runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Økologien er kommet for at blive.
Jeg vil sige det sådan, at økologien er i en rivende udvikling.
Og hvorfor er den så er det?
Økologien er i en rivende udvikling, fordi forbrugerne vil økologien, fordi forbrugerne ønsker de økologiske varer, og det er derfor, at den her sag er oppe i dag.
Det er netop, at vi nu får sikret, at forbrugerne fuldt ud kan stole på, at de varer, der sælges som økologiske, er økologiske.
Jeg er fuldstændig enig med den forrige taler, hr. Ole Glahn, i, at økologiske landmænd ikke er snydere og svindlere, og det er ikke derfor, at den her lov skal gennemføres, som den ser ud nu.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at vi i hvert fald på alle måder sikrer, at der ikke kan sås tvivl om, at det, forbrugerne ønsker, det, forbrugerne køber, det, forbrugerne betaler for, også er det, de får, og det sikrer vi gennem de her ændringer i økologiloven.
Jeg vil gerne slå fast, som det også bliver sagt i visse reklamer, at det her jo er en win-win situation, netop fordi forbrugerne får den vare, de ønsker, samtidig med at det sikrer, at økologerne ikke bliver snydt, fordi nogen prøver at skabe en konkurrenceforvridende situation og dermed score kassen ved at snyde i krogene og sælge deres produkter som økologiske varer, selv om de ikke kan leve op til det.
Derfor synes vi, at det er en rigtig god idé, at vi nu har denne situation, hvor man kan gå ind og slå meget hårdt ned på de her såkaldte økologer, der måtte forsøge at omgå loven, og dermed fratage dem muligheden for i fremtiden at sælge deres varer under falsk betegnelse.
Derfor synes vi, at det er en rigtig god idé, og vi ser meget frem til at få det her gennemført, således at vi stadig væk kan være med til at fremføre, at Danmark er landet med økologi, landet med økologiske varer, som man kan stole på.
Derfor støtter vi forslaget.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Ja, jeg vil meget gerne svare.
Nu synes jeg, at man fra hr. John Dyrby Paulsens side skal passe på med ikke at lægge mig ord i munden, som jeg ikke har sagt, men jeg er da glad for den positive tilbagemelding, der kom.
Venstre er jo et positivt parti, så vi ser altid gerne på forslag.
Men jeg vil gerne understrege, at vi synes, at det forslag, der ligger her, er ganske udmærket, og det kan vi faktisk støtte i uændret form.
Det kommer nok ikke som en stor overraskelse.
På den baggrund vil jeg også gerne igen understrege, at for os er det her altså et spørgsmål om, at vi understøtter det, som ligger, at vi sikrer, at der en ensartethed, som jeg også kunne forstå hr. John Dyrby Paulsen var enig i, og at vi så i øvrigt ikke laver en stramning, som er uhensigtsmæssig for dem, som ejer unoterede aktier, og som kunne komme i risikogruppen for at få en anden type fradrag, der var mere restriktiv end den, de har i dag.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Det spørgsmål havde jeg forventet fra nogen, der er bagstræberisk over for, at man sådan set begynder at se det at producere under økologiske forhold i en helhed.
Vi mener i øvrigt også, at Det Økologiske Fødevareråd har haft arbejdsmiljøet med inde i sine overvejelser.
Men jeg forstår altså, at hans partifæller har en anden opfattelse af denne bagstræberiskhed.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Det kan jeg kun være helt enig med hr. Ole Vagn Christensen i.
Men derfor undrer det mig egentlig også, hvorfor Socialdemokraterne er så forhippede på netop at få arbejdsmiljøet og arbejdsmiljøloven skrevet ind i formålsparagraffen, for jeg går da ud fra, at også Socialdemokraterne mener, at der skal være et godt arbejdsmiljø også for helt konventionelle landmænd og ikke kun for de økologiske landmænd.
Derfor er det faktisk noget af en mærkværdig indstilling, at arbejdsmiljøet pludselig skal til at fremgå af en formålsparagraf i økologiloven, fordi arbejdsmiljøloven jo gælder både for konventionelle og økologiske landmænd.
Så jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det simpelt hen ikke hænger sammen.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Til det er der kun at sige ja.
For derved får man jo slået en lang række bestemmelser fast, som man nu også får beskrevet i en formålsparagraf.
Men det ændrer jo ikke ved, at bestemmelserne eksisterer.
Det vil sige, at det, at man får det skrevet i en formålsparagraf, måske gør ansvaret lidt stærkere, også for dem, der kunne have nogen tvivl om, hvorfor man bygger en formålsparagraf op.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Socialdemokraterne og hr. Ole Vagn Christensen mener, at en formålsbestemmelse skal afspejle den lov, som det handler om.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Nu er det selvfølgelig ikke alt, som Det Økologiske Fødevareråd er kommet med af forslag, der er kommet med, men jeg vil bare bemærke, at utrolig mange af de ønsker, som rådet er kommet med, rent faktisk er blevet indarbejdet i lovforslaget, og det synes jeg også vidner om det utrolig gode samarbejde, der har været mellem ministeren og rådet.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Jeg ser sådan på det, at arbejdsmiljøloven skal overholdes af alle, også af det konventionelle landbrug, som det også er blevet sagt.
Her er vi ikke spor anderledes stillet, for økologisk landbrug og konventionelt landbrug skal overholde arbejdsmiljøloven.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Derfor mener jeg ikke, at det har nogen særskilt rolle i det her spil.
Selvfølgelig har vi god dyrevelfærd og godt arbejdsmiljø også inden for økologien.
Men det har vi da forhåbentlig også i det konventionelle landbrug.
Der er ikke nogen forskel.
Det er ikke sådan, at man, fordi man er konventionel landmand, ikke skal have en god dyrevelfærd, ikke skal have et godt arbejdsmiljø og ikke skal behandle sine medarbejdere ordentligt.
Derfor er der ikke nogen forskel, sådan som jeg ser det.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Ja, og det kan man selvfølgelig sagtens diskutere.
Jeg synes mere, at spørgsmålet er, om det vil være rimelige krav at stille.
Jeg har det synspunkt, at de bestemmelser, vi har omkring arbejdsmiljøet, er nogle, alle skal overholde, også økologerne.
Der, hvor skærpelserne er i lovgivningen om den økologiske produktion, er der, hvor det har indflydelse på selve det økologiske produkt.
Det er simpelt hen den argumentation, der er for, at opdelingen er, som den er.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for svarene, vi fik.
Jeg føler ikke, at der bliver lukket nogen døre i forhold til de problemer, som vi rejste.
Men jeg vil alligevel godt stille et spørgsmål her om arbejdsmiljøet.
Vil ministeren ikke godt anerkende, at det også er en stramning, hvis det kommer med i loven, at man ikke kan beholde sit økologimærke, hvis man overtræder reglerne for arbejdsmiljø?
Det er også i forhold til, hvordan det er for nærværende, hvis man kan være i den situation, at man også på den her baggrund kan få frataget sit økologimærke.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-10-09:
Økologiloven skal strammes - det har været ministerens opvarmning til det her punkt, i hvert fald i pressen.
Det er jo selvfølgelig et rigtigt signal at give, når økologi skal sende et signal om noget, man kan regne med, så man er villig til at betale for at få den vare, man nu forventer at få.
Der er grund til at sikre så skarpe regler, at der er garanti for det.
I lyset af sådan en overskrift, sådan et hovedsignal, mener jeg også, det er nødvendigt at understrege, at den økologiske produktion i Danmark foregår særdeles ansvarligt, og at vi har en lang række producenter, der til punkt og prikke overholder reglerne; de anstrenger sig rent faktisk for det, og for den enkelte står der ret meget på spil.
Opfattelsen helt generelt er, at det foregår særdeles ansvarligt.
Det kræver godt landmandskab at gennemføre og holde fast i en økologisk produktion.
Virkeligheden er jo den, og det fremgår meget tydeligt af bemærkningerne til det her lovforslag, at efterspørgslen er stigende, men at der bliver brugt et vigende areal til økologi.
Og det er et problem på sigt, at der ikke er en udvidelse af det areal, der anvendes til økologi.
Derfor melder spørgsmålet sig her: Hvad gør man for det?
Det kan være både Landbrugets Rådgivningscenter og landboforeninger og deres konsulenter, der skal være på tæerne og opfordre til, at det faktisk er en god vej at gå.
Det har i praksis betydet, at en del er faldet fra i de senere år, fordi man ikke har turdet satse på en 5-års-periode fremover osv.
Jeg bliver også nødt til at sige her i dag, at der er en lang række producenter, der er meget dygtige på det her område, og som overholder det til punkt og prikke, og som har brug for en meget stor smidiggørelse af det her forløb, så de meget smidigt både kan inddrage yderligere arealer i en økologisk produktion og fastholde den i en overskuelig fremtid uden at skulle satse for hårdt.
I det hele taget kunne man jo gøre meget for økologisk produktion.
Det overvejes i Ny Alliance som en mulighed at pege på differentieret moms på sunde produkter, altså frugt og grønt.
Der kunne man også tænke økologisk.
Så der er mange gode ting at sige om det.
Og jeg glæder mig særdeles over det.
Som den, der i praksis har en baggrund som økologisk landmand, vil jeg bare sige, at det sådan set er muligt at udvide med mange flere arealer i Danmark, hvis vi ellers giver de landmænd, der vil det, gode muligheder for det, og jeg vil opfordre til det.
Vi stemmer for forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
Efter SF’s opfattelse sker der med denne lovændring nogle forbedringer.
Det er godt, at loven bygger på forsigtighedsprincippet, forstået på den måde at økologerne skal fravælge pesticider m.v., også ud over, hvad der er aktuelt videnskabeligt belæg for.
Meget gift er blevet spredt ud gennem tiden med henvisning til, at det er helt uskadeligt.
Jeg vil godt nævne et enkelt eksempel på en sådan situation og minde om, hvad der var god tone og den fremherskende opfattelse, da det såkaldte Roundup kom på markedet.
Man sagde, at det var aldeles uskadeligt for jord, vand, fugle og fisk, også på baggrund af videnskabelige forsøg.
Derfor er det vigtigt med forsigtighedsprincippet.
Det, der er god latin i dag, er ikke nødvendigvis god latin i overmorgen.
Lovforslaget lægger vægt på, at økologiens omdømme, økologiens troværdighed, er i top.
Det er SF meget enig i er af den allerstørste betydning.
Forbrugerne må kunne stole på, at når en vare er økologisk fremstillet, er der garanti for kvaliteten sådan forstået, at den er giftfri, og den er produceret dyrevelfærdsmæssigt og miljømæssigt bæredygtigt.
I samme ånd synes vi at de hårde straffe skal være.
Men ændringen af økologilovgivningen i to ministerier finder vi er ret uhensigtsmæssig.
Så har jeg hæftet mig ved, at man under evalueringen af den gældende lov har haft et udvalg siddende, som har arbejdet i nogle måneder og er kommet med udtalelser om det her, og så vidt jeg kan se, er de overhovedet ikke blevet hørt om det hensigtsmæssige - eller mindre hensigtsmæssige - i at lave de her ændringer imellem ministerierne.
Men det vil jeg godt have ministerens udsagn om, når ministeren svarer efter debatten.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Jeg vil sige det igen meget klart og tydeligt: Reglerne er forskellige, når vi snakker miljø, når det drejer sig om økologer og konventionelle landmænd.
Reglerne er forskellige, når vi snakker dyrevelfærd.
Hvis man ønsker at ændre på det med arbejdsmiljølovgivningen, jamen så er det jo helt andre steder, vi skal ind og stille reglerne op omkring det her.
Det hører ikke hjemme i økologilovgivningen.
Efter min bedste overbevisning er arbejdsmiljølovgivningen ens, hvad enten man er økolog eller konventionel landmand, og derfor bør det heller ikke indføres i den her lov.
Det er så en helt anden drøftelse, vi må tage omkring arbejdsmiljøet generelt set, og om det skal forbedres, men det hører ikke hjemme i den her lovgivning.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
Nu siger ordføreren, at arbejdsmiljøloven er ens.
Det er de andre love sådan set også, indtil man melder sig frivilligt til at være økologisk producent.
Derfor ville der ikke være noget som helst i vejen for, at man også på arbejdsmiljøområdet kunne sige, at der skulle være nogle skrappere regler inden for det økologiske landbrug, end der er for det konventionelle.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Jo, men det er jo fuldstændig rigtigt, at man har nogle ændringer med hensyn til miljøet, at man har nogle skrappere regler med hensyn til dyrevelfærden.
Det er jo netop det, der er med til at gøre, at den økologiske landmand kan sælge sine produkter som økologiske, og det er der, vi kan slå ned over for det.
Men arbejdsmiljølovgivningen er ens, uanset om man er økolog eller man er konventionel landmand, der er ingen forskel, og derfor skal det heller ikke stå særskilt her.
Der er nøjagtig de samme betingelser med hensyn til et godt arbejdsmiljø, hvad enten landmanden er økolog eller han er konventionel landmand.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
Jeg synes ikke rigtig, ordførerens svar til hr. Ole Vagn Christensen er dækkende.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at man med hensyn til miljøforhold har skrappere regler for det økologiske landbrug, end man har for det konventionelle.
Jeg vil godt spørge ordføreren: Er det ikke rigtigt, at man med hensyn til dyrevelfærd har skrappere regler, der skal overholdes inden for økologien, end man har inden for det konventionelle landbrug?
Hvorfor kan man så ikke også have det med hensyn til arbejdsmiljøet?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Jeg vil stadig væk fastholde, at man selvfølgelig skal have et godt arbejdsmiljø, også inden for økologi.
Derfor mener jeg, det ville være forkert, hvis man i økologilovgivningen begyndte at indsætte en særskilt tilføjelse, som også er gældende alle andre steder.
Derfor mener jeg stadig væk ikke, at det hører hjemme i lovgivningsarbejdet med økologiloven.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke skal have et godt arbejdsmiljø også på det område, men det skal vi altså også i det konventionelle landbrug.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Når jeg talte om, at hr. Allan Niebuhrs tale var en god tale, så var det, fordi der blev nævnt lidt om de brodne kar.
Også økologimærket blev nævnt, og at det selvfølgelig også har konsekvenser for det.
Jeg er nødt til igen at spørge: Mener De Konservative ikke, at der burde være den samme konsekvens med hensyn til økologimærket, hvis man ikke har det, som hr. Allan Niebuhr taler om, nemlig et godt arbejdsmiljø, som er gældende for alle? Hvis vi virkelig kan tale om, at det ikke eksisterer, skal man så som økologisk jordbruger have lov at have økologimærket?
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have virksomheder, og at vi skal have folk, der investerer i de virksomheder - ingen som helst tvivl om det.
Men spørgsmålet er, hvor det er, vi skal bruge vores ressourcer.
Er det på at give yderligere lettelser til dem, der investerer i virksomhederne, eller er det på at lappe nogle af de mest åbenlyse huller i vores velfærd?
Jeg oplever bare - og den vurdering tror jeg ikke jeg er ene om, hvis man bare går en uge tilbage og tænker på, hvad der skete ude på Slotspladsen - at det er utrolig svært at få lappet selv de mest åbenlyse huller, mens det er svimlende let for skatteministeren gang på gang at give lettelser til nogle af de folk, som har mest i forvejen, og det er da et slående misforhold, som jeg ikke synes vi kan være tjent med.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jeg er enig i, at naturen lider overlast, når man laver de her lange stryg.
Man kan så stille Socialdemokratiet det spørgsmål: Synes man virkelig, det er at føre naturen tilbage, altså at man laver naturgenopretning ved at lave et langt stryg, som aldrig har været der?
Det synes jeg ikke er naturgenopretning.
Det, jeg gerne vil have, er selvfølgelig, at naturen får det maksimale ud af det og kan komme af med sine næringsstoffer i søen, sådan som der blev refereret til, men også, at man tager udgangspunkt i, hvordan vi får mest naturgenopretning for de midler, vi afsætter på det område.
Får vi mest naturgenopretning ved at bruge 260 mio. kr. på et langt stryg, som måske ikke har nogen effekt, og som netop gør, at søen gror til, sådan som jeg ser det?
Jeg har set det mange andre steder.
Vi kan tage ned og se, hvordan Gram Slotssø ser ud: tilgroet over det hele.
Jeg synes, det er en kedelig udvikling, hvis det er den måde, Socialdemokratiet lægger op til at lave naturgenopretning på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg vil godt fortsat dvæle lidt ved det såkaldte lange omløbsstryg.
Der er næppe nogen, der er i tvivl om, at et sådant stryg vil være et gigantisk indgreb i den flotte natur omkring Tange Sø - en ny kunstig kanal ind igennem et skovområde.
Det vil nok ligne noget, jeg vil kalde voldtægt imod dansk natur, hvis man vælger sådan en løsning.
Det er i hvert fald noget, der meget nødig skulle danne skole rundtomkring i landet.
Det værste er jo, at et sådant langt omløbsstryg - uagtet hvad der bliver sagt her - har en meget tvivlsom positiv effekt på forholdene omkring Tange Sø.
Men vi ved til gengæld, at det vil have en negativ effekt på vandmiljøet omkring søen og på selve søen, som jeg er helt enig i gror til, og det vil være meget dyrt.
Tænk på, hvor mange millioner kubikmeter jord, der skal flyttes.
Mit spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann vedrører derfor næringsstoffer.
Mener hr. Dohrmann ikke, at Tange Sø har en rensende effekt, når vi taler om næringsstoffer?
Der er en vis mængde næringsstoffer i vandet i Gudenåen - det er heldigvis et problem, der er i tilbagegang, fordi vandmiljøplanerne begynder at slå igennem - og denne mængde næringsstoffer skal jo på et eller andet tidspunkt omdannes, og hvis ikke det sker i Silkeborgsøerne eller Tange Sø, så sker det i Randers Fjord eller i Kattegat.
Er hr. Jørn Dohrmann enig i det?
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jamen det, hr. Torben Hansen refererer til, er jo én bestemt løsning, nemlig det lange stryg - som hr. Torben Hansens siger at man i Socialdemokratiet ikke har besluttet sig for at man vil gennemføre - som er den løsning, der ville kunne gøre, at søen ville kunne overleve, hvis man skal bruge hr. Torben Hansens ord.
Man kan ikke både have besluttet sig for, at man ikke vil bruge den løsning, som bliver fremlagt, og sige, at der så ikke sker noget med naturen.
Altså, når man siger, at man vælger en anden løsning end den, hr. Torben Hansen refererer til, kan hr. Torben Hansen jo ikke benægte, at der så sker et eller andet med søen.
Jeg vil i hvert fald gerne høre det, hvis man kan komme frem til et andet resultat.
Hvis man vælger en løsning, som er gennemarbejdet, som er gennembelyst, og som netop kommer frem til, at der ikke sker noget, er det jo klart, at der ikke sker noget.
Men det er jo ikke den løsning, hr. Torben Hansen fremlægger.
Sådan er det bare, og derfor må jeg sige, at hvis man fratager en sø dens gennemstrømning, så ved vi også godt, hvad der sker: Søen gror til.
Det har vi set andre steder, og derfor siger jeg bare: Jeg vil ikke være med til, at det giver stillestående vand, hvor vi kan se, at søen forsvinder og bliver overtaget af andre ukrudtsformer og den slags ting.
Derfor er vi nødt til at få en god økologisk tilstand i søen, for at den kan overleve fremover.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Det er jo ganske fantastisk!
Jeg står her med et svar fra miljøministeren, jeg står med en rapport fra 2002 fra Skov- og Naturstyrelsen, og det er faktuelt, at man vil få renere vand.
Det passer ikke ind i hr. Jørn Dohrmanns argumentation, som kører efter princippet: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Det går jo ikke, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann.
Vi er jo nødt til, hvis vi skal have en ordentlig og sober diskussion om det her, at holde os til de biologiske, naturvidenskabelige fakta, der ligger på bordet.
Det vil sige, at hvis hr. Dohrmann bliver ved med at rejse rundt og sige, at søen gror til, hvis man gør sådan og sådan, så passer det simpelt hen ikke, hvad han siger.
Som noget andet vil jeg sige, at vi ikke har lagt os endeligt fast.
Jeg sagde, at det var det, der så interessant ud, men jeg replicerede også til hr. Christian Wedell-Neergaard: Nu må vi også se, hvad der kommer i løbet af de næste par år.
Det, der i hvert fald er fuldstændig tindrende soleklart, er, at den måde, det foregår på i dag, ikke kan fortsætte.
Kan vi ikke bare få hr. Jørn Dohrmanns bekræftelse på, at han ikke længere vil rejse rundt og fortælle, at det gror til, hvilket er stik imod både naturvidenskabelige og biologiske fakta?
Så vil vi jo komme meget, meget længere, for ellers må det jo hver gang være sådan, at hr. Jørn Dohrmann siger sit og jeg læser op af miljøministerens svar.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-10-09:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Torben Hansen.
Venstre har jo klart tilkendegivet, at vi ikke ønsker, at Tange Sø skal tømmes.
Det kan jeg høre hr. Torben Hansen også er enig i.
Jeg har sagt, at det er en ren utopi at tænke sig, at Tange Sø bliver tømt.
Men det, som jeg hører hr. Torben Hansen sige, lyder for mig, som om hr. Torben Hansen i bund og grund ønsker en løsning, som betyder, at Tange Sø bliver tømt.
Jeg vil spørge hr. Torben Hansen: Er det korrekt?
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Jeg vil som punkt 1 sige til Dansk Folkepartis ordfører: Det nytter altså ikke noget, at der bliver spillet falske melodier igen.
Jeg har aldrig sagt, og jeg vil heller aldrig sige, at Tange Sø skal væk.
Så nytter det altså ikke noget at forsøge at stille et falsk billede op af, hvad andre vil; det kommer man altså ingen vegne med i en sober politisk debat.
Punkt 2: Godt nok er det forureningsfrit, men det er altså ikke bæredygtigt på den måde, som det foregår på i dag.
Jeg ved godt, at hr. Jørn Dohrmann brugte ordet bæredygtigt, men det er det altså ikke.
Punkt 3: Så må Dansk Folkeparti og resten af Folketinget også forholde sig til, at Danmark nu engang, havde jeg nær sagt, har skrevet under på, er med i vandrammedirektivet, og det gælder også for området omkring Bjerringbro.
Dengang vi vedtog miljømålsloven for 3 år siden, skrev vi altså ikke ind: Gælder for hele riget minus enkelte områder på Bjerringbrokanten.
Så vi er nødt til at forholde os til det, og så nytter det ikke noget, at man stiller falske billeder op og siger, at det bliver vi ikke nødt til, for det bliver vi nødt til.
Og vandrammedirektivet vil også klart vise, at den måde, som vandkraft drives på i Danmark i dag, bare ikke er bæredygtig.
Sådan er fakta.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jo, men vi ved godt, at Socialdemokratiet jo vil placere vindmøller overalt i landskabet og gerne, hvor folk også bliver - hvad skal man sige? - forstyrret af dem, og hvor de ikke kan få erstatning for, at de bliver generet af dem.
Men det er slet ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger bare til: Hvorfor vil Socialdemokratiet have den vandkraft væk fra Danmark, som vi har?
Det er en bæredygtig energiform, som vi ser det; det er en CO2-neutral energiform, som vi ser det.
Og så må jeg jo bare konkludere, som jeg ser det, at Socialdemokratiet jo hellere vil være på linje med DN, som gerne vil tømme søen og f.eks. gerne vil have bygget huse i stedet for, udstykke det til byggegrunde.
Er det det, man vil i Socialdemokratiet?
Jeg vil bare spørge: Hvorfor ikke ligesom erkende, at den måde, som vi forvalter landskabet på i Danmark i dag, selvfølgelig også indebærer, at det måske ikke er det maksimale antal laks, der kommer igennem Tange Sø, men at vi skal lave et fornuftigt system, i stedet for at man bare nedlægger vandkraftværket, som det eksisterer i dag?