runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-20:
De gode elementer er for det første, at man afskaffer forskellen på børsnoterede og ikkebørsnoterede aktier og behandler dem ens.
Det er en naturlig udvikling og er jo også en opfølgning på EU-lovgivning.
Det er jeg tilhænger af, det er Det Radikale Venstre tilhænger af.
For det andet er jeg også tilhænger af den øgede indberetningspligt.
Det foreslås, at der indføres en pligt for fondshandlere til at indberette køb af aktier i lighed med de regler, der gælder for salg af aktier.
Det er et klart og udmærket fremskridt, der vil øge transparensen i aktiemarkedet.
Det er jo især, fordi der, siden vi behandlede forslaget her sidst, er sket en virkelig dramatisk udvikling på aktiemarkedet, således at tabene jo er blevet meget store, og således at en fremrykning af disse tab selvfølgelig har nogle provenumæssige virkninger, hvad flere andre ordførere har været inde på.
Derfor bliver det virkelig vigtigt at diskutere med ministeren, om de provenuskøn, man har lagt an her, overhovedet gælder nu, efter den udvikling vi har set.
I det hele taget bør vi også diskutere ikrafttrædelsestidspunktet, fordi ikrafttrædelsesreglerne, som jeg ikke vil lade mig eksaminere i på nuværende tidspunkt, jo er ret vigtige for, hvorledes hele det her kommer til at spænde af.
Så der er gode forbedringer i forslaget, men altså også et meget stort spørgsmålstegn om hele provenuberegningen - er den holdbar, og kan den siges at være holdbar efter den udvikling, vi har set, siden forslaget sidst blev behandlet?
Mike Legarth (KF), 2008-11-20:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget naturligvis, havde jeg nær sagt.
Det gør vi, bl.a. fordi vi synes, det er udmærket, at begrebet børsnoterede som en del af lovforslaget nu kommer til at hedde: optaget til handel på et reguleret marked.
Vi gør det, fordi vi synes, det er fair, at man får fradrag for tab.
Nu kommer der symmetri mellem det, at man betaler skat af gevinsten, og det, at man dermed også får fradrag for tab, man måtte have.
Derfor kommer lovforslaget jo også først til at gælde fra 2010 - for at fondshandlere og systemet som sådan får tid til at implementere de her nye regler.
Vi synes også, at det så er udmærket, at reglerne udvides til, at depotførerne får pligt til at registrere køb af alle aktier og altså ikke kun de børsnoterede.
Det er sådan i hovedtræk de vigtigste elementer i forslaget, som vi støtter.
Jeg vil så måske lige tilføje, at jeg ikke er enig i hr. John Dyrby Paulsens påstand om, at der er et provenutab på 200 mio. kr.
Det savner der enhver form for dokumentation for.
Tværtimod fremgår det af lovforslaget, at der er et provenutab i forhold til renter på 50 mio. kr. om året, men at det ikke er muligt at skønne provenutabet.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-20:
SF kunne ikke støtte det her forslag, da det blev fremsat forrige gang.
Vi synes heller ikke, det var en god idé, da det blev fremsat sidste gang, og vi synes ikke, at tiden har arbejdet for det.
Den aktuelle situation på aktiemarkedet burde få regeringen til at indse, at det er et dårligt forslag, og det er godt, at de foreslåede regler ikke er gældende for 2008.
I så fald ville der være et tab af skatteindtægter for 2008 på måske helt op til 10 mia. kr., idet personer med aktiebeholdninger ville realisere deres aktuelle tab på deres aktier.
Vores fælles kasse ville altså blive kraftigt belastet med besparelser på velfærden eller med mindre afdrag på statsgælden til følge, og gevinsten ville være blevet scoret af de aktieejere, der overordnet set ikke er dem, som har det største problem med at få husholdningsøkonomien til at hænge sammen.
Ud over tabet af skatteprovenuet ville øgede fradragsmuligheder have medført endnu større pres på kurserne med yderligere tab til følge, fordi personer af skattemæssige grunde ville sælge deres tabsaktier og dermed forøge udbuddet i det i forvejen nedadgående marked.
Har man aktier, der er faldet i værdi, kan man sælge dem og konstatere et realiseret tab, og kort tid efter kan man så købe aktier i det samme selskab igen.
Har man aktier, der er steget i værdi, lader man bare være med at sælge dem, og dermed er der scoret en spekulationsgevinst på skatteydernes bekostning, en risiko, der jo faktisk er beskrevet i lovforslaget.
Det var da også begrundelsen for, at det nuværende princip om, at tab kun kan fratrækkes i anden gevinst, blev gennemført med vedtagelsen af den nye aktieavancebeskatningslov i 2006.
Så vi kan altså ikke medvirke til den del af forslaget.
Vi er derfor positive over for de udvidelser, der foreslås i skattekontrollovens indberetningsregler.
Men de er alt for spredte.
Når lovforslaget først skal gælde fra 2010, bør der udarbejdes et sæt regler, der gør det interessant for pengeinstitutterne at oprette et depotsystem, hvorfra den skattepligtige avance for den enkelte depothaver kan indberettes.
At forbedre indberetningen behøver sådan set ikke at have noget at gøre med øgede fradragsmuligheder for tab på aktier.
Det kan man jo godt indføre uden, f.eks. ved at indføre et centralt register for aktier.
Selve ændringen i betegnelsen børsnoterede optaget til handel på et reguleret marked må vi affinde os med efter MiFID-direktivet.
Men det gør jo ikke aktieavancebeskatningsloven lettere at forstå.
Efter SF's mening bør der nok ske større ændringer i hele regelsættet, efter at vi har gjort os de sidste bitre erfaringer fra finanskrisen, og det er jo nok desværre ikke sket endnu.
Det kan være hensigtsmæssigt at genindføre den tidligere aktieafgift, som er en omsætningsafgift på handel med aktier.
Det vil give et sikkert provenu og vil få spekulanterne til at holde igen med de hyppige handler.
Meget tyder på, at de mange handler er medvirkende til, at kurserne stiger og falder med hidtil uhørte daglige størrelser.
Samlet set giver forslaget et provenutab for staten, som SF finder beklageligt og unødvendigt.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-20:
Nej, jeg vil ikke sige, at det skal forstås på den måde, som hr. Dyrby Paulsen lægger op til i sin tolkning her.
I og med at det ifølge regeringens forslag skal træde i kraft i 2010, så indgår det selvfølgelig ikke i finansloven for 2009, det er klart, men derfor kan man jo godt på et tidligere tidspunkt gøre sig overvejelser om, hvorvidt det her forslag skal regnes ind som en naturlig del af finanslovaftalen for 2010 - i og med at jeg forudsætter, at Dansk Folkeparti er med til at lave finanslov for 2010.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-20:
Altså, da vi i marts i år, for 7 måneder siden, behandlede det her lovforslag, var meldingen fra Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti gerne så, at det indgik i finanslovforhandlingerne.
Det synes jeg på mange måder er fair nok; det er jo den måde, man har at reagere på som parti, og specielt Dansk Folkeparti, der står i den situation, de gør: at de er regeringens parlamentariske flertal.
Nu er det sådan, at lovforslaget ikke kommer til at gælde for 2009, som oprindelig planlagt for 7 måneder siden, men for 2010.
Betyder det, at det, Dansk Folkeparti i virkeligheden siger nu, er, at det her nu skal indgå i finanslovforhandlingerne til næste år, om et år, og derfor kan vi ikke høre noget fra Dansk Folkeparti før til efteråret 2009?
Er det sådan, man skal forstå det?
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-20:
Jamen lovforslaget her skal jo, hvis det vedtages, som det ligger nu, først træde i kraft i 2010, og derfor indgår beløbet jo i fremtidige finanslove, og da det indgår, kan man sige, i en større helhed, i en større ramme fremover, kan man ikke gå ind og sætte fingeren på noget og sige, at det er lige præcis den og den ting, som ikke bliver til noget, eller at overskuddet i statskassen det år bliver mindre af den grund.
Så det kan jeg såmænd ikke svare konkret på.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-20:
Det er jo fair nok, at Dansk Folkeparti ikke har gjort sin stilling helt op og skal tænke yderligere.
Det synes jeg sådan set er fair nok, men kunne ordføreren ikke prøve at åbne lidt op for: Hvis Dansk Folkeparti går med til det her - nu snakker vi jo om over en milliard i nutidskroner - hvem er det så, pengene skal tages fra?
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-20:
Hr. John Dyrby Paulsen var inde på det: Det er tredje gang, vi førstebehandler et lovforslag med det her indhold.
De to foregående gange er lovforslagene ikke blevet færdigbehandlet, og det er jo derfor så tredje gang, vi er i gang i dag.
Men for at begynde med det første element i lovforslaget er der jo tale om, at vi her implementerer det såkaldte MiFID-direktiv i skattelovgivningen, og til det punkt er vores holdning i Dansk Folkeparti, at eftersom vi stemte for MiFID-direktivet tilbage i februar 2007 sammen med de øvrige partier her i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten, jamen så medvirker vi naturligvis også til at implementere det i selve lovgivningen her i dag.
Den anden del af lovforslaget - som der også er en anden ordfører der har været inde på, og som han var skeptisk over for - er den, jeg vil tage fat på her til sidst, og det er regeringens eget forslag om adgangen til at få fradrag for tab på aktier, altså at adgangen flyttes fra, at man udelukkende kan få fradrag i fremtidige gevinster, til, at man kan få hele fradraget modregnet i anden indkomst i selve tabsåret.
Isoleret set er der tale om, at det vel i og for sig er et positivt bidrag til aktiekulturen, men omvendt må man også sige, at der er provenutab forbundet med at gennemføre lovforslaget her, og det er vi i Dansk Folkeparti endnu ikke sikre på er den rigtige måde at bruge pengene på.
På det her tidspunkt har vi i Dansk Folkeparti ikke færdiggjort vores overvejelser omkring lovforslaget her, men jeg regner med, at vi i løbet af udvalgsbehandlingen vil være klar til at udmelde en endelig stillingtagen til lovforslaget.
Så derfor kan jeg hverken sige ja eller nej til lovforslaget i dag.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-20:
Det er jeg glad for.
Men det, at vi er imod forslaget, behøver nu ikke at betyde, at vi ikke tænker.
Det vil vi fortsat gøre, men vi er altså imod forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-11-20:
Man kan jo godt kalde det en retorik, vi bruger i Enhedslisten, og ligesom sige, at den måde snakker man ikke på i Socialdemokratiet.
Men vi har det faktisk normalt sådan, at vi siger ja til noget eller nej til noget, så det kan høres.
Der kan selvfølgelig være nogle gange, hvor vi er nødt til at sige, at det er vi nødt til at tænke over til tredjebehandlingen.
Men med det, som vi nu har hørt, altså at Socialdemokratiet er lodret imod forslaget, og at vi kan regne med, at Socialdemokratiet stemmer imod forslaget, når det kommer til afstemning ved tredjebehandlingen, er jeg fuldt ud tilfreds.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-20:
Jeg er ked af, hvis jeg ikke har brugt en retorik, der sådan lige svarer til den retorik, man bruger hos Enhedslisten.
Men hr. Frank Aaen kan være fuldstændig forsikret om, at vi er imod det her forslag, og at vi gerne ville hælde det ned ad brættet, om jeg så må sige, hvis det var muligt.
Men det er jo ikke sikkert, det er det.
Regeringen har jo sit spinkle flertal at holde sig til.
Men hvis vi kan være medvirkende til, at det her forslag ikke går igennem, så er vi klart det.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-20:
Nu tror jeg, at det er så stort, at vi ikke lige umiddelbart kan løse sådan noget under udvalgsarbejdet.
Jeg tror mere, det drejer sig om nogle møder i forligskredsen, hvor vi kan få diskuteret de her ting igennem, og det vil Dansk Folkeparti selvfølgelig også gerne medvirke til.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Tak for svaret.
Det er jo derfor, jeg er europæer.
Det er, fordi man, når man er med i et fællesskab, har mulighed for at udøve indflydelse på det, og derfor er det godt, at de også lytter.
Man har knap så meget indflydelse, når man vælger at stå udenfor.
Det er jo også nogle ting, som jeg tror vi kan finde ud af, og hvis Dansk Folkeparti oprigtigt mener, at de vil være med til at luge ud i de ordninger, hvor der gøres forskel på folk, så kan vi prøve at kigge på det under udvalgsarbejdet og se, om forligskredsen kan enes om det.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-20:
Jamen når nu EU laver noget godt, skal de også have lidt ros, og det, jeg her siger, er, at hvis bare EU ville lytte noget mere til, hvad der foregår i Danmark, og lade være med at blande sig, var vi sluppet for det her lovforslag.
Bare EU for en gangs skyld kunne sige, at det der fungerer fint, at det skal de ikke blande sig i.
Det kunne de gøre på rigtig mange områder.
Det er der, hvor jeg for en gangs skyld roser EU for at erkende, at de nok tog fejl, og sige: Vi laver en fritagelsesordning.
Hvad det andet angår, optjeningsret ved løntilskud, vil jeg sige, at jeg synes, det er forkert, at man kan have et løntilskudsjob, at man kan være i aktivering og så være låst fast i systemet uden at optjene ret til dagpenge.
Jeg så også gerne, at det var sådan, at løntilskudsjob skulle føre til fastansættelse bagefter.
Så der er helt klart noget, vi kan diskutere i forligskredsen om »Flere i arbejde«.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Jeg ved ikke, om det er en fordel for hr. Bent Bøgsteds gode rygte, at han fra Folketingets talerstol står og taler pænt om EU, hvis det kommer nogle for øre hjemme i Nordjylland.
Men det er jo et spørgsmål, som klares mellem hr. Bent Bøgsted og vælgerne, så det overlader vi trygt til dem.
Men jeg vil gerne spørge mere til løntilskudsordninger generelt.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med, at der er nogle muligheder, som vi så justerer lidt på her, og det forhold, at der ikke er samme optjeningsret for alle, altså at der tæres på dagpengeperioden, og så det forhold, som jeg nævnte, nemlig at man jo kunne overveje at lave et eller andet, når folk var i aktivering, så de stod som passive i forhold til forbruget af ledighedsperioden, når de rent faktisk var i arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-20:
Det bliver spændende at se, hvad vi kan finde ud af i forligskredsen, hvor det her er forankret, når vi under udvalgsarbejdet skal arbejde fremadrettet.
Der kan være noget med aktiveringsindsatsen, som også er forankret i »Flere i arbejde«, og vi kan se på, om det er rimeligt, at der skal være de krav, som der ligger, til aktiveringen.
Der er altid noget, man kan se på, og det kan vi jo se frem til i forligskredsen bag »Flere i arbejde«.
Lovforslaget her i dag er jo en tilbageføring af reglerne om løntilskud, som de var, før EU blandede sig, da vi havde vedtaget en lov, som sagde, at man efter 6 måneders ledighed skulle kunne få løntilskud.
Så kom EU og sagde, at det skulle være 12 måneder, og så var vi nødt til at lave loven om.
Nu har de så lavet en ny fritagelsesforordning, hvortil man så kan sige, at vi kan føre loven tilbage til de regler om 6 måneder, vi havde, og det er så det, som det her lovforslag gør.
Det ville måske være en fordel, hvis de lyttede lidt mere til, hvad der foregik i Danmark, frem for at lytte til, hvad der foregår i det sydlige Europa.
Men det kan vi for en gangs skyld kun rose EU for.
Det er sjældent, vi har muligheden for det, men nu har jeg muligheden for at rose EU for et godt tiltag, og så håber jeg, at de lytter godt til, hvad der foregår i Danmark.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte forslaget, men jeg kan også høre, at der kan blive noget at lave under udvalgsarbejdet og de fremtidige forhandlinger og møder, hvor vi kan få nok at snakke om.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Tak for de pæne ord om, at undertegnede var aktiv - det er altid godt, at det bliver sagt.
Derfor har det ikke været muligt at komme frem med det her.
Nu har jeg prøvet lidt konstruktivt i dag ved at spørge, om ikke vi kunne prøve at kigge på, om det var muligt, at det ikke kommer til at tælle i forhold til dagpengesystemet, når folk rent faktisk er i arbejde eller aktivering.
Nu kan vi se, hvad de seneste ændringer, der er kommet her, har betydet.
Det skyldes udelukkende, at regeringen og desværre også De Radikale og Dansk Folkeparti står bag ved det.
Det er da fuldstændig tåbeligt at straffe folk, der er i arbejde, og de arbejdsgivere, der har sådan en medarbejder ansat.
Det er der efter min mening ikke nogen logisk forklaring på.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-20:
Man kan selvfølgelig stille spørgsmålet modsat: Hvorfor fremførte hr. Bjarne Laustsen ikke, dengang han selv var med til at lave de oprindelige regler om løntilskud, begrundelsen for, at der skulle være den forskel?
Det blev ikke gjort dengang, og der var hr. Bjarne Laustsen en af de meget aktive i forbindelse med spillet om »Flere i arbejde«.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Nu har hr. Bent Bøgsted jo været med længe nok til at vide, at partierne under en førstebehandling afgiver synspunkter og holdninger om generelle spørgsmål.
Jeg har sådan set ikke haft nogen bemærkninger til, at man kører frem og tilbage i forhold til de her ændringer.
Jeg siger bare, at jeg synes, at vi, der følger det her, burde have kigget på de generelle ændringer.
Det kan være, at hr. Bent Bøgsted kan svare på, hvorfor folk, der arbejder inden for lige nøjagtig universitetssektoren, får fuld genoptjeningsret, hvis de er i løntilskudsjob, mens hvis det f.eks. er en arbejdsmand, så får han ikke.
Jeg synes, det er en helt urimelig ting, for jeg synes faktisk, der findes eksempler, hvor det er ganske udmærket med løntilskudsjob.
Jeg synes bare ikke, at vi skal behandle folk forskelligt.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-20:
Ja tak.
Det er jo næsten, som det plejer at være med hr. Bjarne Laustsen, for det her lovforslag fører jo reglerne om løntilskud tilbage til det, som de var, og som de blev aftalt i »Flere i arbejde«, som hr. Bjarne Laustsen selv var med til at lave.
det eneste, lovforslaget omhandler, er, at man fører reglerne tilbage til det, som de var, før EU gik ind og pålagde os, at vi skulle lave det til 12 måneders ledighed.
Det må vel være rimeligt for hr. Bjarne Laustsen, der selv har været med til at lave de tidligere regler, at vi så siger, at vi i forligskredsen om »Flere i arbejde« skal tage en diskussion om det her, og så skal vi jo ikke have lovforslaget her.
Det er bare bemærkelsesværdigt.
Det virker som sædvanlig, som om Socialdemokratiet slet ikke er med, selv om de har været med til at lave de her regler.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Vi har jo taget hul på behandlingen af forslaget, og jeg har også givet udtryk for, at det ikke er verdens største lovforslag.
Jeg vil også gerne afsløre, at Socialdemokratiet kan støtte de minimale ændringer, der er heri.
Men jeg vil så tillade mig at bruge lidt mere tid på at kigge på det, der kunne have gjort, at det var et ganske udmærket lovforslag.
Jeg vil om løntilskudsordninger generelt sige, at vi jo skal passe på, at de ikke kommer til at virke konkurrenceforvridende.
Og gennem tiderne har vi jo hørt, at folk er utilfredse med, at de skal arbejde i et løntilskudsjob, uden at de får noget synderligt ud af det.
Det er et arbejdsmarkedspolitisk instrument, og i nogle tilfælde kan det være ganske udmærket, at man gør det.
Der har vi jo så også set, at der ikke gælder de samme regler for alle.
Jeg tror, det er et år eller halvandet år siden, jeg stillede en række spørgsmål til beskæftigelsesministeren, og her spurgte jeg, hvorfor der ikke gælder de samme regler for alle.
Og det gør der ikke.
F.eks. er der på universitetsområdet fuld genoptjening, så snart man kommer i løntilskudsjob.
Jeg kan jo ikke forstå, at en arbejdsmand fra 3F ikke kan nyde de samme privilegier.
Og derfor er det da noget, vi skal have kigget på under udvalgsarbejdet, for jeg synes, at genoptjeningsretten her kan have en betydning.
Jeg synes også, det burde være sådan, at man - for at motivere folk til at gå i gang med uddannelse og aktivering gjorde det til en passiv periode, i stedet for at det bruger af dagpengeperioden.
Når man er i aktivering, uddannelse osv., kunne det være fornuftigt, at det kunne blive gjort til en passiv periode.
Det var jo nogle bemærkninger om nogle ting, som jeg gerne havde set ændret ved det her lovforslag, som handler om nogle ganske bittesmå ændringer i det her.
Jeg synes også, at vi skal kigge på noget andet.
Jeg har jo allerede annonceret det ene, nemlig hvorfor der ikke er fuldstændig parallelitet mellem offentlige og private arbejdsgivere.
Det andet er, som FTF gør opmærksom på, at der kan være behov for noget for folk på 50+ her, for der er nogle lidt ældre lønmodtagere, som måske også kan have behov for at få en tidligere indsats.
Det synes jeg er kloge ting, som vores organisationer her har meldt ind, og det må vi jo så prøve af - hvis ikke ministeren vil eller kan svare på det i dag - under udvalgsarbejdet.
Knud Kristensen (KF), 2008-11-20:
Lovforslaget her er jo en lille tilpasning af netop den tid, der går fra, at man kan tilbyde et tilskud til den pågældende, som er ledig.
Det, som er blevet sagt her fra talerstolen, at EU ikke skal blande sig i det, kan man selvfølgelig have mange meninger om.
Men på daværende tidspunkt, da den her lovgivning fra EU blev gennemført, passede det nok lidt bedre på den tidsramme, der var, netop 1 år.
Men vi er kommet til en helt anden tid, hvor netop arbejdsmarkedet mangler hænder, og derfor er det jo meget passende, at vi netop får sat den tidsfrist ned til ½ år, hvor man kan tilbyde et løntilskud til de ledige.
Jeg synes, at vi har taget rigtig mange initiativer på det arbejdsmarkedspolitiske område, hvor vi netop har fokus på, at alle skal have et job, og at vi skal have så mange ud i beskæftigelse så hurtigt som overhovedet muligt.
Derfor synes jeg, at forslaget her er et ganske udmærket forslag.
Det er et lille forslag, men det passer rigtig godt ind på den linje, som vi har lagt for vores beskæftigelsesområde her i Danmark.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-20:
Vi vil selvfølgelig ikke stille ændringsforslag om noget, man i forvejen kan gøre.
Og der har man så besluttet, at det kun generelt skal fraviges for - hvad blev det for nogle grupper?
- revalidender, førtidspensionister og personer omfattet af en særlig ordning for nyuddannede handicappede.
Der er det bare, jeg spørger: Kunne man ikke forestille sig, at det var klogt, at man i den her sammenhæng for at sikre en fleksibilitet også i redskabsvalget lavede en bemyndigelse til også at inddrage de andre grupper i undtagelseskategorien, hvis det på et givet tidspunkt synes at være formålstjenligt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-20:
Det er sådan, at hvis der er objektive kriterier knyttet til en ordning, kan man benytte løntilskudsordninger.
Og det har vi: For over 55-årige er der jo en løntilskudsordning, og 55 år er jo et objektivt kriterium.
Vi har det også til langtidsledige kontant- og starthjælpsmodtagere.
Så derfor kan vi jo indføre sådan nogle ordninger.
Det, striden har været om her, har jo været, om det var hensigtsmæssigt, at man skulle være meget længe ledig, og hvor lang tid man skulle være i løntilskudsordninger.
Vi her nordpå, vi her i Danmark har haft en anden opfattelse.
Vi synes jo, at jo kortere en tilskudsperiode kan være, jo bedre er den til at opnå formålet.
Men sådan har der jo været forskellige arbejdsmarkeder i Europa, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu er kommet frem til den her ordning, som passer os bedre.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-20:
Jeg er sådan set meget enig i det, ministeren har sagt, og som sagt støtter vi jo også lovforslaget.
Særlig er jeg enig i betragtningen om, at løntilskud hos private er det, der har størst effekt, og derfor vil jeg bare spørge ministeren, om det var en vej at gå, at der blev indført en bemyndigelse til ministeren - det plejer ministre jo sådan set at være åbne over for - til at udnytte de undtagelser, der er i fritagelsesforordningen, så man ikke behøver at stille kravet om 6 måneders forudgående ledighed, til, at man i de tilfælde, hvor det er muligt og der er en overledighed, kan vælge midlertidigt at sige, at så ser man bort fra kravet.
Og det er jo dér, hvor man med hensyn til nogle af de grupper, som ikke er kommet med i lovforslaget, altså seniorer, etniske mindretal og ufaglærte, kunne overveje at indføre en bemyndigelse til ministeren, hvis man skønnede, at det her meget effektive redskab i en periode kunne anvendes også uden kravet om 6 måneders forudgående ledighed.
Vil ministeren være åben over for et sådant forslag?