runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-14:
Vi synes, kommunerne og regionerne skal bruge de penge, vi har aftalt at de må bruge.
Det er rigtigt, at vi i øjeblikket kan se, at man ikke har brugt de penge, man har fået tildelt.
Det synes vi at man bør gøre, så man kan indkøbe og hyre de folk, som man har aftalt at gøre.
Derved bliver kommunerne også bedre til at styre deres budgetter, så de ved, at de rammer præcist, og derfor er det vores forventning, at kommuner og regioner arbejder med at bruge de penge, de har, men budgetloven handler om ikke at bruge flere, end man har fået tildelt.
Jeg kan egentlig ikke forstå, at Enhedslisten heller ikke kan se, at vi selvfølgelig er nødt til at have den styring, at man ikke bruger mere end forudsat.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Den radikale ordfører siger, at vi skal være bange for at stifte gæld, og det er jeg jo enig i.
Nu er resultatet jo, at kommunernes kasser bugner af milliarder, mens der mangler varme hænder, mens der bliver fyret offentligt ansatte.
Det er jo et resultat af budgetloven.
Når jeg cykler rundt omkring og kommer rundt i landet, kan jeg se, at De Radikale har et slogan, der hedder, at man lytter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvorfor lytter man ikke til de offentligt ansattes organisationer, FOA og BUPL, til de økonomiske vismænd, til kommunerne, der beklager sig over budgetloven, og som siger, at den fører til forringet velfærd, til mere arbejdsløshed?
Morten Marinus (DF), 2013-11-14:
Jamen altså, vi er altid interesserede i at kigge på, hvad man kan gøre for i det her tilfælde at tilgodese kommunernes behov så meget som muligt.
Så ja til, at det vil vi gerne være med til at kigge på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Nu er realiteten jo, at EU blander sig.
EU blander sig ved at kræve, at Danmark skal have en budgetlov som en forudsætning for, at vi kan være en del af finanspagten.
Den her budgetlov har Dansk Folkeparti stemt for.
Det betyder forringelse af velfærden, det betyder fyringer af offentligt ansatte, og det betyder, at det er svært for de ældre at få skiftet ble, når de har brug for det.
Vil Dansk Folkeparti støtte Enhedslistens forslag om at ændre budgetloven?
Det var ikke det, som Dansk Folkeparti selv foreslog, men det er lidt svært at høre, hvad Dansk Folkeparti præcis siger.
Så kan vi få et klart svar?
Vil man være med til at ændre budgetloven, så det ikke er EU, der skal bestemme, hvordan danskerne kan få velfærd?
Tak for det.
Det var interessant at høre, hvad LA mener, og det er jo ganske enkelt lidt kompliceret.
LA er imod euroen, er imod finanspagten, men vælger så at sige ja til budgetloven.
Hvordan hænger det sammen?
Hvorfor fra LA's side gå ind for et budgetkaos?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Der er problemer forbundet med budgetloven, og nogle af de problemer må nok karakteriseres som indkøringsproblemer.
Jeg tror, at der skal gå noget tid, og den tid er måske efterhånden ved at være gået, hvor kommunerne har vænnet sig til budgetloven og bedre kan styre efter de budgetlovsgrænser, der ligger derude.
Indtil da må man acceptere en vis overgangsperiode, hvor der kan være nogle ting, der ikke helt fungerer optimalt.
Men det store gode – at der er kommet bedre styr på kommunernes økonomi – står ved magt; det har vi stadig væk.
I modsætning til i 00'erne, hvor kommunerne brugte løs, fordi det var opgangstider, og der derfor var mange penge i kommunekassen, så kan vi nu i dag regne med, at kommunerne overholder de aftaler, som er lavet med regeringen.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-14:
Jeg oplever et af de sjældne tilfælde, hvor jeg har en 1:1 fælles oplevelse med hr. Ole Birk Olesen.
Jeg kan slet ikke genkende det billede.
Jeg kan slet ikke genkende det billede af den kommunale virkelighed, som bliver tegnet op.
For jeg tror som hr. Ole Birk Olesen, at der er tale om, at man skal finde ud af, hvordan nye måder fungerer, hvordan vi skal håndtere det her.
Og det er jo en af grundene til, at Folketinget bl.a. har givet mulighed for, at man kan operere med reserver, sådan at man kan være meget præcis i sin budgetlægning, altså så man faktisk lige præcis ved, hvor mange penge man gerne vil bruge på dagpasning, på omsorgen for udsatte og sårbare ældre, på kollektiv trafik i kommunen, og hvad det nu ellers kan være.
Jeg tror også, det er noget, som bliver diskuteret rundtomkring i kommunerne, for der er jo aftaler på flere niveauer.
Der er både den aftale, som regeringen har med Kommunernes Landsforening, den, vi har med Danske Regioner, og så den aftale, man laver i den enkelte kommune, om det konkrete budget.
Og jeg tror da, at de parter, som laver det budget, har den samme interesse i, at det budget bliver gjort til virkelighed, og at den politiske aftale bliver holdt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Ministeren siger, at der skal være styr på økonomien, og at man skal overholde de aftaler, man indgår.
Det er fint nok, men realiteten er jo, at der er et underforbrug i kommunerne.
Altså, realiteten er jo, at vismændene siger, at der foregår benzinafbrænding som følge af budgetloven, at kommunerne bliver hindret i at lave kortsigtet planlægning.
Altså, vi gik med i finanspagten, vi indførte en budgetlov for at få budgetdisciplin, men nu er der lige pludselig budgetkaos.
Det er jo lige præcis ikke lig at have styr på økonomien, som ministeren taler for.
Burde det ikke give anledning til, at man tog kritikken alvorligt og gjorde noget ved det?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-14:
Jamen det vil jeg se frem til, og jeg håber, at vi er i samme gode form.
I hvert fald kan det jo være en af grundene til, at man ikke nødvendigvis løber ind i problemer i den kategori, som vi kan forudse på det her tidspunkt.
For der vil ske ting i løbet af de næste 10 år, i forhold til hvordan de offentlige udgifter arter sig, i forhold til hvad der bliver dyrere, og hvad der bliver billigere i vores sundhedsvæsen; hvad der bliver dyrere, og hvad der bliver billigere i forhold til omsorgen for udsatte ældre, som har brug for personlig pleje og hjælp.
Så jeg vil absolut kvittere for det, for det er jo i det lange samspil, at de her ting skal testes.
Selvfølgelig har vi ikke bundet fremtidige Folketing – det hverken kan eller skal vi – men vi har en forpligtende aftale partierne imellem.
Og derfor synes jeg også, at man skylder hinanden at tage de her diskussioner, og se, om man kan genkende de regnestykker, som kommer op i den offentlige debat.
Mads Rørvig (V), 2013-11-14:
Tak til ministeren.
Det er jo en bred aftale, vi har om en budgetlov, og det synes jeg er rigtig godt.
Når man har en bred aftale, er den jo også fremtidssikret og også lidt sværere at ændre.
Og derfor vil jeg bare kvittere for ministerens afsluttende bemærkninger her, for vi får et problem ude i fremtiden, i 2025 og 2026, hvor vi måske har strukturel balance, men budgetloven vil i de år stille voldsomme krav til vores dispositioner for økonomien herinde.
Og der kan man jo tale om det omvendte generationsproblem i forhold til det, ministeren siger, hvor man vil få nogle drøje hug i 2025 og 2026 for at spare op til, når man kommer på den anden side af de år, altså fordi man stadig har den strukturelle balance.
Så om 10 år, når vi måske løber ind i problemet, vil jeg holde ministeren op på det tilsagn, hun er kommet med i dag.
Mike Legarth (KF), 2013-11-14:
Jamen jeg synes, det er en fuldstændig misforstået opfattelse af betydningen af budgetloven.
Det her handler om, at alle landene i EU skal have styr på økonomien i deres eget hus.
Der er jo ikke noget til hinder for, at vi bruger de penge, vi ville have brugt alligevel.
Så der er ikke noget problem i forhold til EU i, at vi har lavet en stabilitets- og vækstpagt, hvor vi sørger for, at de andre EU-lande kan leve op til de forpligtelser, de har, sådan at danskerne ikke skal til at betale for deres overforbrug og de regninger, de ikke kunne betale.
Så vi kan da kun være interesseret i, at alle landene i EU selv kan betale deres egne regninger, sådan at danskerne ikke behøver træde til.
Det er det ikke.
For det første er jeg slet ikke enig i den præmis og den fortælling, som her bliver fremført.
Altså, det er helt afgørende for Danmark, at vi overholder vores ting.
Men for at starte der, hvor ordføreren startede – nemlig ved at pege på, om EU skal bestemme det hele – vil jeg sige: Nej det skal det ikke.
Der er ting, som EU skal holde sig væk fra.
Det er ting, som er for små, og som ikke har så stor betydning, at EU behøver blande sig i det.
Vi har vores selvbestemmelsesret, vores suverænitet, og vi skal nok sætte hegnspæle op og vise, hvor det er.
Og det gør vi også.
Men vi har i Danmark en interesse i, at andre lande i EU opfylder de samme forpligtelser og tager det samme ansvar som os, sådan som vi jo har gjort det altid.
Altså, finanskrisen er jo et udtryk for, at der er nogle, der har set stort på, at regningerne også skulle kunne betales.
Man har gerne villet købe ind, og man har gerne villet bruge pengene, men man har ikke været i stand til at honorere de regninger, der kom.
Nu stiller vi de samme krav til dem, som vi selv har opfyldt, og det her får ikke nogen negativ indflydelse for Danmark, fordi vi altid har sørget for, at der er orden i eget hus.
Vi har altid ramt inden for skiven, og derfor er det kun til gavn for Danmark, at vi udvider stabilitets- og vækstpagten, sådan at den både lovgivningsmæssigt og mere konkret og specifikt nu kommer til også at omhandle de lande i Sydeuropa, som har sat brand i økonomien.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Her på det seneste har De Konservative givet udtryk for, at EU ikke skal bestemme alting, at EU's magt er blevet for voldsom.
Nu står vi så i en situation, hvor vi hører fra kommuner, fra vismænd, fra faglige organisationer, at det går galt, og at EU's magt betyder forringet velfærd og færre arbejdspladser.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Jeg kan ikke nikke genkendende til hr. Nikolaj Villumsens udtryk budgetkaos ude i kommunerne for øjeblikket.
Jeg synes, at det, der var tilfældet før budgetloven, i 00'erne, hvor kommunerne brugte løs af penge, som de kun havde, fordi der var højkonjunktur, var et kaos, en fuldstændig ureguleret kommunal økonomi, som ville være til skade for Danmark, hvis den fik lov til at fortsætte.
Vi er imod, at Bruxelles bestemmer finanspolitikken i Danmark, men vi er ikke imod, at Danmark har en budgetlov, som sørger for at holde styr på de offentlige udgifter.
Og jeg kan ikke nikke genkendende til hr. Nikolaj Villumsens ...
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Okay, så danskerne skal finde sig i et kaos, som vi er endt i, fordi finanspagten kræver det; en finanspagt, som Folketingets partier undtagen Liberal Alliance, undtagen Enhedslisten, undtagen Dansk Folkeparti har stemt for.
Er det ikke lidt underligt?
Er det ikke lidt underligt, at danskerne skal finde sig i europolitikkaos med støtte fra Liberal Alliance, der er imod europolitikken?
Anne Baastrup (SF), 2013-11-14:
Nu har jeg hørt Venstres ordfører sige, at Venstres tidligere minister påtager sig ansvaret, men er Venstre så også indstillet på – hvis det er sådan, at det fortsætter med det der forsøg på at dække over, hvad der rent faktisk blev gjort fra Venstres side – at tage en rigsretssag og få det afdækket?
Et er at påtage sig ansvaret, noget andet er rent faktisk at tage ansvaret og den straf, der måtte følge.
Morten Marinus (DF), 2013-11-14:
Du skal også forstå det på den måde, at vi har stor sympati og forståelse for, at kommunerne råber vagt i gevær i forhold til den her budgetlov.
De sanktioner, som kommunerne trues med, er simpelt hen for hårde, og det gør, at kommunerne netop ikke bruger de penge, som er nødvendige, på varme hænder.
Og derfor vil vi da meget gerne se på, om det er nødvendigt med de der sanktioner, der er i budgetloven. Selvfølgelig skal kommunerne have styr på økonomien, og det kan vi også se de har.
De har i mange kommuner måske næsten for meget styr på den i forhold til det udgiftsniveau, der er, og i forhold til de penge, der ligger i kassen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Nu er det jo bare sådan, at De Konservative har stemt for en finanspagt, der kræver en dansk budgetlov, som De Konservative også har stemt for.
Og det er en budgetlov, som sætter rammerne for kommunernes økonomi.
Det vil sige, at når danskerne stemmer på tirsdag, er rammerne sat ved budgetloven.
Kan De Konservative forstå, hvis der er nogen, der siger, at det skulle EU egentlig ikke blande sig i – at det faktisk skulle være i Hørsholm Kommune, i Gentofte Kommune, vi afgjorde, hvordan vi vil have velfærdsniveauet, og hvordan vi vil have rammerne sat for vores kommunes budget?
Tak for det.
Egentlig undrer jeg mig rigtig meget over Dansk Folkepartis holdning.
Dansk Folkeparti var imod dansk tilslutning til finanspagten, men Dansk Folkeparti stemte for det krav, som var en forudsætning for, at vi kunne være med i finanspagten, nemlig at vi indførte en budgetlov.
Nu står Dansk Folkeparti så og siger, at den her budgetlov fører til forringelse af velfærden, fører til fyringer af varme hænder – en kritik, jeg er fuldstændig enig i – men Dansk Folkeparti vil åbenbart ikke gøre noget ved det.
Eller hvordan skal jeg forstå Dansk Folkepartis holdning?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Budgetloven er jo til, for at den offentlige sektor ikke bruger for mange penge, i forhold til hvor mange penge den har.
Hvad er efter Enhedslistens opfattelse faren ved, at den offentlige sektor bruger for mange penge?
Er der efter Enhedslistens opfattelse en fare ved, at den offentlige sektor bruger for mange penge, eller er det ifølge Enhedslisten helt uproblematisk, hvis den offentlige sektor bruger 10 mia. kr. mere end planlagt eller 50 mia. kr. mere end planlagt?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Det er et politisk spørgsmål, om vi vil prioritere kernevelfærden, siger ministeren.
Jeg vil sige: Gid det var så vel.
For realiteten er jo, at når vi hører fra FOA, når vi hører fra BUPL, når vi hører fra forældreorganisationerne, så slår de alarm; de siger, at budgetloven fører til færre varme hænder.
Ministeren siger, at der skal være styr på udgifterne, og det lyder da fornuftigt.
Men vismændene, præcis de samme finanspolitiske vagthunde, som ministeren kaldte dem, siger jo, at det fører til benzinafbrænding, til, at der ikke er styr på budgetterne, og at det ikke er muligt at planlægge på kort sigt.
Jamen lige nu kan borgerne altså regne med færre varme hænder, selv om pengene er der i kommunekassen.
Det er ikke den budgetdisciplin, som man blev lovet, da man indgik som en del af aftalen om finanspagten, da et flertal her i Folketinget bestående af alle andre partier end Enhedslisten vedtog budgetloven, nej, det er reelt et budgetkaos.
I Enhedslisten mener vi, at kommunerne skal have plads til at bruge det nødvendige for at sikre et anstændigt niveau i velfærden og investere i beskæftigelse.
Lige nu holdes kommunernes økonomi i en spændetrøje med budgetloven og EU's finanspagt.
Derfor er det vigtigt først og fremmest at se på, hvordan vi kan frigive kommunerne i forhold til skrækdisciplinen, så de tør bruge det, de rent faktisk har lov til – til gavn for borgerne, til gavn for velfærden og til gavn for beskæftigelsen.
Det har været en fejl, at regeringen med støtte fra Venstre og De Konservative frivilligt har lagt sig fast på de unødvendig stramme sparekrav, der er blevet dikteret fra EU's side med finanspagten.
For det første behøvede vi slet ikke være med i finanspagten, for Danmark er ikke et euroland, og derfor behøver vi ikke følge europolitikken.
Den stramme økonomiske styring er et politisk valg, som har store konsekvenser for befolkningen, for den enkelte borger ude i kommunerne, der mærker det på sin egen krop, når man bliver nødt til at afskedige varme hænder i ældreplejen, eller når jobbet mangler, fordi kommunen har indstillet de planlagte renoveringer af skoler eller plejehjem, der ville have skabt beskæftigelse.
Jeg efterlyser en økonomisk planlægning, der i stedet fremmer udviklingen af velfærd og skaber arbejdspladser.
For i Danmark kan vi ikke spare os ud af krisen.
Det er EU's kriseplan for Europa, men planen virker ikke.
Derfor skal vi gå en anden vej i Danmark – en vej, hvor vi styrker vores økonomi, vores velfærd og vores beskæftigelse gennem de nødvendige investeringer i kommunerne.
Jeg synes, regeringen bør frisætte kommunerne ved at slække på sanktionsregimet og den kaotiske budgetstyring.
Jeg mener, at Folketingets partier i dag bør vælge at frisætte kommunerne.
I Enhedslisten fremsætter vi derfor følgende: Forslag til vedtagelse
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
At de svedte, skyldes i høj grad den stramme økonomiske styring, som kommunerne er blevet lagt i med budgetloven.
Lige nu står vi i en situation, hvor både beskæftigelse og investeringer i kommuner er på et meget lavere niveau end normalt.
Det sker, samtidig med at kommunekasserne mange steder bugner af penge – penge, som kommunerne ikke tør bruge af frygt for budgetlovens skrappe sanktioner.
Det er vi, ikke mindst fordi problemet ser ud til at skyldes det stramme greb, som kommunernes økonomi bliver holdt i af det folketingsflertal, der vedtog budgetloven som led i Danmarks tilslutning til EU's finanspagt.
Det er nu tydeligt, at regeringens såkaldte budgetdisciplin og tilslutning til EU's økonomiske styring fører til nedskæringer og forringelser af borgernes velfærd.
Ovenikøbet er der efterhånden også mere grund til at tale om budgetkaos end om budgetdisciplin.
Ifølge en ny rapport fra de økonomiske vismænd gør budgetloven det sværere, sværere at styre økonomien på kort sigt.
Ligeledes påpeger vismændene, at budgetlovens indretning fører til såkaldt benzinafbrænding, hvor der spares på antallet af ansatte i starten af året og fyres penge af på indkøb af varer i slutningen af året.
Det her billede bekræftes af FOA og BUPL, der påpeger, at der sker en unødvendig afskedigelse af varme hænder, og at der mangler ansatte og vikarer i starten af året, men bliver indkøbt eksempelvis glitterlim og crepepapir i slutningen af året.
Det, vi oplever, sker helt ned på enkeltinstitutionsniveau.
Institutionerne mærker konsekvenserne af budgetloven.
Det går ud over børnene, det presser personalet.
Overordnet giver det decideret underforbrug i mange kommuner.
Det skyldes ifølge borgmestre og kommunalbestyrelser, at man i kommunerne er så bange for at komme til at overtræde budgetlovens grænser og dermed blive straffet med fratagelse af store milliardbeløb, og derfor tør man ikke bruge penge helt op til det loft, som egentlig er tilladt.
Den her forespørgselsdebat er indkaldt, fordi vi som Folketing må forholde os til konsekvenserne af budgetloven, vi må forholde os til, at det betyder mindre velfærd og beskæftigelse for borgere, og det betyder budgetkaos i kommunerne.
Det er hverken rimeligt eller hensigtsmæssigt.
Jeg håber, at partierne og ministeren er åben for den kritik, som har været fremsat af vismænd, af kommuner, af faglige organisationer, og at de er parat til at imødekomme den kritik.
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Jeg vil sådan set kvittere over for hr. Frank Aaen for, at Enhedslisten har været på talerstolen i dag for at tage den politiske debat.
Jeg undrer mig lidt over, at Enhedslisten ikke vil være med til, at vi prøver at gøre noget ved vurderingerne, indtil det nye system måtte være på plads, men det er en politisk holdning.
Altså, jeg tror, at hr. Frank Aaen af alle er den, jeg er mest uenig med, men han har da i det mindste mandsmod til at betræde talerstolen.
Søren Pind (V), 2013-11-14:
Nu brugte den tidligere skatteminister et alt for blidt udtryk om den socialdemokratiske ordfører, nemlig fej hund.
Har den tidligere skatteminister også en holdning til, hvorfor Enhedslisten opfører sig, som Enhedslisten gør i den her sammenhæng?
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Jo, men det er ikke det eneste, der undrer mig.
Den handler om et konkret politisk problem og om, hvordan man løser det.
SF vil ikke gå på talerstolen, men stiller spørgsmål fra salen, som egentlig er en trussel om en undersøgelseskommission, for rigsret kan jeg allerede berolige SF med det aldrig vil blive til.
Så det må jo være en trussel om endnu en dyr undersøgelseskommission, og mit svar er: Så kan man bare gøre det.
Vi har ikke noget at skjule, men vi vil gerne have en politisk debat om, hvad vi gør med boligejerne.
Jeg håber, at danskerne bemærker, at ordførerne for regeringspartierne ikke ønsker debatten og simpelt hen vælger at lade være med at betræde talerstolen for noget, som sådan set er et problem for mange danske boligejere, og som vi kan gøre noget ved som politikere.
Det tager jeg stilling til, hvis regeringen mener det og regeringspartierne kommer med et konkret forslag.
Jeg har intet at skjule.
Det skal man da endelig gøre.
Hvis der kommer et konkret forslag, ser vi på det.
Jeg kan bare konstatere, at det så er det, man kan, det er det, man har mod til, nemlig at prøve at trække politik over i domstolene, for modet rækker altså ikke til den frie debat fra Folketingets talerstol.
Tak for kaffe.
Anne Baastrup (SF), 2013-11-14:
Jeg skal så forstå det sådan, at Venstre er indstillet på – hvis det er sådan, at man finder det nødvendigt, at der kommer en rigsretssag – at støtte en given sag?
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Jeg har jo noteret mig, at er der noget, som regeringspartierne holder af, så er det at nedsætte undersøgelseskommissioner, true politiske modstandere med rigsretssager.
Og de vil langt hellere have det end en fri og åben debat fra Folketingets talerstol.
Mit eneste svar til SF er: Man kan nedsætte alle de undersøgelseskommissioner, man har lyst til.
Jeg bruger gerne min tid på at møde op, hvis jeg skal det, og man skal huske på, at så bruger man vel igen 50-100 mio. kr. af danskernes skattepenge.
Det koster sådan en undersøgelseskommission.
Men hvis det vil betrygge SF, skal man da nedsætte den, men man skal også gerne lige tage debatten her fra Folketingets talerstol.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Jamen i Enhedslisten går vi på ingen måde ind for, at vi skal forgælde os, og det er hverken som kommune eller stat og heller ikke som det offentlige.
Derfor mener vi selvfølgelig ikke, at man skal bruge penge, som man ikke har.
Det er klart, at det er forkert.
Men det er jo ikke det, der er realiteten i dag.
Realiteten er, at kommunekasserne rundtomkring bugner af penge, samtidig med at der bliver sparet på de varme hænder.
Der bliver sparet på ældreplejen; der bliver sparet på pasningen af vores børn.
Det er det, vi vender os imod, og det er det, som det forslag til vedtagelse, som jeg lige har læst op, og som jeg håber at Liberal Alliance vil støtte, skal være med til at imødegå.
Søren Pind (V), 2013-11-14:
Synes den tidligere skatteminister ikke, at det er mærkeligt, at venstrefløjen truer med en rigsretssag uden at ville drøfte grundlaget for en sådan rigsretssag?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Det vil vi ikke støtte, for vi synes godt om, at der er styr på de offentlige finanser.
Men jeg vil høre, om Enhedslisten ikke kan se en gevinst ved, at der manes til budgetdisciplin rundtomkring, altså, om Enhedslisten ikke kan se fordelen ved, at offentlige institutioner og myndigheder anspores til at bruge pengene så godt som muligt i stedet for bare at bruge løs af en uendelig stor kasse.