runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Mellem 2004 og 2007 blev EU som bekendt udvidet med ikke mindre end 12 nye central- og østeuropæiske lande.
Disse landes befolkninger, der i alt for mange år har lidt under socialistisk diktatur, har med EU-udvidelserne omsider fået mulighed for frit at rejse rundt i resten af Europa.
I Danmark har vi stor glæde af de mange dygtige håndværkere, der siden 2004 har ydet en brav indsats på det danske arbejdsmarked.
Også i de kommende mange år vil danske virksomheder have brug for arbejdskraft fra andre lande.
Vi Konservative sætter stor pris på arbejdskraftens og tjenesteydelsernes frie bevægelighed inden for EU.
Sammen med varernes og kapitalens frie bevægelighed udgør de et fint fundament for det frie indre marked, som nok er det bedste, der er sket for Europa de sidste 50 år.
Men ligesom Folketingets øvrige partier mener vi også, at udlændinge, der arbejder i Danmark, naturligvis skal følge danske lønog arbejdsvilkår.
Det fortjener de selv, og det fortjener de danske medarbejdere, der ellers risikerer at blive udkonkurreret.
Derfor har man bl.a. også i 2008 oprettede det såkaldte Register for Udenlandske Tjenesteydere, også kaldet RUT.
Alle udenlandske virksomheder med mere end en ansat, der udstationerer medarbejdere i Danmark, skal rette henvendelse til det register.
Formålet med det er, at myndigheder så vel som arbejdsmarkedets parter har styr på, hvem der er udstationeret i Danmark, så de kan undersøge, om man følger danske løn- og arbejdsvilkår.
Desværre har det så også vist sig, at det langtfra er alle virksomheder med udstationerede medarbejdere i Danmark, som lader sig registrere.
Der er et særligt problem med enkeltmandsvirksomheder, der er undtaget fra registreringspligten.
Det betyder, at de menneskers tilstedeværelse som tjenesteydere i Danmark ikke indgår i registeret, og derfor indgik et bredt flertal af Folketingets partier i december sidste år også en aftale om at styrke registeret.
Med det her lovforslag omsætter vi aftalen til virkelighed, og derfor støtter vi Konservative også forslaget.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Det var jo en stor lovprisning af den fri bevægelighed i EU fra ordførerens side.
Når De Konservative skal foretage en afvejning, hvad mener man så er vigtigst, er det, at den frie bevægelighed eksisterer og kan være med til at presse løn- og arbejdsvilkår, eller at man kan sikre, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår, så den levestandard, som vi i dag har i Danmark, kan opretholdes?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Jeg mener egentlig ikke, at man kan stille det sådan op.
Jeg tror, at jeg meget tydeligt i min tale også påpegede, at vi naturligvis synes, at det er en god idé, at man følger de løn- og arbejdsvilkår, som der også er i Danmark.
Det er bl.a. derfor, at man har det her register.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Men det er jo den afvejning, som EF-Domstolen har foretaget i adskillige sager, hvor man har sagt, at det er vigtigere med den frie bevægelighed og muligheden for at trykke løn- og arbejdsvilkår end at sikre de overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvad De Konservatives holdning er.
Er man enig med EF-Domstolen, eller mener man, at det er nødvendigt, at vi laver en langt større indsats, end der hidtil har været, for at sikre, at vi kan opretholde løn- og arbejdsvilkår i Danmark?
Karsten Hønge (SF), 2010-04-06:
Ja, det havde jo så ikke lige nogen umiddelbar sammenhæng med det, vi diskuterer her.
Det, vi diskuterer nu her, er en helt nødvendig knibtangsmanøvre, altså at vi har fagforeninger, at vi faktisk har de seriøse og udmærkede og i den her forbindelse også forstående arbejdsgiverorganisationer, at vi har hvervgiverne, som nu kommer med i, at vi får indkredset de udenlandske tjenesteydere, så vi kan få dem registreret og vi kan få adgang til dem, sådan at fagforeningerne også kan finde ud af, hvor det er henne, i stedet for, som det har været indtil nu, at en hærskare af fagbevægelsens aktive fodfolk derudeomkring har skullet gå og lege gemmeleg med virksomheder, der forsøgte at undgå at blive registreret og undgå at blive mødt med kravet om en overenskomst.
Men jeg vil da godt sige til fru Line Barfod, at en af de problemstillinger, der henstår, jo er: Hvad gør vi ved de alt for mange papirsejre, som fagbevægelsen har opnået, altså at man formelt har fået overenskomsten, men bagefter oplever, at firmaerne rejser hjem med en hale af regninger efter sig?
Jeg tror, vi skal vente, til efter vi har fået fornyet overenskomsterne, med at se, hvad vi kan gøre ved det, at vi sikrer, at firmaerne hænger på en regning, de også kommer til at betale, en form for kædeansvar.
Men jeg tror, at vi skal afvente afslutningen af overenskomstforhandlingerne.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Vi mener, at det er væsentligt, at vi har et foretagende som EU.
Hvis ikke vi havde det, så synes vi, at vi var nødt til at oprette det.
Vi mener, at der er rigtig mange goder og glæder ved, at vi har EU, et EU, som vi har i dag.
Men når det er sagt, mener vi naturligvis også, at de danske arbejds- og lønvilkår, hvilket jeg sagde før, skal opretholdes.
Det er også derfor, at vi bl.a. har det her register, som vi jo så prøver på at videreudvikle i dag.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-06:
Da vores arbejdsmarkedsordfører, hr. Morten Østergaard, er forhindret i at være til stede i salen lige nu, skal jeg igen på hans vegne fremføre følgende: Det Radikale Venstre er et af partierne i den brede kreds, som har indgået den aftale, som dette lovforslag bygger på, og derfor kan vi i sagens natur støtte lovforslaget.
Vi finder det afgørende, at vi tager tiltag til at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked også for de udenlandske lønmodtagere og tjenesteydere, som arbejder i Danmark.
Erfaringen har vist, at der er behov for at styrke den indsats.
Vi er derfor tilfredse med, at Arbejdstilsynets mandat med forslaget udvides, således at også kontrol med registreringen i Registret for Udenlandske Tjenesteydere, RUT, indgår i tilsynets arbejde.
På samme måde er det fornuftigt, at der gives øget adgang til oplysninger, og at man styrker reglerne vedrørende kontaktperson.
Vi har med nogen betænkelighed sagt ja til, at hvervgivere pålægges at sikre registrering i RUT af de udenlandske virksomheder, der entreres med.
Betænkeligheden skyldes naturligvis, at det normalt ikke er kundens opgave at sikre, at leverandøren har orden i sine sager.
Med forslaget skabes der derfor en art forskelsbehandling af danske og udenlandske virksomheder, som vi skal være meget tilbageholdende med, men vi må også konstatere, at antallet af konstaterede brud på arbejdsmiljølovgivningen og risiko for stigende social dumping retfærdiggør, at dette skridt tages nu.
Endelig finder vi også, at problemerne med at få gang i registreringen af virksomhederne i RUT retfærdiggør en fordobling af bøderne.
Vi håber med aftalen og lovforslaget at have sikret de samme rimelige vilkår for lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, uanset om de arbejder for danske virksomheder eller for udenlandske tjenesteydere.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Det er da helt forståeligt, at Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, er sikker på, at det løser problemerne.
Jeg vil da se på med stor tilfredshed, hvis det virkelig viser sig, at problemerne vil blive løst.
Men fru Ulla Tørnæs svarede ikke på det spørgsmål, jeg stillede: Er det ikke korrekt, at udenlandsk arbejdskraft, der kommer til Danmark og får ansættelse på en dansk virksomhed, ikke bliver registreret nogen steder?
Vi har stadig væk det store problem bl.a. med kolonnevirksomhed, hvor de kommer op og arbejder for en dansk virksomhed.
Det er jo ikke dem, der bliver kontrolleret, det er kun en virksomhed, der får en opgave i Danmark, der skal registreres, de enkelte arbejdstagere, som selv kommer herop, skal ikke registreres på nogen måde, og de vil stadig væk udvirke et stort tryk på den danske arbejdsgiver.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Bent Bøgsted har fuldstændig ret i, at der vil komme store mængder af arbejdstagere herop, som vil få job i virksomheder, som ikke er overenskomstdækkede, for det må jo være forudsætningen for det, som hr. Bent Bøgsted her er inde på.
For er det overenskomstdækkede områder, så er der selvfølgelig en pligt hos arbejdsgiveren til at følge de overenskomster, som er indgået inden for det pågældende område.
Så jeg er ikke sikker på, at hr. Bent Bøgsted har ret i sine forudsigelser om, at der vil komme store mængder af østeuropæisk arbejdskraft til Danmark for at finde ansættelse i områder, som i dag ikke er dækket af overenskomster.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Jeg vil gerne lige spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen om noget.
Når der nu er gået et år, efter at loven er trådt i kraft,
hvad er så forventningerne til anmeldelse til RUT-registeret?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-06:
Det er jo altid spændende, kan man sige, men nu er det sådan, at jeg forventer, at den lov, der bliver vedtaget her i Folketinget, også bliver overholdt, så i princippet må min forventning være, at det er hundrede procent, der bliver anmeldt.
Så kan det godt være, at virkeligheden bliver en noget anden, og så må man jo tage initiativer for at opnå en højere procentdel efterfølgende.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Jamen jeg kan så høre, at ordføreren allerede er klar til, at vi om et år måske skal til at se på det igen.
Det er det, der bliver lagt lidt op til, hvis det ikke lige bliver den succes, som man forventer.
Og jeg håber da, at det bliver en succes.
Jeg skal så lige spørge, om det ikke er korrekt – og det er jo det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører – at det her ikke løser problemet for de mange arbejdstagere, der kommer til Danmark, og som får ansættelse hos en dansk arbejdsgiver, uanset om det er en, der er uden for en overenskomst eller i en overenskomst.
Det her tager ikke højde for det, og det er ikke dem, der skal registreres.
Så derfor vil vi kunne se, sådan som det også sker i dag, at der er en stor tilstrømning af arbejdskraft til Danmark, og de arbejdstagere kommer til at gå underbetalt, for ellers kræver det jo, at fagbevægelsen er ude at kontrollere dem alle sammen, og det er meget svært for fagbevægelsen, når de nu bruger deres medlemmers penge til at rejse rundt i andre lande og prøve på at starte fagforeninger op.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-06:
Men jeg er ikke i tvivl om, at hvis de nye stramninger, der bliver indført med det lovforslag, som vi behandler nu, ikke er gode nok, må vi kigge på det igen.
Der er ikke tvivl i mit sind om, at vi skal være sikre på, at de arbejdstagere, der kommer her til landet, bliver behandlet ordentligt, og at de skal have ordentlige løn- og arbejdsvilkår og skal overholde de arbejdsmiljøregler, der er.
Og det må vi så forsøge at gøre på en anden måde, hvis det ikke kan gøres med det her.
Med hensyn til arbejdstagere er det jo sådan, at vi har fri bevægelighed for arbejdskraften i EU, og alle er velkomne til at arbejde i Danmark, bare det foregår på ordentlige vilkår, på lige vilkår og i lige konkurrence.
Og der kan jeg ikke se andet, end at det jo er almindeligt fagforeningsarbejde at gå ud og sørge for at organisere dem, der kommer hertil, og så sikre, at de er overenskomstdækkede, og at arbejdsgiverne i øvrigt overholder de overenskomster, der bliver indgået.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Jeg har lidt svært ved at forstå, at Socialdemokraterne bliver ved med at tro på, at de her små lapper skulle hjælpe noget som helst.
Og jeg er da enig med ordføreren i, at fagforeningerne har en opgave, og den kæmper de også meget hårdt for at løse; de gør en kæmpe indsats.
Nogle af dem, der gør mest, er Byggefagenes Samvirke, og de har jo sagt meget klart, at det ikke er nok med de her små lapper, og at der skal mere til.
Hvad er det, der for Socialdemokraterne mere skal til af argumenter, før man forstår, at der altså er behov for helt anderledes markante indsatser på det her område og også for lovgivning?
Byggeforeninger og kommuner osv. er jo ikke omfattet af overenskomsterne mellem entreprenører og håndværkere.
Det er jo noget, der skal klares ved lovgivning.
Hvad skal der til, før Socialdemokraterne er klar til lovgivning, der faktisk virker?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-06:
Vi har nogle gange diskussioner med folk i fagbevægelsen, der siger, at nu må vi tage os sammen i Folketinget og lave noget lovgivning om det ene og det andet.
Og så siger vi til dem: Jamen det vil vi da gerne, når I kommer og beder om det.
Men det er jo sådan, at når så først man kommer dertil, hvor der skal slås søm i, siger man, at det vil man alligevel nok hellere klare selv ved forhandlinger med modparten, arbejdsgiverne, og så sørge for, at det er overenskomsterne, der kommer til at gælde, i stedet for at det er os herinde, der kloger os på et eller andet spørgsmål.
Og jeg tror nok, vi skal holde lidt fast i, at vi passer hver vores, og så må vi sørge for den lovgivning, der skal til, for at der er nogle rammer for, at arbejdsmarkedet kan fungere.
Og så skal vi ikke blande os i, hvordan byggefagene eller fagforeningerne går ud og sørger for at få tilkæmpet sig nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår ude på arbejdspladserne.
Det må de gøre, og det skal vi ikke blande os i.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål, for Folketinget har jo netop ikke passet sit.
Folketinget har jo ikke sørget for, at der er en lovgivning, der sikrer, at de mennesker, der kommer hertil, ikke bliver groft udbyttet, og at man ikke i den grad laver social dumping, hvor man virkelig presser løn- og arbejdsvilkår i Danmark.
Fagbevægelsen kan ikke løse problemet med at sikre, at kommuner, statslige institutioner, private bygherrer osv. er ansvarlige for, at der er ordentlige forhold, og at der er en overenskomst.
Det er jo ikke noget, som fagbevægelsen kan løse.
Det er noget, vi kan pålægge; vi kan pålægge, at man hæfter for de entreprenører, som man hyrer; det sker ved lovgivning, og det er det, vi har en mulighed for at sikre, ligesom vi med lovgivning og en indsats herfra kan sikre, at der er de nødvendige kontroller fra politi, SKAT osv., og at der virkelig bliver prioriteret en ordentlig indsats der.
Så hvad skal der til, før Socialdemokraterne ikke længere vil nøjes med de her lapper, men faktisk vil lave lovgivning og en indsats, der virker?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-06:
Nu er fru Line Barfod lidt hurtig til at sige, at den her lovgivning ikke virker.
Det er også den besked, vi har fået fra de organisationer, som arbejder inden for byggeområdet.
Og derfor er der for mig at se ikke nogen grund til at tro andet, end at det her kommer til at virke.
Så er det jo rigtigt, at der kan være offentlige virksomheder, som vi måske godt kunne pålægge noget, men man har jo også mulighed for i en kommunalbestyrelse at sikre, at der bliver sociale klausuler, i forbindelse med at man har udbud osv., og det behøver vi jo ikke at tage beslutning om her i Folketinget.
Karsten Hønge (SF), 2010-04-06:
Udenlandske virksomheder og lønarbejdere er velkomne i Danmark, men de har ikke en snus at gøre her, medmindre de respekterer danske fagforeninger, danske overenskomster og dansk arbejdsmiljølovgivning.
Konkurrencen mellem firmaerne om at vinde arbejdsopgaver og konkurrencen mellem lønarbejderne om at få et job skal foregå på fair og lige vilkår og ikke ved et race mod bunden, hvor det handler om at sælge sig selv så billigt som muligt.
For at undgå, at arbejdsmarkedet blev sat på udsalg, har danske fagforeninger haft fast arbejde, siden EU blev udvidet med de nye medlemslande i 2004, og hele samfundet skylder fagbevægelsen stor tak for at have brugt enorme ressourcer på at få styr på det her område, for hvis de ordnede forhold på arbejdsmarkedet skrider, bliver konsekvenserne for hele samfundet på længere sigt helt uoverskuelige.
Det er nødvendigt, at vi hele tiden tilpasser værktøjer og indsats i forhold til opgaven.
Vi er stille og roligt gået i den rigtige retning, nogle gange alt for stille og roligt, men den her opstramning af reglerne for registeret for udenlandske tjenesteydere, som vi behandler i dag, burde vi jo også have gennemført for længe siden.
Der findes faktisk udenlandske firmaer og lønarbejdere, som overholder spillereglerne for at være her i landet – det er set – men der har godt nok også været mange på gennemtræk, altså at pengemænd fra Østeuropa og kyniske danske mellemmænd har set muligheden for en hurtig profit ved at underbetale de ansatte og i øvrigt blæse på arbejdsmiljøet.
Trods de mange gode intentioner har der så stået en ladeport åben for snyd.
Ved at vedtage det fremsatte lovforslag gør vi det lettere for myndighederne, fagforeningerne og for de seriøse firmaer, og det bliver sværere for de useriøse firmaer, der spekulerer i social dumping, at lege gemmeleg med myndigheder og fagforeninger.
Efter SF's opfattelse er der fortsat et stykke vej at gå for at forhindre unfair konkurrence om job, og vi må hele tiden se på, hvordan vi løbende tilpasser værktøjet, så det kan bruges til opgaven med at sikre ordnede forhold på arbejdsmarkedet, til glæde for de seriøse firmaer og til glæde for både de danske og udenlandske lønarbejdere.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Lige da hr. Karsten Hønge startede, blev jeg lidt i tvivl om, hvem SF egentlig mener er de store skurke her, og hvem det er, man skal rette lovtiltagene imod.
Men jeg går ud fra, at vi er enige om, at der, hvor det virkelig er effektivt, er, hvis man går efter arbejdsgiverne og firmaerne, som forsøger at trykke løn- og arbejdsvilkår, og man dér prøver at sætte ind med kontrol, men også med krav, der sikrer, at man for alvor har nogen, man kan hænge op på at skulle betale den manglende løn og den manglende skat og moms, og hvad det ellers er, der ikke bliver betalt.
Så jeg vil gerne høre, om SF er enig i, at det, der virkelig virker, hvis vi skal stoppe det her, er, at vi er sikre på, at der er nogen, som vi kan hænge op på, at de skal betale det, der mangler at blive betalt af løn, skat, moms osv., som rigtig mange arbejdsgivere i dag unddrager at betale.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-06:
Jeg synes, det er en mærkværdig logik, Venstres ordfører sætter op.
Norge har for ganske nylig netop pålagt deres pendant til ATP at trække sig ud af virksomheder, som investerer i sikkerhedsselskaber, der arbejder i de besatte områder.
Det er der en række andre nordiske lande der også helt specifikt har gået ind og gjort med enkelte lovregulerede virksomheder.
Grunden til, at vi starter med ATP, er, at det jo gennem pressen er kommet frem, at ATP har investeringer i bebyggelser, i boligbyggerier i besatte områder, hvilket er klart i strid med Danmarks forpligtelser i forhold til internationale konventioner, i forhold til international ret.
Derfor har vi taget ATP.
Ordføreren har fuldstændig ret i, at man godt kunne have taget nogle andre virksomheder, hvis det viste sig, at også de havde nogle investeringer der.
Derfor starter vi der.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke kan lave et bredere forslag senere hen, hvor man får kigget på andre investeringer.
Men som min kollega hr. Eigil Andersen også fremhævede, er der jo noget særligt ved et lovreguleret investeringsselskab, som forpligter os alle til at investere.
Louise Schack Elholm (V), 2010-04-06:
Jeg kan ikke se, hvorfor der skulle gælde nogle særlige regler for ATP i forhold til andre og slet ikke i forhold til Lønmodtagernes Dyrtidsfond.
Det er noget mærkeligt noget.
Det er, som om ét brud på nogle etiske regler er meget værre end et andet brud.
Man kan sige, at her tager ATP udfordringen alvorligt.
De undersøger, hvad det egentlig er, der sker.
De tager tingene alvorligt, og derfor synes jeg, det viser, at det fungerer rigtig godt, som det er.
Jeg er utrolig stolt af vores danske arbejdsmarked, hvor vi generelt ikke lovgiver ret meget.
Generelt fungerer vores arbejdsmarked jo fantastisk godt, og det her er bare endnu et eksempel på, at virksomhederne godt kan løfte ansvaret.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-06:
Jeg synes egentlig, at det er underligt at høre fra en Venstreordfører, at man ikke lovgiver særlig meget på arbejdsmarkedsområdet.
Den her regering har jo i den grad lovgivet på arbejdsmarkedsområdet.
Jeg synes egentlig ikke, at der er noget underligt i, at vi som en stat, som prøver at leve op til internationale konventioner, går ind og kigger på de virksomheder, som vi faktisk kan komme i strid med internationale konventioner med, og det kan vi med de virksomheder, som er lovreguleret, fordi vi har en international forpligtelse til at sikre, at lovregulerede virksomheder ikke investerer ulovligt i besatte områder.
Derfor er det her forslag gennemarbejdet, og derfor er forslaget gennemtænkt, og det er et forslag, som prøver at sikre, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser.
Louise Schack Elholm (V), 2010-04-06:
Forslaget er tydeligvis ikke gennemarbejdet, fordi det handler om en specifik virksomhed og ikke er noget, hvor man kan sige, at man generelt skal leve op til et eller andet.
Derfor er det et meget ugennemarbejdet forslag, vil jeg sige, medmindre man generelt har tænkt sig at lave lappeløsninger for alting i det her samfund.
Jeg vil jo gerne lige have lov til at forklare hr. Kamal Qureshi – nu er jeg selvfølgelig ikke vant til at se hr. Kamal Qureshi i Arbejdsmarkedsudvalget – at Danmark netop er kendetegnet ved, at vi på arbejdsmarkedsområdet har meget lidt lovgivning i forhold til andre lande.
Det er jo det, der gør, at vi har den danske flexicuritymodel.
Det gør man generelt ikke på arbejdsmarkedsområdet i Danmark.
Det er et område, som der ikke er lovgivet særlig meget om.