runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Jeg vil tage det sidste først.
Den fair definition er, enkelt fortalt: Hvis man tjener 100.000 kr., skal man betale x antal procent i skat, og lad os sige 50 pct. for regneeksemplets skyld; det vil sige, at man betaler halvdelen i skat, og hvis man så tjener 100.000 kr. ekstra, betaler man i Danmark lidt mere i skat af de næste 100.000 kr., end man gjorde af de første.
Det er, fordi vi har en accept af, at jo mere man betaler, jo mere kan man bidrage.
Men det skal jo ikke overdrives – og det formoder jeg at Socialistisk Folkeparti kunne tænke sig at gøre – sådan at hvis man har tjent en acceptabel borgerløn, som er under gennemsnittet i dag, og man så skulle gå hen og være dygtig nok til at tjene 100.000 kr. ekstra, så skal man betale de 80.000 kr. af dem i skat, så de kan få lov til at bruge dem i statsapparatet.
Men det er ikke den filosofi, vi har i Det Konservative Folkeparti, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Så må jeg bare sige, at kommissionen har været nedsat, og det var med Carsten Koch, den tidligere socialdemokratiske skatteminister, for bordenden.
Han leverede en social model, som vi forbedrede, og hr. Ole Sohn, hr. Jesper Petersens eget partis finanspolitiske ordfører, sagde, at den var inden for skiven.
Så der er ikke noget at komme efter.
Frank Aaen (EL), 2009-05-28:
Det er bare for at få det skåret helt ud i pap.
Altså, den her skattelettelse giver både i kroner og i procent mest til de rigeste, dem, der tjener mest, og giver både i kroner og i procent mindst til dem, der tjener mindst.
Og når det er sådan, øges uligheden i samfundet.
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Nej, jeg er ikke enig med hr. Frank Aaen i noget som helst stort set.
På den politiske side står vi – med al respekt – ved hver vores front, men vi lever i et demokrati, så vi debatterer og omgås da i en god tone uanset det.
Men hr. Frank Aaen er kommunist; hr. Frank Aaen ønsker, at staten skal eje alle virksomhederne, og at borgerne skal have en borgerløn.
Vi Konservative ønsker et fuldstændig anderledes system.
Vi vil gerne have et gulerodssamfund, hvor de, der gerne vil yde en ekstra indsats, selvfølgelig også skal have ære af det og dermed også en fair andel af deres egne penge tilbage.
Vi synes ikke, at de skal gå til skattevæsenet, og at statsapparatet så i øvrigt kan bruge pengene til, hvad de vil.
Frank Aaen (EL), 2009-05-28:
Jeg prøver lige en gang mere.
Hvis hr. Mike Legarth har læst bilagene til lovforslaget – og det går jeg ud fra – er det så ikke rigtigt, at han dér kan se, at det tydeligt og klart fremgår, at jo højere indkomst, jo større skattelettelse, både i procent og i kroner og øre, og at jo lavere indkomst, jo lavere skattelettelse, både i kroner og i procent?
Er det ikke nogenlunde sådan, billedet må siges at være?
Er hr. Mike Legarth ikke enig i det?
Og så skal man jo ikke gå i mere end 2. klasse for at kunne regne ud, at så øges uligheden i samfundet.
Er vi ikke enige om det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-28:
Jeg vil gerne kvittere for den radikale skatteordførers opmærksomhed og fokus på arbejdsudbud, og jeg vil også kvittere for en anerkendelse af, at regeringens skattereform øger arbejdsudbuddet.
Derfor vil jeg gerne prøve sådan at spørge lidt nærmere ind til, hvilke betragtninger det er, som Det Radikale Venstre ser som værende afgørende for de ønsker, som Det Radikale Venstre måtte have til Det Radikale Venstres indsats på skatteområdet.
Er det en afgørende forudsætning, at der i de ændringer, som Det Radikale Venstre skal deltage i i forhold til den skattereform, som VKO vedtager nu, ikke må ske forringelser af arbejdsudbuddet?
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Næ, det er vi ikke enige om.
Det, vi kan være enige om, er, at de 10 pct. danskere, der tjener mest, betaler ti gange så meget i skat som de 10 pct., der tjener mindst.
Og det er det simple svar på det spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2009-05-28:
Vi prøver nu her under øvelsen at finde ud af, bl.a. hvad Det Konservative Folkepartis skattepolitik egentlig er.
Vi ved jo, at der er lavet en skattereform, og vi kan forstå på regeringen, at der ifølge den er et skattestop, der virker frem til 2019.
Det er så den ene ting.
Så har vi i dag hørt den konservative ordfører sige: Nej, vi skal evaluere hvert eneste år og komme med eventuelle ændringer.
Det er jo en anden ting.
Og på De Konservatives hjemmeside står der en tredje ting, nemlig at målet er at komme ned på 50 pct. skat for de rigeste.
Det er jo tre ting.
Det kan jo ikke være alle tre ting.
Det er tre fuldstændig forskellige ting, altså et fastlåst skattesystem frem til 2019 eller årlige evalueringer med ændringer eller en yderligere sænkning af skatten for de rigeste.
Hvad er Det Konservative Folkepartis skattepolitik?
Er det en af de tre eller måske endda en helt fjerde ting?
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Man er fri til at fortolke, som man vil, men det her er i hvert fald en fejlfortolkning af de større.
Det er klokkeklart.
Vi har et skattestop.
Det står vi massivt bag.
Vi gør i hvert fald, hvad vi kan.
Indtil da lever vi op til den aftale, vi har indgået her i dag, eller er ved at lægge sidste hånd på.
Men enhver ansvarlig regering og dens støtteparti forholder sig selvfølgelig løbende til den politik, den har, og det var det, jeg forsøgte at tilkendegive før.
Magnus Heunicke (S), 2009-05-28:
Så deraf kan vi altså udlede at hvad?
Vi kan udlede, at ja, man vil sætte skatten endnu længere ned, ja, skattestoppet holder, og ja, vi skal evaluere det løbende hele tiden.
Så det er alle tre ting, som åbenbart er Det Konservative Folkepartis skattepolitik.
Det er vanskeligt for mig at vurdere, hvad det så er for forslag, vi vil se fra Det Konservative Folkeparti frem til 2019.
Vil der komme nye forslag eventuelt før et valg, hvor De Konservative går til valg på at sætte skatten yderligere ned, eller vil der ikke komme det?
Vil der komme nye forslag i løbet af hvert eneste år om at justere yderligere, eller vil der ikke komme det?
Eller vil man fastholde at stå last og brast med partiet Venstre og den siddende skatteminister om at sige, at der nu igen er et fasttømret og urokkeligt skattestop, selv om man har haft de ændringer?
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Nu er det jo formentlig til enhver tid oppositionens rolle at skabe så meget uklarhed og forsøge at fortolke det ene og det andet ud af selv meget simple budskaber.
Jeg kunne jo godt her og nu vælge den meget korte model, som vi hørte hr. Nick Hækkerup gøre brug af i dag, og bare kort svare ja eller nej, men jeg vil da godt lige prøve at uddybe det lidt en gang til, så der ikke er tvivl om, hvad det er, vi står for.
Den konservative skattevision er, at ingen skal betale mere end 50 pct. skat af den sidst tjente krone.
Vi står bag det skattestop, som den her reform står inde for.
Det er jo en del af den.
Og så siger jeg, at enhver ansvarlig regering på det overordnede plan selvfølgelig skal forholde sig til den økonomiske politik.
Hvem havde for et års tid siden drømt om, at vi skulle stå i den krisesituation, vi er i nu?
Og hvis man i en eller anden hypotetisk situation kunne have brug for at forbedre privatøkonomien på en eller anden måde på sigt, så vil vi forligspartier da forsøge at sætte os sammen og se, om der kan findes en model for det, og det er det, jeg åbner op for, og intet andet.
Jacob Jensen (V), 2009-05-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for nogle af de meldinger, som den radikale ordfører også her i dag er kommet med omkring de ambitioner, man har i Det Radikale Venstre på skatteområdet, og også kvittere for det udspil, der ligger fra De Radikales side her fra januar i år.
Der kan man jo se nogle af de visioner beskrevet, til forskel fra S og SF der jo som bekendt, og som dagens debat jo også har vist, endnu ikke har gjort sig klart, hvordan deres skattepolitik skal se ud.
Hvordan vurderer hr. Niels Helveg Petersen muligheden for at få gennemført den vision her i Folketinget med rød blok, som Det Radikale Venstre nu befinder sig iblandt?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Altså, jeg må bare gøre hr. Jesper Petersen opmærksom på, at Dansk Folkeparti med Forårspakke 2.0 har fået meget væsentlige forbedringer igennem for eksempelvis pensionister og lavtlønnede.
Vi fik, som hr. Jesper Petersen ganske rigtigt gjorde opmærksom på, flyttet en lettelse i topskatten på 1 pct. ned til en forøgelse af lettelsen på bundskatten til 1,5 pct. i stedet for kun 0,5 pct.
Det er noget, der kommer alle til gode.
Så har vi fået indført den grønne check, som jo bliver endnu højere, end det oprindelig var tænkt fra regeringens og Skattekommissionens side.
Og den bliver målrettet personer med lav og middel indkomst, så den bliver på 1.300 kr. årligt.
Og så er der pensionstillægget, som bliver forhøjet med 2.000 kr. årligt.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvordan hr. Jesper Petersen kunne komme frem til, at eksempelvis pensionister skulle blive dårligere stillet med den her reform.
Tværtimod kan jeg kun forestille mig, at pensionister får det bedre økonomisk med reformen her.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Vil ordføreren mene, at det også gælder for de pensionister, som hidtil har benyttet sig af hjemmeserviceordningen, og som nu må se den blive forringet?
Men jeg går ud fra, at skatteordføreren har sat sig ind i de forringelser, man gennemfører med skattereformen.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Nu vil jeg så tillade mig at bruge den samme måde at svare på, som hr. Nick Hækkerup brugte til at svare Folketinget den halve time, inden jeg stod heroppe, da han sagde, at han har svaret på det samme spørgsmål igen og igen, så derfor er svaret det samme.
Ja, jeg har allerede svaret hr. Jesper Petersen på det spørgsmål omkring hjemmeservice, og jeg mener ikke, at der nogen, der bliver stillet ringere.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Så når der står i lovforslaget, at her bliver der gennemført besparelser på hjemmeserviceordningen, er det simpelt hen noget sludder, ministeriet har skrevet?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Jeg må igen fastholde, at jeg ikke mener, at der er nogen pensionister, der stilles ringere med Forårspakke 2.0, end de var før reformen.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-28:
Hvis nu vi tager udgangspunkt i det sidste udsagn fra hr. Mikkel Dencker, nemlig at ingen pensionist stilles ringere – og det fremgår jo også af den beregning, vi har fået her som svar på spørgsmål, at et pensionistægtepar i ejerbolig og med én ATP vil vinde 4.000 kr. – så er spørgsmålet: Er det rimeligt, set i forhold til at en person, der som skatteministeren tjener godt 1,1 mio. kr., får en skattelettelse på 55.000 kr.?
Er det det, der er en rimelig social balance?
Spørgsmålet er, om det her er en rødvinsreform eller en champagnereform eller en reform, der kommer alle til gode.
Finder Dansk Folkeparti, at der er en rimelig balance, når de, der tjener over 1,1 mio. kr., får en skattelettelse på 55.000 kr., mens en pensionist får en på 4.000 kr.?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Jeg må fastholde igen, at jeg mener, at det absolut er en socialt afbalanceret reform, vi laver her.
Det vil altid være sådan, at jo mere man tjener, jo mere betaler man i skat, og jo mere får man ud af eksempelvis en lettelse i bundskatten.
Sådan må det nødvendigvis være.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Klaus Hækkerup havde forestillet sig, at man skulle skrue en skattereform sammen, hvor alle borgere i hele landet fik nøjagtig det samme beløb i lettelse.
Hr. Klaus Hækkerup må da gerne redegøre for, hvordan det skulle strikkes sammen, for jeg kan fornemme, at det er det, man godt kunne tænke sig.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-28:
Det er det der begreb socialt afbalanceret.
Altså, den sociale forståelse hos Dansk Folkeparti er, hvis det her betragtes som socialt afbalanceret, at de, der tjener allermindst i vores samfund; de, der er nede på folkepensionens grundbeløb – et sted mellem 110.000 kr. og 115.000 kr. om året – skal have en skattelettelse på 4.000 kr., hvorimod de, der tjener 1,1 mio. kr., skal have en skattelettelse på 55.000 kr. om året.
Det er, hvad Dansk Folkeparti forstår som socialt afbalanceret.
Så håber jeg sandelig ikke, at Dansk Folkeparti skal være med til at lave flere reformer, der skal være socialt afbalancerede i vores samfund.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Jeg må bare endnu en gang gentage, hvad jeg allerede har sagt, nemlig at vi har lavet nogle rigtig gode elementer i den her skatteaftale, som netop tilgodeser de lavtlønnede og især pensionisterne; der sker en forhøjelse af pensionstillægget, der er den grønne check, som målrettes folk med en lav eller middelstor indkomst og dermed også de fleste pensionister, og vi har også fået flyttet en lettelse i topskatten ned til bundskatten, så den kommer alle her i samfundet til gode.
Og så mener jeg stadig væk, at hr. Klaus Hækkerup skylder en forklaring på, hvordan han vil lave de skattelettelser, som gør, at alle borgere her i landet får en lettelse på samme kronebeløb, som er det, jeg hører hr. Klaus Hækkerup godt kunne tænke sig.
Men det er da rart at høre, at der i det mindste er én Socialdemokrat, der fremlægger noget konkret politik og ikke gør, som hr. Nick Hækkerup gjorde, da han slet ikke ville svare på nogen spørgsmål om, hvad den socialdemokratiske skattepolitik går ud på.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-28:
Vi har nu diskuteret den her pilskæve skattereform, og det vil hr. Mikkel Dencker så åbenbart ikke give os andre ret i at den er, selv om det virker ret tydeligt, men jeg vil godt tage fat på noget andet, nemlig på den sundhedsmæssige side, som den her reform også virker skævt på.
Vi har haft Forebyggelseskommissionen, som, inden tryksværten på papiret var tørt, kunne smide deres rapport i skraldespanden, og her har vi en skattereform, som lægger op til, at chokoladeis skal være dyrere, mens chokolademousse skal være billiger, og at sodavandsis skal være dyrere, mens der ikke er nogen afgiftsnedsættelse på slushice.
Er det en sundhedsmæssig balance, som hr. Mikkel Dencker synes er fornuftig?
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Jamen det blev jo endnu mere skønt, da man begyndte at prale af, at man havde fået fjernet den her topskattelempelse, der var lagt op til, og som i stedet for kom på bundskatten.
Og fint nok, jeg vil også hellere lempe bundskatten end topskatten; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men den måde, man finansierer det på, er jo ved at tage pengene fra f.eks. personfradraget.
Der tager man en stor klump, som rammer pensionister og lavtlønnede hårdest.
Tillykke med den finansiering.
Tillykke med et kæmpe bluffnummer, hvor man lader, som om man gør noget for de dårligt stillede, og så i stedet for laver en finansiering, som er komplet uretfærdig.
Men jeg er glad for, at vi her fik at vide, at hr. Mikkel Dencker er helt sikker på, at der ikke er en eneste pensionist i det her land, som vil tabe på skattereformen.
Det må vi så få efterprøvet, for situationen vil være, at det er der.
Der vil være danskere, der taber på den her reform: lavtlønnede og pensionister.
De, der helt sikkert ikke taber, er alle de velstillede, som hr. Mikkel Dencker nu giver en kæmpe gave til flere rejser, mere champagne, nye udestuer og swimmingpools.
Tillykke med det.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Så derfor bakker jeg selvfølgelig fuldt op om fru Pia Kjærsgaards udtalelser her fra talerstolen i går.
Jeg har noteret mig, at både under førstebehandlingen for en måneds tid siden, ved andenbehandlingen forleden dag og så sandelig også ved tredjebehandlingen i dag har hr. Nick Hækkerup brugt ord som rødvinsreform og en reform til ære for Champagnedanmark.
Andre ord som Elitedanmark blev også brugt som udtryk, når hr. Nick Hækkerup skulle karakterisere den her reform, Forårspakke 2.0.
Det undrer mig en del, at der bliver brugt sådan nogle udtryk.
Hvis man slår op på Socialdemokratiets hjemmeside og på Socialistisk Folkepartis hjemmeside, ligger der – eller lå i hvert fald – et fælles udspil fra de to partier tilbage fra januar med de krav, som partierne havde til de kommende skatteforhandlinger.
Der var – frit husket – ni punkter, som listede op, hvad man havde af hovedkrav.
Ved førstebehandlingen fik vi jo slået fast, at de ni punkter var gennemført med Forårspakke 2.0.
Det var sådan noget som lavere bundskat, det var sådan noget som højere grønne afgifter, det var forhøjet pensionstillæg, så jeg forstår slet ikke, hvorfor man er så utilfreds med den reform, som nu er her, når alle ens egne ni hovedpunkter er gennemført.
Så vil hr. Nick Hækkerup ikke fortælle os andre, hvad det er, der gør, at man stemmer imod, og hvad det er, man agter at ændre på et senere tidspunkt, hvis man får magt til det?
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Det må jeg afvise fuldstændig, og jeg bliver nu lagt nogle ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg har ikke talt om, hvordan det kommer til at se ud for boligejerne samlet set – det er regeringen, der anvender den slags fikumdik for at få pengene til at passe.
Jeg har sagt, at boligejerne ikke har noget at frygte.
Det har ikke noget at gøre med, hvordan det ser ud samlet set.
Det er ikke noget med, at vi hæver skatten helt vildt og tager 1,4 mia. kr. mere fra dem – faktisk er det 2 mia. kr., men så laver regeringen også en kompensationsordning.
Det bliver der ikke noget af.
Vi vil ikke putte med det, som regeringen har gjort.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Det må da respekteres, at hvis man læser de ni principper igennem, som vi har lagt på, og som fortsat ligger på vores hjemmeside, så er de ikke imødekommet med den her reform.
Så er de ikke imødekommet med den her reform.
Det er rigtigt, at for enkelte af dem kan man sige, at her er vi kommet et lille stykke ad vejen.
Her har vi bevæget os et lille stykke, men langt-, langtfra nok.
Jamen i virkeligheden er det vel meget, meget sigende, at spørgsmålene bliver ved med at kredse præcis om det her med, hvad det er, vi vil, i stedet for det, som er til behandling, nemlig skattereformen.
Jeg kan da godt forstå, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke har lyst til at diskutere den her reform, fordi den jo, som hr. Mikkel Dencker også sagde, er skæv.
Det er en rødvinsreform, en champagnereform, en gave til Elitedanmark, så jeg kan da godt forstå, at man bliver ved med at kredse om det, der ikke er emnet i dag, nemlig hvad det er, Socialdemokratiet vil lave om.
I virkeligheden er det jo en ansvarsforflygtigelse i forhold til det, man selv gør i dag, nemlig at man gør alt, hvad man kan, for at lægge afstand til det, som vi i virkeligheden diskuterer, nemlig den her pilskæve rødvinsreform.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-28:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget helt konkret omkring det grønne image, som man jo meget gerne vil have i Socialdemokratiet.
Hvad er det for nogle grønne afgifter, der skal have en ekstra stigning?
Er det elafgiften?
Er det benzinafgiften?
Altså, det er to konkrete spørgsmål, som jeg mener det må være meget nemt at svare på, når man har sådan en fin skatteplan.
Jo, men nu hørte jeg godt nok debatten, og det er såmænd derfor, jeg spørger, for der kom jo ikke rigtig noget svar, nemlig: Er det energiafgiften, der skal have en stigning?
Er det benzinafgiften, der skal have en stigning?
Eller er der nogen andre afgifter, som skal have en stigning i den socialdemokratiske skatteplan?
For på en eller anden måde skal den jo finansieres.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Jamen svaret bliver jo ikke anderledes af, at spørgsmålet bliver stillet mange gange.
Svaret bliver jo ved med at være: Vi vil sammen med SF fremlægge et klart og sammenhængende udspil til, hvordan det er, vi vil ændre den pilskæve skattereform, som et flertal i Folketinget har tænkt sig at vedtage i dag.
Jeg har meget præcist redegjort for, hvad det er for nogle kritikpunkter, som vi har af skattereformen.
Jeg har også kunnet konstatere, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke er interesserede i at diskutere skattereformen, og det kan jeg sådan set godt forstå, for det er da en kamp op ad bakke at skulle forsvare den.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Som vælger må man simpelt hen være komplet rundt på gulvet og forvirret, hvis man har haft den idé, at Dansk Folkeparti skulle kæmpe for almindelige mennesker, for pensionister og for dårligt stillede.
Man er med til her at lave en skattereform, som er pilskæv.
I går fik vi en helt ny, meget spændende læsning af skattereformen, som er ret interessant for mig – ny og overraskende i hvert fald – fra fru Pia Kjærsgaard fra hr. Mikkel Denckers parti.
Hun påstod under afslutningsdebatten, at uligheden ikke stiger med den her skattereform, at der ikke bliver forringelser på hjemmeserviceordningen, og at ingen pensionister kommer til at tabe på den.
Men jeg vil gerne høre, om hr. Mikkel Dencker læser skattereformen på samme måde, for så er vi nødt til at have det afklaret her i ellevte time, inden vi stemmer.
Er det sådan, at også hr. Mikkel Dencker tror, at det her er en socialt afbalanceret skattereform, der ikke øger uligheden?
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Det kunne være så fremragende, hvis hr. Eyvind Vesselbo havde været her fra debattens start, for så ville han nemlig kunne konstatere, at det her er en refleksion af det spørgsmål, som er stillet af, tror jeg, samtlige øvrige spørgere, og derfor er svaret jo også givet.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Jeg må blot sige, at der var et direkte forkert udsagn i det, hr. Jonas Dahl sagde.
Det er ikke forårspakke 2.0, der i afgiftsmæssig forstand gør forskel på chokoladeis og chokolademousse; den forskel har såmænd været der de sidste 80-90 år.
Men det, der alene sker med reformen her, er, at man generelt hæver afgiften på usunde ting, og det troede jeg faktisk var noget, som Socialistisk Folkeparti bakkede op om.
Om man på et senere tidspunkt skulle skrue afgiftsstrukturen sammen på en anden måde for usunde ting, må jo være noget, man diskuterer til den tid, altså om chokolademousse skal afgiftbelægges på samme måde som chokoladeis, og jeg synes faktisk, at det her ikke er det rette forum at gøre det i nu.
Så undlod hr. Nick Hækkerup jo så at svare på det andet spørgsmål, jeg stillede, og det var jo nok meget behændigt.
Så må jeg jo stille det en gang til: Hvad er det for nogle ting, der skal ændres i den her reform, når hr. Nick Hækkerup og hans partifæller kommer til magten?
Nu synes jeg, det har været en ret pinlig omgang for Socialdemokratiet indtil videre med den fremlæggelse, hr. Nick Hækkerup har præsteret.
Der har været stillet en lang række spørgsmål om, hvad Socialdemokratiets politik på skatteområdet går ud på.
Vi får ingen svar.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-28:
Det er bare lidt påfaldende, at Dansk Folkeparti ikke lever med i nutiden og ikke er villige til at revidere nogle varegrupper, som trods alt har ændret sig en lille smule siden 1922.
Det undrer mig lidt, at man ikke er villig til at se på den udvikling, der er sket inden for de varegrupper, der er inde i billedet, og hvor der i dag bruges sukker.
Jeg forstår ikke, hvordan man fra Dansk Folkepartis side kan være med til en sundhedsmæssigt så skæv reform, som vi ser her, når vi kunne sikre, at danskerne fik en bedre forebyggelse og nogle sundhedsmæssigt bedre tilbud; det kræver netop, at vi får en skattereform, som faktisk også har en sundhedsmæssig balance, men det har den her reform jo ikke.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Jeg kan forsikre, at boligejerne ikke har noget at være bange for.
Der vil komme et udspil, og jeg er sikker på, at der vil komme masser af lignende spørgsmål som dem, den socialdemokratiske ordfører fik tidligere.
Vi fremlægger et udspil på den anden side af sommerferien, og deri vil alle de elementer, man kan finde på at spørge til, indgå.
I virkeligheden ville jeg, hvis det var mig, der stod bag den her skattereform og inden valget havde lovet, at man ikke ville gøre noget ved boligejerne, tage det lidt mere roligt med at angribe andre partier for måske at have skumle hensigter.
Det er ikke SF, der har udsendt et brev personligt til 400.000 vælgere og sagt til dem, at der ikke sker noget med boligskatterne.
Det er de andre, der vil det.
Og så laver man en reform, hvor man netto opkræver 2 mia. kr. mere i 2019 fra boligejerne ved at beskære rentefradraget.
Så laver man en kompensationsordning, og så er vi nede på 1,4 eller 1,5 mia. kr., som man tager mere.
Det er ikke mig, der har givet et løfte, som jeg bagefter bryder.
Så måske ville jeg lade være med at være helt så kålhøgen på det spørgsmål, som jeg har oplevet Venstre være i dag.