runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-28:
Jeg tror ikke, jeg har kvantificeret min begejstring for hverken det ene eller det andet, men jeg er af den faste overbevisning, at det udspil, vi kommer med her, vil være gavnligt for virksomhederne i forhold til vækst og beskæftigelse, og at vi gennem de målrettede lempelser, der er mulige, også vil kunne lave noget, der hjælper virksomheder, der er i en særlig konkurrenceudsat situation.
Så jeg står absolut helt på mål for udspillet.
Per Clausen (EL), 2014-05-28:
Skal det forstås sådan, at når vi ikke gør det her så fornuftigt, som vi kan, så skyldes det ud over hensynet til Venstre også EU-regler?
Det er jo alligevel en markant udtalelse fra en radikal minister, som vi jo ved er begejstret næsten ud over alle grænser for EU.
Sophie Løhde (V), 2014-05-28:
Mener ministeren, at screeningsprogrammet for livmoderhalskræft fungerer, og at kvaliteten er i orden?
Nicolai Wammen (S), 2014-05-28:
Altså, jeg tror, at hvis der er nogen, der skaber usikkerhed i den her debat, er det jo spørgeren, som ikke lytter til det, jeg siger, nemlig at en del af udvalgets opgave er at se på, hvordan vi fortsat kan have en stærk frivillighed.
Jeg siger, at jeg ser for mig, at der også i fremtiden vil være frivillige brandmænd i det sønderjyske, og at kommunerne har et stort ansvar for, hvordan man organiserer sig lokalt.
Så måske skulle man tage jahatten på i stedet for med djævlens vold og magt at prøve at få det til at se ud, som om der er onde hensigter.
I forhold til at det ikke bare er nok at modtage en invitation, men at man også skal sige ja tak til den, kan jeg sige, at jeg med glæde har sagt ja til hr. Benny Engelbrecht til at skulle besøge nogle af de frivillige brandmænd sammen med ham.
Og jeg er helt sikker på, at hr. Benny Engelbrecht og jeg vil få et rigtig godt besøg.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-28:
Jeg håber jo så også, at forsvarsministeren tager imod invitationen.
Jeg tænkte, at hvis vi andre nu også inviterede, så vi dermed kunne være en bredere skare, der kunne gøre forsvarsministeren følge, så kunne det være, at forsvarsministeren fik endnu mere lyst til at komme ned og se den store frivillighed og den kultur, det jo også er, at man har 50 frivillige brandværn, der tager sig af beredskabsopgaver i det sønderjyske område.
Nu kan ministeren sige, at han har sagt det flere gange, men ministeren vil ikke give en garanti, og det er jo det, der skaber usikkerhed.
Ministeren vil ikke give en garanti for, at den egenart, der er i Sønderjylland på beredskabsområdet med frivillige brandmænd, også kan eksistere fremover.
Men ministeren ønsker at fastholde en usikkerhed, indtil strukturudvalget er færdigt med sit arbejde.
Det synes jeg er ærgerligt, for hvis ministeren er enig, så lad os da få givet den garanti i dag til alles gavn.
Nicolai Wammen (S), 2014-05-28:
Som jeg netop har sagt to gange før i dag, har jeg meget stor respekt for det arbejde, der bliver lavet i de sønderjyske brandværn.
Jeg forestiller mig også, at man i en ny struktur i meget stort omfang vil have brug for frivillige brandmænd, også i det sønderjyske.
Men der er et arbejde i gang, og der skal man have lov at præsentere sine konklusioner.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-28:
Jo, men jeg vil egentlig gerne invitere forsvarsministeren til at komme ned og besøge et frivilligt brandværn sammen med mig og nogle af de øvrige sønderjyske folketingspolitikere
Jeg er helt sikker på, at også nogle af de andre sønderjyske folketingspolitikere, også fra ministerens eget parti, kunne have rigtig stor lyst til at vise forsvarsministeren det store frivillige engagement, der findes i de 50 frivillige brandværn, vi har i Sønderjylland.
Men jeg må sige, at jeg bare bliver lidt bekymret, når ministeren bliver ved med at sige det, han gør, hvor der indgår fine ord om frivillighed og om deltidsbrandmænd og om, at de også skal være der i fremtiden.
Jamen det er jo fint nok, men der er jo en helt særlig model i de fire sønderjyske kommuner.
Hvis man ikke ønsker at bevare den, ender man jo med at få sådan en slags one size fits all, hvor det strukturudvalg, som ministeren har nedsat, kommer med en anbefaling, der gælder hele landet, uden egentlig at tage højde for den egenart, der er i Sønderjylland, og derfor håber jeg stadig væk, at ministeren vil give en garanti for, at Sønderjylland kan få lov til at bevare sin egenart med de frivillige brandværn også fremover.
Nicolai Wammen (S), 2014-05-28:
Men det er vigtigt at sige, at Strukturudvalget bl.a. har fokus på at sikre grundvilkår, der understøtter frivillige og deltidsansatte brandfolks fortsatte engagement.
Og som jeg også var inde på, ser jeg fortsat, at der er brug for frivillige brandfolk i det sønderjyske.
De gør en rigtig flot indsats, og det er jeg helt sikker på at spørgeren og jeg er enige om, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg synes også, at vi skal give mulighed for, at udvalget nu gør sit arbejde færdigt, med klart fokus på, at vi også skal have frivillige brandmænd i fremtiden, og at det altså er et kommunalt ansvar at sammensætte beredskabet, og det er jo noget af det, vi også meget gerne vil have en dialog med kommunerne om.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-28:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er kommunerne, der er ansvarlige for det.
I Sønderjylland har de så valgt at organisere sig på en anden måde, end man har gjort mange andre steder i landet, nemlig med frivillige brandværn, en 130-årig tradition, som fungerer rigtig, rigtig godt, som er effektiv, og som også er omkostningslettere end det redningsberedskab, vi har mange andre steder i landet.
På trods af at de fire sønderjyske kommuner udgør 8 pct. af Danmarks samlede areal, udgør deres samlede budget til det kun 3,2 pct. af de samlede omkostninger til redningsberedskab i hele Danmark, og det er jo også derfor, jeg har spurgt om en garanti fra ministerens side.
Og der håber jeg sådan set, at ministeren, når han siger, at frivillighed indgår, så også vil give en garanti for, at den nye beredskabsplan ikke bryder med den 130-årige tradition, vi har, for frivillige brandværn i Sønderjylland.
Det burde jo være let for ministeren.
For når jeg spørger, om ministeren ikke vil give garantien i dag, så er det jo, fordi der går rigtig, rigtig mange rygter om og der også er indikationer på, at den model kan man ikke få lov til at bevare i fremtiden – og vi ved også, at de fire sønderjyske kommuner har følt sig kaldet til at sende et brev til ministeren.
Og derfor synes jeg egentlig, at det ville være befriende, hvis ministeren i dag ville sige: Det kan ikke komme på tale, jeg vil gerne give en garanti til de sønderjyske kommuner om, at de sønderjyske frivillige brandværn, som jo er organiseret i 50 frivillige brandværn i Sønderjylland, også kan gøre det fortsat.
Så kunne vi få den frygt væk, og så skulle vi ikke have folk, der går rundt i usikkerhed, og den garanti håber jeg sådan set på at ministeren vil give her i dag, så vi kan komme videre.
Nicolai Wammen (S), 2014-05-28:
Sønderjylland har en lang og også stolt tradition med frivillige brandværn, der er bygget op omkring frivillig og ulønnet arbejdskraft karakteriseret ved et stort engagement.
De mange frivillige brandværn leverer på den måde vagtberedskab til de sønderjyske kommuner døgnet rundt alle årets dage, en imponerende indsats, som jeg synes der er grund til at takke for.
Sidste efterår blev Redningsberedskabets Strukturudvalg nedsat med henblik på at analysere redningsberedskabet og komme med et oplæg til en strukturreform af det samlede redningsberedskab, og som det nok er spørgeren bekendt, er det arbejde ikke afsluttet endnu.
Hvis man ser på redningsberedskabet i dag, har Danmark et velfungerende redningsberedskab, der både løser de daglige og lokale opgaver samt de større og landsdækkende hændelser, og det er mit ønske, at en reform af redningsberedskabet bidrager til et robust og effektivt redningsberedskab, hvor samspillet, sammenhængskraften og ressourceudnyttelsen er så optimal som muligt.
Det er samtidig mit mål at skabe en langtidsholdbar økonomisk ramme, der kan skabe ro i redningsberedskabet og medvirke til udvikling af dette.
Strukturudvalget har bl.a. fokus på at sikre grundvilkår, der understøtter frivillige og deltidsansatte brandfolks fortsatte engagement.
Jeg skal dog understrege, at det er kommunerne, der er ansvarlige for organiseringen af de kommunale redningsberedskaber og dermed også de sønderjyske frivillige.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-28:
Vil ministeren garantere, at de sønderjyske kommuner – såfremt de ønsker det – også efter ministerens planlagte reform af det danske beredskab kan bevare deres frivillige brandværn?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-28:
Finder ministeren, at ministerens efterlevelse af tidsfrister for afgivelse af svar til Folketinget er tilfredsstillende?
Nick Hækkerup (S), 2014-05-28:
I Danmark har vi i varierende omfang haft screening for livmoderhalskræft siden begyndelsen af 1960'erne, indtil regionerne i 2008 indførte et nyt nationalt screeningsprogram.
Programmet indebærer, at kvinder i alderen fra 23 til 65 år regelmæssigt inviteres til screening for livmoderhalskræft.
Screeningen giver mulighed for at opdage celleforandringer, som kan være forstadier til kræft.
Formålet er at starte behandlingen tidligere, inden forstadierne eventuelt udvikler sig til kræft.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, når man så har screeningsprogrammer, at de fungerer, og at kvaliteten er i orden.
De kvinder, som er omfattet af programmerne, skal kunne have berettiget tillid til, at de planmæssigt bliver kaldt ind, at de celleskrab, som der bliver foretaget, er gode nok til efterfølgende analyser, og at regionerne følger op, hvis alt ikke er, som det skal være.
Alt andet vil være fuldstændig uacceptabelt.
Regionerne overvåger screeningsprogrammerne ved hjælp af en såkaldt klinisk kvalitetsdatabase.
Den seneste årsrapport fra den kliniske kvalitetsdatabase viser bl.a., at flere sygehusafdelinger og flere i praksissektoren ikke lever op til de måltal, som den regionale styregruppe for kvalitetsdatabasen har formuleret.
Det er selvfølgelig ikke noget, vi kan sidde overhørig.
Derfor har jeg bedt Sundhedsstyrelsen om at drøfte kvaliteten af screeningsprogrammet med regionerne og relevante fagpersoner, herunder ikke mindst, hvordan regionerne vil sikre de nødvendige kvalitetsforbedringer på de relevante sygehusafdelinger og i praksissektoren.
Så der skal ikke herske tvivl om, at jeg har en klar forventning om, at regionerne sørger for, at der kommer til at ske markante kvalitetsforbedringer på de sygehusafdelinger og i praksissektoren, hvor kvaliteten ikke er i orden.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-28:
Vi opruster dagligt, og vi har faktisk gjort alt, hvad vi kunne, for at sikre, at vi hele tiden følger den agenda, som spørgeren også spørger ind til her, nemlig at sørge for at se på, hvordan vi kan nedbringe omfanget af nogle af de her typer af administrative byrder.
Og som jeg også sagde i min besvarelse, følger vi ganske mange af forslagene.
Så vi er hele tiden opmærksomme på det, og igen vil jeg sige, at Venstre til enhver tid er velkomne ovre hos mig med gode ideer, og så kigger vi på dem.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-28:
Ministeren er jo i den situation, at han har ansvaret for at sikre, at omfanget af alt det administrative bøvl også bliver bragt ned, hvilket ministeren også selv har været inde på.
Så det er altså ikke alene størrelsen af afgifter og skatter, det handler om, men også det administrative bøvl.
Og derfor vil jeg godt spørge, om ministeren mener, at der er behov for at opruste arbejdet med at nedbryde alle disse administrative regler og alt det administrative bøvl, hvilket også er nødvendigt for, at det er nemt at drive virksomhed i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-28:
Først kan jeg jo glæde spørgeren med at sige, at den her regering klart har meldt ud, at der ikke kommer flere skatter og afgifter til erhvervslivet.
Så det kan man jo starte med at glæde sig over.
Det andet er, at vi jo altid vurderer, hvad de administrative byrder måtte være i forbindelse med forskellige lovforslag, og er meget omhyggelige med ikke at påføre erhvervene yderligere belastninger.
Omvendt er der så nogle steder, hvor regeringen og eksempelvis Venstre i fællesskab har indført flere regler, f.eks. på det finansielle område, for at sikre, at vi ikke havner i samme suppedas igen, som vi gjorde i forbindelse med den finansielle krise.
Og det betyder selvfølgelig, at man får nogle øgede administrative forpligtelser i f.eks. de finansielle virksomheder, for at vi hele tiden kan holde øje med, at det ikke går galt en gang til.
Men det er jo noget, vi må tage på os.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-28:
Ét er jo at opgive det i kroner og øre – ministeren nævnte et tal på 2 mia. kr. – noget andet er det administrative bøvl og den mængde af regler og love og andre ting, man skal forholde sig til, som også giver store byrder ude i erhvervslivet.
Og Virksomhedsforum kan jo ikke fortælle, hvordan regeringen fremadrettet skal undgå love og regler, som er en byrde for virksomhederne, for det handler altså både om økonomi og om det administrative bøvl.
Derfor er det vigtigt, at alle gode initiativer, som Virksomhedsforum godt ved der skal til, ikke bare må drukne i nye skatter, nye afgifter og nye administrative byrder ved fremtidige regler og love, som regeringen vil indføre.
derfor ...
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Altså, på den helt korte bane er vi jo lige kommet med et udspil til vækstpakke.
Vi sidder i øjeblikket og forhandler, bl.a. med partiet Venstre – jeg tror, vi har 28 forslag ovre i mit ministerium, hvoraf mange faktisk vedrører netop det at lette hverdagen og byrderne for virksomhederne.
Det er regelforenklinger, og det er i det hele taget administrative lettelser i meget stor stil, herunder bl.a. også forslag om, at vi frem til 2020 konkret vil lette byrderne for erhvervslivet med 2 mia. kr.
Så det er at sparke en åben dør ind.
Vi er i fuld gang med alle typer af forberedelser og gode ideer, og hvis hr. Flemming Damgaard Larsen og Venstre har nogle, må man endelig komme med dem – hellere i dag end i morgen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-28:
Tak for svaret.
Men nu er det jo således, at erhvervslivet mener, at det går for langsomt med at få fjernet de administrative byrder på trods af de initiativer, som ministeren her opregner at der er igangsat.
Og det er derfor, der er en utålmodighed, både hos store dele af erhvervslivet, men også hos mig, i forbindelse med det her forhold.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ikke ministeren mener, at man kan speede tempoet op og også gå mere i dybden med tingene, således at vi hurtigt får klaret de her ting, og så vi også kommer længere ned, så det ikke bare er noget overfladebehandling, der foregår.
Og derfor vil jeg også godt spørge ministeren om, hvilke initiativer ministeren vil tage på den meget korte bane for at lette det at drive virksomhed i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-28:
Virksomhederne skal bruge deres tid på at drive forretning og ikke på unødigt administrativt arbejde og bureaukratiske processer.
Det fremgår også klart af »Vækstpakke 2014«, som regeringen har præsenteret, og jeg vil så lidt senere komme tilbage til, hvad den indeholder.
Men først lidt om, hvad regeringen allerede har gjort.
I foråret 2012 lancerede regeringen en handlingsplan for at lette erhvervslivets byrder væsentligt på de områder, hvor virksomhederne oplever de største udfordringer, og i juni 2012 nedsatte vi derfor Virksomhedsforum for enklere regler.
Virksomhedsforummet, der består af repræsentanter fra erhvervslivet og relevante organisationer, giver os bud på, hvor skoen trykker, og kommer med forslag til lempelser.
Regeringen har forpligtet sig til at svare efter et følg eller forklar-princip, og det indebærer, at vi enten gennemfører forslagene fra Virksomhedsforum eller offentligt forklarer, hvorfor vi ikke vil imødekomme forslagene.
Det er en indsats, som faktisk har skabt ret gode resultater.
Vi har bl.a. hævet grænserne for, hvornår ca. 63.000 virksomheder skal indberette og afregne moms, så langt flere virksomheder nu kan nøjes med at indberette moms halvårligt frem for kvartalsvis; vi har lavet en erklæringsstandard, som er målrettet mindre virksomheder, og som er billigere end egentlig revision; derudover har vi lanceret og udbygget en lang række digitale løsninger, så virksomhederne hurtigere kan indberette relevante data, hvad enten det handler om anmeldelse af fødevarevirksomhed, husdyrregistrering eller udbetaling af løntilskud, tilskud til fleksjob eller alt muligt andet.
Regeringen har i alt modtaget ca. 330 forslag fra Virksomhedsforum.
Vi har svaret på de 205 af forslagene og forpligtet os til helt eller delvis at gennemføre de 165 af dem – svarende til 80 pct.
Så vi er i fuld gang med arbejdet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-28:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der er tilfredsstillende fremdrift i at lette de administrative byrder for erhvervslivet?
Mener ministeren, at der er tilfredsstillende fremdrift i at lette de administrative byrder for erhvervslivet?
Preben Bang Henriksen (V), 2014-05-28:
Hvad er ministerens holdning til fremdriften i linjeføringen til den tredje Limfjordsforbindelse, og hvornår forventer ministeren, at endelig beslutning herom kan tages?
nr. S 1542
Mener ministeren, at det er rimeligt samt økonomisk og miljømæssigt forsvarligt, at lodsejerne ved Løkken er nødt til at sandfodre med sand, som skal hentes 25 km væk, hvilket indebærer en årlig ekstraudgift på 300.000 kr., frem for at anvende sand, der aflejres ved en nærliggende mole?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringen, nu mere end 15 måneder efter spørgeren og medspørgeren rejste problematikken omkring manglende tilladelse til at sandfodre med lokalt sand over for regeringen, fortsat ikke har fundet en løsning?
Er ministeren principielt enig i, at det kommunale selvstyre også indbefatter, at en kommune har ret til at have indflydelse på den samlede kommunale planlægning af by, land og udvikling, og mener ministeren i den forbindelse, at kommunerne bør have forret til at opkøbe og råde over bygninger i den pågældende kommune, eksempelvis hvis Hørsholm Kommune ville opkøbe Sjælsmark Kaserne, hvis det indgår som en væsentlig del af den samlede kommunale planlægning og strategi?
Nick Hækkerup (S), 2014-05-28:
Hvem er det, der opererer på baggrund af tallene?
Hvem er det, der skal tage dem alvorligt?
Hvem er det, der har kvalitetsdatabasen for livmoderhalskræft?
Ja, det er jo regionerne.
Det er også regionerne, der i første omgang skal tage aktion på det.
Det her har et omfang og en bekymringsgrad, der gør, at jeg synes, det er nødvendigt, at jeg involverer mig i det.
Derfor har jeg involveret mig i det.
Men grundlæggende er det regionerne, som har det ansvar, ligesom vi jo også har involveret os i den situation med de mange ufrivilligt frameldte, og ligesom vi har involveret os i det her med opfølgningen på prøvesvarene, hvor der i op til 20 tilfælde ikke bliver fuldt tilstrækkeligt op.
Sophie Løhde (V), 2014-05-28:
Det her er jo en ren tilståelsessag for ministeren.
Først et år efter – lamperne har blinket i et år –
siger ministeren: Skulle vi ikke bede Sundhedsstyrelsen om at indkalde regionerne og nogle andre faglige eksperter til et møde?
Skulle der virkelig gå et år, før man begynder at reagere på, at der er nogle kvalitetstal, som ikke er, som de skal være; at der er et problem i forhold til faldende deltagelse?
Det er godt nok at reagere langsomt, vil jeg sige til ministeren.
Nick Hækkerup (S), 2014-05-28:
Den Kvalitetsdatabase for Livmoderhalskræftscreening, som der bliver henvist til, indsamler data fra alle fem regioner.
Når vi gør det, er det jo, kan man sige, af to grunde, dels for at overvåge behandlingskvaliteten, dels selvfølgelig for at forbedre behandlingen, altså få det til at fungere bedre.
Årsrapporten fra 2012, som blev offentliggjort i juni 2013, konkluderer, at der er nogle måltal, som ikke er opfyldt, og det er jo bl.a. det, jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at drøfte med regionerne.
Hvordan kan vi sikre, at der sker de kvalitetsforbedringer, som skal til, for at vi når det niveau, som vi gerne vil nå?
Sophie Løhde (V), 2014-05-28:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren prøvede at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, Sundhedsstyrelsen kommer i 2012 og siger, at det er nødvendigt, at vi gør noget ved den faldende deltagelse.
Hvad har man foretaget sig fra 2012 til 2014 for at gøre noget ved den faldende deltagelse, når ingen regioner lever op til de målsætninger?
Den her årsrapport fra Dansk Kvalitetsdatabase for Livmoderhalskræftscreening, som ministeren også henviser til, blev offentliggjort i juni 2013.
Den konkluderer, at der er store problemer på en række områder, både for så vidt angår sygehusafdelinger og i forhold til praksissektoren.
Og af det svar, som ministeren så oversendte til Sundhedsudvalget, fremgår det, at først i juni 2014 finder ministeren anledning til eller føler trang til at bede Sundhedsstyrelsen om at tage et møde med de relevante parter på det her område.
Skulle der gå et år for det?
Nick Hækkerup (S), 2014-05-28:
Jeg tror, at deltagelsesprocenten kommer op, ved at vi hele tiden har fokus på det, ved at vi taler om det.
Derfor synes jeg også, at kigger man på de tre elementer, som er selve screeningen, opfølgningen og behandlingen, så er det vigtigt at have fokus på, hvad vi gør her.
For nu at starte med selve screeningen har vi jo været igennem et forløb her i foråret, hvor vi i fællig, så sent som i går faktisk, har andenbehandlet et lovforslag, som vil give mulighed for erstatning til nogle, som uretmæssigt er faldet ud af eller ufrivilligt er blevet frameldt screeningsordningen.
Det fokus og den opmærksomhed betyder selvfølgelig noget for lysten til at deltage i programmet.
Tilsvarende er der så opfølgningen på de prøvesvar, som er givet – som ligger tilbage fra 2012, men lad nu det ligge – og som jo også betyder noget for omtalen, tilliden, trygheden og dermed selvfølgelig også lysten til deltagelse.
Sophie Løhde (V), 2014-05-28:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo ikke nok at have en forventning om, at der skal ske nogle markante forbedringer, både for så vidt angår kvaliteten og det at få øget deltagelsesprocenten; man må jo også følge op med noget handling omkring det.
Jeg så, at ministeren i pressen den 20. maj havde udtalt, at han ønskede, at deltagelsen i screeningsprogrammet skulle øges, og at det var et stort problem, at vi i Danmark ikke var hurtige nok til at opdage kræft, herunder livmoderhalskræft, på den her baggrund.
Det kan man jo kun være enig med ministeren i.
Men Sundhedsstyrelsen anbefalede jo allerede i 2012, at der skulle komme nogle tiltag for at gøre noget ved den faldende deltagelse på det her område.
Og derfor er mit helt simple spørgsmål, hvad den her regerings sundhedsminister har foretaget sig fra 2012 til 2014 for at sikre, at deltagelsesprocenten blev øget, når ingen regioner på nuværende tidspunkt lever op til et mål om 75 pct.s deltagelse.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-28:
Ja tak.
Regeringen har ingen andre ting at sætte i stedet.
Det er jo at gnide salt i såret.
Så det er meget svært at få øje på ministerens meget tynde, synes jeg, betragtning omkring helhedssyn.
Så spørgsmålet er: Hvad er ministerens svar til Svendborg og Sydfyn i den her sag, hvor man lukker og slukker og vender ryggen til og ikke har noget at sætte i stedet?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg er helt opmærksom på, at ingen af de steder, hvor vi lukker skattecentre, kan jeg formentlig sige noget, som vil gøre, at man ikke fortsat vil synes, at det er en ærgerlig beslutning, der er truffet.
Jeg tror, man er glad i Tønder.
Jeg tror, man er glad i Grenaa.
Jeg tror, man er glad i Skive.
Jeg tror, man er glad i Hjørring.
Det er nogle af de steder, hvor man bevarer sit skattecenter, og de kan i hvert fald ikke betegnes som værende blandt landets store byer.
Derfor synes jeg, at hvis hr. Erling Bonnesen ville anlægge et helhedssyn, ville man se anderledes på det, end man gør, hvis man alene ser på det fra Svendborg.
Det er en sølle trøst for Svendborg, men vi kan ikke have færre skattecentre uden at lukke nogen nogle steder.