runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Det er ganske klart, og det står også i forslaget.
En anden ting, jeg vil tage fat i, er, at ordføreren bliver ved med at tale om DF's profil, for så tænker jeg: Gad vide, om det er en socialdemokrat eller en fra Dansk Folkeparti, der skal bestemme, hvordan profilen skal være i Dansk Folkeparti.
Jeg arbejder for borgerne, for patienterne.
Jeg lytter til, hvad patientorganisationerne siger, og ikke til, hvad lægeorganisationerne siger.
Det er det jeg mener er vores profil, nemlig at lytte til patienterne – i stedet for at sige som Socialdemokraterne: Du skal være i beskæftigelse for at kunne blive behandlet.
Der siger vi: Det er ligegyldigt, om du er i beskæftigelse eller ej – der skal være lighed i sundhed.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-19:
Jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden, at man står på talerstolen og siger noget, der ikke er sandt.
Hvis der var noget, den tidligere regering gjorde, var det jo at sørge for, at direktøren kunne komme til med det samme ved at give de her fradrag til sundhedsforsikringer.
Så derfor synes jeg, at det vil klæde ordføreren en lille smule, hvis man kan stå ved sin politik.
Der er flere kriterier, der skal leves op til, hvis man skal sige, at de mest syge skal komme først.
Et af dem er i forhold til ens funktionsniveau, og der står, at lægerne skal vurdere, både i forhold til om det påvirker ens arbejde, i forhold til om det påvirker i forhold til ens hygiejne, og i forhold til om det påvirker ens almindelige gøremål i hverdagen.
Derfor synes jeg simpelt hen ikke, det er i orden, når man læser en sætning op, at man ikke vælger at læse alle de andre ting, der står.
Er det ikke korrekt, at der i den sætning også står alle de andre ting, som lægerne også skal tage hensyn til?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Tak for det.
For os Socialdemokrater er det forbundet med rigtig god fornuft, at hvis man kan få en ydelse til en billigere penge, så skal man også gøre det.
For landets situation er sådan, at vi har mange andre steder, hvor vi gerne vil bruge pengene for at imødekomme borgernes forventninger til vores velfærdsstat.
Er det også god konservativ politik?
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-19:
Det er yderst fornuftigt at få mest mulig sundhed for de penge, vi har.
Og når ordføreren også fremhæver det, kan jeg egentlig heller ikke forstå, at ordføreren støtter det her lovforslag.
For det er jo også kommet frem under behandlingen af det her lovforslag, at 6.000-7.000 patienter vil rykke fra det private til det offentlige.
Og som jeg nævnte lige før, er selve hørebehandlingen for de enkelte borgere dyrere i offentligt regi end i privat regi.
Så hvis man skulle få mere sundhed for pengene, burde man jo fortsætte behandlingen af de 6.000-7.000 borgere i privat regi frem for at tvinge dem over i det offentlige regi, fordi man sætter tilskuddet alt for langt ned.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Nu har jeg selv arbejdet med salg og marketing, og det er jo sådan, at hvis man kan blive ved med at sælge et billigt produkt til en høj pris, så glæder man sig over det, for så får man rigtig mange penge i sin egen tegnebog.
Hvis man skal kigge på det med offentlige øjne, og det skal vi her i Folketingssalen,
så er det, også set med socialdemokratiske øjne og set i forhold til vores ideologi, sådan, at det er sund fornuft – i kraft af at produkterne, altså høreapparaterne, er faldet så markant i pris – at det også er det offentlige, der skal få besparelsen i den her sammenhæng.
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-19:
Nu nævnte jeg før selve behandlingen, hvor vi kan se, at hvis man får den samme behandling hos en privatpraktiserende speciallæge, så vil det koste tre gange så meget som i privat regi.
I forhold til det med selve høreapparaterne og prisfaldet vil jeg sige, at en af de ting, jeg nævnte i min tale, er, at man ikke kan lave en direkte sammenligning mellem de apparater, der er i sortimentet nu, og de apparater, der var i sortimentet før det udbud, der var i august 2012, for der er tale om nogle andre apparater.
Og så skal man jo blot forholde sig til, om man synes, det er i orden, at de apparater, man giver fremadrettet, har et lavere teknologisk niveau og måske er af ældre dato – det er det, vi har fået at vide fra branchen selv rigtig mange gange – eller om man synes, det skal være sådan, at man også får nogle rigtig gode, moderne apparater, som kan sørge for, at det behov, man har, også bliver dækket.
Men det er da sund fornuft, at man får mest muligt for pengene.
Og derfor forstår jeg heller ikke, at Socialdemokraterne og den socialdemokratiske ordfører, som selv går ind for det princip, synes det er i orden, at man flytter patienter fra det private regi til det offentlige regi, når ministeren selv har fremhævet i et svar, at behandling bliver dyrere, når man rykker fra de private til det offentlige.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-19:
Jeg synes, det er fair nok at sige, at man rigtig gerne vil overkompensere de her private selskaber – det er fair nok.
Jeg synes bare ikke, at det er fair at begynde at tage patienterne som gidsler i den diskussion.
Det der med at stå at sige, at når vi nu tager og ændrer tilskuddet til et nogenlunde normalt niveau, vil det betyde, at ventelisterne bliver større, er ikke korrekt.
Da man lavede den overkompensering, var et af de førende argumenter, at det skulle få ventelisterne ned.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det ikke har ændret ved ventelisterne?
Ventelisterne er ikke blevet mindre af, at man har overkompenseret de her høreapparatselskaber, som har tjent kassen, og det er ikke kommet patienterne til gavn.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Ordføreren kan bekræfte, at regeringen tager borgerne som gidsler i den her sag i forhold til mindre befordringsgodtgørelse, i forhold til øget brugerbetaling og i forhold til større ventelister.
Og i forhold til at blive behandlet i privat regi, viser det sig jo, at der er flere, der har været behandlet i privat regi end tidligere.
Det er da positivt, at vi i sin tid fik den her lov, som gjorde, at man kunne gå til en privatklinik, og at flere nu er blevet behandlet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-19:
Man lavede jo lovforslaget, fordi man gerne ville gøre noget ved ventelisterne, men ventelisterne er jo ikke blevet mindre af, at folk går over til de private.
Men vi kan da bare sige, at det er vi uenige om.
Regeringen siger, at den overkompensering, der har været i forhold til de her selskaber, ikke har været til gavn for patienterne, for dem, der har tjent på det her, har været de her selskaber – det har ikke været patienterne
Når vi så siger, at vi tager den overkompensering og bruger den til at gøre noget ved ventelisterne i det offentlige, så kan jeg ikke forstå, at man kan have noget imod, at pengene bliver flyttet fra nogen, som tjener kassen på det her, til patienterne.
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-19:
Nu anerkender jeg overhovedet ikke det med overbetaling, og det er sådan set heller ikke det, der fremgår af den her kulegravningsrapport.
Og hvis ordføreren hørte, hvad det egentlig var, jeg sagde i begyndelsen min tale, var det sådan set, at vi støtter fuldt ud, at hele området kommer ind under sundhedsområdet.
Det er jo også noget af det, som man beskæftigede sig med under kulegravningsarbejdet.
Når jeg ser, hvad der egentlig står i kulegravningsrapporten, hæfter jeg mig ved, at ordføreren på intet tidspunkt nævner, at det, kulegravningsrapporten også siger, er, at selve behandlingen faktisk er billigere i privat regi end i offentligt regi.
Hvis man ser på, hvad fremadrettet behandling vil koste i privat regi, vil man opdage, at det er 2.350 kr. for hørebehandling på to ører, mens det hos en privatpraktiserende speciallæge vil koste omkring 6.890 kr. for to ører.
På de offentlige klinikker på hospitalerne vil det koste 4.128 kr. for to ører.
Og der mener vi blot, at der er en skævvridning, fordi det tilskud, man får i privat regi, jo er langt mindre end det tilskud, man får i offentligt regi.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Grunden til, at den kulegravningsrapport blev sat i gang, var jo også, at det forlød, at der var misbrug af ordningerne ude på de private hørecentre, og det henvistes der også til i behandlingen af lovforslaget i 2010.
Det er jo interessant nok – vi har ovenikøbet også den tidligere indenrigs- og sundhedsminister siddende i stolen i dag og tidligere socialminister – at hvis man selv havde igangsat udarbejdelsen af en kulegravningsrapport, og Rigsrevisionen bakkede op om det, kunne man så overhovedet forestille sig, at man som regering ikke ville reagere og gøre det, som vi netop foreslår i dag, nemlig at man nedbringer den overkompensation, der har været til private hørecentre og private høreklinikker, som det blev påvist i kulegravningsrapporten at der har været?
Kunne man forestille sig, at man ikke reagerede på det, og hvilken kritik der ville hagle ned over en, hvis det var sådan, at man bare havde taget den rapport og sagt, at det var da interessant, der foregår overbetaling, der foregår misbrug, men det vil vi ikke reagere på, til trods for at Rigsrevisionen er opmærksom på det?
Jeg kan ikke forstå, at man som konservativ kan leve med, at man ikke forvalter skatteydernes penge ordentligt, og at man ikke sikrer, at der ikke sker overbetaling, slet ikke, når man så, hvilken rolle den tidligere formand for partiet spillede i at frembringe overbetaling på privathospitalernes område.
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Jo, netop.
Der står mange andre ting, men der står også ordet beskæftigelse, og det kan man ikke løbe fra.
Hvorfor prøver man at gøre det usandt, ved at sige: Nej, nej, det er ikke beskæftigelse, det drejer sig om?
Hvorfor skal det så stå der, hvis det ikke er det, man skal tage højde for?
Så siger man, at det var direktøren, der førhen havde en garanti.
Nej, det, man gør nu, er at sørge for, at dem, der har penge til det, tegner sig en sundhedsforsikring, og så kan de komme på privathospital.
Vi lavede 1 måneds garanti, så også rengøringsdamen havde en garanti for at blive behandlet inden for 1 måned.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-19:
Hvis rengøringsdamen havde en diagnose, kunne hun godt blive behandlet inden for 1 måned.
Problemet med det tidligere forslag, som VKO havde, var jo, at man ikke havde en udredningsret.
Det vil sige, at man bare kunne shoppe rundt i sundhedsvæsenet med alle mulige symptomer, der faktisk forhindrede hende i at arbejde eller i alle hendes gøremål.
Det, regeringen gør lige nu, er jo at sige: Vi vil ikke acceptere, at patienter på den måde skal shoppe rundt og kastes fra den ene afdeling til den anden og til den praktiserende læge.
Vi skal gå ind og finde ud af med det samme, hvad det er, patienten fejler, og dernæst starte behandling.
Jeg synes, det er meget fair, at man fra Christiansborgs side, når man beslutter ting, faktisk også lytter til de rigtige eksperter – som er læger, som er sygeplejersker, som er patientorganisationer – som ved det fra hverdagen.
Så derfor synes jeg, det er udtryk for en meget mærkværdig holdning, når man siger: Vi ved bedst, og derfor mener vi, at det skal gøres på den her måde.
Jeg synes, det er fantastisk, at så mange organisationer bakker op om regeringens måde at lægge op til, at deres faglighed skal vurdere, hvem der skal komme først.
I det her tilfælde er det jo også dem, der er mest syge, og det synes jeg er mest solidarisk.
Liselott Blixt (DF), 2012-12-19:
Jamen så synes jeg, det er underligt, at regeringen ikke lytter til de faglige organisationer, når de siger, at der mangler noget for de 70 pct., der ikke får en diagnose.
30 pct. får en diagnose inden for 1 måned, mens 70 pct. ikke får det, og det er om dem, ministeren siger: Jamen så er de ikke syge.
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-19:
Og det positive ved det her lovforslag om høreapparater er, at hele høreapparatområdet nu bliver samlet i sundhedsloven, og herunder at myndigheds- og finansieringsansvaret overgår til regionerne, hvilket kan være med til at styrke kvalitet, gennemsigtighed og udgiftskontrol.
Ja, det var stort set det positive, vi kan se ved forslaget, for forslaget indebærer også en lang række negative konsekvenser.
For det, vi skal til at stemme om, er et forslag, som kommer til at betyde længere ventelister.
I de svar, vi har fået fra ministeren, forventes det, at det offentlige vil modtage godt 6.000-7.000 ekstra patienter fra det private, simpelt hen fordi der er private høreklinikker, der lukker ned på grund af lovforslaget.
Årsagen er, at ministerens model betyder, at tilskuddet til hørebehandling i det private bliver skåret meget langt ned.
Her undrer vi os over, at regeringen insisterer på en model, der betyder øget udlevering af høreapparater i offentligt regi, for det giver anledning til de største offentlige udgifter, da selve hørebehandlingen er dyrere i offentligt regi.
Og med de længere ventelister vil forslaget også betyde øget brugerbetaling for alle dem, der ikke vil vente i månedsvis eller årevis og derfor vælger ventelisten fra.
Vi stemmer også om et forslag, der kommer til at betyde konkurrenceforvridning i forhold til hørebehandling, og hvor det på ingen måde er tilstrækkeligt belyst, hvorvidt forslaget overtræder EU-reglerne.
Og når vi har stemt lige om lidt, har regionerne kun 12 dage til at indrette et helt nyt system.
Vi kan derfor godt forvente kaos på høreapparatområdet fra den 1. januar.
Vi kommer også til at opleve, at det er nogle helt andre høreapparater, der vil blive udleveret.
Ministeren fremhæver gang på gang, at når hun skærer tilskuddet til hørebehandling i privat regi så langt ned, er det på grund af prisfald på høreapparater efter Amgrosudbuddet i august 2012.
Men ministeren glemmer at fortælle, at prisfaldet ikke vedrører bestemte høreapparater.
Derimod er der tale om en gennemsnitspris for et helt sortiment, der er helt anderledes end før.
Og her har Sundhedsudvalget fået mange henvendelser fra branchen og fra en række andre aktører inden for området, som fortæller, at samlet set betyder Amgrosudbuddet, at vi fremadrettet har et høreapparatsortiment af noget ældre dato og på et lavere teknisk niveau end tidligere.
Sortimentet af apparater, der skal vælges imellem, har stor betydning for dem, der skal have et høreapparat.
Der er mange forskellige høreapparater, for der er mange forskellige behov hos de enkelte patienter.
Det er blot nogle få eksempler på de problemer, der er med forslaget.
Det er et forslag, hvor regeringen endnu en gang gennemfører et ideologisk betinget opgør med private aktører på sundhedsområdet, og det er et forslag, der vil berøre rigtig mange mennesker.
Godt 800.000 danskere lever med et høretab, og heraf er godt og vel 350.000 danskere faktisk så uheldigt stillet, at de har et høreapparat.
Dette forslag har som nævnt rigtig mange negative konsekvenser, og det er baggrunden for, at vi stemmer nej.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Nu er det jo ikke en hvilken som helst ordfører for De Konservative, der står på talerstolen.
Det er en tidligere socialminister, som selv var med til at fremsætte et lovforslag i 2010, der nedsatte tilskuddet til høreapparater med 10 pct. Dengang sagde den nuværende ordfører ved førstebehandlingen: »Samtidig er det vigtigt for os, at frit valg-ordningen opretholdes, så borgerne ikke igen kommer i en situation, hvor de bliver parkeret på en venteliste i årevis.
Vi er imidlertid også opmærksomme på væksten i udgifterne og den høje aktivitet på området, og indenrigs- og sundhedsministeren og jeg har derfor igangsat en kulegravning, som skal bruges til at vurdere behovet for yderligere tiltag, ud over hvad der ligger i dette forslag.
Dermed kan jeg således glæde en række ordførere, der har spurgt til det.«
Nu har vi kulegravningen.
Rigsrevisionen, der har været meget kritisk over for det her område, har bakket op om, at der skal ske noget på området.
Jeg vil godt bede den tidligere socialminister, fru Benedikte Kiær, om at svare på – hvis nu ordføreren havde været minister i dag og Rigsrevisionen bakkede op om en kulegravningsrapport, ministeren selv havde sat i gang, og det har fru Benedikte Kiær jo – hvordan hun så ville stille sig, hvis det var sådan, at man ikke gennemførte de ting og de forslag, der lå i det, om at nedbringe priserne på det område, hvor det offentlige åbenlyst overbetaler private hørecentre.
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-19:
Og ja, den forrige regering satte kulegravningsrapporten i gang, bl.a. fordi der kom nogle afgørelser fra de sociale nævn, der viste, at det er nødvendigt, og at vi bliver nødt til at se på, hvor det her område mest hensigtsmæssigt er.
Det var baggrunden for, at vi satte det her kulegravningsarbejde i gang.
Der kunne vi jo godt se, at det nok egentlig var mere hensigtsmæssigt at have en prisregulering, og det var baggrunden for, at man gik ind og satte tilskuddet ned med 10 pct.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Tak for indlægget.
Jeg vil godt spørge, om det virkelig er Venstres seriøse forslag, at man i dag kommer med et ændringsforslag, hvor man under § 82 B, stk. 3, foreslår, at såfremt regionsrådet i bopælsregionen ikke kan yde udredning inden for 1 måned, skal patienten have lov til at vælge at blive behandlet på et andet sygehus.
For det er da i hvert fald en helt ny strategi fra Venstres side.
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Ja, ændringsforslagene er der ydet teknisk bistand til fra ministeriets dygtige embedsmænd, som sidder nederst i salen her i dag.
Hvis der rent teknisk skulle have stået »udredning« i stedet for »behandling«, skal jeg naturligvis være den første til at beklage det, men det må så skyldes karakteren af det tekniske ændringsforslag, som vi har modtaget fra ministeriet af.
Jeg tror sådan set, at alle er med på, hvad det er, vi konkret foreslår i dag, nemlig at patienterne skal have en udredningsret med indhold, og dermed, at man har udvidede valgmuligheder, hvis det er, at regionerne ikke kan levere den hurtige udredning.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Jamen det er jo rart at vide, at det formentlig er en teknisk fejl, for ellers ville der i hvert fald være tale om en helt ny politik fra Venstres side, nemlig at folk nu skulle behandles, før de overhovedet var udredt.
Men det viser jo meget godt, at det her forslag netop handler om, at for at en behandlingsgaranti overhovedet giver mening, og for at retten til et frit udvidet valg giver mening, er det vigtigt, at patienten er udredt. Jeg synes, at det omvendt er interessant, at der fra Venstres side sættes spørgsmålstegn ved regionernes formåen i den her sag med hensyn til at udrede patienterne hurtigt og deres ønske om at gøre det.
Sandheden er jo, at da den daværende regering indgik en aftale med regionerne om at yde akut kræftbehandling, opbyggede den jo ikke et privat alternativ, således at hvis ikke man havde fået kræftbehandling et sted, skulle man et andet sted hen.
Men jeg kan forstå nu, at det er den politik, Venstre har, nemlig at hvor den her regering er optaget af at skabe en ret til hurtig udredning for patienterne, ja, så er Venstres politik, at de ønsker at skabe en ret for privathospitalerne og dermed fortsætte den ensidige støtte, de også tidligere har ydet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvilke faglige sundhedsorganisationer der støtter Venstres ønske om at bibeholde en 4-ugersbehandlingsgaranti i stedet for at opdele i forhold til væsentlige sygdomme og mindre væsentlige sygdomme i behandlingen.
Årsagen er, at vi jo herinde i Folketinget i årevis har diskuteret den ideologiske forskel, der er mellem Venstre og Socialdemokratiet, hvor vi fra Socialdemokratiets side siger, at vi gerne vil have et stærkt offentligt sundhedsvæsen, der er robust, og som giver fri og lige adgang til alle.
Vi vil gerne lave forbedringer, sådan at vi kan indfri den fri og lige adgang.
Men mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvilke faglige organisationer bakker Venstre op i at bibeholde en 4-ugersbehandlingsgaranti i stedet for at differentiere den til 8 uger?
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Nu er det sådan i Venstre, at når vi er interesseret i, at patienterne skal sikres ret til hurtig udredning og behandling, så er det ikke på baggrund af, at vi har lavet sådan en meningsmåling blandt alle mulige organisationer og sagt: Hvad synes I om det her?
Vi kerer os sådan set om patienterne.
Jeg kan da også notere mig, at Danske Patienter også synes og dermed er enig med Venstre i, at patienterne fortsat skulle have retten til den hurtige behandling og retten til hurtig udredning.
Så hvis man leder efter nogen, der bakker os op, så kan man tage udgangspunkt i Danske Patienter, for så vidt angår det.
Så vil jeg sige, at det afgørende for Venstre sådan set er, at vi sikrer rammerne omkring et stærkt offentligt sundhedsvæsen, der sætter patienterne i centrum, hvor vi er optaget af at sikre behandling bedst, hurtigst og billigst, og som netop ikke kun er for folk med tegnebogen i orden, der har mulighed for at søge alternativer, hvis det offentlige ikke kan levere den hurtige udredning og behandling inden for 1 måned.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Som sagt: Fortiden siger – og rigsrevisor har været inde over – at det ideologiske ridt, Venstre har stået i spidsen for i forhold til at favorisere privathospitalerne, har været ugunstigt både for økonomi og for patienter.
Lad mig citere fra dagens Jyllands-Posten, og det er formanden for de danske læger, Mads Koch Hansen, der siger: »Det er ubetinget et stort skridt fremad for patienterne, at vi nu får en behandlingsgaranti, der skelner mellem alvorlige og mindre alvorlige lidelser.
Det giver også faglig mening for læger, og det kan frigive ressourcer til at tage sig af de alvorligt syge« .
Vi har haft diskussionen i årevis.
Det står klart, at de faglige organisationer, som passer patienterne i hverdagen, siger, at 4 ugers behandlingsgaranti er ugunstig.
I sin tid ville Socialdemokraterne ikke stemme for en ændring fra 8 til 4 uger, fordi vi var klar over, at det ville give en flaskehals, den flaskehals, som Venstre ønskede for at presse patienterne fra de offentlige sygehuse over på privathospitalerne.
Hvilke faglige organisationer bakker Venstre op i at bibeholde en 4-ugersbehandlingsgaranti?
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Jeg kan bekræfte, at vi er interesseret i, at patienterne skal sikres en ret til den hurtige udredning, og vi har sådan set ikke nogen grund til at betvivle, at regionerne lever op til de aftaler, som de indgår med den til enhver tid siddende regering.
Det eneste, du kan stille op som patient, er at klage til Patientombuddet. Hvorfor ikke sikre, at patienterne har rettigheden til at kunne vælge køen fra, og dermed, at vi også bruger de ressourcer, som er til stede?
Vi er optaget af, at flest mulige udredes og behandles, og der er jo allerede i dag masser af dygtige, også private, aktører, der yder hurtig udredning og andet i forhold til gigtpatienter, parkinsonpatienter og andre, som man med fordel kan drage nytte af.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-19:
Ja, det roser jeg selvfølgelig regeringen for.
For hvis det er nødvendigt – og det går jeg ud fra at regeringen så også er enig med mig i sikkert er nødvendigt, for det er de meldinger, vi får fra DSB – så roser jeg regeringen for at give DSB mulighed for at gå ud at låne, refinansiere, og hvad der ellers skal til, med statsgaranti.
Hvis det bringer DSB ud af miseren, hvis det betyder, at DSB bliver et stærkere statsligt jernbaneselskab, så roser jeg regeringen for det.
Martin Geertsen (V), 2012-12-19:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: Hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten roser altså regeringen for, at regeringen nu giver DSB mulighed for at låne endnu flere penge end de 18 mia. kr., DSB i forvejen skylder.
Karen J. Klint (S), 2012-12-19:
Tak for det.
Jeg vil lige tillade mig at sige som indledning, at jeg ikke hørte spørgsmålet fra Enhedslistens ordfører sådan, at det berettiger det svar, hun fik af Venstres ordfører, for jeg synes ikke, det var en appel til, at det private skulle vokse på bekostning af det offentlige.
Det leder mig så lidt over til mit eget spørgsmål.
Når vi nu giver regionerne en pligt, er Venstres ordfører så ikke enig i, at de regioner, som Venstre selv har skabt skabelonen for, de regioner, som Venstre selv har sat i spidsen for det danske sundhedsvæsen, har en pligt til at udfylde den pligt, de får med lovforslaget her?