runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg må på vegne af samtlige forslagsstillere bag dette beslutningsforslag sige, at det er helt, helt usædvanligt, at det, når der er et ønske om, at et forslag skal tilbage i udvalget - med mulighed for, at man kan få præciseret fortolkningen af forslaget - så bliver afvist med henvisning til, at det da er afklaret, og at vi da bare skal stemme om det.
Vi har en lang tradition for, at vi respekterer, at der skal være kvalitet i lovarbejdet.
Vi har ganske svært ved at forstå, at man bare nu naturligt kan afvise det, sådan som Dansk Folkepartis siger.
Og jeg vil gerne bede om, at man tænker over, hvad det er for en praksis, der bliver indført, hvis det er sådan, at man, når man naturligt ikke har en interesse i en politisk debat, så søger for, at det ikke kan komme tilbage til udvalget til en tredje behandling.
To medlemmer af Venstre har stemt for det her forslag tidligere, og det betyder, at hvis det kommer tilbage i udvalget og fru Pia Christmas-Møller kan få en tillægsbetænkning, der præciserer det, vi er enige om som forslagsstillere, så vil forslaget blive vedtaget.
Det er ganske usædvanligt.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Det virker på mig, som om hr. Jesper Langballe er faldet ned i idealismens meget, meget dybe kløft.
Det er, når hr. Jesper Langballe mener, at det ikke har nogen konsekvenser for den alvor og seriøsitet, man lægger i gruppearbejdet, om man kommer til en eksamen sammen med de mennesker, man har lavet projektet sammen med, i en gruppe bagefter.
Jeg mener, at hr. Jesper Langballe tager helt fejl, og hvis det, der er problemet bag ved Dansk Folkepartis stillingtagen i den her sag, bare er, at hr. Jesper Langballe er blevet idealist på sine gamle dage, altså ser væk fra de realiteter, der findes i den virkelige verden, så er der måske håb endnu.
For jeg ved, at hr. Jesper Langballe plejer at håne mennesker, som er idealister og ikke tager udgangspunkt i den virkelige verden og de virkelige mennesker - sådan de der ting, der er virkelig virkelige.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Nu synes jeg, det bliver mere og mere klart, også ud fra det, fru Marianne Jelved siger, at det altså er meningsløst at sige, at undervisningsformen nødvendigvis vil være et aftryk af prøveformen.
Der er jo tale om to forskellige ting.
Undervisning er undervisning.
Den skal bibringe viden og kunnen.
Prøven er noget andet.
Det er en stikprøvekontrol.
Men så sagde fru Marianne Jelved noget, som jeg fuldstændig kan skrive under på, og det er, at det bliver mere alvor med et fag, man skal til eksamen i.
Ja, sådan er det.
Når man ved, at man ikke skal til eksamen i et fag, så tager man det hele lettere, mens hver enkelt elev strenger sig an til det yderste, når han ved, at han på dommens dag skal ind til det grønne bord.
Jeg synes, at det er det allerbedste argument for, at al eksamination naturligvis skal være individuel.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Dansk Folkeparti har da tillid til, at de mennesker, som beskæftiger sig med uddannelsessektoren - i det her tilfælde universiteterne - klarer det ganske udmærket.
Vi ønsker at give dem de bedste arbejdsvilkår, også når de skal sidde og eksaminere de studerende og sørge for, at de studerende får en rigtig god karakter.
Og derfor mener vi selvfølgelig, at der skal være individuelle eksaminationer; derfor ønsker vi, at de skal have de bedste arbejdsvilkår.
Det står vi selvfølgelig stadig væk fast på.
Så er det jo sådan lidt pudsigt at høre, at Socialdemokraterne siger, at hvis man nu en gang imellem kommer og har den holdning, at vi skal give dem nogle redskaber, altså at Folketinget skal bestemme, hvilke redskaber de skal bruge på uddannelsesinstitutionerne, så er det, fordi man ikke har tillid til dem.
Altså, vi har jo på folkeskoleområdet indført nationale test sammen med Socialdemokraterne, og vi har indført elevplaner og en lang række andre centrale redskaber, og jeg håber da ikke, at Socialdemokraterne med den retorik, som de lægger for dagen her, er ved at bakke ud af folkeskoleforliget, fordi man nu lige pludselig mener, at vi fra Folketingets side overhovedet ikke på nogen måde kan tillade os at have en mening om, hvilke redskaber de skal bruge i uddannelsessektoren.
Jeg går ikke ud fra, at det er sådan, det forholder sig.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
Uha, uha, uha.
Den socialdemokratiske ordfører indledte hele debatten med at appellere til regeringens sunde fornuft, og det vil jeg også meget gerne gøre herfra på SF's vegne.
Der er jo også indtil flere medlemmer af det største regeringsparti, nemlig Venstre, som deler de her visionære og liberale holdninger til organiseringen af eksamener på danske uddannelsesinstitutioner.
Man skriver jo som folkevalgt folketingsmedlem under på, at man vil overholde grundloven, og deri ligger også, at man stemmer efter sin overbevisning i de afstemninger, der skal finde sted her i Folketinget.
Derfor er det også ret interessant, at vi har et nordjysk folketingsmedlem, som tidligere har stemt for det her forslag, og som nu har muligheden for at stemme for det igen.
Det er et folketingsmedlem fra Venstre, nemlig fru Birgitte Josefsen, som tidligere har været ude at sige i medierne, at hun går ind for gruppeeksamen, at hun vil arbejde for gruppeeksamen, at hun vil støtte gruppeeksamen, og som nu har muligheden for at vise, at der er holdning bag de ord.
Så derfor vil jeg meget, meget gerne appellere til de medlemmer af Venstre, som tidligere har været ude at kæmpe for den her sag, kæmpe for friheden til organisering af eksamensformer på de danske uddannelsesinstitutioner, om at stå ved de holdninger og stemme med forslagsstillerne i dag.
Muligheden for gruppeeksamen - det er ikke et krav om og det er ikke en opfordring til gruppeeksamen men en mulighed for det - er et ønske fra elever, fra studerende, fra institutioner og fra erhvervslivet.
Så jeg vil gerne appellere til, at man i dag stemmer for den frihed i den danske uddannelsesverden, som det her forslag er et udtryk for, og at man også tænker hele den her debat ind i den omverden, som altså fordrer samarbejde, som fordrer projektarbejde.
Min opfordring er, at man stemmer for det her forslag.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Er det det principielle hensyn til at få gruppeeksamen genindført eller hensynet til de fagligt svage elever, der, som undersøgelsen netop viser, har svært ved gruppeeksamen, og som vel at mærke ikke har mulighed for at vælge gruppeeksamen fra, idet det jo i tidligere tider ofte var påkrævet, at man gik op i en gruppe sammen, der er vigtigst?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
Venstres ordfører er selv noget så utrolig inkonsekvent i sine indlæg.
I det første indlæg er det free riders, altså folk, som bare hopper med på den nemme bølge, man er ude efter, og nu er det lige pludselig hensynet til de svage elever.
Kan Venstres ordfører blive enig med sig selv om, hvad det er for en gruppe elever, der ikke må gå til gruppeeksamen?
Jeg synes, det er udtryk for en utrolig mistillid til det danske censorkorps, at man ikke tror, det er i stand til at vurdere eleverne individuelt, sådan som det altid har gjort, også på baggrund af gruppeeksamener.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jamen jeg vil sådan set bare bede ordføreren om at svare på mit spørgsmål.
Er hensynet for SF det principielle hensyn med at få genindført gruppeeksamen, eller tager man hensyn til, at der er en undersøgelse, som påpeger, at det er de fagligt svage elever, som har det svært til gruppeeksamen?
Man har jo ikke valgmuligheden i sidste ende; der er en lang række studier og eksamener, hvor det tidligere var påkrævet, at man gik op til gruppeeksamen.
Så jeg vil bare bede ordføreren om at svare på mine spørgsmål.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-08:
SF bekymrer sig meget alvorligt om alle studerende og elever i det her land - svage som stærke.
Jeg er bare nødt til at sige, at det her forslag handler om frihed til eksamensformer, det her handler om muligheden for at gå til gruppeeksamen.
Jeg synes, det er meget, meget mærkeligt at køre det her på banen, som om det lige pludselig handler om hensynet til de svage elever.
Det har vi overhovedet ikke inde i det her forslag.
Og ja, SF bekymrer sig om alle studerende og elever, og når de studerendes organisationer selv beder om at få gruppeeksamen tilbage, ja, så lytter vi til det.
Julie Rademacher (S), 2008-05-08:
Ja tak.
Det er jo ikke hver dag, man få lov til at tale for en fuld Folketingssal.
Når det er sagt, er det heller ikke hver dag, at Aalborg Universitet og min rektor, Jens Oddershede, bliver skudt alle mulige holdninger i skoene af de borgerlige.
Jeg vil blot påpege, at vi rigtig mange steder på forskellige uddannelsesinstitutioner har taget højde for, at der både skal være gruppeeksamener og individuelle eksamener.
Det vil sige, det, at man gennemfører det her forslag, betyder altså ikke, at man udelukker individuelle eksamener, som nogle har yndet at påpege.
Under folketingsvalgkampen var jeg var faktisk rigtig glad for, at der var rigtig mange borgerlige politikere, som havde tænkt sig at blive valgt ind i Folketinget med det standpunkt, at det ikke var op til os folketingspolitikere at skulle definere, hvilke eksamensformer der skulle være på uddannelsesinstitutionerne.
Lokalt i Kolding havde vi hr. Mike Legarth, som ikke mente, at han skulle bestemme, om der skulle indføres gruppeeksamener eller individuelle eksamener.
Det standpunkt kan jeg rigtig godt følge, for vi har netop lærere, vi har undervisere og eksaminatorer, som har utrolig stor faglig kompetence til at eksaminere unge og ældre mennesker.
Så jeg håber, at hr. Mike Legarth fra De Konservative - som desværre ikke havde nogen ordførertale - og andre virkelig vil overveje, om vi som politikere ikke også skal have en holdning til, at det altså ikke er alt, vi skal have en holdning til og bestemme - eksempelvis det her forslag.
Tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-08:
En af de indvendinger, som uddannelsesinstitutionerne er kommet med, er, at det er dyrere at lade folk gå til individuel eksamen end at lade folk gå til gruppeeksamen.
Det er, fordi den enkelte institution har en vurdering af, at man altså kan klare gruppeeksamen på kortere tid.
Jeg har sådan set ikke noget behov for at blande mig i, hvordan man på den enkelte institution vurderer det.
Jeg vil bare gøre regeringen opmærksom på, at det her forbud mod gruppeeksamen altså også har medført økonomiske problemer, men det er sådan set ikke kernen i det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer i dag, er, at regeringen vil indskrænke den frihed, man tidligere har givet uddannelsesinstitutionerne til at vælge, hvad det er for en eksamensform, der fungerer lige præcis hos dem.
Ud over det er jeg altid meget, meget villig til at diskutere økonomiske problemer på uddannelsesinstitutionerne med regeringen.
Jeg synes, det er dejligt, hvis regeringen åbner op for at tage den diskussion om, at man nemlig generelt på uddannelsesområdet står med store, store økonomiske problemer.
En af de indvendinger, der har været fra uddannelsesinstitutionerne, er, at det koster mere at lade folk gå til individuelle eksamener, men diskussionen i dag handler om frihed til eksamensformer.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg er glad for, at ordføreren for Enhedslisten igen i dag gør det helt klart, at der er kortere tid ved en gruppeeksamen end ved en individuel eksamen.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om det ikke rent logisk i hvert fald må være sådan, at man har bedre mulighed for at komme til orde ved en individuel eksamen end ved en gruppeeksamen, al den stund der ikke er nogen andre gruppemedlemmer til stede i lokalet, der kan tage ordet, al den stund man ikke skal forholde sig til nogle medeksaminanders måske upræcise udsagn og at der faktuelt er mere tid til rådighed for den enkelte studerende ved en individuel eksamen end ved en gruppeeksamen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-08:
Jeg er meget, meget uenig med Venstres ordfører på det her område.
Det er rigtigt, at der i nogle tilfælde er kortere tid til gruppeeksamener, end der er, hvis man lægger individuelle eksamener oven i hinanden, men på de enkelte uddannelsesinstitutioner har man altså en vurdering af, at det er nok tid til at gennemgå en eksamination.
Noget af det, vi hører fra samtlige uddannelsesinstitutioner, er, at man til gruppeeksamen, hvor man har væsentlig mere tid, end man har til en kort individuel eksamen, rent faktisk kan nå at komme i dybden.
Og jeg vil sige, at det indlæg, vi lige har hørt fra Venstres ordfører, endnu en gang er et præcist udtryk for den arrogante holdning, vores regering har til det her uddannelsessystem, nemlig at man tror, at man som minister eller ordfører kan sidde og vide mere om, hvad der skulle foregå til den enkelte eksamen eller i det enkelte klasselokale, end man gør ude på uddannelsesinstitutionerne.
Jeg synes, at regeringen skulle begynde at lytte til de mennesker, som rent faktisk beskæftiger sig med uddannelse, og som rent faktisk er på institutionerne, og høre på det vigtige og centrale krav, de rejser, nemlig at de vil have frihed til selv at bestemme, hvordan man bedst går til eksamen.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Som fru Kirsten Brosbøl fuldstændig rigtigt sagde, går Dansk Folkeparti jo normalt ikke ind for detailstyring af universitetet - tværtimod.
Hvorfor så nu?
Ja, det er et godt spørgsmål.
Det er jo måske, fordi det er sådan, når man pludselig står over for virkeligheden.
Man har en principiel holdning, som man arbejder sig frem efter, pludselig opdager man noget, som er fuldstændigt vanvid, og så reagerer man måske anderledes, end man normalt reagerer.
Fru Christine Antorini fremførte en række fremragende argumenter for hvad? For gruppearbejde.
Men det er jo slet ikke det, vi taler om her.
Der var ikke et eneste argument for, at man skal gå til eksamen i grupper.
Fru Sophie Løhde og hr. Martin Henriksen har gjort glimrende opmærksom på, hvor meningsløst det er, at man går til eksamen i en gruppe, der derefter spredes for alle vinde og er fuldstændig ligegyldig den dag, man sidder i en ansættelsessituation, en jobsamtale med en arbejdsgiver.
Jeg synes, det her ligner en form for ideologisk kollektivisme, der strider mod al sund fornuft.
Hr. Per Clausen havde en rigtig god pointe, da han sagde, at en individuel eksamen ikke giver et fuldkomment billede af det pågældende menneske.
Nej, det er da rigtigt, for det er der nemlig ingen eksamen, der gør, hverken individuel eller gruppeeksamen.
Man kan finde ud af nogle ting: Man kan ved en stikprøve finde ud af, om den pågældende har paratviden, selvstændig vurderingsevne, dømmekraft, kombinationsevne og evne til hurtigt at tage stilling til et spørgsmål.
Men ingen eksamen kan afsløre, om den pågældende har samarbejdsevne.
Der er andre ting, en eksamen ikke kan afsløre, f.eks. om man er sød og rar.
Det er i virkeligheden meget væsentligt, når man kommer ud i erhvervslivet, at man er et venligt menneske at omgås.
Det kan en eksamen ikke afsløre, medmindre eksaminanden spytter eksaminator i hovedet, og det hører alligevel til sjældenhederne.
Så er der endelig et argument, som jeg synes man fuldstændig glemmer: Man lærer ikke noget ved at gå til eksamen.
Hvorfor hele det hysteri om, at man nu får pumpet folk ud, som ikke kan samarbejde?
Det er jo meningsløst.
Man lærer ikke noget ved at gå til eksamen; man lærer noget ved at forberede sig til eksamen.
Eksamen er jo ikke andet end en stikprøvekontrol af, om man kan noget.
Eksamen skal ikke tilføre ny viden, det er slet ikke meningen med den.
Derfor er der heller ingen mening i det hysteri, som er udfoldet, i anledning af at regeringen og Dansk Folkeparti simpelt hen har udvist lidt sund fornuft.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-08:
Hr. Jesper Langballe siger, at man ikke lærer noget af at gå til eksamen.
Det skal jeg nu ikke erklære mig helt enig i, jeg tror nok, at man lærer et og andet af det.
Men det er jo ikke det, der er pointen i hele den her diskussion.
Pointen er, at eksamensformen smitter af på undervisningsformen.
Der er jo en sammenhæng imellem den måde, man går til eksamen på, altså den måde, prøverne er indrettet på, og den undervisning, man får.
Der er lavet masser af evalueringer, der viser, at prøverne smitter af på undervisningen, og det er det, der er pointen.
Man tager det jo alvorligt, fordi man kan risikere at blive prøvet i noget.
De fag, man ikke går til prøve i, tager man ikke på samme måde alvorligt, fordi man ikke risikerer at komme til prøve i dem.
Det er derfor, at gruppeprøverne faktisk spiller en meget stor rolle i alvoren bag ved den indsats, der lægges i studiet.
Når man som ingeniørstuderende laver en opgave sammen med to andre, så er der en helt anden alvor, hvis man bliver prøvet sammen med dem i den opgave,
end hvis
man ikke gør det.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Eksamensformen smitter af på undervisningsformen, siger fru Marianne Jelved.
Det forudsætter ikke alene, at der er tale om fuldkommen uselvstændige elever, men også, at det er selve formålet at opdrage dem til uselvstændighed.
Det er jo at betragte eksaminander og vordende eksaminander som dukker, man skal trække op, og så kan de gå selv, når de kommer ind til eksamensbordet.
Men det er jo ikke det, der er meningen med eksamen.
Det bør jo slet ikke være formen, der er afgørende, når vi diskuterer eksamen.
Det bør være indholdet, og indholdet er noget, man skal lære.
Har han dømmekraft?
Har han kombinationsevne osv.?
Marianne Jelved (RV), 2008-05-08:
Uanset hvordan prøveformen er, skal man selvfølgelig vurdere, om der er indhold, og om eksaminanden kan det stof, som udgør det pensum, vedkommende bliver prøvet i ved en eksamen.
Det er jo ikke det, der er diskussionen.
Det er da klart, at det fag, man går til eksamen i, gør man sig jo ekstra meget umage med at sætte sig ind i, fordi man bliver prøvet i det.
Hvis det er en skriftlig prøve, gør man sig meget umage med at lære, hvordan man gør, når man skal løse opgaven skriftligt, og hvis prøven er mundtlig, er det det mundtlige, man gør sig umage med.
Det har jo ikke noget at gøre med uselvstændighed.
Det har noget at gøre med at forberede sig til den prøveform, så man kan klare det
bedst muligt.
Det samme gælder, når man som ingeniørstuderende sammen med to andre laver en stor opgave.
Den kan fylde meget mere og gå meget mere i dybden, hvis der er tre om at lave den, end hvis der er en om at lave den.
Nu refererer jeg til, hvad censorkorpset for ingeniøruddannelserne siger.
Det er da klart, at det bliver en helt anden opgave, hvis man bliver prøvet i den, end hvis man ikke bliver prøvet i den.
Sådan er det at gå til eksamen.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Under førstebehandlingen af forslaget gjorde ordføreren for Enhedslisten et meget stort nummer ud af at sige, at afskaffelsen af gruppeeksamen havde medført store økonomiske problemer for uddannelsesinstitutionerne, fordi det ifølge ordføreren skulle være økonomisk dyrere at føre eleverne op til eksamen enkeltvis end i gruppe.
Helge Adam Møller (KF), 2008-05-08:
Jeg synes måske i virkeligheden, at der er enkelte af dem, der har blandet sig utrolig meget i debatten i dag, der kunne lære lidt af bl.a. den konservative ordfører.
Når jeg lytter til debatten - og det har jeg gjort til hele debatten -
har jeg hørt, at måske 90 pct. af det, der er blevet sagt i dag, bl.a. fra den socialdemokratiske ordfører, har været nøjagtig det samme: de samme argumenter til en ny ordfører, en ny ordfører, en ny ordfører, man spurgte om det samme hele tiden og fik de samme svar.
Derfor synes jeg, det er dejligt, hvis en ordfører på 2 minutter kan udtrykke klart og tydeligt, hvad der er holdningen, ligesom vi har gjort i betænkningen.
Det er rigeligt for mig, og så kan vi stemme, når vi har klargjort vores holdninger.
Carsten Hansen (S), 2008-05-08:
Jamen det plejer jo ikke at kendetegne politikere, at de ikke vil sige, hvad de mener, og kun tager ordet for korte bemærkninger.
Jeg synes, der havde været behov for, at De Konservative, som jo er en af fædrene til den her afskaffelse af gruppeeksamener, havde præget den her debat mere, ligesom man har præget regeringsgrundlaget.
Ja, jeg indrømmer, at De Konservative her har fået stor indflydelse.
Men da man jo selv har skabt tvivl i regeringsblokken, om der var flertal for det, kunne man gå op og præcisere det og tage ordet til debatten.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Helge Adam Møller - nu hørte jeg ikke proceduren - at jeg synes, det er ærgerligt, at Det Konservative Folkeparti, som er kendt for at være et demokratisk parti, som også følger de spilleregler, vi opstiller i fællesskab, er gået med til at stemme igennem, at man ikke skal trække forslaget tilbage til udvalget.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvad var der gået af Det Konservative Folkeparti - undskyld, jeg siger det - for at tage afstemningen i næste uge?
Det er ærgerligt, at man på den baggrund egentlig forsøger at ødelægge de kutymer og det samarbejde, vi normalt har.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg takker for fleksibiliteten.
Da henvendelsen fra hr. Helge Adam Møller jo mere gik direkte til mig, føler jeg også selv, at jeg lige må svare på det.
Jeg kan forstå, at hr. Helge Adam Møller synes, det er et problem at høre på de samme argumenter igen og igen.
Vi kan i hvert fald konstatere som forslagsstillere om at genindføre gruppeeksamen, at det, at de samme argumenter har været der igen og igen, har fået flere og flere fra omverdenen til at overveje, om det måske ikke var en god idé.
Så argumentet betyder noget i politik.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis man fra VKO's side beslutter sig for at være argumentresistent.
Det kan man selvfølgelig vælge som et princip.
Så tillod jeg mig bare at konstatere, at den konservative ordfører ikke valgte at bruge anledningen til at holde sin ordførertale.
Det betød bl.a., at fru Julie Rademacher, der gerne ville have diskuteret med den konservative ordfører, ikke kunne komme til det.
Hun tog så et indlæg som privatist, men det er altså normal praksis her i Folketingssalen, at ordførerne i vigtige sager - og det her ér en vigtig sag - faktisk fremlægger deres synspunkter, så man kan have dialogen med de andre, der er her i salen.
Men o.k., hvis man har den holdning, at man har hørt argumenterne og ikke gider høre dem igen, kan man selvfølgelig også bare vælge at blive siddende, og det var så det, den konservative ordfører gjorde som ordfører.
Ordføreren stillede nogle spørgsmål, fair nok, men det er altså ordførertalerne, som giver anledning til dialogen.
Helge Adam Møller (KF), 2008-05-08:
Jeg har meget respekt for det meget store mindretal her i Folketinget, der har en helt anden holdning, end jeg og den konservative folketingsgruppe har.
Men det er vi altså også, og dem synes jeg vi har givet klart og tydeligt udtryk for.
Det har vi også gjort i dag ved vores ordfører.
Så er der nogle, der kunne ønske, at det var flere, men jeg synes, det er lidt spild af tid, hvis man otte eller ti gange ikke vil respektere, at der er andre, der har en anden holdning.
Om fru Christine Antorini så fortsatte i halvandet døgn i træk nu, ville jeg ikke skifte holdning, og jeg har på fornemmelsen, at hvis jeg fortsatte i halvandet døgn, så ville fru Christine Antorini heller ikke skifte holdning.
Så lad os anerkende, at vi på baggrund af nogle fælles oplysninger er kommet til hver sit resultat, og så er den sag for mig ikke længere.
Så må vi have en afstemning.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-08:
Det er den rigtige måde at få nedfældet den fortolkning, som Socialdemokratiets ordfører tidligere i dag har garanteret mig skal indlægges i beslutningsforslaget, som forudsætning for at jeg kan tilslutte mig forslaget.
Så plejer det jo at være sådan i Folketinget, at der ikke er nogen problemer med at få det tilbage i udvalget og få det formelle på plads.
Derfor er det med stor ærgrelse og faktisk også bedrøvelse, at jeg må konstatere, at regeringspartierne har en demokratiopfattelse, som fører til, at man i denne sag laver en benhård proceduretackling, åbenbart af frygt for ikke at kunne holde sammen på sit eget flertal.
Om regeringspartiernes og Dansk Folkepartis optræden i denne sag er der kun ét præcist ord, og det er: magtarrogance.
Det er med stor ærgrelse og bedrøvelse, at jeg må konstatere det.