdet for i de sidste 10 år, da vi sad i regering.
Det arbejdede vi for før det, da vi sad i opposition til den daværende regering, og det arbejder vi med nu, efter der er kommet en ny regering.
Det er lykkedes for os i alle tre valgperioder, da vi sidst sad i regering frem til oktober 2011, at sørge for tre markante skattenedsættelser, senest i 2009, vedtaget i 2010, hvor vi fik sænket marginalskatten med 7½ pct., danmarkshistoriens største skattelettelse, alle danskere ude på arbejdsmarkedet kunne mærke det, og det blev rigtig godt modtaget.
Med til finansieringen, og sådan en finansiering skal der jo være, når man laver en skattereform i det danske Folketing med de politiske konditioner, der er, var der også nogle tidsler.
En af tidslerne vil jeg ikke lægge skjul på var udligningsskatten.
Men når man ser på plusser og minusser, hvad det har betydet for skattesystemet, at vi har fået sænket marginalskatten med 7½ pct., at vi har gjort det langt mere attraktivt at arbejde, at vi har fået vendt op og ned på diskussionen, om man skal betale højere marginalskat i Danmark, for det fik vi vendt op og ned på, da vi fik sænket marginalskatten, så nu taler alle om at få sænket marginalskatten og altså ikke om at hæve marginalskatten, så var det det værd.
Når man samtidig diskuterer udligningsskat som følge af Liberal Alliances forslag her i dag, er der nogle ting, det er vigtigt at slå fast.
Men man skal også passe på, at man ikke overdramatisere konsekvensen af det og lige begiver sig sådan på kanten af det forkerte, når man siger nogle ting.
Der er ingen danskere, der har betalt mere i skat, end hvis de ikke havde sparet op.
Det, der er sket med udligningsskatten, er, at der er en uforudset skattegevinst som følge af faldende skatter siden indbetalingstidspunktet, der er blevet krævet ind.
Det har heller ikke skadet det danske pensionssystem, men vi er sådan set i princippet enige i, at pensionssystemet ikke bør være et udflugtsmål for skatteglade politikere, og derfor har vi også kraftigt advaret den nuværende regering mod at tage fat på pensionerne, for det vil hæmme opsparingslysten i det danske samfund og være til ugunst for det danske samfund.
Høje skatter svækker lysten til at yde en ekstra indsats.
Høje skatter sætter det danske samfund i stå.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Jeg vil gerne lige bede hr. Brian Mikkelsen forholde sig til, om hr. Brian Mikkelsen måske kom til at sige noget forkert fra talerstolen.
For hr. Brian Mikkelsen sagde, at der var tale om en skattelettelse, da man vedtog forårspakke 2.0.
Realiteten var jo, at man lettede skatten nogle steder, men tilsvarende hævede skatter andre steder, som fuldt ud kunne finansiere en lettelse, der var på skatten på arbejde.
Så der var altså bare tale om en skatteomlægning.
Faktisk var det sådan, at hvis regeringen skulle foruddiskontere, hvad der ville ske i samfundet, så ville der blive opkrævet 5,5 mia. kr. mere i skat efter skattereformen end inden skattereformen.
Så kan vi ikke lige få slået fast, at der ikke var tale om en skattelettelse, men en skatteomlægning, hvor man flyttede skat fra den ene lomme til den anden lomme?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-08:
Nej, det er forkert som så meget andet, Liberal Alliance også har sagt i dag.
Man har aldrig nogen sinde i det parti været med til at skaffe nogen som helst reelle lettelser for nogen som helst danskere.
Aldrig nogen sinde har Liberal Alliance været med til at give nogen som helst gevinster til danskerne.
Det gjorde vi med den sidste skattereform, foralle ude på arbejdsmarkedet fik en reel skattelettelse.
Så er det rigtigt, at selve skattereformen var fuldt finansieret, men alle, der var ude på arbejdsmarkedet, fik en reel skattelettelse – den største i danmarkshistorien.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Det er jo altid interessant, når Liberal Alliance fremsætter beslutningsforslag på skatteområdet.
Der står: Finansieringen hertil findes ved lavere offentligt forbrug.
Der er jo ikke et mod hos Liberal Alliance til at sige, præcis hvor det er, man mener der skal være et lavere offentligt forbrug.
Og i dag er der kommet nogle udtalelser i de korte bemærkninger fra hr. Ole Birk Olesen, som jeg synes kræver en bedre forklaring på, hvad det er, Liberal Alliance gerne vil med det offentlige forbrug.
Hr. Ole Birk Olesen har jo tidligere sammen med hr. Anders Samuelsen sagt, at man gerne vil have det offentlige forbrug tilbage på 2001-niveau, og i dag begynder hr. Ole Birk Olesen at sige, at man faktisk godt vil støtte den siddende regerings ønske om en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. fra 2014 til 2020, men bare justere lidt ned i det.
Så kan vi her i dag få et klart og præcist mål for, hvad Liberal Alliance vil gøre ved det offentlige forbrug?
Er der et tal, er der et område, hvor man gerne vil skære ned?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Vi vil have et lavere offentligt forbrug, og vi vil have det offentlige forbrug tilbage på 2001-niveau.
Jeg har ikke i dag sagt, at vi støtter regeringens målsætning om en vækst på 0,8 pct i det offentlige forbrug.
Jeg har blot sagt, at hvis man reducerer den målsætning med en decimal, formentlig kun til 0,79 et eller andet pct. i vækst i det offentlige forbrug, så har man finansiering til det her forslag.
Det sagde jeg i et svar til hr. Dennis Flydtkjær, som påstod, at det her forslag ville kræve, at man ligefrem lavede besparelser i den offentlige sektor.
Mit svar til hr. Dennis Flydtkjær fra Dansk Folkeparti var: Nej, det kræver det faktisk ikke.
Hvis vi ser isoleret på det her forslag, kræver det kun, at man reducerer væksten i det offentlige forbrug med en meget lille procentdel.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Vi kan jo klart høre, at vi ikke kan få et klart svar fra Liberal Alliance på, hvad det er, man vil med det offentlige forbrug.
Der blev sagt noget tidligere under behandlingen af det her beslutningsforslag, og nu kommer der noget andet frem om, at man vil tilbage på 2001-niveau, og det kan man klare ved en lavere vækstrate.
Jeg synes, at det sådan blafrer lidt i vinden, hvad det præcis er, man vil fra Liberal Alliances side.
Men jeg ved ikke, om ordføreren har gjort sig klart, hvad samtlige af de skattepolitiske beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremlagt, efterhånden har kostet i offentligt forbrug.
Er der et estimat af det, kunne det være spændende at høre det i dag.
Derudover kunne det også være rigtig, rigtig spændende at høre, hvor det er, at der så skal skæres til i den offentlige serviceproduktion, og om hr. Ole Birk Olesen kan løfte lidt af sløret for det.
Det ville være rigtig spændende her i dag, om man tør sige, hvilke grupper det er, der skal holde for.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-08:
Udligningsskatten er en dårlig skat, som vi aldrig nogen sinde ville have været med til, hvis vi ikke havde fået sænket marginalskatten betragteligt med danmarkshistoriens største lettelse, som alle lønmodtagere har fået gavn af.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Liberal Alliance om noget.
Hvis man er så interesseret i at værne om pensionssystemet og danske pensionister, undrer det mig betragteligt, at Liberal Alliance selv lufter tanker om at fremrykke pensionsbeskatningen.
Det vil for alvor tage robustheden ud af systemet og gøre pensionsmidlerne meget sårbare i fremtiden, ligesom det dybest set vil være det største generationstyveri i sin nyeste form.
Men det må vi jo så diskutere en anden gang, når vi nu taler hykleri fra Liberal Alliances side.
Morten Marinus (DF), 2012-05-08:
De to forslag, vi behandler her i dag, er jo om betinget bloktilskud for regioner og kommuner og indførelse af skærpelser for samme ved overskridelse af budgetterne.
Lovene er som sagt gældende for henholdsvis de kommunale og regionale områder og er begge udarbejdet for at give regeringen flere værktøjer at arbejde med, når der skal sikres budgetoverholdelse ude lokalt.
Derfor kan vi fra Dansk Folkepartis side også støtte de to lovændringer, da vi ser dem som et skridt i den rigtige retning.
I Dansk Folkeparti har vi den grundlæggende holdning, at aftaler skal overholdes.
Derfor kan jeg også her i dag over for kommunerne og regionerne kvittere for, at det ser ud, som om at regnskaberne for 2011 er ganske fornuftige og er i henhold til de aftaler, der er lavet.
Desværre har man jo i nogle af årene før det set, at mens det flere steder har været muligt med budgettilbageholdenhed, har man altså andre steder, i andre kommuner og regioner, ikke formået det samme.
For ikke at havne i denne situation er det, vi står over for i dag, måske det muliges kunst.
Man kan jo kalde forslaget for en blanding af pisk og gulerod.
Jeg tror faktisk, at jeg vil foretrække at kalde det gulerod, for jeg tror, at hvis man fortsat overholder de her aftaler, vil man jo heller ikke blive straffet.
Derfor ser jeg det, som jeg gør.
Man kunne også opfatte det sådan, at det er kedeligt, at det er nødvendigt, at den gamle aftale suppleres med nye tiltag, i hvilke kontrol og sanktioner spiller en endnu mere central rolle.
Det er måske nok en nødvendighed, men jeg tror som sagt ikke, at det rent praktisk kommer til udtryk.
Jeg tror, kommunerne har forstået budskabet.
I Dansk Folkeparti har vi selv foreslået en alternativ løsning, efter hvilken man erstatter de nuværende rammeaftaler med individuelle aftaler for hver enkelt region og kommune.
Det var også muligt, at man kunne gøre det, det er i hvert fald blevet betydelig lettere efter vedtagelsen af kommunalreformen med de færre kommuner.
Det ville have løst nogle af problemerne, der kunne være i det her forslag, med bl.a. den kollektive straf, som rammer nogle kommuner, som egentlig gør det godt, ekstra hårdt.
Men vi har ikke kunnet samle opbakning til denne individuelle model her i Tinget.
Derfor hilser vi trods alt den model, der nu ligger, velkommen.
Vi mener, det er et skridt i den rigtige retning, og vi håber som sagt, den kan give regeringen de nødvendige værktøjer, som den faktisk kan være i stand til at benytte over for kommuner og regioner, hvis det bliver nødvendigt.
Som sagt tror vi på det, også med det, vi har set i 2010.
Vi tror på, at kommuner og regioner fremover bliver langt bedre til at overholde deres budgetter, end vi har set for bare få år tilbage.
Simon Kollerup (S), 2012-05-08:
Jeg vil starte med at sige, at den her regering skaber arbejdspladser.
Vi har kickstartet Danmarks økonomi, og i dag har vi så fremlagt en 2020-plan, hvor der er fokus på at skaffe arbejdspladser her og nu og på lang sigt frem mod 2020 sikre en udvikling, der gør, at 180.000 flere kommer i arbejde.
Så det er bare for, at det skal være sagt, at den her regering har fokus på at skabe arbejdspladser, og det synes jeg er et rigtigt fokus.
Til det med sanktionslovgivning vil jeg sige, at vi aldrig har lagt skjul på, at det skal have konsekvenser, hvis kommunerne ikke lever op til deres økonomiske ansvar.
Det giver sig selv, for målet for den her regering er at sende et meget klart signal til danskerne om, at her passer pengene, og at sende et meget klart signal til omverdenen om, at i Danmark passer pengene.
Det, vi fremlægger nu, er jo sådan set noget, kommunerne kender fra tidligere, og noget af det er så også nyt.
Vi kan se, at sanktioner fungerer, og derfor mener vi, at det er et helt fornuftigt redskab i en stram økonomistyring i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
»Nok er nok«, har vi jo hørt brugt som et udtryk, når der ligesom skulle ske noget dramatisk i politik, når der var nogle, der ligesom havde fået nok af en ført politik og nu ville noget radikalt andet.
Hvornår er nok nok for hr. Frank Aaen i forhold til den politik, som den regering, hr. Frank Aaen indtil videre i hvert fald støtter, fører med hensyn til den vækst i det offentlige forbrug, som man ønsker sig?
Nu bliver der lagt op til, at man skal øge det offentlige forbrug med beskedne 0,8 pct.
Det er noget helt andet, end da man før valget sagde, at det nok skulle være 1,4 pct. – og tidligere skulle det være endnu højere.
Jeg har også forstået, at hr. Frank Aaen og Enhedslisten ønsker sig endnu mere, og at man ser på det her spørgsmål som et meget alvorligt og vigtigt spørgsmål for Enhedslisten, og det kan jeg godt forstå.
Men mit spørgsmål er sådan set: Hvad er grænsen for hr. Frank Aaen og Enhedslisten i forhold til fortsat at lægge stemmer til den politik, som den nye regering lægger for dagen?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jamen det gør vi ikke.
Jeg har jo lige stået og sagt, at vi stemmer imod de her fire lovforslag, der er til behandling i øjeblikket, fordi vi er imod dem.
Bum, færdig!
Det er vores »nok er nok«: Vi stemmer imod, når vi er imod.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Det er altså ikke nok, til at man siger: Den her regering er så langt fra det, Enhedslisten vil, at vi ikke kan nå revolutionen, og derfor må vi tage helt andre midler i brug, altså vælte regeringen, og så må vi se, hvad der sker.
Det er Enhedslisten altså ikke parate til selv med beskedne 0,8 pct. i vækst.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jamen hvis Venstre stemmer imod budgetloven, vil det da glæde os.
Men det er jeg bange for at Venstre ikke gør.
Hvis Venstre stemmer for en økonomisk ramme for udgiftsudviklingen i velfærden på mere end 0,8 pct., vil det glæde mig.
Så kan det være, vi kan tvinge regeringen til at øge tallet.
Men det er jeg bange for at Venstre ikke gør.
Søren Pind (V), 2012-05-08:
Jeg fulgte nøje med i årsmødet.
Desværre valgte TV 2 News ikke at dække det så intensivt som SF's.
Det er mig ubegribeligt, for jeg synes dog, at Enhedslistens årsmøde var langt mere interessant.
En udløber af budgetloven er bl.a. en offentlig vækst på 0,8 pct., som bl.a. vil komme til udtryk i finansloven.
Hvis en finanslov indeholder en offentlig vækst i den størrelse – ikke mere ikke mindre –
hvis en finanslov indeholder konsekvenserne af en skattereform, hvor der er givet indkomstskattelettelser i toppen af indkomstskalaen, og hvis der er sket besparelser på sociale pensioner og lignende, hvad skal der så til for at kompensere Enhedslisten for det?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Det er et meget hypotetisk spørgsmål, som det er umuligt at svare på.
Jeg har gjort lidt ud af at sige under debatten, at budgetloven jo indeholder nogle budgetmål, som kan opfyldes, enten ved at man øger indtægterne og sparer på dagpengene, fordi man får flere i arbejde, eller ved at man sparer.
Vi er imod det sidste.
Vi går ind for det første.