runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2007-04-24:
Det, vi skal tage stilling til i det her forslag, er dækning af handicappedes merudgifter ved at have handicaphjælpere m.fl. i eget hjem.
Jeg skal ikke komme dybere ind på forslaget, for det har socialministeren og Venstres ordfører allerede gjort på glimrende vis.
Men jeg må sige, at jeg også har meget svært ved at greje, hvem målgruppen er i det her forslag.
Når man ser på servicelovens bestemmelser, så må jeg medgive, at det er noget af en labyrint at finde rundt i, og en bruger af en hjælpeordning får dækket de merudgifter, der måtte være, alt afhængig af den paragraf, man er visiteret til.
Ved hjælp efter § 95 er der ofte tale om, at det er en pårørende, altså et medlem af husstanden, der udfører hjælpen, og derfor vil der så ikke være merudgifter forbundet med det.
Ved døgnhjælp, hvor man har en hjælper boende, får man dækket udgifterne til værelse, til vand, el, varme osv.
Hvis man har en hjælpeordning efter § 96, så er det primært direkte udgifter til udadrettede aktiviteter i lighed med dem, man kan få dækket ved en ledsageordning.
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti har vi faktisk ikke fået ret mange klager fra handicappede over, at de ikke kan få dækket deres merudgifter.
Men jeg har stor forståelse for, at mange handicappede har svært ved at finde rundt i det system, vi har, fordi mange faktisk er i tvivl om, om de får de ting, som de har krav på ifølge lovgivningen.
Forslagsstillerne ønsker at sikre lige muligheder for dækning af merudgifter i forbindelse med hjælpere, så valget af lovhjemmel neutraliseres.
Og umiddelbart lyder det jo positivt, men jeg må altså medgive, at jeg har behov for at få afdækket en række spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Jeg kunne godt tænke mig, at Socialministeriet f.eks. ville udarbejde et meget let overskueligt notat, som beskriver de forskellige hjælpeordninger, der er, og hvad de udløser af midler til dækning af merudgifter.
Jeg kunne også tænke mig at få at vide, hvad der sker f.eks. ved en revisitering, hvor en borger bliver flyttet til en anden paragraf.
Er praksis så, at der sker ændringer i merudgiftsdækningen?
Som en sidste ting kunne jeg også godt tænke mig at få at vide, om praksis er, at der sjældent sker en egentlig beregning, fordi der er tale om mange udefinerbare småudgifter.
Jeg håber selvfølgelig, at jeg kan blive klogere på forslaget, når jeg har modtaget svarene fra ministeren på de spørgsmål, som jeg vil stille undervejs.
Nu er det jo korrekt, at det ikke er alle ældre, der er handicappede, altså forstået som handicap, men de er trods alt handicappede på den måde, at deres bevægelsesfrihed er indskrænket.
Vi har jo fra Ældre Sagen, Ældremobiliseringen og andre ældreorganisationer fået den besked, at mange, mange ældre sidder isoleret i deres boliger og kan ikke komme på gaden, fordi de ikke kan gå og stå, og fordi de måske ikke selv kan finde rundt.
Jeg hørte, at hr. René Skau Björnsson var lidt åben over for, at man også kunne se på, om folkepensionister kunne få bevilget en ledsageordning.
Er det noget, Socialdemokraterne vil være med til at kigge på i de kommende satspuljeforhandlinger?
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Nu har jeg jo lovet at komme med nogle eksempler til ministeren, og dem vil hr. Hans Andersen selvfølgelig også få i udvalgsarbejdet.
Men der er jo mange ting, der bortfalder, hvis man ikke får hjælp efter § 96.
F.eks. får man ikke ekstra boligydelse til ekstra værelse.
Det bortfalder, hvis man ikke har hjælp efter § 96.
Så der er jo sådan flere eksempler på, at der er ydelser, der falder væk, fordi man får hjælp efter en anden paragraf i serviceloven.
Og der siger vi: Lad os få lighed for loven, lad os få lighed i forhold til, hvad det er for en paragraf, man får hjælp efter.
Og det skal ikke være en kommunal afgørelse.
Det bør være os herinde, der sætter standarden for, at der bliver den lighed.
Hans Andersen (V), 2007-04-24:
Jeg synes, det er vigtigt, når man har merudgifter, f.eks. i forbindelse med at man har hjælp 24 timer i døgnet, at man så også modtager kompensation for de merudgifter, der er forbundet med at have 24-timers-hjælp.
Det synes jeg er afgørende.
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Det er jeg ked af at hr. Hans Andersen siger.
Jeg synes jo ellers, jeg i bemærkningerne også har skrevet, hvem det var, det skulle dække.
Og her skal vi altså skabe noget ligestilling i forhold til dem, der får hjælp efter forskellige paragraffer.
Folk med handicap – folk i det hele taget – er fuldstændig ligeglade med, hvilken paragraf i serviceloven de får hjælp efter, de vil bare gerne have hjælp.
Og et af eksemplerne er jo en respiratorbruger, der får hjælp, ikke efter § 96, hjælpeordningen, men efter § 85.
Og man har brug for hjælp i 24 timer i døgnet som respiratorbruger.
Det kunne være et eksempel.
Og det er der, vi siger: Lad os få lighed for loven, lad os få lighed i forhold til, at uanset efter hvilken paragraf man får hjælp, har man mulighed for at få dækket de udgifter, der er forbundet med at have hjælp i hjemmet.
Hans Andersen (V), 2007-04-24:
I forhold til det her beslutningsforslag fra Socialdemokraterne står det meget uklart, må jeg sige, hvem målgruppen præcis er, og hvor omfattende problemet er.
De forslag, vi har været igennem i løbet af aftenen, har der jo været en retning på, men det står mig altså noget uklart, hvem det er, det her forslag skal tilgodese.
Der findes jo allerede en lang, lang række muligheder i serviceloven og i pensionsloven for at dække merudgifter ved hjælp i hjemmet.
Og der er også tale om, at hvis man har døgnhjælp, så får man jo også dækket sine udgifter til, hvis man eksempelvis skal have udbygget med et ekstra værelse, således at man døgnets 24 timer kan modtage hjælp.
Og der mener jeg så, at det her beslutningsforslag ikke skitserer målgruppen, og det skitserer sådan set heller ikke problemets omfang.
Jeg skal også på vegne af De Konservative sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg synes, at det har været en udmærket aften i øvrigt, men det her beslutningsforslag er – hvad skal man sige?– en ommer.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-24:
Jamen det er klart, jeg synes, det er lidt nemmere at forholde sig til et forslag og diskutere eventuelle ændringer, når det er klarere, hvem det er, der er målgruppen, og hvad det er for nogle udgifter, der ikke er omfattet af de eksisterende regler i dag.
Men det kan vi jo så se nærmere på.
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Jeg vil gerne være med til under udvalgsarbejdet at komme med nogle eksempler og forklare ministeren, hvor det er, det går galt, og hvem det er, der ikke kan blive dækket af § 100 i serviceloven eller via plejetillægget.
Der er eksempler på det, og dem skal vi nok få fat på, og så kan vi jo håbe på, at det vil ændre ministerens synspunkt i forhold til det her forslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-24:
Jo, men som jeg netop har gjort opmærksom på, så er der rigtig mange muligheder for at få dækket de udgifter, man måtte have.
Og jeg har svært ved at se, hvem det er, der er målgruppen for det her, og hvad deres behov egentlig er.
Jeg mener, at man også må se på, hvad der kan være under en bagatelgrænse i forhold til den ekstra sæbe, det ekstra vand, der bliver brugt i nogle situationer.
Så det, jeg synes der mangler fuldstændig i forhold til det her forslag, er faktisk at kunne påvise, at der er en målgruppe, og at der er et behov, der kræver, at der bliver dækket yderligere udgifter.
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Nu gik det jo ellers lige så godt.
Jeg synes jo – og det kan jeg forstå, at det synes ministeren ikke – at det er paradoksalt, at hvis man har handicaphjælpere i sit hjem, så er det afhængigt af, hvilken paragraf man nu har fået hjælp efter i serviceloven, om man kan få dækket de merudgifter, der er til sæbe eller vand, eller hvad det ellers er.
Jeg er jo enig med ministeren i, at det her ikke er et stort forslag og det heller ikke koster ret meget.
Men der er nogle eksempler på folk, der får deres hjælperordning efter en paragraf, ikke § 96, men en af de andre, og derfor ikke kan få dækket de merudgifter, de har.
Det mener jeg er urimeligt.
Hans Andersen (V), 2007-04-24:
Jeg synes, det er vigtigt, når vi diskuterer de mange forskellige forslag – nu er det handicapområdet, vi taler om i dag – at vi også lægger en prioritering.
Altså, vi har diskuteret, hvordan vi kan tilgodese børn og unge med funktionsnedsættelse, og der er vi meget enige om, at der skal komme en række initiativer.
Det handler også om, hvordan mennesker administrerer det at være omfattet af en hjælpeordning osv.
Der synes jeg det er afgørende, at man får vejet behovet ind, problemets omfang osv., når vi træffer beslutninger, og derfor kan jeg ikke på nuværende tidspunkt give Venstres opbakning til det her lovforslag, for jeg mener sådan set, det er for uklart, hvad behovet er, og hvad målgruppen er.
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Nu havde vi jo det forrige forslag, hvor vi netop gik ind og lavede nogle forbedringer for ældre med handicap over 65 år.
Her har vi så sagt, at vi skal opveje det lidt og også se på de problemstillinger, der har været rejst i forbindelse med de unge, og det er det, vi har fået ind fra handicaporganisationerne, og som er blevet rejst på forskellige møder.
Men lad os da se på det, og hvis det er et Dansk Folkeparti-initiativ i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, så må vi jo tage det der og tage diskussionen ud fra det.
Pia Kristensen (DF), 2007-04-24:
Man må jo sige, at det er Socialdemokratiets store dag i dag.
Der er virkelig fremsat mange forslag på handicapområdet, og det er også fint nok.
Det kan vi godt gå ind og støtte op om fra Dansk Folkepartis side.
Nu vil jeg blot sige, at det jo er satspuljemidler, der skal finansiere det her forslag.
Socialdemokraterne har været meget hurtige på banen.
Vi andre er ved at lave prioriteringslister over, hvad vi kunne ønske os at få med i satspuljen.
Jeg vil gerne sige, at det egentlig undrer mig, at Socialdemokraterne, som har haft så travlt med en masse forslag, ikke tænker på de ældre, som sidder uden en ledsager.
Førtidspensionister kan, når de har fået en ledsageordning, føre den med ind i folkepensionsalderen.
Men er man blevet folkepensionist, så er man afskåret fra at få bevilget en ledsageordning.
Synes hr. René Skau Björnsson ikke, at der her også er en gruppe, som man skal prioritere i forbindelse med ledsagelse?
Anne Baastrup (SF), 2007-04-24:
I SF synes vi også, det er centralt at få en debat om denne merudgiftsydelse.
Vi har jo alle sammen modtaget mails fra folk, der undrer sig over, at ydelsen stopper ved det fyldte 65. år, og vi har også alle sammen kendskab til mennesker, som oplever, at handicapkompensationen, som vi jo er forpligtet til at give i henhold til konventioner, pludselig forsvinder, når man fylder 65, så alt i alt synes jeg, det er fint, at det bliver sat på dagsordenen.
Vi har alle sammen en spændt forventning om, hvordan evalueringen af førtidspensionsreformen kommer til at forløbe, for vi modtager jo alle sammen på forskellig vis stribevis af henvendelser fra folk, der har problemer med førtidspensionen.
Der bliver spurgt, om det er den rigtige model, at man ikke selv kan rejse en førtidspensionssag, men at det er kommunen, der træffer beslutningen på det foreliggende grundlag, og om det kan være rigtigt, at man bliver henvist til aktivering eller må vente, vente og vente og ryger på kontanthjælp osv.?
Man når virkelig at få knækket nakken på en lang stribe mennesker, før de bliver berettiget til førtidspension.
Når vi udvikler det sociale system, skal vi hele tiden huske på, at det er enkeltpersoner, det drejer sig om, og på trods af at socialministeren skældte så voldsomt ud, synes jeg alligevel, det er vigtigt, at vi viser de handicappede, at det tillæg, de får som kompensation, skal de altså ikke miste, fordi de fylder 65 år eller 67 år, som det jo bliver om nogle år.
Det tror jeg der vil være bred enighed om, og når man tænker på, hvor mange penge førtidspensionsreformen i øvrigt har kostet, er de skønsmæssigt 5 mio. kr. jo til at overskue.
Så opbakning fra SF.
Martin Lidegaard (RV), 2007-04-24:
Hvis man har en form for handicap, er det ofte forbundet med ekstra økonomisk belastning, og det var jo grunden til, at da vi lavede førtidspensionsreformen, blev dækning af merudgifter for folk mellem 18 og 65 år under en række bestemte forudsætninger en del af reformen.
Allerede dengang var der en diskussion om, hvor langt man skulle gå.
Efter hvad jeg har fået fortalt af vores forhandlere, var det først og fremmest af økonomiske årsager, man ikke gik længere end til de 65 år, og det fremgår da også af de spørgsmål, der er blevet stillet, at det vil koste nogle penge, hvis ordningen skal ændres.
Ikke desto mindre er Det Radikale Venstre indstillet på at ændre den.
Vi har fået mange henvendelser, som går på, at det ikke virker rimeligt, at når man har fået hjælp til at kunne leve sit liv i mange år, kan man pludselig ikke få hjælpen længere, bare fordi man fylder 65 år.
Det er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at man bliver friskere og har mindre brug for hjælp, så derfor synes vi, det er helt fair at tage det forhold med i de forhandlinger, der skal være om en revision af førtidspensionsreformen.
Jeg skal understrege, at der også er mange andre ønsker om revision af førtidspensionsreformen.
Lad mig bare nævne et eksempel, som vi også får mange henvendelser om, nemlig hvordan man sammenstykker hjælpen til ægtefæller, når den ene eller begge kommer ud for en ulykke.
Vi er altså grundlæggende positivt stemt over for ideen om at fortsætte støtten til pensionister, der er fyldt 65 år, men vi mener selvfølgelig, at der skal findes en finansiering.
Pia Kristensen (DF), 2007-04-24:
Reglen om bortfald af merudgifter ved det fyldte 65. år er et element i forliget om førtidspensionsreformen, som trådte i kraft den 1. januar 2003.
Nu ved jeg jo godt, det er forligsstof, men jeg kan jo tillade mig at tale frit om reformen uden at begå forligsbrud.
Dansk Folkeparti er nemlig ikke med i forliget, og baggrunden for, at vi ikke gik med i det, var, at vi syntes, der var flere elementer i reformen, der ville forringe forholdene for førtidspensionisterne, bl.a. det element, vi behandler i dag.
Der blev også skabt et A- og et B-hold af pensionister.
I dag har vi pensionister på den gamle ordning og pensionister på den nye ordning, det skaber faktisk megen utilfredshed ude i det ganske land, og vi kunne og ville som sagt ikke støtte et sådant forslag.
Førtidspensionister er langtfra velbjærgede.
Vi fik afsat midler på finansloven i 2005, så førtidspensionister med almindelig førtidspension nu får en ekstra skattefri tillægsydelse, som løfter de samlede pensionsydelser til niveauet for mellemste førtidspension.
Det er et lille skridt i den rigtige retning, og det var det, der var politisk muligt dengang.
Gennem årene har vi i Dansk Folkeparti modtaget mange berettigede klager fra førtidspensionister, som har klaget over, at de mister deres handicapkompenserende ydelser, når de overgår til folkepension.
Jeg synes, vi skal huske, at her er der altså tale om mennesker, der som konsekvens af den nedsatte funktionsevne har været afskåret fra at spare op til alderdommen, og de bliver altså ikke lige pludselig raske, fordi de bliver folkepensionister.
Fra den ene dag til den anden mister de deres merudgiftsydelse, og enhver kan sige sig selv, at det vil medføre et betydeligt fald af levestandarden.
Vi synes, det er helt urimeligt, og derfor er Dansk Folkeparti meget positive over for dette forslag.
Det er endda et af partierne bag forliget, der fremsætter det, og jeg er meget glad for, at Socialdemokratiet har indset, at konsekvensen af førtidspensionsreformen har været en forringelse af førtidspensionisternes forhold.
Vi ved fra socialministeren, at i næste måned sender socialministeren og beskæftigelsesministeren en fælles redegørelse om virkningerne af førtidspensionsreformen til Folketinget, som så skal tage stilling til eventuelle ændringer af forliget, herunder reglerne om merudgiftsydelser.
Det synes vi sådan set er fornuftigt, for der er vel knap og nap en måned, til man skal justere reformen og ændre de skavanker, der er i den.
Vi ser frem til, at forligskredsen tager hul på debatten, og jeg kan sige, at Dansk Folkeparti bakker op, at vore førtidspensionister kan bevare deres handicapkompenserende ydelser, når de bliver folkepensionister.
Hans Andersen (V), 2007-04-24:
Jeg tror, jeg sagde et par gange, at vi går ind i forhandlingerne på baggrund af den redegørelse, der nu kommer om førtidspensionsreformen, og der er merudgiftsydelsen jo et element blandt flere, og det skal vi da drøfte.
Venstre støtter ikke det her lovforslag, som det ligger, men jeg vil gerne gå ind i drøftelserne.
Man kan jo sige, at Socialdemokraterne nu har gjort opmærksom på det her åbenbart som værende Socialdemokraternes mærkesag i ændringerne af førtidspensionsreformen – sådan skal jeg måske forstå det – men det er ikke Venstres mærkesag.
Jeg synes, der er mange elementer i førtidspensionen, som vi skal have vendt og drejet.
Det her er ét element, men der er mange andre, som også fortjener vores opmærksomhed.
Lise von Seelen (S), 2007-04-24:
Jamen det, vi taler om her, er jo ikke, at der er nogle ældre mennesker, der, fordi de bliver 65, har brug for praktisk bistand.
Det er jo ældre mennesker, der er i gang med et liv, hvor det liv bliver brudt op, fordi de pludselig får nogle helt andre økonomiske vilkår.
Det er det, jeg synes, vi som politikere skal forholde os til.
Kan det være rimeligt, at handicappede mennesker på den måde får nogle langt dårligere muligheder for at træde ind i folkepensionstilværelsen, end andre mennesker?
Det her tillæg skal jo netop dække det beløb, de har til ekstra udgift, fordi de har et handicap.
Hr. Hans Andersen sagde i sin ordførertale: Vi vil ikke støtte det her forslag i dag.
Betyder det så indforstået, at man vil støtte det en anden dag?
Hans Andersen (V), 2007-04-24:
Jeg vil da medgive, at det da, hvis den konkrete situation er, at man fra den ene måned til den anden mister et beløb på 500 kr. eller mere, som der er skitseret i lovforslaget, er en ændring af ens muligheder.
Men det er jo også skitseret – og det har vi jo aftalt og været enige om – at man i forbindelse med, at man overgår til folkepension, skal have vurderet sin situation, og hvis man har brug for praktisk bistand, er der jo muligheder for at få det.
Så jeg synes sådan set, at vi har aftalt i enighed, hvordan vi skulle håndtere den her situation.
Men man kan jo ikke komme uden om, at der krone og øre-mæssigt er nogle mennesker, der i hånden vil få færre penge, men de kan så få noget hjælp fra kommunen i form af anden støtte.
Lise von Seelen (S), 2007-04-24:
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Andersen: Hvis vi nu lægger sådan noget systemsnak til side og kigger på de mennesker, der bliver ramt af, at de, når de bliver 65, får en så væsentlig reduktion i deres private økonomi, er hr. Hans Andersen så ikke enig med os i, at det kan betyde så stort et indgreb i den enkeltes hverdag, at det er et spørgsmål, om ikke det er tab af livskvalitet og tab af mulighederne for at indgå i sociale relationer for ældre handicappede mennesker?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-24:
Jeg har redegjort for, at der kommer en redegørelse om førtidspensionsreformen og dens konsekvenser.
Den kommer i maj måned.
Derefter vil jeg indkalde forligspartierne til en drøftelse af de konsekvenser, og hvad der måtte være af politiske interesser omkring de forskellige elementer, der indgår i førtidspensionsreformen.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-24:
Der, hvor det springende punkt er, er, om man sætter det til afstemning.
Det er vi vant til på SU-området, og det er vi vant til på en lang række andre områder.
Derfor synes jeg, at socialministeren skulle gå ind i den her debat i stedet for at have den skingre tone på, og det håber jeg det ender med.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-24:
Selvfølgelig er det et af de elementer, der kan diskuteres, og jeg har jo også sagt, at det vil det naturligt blive i forligskredsen.
Jeg er overhovedet ikke vred, jeg føler blot behov for at understrege, at vi altså har en klar aftale på det her område, og jeg går også ud fra, at vi i dag får bekræftet, at Socialdemokraterne står ved den aftale, der er på området, og er enige i, at problemet skal tackles under de drøftelser, vi nu skal have i kredsen af forligspartier bag reformen.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-24:
Jeg er lidt forbløffet over den tone, som socialministeren har.
Jeg skal ikke forsvare Socialdemokraterne, men jeg synes da, at det er sædvanlig praksis, at man har lov til at komme med forslag i salen.
Det springende punkt er, om man sætter det til afstemning, og mig bekendt har Socialdemokratiet ikke sagt, at de vil sætte det til afstemning.
Men jeg synes da specielt nu, hvor vi står i en situation, hvor vi netop alle venter på, hvad der kommer omkring førtidspensionsudspillet, hvad det er for nogle erfaringer, der er kommet, og hvor alle er meget optagede af, at det kommer til foregå ordentligt, at Socialdemokraternes forslag er et relevant indlæg i den her debat.
Jeg synes, at socialministeren i stedet for at blive så vred skulle prøve at forholde sig til, hvad vi skal sige til de handicappede, når de fylder 50 eller 65 år.
Det er da et problem.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-24:
Altså, at fremstille et lovforslag på den her måde ligner jo et forligsbrud.
Jeg havde egentlig forventet, at det blev sat klart på plads – og det bliver det måske senere i dag – at Socialdemokraterne bakker op om det forlig, der er indgået.
Om beløbene kan jeg sige, at der sker en støt stigning i udgifterne på det her område, og som jeg jo understregede i min tale, stiger udgifterne faktisk meget over årene, netop fordi der sker en udfasning i forhold til de tidligere pensionsordninger, altså inden reformen trådte i kraft.
Jeg har ikke taget tallene med herop på talerstolen, men jeg skal meget gerne senere oplyse, hvordan det rent faktisk går med udgifterne på området.
Så var det jo interessant, at hr. René Skau Björnssons eksempel på manglende handling fra socialministerens side handlede om udsættelse af lejere.
Det er måske fuldstændig forbigået hr. René Skau Björnssons opmærksomhed, at vi lige nu har et lovforslag til behandling i Folketinget, der netop skal tage højde for den situation og netop skal forpligte kommunerne til at gå ind og genvurdere en sag, når de får besked fra fogeden om, at der er en udsættelsessag på vej.
Jeg har netop reageret så hurtigt, jeg overhovedet kunne i denne sag.
Der ligger et lovforslag til behandling.
Det kommer oven på et andet initiativ gående på at skærpe vejledningen for kommunernes indsats på det her område.
René Skau Björnsson (S), 2007-04-24:
Der er jo mange eksempler på, at tiden trækker ud.
Et eksempel kunne være de udsættelsessager, der er på socialområdet, hvor ministeren i løbet af 2-3 år vel 4-5 gange har sagt, at hun nu vil nedsætte et udvalg, der skal se på alle de børnefamilier, der bliver sat ud, og få gjort noget ved det.
Og der er ikke sket ret meget, før det har været for sent.
Men det er jo en helt anden snak.
Jeg vil godt sige, at der er blevet brugt meget færre penge, og det forholdt ministeren sig ikke til, på merudgifter end aftalt i den aftale, der blev indgået med os i sin tid.
Derfor kommer det her forslag nu, og det burde ministeren jo være taknemmelig for.