runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-11:
Tak for det formand, og tak for et godt og relevant spørgsmål.
Modsat min gode kollega, justitsministeren, er jeg ikke jurist, men teolog, og ifølge grundlovens § 68 kan jeg ikke lade være med at bemærke, at ingen virksomhed er forpligtet til at betale for certificeringen, for det foregår i en frivillig ordning, som staten ikke er en del af.
Dermed erklærer han al slags mad for ren, og ergo kan vi kristne spise lige det, vi vil, uden at det øver indvirkning på vores egen religiøsitet, uanset om slagtningen er halal, schæchtning eller ordinær, og det er jo en kæmpe frihed, som gør, at vi ikke behøver at bekymre os om religiøse forskrifter i forbindelse med slagtning.
Skulle der alligevel være forbrugere – kristne eller ej – der gerne vil undgå halalcertificeret kød, er det faktisk muligt.
De større danske fjerkrævirksomheder har f.eks. grundige oplysninger om de slagtemetoder, de bruger, på deres hjemmesider.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-11:
Tak for svaret, som var af både åndelig og verdslig karakter.
Som jeg har forstået det, er det sådan, at EU-systemet forbyder medlemslandene at stille krav om mærkning, for så vidt angår slagtemetoderne.
Finder ministeren, at det er et liberalt princip?
Er det forbrugervenligt?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Vi følger jo den generelle lovgivning i forhold til mærkning, og jeg har ikke noget specielt ønske om at skulle ændre på det.
Vi er i regeringen optaget af, at forbrugerne kan tage åbenlyse og klare valg, og nogle er modstandere af halalcertificeret kød, andre er ikke, og det frie valg står danskerne jo med, og det mener jeg også er fuldstændig i overensstemmelse med de principper, der er i det europæiske princip.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-11:
Jeg synes ikke, jeg blev så meget klogere, men for lige at spole tilbage til det, der blev sagt i første omgang, er det jo fuldstændig korrekt, at kristne danskere og andre danskere har friheden til at vælge at spise det, de har lyst til.
Men det må jo så også betyde, at man har friheden – og måske endda retten – til at fravælge noget, som man ikke har lyst til, og der er det, at jeg og en del andre danskere har meget, meget vanskeligt ved at navigere i halaljunglen, hvis vi nu skal kalde den det.
Altså, selv om du vælger en oksefilet, som ikke har halalmærket, så kan det ganske udmærket være halalslagtet alligevel.
Finder ministeren det i orden?
Vil ministeren ikke være med til at sikre forbrugerens frie valg?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Det kommer jo meget an på, hvordan man forstår frihed.
Jeg opfatter mig jo som frigjort i forhold til, om noget kød er slagtet på den ene eller den anden eller tredje måde, for det har ingen relation til den kristne religion, som spørgeren jo i sit spørgsmål adresserer.
Og derfor er der jo ingen danskere – uanset om man er ateist eller man er kristen – som er underlagt noget i forhold til en bestemt slagtemetode, som øver en ufrivillighed imod en selv.
Der går jo ikke skår af mig ved at spise et bestemt stykke kød, der er slagtet efter en bestemt metode, for det er ikke noget, der optager mig.
Hvis man eksempelvis vil have forbudt halalslagtning, kan jeg forstå, at der er en sag at kæmpe, for det vil man gerne have et forbud mod, men det er jo aldrig noget, der kan øve indflydelse på den enkelte forbruger og dennes frihed, om der er kød, der for nogle har én betydning og for nogle andre en anden betydning.
Jeg ved godt, at det er et godt symbolsk politisk slag for nogle ligesom at slås om det med halal, men jeg anholder bare præmissen i forhold til frihedsgraden, for dér er det i hvert fald ikke relevant.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-11:
Jamen nu forstår jeg slet ingenting.
For frihedsgraden er jo også retten til at være fri for noget, og fordi ministeren eller andre måtte have lyst til at spise halalslagtet kød og ikke har nogen problemer med det, gør det jo ikke mit og en del andre menneskers ønske om at være fri for det mindre, og det er jo den gruppe, jeg ligesom adresserer med mit spørgsmål.
Hvorfor skal det være så vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at undgå halalslagtet kød, hvis det er det, man som forbruger gerne vil?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-11:
Jeg har meget stor respekt for, at der er nogle, som kan have et ønske om ikke at spise halalkød eller schæchtningskød.
Det er jo helt op til den enkelte, og det er også derfor, at f.eks. fjerkræproducenterne har oplysninger på deres hjemmeside om den pågældende slagtemetode.
Jeg synes bare, det er vigtigt i forhold til det oprindelige spørgsmål, som jo gik på, at man ligesom understøttede en religion, at sige, at det princip anerkender jeg ikke.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Vil ministeren forlænge den nationale cykelpulje, når nu ministeren netop har haft den amerikanske transportminister med på cykeltur i København, og når nu kampagnen »Vi cykler til arbejde« igen i år ser ud til at blive en succes?
Tak, formand.
Jeg skal oplæse mit spørgsmål: Vil ministeren forlænge den nationale cykelpulje, når nu ministeren netop har haft den amerikanske transportminister med på cykeltur i København, og når nu kampagnen »Vi cykler til arbejde« igen i år ser ud til at blive en succes?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Jamen jeg synes, det er en rigtig god idé at lave cykelpulje, hvilket jeg også gjorde, sidst jeg var minister, og jeg er jo glad for, at hr. Rasmus Prehn følger med i det, så tak for spørgsmålet.
Nu er det jo ikke så mange måneder siden, at hr. Rasmus Prehn og jeg stod her og drøftede cykelpuljen, og jeg skal på forhånd undskylde, hvis det, jeg synes nu, vil forekomme lidt bekendt, for noget af det er jo noget, jeg gentager.
Men som jeg tidligere har understreget, tror jeg bestemt, at den nationale cykelpulje har haft betydning for fremme af cyklismen i Danmark.
Der har været stor interesse for puljen, som vi tilbage i 2009 afsatte 1 mia. kr. til – en interesse, som jo har betydet, at over 380 projekter har modtaget midler fra puljen.
Der er fortsat mange projekter i gang, og som det fremgår af midtvejsevalueringen af cykelpuljen fra årsskiftet, er der stadig over 220 projekter, som endnu ikke er afsluttet og evalueret.
Men det er også klart, at med cykelpuljen har vi demonstreret, at vi hjælper med til at fremme cyklismen.
Når det så er sagt, mener jeg også, at det er vigtigt at understrege, at der her er tale om en fællesopgave.
Det meste cykling foregår på kommuneveje, og det betyder også, at kommunerne selv har en opgave at løse.
Det er selvfølgelig for tidligt nu at tage stilling til en forlængelse af den nationale cykelpulje.
Vi skal først have løst investeringsudfordringen, altså at der er truffet beslutning om flere investeringer, end der er råderum til, og det har vi i regeringen indkaldt til drøftelser om senere på ugen, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
Når muligheden igen er der for at afsætte midler til nye projekter, vil prioriteringen af midlerne som bekendt være noget, jeg skal drøfte med forligskredsen.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Mange tak til ministeren for at komme her og svare på mit spørgsmål.
Jeg synes også, man fornemmer en mere opvakt og frisk minister end ellers, og det kan være, det er cykelturen med den amerikanske transportminister, Anthony Foxx, der har sat sine spor, for vi har jo læst i medierne, at hvis der er noget, der er godt for helbredet, så er det at cykle i hverdagen.
Jeg så den anden dag i avisen overskriften »Tag cyklen – og tab dig 11 kg på et år« – hvis du cykler til hverdag.
Det er godt for hjerte-kar-sygdomme, det er godt til forebyggelse af diverse andre sygdomme, og det er jo også godt for klima, miljø og trængsel.
Så det, at vi cykler, er noget kolossalt positivt.
Jeg tror også, det skal ses i det lys, at der er så mange politikere fra andre steder i verden, der rejser til Danmark for at se på, hvad det er, vi kan her.
For historien om cykelpuljen er jo helt forrygende, for selv om Danmark heldigvis i mange, mange år, lang tid tilbage, har været kendt for at være et cykelland, havde vi en periode, hvor færre cyklede.
Der var mere velstand, der blev flere biler, og der var måske flere både mænd og kvinder, der havde langt til arbejde, og derfor var der færre, der cyklede.
Vi kunne også se blandt skolebørn, at der var en faldende tendens.
Så det er jo positivt.
Når jeg så tager spørgsmålet op igen, for det er rigtigt, at jeg før har taget det op, for vi Socialdemokrater er ivrige med hensyn til at komme i gang med det her, er det jo, fordi vi gerne vil være sikre på, at når nu vi går i gang med at fordele de her midler, er Venstre også med til at sætte penge af til det.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren kan give et håndslag på her i dag, at når vi sætter os sammen i den grønne forligskreds, vil Venstre også være med til at sætte penge af til en cykelpulje, som jo vel at mærke er en medfinansieringspulje, som kommunerne skal betale deres del af, så vi løfter i flok ifølge god dansk tradition.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Jamen nu var det jo under den tidligere VK-regering i 2009, at vi afsatte pengene, og jeg er positiv over for cykling, man jeg er også nødt til at sige, at jeg har lært lektien med, at det er klogt, hvis man skal lave noget med sin ordfører og forligskreds, at man først diskuterer det med dem.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-11:
Fra socialdemokratisk side respekterer vi selvfølgelig den ydmyghed, som ministeren lægger for dagen.
Det er jo klogt at lytte til, hvad det er, andre ordførere siger.
Når det er, vi skal have et forlig, er vi jo mange, der skal blive enige.
For vi har gang på gang hørt Venstre sige, at nu er det bilernes tur.
Og vi kan vel godt være enige om, at der er mange veje, vi har lyst til at investere i, og at der er mange vigtige projekter derude – havnetunnelen i København, udvidelse af E 45 og alt mulig andet, mange vigtige projekter.
Men vil Venstre ikke her i dag sige, at når det her emne med cykelpulje kommer op, vil Venstre være positiv?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Så vi er altså nødt til at sige til hinanden, at der vil komme mange ønsker.
Jeg er meget tilhænger af det her med cykler, og jeg vil da også godt sige, at en af de første ting, jeg lavede sammen med hr. Rasmus Prehn, var jo, at vi fik ordnet det sådan, at vi f.eks. på Bornholm fik lavet en anden tilskudsprocent, så vi bedre kunne få udnyttet pengene.
Så vi er positive over for det.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Tak for svaret.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ministeren også ønsker at styrke ældreområdet.
De har været nødt til at gå ud og spare.
Og her henviser jeg til den undersøgelse, som Ældre Sagen har lavet.
Det vil sige, at der er næsten en tredjedel af kommunerne og en tredjedel af kommunernes ældre borgere, der ikke oplever et løft, men rent faktisk oplever besparelser.
Derudover er det sådan, at rigtig mange af de kommuner, som havde planlagt besparelser på ældreområdet, har brugt værdighedsmilliarden til ligesom at lukke det hul.
Og det betyder jo, at der sådan set er status quo.
Jeg anerkender og jeg tror, at ministeren selvfølgelig også ønsker at hæve serviceniveauet på ældreområdet, men jeg har bare et problem med, at vi herinde fortæller og skaber en forventning hos borgerne i mange kommuner om, at der vil ske et løft i ældreplejen, og det er faktisk ikke det, der er mulighed for i de kommuner, som ikke bare skal spare, men også har brugt værdighedsmilliarden til at lukke nogle huller, så de faktisk har status quo.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Først og fremmest vil jeg da gerne sige tak for tilliden til mig som minister.
Og når det så er sagt, er jeg sådan set enig i, at vi har et fælles ansvar her i Folketinget i forhold til forventningsafstemning med borgerne.
Det gælder ikke bare på sundheds- og ældreområdet, hvor der er rigtig store forventninger.
Det gælder også på alle andre områder.
Det, der er et faktum, er, at kommunernes ramme på ældreområdet er større under den her regering, end den var under den tidligere regering.
Er det det samme, som at der er penge nok, og at alle problemer er løst?
Nej, det er det ikke.
Vi har prioriteret at løfte sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr. ekstra.
Vi har givet en ekstra milliard oven i den gamle ældremilliard med en ekstra værdighedsmilliard til at understøtte arbejdet med værdighedspolitik og det at skabe en mere værdig ældrepleje ude i landets kommuner.
Oven i det har vi jo taget en række andre initiativer, som ikke bare er satspuljefinansieret, men som også er finansieret via den finanslovsaftale, som Venstre, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti sammen har indgået.
Og den forudsætning, der ligger bag værdighedsmilliarden – nu, hvor spørgeren snakker om at lukke huller – er, at midlerne i 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som kommunerne har fastlagt for 2016, og som blev fastlagt, inden finansloven blev indgået.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Jo, men virkeligheden er jo, at i det budget, der er lagt for 2016, har man lagt besparelser ind på ældreområdet.
Så er det rigtigt, at når der kommer en finanslovsaftale og der bliver tilført 1 mia. kr. med værdighedsmilliarden, får kommunerne det.
Men det lukker så hullet efter besparelserne, så det vil jo ikke betyde, at der kommer et løft i ældreplejen i de kommuner, men at der rent faktisk er status quo.
For når ca. en tredjedel af kommunerne nødvendigvis rent faktisk skal spare på området og andre bruger pengene fra værdighedsmilliarden til at lukke et hul, må ministeren da erkende, at der ikke er tale om et løft.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Kommunerne har ikke sparet på ældreområdet i 2016, og kommunernes ramme på ældreområdet er større under den her regering, end den var under den regering, som spørgerens parti kommer fra, nemlig den socialdemokratisk ledede regering, og større end den ramme, som spørgerens partis regering prioriterede på ældreområdet.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-11:
Det lyder jo rigtig fint, når vi hører ministeren fortælle om virkeligheden ude i vores kommuner.
Det kunne være, vi skulle prøve at høre, hvad kommunerne selv siger, og hvad de ældre selv oplever.
For hvis man nøgternt laver en opgørelse over, hvor mange penge der er til ældreplejen i år, i forhold til da regeringen kom til, så er der 29 kommuner, hvor man kan se at de sparer på ældres omsorg og ældres pleje i forhold til 2015.
Hvordan kan ministeren stå her i Folketingssalen og påstå, at der er kommet flere penge, og at man har løftet niveauet, når der altså dokumenterbart er 29 kommuner, som på trods af de ting, ministeren har sagt, har måttet skære ned på grund af omprioriteringsbidraget?
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Nu vil jeg så gentage: Der er flere penge til ældreområdet under den her regering, end der var under den tidligere regering.
Så er jeg helt enig i, at det er vigtigt at bevæge sig ud i virkeligheden og snakke med de ældre selv og deres pårørende.
Det er faktisk noget af det, jeg lægger meget vægt på som minister.
Man kan bl.a. klikke ind på Sundheds- og Ældreministeriets hjemmeside og følge med på danmarkskortet over, hvor jeg indtil videre har været som led i den nationale demenshandlingsplan.
Den lægger jeg vægt på bliver udarbejdet i et tæt samarbejde med og efter bidrag fra dem, som det hele handler om, nemlig mennesker med demens og deres pårørende og de mange dygtige fagprofessionelle, som arbejder på demensområdet.
Jeg har ikke det præcise tal, men jeg har besøgt i hvert fald over 30 forskellige plejehjem.
Jeg er ikke færdig endnu.
Jeg har også hentet inspiration fra udlandet.
Så jeg tror, man skal være varsom med at sige, at jeg som minister også bør bevæge mig en tur ud i virkeligheden.
Det er sådan set der, jeg befinder mig en meget stor del af tiden.
Påstår jeg, at der ikke findes udfordringer på ældreområdet ude i virkeligheden, hvad enten vi snakker plejehjem eller hjemmepleje?
Nej, det gør jeg ikke.
Der er udfordringer, og vi skal have løftet kvaliteten i vores ældrepleje.
Det er jo også en del af baggrunden for, at vi foruden den stribe af initiativer, jeg listede op til den foregående spørger, og som den her regering har taget på sundheds- og ældreområdet, også har besluttet at igangsætte et udvalgsarbejde sammen med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner om udbygningen af det nære sammenhængende sundhedsvæsen.
Det er for at understøtte en bedre kvalitet også på ældreområdet, når det gælder om bl.a. at sikre en højere sundhedsfaglig kvalitet.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-11:
Det var dog en forfærdelig masse ord, der kom ud af ministerens mund her.
Jeg spurgte helt konkret til den opgørelse, som Ældre Sagen har fået lavet, og som sort på hvidt viser, at der er 29 kommuner, der sparer på omsorg og pleje af ældre, i forhold til da ministeren kom til.
Jeg ved ikke, om hun har været i Viborg, Holbæk, Stevns, Hillerød, Ringkøbing-Skjern, Herning, Bornholm osv. – 29 kommuner, som har færre penge pr. ældre, end da ministeren kom til.
Er det en urigtig oplysning?
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Vi sagde før folketingsvalget, at vi ville løfte sundheds- og ældreområdet.
Vi har leveret det efter valget.
Det var der andre der ikke gjorde, dengang de fik regeringsansvaret.
Vi har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr. ekstra.
Det betyder også, at kommunerne ikke har sparet på ældreområdet i 2016.
Dermed er der også flere penge til ældreområdet under den her regering, end der var under den tidligere regering.
Men er det det samme, som at du – som folketingsmedlem, som pårørende, som beboer på et plejehjem – ikke kan finde eksempler på, at der er steder, hvor tingene ikke er, som de burde være, eller som vi gerne ville have de var?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Der er masser af udfordringer i vores sundhedsvæsen, i vores ældrepleje, som vi arbejder benhårdt på at løse.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Jeg vil gerne følge op dér, hvor medspørgeren sluttede.
Jeg går ud fra, at ministeren anerkender Ældre Sagens undersøgelse, som viser, at 29 kommuner – knap og nap en tredjedel af landets kommuner – faktisk er ude at bruge færre penge pr. 80+-årig, end de gjorde i 2015.
Når nu det er sådan, vil ministeren så ikke her i Folketingssalen erkende, at der er ca. en tredjedel af landets kommuner, som ikke har mulighed for at bruge de samme penge på ældreområdet i 2016, som de gjorde i 2015?
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Det er kun tilfældet, hvis man som kommunalbestyrelse som led i, at man har lagt budget for 2016, har besluttet at spare en masse penge på ældreområdet.
Så er det jo heldigt, at regeringen sammen med finanslovspartierne kommer og løfter ældreområdet og sørger for, at der kommer 3,4 mia. kr. ekstra til sundheds- og ældreområdet.
Hvis man synes, det er stramt nu, kan man kigge på, hvad det var, der gjaldt for et øjeblik siden, da spørgernes parti havde ansvaret.
Der er altså flere penge til ældreområdet nu, end der var, da ansvaret var i hænderne på Socialdemokraterne.
Jeg vil gerne gentage: Er det det samme, som at man ikke kan finde eksempler på, at tingene i ældreplejen, på plejecentrene, ikke er, som de skal være?
Nej, selvfølgelig kan man finde eksempler på det, desværre.
Det er derfor, vi skal forbedre kvaliteten.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Vil ministeren garantere, at omprioriteringsbidraget tilbageføres til kommunerne en til en, så det sikres, at nogle kommuner ikke tvinges til besparelser på ældreområdet i 2017-2019?
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Tak, formand.
Som det fremgik af min foregående besvarelse, prioriterer regeringen ældreområdet højt.
Det gør vi sammen med sundhedsområdet, og det er derfor, regeringen sammen med partierne bag finansloven for 2016 har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr. ekstra her i år.
Vi har bl.a. afsat 1 mia. kr. ekstra til en mere værdig ældrepleje.
Omprioriteringsbidraget er netop med til at skabe forudsætningen for, at vi også kan prioritere kernevelfærden.
Omprioriteringsbidraget skal bruges til borgernær service, og pengene skal netop bruges der, hvor behovet er størst.
I 2017 vil regeringen tilbageføre pengene fra omprioriteringsbidraget til kommunerne til højt prioriterede områder.
Den præcise udmøntning af midlerne i 2017 vil ske i økonomiforhandlingerne med kommunerne her i forsommeren og i finanslovsforhandlingerne til efteråret.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Det, der jo er udfordringen i kommunerne, er, at de er forpligtede til at have balance mellem udgifter og indtægter, ikke kun i det kommende budgetår, men også i alle overslagsårene.
Det betyder, at mange kommuner, når de ikke ved, hvor meget de får tilbage af den ene procent, og om de er øremærket til bestemte områder, er nødt til at gå ud og lave besparelser, inden man sådan set kender resultatet af kommuneaftalen.
Det er jo også derfor, jeg i det tidligere spørgsmål henviste til, at der faktisk er en tredjedel af kommunerne, der allerede på nuværende tidspunkt har været ude at spare.
Så bliver jeg lige nødt til at sige til ministeren, at det, der er i den undersøgelse fra Ældre Sagen, er, at der jo er 29 kommuner, der reelt har sparet.
Derudover er der faktisk 18 kommuner, som meddeler, at hvis det ikke var sådan, at man havde fået værdighedsmilliarden, skulle man have gennemført besparelser.
Den har været med til at lukke huller, som jeg også nævnte i mit tidligere spørgsmål.
Men det, der er relevant her, er jo, at jeg gerne vil have ministeren til i dag at give en tilkendegivelse af, om de kommuner – og det er højst sandsynligt flere, end der er her i 2016 – som i de kommende år planlægger besparelser på ældreområdet, kan forvente, at der kommer krone til krone tilbage på ældreområdet i forhold til det, de skal aflevere i form af den ene procent i omprioriteringsbidrag.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen prioriterer ældreområdet rigtig højt.
Vi har fra første dag arbejdet på at styrke indsatsen over for nogle af de svageste ældre, ikke mindst de ældre patienter.
Sammen med partierne bag finansloven har vi for 2016 besluttet at løfte sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr. ekstra i år.
Vi har bl.a. afsat 1 mia. kr. ekstra hvert år til, at kommunerne kan give en mere værdig pleje og omsorg.
Så har vi sammen med partierne bag satspuljeaftalen afsat lige knap ½ mia. kr. til en kommende national demenshandlingsplan, som skal gøre Danmark til et demensvenligt samfund og sikre, at både mennesker, der er ramt af en demenssygdom, og deres pårørende får et bedre liv og en bedre støtte.
Det er en plan, som skal ligge klar her til efteråret, og som jeg forventer mig rigtig meget af.
Hertil kommer, at vi har afsat eksempelvis 100 mio. kr. til at indføre faste læger på plejehjem, som skal være med til at løfte og forbedre den sundhedsfaglige behandling af beboerne og være med til også at forebygge alle de mange unødige indlæggelser og genindlæggelser, som vi har i sygehusvæsenet blandt vores ældre patienter.
Endelig har vi i finanslovsaftalen for 2016 afsat 1,2 mia. kr. ekstra til en kommende national handlingsplan for den ældre medicinske patient, der skal løfte kvaliteten og behandlingen i plejen af de allersvageste ældre patienter.
– til sammenligning var der afsat 200 mio. kr. over 4 år, dengang spørgerens parti lancerede sin nationale handlingsplan for den ældre medicinske patient, så man må sige, at niveauet alt andet lige er blevet løftet.
Nu har jeg nævnt en række initiativer, som tilsammen og hver for sig jo viser, at vi ønsker at styrke ældreplejen, og at vi ønsker at styrke plejen og behandlingen af de svageste ældre patienter.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Mener ministeren, at man med rimelighed kan sige, at vores ældrepleje er styrket under regeringen, når næsten en tredjedel af kommunerne vil bruge færre penge pr. ældre over 80 år i 2016 end i 2015, f.eks. fordi de ser sig nødsaget til at spare pga. omprioriteringsbidraget?
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Mener ministeren, at F 35 er det mest velegnede kampfly til territorialforsvar af Danmark og overflyvning af Arktis?