runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2009-04-15:
Jo, jeg er en meget, meget varm fortaler for Højteknologifonden og har jo også kæmpet for, at den kom igennem i Folketingssalen.
Det skete uden særlig begejstring hos spørgerens parti.
Men vi er glade for, at den er her, og vi er også glade for de anerkendende ord, som fru Kirsten Brosbøl kommer med her, for vi synes, at der bliver gjort et godt stykke arbejde, og at det også fører til mange gode resultater.
Men vi bliver jo nødt til at se det her i en, man kan sige mere overordnet sammenhæng.
Hvis vi ser på det rent beskæftigelsesmæssige, er det klart, at vi selvfølgelig har set på alle de muligheder, der er, og på de steder, hvor regeringen er kommet med en række tiltag.
F.eks. er der det helt aktuelle i dag med de der bolig- og bygningsforbedringer, hvor der arbejdskraftmæssigt nok er en hurtigere effekt, end hvad f.eks. Højteknologifonden kan give.
Når det er den samlede vurdering i regeringen, har jeg ikke svært ved at forstå, hvorfor det f.eks. har nydt fremme i den lange række af tiltag, som regeringen er kommet med og fortsat vil komme med.
Derfor gav jeg også udtryk for, at jeg følger det tæt, også med de personer, der er centrale og meget relevante for Højteknologifondens videre arbejde.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-15:
Ministeren er ikke kommet med et eneste argument for, hvorfor de penge skal ligge i den kasse.
Man siger, at man følger situationen løbende, og nu siger ministeren, at det her er noget, der på længere sigt kan skabe vækst, og derfor vil man ikke gøre brug af den mulighed for at få de her penge ud at virke nu.
Det synes jeg er en meget mærkelig forklaring, for egentlig skulle man da tro, at også regeringen havde en interesse i at skabe nogle langsigtede vækstinitiativer og få sat de her midler, som altså ligger på bunden af kassen og venter på at komme ud og blive brugt, i spil og få skabt nogle mere langsigtede vækstinitiativer.
Men man må jo altså bare sige, at det er endnu et eksempel på, at regeringen sidder på hænderne i forbindelse med krisen, og at man ikke er villig til at handle og agere og skabe nogle initiativer, der kan være med til at bidrage til den fremtidige vækst.
Helge Sander (V), 2009-04-15:
Så synes jeg, at spørgeren skal genlæse mit svar på både første og andet spørgsmål.
Jeg må jo tilstå, at det her indlæg fra fru Kirsten Brosbøl er det allerbedste eksempel på Socialdemokratiets politik, for der handler det bare om at bruge løs, flest penge ud, og man tager overhovedet ikke hensyn til det helt overordnede.
Regeringens politik har jo derfor hele tiden været, at vi kommer med forskellige initiativer løbende lige fra de første bank- og finanspakker over øget investering i trafik videre over skattelettelser og nu her aktuelt med boligforbedringer.
Der kommer hele tiden nye initiativer, således at vi følger den meget alvorlige udvikling, som vi er midt i, på den allermest seriøse måde, og det håber jeg fru Kirsten Brosbøl har forstået.
Det er rigtigt, at vi har ganske forskellige tilgange til det her; Socialdemokratiet vil gerne kaste kæmpemæssige pakker ud og så ikke tænke så meget på, hvad man skal gøre om 8 dage, hvor krisen næppe er slut.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Allerførst vil jeg godt benytte lejligheden til at sige tillykke til vores nye beskæftigelsesminister og sige, at jeg håber på, at vi får et godt og konstruktivt samarbejde både her i salen og i udvalget.
De historier har kørt i aviserne her i foråret, og det har så betydet, at man selvfølgelig fra dagspressens side på et tidspunkt i februar måned spurgte ind til, hvad politikerne mente om det her.
Man spurgte bredt i Folketinget, både oppositionen og regeringspartierne, hvor ordførerne i Arbejdsmarkedsudvalget samstemmende udtrykte, at den her trafik må stoppes, at den ikke kan være rigtig, dvs., at der tegner sig et flertal i Folketinget for, at forsøgene skal stoppes.
På den baggrund indkaldte vi til et samråd med den daværende beskæftigelsesminister for 14 dage siden for at få belyst de uafklarede spørgsmål, der var, og også for at få klarlagt, om der var tale om forsøg på et lovligt grundlag.
Der blev givet forskellige skiftende forklaringer, henvist til forskellige paragraffer, og forklaringerne ændrede sig i forløbet.
Ministeren gav ikke til kende, at han ville stoppe forsøgene.
Det er baggrunden for, at vi rejser sagen her i dag, sådan at vi kan få ministeren til at meddele, at hun stopper forsøgene.
Helge Sander (V), 2009-04-15:
Jeg vil starte med at gøre opmærksom på, at Højteknologifonden i 2009 har en bevilling til udmøntning på over 270 mio. kr. Jeg kan forsikre, at jeg følger den her udvikling ganske tæt, og jeg har for længst aftalt allerede på fredag at holde et møde med formanden for Højteknologifonden, Jørgen Mads Clausen, hvor vi skal drøfte fondens situation.
Derudover har jeg også løbende en dialog med finansministeren med hensyn til fondens fremtidige uddelinger.
Beslutningen om at holde lidt igen med midlerne til Højteknologifonden blev taget på et tidspunkt, hvor finanskrisen endnu ikke havde sat ind.
Tværtimod var vi i en situation, hvor der var alvorlig nervøsitet for, at vi fik en overophedning af dansk økonomi.
Nu har tingene jo desværre ændret sig, og vi oplever en global finanskrise og en generel økonomisk afmatning.
I den forbindelse vurderer regeringen naturligvis løbende, og som det vil være fru Kirsten Brosbøl ganske bekendt, har regeringen allerede taget en lang række initiativer, der har til sigte at afbøde konsekvenserne af krisen.
Som statsministeren nævnte i sin redegørelse i går, har regeringen taget initiativ til en række hurtige og præcise tiltag til gavn for dansk økonomi.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke helt forstår, hvad hr. Jens Peter Vernersen mener med det stillede spørgsmål, for der er jo ingen i sygehusvæsenet, hverken fagfolk eller politikere, der vil prioritere mindre behandlinger højere end intensive behandlinger.
Men nu kender jeg også hr. Jens Peter Vernersen og ved, at hr. Jens Peter Vernersen altid er ekstremt meget på systemets side og aldrig på borgerens side.
Og derfor ved jeg også godt, at hr. Jens Peter Vernersen er meget, meget irriteret over, at den her regering har indført en meget god borgerrettighed, nemlig det udvidede frie sygehusvalg, hvor borgerne får mulighed for efter 1 måneds ventetid at vælge at komme et andet sted hen.
Det er jo en mulighed, intensive patienter selvfølgelig ikke har, da de jo netop er patienter med et akut behov og de under ingen omstændigheder kan vente 1 måned.
Må jeg erindre om, at det kun er nogle ganske få uger siden, at Socialdemokratiet, som hr. Jens Peter Vernersen jo altså er medlem af, bebrejdede regeringen, at ventetiden steg under sidste års konflikt.
Regeringens mål er imidlertid ikke et enten-eller.
Regeringen ønsker at sikre både korte ventelister og den rette kapacitet for de akutte patienter.
Det er derfor, vi har indført det udvidede frie valg for de mange på ventelister, har tilført over 19 mia. kr. til det danske sygehusvæsen siden 2001 og nu også tilfører 25 mia. kr., så vi kan bygge endnu bedre sygehuse.
For der skal ikke kun være til den akutte livstruede patient, men der skal også være til folk, der ikke har livstruende sygdomme.
De skal heller ikke vente, og det er det, vi sikrer ved at være på borgerens side.
Jeg ved godt, at det irriterer hr. Jens Peter Vernersen, at man ikke altid er på systemets side.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Det forholder sig faktisk præcis omvendt.
Det er jo ministeren, der holder hånden over systemet, sådan som det udvikler sig.
Nu klæder det heller ikke ministeren - jeg ved ikke, om det kommer i konflikt med ministeransvarlighedsloven - at tale urigtigt her, men ministeren må da vide, at Socialdemokraterne faktisk stemte for det udvidede frie valg i første omgang.
Og da man udvidede det udvidede frie valg til 1 måned, sagde vi klart og tydeligt: Det stemmer vi gerne for, hvis ressourcerne er til at behandle befolkningen, der bliver syg.
Det, der stod klart og står klart nu, er, at 98 pct. af dem, der bliver indlagt, venter et halvt år på behandling.
Det er sådan set virkeligheden.
Men i forhold til spørgsmålet er det jo helt indlysende, at når de mest syge, de intensive patienter køres rundt med risiko for en forværring af sygdommen og risiko for at dø undervejs, bliver de da prioriteret lavere end den borger, der henvender sig på hospitalet og måske har en skæv finger, en krum finger, der skal rettes ud, og som har ret til at blive behandlet inden for 1 måned.
Så bliver man da ringere behandlet som intensiv patient.
Når man stiller det op over for hinanden, er der ikke nogen som helst tvivl om, at det er sådan.
Det er da også sådan, at medicinske patienter også bliver behandlet ringere end den patient, der kommer med en krum finger, og som fint måske kunne vente i 6 eller 7 uger, men den patient vil ministeren jo gerne betale 40 pct. overpris for at få behandlet på et privathospital.
Det har kostet 900 mio. kr.
Det er ikke engang noget, jeg siger, fordi jeg har fundet ud af det.
Økonomi- og erhvervsministeren siger jo også, at det er sådan.
25 pct. overbetaling, har hun sagt.
Det er bestemt det mindste, det ligger sikkert meget højere.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Lad mig minde om, at den første mobiltelefonsamtale tilbage i slutningen af 1990’erne var noget dyrere end den mobiltelefonsamtale, der foretages i dag.
Med andre ord: I 2002 blev der brugt 80 mio. kr. på det udvidede frie valg, og i dag bliver der brugt 1,2 mia. kr. 280.000 mennesker har været glade for det, og derfor er der et andet marked.
Der er overhovedet ikke givet en krone i overbetaling, men jeg er selvfølgelig glad for, at vi nu har fået lavet et nyt aftalegrundlag.
Men når nu hr. Jens Peter Vernersen hævder, at han er på borgerens side, hvorfor har hr. Jens Peter Vernersen og det øvrige Socialdemokrati så så meget imod, at vi giver borgeren den rettighed, at man kan flytte sig ud af køen, når man har ventet 1 måned?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Jens Peter Vernersen kan have så meget imod det.
Så det er jo forkert at sige, at den ene patient tager noget fra den anden.
Det er ikke tilfældet, og det tror jeg dybest set også godt at hr. Jens Peter Vernersen ved.
Det er smart at sige, at den ene tager noget fra den anden, men det er ikke tilfældet, for vi har sørget for, at der aldrig har været så mange ressourcer i sundhedsvæsenet, som der er nu.
Vores ventetider er faldende, efter at vi uheldigvis har haft en konflikt, og vores kræftbehandling er på vej til at blive fantastisk i Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Det, ministeren siger, er simpelt hen ukorrekt.
Der skete jo en stigning i ventetiden efter konflikten i juli sidste år.
Derfra var der en fortsat stigning i ventetiden i månederne efter, sådan at vi ved udgangen af 2008 var oppe på næsten et halvt års ventetid.
Det er jo virkeligheden: næsten et halvt års ventetid.
Vi i Socialdemokraterne er selvfølgelig meget optaget af, at borgerne bliver behandlet.
Det var det, man beskyldte os for tidligere, men det er jo det, man får under den her regering, nemlig en plads på en venteliste.
Man venter et halvt år, hvis man skal under behandling, hvis ikke det er sådan, at man har en forsikring eller på anden vis kommer frem.
Det er jo virkeligheden, og dem, der betaler for de offentlige hospitaler, giver altså en overpris for behandling.
Det ved vi, og det ved ministeren.
Økonomi- og erhvervsministeren havde vel heller ikke meldt ud, at der i hvert fald var en overpris på 25 pct., hvis ikke der var noget om det.
Når man indhenter tilbud, viser de præcis det samme, nemlig at der er en overbetaling.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Det her har intet at gøre med forsikringer eller noget som helst.
Der er tale om offentlige tilbud.
Hr. Jens Peter Vernersen griber fat i de ventetidsbetragtninger, som var gældende, dengang Socialdemokratiet for mange år siden var i regering, nemlig de registrerede ventetider - de ventetider, man fik oplyst, hvis man skulle til en bestemt læge.
Vi har jo indført udvidet frit sygehusvalg, netop at borgerne har fået ret til at bevæge sig i systemet og til for offentlige kroner at kunne komme på privat sygehus som et offentligt tilbud.
Derfor er der et begreb, der hedder erfarede ventetider, den tid, som man rent faktisk skal vente, hvis man vil bevæge sig i systemet, og de er faldende, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
De er faldende, og de er slet ikke så lange som de registrerede ventetider, som der kun var mulighed for at benytte sig af, dengang Socialdemokraterne havde magten.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Den faldt, men derefter var der en stigning frem mod 2007 og en fortsat stigning efter konflikten.
Det er virkeligheden, det kan man se i regeringens egen ventetidsoversigt.
Der er det her meget, meget godt beskrevet.
Derfor vil jeg for igen at vende tilbage til spørgsmålet sige, at sådan som man har indrettet det, prioriterer man altså i princippet den patient, som skal have rettet en krum finger ud på en ortopædkirurgisk afdeling, frem for den intensive patient.
Det er jo virkeligheden.
Intensivpatienter kan man køre land og rige rundt.
Den patient, der har en mindre skade, bliver behandlet meget, meget hurtigt.
Og med den prioritering er der jo ikke nogen som helst tvivl om at man tager pengene fra andre områder i hospitalsvæsenet.
Hvis ikke regionerne gjorde det, skulle de betale en overpris ovre på de private hospitaler, hvor patienterne skulle sendes over.
Det er jo sådan, sammenhængen er.
Det burde ministeren vide.
Alt andet er udenomssnak.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-15:
Nej, sådan er sammenhængen ikke.
Det er helt oplagt.
Konflikten ændrede da den meget positive udvikling, vi var inde i, med faldende ventetider, og først nu er vi begyndt at kunne registrere en anelse fald igen.
Men konflikten gav da problemer.
Det skal jeg da være den første til at indrømme.
Men akutpatienter i Danmark prioriteres her og nu, og det er også derfor, der kan blive behov for at flytte dem, hvis det er sådan, at det nærmeste sted midlertidigt har en overbelægning.
Men akutpatienter prioriteres her og nu.
Dem, som hr. Jens Peter Vernersen har så meget imod at vi hjælper i den her regering, er jo altså alle de mange borgere - 280.000, der har været glade for det - der ikke lider af livstruende sygdomme, og dem siger vi til: I må vente 4 uger, men derefter har I altså fået nogle rettigheder til at bevæge jer andre steder hen som en del af et offentligt tilbud.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Jens Peter Vernersen har så meget imod det.
Men lad os da holde de akutte patienter adskilt, for dem er vi da - det må vi jo sige - fuldstændig enige i regeringen og med Socialdemokratiet om er nogle, der skal til her og nu.
Og det kommer de jo også.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-04-15:
Vil ministeren på baggrund af den nuværende konjunktursituation med negativ økonomisk vækst genoverveje regeringens beslutning om at fastfryse 240 mio. kr. i Højteknologifonden i 2008 og 2009, som blev begrundet i frygten for overophedning af økonomien?
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Kan statsministeren forklare, hvordan det kan være imod Danmarks interesser, hvis en statsminister garanterer, at der ikke gives politiske indrømmelser for at få en bestemt kandidat valgt som generalsekretær, jævnfør afvisningen af at svare på det spørgsmål, før valget var afgjort?
Kan statsministeren forklare, hvordan det kan være imod Danmarks interesser, hvis en statsminister garanterer, at der ikke gives politiske indrømmelser for at få en bestemt kandidat valgt som generalsekretær, jævnfør afvisningen af at svare på det spørgsmål før valget var afgjort?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-15:
Det var ikke et svar, vil jeg sige til ministeren, for selvfølgelig er der sager, der kan tage tid at behandle.
Det, det her drejer sig om, er en ledig, der henvender sig hos sin a-kasse og får at vide, at der er 3 måneders sagsbehandlingstid, inden vedkommende kan få sine penge.
Det var det, jeg spurgte til.
Er det det, der står i loven?
Er man ikke her ude i at overtræde loven, når man ikke udbetaler pengene til de ledige på den måde, som det sådan set er foreskrevet, nemlig at de ledige har ret til dagpenge, og det har de fra den dag, hvor de bliver ledige?
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Jeg vil gerne fastholde, at der er ingen, der bliver snydt for deres dagpenge, og det er fuldstændig korrekt, som hr. Ole Vagn Christensen siger, at der er sket en stigning, især for nogle a-kassers vedkommende, i sagsbehandlingstiden, men det skal fortsat ses i lyset af, at den generelle sagsbehandlingstid igennem årene siden 2002 er faldet væsentligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Jeg vil godt sige til beskæftigelsesministeren: Det er da fuldstændig uholdbart, hvis man bliver arbejdsløs den 1. februar og så ikke får udbetalt sine dagpenge den 1. marts.
Det helt afgørende er, at ministeren nu fortæller Folketinget, at hun omgående, prompte efter den her spørgetid er overstået, meddeler den a-kasse, at fremover skal enhver udbetaling ske den efterfølgende første.
Alt andet er uacceptabelt for den enkelte borger.
Det er man jo ikke her, når man siger: Du kan gå på bistandskontoret for at få din hjælp.
Det er ikke et svar på det her.
Der skal være sikkerhed for, at hvis man bliver arbejdsløs den første i en måned, får man den efterfølgende første sine dagpenge.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Nu har jeg fuld forståelse for, at hr. Jens Peter Vernersen ikke har været her i salen hele tiden, mens jeg har besvaret spørgsmål, men jeg vil blot lige tilkendegive, at mit første svar - de allerførste ord, jeg nævnte i mit svar - var, at jeg gerne ville slå fast, at det ikke er rimeligt, hvis man som ledig skal vente 3 måneder på at få sine dagpenge udbetalt.
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Jens Peter Vernersen ikke har deltaget i hele den her debat, men så må man i det mindste - synes jeg -
have en vis forpligtelse til at have hørt det indledende svar fra mig, hvis man vil deltage i en debat, og især hvis man vil kritisere svaret.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-15:
Det er uforskammet, at ministeren her ved det første onsdagsspørgsmål kommer med en påstand om, at jeg ikke har været i salen fra det første minut, hvor det her startede.
Det har jeg været.
Jeg har hørt hvert et ord, ministeren har sagt, og været dybt rystet over, at ministeren kan fortælle Folketinget, at hvis ikke det er sådan, at den her a-kasse, ASE's a-kasse, kan nå at beregne dagpengene, kan man gå på bistandskontoret.
Jeg har været her fra første sekund af.
Det, der er helt afgørende, er, at ministeren stille og roligt fortæller Folketinget, at den her a-kasse får besked om, at fra den næste første er der sikret udbetaling til hver eneste af de ledige, der har mistet arbejdet fra den sidste første.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Det kan godt være, at hr. Jens Peter Vernersen har været i salen, mens jeg har besvaret spørgsmål, og det kan også godt være, at hr. Jens Peter Vernersen synes, at han har hørt mine svar, men jeg må bare sige helt klart, at hr. Jens Peter Vernersen i hvert fald ikke har hørt ordentligt efter.
Men jeg vil gerne gentage, at for det første synes jeg ikke, at det er rimeligt, at man som ledig skal vente i 3 måneder på at få sine dagpenge udbetalt, og for det andet vil jeg gerne fastslå, at der er ingen, der bliver snydt for deres dagpenge.
Sådan er det, må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Velkommen til virkeligheden, må jeg sige til ministeren.
Allerede efter en uge er man totalt handlingslammet.
Man siger, at det ikke er rimeligt; man siger, at folk bare kan skifte arbejdsløshedskasse, når de har bedt om at få deres dagpenge et bestemt sted.
Det kan vi læse i Folketingets referat efterfølgende.
Det er blevet sagt, at man havde et frit valg.
Det er det, der er interessant, nemlig at man kan gå et andet sted hen og få klaret sin forretning.
Derfor må jeg spørge: Hvad vil ministeren gøre ved, at vi har nogle a-kasser, hvor der går op til 3 måneder, og ministeren har ikke anvist svar på, hvor de her folk skal få deres forsørgelse fra i 3 måneder?
Nu er det jo helt tilfældigvis sådan, at den samme minister også er minister for kontanthjælpsområdet.
Kan man så gå hen og få kontanthjælp?
Vil ministeren sørge for det?
Eller vil man lave låneordninger eller garantibeviser, eller hvad ved jeg?
Men når ministeren siger, at det ikke er rimeligt, så må ministeren også handle, for jeg er helt sikker på, at man ikke kan flytte a-kasse i den situation, som den pågældende står i her.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Nu tror jeg egentlig ikke, at det er hr. Ole Vagn Christensen ubekendt, at a-kasserne har fungeret i over 100 år, og jeg synes faktisk, at det er en ganske udmærket måde, vi har indrettet det danske system på.
I 100 år har det fungeret, og så er det rigtigt, at man har oplevet en stigende sagsbehandlingstid, men det skal så ses i lyset af, at siden 2002 er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid faldet væsentligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-15:
Det svar, ministeren kommer med, er meget interessant, særlig når vi tager i betragtning, at den her sag blev rejst her i Folketinget for 3 uger siden, og at man så faktisk ikke er nået videre.
Og så lyder det jo flot, når ministeren siger, at de bare kan henvende sig på bistandskontoret, hvis ikke de kan få deres penge.
Vi har altså forstået, at ministeren ingen ønsker har om at gribe ind og sørge for, at de her mennesker får deres dagpenge, så snart de bliver ledige.
Bare almindelig ledighed skulle da gerne være noget, som man kunne løse med det samme.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Der er fem sager.
Ud af de samtaler og af de processer, som man har sat i gang, er der 5 situationer, men her i dag har jeg hørt de forskellige ordførere fra oppositionens side - der netop ellers ikke gjorde det, da man fremsendte beslutningsforslaget - problematisere det langt, langt ud over det, som er det reelle.
Og det er det, jeg kalder en tænkt situation.
Jeg henviser så til den høring, som var i formiddag, hvor hele panelet, alle deltagere, udviste stor sympati for, at man netop gjorde noget for den enkelte sygemeldte.
Jeg synes rent faktisk, det er lidt beskæmmende, at hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke også kan bidrage til det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at ledige skal vente over 3 måneder på at få udbetalt deres arbejdsløshedsdagpenge, som det f.eks. sker i ASE's a-kasse, og i benægtende fald, hvilke intiativer vil ministeren tage i den anledning?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at ledige skal vente over 3 måneder på at få udbetalt deres arbejdsløshedsdagpenge, som det f.eks. sker i ASE's a-kasse, og i benægtende fald, hvilke initiativer vil ministeren tage i den anledning?