runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2008-04-25:
Det er selvfølgelig vigtigt, at kommunikationen foregår hurtigt og effektivt, og at der ikke er nogen, der bliver udelukket herfra.
Derfor skal de offentlige it-systemer også sikkert og uhindret kunne udveksle data på tværs af tekniske platforme og organisatoriske skel.
Åbne standarder er derfor afgørende for, at vi kan kommunikere bedre, skabe innovation og udvikling og på sigt vækst og velfærd.
Allerede i 2006 - det har været nævnt - vedtog Folketinget B 103 om det offentliges brug af informationsteknologi, herunder software baseret på åbne standarder.
Det er vigtigt at erindre sig, at det med vedtagelsen fra 2006 fremgår klart, at åbne standarder skal være en del af grundlaget for det offentliges udvikling og indkøb af it-software, og det fremgår direkte, at det er med henblik på at fremme konkurrencen.
Det er kort sagt ud fra mange hensyn vigtigt at følge op på, hvordan det går med introduktionen af åbne standarder i det offentlige.
Særlig når det gælder dokumenthåndtering, har vi brug for at sikre os, at de to standarder, ODF og XML, opfylder den oprindelige beslutning fra 2006, altså at der i praksis ikke er nogen barrierer, der gør, at der i virkeligheden ikke er tale om reelt åbne standarder, og videre, at målsætningen i vedtagelsen fra 2006 om at fremme konkurrencen bliver fastholdt.
Netop derfor er det vigtigt at se den behandling, vi har i dag, som et bidrag til at fremme konkurrencen, og netop derfor kan vi da også støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Hanne Agersnap (SF), 2008-04-25:
Det her kan jo meget let blive en meget teknisk diskussion, især når man er blandt folk, der har diskuteret det her igennem flere år.
Jeg har under 6 måneder på bagen som it-ordfører, men har allerede været igennem den her diskussion flere gange. For at det ikke skal blive alt for teknisk, vil jeg gerne nævne de principielle overvejelser, der afgør min stillingtagen.
Der er tre helt åbenlyse årsager til, at vi skal have reelt åbne standarder i det offentlige.
Den ene er, at alle borgere og myndigheder, der bruger computer og internet, skal have adgang til den offentlige sektor, ligegyldig hvilken platform de arbejder på - altså ligegyldig om de bruger microsoft eller andre programmer.
Vi skal ikke have monopoltilstande, fordi det simpelt hen er afgørende for prisen og dermed de offentlige udgifter, at der er åben konkurrence.
Ellers kan man blive holdt fast på nogle alt for store udgifter til software.
Den tredje er, at vi skal understøtte softwareudviklingen, og det gør man ved at have fri konkurrence.
Det gør man ved, at alle, der har en god idé, har mulighed for at udvikle et program, der kan blive solgt i den offentlige sektor.
Så det er de tre principielle årsager til, at det er vigtigt, at standarderne er åbne, og at de er fuldstændig åbne.
Jeg er meget glad for det her forslag til vedtagelse, som gør, at vi får processen bragt videre, men det er også fuldstændig afgørende, at det er reelt åbne standarder, at der ikke er lagt noget ind, der gør, at det kun kan kommunikere med bestemte programmer.
Jeg synes, det har været en udmærket proces, der har været i gang.
Jeg har som sagt kun deltaget i den sidste del af den, men jeg har læst op på den.
Der har været lavet et konklusionspapir og en procesbeskrivelse for, hvordan vi følger det forsøg, der blev vedtaget omkring den 1. januar.
Jeg tror, at det nu er 45 dage siden, vi blev bedt om at komme med navne på eksperter, der skulle være med i den følgegruppe, der skulle vurdere projektet - det er det, der hedder den uafhængige tredjepart.
Jeg håber, at den snarest vil blive nedsat, og det står så også i det her forslag til vedtagelse, vi kommer med i dag, sådan at vi kan få fulgt processen og sikre os, at vi, når vi om et år skal tage en beslutning, har et fuldstændig klart videngrundlag om den eller de standarder, vi beslutter er reelt åbne.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Det undrer mig lidt, at kirkeministeren henviser til, hvor vigtig åndsfriheden er, og hvor vigtigt det er at kende sin historie osv.
Det er jeg jo selvfølgelig fuldstændig enig i.
Netop derfor mener jeg, at det er vigtigt at sikre, at der ikke er nogen religioner, der skal stå over andre, og at det ikke er religion, der bliver anerkendt af staten og skal gennemsyre noget af det politiske.
I forhold til det historiske kan man vel sige, at asatroen på mange måder også har meget stor betydning for vores historie.
En af de grundlæggende ting, vi siger i vores demokrati, er jo »Frihed for Loke såvel som for Thor«, hvilket jo er en henvisning til asatroen.
Mener ministeren ikke, at der ligger en forskelsbehandling i, at der er nogle trossamfund, for hvilke man siger, at der kan være tale om noget religiøst, så dem anerkender man, mens der kan være andre grupper, der har en livsanskuelse, som for dem er lige så væsentlig, men som altså ikke har en eller anden statsanerkendelse, og at det derfor vil være godt, hvis vi helt opgiver den her statsanerkendelse af religioner?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-25:
Jeg vil gerne kvittere for samtykket til, at vi får to særskilte rapporter.
Det tror jeg vil være det bedste udgangspunkt for, at vi så også senere i år kan drage en god konklusion.
Jeg synes, der lige er et par bolde i luften, som jeg godt vil samle op, selv om jeg egentlig mener, at vi har haft en god drøftelse.
Jeg mener egentligt, at vi har fået luftet mange af de ting, som vi hver især går med, og som vi hver især mener kan føre i den retning, hvor vi skal ende.
ISO-certificeringen har været nævnt, og om den vil jeg gerne sige, at ISO i sin nuværende certificeringsproces i forhold til OXML jo ikke er færdig med at specificere betingelserne for OXML.
Derfor vil jeg gerne advare imod, at man så ukritisk på et så tidligt tidspunkt lægger den certificering til grund, for vi kender ganske enkelt ikke specifikationerne for certificeringen endnu.
Jeg synes, man skal være lidt mere afventende og netop afvente den vurdering, som tredjepart kommer med - særlig i forhold til analysen af interoperabiliteten mellem de to standarder og af det, man ville kalde kollaborationssoftwaren, altså softwareprodukter, der taler sammen på forskellige niveauer, f.eks. pc-styresystemer, der taler med serverstyresystemer osv.
Man må sikre via den ekspertise, som vi nedsætter både på det forvaltningsmæssige, det tekniske og det konkurrencemæssige område, at der er fuld interoperabilitet mellem de produkter og de standarder.
Det er helt afgørende for os.
Det er helt afgørende, når det gælder forskellige fagsystemer, sagsstyring, fakturering, intelligente dokumenter, materiale til hjemmesider, portaler, osv.
På alle disse områder må vi have en garanti for, at der er fuld interoperabilitet, for ellers når vi netop ikke det mål, som vi altså alle er enige om, nemlig at have den optimale konkurrencesituation.
Jeg synes, at vi har fået vendt alle de ting på en positiv måde, og at vi har fået nogle positive svar fra ministeren, så vi nu er tilbage på sporet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-25:
Jeg bemærkede, at hr. Michael Aastrup Jensen mente, at det ville være særlig godt for konkurrencen at få to dokumentstandarder.
Jeg synes jo, at det er et interessant synspunkt, for jeg mener, at forudsætningen for, at man overhovedet kan tale om, at der er konkurrence, hvis man har to dokumentstandarder, jo er, at der så mellem de to er interoperabilitet.
Hvis man sådan skal trække det ned på jorden, kan man sige: Vil det være godt for konkurrencen på lamper, hvis man har to forskellige sæt stikkontakter, hvor man ikke kan bruge det samme stik i to forskellige standarder?
Nej, det vil det formodentlig ikke.
Det vil sikkert skabe nogle monopoler, skævvridninger, på markedet.
Sådan er det også med software.
Hvis man har to forskellige stikdåser så at sige, to forskellige standarder, som ikke kan snakke sammen, hvor man ikke kan tage stikket ud af den ene og sætte ind i den anden, så er det netop ødelæggende for konkurrencen.
Derfor undrer jeg mig lidt over, hvordan hr. Michael Aastrup Jensen sådan skråsikkert kan mene, at to standarder er bedre for konkurrencen, uden så i samme moment at sige, forudsat at der er fuld og hel interoperabilitet imellem de to standarder.
Per Clausen (EL), 2008-04-25:
Faktisk tror jeg, at hr. Michael Aastrup Jensen og nogle i Venstre gerne vil det her, men kendsgerningen er, at nogle andre ville noget andet, og derfor var det ikke Venstre eller regeringen, der kom med det udspil, som var indholdet i det beslutningsforslag, som Folketinget vedtog i enighed, og som er grundlaget for, at vi står her i dag.
Lad mig så bare tilføje: Nogle vil måske undre sig over, når vi nu er fuldstændig enige om, hvad der skal gøres, hvad der så er forklaringen på, at vi bruger Folketingets tid på at have en forespørgselsdebat.
Nu er hr. Morten Messerschmidt, som har været med til at stille den her forespørgsel, måske undertiden lidt rigelig krakilsk og kritisk, men jeg vil alligevel sige, at der nok var en grund til, at han stillede den.
Jeg vil bare sige, at min grund til at støtte den var, at jeg måske ikke syntes, det gik så hurtigt.
Når jeg tænker på, at Venstre, som jo har ministerposten, er vældig ivrige på det her område, kan jeg bare undre mig over, at vi skal bruge tid i Folketingssalen på at føre de her debatter, der indimellem kan blive meget tekniske, for at holde tempoet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Men det er jo ikke korrekt, at vi ikke synes, åbne standarder er vigtigt.
Det er jo også derfor, at VK-regeringen i det hele taget for flere år siden startede med hele OIO-kataloget og samlede hele interessen om, at vi skulle sørge for at arbejde ud fra ideen om åbne standarder.
Det er også derfor, Danmark er i front på det her område.
Selv om man åbenbart i en eller anden grad har en idé om, at Venstre ikke vil det her, så vil jeg sige til hr. Per Clausen, at det jo er lodret forkert.
Per Clausen (EL), 2008-04-25:
Nu kender jeg godt hr. Michael Aastrup Jensens retorik, og derfor ved jeg, at ordet offensivt ikke betyder det samme, som det gør for almindelige mennesker.
Realiteten er jo, at hvis Venstre havde haft et ønske om, at der skulle gøres en offensiv indsats på det her område, havde der intet behov været for, at Det Radikale Venstre fremsatte et beslutningsforslag, for så var det indgået i regeringsgrundlaget, og så havde regeringen bare handlet.
Det er jo kendsgerningen.
Kendsgerningen er jo også, at når Venstre og Konservative endte med at stemme for det her beslutningsforslag, så var det jo ikke mindst, fordi der var et flertal i forvejen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
[Lydudfald]
… har en uhørt grad af lyst til en gang imellem at provokere mig, eller også ligger det bare i hans natur, uden at han selv erkender og ved, at sådan er det.
At Venstre så at sige skulle have været ikketilhængere af forslaget i sommeren 2006 ud fra en præmis om, at det ville koste penge for kommunerne, er jo ikke sandt.
Jeg husker tydeligt, at det var det sidste punkt, vi behandlede, inden Folketinget gik på sommerferie i 2006.
Jeg sagde tydeligt gentagne gange, at jeg ikke syntes, at det var offensivt nok, men at det var vigtigt, at vi fik alle kommuner og regioner med.
For er det ikke korrekt, at ca. 70-80 pct. af alle borgerkontakter fra borgernes side via internettet går til kommunerne og regionerne, og ville det så ikke være bedst, som det heldigvis også er nu, at kommunerne og regionerne kom med, frem for at det kun var noget, vi lavede i Folketingsregi eller på statsniveau?
Mike Legarth (KF), 2008-04-25:
Konservative har det helt klare synspunkt, at konkurrencen skal være så fri og så uafhængig som overhovedet muligt.
Vores formål er, at vi gør Danmark så it-parat som overhovedet muligt.
Vi skal jo så hurtigt som muligt have skabt digitalisering i vores offentlige sektor, sådan at vi kan få vekslet kolde hænder til varme.
Det er jeg helt sikker på der er mange af tilhørerne i dag der vil bakke op om.
Så den proces, vi er i gang med, med at sørge for, at konkurrencen inden for it og de it-programmer, vi bruger i den offentlige sektor - og det er stat, regioner og kommuner - bliver så åben og så fri og så ubegrænset som overhovedet muligt, er meget vigtig.
Så vil jeg også gerne udtrykke fuld tillid til den håndtering, ministeren har haft af sagen, og samtidig fuld opbakning til det forslag til vedtagelse, der er fremsat i dag.
Vi mener, at det er en helt glimrende køreplan for, hvordan vi får taget endelig stilling til den her problemstilling, vi har drøftet i meget lang tid.
Frank Aaen (EL), 2008-04-25:
Jamen skal han lave mere fremover?
Er det derfor, at han bliver sat op i løn?
Så vil jeg gerne have beskrevet, hvad det er, han skal lave mere.
Så vidt jeg kan forstå, skal han bare lave det, han altid har lavet eller ikke har lavet, hvad ved jeg.
Grunden til, at han bliver sat op, er, at han gifter sig, og man formoder, at den kommende kone også skal lave noget.
Det kan jeg forstå.
Men skal hun så ikke have sin løn direkte i stedet for at få den som lommepenge fra manden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-25:
Nu vil jeg ikke forholde mig til fuldstændig hypotetiske forestillinger om, hvad der kunne ske i fremtiden.
Derfor er der en vis logik i det.
Frank Aaen (EL), 2008-04-25:
Men det her har jo at gøre med, at lønnen bliver sat ned ved en skilsmisse, og nu bliver den sat op ved et giftermål.
Hvis Benedikte bliver skilt, skal hun så regne med, at hun går ned i løn?
Det har jeg ikke hørt om før, men det er da muligt, at regeringen har den slags planer, det kan man ikke vide.
Så burde man i hvert fald informere hende.
Det her har jo ikke noget at gøre med, at der er ligestilling mellem mænd og kvinder.
Det her har noget at gøre med, at man giver penge til nogle, der er født med et bestemt blod i årerne, og det synes regeringen så er en god idé.
Det skal jeg ikke blande mig i - det er jeg imod - men det bør da være sådan, at hvis man direkte vil hæve lønnen, fordi der nu er to til at udføre opgaver i stedet for kun en, bør nr. 2 selv have pengene, i stedet for at det kun er den ene, der får mere i løn.
Er det ikke rigtigt?
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Det er dejligt at se så mange her til behandlingen af dette lovforslag, velkommen.
Vi håber at se Marie Cavalllier på søndag til statsborgerskabsdagen.
Hun har lige fået tildelt statsborgerskab, så vi håber at se hende blandt de mange, der lige har fået tildelt statsborgerskab.
Men vi støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-04-25:
Vi er i Enhedslisten meget glade for, at folk finder sammen, forelsker sig og gerne vil giftes.
Vi er glade for, at man også har mulighed for at vælge, hvilket land man gerne vil bo i.
I stedet for at regeringen, som den i almindelighed vil det, vil bestemme, hvor folk skal bo, synes jeg, at det er en god idé, at prins Joachim og hans kommende hustru har fået lov til at bestemme, at de gerne vil bo i Danmark.
Det er rigtig godt.
Jeg ved ikke, om det er sådan en form for præstationsløn, vi har med at gøre, for da Joachim blev skilt, gik han ned i løn, og nu hvor han bliver gift, går han op i løn.
Det er selvfølgelig sådan en slags ordning, som nogle synes er en god idé.
Jeg synes selv, det lyder lidt mærkeligt, men hvis det er sådan, at man har sådan en ordning, at man synes, at Joachims kommende kone skal belønnes, så burde hun blive belønnet selv.
Jeg mener, hvis man virkelig mener, at hun laver et stykke arbejde for Danmark - og jeg vil gerne høre fra statsministeren, om det ikke er sådan, at de, der laver arbejdet, også bør have lønnen, sådan har jeg forstået statsministerens indstilling til verden - hvorfor skal lønnen så gives via en mand?
Hvorfor gives pengene ikke direkte?
Så ville jeg da have lidt forståelse for det, der er i gang her.
Nu ved alle, hvad vi mener om kongehuset, og vi synes måske netop, at det skulle privatiseres, men hvis man ikke privatiserer kongehuset, men vil belønne kongehuset med en stor gage, bør det enkelte individ i kongehuset vel have pengene.
Det synes jeg ville være rigtig godt, hvis man nu har den her form for statsstyre, som vi åbenbart har, med et kongehus.
Altså, når nu vi er sådan lidt rundhåndede i dag i Folketinget, som der åbenbart er flertal for at være, var der måske andre, som man også skulle være lidt rundhåndet over for, og derfor vil jeg da gerne bruge anledningen i dag til at sige, at det ville da være rigtig godt, hvis statsministeren udviste den samme form for rundhåndethed over for andre, som oven i købet utvetydigt gør et rigtig godt stykke arbejde.
Det synes jeg måske skulle komme før det her.
Men der er åbenbart flertal for, at vi skal have et kongehus, men skal vi have det, bør vi i hvert fald sørge for, at der er ligestilling inden for kongehuset, og at en hustru ikke skal komme og bede om almisser hos sin mand.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Kærlighed mellem to mennesker er på alle måder opløftende.
Den kommende prinsesse gifter sig til en hel del repræsentative forpligtelser; hun får et arbejde at tage sig af, samtidig med at hun oplever kærligheden i Danmark.
Repræsentation er en del af kongehusets arbejde.
Nu er det sådan, at det jo ikke er den kommende prinsesse, der får pengene, de tilfalder prins Joachim, og Det Radikale Venstre ønsker en apanagereform, så de prinsesser, der kommer i kongehuset, får selvstændige økonomier.
De har jo ikke mulighed for at tjene deres penge selv, og de udfører et stykke arbejde.
Men under alle omstændigheder er vi positive over for lovforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-25:
Først og fremmest et stort tillykke til Hans Kongelige Højhed Prins Joachim og frøken Marie Cavallier med det forestående bryllup.
Det glæder os meget i Det Konservative Folkeparti.
Netop den glædelige begivenhed gør også, at vi synes, det er fornuftigt og naturligt, at vi forhøjer årpengene.
Midlerne skal nu ikke bare dække en person, men to personer og de deraf forøgede repræsentative omkostninger.
Det er derfor, at vi i dag vælger at støtte det her forslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-04-25:
Jeg vil da godt starte med at sige velkommen til statsministeren.
Det er jo ikke så tit, at vi nu om dage ser ham i Folketingssalen, så det er jo rart, at han er her, når der diskuteres væsentlige sager.
I går, da vi diskuterede Lissabontraktaten, var han her ikke, men velkommen i salen.
Det er også positivt, at der er stor interesse for den her sag, for den handler jo i høj grad om lønningerne i den offentlige sektor.
Prins Joachim er jo også en form for offentligt ansat, og man kan sige, at vi med det her lovforslag får en yderligere mulighed for at diskutere de store lønforskelle, der er mellem de offentligt ansatte.
Jeg synes bestemt, at man også på det grundlag burde overveje det forslag, der har været om en ligelønskommission.
Det er jo en ganske stor lønstigning, der bliver prins Joachim til del.
Man kan sige, at det skyldes hans ændrede ægteskabelige status, og der er så nogle særlige regler for kongehuset.
Men jeg må under alle omstændigheder sige, at vi er nogle, der finder det interessant og måske også lidt mærkværdigt, at man i den nuværende situation er villig til at gå ud med så kraftig en lønstigning til prins Joachim.
Da han i sin tid blev skilt fra prinsesse Alexandra, satte man hans årpenge ned, fordi prinsesse Alexandra fik en ganske stor livsvarig ydelse.
Hvis og såfremt og ifald man vedtager det her lovforslag om, at prins Joachims årpenge skal sættes i vejret, synes jeg bestemt, at det er relevant, at man ser på den ordning, som blev prinsesse Alexandra til del.
Jeg synes bestemt også, at der i forlængelse af det, som vi sagde ved den lejlighed, er grund til at se på den lukkethed, der er omkring hele kongehusets økonomi.
Hvorfor skal de ikke betale moms?
Hvorfor skal de ikke betale skat?
Hvorfor har vi de her særlige regler om kongehusets økonomi?
Hvad enten man er for eller imod kongehuset, så tror jeg, at vi alle sammen er enige om, at kongehuset skal have anstændige økonomiske vilkår.
Det er ikke det, det her handler om.
Det handler om, hvorvidt vi skal have den lukkethed, der er omkring kongehusets økonomi.
Desuden handler det også helt grundlæggende om de store lønforskelle, der er mellem de offentligt ansatte, og de lønforskelle, der er i vores samfund.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-25:
I anledning af brylluppet mellem prins Joachim og Marie Cavallier den 24. maj fremsættes der her forslag om ændring af årpengebeløbet.
Beløbet, der er fastsat efter drøftelser med hoffet, muliggør, at prins Joachim og Marie Cavallier kan føre en standsmæssig livsførelse samt udføre en række officielle repræsentative forpligtelser i Danmark og i udlandet.
Kongehuset er for os en meget traditionsrig institution, som vi er meget stolte af.
Vi glæder os på det kommende brudepars vegne til den store dag og støtter således lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-25:
Det her lovforslag er i overensstemmelse med hidtidig praksis.
I forlængelse af Venstres ordførers gennemgang af, hvad konsekvenserne af lovforslaget er, skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater kan støtte den aftale, som er indgået mellem hoffet og Statsministeriet om apanage til Hans Kongelige Højhed Prins Joachim.
Inger Støjberg (V), 2008-04-25:
Når vi i dag førstebehandler L 177 om forhøjelse af årpenge for Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, sker det naturligvis på baggrund af det forestående bryllup med frøken Marie Cavallier.
For øjeblikket udgør årpengene 1.612.000 kr., og de foreslås forhøjet til 2.258.000 kr.
Baggrunden for forhøjelsen skal findes i de øgede udgifter og repræsentative forpligtelser, som prinsen vil få efter indgåelse af ægteskabet.
I Venstre finder vi, at kongehuset er af stor kulturel værdi for Danmark, og at kongehuset er et vigtigt samlingspunkt for danskerne.
Samtidig glæder vi os naturligvis over Hans Kongelige Højhed Prins Joachims og frøken Marie Cavalliers forestående ægteskab.
Venstre stemmer derfor for lovforslaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-25:
Jeg vil ikke på nogen måde blande mig i, hvordan medlemmerne af kongehuset fordeler opgaverne imellem sig.
Det har jeg fuld tillid til at de selv kan finde ud af.
Jeg kan bare fastslå, at den måde, vi gør det på her, er fuldstændig, som vi har gjort det i andre situationer.
Det er i fuldstændig overensstemmelse med hidtidig praksis, og da der ikke fra kongehusets side har været rejst noget ønske om en ændring af den praksis, har vi ikke fundet anledning til at foretage en ændring.
Per Clausen (EL), 2008-04-25:
Nu har jeg forstået på statsministeren gentagne gange, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende dansk værdi.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om det er kongehuset, der bestemmer, om denne grundlæggende værdi også skal gælde i kongehuset, eller det er Folketinget, når man vedtager aflønning af kongehuset.
Så jeg er sikker på, at hvis bare vi holder fast i det, vil hr. Michael Aastrup Jensen også nå frem til et rigtigt standpunkt, når vi kommer til afslutningen af den her proces.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Altså, jeg har gentagne gange - hver gang vi har diskuteret det her sagt, at jeg er imod ethvert monopol, også et privat monopol.
Hvis og såfremt man kommer frem til, at vi, hvis vi kun vælger et af formaterne, så har et de facto-monopol på dokumentsiden, så er jeg ikke tilhænger af det.
Så klokkeklart kan det siges, så selvfølgelig vil det spille ind.
Jeg er så lidt spændt på at se, hvilket resultat de kommer frem til, for min nøgterne holdning til det er, at med den udvikling, der er, og med de ISO-godkendelser, der er, så tror jeg, at hvis vi vælger to formater, får vi også gang i en konkurrence, som vi ikke har i dag.
Per Clausen (EL), 2008-04-25:
Nu lægges der jo i den vedtagelse, som hr. Michael Aastrup Jensen med stor glæde støtter, meget vægt på også at få undersøgt de konkurrencemæssige forhold.