Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Tak for lejligheden til at drøfte det her ganske rigtigt vigtige emne med Folketinget, nemlig hvordan det danske samfund får tilpasset sig klimaforandringer.
Det er jo nu adskillige år siden, vi satte et meget, meget grundigt arbejde i gang med henblik på at finde ud af, hvordan klimaforandringerne i de kommende årtier vil komme til at præge forskellige sektorer i det danske samfund.
Når man gør det, kan man vælge to sådan set ret forskellige tilgange.
Man kan vælge at lave en meget, meget detaljeret strategi, som påbyder virksomheder og kommuner og statslige styrelser, ministerier og alle mulige områder i samfundet, at de skal gøre sådan og sådan.
Eller man kan vælge den strategi, vi har valgt, at lave en rammestyret strategi, hvor ansvaret for at tilpasse sig klimaforandringerne bliver forankret ude i alle ansvarlige ressortministerier, i alle styrelser, i alle kommuner, ude hos erhvervene - kort sagt hos alle relevante aktører.
Det er som sagt den filosofi, der ligger bag regeringens klimatilpasningsstrategi, og det er altså helt bevidst, at strategien ikke sådan beskriver tiltag på et meget, meget detaljeret niveau.
Det skal nemlig sikre, at tilpasningen sker, og at den sker rettidigt.
Regeringen har afsat 11 mio. kr. på finanslovforslaget 2008 til et nyt Videncenter for klimatilpasning og til en portal for Klimatilpasning.
Det skal jeg vende tilbage til lige om lidt.
For tilpasningen er allerede i gang, heldigvis.
I ministerierne er man i fuld gang med de tiltag, som man umiddelbart kan sætte i værk.
For eksempel er man i Transportministeriet i gang med at ændre de regler, der anvendes ved konstruktion af veje, så vejene bedre vil kunne klare kraftige regnskyl.
For eksempel er man i Økonomi- og Erhvervsministeriet ved at revidere stormflodsordningen, som har været under hårdt pres efter de fem stormfloder, vi har haft bare inden for de seneste 2 år.
For eksempel vil man i Miljøministeriet i forbindelse med genopretning af en række vådområder og genopretning i ådalene samtidig skabe mulighed for, at vådområderne kan fungere som en buffer ved øget nedbør.
Både pesticidhandlingsplanen og vandmiljøplanen står foran evaluering, og effekten af klimaforandringer vil indgå i arbejdet.
Når den næste oversigt over statslige initiativer i kommuneplanlægningen kommer, så vil klimaændringer og det, at man skal tage højde for opgaverne med at tilpasse sig klimaet, også indgå.
I overvågningen af natur og miljø skal klimaændringer med andre ord være et meget, meget centralt omdrejningspunkt.
I øvrigt har man også i Økonomi- og Erhvervsministeriet allerede ændret bygningsreglementet, så en effektiv solafskærmning og brug af varmedæmpende ruder bliver fremmet.
I Sundhedsministeriet har man øget informationen om, hvilke forholdsregler man skal tage ved hedebølger osv. osv.
I mit eget ministerium, Klima- og Energiministeriet, fik vi muligheden for etablering af fjernkøling i visse kommunalt ejede fjernvarmeselskaber med i den nye energiaftale.
Det var et lovforslag, der blev fremsat i sidste uge.
Sådan kunne man nævne en lang, lang række eksempler på, at ministerier og styrelser er i fuld gang med opgaven.
Det ved jeg også man er udeomkring i en lang række kommuner.
Så sent som i går havde jeg lejlighed til at drøfte det her med en lang række borgmestre.
Flere kommuner, f.eks. Helsingør, Roskilde, Odense og Aalborg, indtænker allerede klimaændringerne, når man alligevel udbygger og renoverer kloaknettet.
Der begynder også nu at komme eksempler på kommuneplaner, som er klimasikrede, det gælder f.eks. i Hedensted Kommune.
Man kunne nævne mange flere eksempler.
De eksempler vil man kunne finde på den liste, der kommer til at ligge på den nye klimatilpasningportal, og der ligger allerede en foreløbig version af listen på Klima- og Energiministeriets hjemmeside.
Tanken er selvfølgelig, at alle ikke sådan skal starte fuldstændig på bar bund, men at man kan inspirere hinanden med de gode eksempler på måder på, hvordan det her kan gribes an.
Mange af eksemplerne viser, at klimatilpasning ikke nødvendigvis kræver de store finansielle midler.
Det, der er afgørende, er, at man allerede indtænker perspektivet, når man går i gang med planlægning og projektering af nye projekter.
Derudover er der også nedsat et nyt Koordinationsforum for Klimatilpasning, hvor relevante ministerier, kommuner og regioner er repræsenteret.
Det er tanken, at man her skal sikre et fælles grundlag for rettidig tilpasning og sikre samarbejde og koordination på tværs af sektorer og myndigheder.
Det nye Koordinationsforum har allerede holdt sit første møde, og det er så tanken, at de fremover skal komme med anbefalinger til regeringen om behov for igangsættelse af tiltag.
I Klima- og Energiministeriet er Videncenter for Klimatilpasning desuden allerede under etablering.
Videncenteret, som også fungerer som sekretariat for det nævnte koordinationsforum, skal sikre, at initiativerne i forummet bliver ført ud i livet.
Videncenteret får samtidig ansvaret for at etablere klimatilpasningsportalen.
Den danske forskning i, hvordan vi løser de udfordringer, som er forbundet med fremtidens klimaændringer, har hidtil været ret begrænset.
Den har også været forankret i nogle små og spredte forskningsmiljøer, hvor videndeling måske ikke har været fuldstændig optimal.
Det vil vi nu ændre på ved at etablere en koordineringsenhed for forskning i klimatilpasning.
Enheden er allerede etableret på Danmarks Miljøundersøgelser under Aarhus Universitet, som også, for at man kunne komme hurtigt fra start, finansierer enheden her i år med 3,5 mio. kr.
Under strategiens tilblivelse blev det også klart, at der er behov for udvikling af nogle nye modelværktøjer for at kunne lave de samfundsøkonomiske analyser, som i mange tilfælde vil være nødvendige, før vi kan træffe den endelige beslutning om, hvordan vi bedst tilpasser os, og hvornår vi gør det.
Der vil selvfølgelig være områder, hvor man umiddelbart kan gå i gang eller allerede er gået i gang, men i mange af de tiltag, som er nævnt i strategien, vil det jo være nødvendigt først med samfundsøkonomiske analyser, før vi træffer en beslutning om konkret handling.
Det er altså sund fornuft, at man foretager en afvejning mellem på den ene side konsekvensen af klimaændringerne, på den anden side sandsynligheden for, at de rent faktisk forekommer, og endelig for det tredje, hvad det så koster at tilpasse sig.
Det er helt parallelt til, når man som privatperson overvejer en forsikring.
Så sammenholder man selvfølgelig præmiens størrelse med den risiko, man har for at få en skade, før man beslutter sig for en konkret forsikring.
Det samfundsøkonomiske modelarbejde er allerede gået i gang.
Også her har Danmarks Miljøundersøgelser tilbudt finansiering, i år på 3,5 mio. kr.
Og ligesom med koordineringsenheden for forskning i klimatilpasning vil den videre finansiering for næste år komme fra Det Strategiske Forskningsråd.
Så er der en anden del af forespørgslen, hvor man stiller spørgsmålet: Hvilke overvejelser har regeringen gjort sig på baggrund af de indkomne høringssvar?
Der vil jeg sige, at jeg er glad for de mange konstruktive høringssvar, vi fik ind fra kommuner, fra organisationer og fra mange andre.
Jeg synes, det er udtryk for, at der er stor opmærksomhed om klimatilpasning, og også for, at rigtig, rigtig mange vil bidrage og sådan set allerede er i gang med arbejdet.
Vel var der også høringssvar, der pegede på behovet for konkrete handlinger med tilhørende finansiering, men vi har naturligvis foretaget de justeringer af strategien, som vi synes var nødvendige, og så har vi også opdateret strategien de steder, hvor der nu er igangsat konkrete tiltag, siden strategiudkastet blev offentliggjort.
Jeg håber, at vi med den her tilgang for alvor kan få sat turbo på det, der sker udeomkring i kommunerne.
Det er jo ikke mindst der, at rigtig meget af planlægningen skal ske.
Den skal ske ude i styrelserne.
Som sagt havde jeg lejlighed til at vende den her sag med ganske mange borgmestre og kommunale repræsentanter i går, og jeg må sige, at man altså der for alvor er i gang med at sørge for at få det her fokus på klimatilpasning tænkt konsekvent ind i planlægningen.
Og det er altså det, der skal til, hvis man skal vise rettidig omhu.
Jeg vil så afslutningsvis bare gøre opmærksom på, og det skulle være sendt over også til de forskellige ordførere og udvalgsmedlemmer, at der allerede fra nu af er afsat omkring 80 mio. kr. centralt fra til den samlede klimatilpasningsindsats i Danmark.
Så jeg mener, at vi her har et værktøj, der er til at gå i gang med.
Masser af kommuner er i gang.
Med klimatilpasningsportalen vil der kunne udveksles erfaringer, med de forskellige forskningsrettede tiltag vil der komme ny viden, og det vil løbende kunne opdateres.
Det vil man så kunne bringe ind i Koordinationsforummet for Klimatilpasning.