runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-17:
Tak for det.
Jeg skal til at starte med også meddele, at jeg står her i stedet for hr. Rasmus Helveg, som desværre er på rejse i sin egenskab af udenrigsordfører.
Det var godt nok på vegne af Nordisk Råd, men vi samarbejdede med OSCE, og der skal i hvert fald lyde en stor tak for det gode samarbejde, vi havde der, og en tak for deres meget ambitiøse indsats med at få afdækket eventuel valgsvindel.
Nu til talen fra Rasmus.
Hr. Rasmus Helveg Petersen, selvfølgelig, undskyld for det.
Jeg læser højt fra talen: Jeg vil gerne takke udenrigsministeren for redegørelsen til Folketinget.
Vi kan fra radikal side glæde os over det store danske engagement i OSCE-arbejdet, og vi tilslutter os redegørelsen.
Det er særlig glædeligt i årets redegørelse at notere, at missionen i Zagreb kan lukkes.
Vi håber fra radikal side jævnligt at kunne fejre lukningen af OSCE-missioner, men må også erkende, at der fortsat er meget arbejde at tage fat på.
Lukningen i Zagreb er illustrativ for den generelle udvikling i Balkanregionen, der jo traditionelt har fyldt meget i OSCE's arbejde.
Der er færre konflikter og bedre samtale landene imellem.
Til gengæld har vi fra OSCE's side brug for et fortsat stærkt engagement, ikke mindst i de centralasiatiske lande og i Hviderusland.
Som redegørelsen viser, er Hviderusland for tiden det mest problematiske land på det europæiske landkort, når det gælder demokrati og menneskerettigheder, og vi vil opfordre såvel OSCE som udenrigsministeren til at fortsætte arbejdet med at påvirke styret i Minsk.
For så vidt angår de centralasiatiske lande, er OSCE jo afgørende vigtig.
OSCE leverer en ramme om demokrati og menneskerettigheder, som ikke leveres af andre aktører.
I 2011 har der været særlig fokus på Kirgisistan, hvor en OSCE-politimission bistår regeringen med at dæmpe de interetniske spændinger i landet.
Det er godt arbejde, og det er præcis den slags ting, der gør OSCE til en vigtig og afgørende institution.
I redegørelsen fremgår det også, at Ukraine vil overtage formandskabet i 2013, når det nuværende irske formandskab udløber.
Jeg citerer fra redegørelsen: »Ukraine vil overtage OSCE-formandskabet den 1. januar 2013. Det må ventes at ville udgøre en særlig udfordring, ikke mindst i lyset af de aktuelle eksempler på tilbagerulning af retsstatsstandarder, jf. bl.a. Timoshenko-sagen.
Vi kan fra radikal side også tage denne del af redegørelsen til efterretning, og vi vil følge udviklingen i Ukraine særligt.
Til slut vil jeg sige mange tak for redegørelsen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-17:
Lad mig starte med at slå fast, at jeg og regeringen naturligvis ser positivt på ethvert tiltag, der har til formål at forbedre trafiksikkerheden.
Dansk Folkeparti har fremsat det på mange måder, synes jeg, sympatiske forslag om krav om sikkerhedsseler i busser og andre køretøjer, der transporterer børn og unge.
Da det er praksis at have sikkerhedsseler i alle andre biler end busser, er det kun i busser, at der ikke er et ubetinget krav om anvendelse af sikkerhedssele og sikkerhedsudstyr til børn.
Området har selvfølgelig stor fokus fra forældre og medierne, og det er jo altså sådan, at kommunerne ved udbud af skolekørsel har mulighed for at kræve sikkerhedsseler i busserne, og jeg tror, at man derfor må antage, at mange kommuner bruger det som et kriterium i udbuddet.
Rent faktisk er det så heldigvis også sådan, at der forekommer meget få uheld med busser, men det skal selvfølgelig ikke forhindre os i, hvis vi kan, at gøre noget yderligere på området.
Ressortområdet for sikkerhedsseler er delt imellem Transportministeriet, som jo fastsætter de tekniske krav til sikkerhedsselerne i køretøjet, og Justitsministeriet, der fastsætter krav om anvendelse af sikkerhedsseler.
Som mange sikkert er klar over, er det sådan, at busser, der er registreret første gang fra 1. oktober 1999 eller senere, skal der være sikkerhedsseler i.
Så er det spørgsmålet, om man kan eftermontere sikkerhedsseler i busser, der er ældre.
Og der må man sige at vurderingen er, at det ikke yder den samme sikkerhed, fordi en eftermontering, installation i busserne osv. ikke yder den samme sikkerhed.
Det er den vurdering, Trafikstyrelsen har, så det er måske ikke så ligetil.
Min umiddelbare opfattelse er derfor, at den bedste løsning ville være en ændring af Justitsministeriets anvendelsesregler.
Det har jeg som sagt ikke ressortansvar for, men jeg vil meget gerne, hvis man i øvrigt ønsker det i udvalget, tage en drøftelse med Justitsministeriet om, hvorvidt der er nogle ting, vi kan gøre her, og så i givet fald vende tilbage i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Min indstilling til Justitsministeriet vil også være, at anvendelseskravet af hensyn til effektiviteten og den kollektive transport ikke skal omfatte almindelige bybusser og rutebiler med ståpladser.
Det tror jeg vil være til skade for den kollektive transport.
Men mere specifikt der, hvor den kollektive trafik, altså busserne, også bliver brugt til skolebusser, synes jeg at vi skal prøve gennemgå kravene, for som jeg startede med at sige, er det selvfølgelig et sympatisk forslag, der kan være med til at øge sikkerheden for ikke mindst vores børn og unge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Jeg er her bare som mig selv.
På vegne af SF vil jeg gerne starte med at takke udenrigsministeren for redegørelsen og gennemgangen af de udfordringer, som OSCE-landene står over for i dag.
I SF er vi meget glade for det arbejde, som OSCE lægger i at forhindre globale konflikter og kriser.
Vi er også meget glade for det øgede OSCE-fokus på de nordafrikanske lande, der er i transition i forhold til det arabiske forår, og jeg vil specielt nævne de valgobservatører, der er rejst til bl.a. Tunesien.
Vi ser også frem til et styrket samarbejde i forbindelse med Afghanistan, ligesom lukningen af kontoret i Zagreb må siges at være en succes for OSCE.
I SF er vi på linje med OSCE's prioritering af et styrket samarbejde og støtter den linje, der er blevet lagt.
Som der er blevet talt om tidligere i dag, er udviklingen i Hviderusland jo noget, der optager os alle meget.
Det optager i særdeleshed OSCE-landene, og Danmark har været med til at iværksætte udsendelse af rapportører til Hviderusland for at undersøge brud på menneskerettighederne.
Den efterfølgende rapport viser, at der foregår grove brud på menneskerettighederne.
Det litauiske formandskab har ikke haft held til at iværksætte en opfølgende undersøgelse.
Det er SF's holdning, at vi gennem vores medlemskab af OSCE skal lægge et maksimalt pres på den hviderussiske regering for at stoppe de modbydelige handlinger, der finder sted.
Det er vores alles ansvar, at vi gør alt, der står i vores magt, for at løse den uholdbare situation i Europas sidste diktaturstat.
Det er specielt positivt, som udenrigsministeren også påpeger, at kontroversielle emner som torturbekæmpelse og forsamlingsfrihed har været på dagsordenen i 2011, og det er netop vigtigt, at OSCE kan sætte nogle kontroversielle dagsordener, på trods af at ikke alle landene nødvendigvis er enige i dem.
Menneskerettigheder og demokrati er nogle af de fundamenter, som vores samfund er bygget på.
OSCE's virke er en beskyttelse af disse rettigheder, og det vil vi fortsat gerne kæmpe for i SF.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Tak for det, og tak for OSCE-redegørelsen, der har været rigtig, rigtig spændende læsning.
Jeg synes, at det i en verden, hvor de politiske og økonomiske konfliktlinjer flytter sig og flytter sig meget hurtigt, er væsentligt at have en organisation som OSCE.
Det har også, hvis man kigger på OSCE's historie, vist sig, at organisationen faktisk har formået at ændre sin tilgang til tingene i takt med de meget store ændringer, som er sket i verden siden organisationens dannelse.
I forhold til det sidste møde må vi jo fra Liberal Alliances side sige, at vi støtter, at indsatsen i Middelhavsområdets lande bliver styrket.
Det er et fantastisk spændende område, og det, der kommer til at ske i det område, får naturligvis også rigtig stor betydning for, hvad der kommer til at ske i Europa.
Derfor synes vi, at OSCE-samarbejdet skal styrkes og prioriteres, men samtidig er det også væsentligt at holde fast i, at det skal være en organisation, som kan træffe beslutninger, som kan implementere beslutninger, og som kan holde fast i beslutninger, herunder at medlemslandene selvfølgelig skal leve op til deres forpligtelser, også hvad angår menneskerettigheder.
Der er et lille punkt i selve redegørelsen, som jeg godt lige vil knytte en kommentar til, og det er punktet om Hviderusland, som jo er det sidste diktatur, vi har i vores nærmeste omkreds, kan man sige.
Og der bliver der i det arbejde, der er blevet lavet indtil nu, af gode grunde selvfølgelig, lagt utrolig stor vægt på at fremme de politiske rettigheder i Hviderusland.
Det mener vi er vigtigt, men vi mener faktisk også, at det er væsentligt, at man kigger på de økonomiske rettigheder, fordi vi ved, at i et samfund, hvor også økonomien er fri, er der en større sandsynlighed for, at vi også kan se dette samfund udvikle sig i retning af liberale værdier, som vi jo sætter pris på i vores del af verden, herunder i OSCE-samarbejdet.
Men jeg vil sige tak for redegørelsen, og vi ønsker naturligvis at støtte, at redegørelsen fremmes i Folketingssalen, eller hvad det hedder.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Jamen så forstår jeg på svaret, at det er meget tæt på, at man i virkeligheden mener, at en havnetunnel for så vidt erstatter betalingsringen.
For ellers hørte jeg da ikke ordentligt efter.
Jeg forstår også på den socialdemokratiske ordfører, at betalingsringen ikke var en populær sag.
Skal jeg forstå det sådan, at havnetunnelen så er det, og at det er derfor, det er en stærk vision og noget, man skal give sig i kast med?
Skal det i virkeligheden ikke afgøres af, om det her virkelig gør noget ved problemerne?
Altså, når nu betalingsringen ikke blev til noget, er der vel flere visioner og flere alternativer end bare at bygge en havnetunnel og dermed gøre plads til flere biler i byen – måske ikke i den indre by, men andre steder i byen.
Anne Baastrup (SF), 2012-04-17:
Den hurtige udregning – hvis man lægger alt det sammen, som jeg sådan lige kan komme i tanker om at Venstre har foreslået skal finansieres ved OPP – så er det vel i området af 300-400 mia. kr.
Jeg ville så frygtelig gerne have at vide fra Venstre, hvor mange penge Venstre forventer, at bilisterne skal betale, når man anvender OPP, hvad vi synes er en god idé.
Hvad kommer det så til at koste at køre under havnetunnelen?
Er det 100 kr. pr. tur?
Er det 150 kr. pr. tur, hvis det er sådan, at den pensionskasse, der skal finansiere det via OPP, skal have pengene hjem igen?
For det er jo vores alle sammens penge, som vi meget gerne vil have, når vi bliver gamle.
Martin Geertsen (V), 2012-04-17:
Jeg bliver nødt til at svare fru Anne Baastrup på samme måde, som jeg gjorde før, nemlig, at det jo kræver for det første, at Transportministeriet kommer med de analyser, der gør, at vi får en eller anden fornemmelse af, hvad det er for en linjeføring, vi arbejder med, og for det andet at vi også får resultatet af de økonomiske analyser, som skal ligge til grund for at få en eller anden form for beslutning om en mere detaljeret analyse af havnetunnelens fremtid.
Så i virkeligheden glæder mig over, at fru Anne Baastrup og jeg deler opfattelsen af, at det næsten ikke kan gå hurtigt nok med, at Transportministeriet får lavet de her beregninger færdige, så vi kan få truffet en beslutning om en havnetunnel.
Der må jeg sige til fru Anne Baastrup, at jeg tidligere har været en lille smule i tvivl om, hvor SF lå henne på spørgsmålet om en havnetunnel, men jeg kan se, at vi deler opfattelsen af, at det ikke kan gå stærkt nok.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Jeg hæftede mig ved den socialdemokratiske ordførers bemærkninger om, at forslaget om at lave en havnetunnel er udtryk for en meget, meget stærk vision.
Og mange af argumenterne for, at en havnetunnel ville være rigtig god, kunne jeg jo genkende fra hele diskussionen om trængselsringen, herunder spørgsmålet om miljø i den indre by, emissioner osv. osv. Jeg skal bare høre, om det er sådan, at man i Socialdemokratiet nu mener, at en havnetunnel mere eller mindre erstatter f.eks. den trængselsring, som jo altså på socialdemokratisk foranledning ikke blev til noget.
Martin Geertsen (V), 2012-04-17:
Det er jo derfor, jeg er så enormt optaget af det analysearbejde, som forhåbentlig foregår i Transportministeriet i øjeblikket, og som dels skal fastlægge, hvad det er for en linjeføring, som man skal arbejde videre med, dels – som transportministeren også var inde på i sin tale før – skal se på, hvad det er for nogle forskellige former for finansieringsmodeller, som man skal se nærmere på.
Er det privat finansiering i en kombination med brugerbetaling?
Er det ren offentlig finansiering?
Eller hvad er det for nogle forskellige kombinationer, man kan arbejde med?
For at kunne svare fru Anne Baastrup meget præcist på det spørgsmål, er jeg nødt til at sige, at jeg med stor interesse afventer det arbejde, som forhåbentlig er i gang i Transportministeriet lige i øjeblikket.
Rasmus Prehn (S), 2012-04-17:
Havnetunnelen handler jo om at lede biltrafikken uden om byen, så vi får mindre forurening i byen.
Der skal en række andre tiltag til, og det er jo derfor, vi har en bred aftale – bl.a. med Enhedslisten – om at udmønte en hel milliard kroner til andre initiativer i forhold til bedre kollektiv trafik.
Vi skal have flere busser, vi skal have hyppigere metroafgange, vi skal have flere tog, vi skal have supercykelstier – der er masser af tiltag, der skal til.
Men hvis vi får en havnetunnel også, bliver det endnu bedre, og det er det, jeg og Socialdemokratiet ser som en stærk vision.
Og jeg håber, at Enhedslisten kommer til at se, at det faktisk er godt med færre biler og mindre forurening i byen.
Det er faktisk lige Enhedslistens politik.
Martin Geertsen (V), 2012-04-17:
Hvis man nu breder debatten en lillebitte smule ud, for så vidt angår den del, der handler om finansiering, så kan man sige, at det, Liberal Alliances forslag lægger op til, er et spørgsmål om en rent privatfinansieret havnetunnel.
Hvis man prøver at kigge på nogle af de andre store infrastrukturprojekter, som er etableret her i hovedstaden, så er de jo i høj grad finansieret i en form for kludetæppe.
Altså, se på metroen, som jo dels hviler på brugerbetaling, forstået som billetindtægter, dels i høj grad også er baseret på, at man har frasolgt statslige og kommunale grunde.
Er det en model, som den socialdemokratiske ordfører kunne se for sig – måske i en kombination med noget OPP i en eller anden form – som en måde at finansiere en havnetunnel på?
Rasmus Prehn (S), 2012-04-17:
Jamen Venstres ordfører har jo fuldstændig ret i, at man tænkte kreativt i forbindelse med den også meget stærke vision, som det er og var at etablere en metro.
Man tænkte dygtigt.
Man tænkte nyt.
Man prøvede nye veje.
Når det er sådan, at vi kan være enige – også med Venstre – om, at det kan være en stærk vision med en havnetunnel, så skal vi da også sætte os sammen og tænke på tværs, tænke nyt, tænke kreativt og se, om vi kan gøre nogle forskellige ting for at kombinere tingene.
Sådan er det ikke.
Så man er nødt til at gøre noget nyt, man er nødt til at gøre noget anderledes.
Og der kan det godt være, at man kan kombinere flere forskellige ting.
Så længe vi er enige om, at visionen er der, og at vi skal arbejde i den retning, så må vi prøve at kombinere forskellige modeller for at få løftet den her stærke vision.
Det glæder jeg mig til samarbejdet med hr. Martin Geertsen om.
Enhedslistens ordfører ved jo ligesom alle andre, at selv om at vi faktisk var nogle, der lagde et ihærdigt stykke arbejde i at få gennemført den her trængselsring, så blev det aldrig nogen rigtig populær sag i befolkningen.
Der var en voldsom modstand imod det, og derfor tog vi fra regeringens side den konsekvens af det, at vi sagde: Jamen så lad os da få de klogeste hoveder i kongeriget til at indgå i en trængselskommission, hvor de kan sidde og komme med ideer til en endnu bedre løsning.
Altså, når nu der ikke er opbakning til en trængselsring, må vi finde på noget andet at gøre.
Derfor er vi jo netop i de her timer i gang med at forhandle om at lave den her trængselskommission.
Jeg kan se, at der endda allerede har været noget ude i medierne om, at vi er meget tæt på at finde den endelige løsning på, hvordan den skal sammensættes.
Den kommer med en række anbefalinger om lidt over et år, som vi selvfølgelig skal følge op på, ligesom vi skal tage en masse nyttige initiativer, også med hensyn til den trafikmilliard, vi har, og som vi skal være med til at udmønte sammen med hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten.
I den sammenhæng vil jeg gerne sige, at det at man kunne supplere de tiltag op med en ny havnetunnel, da ville være rigtig godt.
Det kunne være med til at lede trafikken uden om byen, sikre mindre forurening i byen, sikre større mobilitet, sikre mindre trængsel og sikre, at der bliver vækst og beskæftigelse.
Derfor synes vi, at det indgår som et rigtig godt element i vores trængselsbekæmpelsespolitik.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Hvis der var nogen, der ikke skulle vide det, vil jeg sige, at Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, er formand for Folketingets Øllaug, og at det jo kunne være helt morsomt, hvis det var, at hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke sørgede for, at der var seler på, når øllauget tog på tur – men spøg til side.
Jeg må sige, at vi i Enhedslisten langt, langt hen ad vejen er enige med Venstres ordfører på det her område, altså hr. Karsten Nonbo; vi anser ikke problemet her for at være et, der er voldsomt stort.
Vi har da prøvet at ringe til Danske Busvognmænd, og de oplyser, at det på landsplan er færre end 200 busser, vi snakker om, der kører rundt, uden at der er seler i, og som altså er fra før 1999.
Vi ved, som det også er blevet sagt herfra, at bussen er et af de mest sikre transportmidler, der findes, og det er jo noget, der også kan ses på de lave døds- og skadestal, som der er i forhold til busserne.
Statistisk set er busserne jo – med eller uden seler i – en transportform, der er langt mere sikker, end f.eks. cyklen eller forældrenes bil er det, når vi snakker om børn, der faktisk farer rundt til nogle ting.
Jeg synes måske også, man et eller andet sted rammer lidt forkert.
Jeg er meget enig med hr. Karsten Nonbo i, at beslutningsforslaget her lægger op til, at man skal komme efter de foreninger og de institutioner, der ikke efterlever det, og der synes jeg jo i virkeligheden det er en opgave, man sætter sig for at løse, der er voldsomt stor.
Så var det jo egentlig nemmere, hvis man i forhold til de der under 200 busser uden seler i, som det måske er der er tilbage, stillede krav til busvognmændene om, at de måtte få selerne eftermonteret.
Der bliver altså i dag godkendt busser, uanset om selerne er i orden eller ej, og der bliver ikke krævet omsyn, der er måske højst en anmærkning, sådan som vi i hvert fald har forstået det.
Der er også et problem med hensyn til f.eks. minibusser, hvor der ikke er et selekrav, men jeg ved ikke i hvor stor udstrækning det er.
Men man må jo trods alt konstatere, at langt de fleste kommuner – hvis ikke alle, det er muligt, at der er nogle enkelte undtagelser – forlanger, at der, når der er tale om kørsel med børn og unge, så stilles med busser med seler i, og det gælder vel egentlig også, kunne jeg forestille mig, i de tilfælde, hvor der bruges minibusser.
Jeg synes, at det, som transportministeren lægger op til, er fornuftigt, at man tager en drøftelse med justitsministeren og ser, om der er nogle muligheder for at gøre noget her.
Men jeg synes måske i virkeligheden, at det her med en eftermontering af seler og sådan noget er det problem, man så skal gøre noget ved, og der vil vi da gerne være med til at se på, om der er nogle af problemerne, der kan løses.
Men ellers må jeg sige, at vi ikke er til sinds at stemme for det her beslutningsforslag, i hvert fald ikke som det ligger her.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-17:
Jeg synes, der er grund til at takke Dansk Folkeparti for at have bragt det her alvorlige emne op.
Jeg synes, der er kommet gode tilkendegivelser om, at ministeren tager det alvorligt.
Der er brug for at få afklaret, hvad omfanget af det egentlige problem er, for én ting er, hvor mange af de ældre busser fra før 1999, der stadig kører, men en anden ting er, hvor mange af dem der har påmonteret seler.
Jeg har det nok ligesom de fleste, nemlig at det er lidt betænkeligt at følge lovforslagets formulering om, at det skal pålægges kommuner og andre.
Hvis vi mener, at det er et problem af den her størrelse, så er det sådan set bare Folketinget, der ændrer det og vedtager et lovforslag om, at der skal være seler i busser, sådan at det ikke pålægges alle andre at bestemme, hvad man skal, og så er problemet sådan set løst.
Så hvis vi på et tidspunkt her i udvalgsarbejdet – og det synes jeg jeg kan høre der vil blive stillet spørgsmål om – får afklaret omfanget af problemstillingen, kan vi også fælles vurdere, om ikke tiden er moden til at sige, at der skal være krav om sikkerhedsseler i busser, der skal anvendes til skolebuskørsel og til turistfart.
Jeg tror også, det er nødvendigt at skelne i forhold til almindelig bybuskørsel.
Så jeg ser frem til, at vi i udvalgsarbejdet får afklaret problemets omfang, og med de her positive tilkendegivelser er der vel også en vilje til at gøre noget ved det, hvis man synes, omfanget er til, at det nu er tid til at få den lovgivning.
Så jeg vil bare gerne over for Dansk Folkeparti kvittere for at have rejst den her problemstilling, og vi kan jo nok alle sammen sætte os ind den, for vi ville prise os lykkelige for, at det var sådan, at der var seler i den bus, der forulykkede, hvis enten vore børn eller børnebørn blev transporteret i den.
Så jeg synes, det er en alvorlig sag, som vi bør se alvorligt på.
Så tak for det.
Tom Behnke (KF), 2012-04-17:
For mig som konservativ er det egentlig helt naturligt at forvente, at institutioner og foreninger, som rekvirerer busser til at transportere børn og unge, naturligvis stiller krav om, at der skal være seler i busserne.
Det er helt almindelig ansvarlighed.
Det er jo også det, der gør sig gældende, hvis ikke i alle tilfælde, så i hvert fald i langt de fleste tilfælde, som vi har hørt i debatten her i dag.
Så skal de ikke med, og så må institutionen finde ud af, hvad de så gør.
Men de institutioner, hvor ungerne går, er med på den her politik, de rekvirerer kun busser, hvor der er seler i, så det er ikke et problem der.
Så at pålægge institutioner og foreninger yderligere er vi ikke sådan lige begejstret for, men til gengæld vil vi gerne være med til at gå den anden vej rundt, nemlig at se på busserne og bussernes indretning, og der har vi jo allerede en lovgivning i dag, der hedder, at nye busser skal være udstyret med seler, og det er jo et krav, vi har haft helt tilbage fra 1999, og det vil sige, at der nu i virkeligheden har været en meget lang overgangsperiode.
Der er jo flere år, hvor man har stillet det her krav, så det må være begrænset, hvor mange busser der er tilbage nu, som er fra før den tid, og som stadig væk er i stand til at køre, og som ikke har påmonteret seler.
Så fra konservativ side vil vi foreslå, at overgangsperioden har varet længe nok, nu er vi klar til at stille kravet til bussernes indretning.
Altså ikke, at rekvirenten af en bus skal sikre sig, at der er sikkerhedsseler, men at alle busser, der transporterer, skal være udstyret med sikkerhedsseler.
Men målet er jo naturligvis det samme, nemlig at når børn og unge er på tur, så skal de have sikkerhedssele på.