runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Men kan justitsministeren så ikke bekræfte, at de pågældende journalister fra Information, der søgte aktindsigt, fik udleveret brevkorrespondancen, før Folketingets Retsudvalg fik udleveret korrespondancen?
Det er et faktuelt spørgsmål, som justitsministeren da forhåbentlig kan svare på her, ellers kan vi selvfølgelig gøre det skriftligt.
Men jeg vil bare spørge justitsministeren, om det ikke er rigtigt, at Folketingets Retsudvalg stiller et spørgsmål.
Nogle journalister søger aktindsigt.
Man vælger fra Justitsministeriets side at give aktindsigt og udlevere papirerne til journalisterne fra Information, og efterfølgende oversender man det så til Folketingets Retsudvalg.
Jeg tror endda, der er adskillige dage imellem, at man gør de to ting.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-09:
Hvis hr. Lars Barfoed egentlig ikke ønsker at sætte børn i fængsel, og hvis det er det, han spørger mig om hvorvidt jeg er enig med ham i, vil jeg sige, at jeg er helt enig med hr. Lars Barfoed i det.
Børn skal ikke i fængsel.
Men jeg må så også sige, at det er lidt svært at genkende den måde at se retspolitik på, som en konservativ justitsminister gennem 10 år har haft, for man valgte jo selv at flytte den kriminelle lavalder ned, vel vidende at det ville betyde, at de 14-årige ville blive behandlet som de 15-17-årige.
Man havde selv ansvaret for det.
Det betød, at man af og til kunne risikere at ende i et arresthus og at skulle tilbringe kortere tid i nærheden af et fængsel.
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Som sagt er der intet at udsætte på regeringens fremgangsmåde i den her sag.
Der er svaret på de spørgsmål, der er kommet fra Retsudvalget, og den her sag har derfor været helt i tråd med sædvanlig praksis.
Derfor kan jeg ikke rigtig se, at der skulle være grundlag for at beklage noget som helst.
Det her er håndteret i overensstemmelse med helt sædvanlig praksis.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Mener ministeren, at det er betryggende og udtryk for god lovkvalitet, når ministeren over for EU-kommissær Viviane Reding fremlægger en fortolkning af regelændringen i medfør af regeringens forslag til lempelse af udvisningsreglerne, der ikke stemmer overens med den fortolkning, som ministeren har fremlagt over for Folketinget?
Jeg skal beklage meget, at jeg var en smule forsinket.
Jeg havde sådan set forstået, at justitsministeren ikke ville være til stede i dag.
Det er så blevet lavet om.
Det er min fejl og ikke justitsministerens.
Det skal jeg beklage.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, det er betryggende og udtryk for god lovkvalitet, når ministeren over for EU-kommissær Viviane Reding fremlægger en fortolkning af regelændringen i medfør af regeringens forslag til lempelse af udvisningsreglerne, der ikke stemmer overens med den fortolkning, som ministeren har fremlagt over for Folketinget?
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Tak for det, og også tak til hr. Karsten Lauritzen, fordi han kom forbi.
Spørgsmålet hviler på en forkert forudsætning.
Der er kun en fortolkning af regeringens forslag, og det er, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Det er det, der står i lovforslagets bemærkninger, helt nøjagtigt på side 25.
Jeg har forklaret det efterhånden mange gange nu, men jeg forsøger igen, også over for hr. Karsten Lauritzen.
På den ene side står der jo altså som bekendt i lovteksten, at en udlænding skal udvises, medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
På den anden side står der i lovens bemærkninger, at de internationale forpligtelser altid skal overholdes.
Også i tilfælde, hvor der kan være usikkerhed om rækkevidden af de internationale forpligtelser, vil det være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være muligt inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Der er altså ikke – og det er pointen – overensstemmelse mellem lovteksten og de tilknyttede bemærkninger.
Det råder regeringen nu bod på.
Når jeg skriver til Kommissionen, at der er en øget beskyttelse, ja, så ligger der heri rent juridisk, at der er en øget retssikkerhedsmæssig beskyttelse, fordi uklarheden forsvinder. Nu håber jeg, at alle har forstået det, ikke mindst også hr. Karsten Lauritzen.
Der er ikke tale om en lempelse af udvisningsreglerne, for som sagt, og som jeg startede med at sige, fremgår det af lovens bemærkninger: Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Justitsministeren genoplæser det svar, som justitsministeren også kom med under lovbehandlingen af lovforslaget.
Og det, der spørges ind til, vil jeg sige til justitsministeren, er, hvordan det kan være, at justitsministerens forklaring om øget retssikkerhed ikke afspejles i det brev, som justitsministeren har forfattet til kommissæren.
Der står øget beskyttelse mod udvisning.
En øget beskyttelse mod udvisning må da naturligvis føre til, at det bliver sværere at udvise.
Så derfor er der jo forskel på det, som justitsministeren oplyser til Folketinget, og det, som justitsministeren oplyser til Kommissionen.
Man må også antage, at når justitsministeren – det kommer selvfølgelig i næste spørgsmål – til at starte med har afvist at udlevere brevkorrespondancen mellem kommissæren og justitsministeren, så er man efterladt med det indtryk, at det er, fordi der måske ikke var overensstemmelse.
Når man nu læser brevet, ser man, at der jo ikke står retssikkerhed, hverken på dansk eller engelsk, der står en større beskyttelse mod udvisning.
Så jeg vil spørge justitsministeren: Er der ikke en forskel mellem det, der bliver skrevet i brevet, og det, der bliver fortalt til Folketinget?
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Som sagt hviler hr. Karsten Lauritzens spørgsmål på en forkert forudsætning.
Lad mig bare læse op, hvad det er, der står i det lovforslag, som vi har her, og som er til behandling i Folketinget.
Det står på side 5 i lovforslaget.
Hr. Karsten Lauritzen er godt nok ikke ordfører, men jeg går dog alligevel ud fra, at hr. Karsten Lauritzen har læst det her lovforslag, når nu han stiller spørgsmål til det.
Der står, i forhold til hvem der kan udvises i dag, og hvem der kan udvises i morgen: Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.
Når man ser længere fremme i bemærkningerne, helt nøjagtig på side 25 – det var det, jeg henviste til i mit første svar – så læser man, at der står: Der er ikke tilsigtet nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.
Så hr. Karsten Lauritzens spørgsmål hviler altså på en forkert forudsætning.
Det havde jeg selvfølgelig håbet hr. Karsten Lauritzen ville acceptere, men sådan er det jo.
Nu har jeg i hvert fald forsøgt at underbygge det, så der ikke skal være nogen som helst misforståelser om, hvad konsekvenserne er af regeringens lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Jeg har to spørgsmål til justitsministeren, for justitsministeren svarede sådan set ikke på det med ordet retssikkerhed i forhold til udvisning, og det er det, det handler om i brevet til kommissæren.
Jeg spurgte om, hvordan det kan være, at det, der står i brevet til kommissæren, er, at man får en øget beskyttelse mod udvisning.
Der står ikke, at der er en øget retssikkerhed for den person, som bliver udvist.
Det er jo to forskellige ting.
Det kan i hvert fald betyde to forskellige ting.
Men selvfølgelig, hvis man skal opfatte det sådan, at justitsministeren ikke har formuleret sig korrekt i det brev, der er skrevet til kommissæren, så lever vi også gerne med den forklaring.
Det ville da være rart at høre, om det er, fordi man har formuleret sig forkert i brevet til kommissæren, at man nu ikke har skrevet retssikkerhed, men altså skrevet øget beskyttelse mod udvisning.
Det er to forskellige ting.
Så jeg vil bare spørge justitsministeren, om det ikke er korrekt, at det, der står i selve loven, har større vægt end det, der står i bemærkningerne.
Så hvis man ønsker at stramme udvisningsregler, vil det vel være mest korrekt at beholde det, der står i lovteksten – det er det, der har mest vægt som retskilde – kontra det, der står i bemærkningerne.
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Det er bare for ikke at bringe hr. Karsten Lauritzen længere ud på den tynde is, som Venstre jo helt åbenlyst er ude på i den her sag.
For hvad handler den her sag om?
Den handler jo grundlæggende om, at den tidligere regering forsøgte at sælge en såkaldt skærpelse af reglerne til Dansk Folkeparti, men så i bemærkningerne udjævnede det hele og fik alt til at være, som det i forvejen havde været.
Det er jo det, der er virkeligheden i det her.
Det er den uklarhed, vi råder bod på nu i regeringen.
Ingen.
Personer, der kan udvises i dag, vil også kunne udvises i morgen.
Bare lige for endnu en gang at erindre hr. Karsten Lauritzen om, hvad det var, jeg rent faktisk sagde i mit oplæg, vil jeg sige, at når jeg skriver til Kommissionen, at der er en øget beskyttelse, så ligger der heri rent juridisk, at der er en øget retssikkerhedsmæssig beskyttelse.
Hvorfor?
Fordi den uklarhed, som den tidligere regering har skabt, forsvinder.
Det er det eneste.
Så er der så tilbage: Hvad er konsekvenserne?
De personer, der kan udvises i dag, vil også fremover kunne blive udvist.
Så det er det, der er i det.
Det var den tidligere regering, som lavede en signallovgivning, fordi man skulle sælge noget til Dansk Folkeparti, der skulle have noget for at sluge enorme kameler i form af store velfærdsbesparelser.
Det ved alle, og det synes jeg efterhånden er kommet ganske godt frem.
Venstre burde være glade og tilfredse, fordi den nuværende regering så påtager sig ansvaret for at rydde op i signallovgivningen, men altså fastholder grundlaget: at personer, der kan udvises efter de nuværende regler, også fremover vil kunne udvises.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Justitsministeren siger, at de samme personer, som blev udvist før lovændringen, også vil blive udvist efter.
Der må man jo sige, at det er der jo diskussion om, og det er noget af det, vi håber kan blive belyst under udvalgsbehandlingen.
Der er bl.a. forsvarsadvokater for nogle af de personer, i hvis sager anklagemyndigheden nedlægger påstand om udvisning, der – i hvert fald hvis man skal tro Jyllands-Posten – mener, at den lovændring, som justitsministeren siger er ren symbollovgivning, fører til øget udvisning.
Så det er jo en diskussion, en juridisk diskussion, måske også en politisk.
Justitsministeren vil ikke svare på, hvorfor justitsministeren ikke bare skriver til kommissæren, hvad det er, det handler om, men nu indlægger den her fortolkning om, hvad det egentlig er, det betyder, og jeg vil så spørge igen, om justitsministeren vil korrigere det brev, der er sendt til kommissæren.
Der er tilsyneladende ikke tale om en større beskyttelse mod udvisning, men altså en øget retssikkerhed, og det er jo to vidt forskellige ting.
Så siger justitsministeren, at det kan man indfortolke i svaret, men hvorfor er det ikke skrevet?
Det må man jo undre sig over.
Så længe det ikke er korrekt, er der jo skrevet to forskellige ting, en til Kommissionen og noget andet til Folketinget.
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Der er sådan set ingen grund til, at hr. Karsten Lauritzen gør sig de her bekymringer, for jeg kan høre, at det er en meget stor belastning.
For der er ingenting i det her.
De personer, der kan udvises i dag efter de gældende regler, vil også fremover kunne udvises.
Det er det, der står i lovforslaget.
Det er det, der er konsekvensen af det.
Når hr. Karsten Lauritzen så mener, at der er advokater, der har udtalt sig imod det, vil jeg bare henvise til, hvad Advokatrådet har skrevet i deres høringssvar efter en gennemgang af det, vi taler om her, nemlig, at der således ikke er tale om en lempelse af udvisningsbestemmelserne.
Hvis det ikke er nok til at betrygge hr. Karsten Lauritzen, ved jeg ikke hvad.
Jeg har selvfølgelig stor respekt for hr. Karsten Lauritzens spørgeiver, men bundlinjen i det her er jo, at den tidligere regering skabte en uklarhed, som Europa-Kommissionen har henvendt sig om.
Derfor burde Venstre jo tage imod det her med kyshånd, fordi så er man bragt ud af den knibe, man har bragt sig selv i ved at skulle lave en signallovgivning som gave til Dansk Folkeparti, for at de skulle stemme for store besparelser på velfærden.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Man må altså forstå, at sædvanlig praksis er, at journalister, der søger om aktindsigt, får udleveret papirer før folketingsmedlemmer, der lang tid inden har bedt om at få udleveret de selv samme papirer.
Det er så den praksis, som justitsministeren er helt tilfreds med, når man ønsker at sætte fokus på god lovkvalitet.
Det må vel være sådan, at justitsministeren kan sige, at Folketingets ønske om at få indsigt i vigtige papirer, der har betydning for det parlamentariske arbejde, går forud for den aktindsigt, der gives journalisterne, eller at der i det mindste gives en simultan, altså samtidig, overlevering af aktindsigt og de informationer, som Folketinget har bedt om, i hvert fald når man er i en situation, hvor Folketinget har bedt om informationerne, før journalisterne har søgt aktindsigt.
Jeg spørger igen: Der blev stillet et spørgsmål – jeg tror faktisk, det var mig, der stillede spørgsmålet til justitsministeren – om man måtte få lov til at se korrespondancen.
Der sker ikke noget i, jeg tror, det var en 2-ugers-periode.
Samtidig søger journalister fra Information aktindsigt.
Jeg tror sågar, at der i det brev, de pågældende journalister fra Information fik, står, at grundet, at der er søgt aktindsigt, har man spurgt Kommissionen, om man måtte udlevere det her brev.
Det blev udleveret til journalisten, og så blev det efterfølgende – rigtig nok med bilag – oversendt til Folketinget.
Man har altså en situation, hvor det de facto er sådan, at journalister på Information får nogle oplysninger før Folketinget.
Det er rigtigt, at justitsministeren så efterfølgende sender de selv samme informationer over til Folketinget og uddyber det med nogle bilag, der er givet i fortrolighed.
Men faktum er, vil jeg sige til justitsministeren, at man har en situation, hvor justitsministeren først udleverer nogle papirer, som Folketinget har bedt om, til nogle journalister på Information, fordi de har begæret aktindsigt, og efterfølgende udleverer dem til Folketinget.
Det må da være et principielt problem.
Det må da være sådan, at justitsministeren beklager det meget over for Folketinget.
Det må være sådan, at Folketinget informeres først og journalister efterfølgende, eller i det mindste simultant.
Det må justitsministeren da have den principielle holdning til – så lang tid siden er det vel ikke, at justitsministeren ikke var minister, men en del af oppositionen her i Folketingssalen.
Morten Bødskov (S), 2012-05-09:
Som det er fremgået af min tidligere besvarelse, er der ikke tale om en lempelse af udvisningsreglerne.
Det var bare for at slå det fast.
Så synes spørgeren at forudsætte, at aktindsigtsreglerne efter dansk ret giver journalister og borgere bedre muligheder for at få udleveret breve og andre dokumenter, der indgår i regeringens korrespondance med Europa-Kommissionen, end den adgang, som folketingsmedlemmer har.
Denne forudsætning er imidlertid forkert.
Sagen om ændringen af udvisningsreglerne, som spørgeren netop henviser til, er et godt eksempel på, at folketingsmedlemmerne har fået en videre adgang til indsigt i korrespondancen mellem Europa-Kommissionen og regeringen end den aktindsigt, der er blevet givet til journalister.
Når en journalist anmoder om aktindsigt i ministeriernes, herunder Justitsministeriets, korrespondance med Kommissionen i en verserende sag om dansk lovgivnings forenelighed med EU-retten, ja, så høres Kommissionen om, hvorvidt den har bemærkninger til udlevering af korrespondancen.
Dette er den faste og sædvanlige praksis i sådanne aktindsigtssager.
I overensstemmelse hermed hørte Justitsministeriet den 2. april 2012 Kommissionen i anledning af anmodning om aktindsigt fra Jyllands-Posten og dagbladet Information af henholdsvis den 1. og 2. april 2012 i korrespondancen mellem regeringen og Europa-Kommissionen om ændringen af udvisningsreglerne i sommeren 2011.
Kommissionen svarede den 13. april 2012, at der efter Kommissionens opfattelse kunne meddeles aktindsigt i regeringens korrespondance med Kommissionen i denne sag.
Kommissionen udtalte samtidig, at bilagene derimod ikke burde udleveres, da sagen fortsat befinder sig på undersøgelsesstadiet.
Justitsministeriet gav herefter Jyllands-Posten og dagbladet Information aktindsigt i Kommissionens og regeringens breve om sagen, men der blev altså ikke givet aktindsigt i bilagene.
Lad mig tilføje, at også Retsudvalget anmodede om at få udleveret samme korrespondance, herunder bilagene, den 4. april i år, og i overensstemmelse med sædvanlig praksis oversendte Justitsministeriet derfor hele korrespondancen til Retsudvalget i fortrolighed.
Baggrunden for, at Retsudvalget fik sendt hele korrespondancen i fortrolighed, var, at Kommissionen som sagt havde vurderet, at der ikke skulle gives aktindsigt i bilagene. Regeringens fremgangsmåde i den sag har derfor været helt i tråd med sædvanlig praksis.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-09:
Er ministeren ikke enig i, at det er problematisk, at reglerne om aktindsigt og praksis på området reelt betyder, at journalister og borgere har bedre muligheder for at få udleveret f.eks. kommunikation mellem den danske regering og Kommissionen, end Folketingets medlemmer har, som det f.eks. er sket i sagen om lempelse af udvisningsreglerne, ikke mindst set i lyset af regeringens øgede fokus på lovkvaliteten, som beskrevet i regeringsgrundlaget?
Er ministeren ikke enig i, at det er problematisk, at reglerne om aktindsigt og praksis på området reelt betyder, at journalister og borgere har bedre muligheder for at få udleveret f.eks. kommunikation mellem den danske regering og Kommissionen, end Folketingets medlemmer har, som det f.eks. er sket i sagen om lempelse af udvisningsreglerne, ikke mindst i lyset af regeringens øgede fokus på lovkvaliteten, som beskrevet i regeringsgrundlaget?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Det med, at energiaftalen også kommer alle til gode, og når det går godt i Danmark, går det også godt i yderområderne, tror jeg, at vi alle sammen har hørt før.
Derfor kan der også være behov for en særlig lovgivning.
Og det, jeg vil høre om, er, om ordføreren for et af regeringspartierne også er positiv over for det.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Et af de tiltag, som vi gerne ville tage, var gennem en udligningsordning at flytte hundrede af millioner kroner fra byerne til landet.
Det ville være et af de gode tiltag, som i hvert fald kunne give noget pondus til landdistrikterne.
Bjarne Laustsen (S), 2012-05-10:
Nu sagde fru Mai Henriksen fra De Konservative, at fodfolket i Socialdemokratiet var kaldt på banen.
Det kan man godt gøre, når man er flere, mens det er lidt sværere, når man er alene om opgaven, for så er det jo kun én person.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om hun kan bekræfte noget, hun selv var inde på i sin ordførertale: at der er en forskel, ved at den her regering har prioriteret med et landdistriktsministerium; at man f.eks. vil målrette LAG-midlerne, de 130 mio. kr., til at understøtte væksten; at man har sat et system i gang, hvor man vil forenkle ansøgningsproceduren til LAG-midlerne, så man ikke skal bruge tid på bureaukratiske ting, men i det hele taget gøre det lettere; at man fokuserer på og overvåger udviklingen, således at det også kommer til udtryk i forskningsopgaverne; og – til sidst – at ministeren vil øremærke midlerne, 75 mio. kr., til nedrivning af huse, altså de der områdebyfornyelsesmidler.
Vil ordføreren bekræfte, at det alt sammen er noget, der er sket som følge af, at den her regering prioriterer det her område højere end den tidligere?
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Det kan jeg fuldt ud sige er rigtigt.
Det er jo sådan, at de her LAG-midler er lagt ud til de lokale aktionsgrupper, og vi får rigtig, rigtig meget ud af de 130 mio. kr.
Det handler jo lige præcis tit om, at det på landdistriktsområdet er ildsjælene, som får sat nogle ting i gang.
Vi har jo på rigtig mange ture set, at det er de her ildsjæle, som jo også formidler LAG-midlerne, der virkelig gør en forskel.
De er rigtig gode eksempler, så dem skal vi lytte til og prøve at udbrede til resten af landdistriktsområdet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-10:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den digitaliseringsdagsorden, for noget, der er rigtig vigtigt for yderområderne, er jo bl.a., at man kan have nogle hurtige bredbåndsforbindelser, fordi det kan give nogle gode muligheder for, at man bl.a. kan arbejde hjemme, at der kan udvikles velfærdsteknologi osv., så man har de samme muligheder, hvis man bor lidt længere væk fra de store byer, som andre har.
Jeg kunne f.eks. forestille mig et reklamebureau i en stor by, som man fint kunne arbejde for fra et yderområde, hvis man f.eks. kunne sende de store billeder over nettet osv.
For det er sådan i dag, at det er markedsbaseret, og derfor betyder det jo også, at selskaberne nok skal sørge for, at det bliver rullet ud de steder, hvor det er rentabelt, men der kan jo være nogle områder, hvor man måske kunne forestille sig at det ikke var så interessant at rulle det ud.
Så jeg vil gerne spørge, hvad ordføreren kunne forestille sig af initiativer, der kunne hjælpe på det.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Jeg kan i hvert fald høre, at hr. Dennis Flydtkjær ikke var til stede under min tale, for der stod nemlig i min tale, og det citerer jeg lige, at regeringen har en ambitiøs målsætning om, at alle husstande og virksomheder skal have bredbåndsadgang til mindst 100 megabit senest i år 2020, og det skal gælde over hele landet.
Så det er da klart, at det er noget, som vi sætter rigtig, rigtig højt, og det samme gælder for teleselskaberne.
Og der er også ved at blive indgået en aftale mellem regeringen, KL, regionerne og telebranchen om at skabe bedre mobildækning.
Så det er noget, som vi har rigtig, rigtig stor fokus på.
I den politik, der bliver ført, er der mange, mange tiltag, som er til fordel for landdistrikterne.
Den politik vil vi blive ved med at føre.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for ordførerens redegørelse.
Der var noget i ordførerens redegørelse, som jeg er meget enig i.
Ordføreren sagde, at forskellen mellem by og land bliver større, og det tror jeg jo næppe at der er nogen der kan være uenig i.
Når det forholder sig sådan, kan ordføreren så også bekræfte, at regeringen derfor vil være positiv over for, at der kunne være behov for en særlig lovgivning for landområderne, i og med at forskellen mellem by og land jo bliver større?
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Står et hus tomt, bliver der i hvert fald afledt nul arbejdspladser.
Står et hus kun ledigt nogle uger om året, er det i hvert fald helt sikkert, at det giver nogle arbejdspladser.
Det er noget, som i hvert fald kan give noget drift; det er jeg helt sikker på at det vil i mange områder.
Fru Birgitte Josefsen kan selv se, hvordan det fungerer oppe i Skagen, som jo er en meget, meget driftig by, og der er der i hvert fald rigtig, rigtig mange huse, som ligger i sommerhusområder – så det vil aflede en masse arbejdspladser.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Kan ordføreren give mig et bud på, hvor mange arbejdspladser man forventer at det vil give ude i landdistrikterne og på øerne, at man ændrer fra helårsbeboelse til sommerhusstatus?
Og kan man fra regeringspartiernes side så sige til den danske befolkning, at nu er den hellige grav vel forvaret, at nu bliver købmanden ved med at være der, for nu kommer der nogle og handler lørdag og søndag, men ikke de andre dage, og skolen bliver også ved med at være der, selv om man ikke har helårsstatus?
Tak for det.
Det står ikke til diskussion, at højere afgifter og skatter rammer specielt ude i yderområderne og ude på øerne, hvor man har fødevareproduktionen, hvor man har produktionsvirksomhederne.