runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Det vil sige, at det, ministeren siger nu, er, at i fredede områder kan det ikke lade sig gøre, i § 3-beskyttede områder kan det ikke lade sig gøre, og ellers kan det lade sig gøre der, hvor ejeren har lyst til det.
Det må også være meningen med at fremsætte det her lovforslag, for tidligere har kommunerne jo kunnet give dispensation, og vi har jo to høringssvar fra kommuner, som mig bekendt har gode Venstrefolk som borgmestre, som klart siger, at de sådan set ville foretrække, at det var sådan, at de fremover kunne give dispensation, når de syntes, det var relevant.
Og hvad der ikke overrasker mig er, at de også rigtig tit giver dispensation.
Det kunne jo godt være, at jeg ville mene noget om det, hvis jeg boede i Ringkøbing, men det gør jeg ikke, så det har jeg ingen mening om.
Pointen er bare, at gode Venstreborgmestre i kommunerne siger, at de faktisk godt kan håndtere det her sådan, at der tages hensyn til naturen på den ene side og muligheden for produktion på den anden side.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-03-22:
Nej, det gør det faktisk ikke.
Men det er en helt anden sag, for man skal jo se på, hvad det er for værdier, vi får ud af at gøre de her ting.
Hvordan får vi fjernet kvælstof og fosfor, som vi alle sammen går og siger at vi gerne vil have fjernet?
Vi lægger en plan frem, hvor vi siger: Her er der en mulighed for at gøre de her ting.
Vi kan gøre det lidt smartere, i stedet for at vi bare friholder de arealer.
Vi ved udmærket godt, at er der noget, der bare ligger hen og ikke bliver brugt, så afgiver det også kvælstof og fosfor; det afgiver naturligt kvælstof og fosfor til vandløbene.
Er det så ikke helt naturligt, at vi sørger for at få samlet nogle af de her ting op i naturen?
Det kan vi gøre med f.eks. de her pile, vi planter, og som så bliver høstet og bliver brugt i de nærliggende kraft-varme-værker, så vi ikke skal ud at importere flis fra f.eks. Canada, som er sejlet over, som har en lang transport bag sig, har et stort CO2-udslip bag sig.
Så kan man sige, at så er fordelene bare så klokkeklare, at man selvfølgelig skal gøre det, sådan som vi ser det, og derfor arbejder vi videre med det.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Sagen er jo, at når der kommer sådan nogle bemærkninger – også, når der kommer bemærkninger fra fru Mette Gjerskov og hr. Steen Gade – vedrørende forslag til ændringer, så gør vi ud fra et rent demokratisk princip det, at vi debatterer dem, og så finder vi ud af, om vi kan blive enige om, at der skal nogle ændringer ind.
Og sådan et forslag fra den pågældende kommune kunne meget nemt indgå i de forhandlinger og drøftelser, vi skal have mellem første og anden behandling.
Det er jo den vanlige måde, vi griber de her ting an på; det er helt naturligt, at vi, når vi får nogle input, snakker om dem og bearbejder dem, og hvis der er basis for at ændre noget, så gør vi det.
Det vil også være tilfældet her.
Steen Gade (SF), 2011-03-22:
Hvad angår muligheden for at dyrke energiafgrøder, så er det jo sådan, at man nu grundlæggende giver lov til det.
I dag kan man gøre det pr. dispensation, og det gøres jo nogle steder.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke har gjort indtryk på hr. Eyvind Vesselbo, at Ringkøbing-Skjern Kommune i deres høringssvar siger: »I den forbindelse skal det fremhæves, at der i særdeleshed i Vestjylland er behov for at friholde de forholdsvis flade ådale for bevoksning, idet de i så fald vil ændre fuldstændig karakter.
Der vil med andre ord fortsat være behov for at foretage en konkret vurdering af, hvor stor skade en tilplantning med energiafgrøder vil forvolde på landskabet.«
Hvad er hr. Eyvind Vesselbos kommentar til disse bemærkninger fra en kommune, som i hvert fald om nogen har fingrene nede i substansen?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Jeg synes, det var godt, at fru Mette Gjerskov fik rettet fejlen, for fru Mette Gjerskov spurgte mig jo, om det, hun nævnte i sit spørgsmål, var Venstres politik, og til det svarede jeg: Nej, det er det netop ikke.
Det er nemlig ikke 20 m, det er 10-meters-bræmmer, hvor man har mulighed for at dyrke noget under hensyntagen til naturen og miljøet, og det er jo sådan set det, der er hele pointen her.
Det er da ikke meningen, at der er nogen, der skal ud og slå dyr og planter ihjel for at kunne dyrke noget.
Det her drejer sig om, at man i pagt med naturen og for at sikre både natur og miljø skal have en mulighed for at dyrke noget dér, hvor det er muligt uden at skade noget.
Sådan er det ikke; det er slet ikke det, det drejer sig om her.
Steen Gade (SF), 2011-03-22:
Jeg skal sige tak for den imødekommende tone, men jeg kan jo konstatere, at ministeren i hvert fald ikke har taget hensyn til indvendingen her i forslaget.
Forslaget handler nemlig om at lave den tilstand om, sådan at man nu får lov til at plante de afgrøder, og at der ikke skal foretages den konkrete vurdering.
Så min kommentar er bare, at hvis hr. Eyvind Vesselbo virkelig mener det, han har sagt, så skulle han jo sådan set ikke have anbefalet forslaget, for det er faktisk forslagets tekst, som Ringkøbing-Skjern Kommune kritiserer
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Nu er det jo ikke noget, jeg har fundet på, det står faktisk i høringssvarene til lovforslaget, og jeg har ikke kun læst regeringens lovforslag, jeg har også tilladt mig at læse høringssvarene, så jeg kunne se, hvad folk sagde derude.
Jeg beklager, hvis jeg sagde 20 m, jeg mente selvfølgelig de 10-meters-bræmmer, vi taler om.
Det er dem, det drejer sig om.
Men jeg har ikke set noget som helst i det her lovforslag, som ikke vil betyde, at man kan dyrke kilometer efter kilometer af energipil langs vores vandløb.
Og jeg kender ikke nogen landmand, som går ud med hånden og piller op og gør ved og renser for ukrudt; det bliver selvfølgelig maskinelt i et eller andet omfang – altså langs vores vandløb.
Og så skal der oven i købet gives støtte til det.
Er hr. Eyvind Vesselbo enig i, at man først har lavet det, man kalder dyrkningsfri bræmmer, og bagefter betaler man så landmændene for at dyrke noget dér?
Svarer det ikke til, at vi giver danskerne støtte for at ryge i ikkerygerlokaler?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Næh, det mener Venstre ikke.
Og det forholder sig heller ikke sådan.
Hvis det forholdt sig sådan, som fru Mette Gjerskov nu skruer sig op til at prøve at få det til at lyde som, så ville det da ikke være godt, men det er jo netop ikke det, der står i det her lovforslag.
Så jeg ved ikke, hvordan det bliver til 20 m og kilometer efter kilometer.
Det her drejer sig om, at man de steder, hvor man ikke kommer til at genere naturen og miljøet, kan dyrke energiafgrøder, men det er da ikke sådan, at man bare fuldstændig bevidstløst, som fru Mette Gjerskov får det til at lyde som om, bare dyrker energiafgrøder kilometer efter kilometer.
Det skal selvfølgelig gøres nænsomt og sådan, at man tager hensyn til naturen og miljøet.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg har et spørgsmål vedrørende energiafgrøder.
Vi er jo rigtig mange, som ser energiafgrøder som en fremtidig indtægtsmulighed for landbruget, men som jeg læser det her forslag, har regeringen tænkt sig, at der langs vores vandløb skal dyrkes en 20-meters-bræmme med energiafgrøder kilometer efter kilometer.
For det første er det noget, som landbrugsmæssigt ikke kan betale sig, og derfor vil regeringen give støtte til det, men derudover er der den risiko, at der bliver tab af biodiversitet, landskabsæstetisk er det særdeles problematisk at pakke alle vores vandløb ind i 4-8 m høje krat, det er et problem for fuglelivet, og der bliver et problem med hensyn til borgernes adgang.
Mener Venstre virkelig, at det er en løsning i forbindelse med at få produceret energi i Danmark?
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
Jeg synes jo, at det er fair nok, når ministeren flere gange meget rent ud siger, at det handler om at fremme landbrugets muligheder.
Jeg ved så ikke, om det specielt er en miljøministers opgave, men det er så det – det må miljøministeren jo overveje med sig selv.
Men jeg synes, at miljøministeren bør tage en tur ud i det danske landskab, også uden for Natura 2000-områderne, for så vil hun se, at der er masser af danske landskaber med meget høj værdi, der også er udlagt som sådan i kommuneplaner og lignende, som ikke er bare i nærheden af at være Natura 2000-områder, men som er en meget karakteristisk del af det danske landskab.
Det drejer sig bl.a. om de store lysåbne arealer, som ikke behøver være Natura 2000-områder.
Jeg kan jo forstå, at der med lovforslaget her rent faktisk lægges op til, at man har en ret til – og jeg citerer igen ministeren – at fremme landbrugets muligheder.
Når man fremmer nogens muligheder, er det jo på bekostning af noget andet, og i det her tilfælde bliver det så på bekostning af vores landskabers karakter og i en række tilfælde altså også på bekostning af mulighederne for at øge biodiversiteten.
For den sags skyld betyder det også, at det bliver på bekostning af at skaffe sig adgang.
Det synes jeg jo ikke er regeringens opgave i denne sammenhæng.
Derfor spørger jeg igen: Når en lang række folk, der jo altså må siges at have rigtig meget forstand på det her, i deres høringssvar anfører de her ting, gør det så overhovedet ikke noget indtryk på miljøministeren?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Uden at vi skal blive helt konkrete i den her sammenhæng, mener jeg helt principielt – og det kan være, at hr. Steen Gade er uenig med mig – at man godt kan stille ændringsforslag mellem første og anden behandling.
Det har jeg da set i forbindelse med en lang række lovforslag, og det ville jo også kunne ske i forbindelse med det her lovforslag, at man kunne stille nogle ændringsforslag.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor hr. Steen Gade siger, at jeg ikke skulle have støttet det her forslag, som det ligger, når jeg samtidig også er åben over for hr. Steen Gades forslag om eventuelt at lave de her ting om.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
Jeg vælger også den positive indgangsvinkel og forstår, at hr. Eyvind Vesselbo i virkeligheden er meget, meget åben over for at ændre det, som man nu har lagt op til at ændre.
Den herskende tilstand i dag er jo, at der kan dispenseres for at lave den her type af energiafgrøder eller skovplantning langs nogle af vores vandløb, men det, som lovforslaget lægger op til, er, at det nu bliver en rettighed, man får som jordbruger.
Jeg tror, det er vigtigt, at man kommer tilbage til den forrige tilstand, hvor man baseret på lokalt kendskab lokalt tager stilling til, hvorvidt det er fornuftigt eller ej, at man visse steder kan have den her type afgrøder.
Jeg deler den opfattelse, som jeg hører fru Mette Gjerskov og hr. Steen Gade giver udtryk for: Gennemfører man lovforslaget, som det hidtil har foreligget her ved førstebehandlingen, så må man sige, at der er tale om en katastrofal ændring af det danske landskab, hvor man samtidig får den bivirkning, at det mindsker mulighederne for at forbedre biodiversiteten, at det mindsker adgangen for befolkningen i almindelighed, og at det mindsker mulighederne for rekreativ anvendelse til sportsfiskeri og den slags ting.
Det er jeg glad for at hr. Eyvind Vesselbo nu næsten siger at han er klar til at se på og lave om igen.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg vil gerne sige tak, fordi ordføreren bekræfter, at vi var nogle, som lagde rigtig mange store kræfter i forhandlingerne om »Grøn Vækst« og vitterlig sad der til alle tre møder, vi var inviteret til, og virkelig prøvede at opnå nogle resultater.
Når man læser høringssvarene igennem, kan man se, at det vel er det område, lige præcis omkring energipil, at der er allerallerflest, der er kommet med svar, hvor de siger: Stop nu det!
Det er KL, Danmarks Jægerforbund, Dansk Ornitologisk Forening, Dansk Skovforening, Danmarks Naturfredningsforening, Danmarks Sportsfiskerforbund, Friluftsrådet, Ringkøbing-Skjern Kommune, Tønder Kommune.
Der er tab af biodiversitet, der er tab af landskabsæstetik, som jo faktisk også er ret vigtigt.
Det er fuglelivet, det er borgernes adgang.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-03-22:
Der var åbenbart nogle, der følte sig truffet, da det ikke ligesom blev nævnt ved navns nævnelse, hvem der ikke kom til forhandlingerne.
Men jeg kan da bekræfte, at Liberal Alliance eller Ny Alliance, eller hvad de nu kalder sig, ikke var der på den tid.
Men det er lige meget.
Det, jeg gerne vil sige her, er jo netop, at når vi får mulighed for at fjerne fosfor og kvælstof, som er målet med de her tiltag, så skal vi da også benytte os af det, og så er det ligegyldigt, om det står ½ m fra åløbet, eller om det står 2 m fra åløbet.
Kan vi fjerne de her stoffer, kan vi fjerne kvælstof, så skal vi gøre det, og så skal vi bruge hele arealet, for det er da sund fornuft.
Hvorfor skal det stoppe lige ved 2 m, hvorfor skal det stoppe lige ved 10 m?
Jeg forstår bare ikke, at den røde blok siger, at det er så forfærdeligt for naturen, at der her vokser pil, som jo er en sort, som man kan bruge netop til at brænde af i kraft-varme-værkerne, hvor vi kan fjerne nogle af de her stoffer.
Det er da hele meningen med det her.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle partier; det kan være, det er Liberal Alliance, Ny Alliance, eller hvad de hed på det tidspunkt, han tænker på.
For jeg vil gerne sige, at vi, der sidder i rød blok, var til stede ved de møder, lige indtil vi blev smidt ud.
Vi forberedte os, og vi stillede spørgsmål, og vi havde sat os ind i tingene, så vi vil bare ikke have siddende på os, at vi sådan skulle have været ligeglade.
Det var regeringen imidlertid ikke, fordi regeringen havde lavet små aftaler sammen med Dansk Folkeparti inde i skumle lokaler.
Det synes jeg bare vi skal have fuldstændig på det rene.
Når det så drejer sig om energiafgrøder, siger ordføreren: Jamen det kunne jo være så smukt med sådan en mark, som går helt ned til vandløbet, og så kunne man også dyrke helt nede ved vandløbet.
Men sagen er jo den, at den bræmme langs vandløbet skal være dyrkningsfri for ikke at få næringsstoffer ud i vandløbet.
Vi vil ikke have forurenet vores vandløb, og derfor skal der være en bræmme, der er dyrkningsfri.
Og så hjælper det da ikke noget, at man kommer med støtte til energipil i de områder.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Som jeg nu har sagt mange gange, er jeg meget åben over for, at vi drøfter de her ting, så vi får præciseret, at hvis man skal lave energiafgrøder, skal man selvfølgelig gøre det under hensyntagen til naturen og miljøet, sådan at vi får nogle klare retningslinjer for, hvordan det skal foregå.
Så det kan jeg give en helt klar tilkendegivelse af.
Det er jeg meget villig til at drøfte nogle muligheder for.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
Det er godt, og det giver jo i hvert fald anledning til, at der er noget at tage fat på i udvalgsarbejdet.
Et af de forslag, der ligger, er fra Kommunernes Landsforening, som peger på, at såfremt man – og det er der mange i Folketinget og i samfundet i det hele taget der vil – gerne vil have flere energiafgrøder, bør planlægningen af, hvor det finder sted, faktisk foregå med afsæt i lokalt kendskab og med en slags positiv udpegning af de områder, fordi det både giver mulighed for, at man kan optimere afgrøderne, og at man rent faktisk får dem placeret der, hvor der så også er aftag efterfølgende, så man ikke skal ligge og køre lange strækninger med produkterne osv., men at de altså kan anvendes i lokale decentrale kraft-varme-anlæg og lignende.
Det er jo den rigtige måde at gøre det på, og derfor vil jeg spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han også i det spørgsmål er indstillet på at kigge på, hvorvidt man i virkeligheden kan have den tilgang, som Kommunernes Landsforening peger på, for at opnå den samme målsætning.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Jeg er jo meget tilfreds med, at hr. Johs. Poulsen og i øvrigt også hr. Steen Gade opfattede det, jeg sagde, som en positiv tilkendegivelse af at tage det her op.
Jeg er sådan set enig i, at det at dyrke energiafgrøder ikke skal være med til at ødelægge vores natur og miljø.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er derfor, at jeg hele tiden har sagt, at det, vi foretager os her, jo ikke bare skal betyde, at man sådan kilometer efter kilometer skal dyrke energiafgrøder.
Man skal tage hensyn til naturen og miljøet, når man foretager de her ting.
Derfor synes jeg, at det spørgsmål, som de to herrer har rejst, er en drøftelse værd.
Steen Gade (SF), 2011-03-22:
Ja, bestemt, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann.
Der er jo i det her lagt op til, at det skal laves frivilligt.
Ordet ekspropriation er jo kun nævnt, hvis det ikke kan lade sig gøre.
Så selvfølgelig kan det lade sig gøre efter den model, som hr. Jørn Dohrmann også nævner.
Forslaget afviser det jo overhovedet ikke, så derfor kan jeg egentlig ikke forstå, at hr. Jørn Dohrmann svinger sig lidt i lysekronerne lige nu.
Jeg har det godt med forslaget, og vi kunne faktisk blive enige om nogle ting i den forbindelse.
Jamen forslaget handler jo om, at det ikke er et fast antal meter, det er det nødvendige antal meter, sådan at man har størst mulig sikkerhed for, at pesticiderne ikke siver ned i grundvandet.
Det jo sådan, forslaget er udformet.
Det er jo anbefalet af DANVA f.eks., at man gør sådan.
Og det er jo for øvrigt Miljøstyrelsens vejledning, som vi foreslår gennemført.
Men jeg sagde også, da vi behandlede et tidligere forslag, at 25 meters beskyttelse er bedre end 10 m.
Men vi kunne jo lige så godt gøre det rigtigt og lave den nødvendige beskyttelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Jamen så vil jeg stille et andet konkret spørgsmål og håber at få et svar på det.
Hr. Steen Gade siger, at udvidelsen fra 10 m til 25 m er positivt, og at det er et fremskridt.
Kan hr. Steen Gade fortælle, hvad der så er galt med de 25 m, når nu det er et fremskridt?
Hvis ikke det er 25 m, hvad er det så for nogle meter, hr. Steen Gade synes ville være passende?
Steen Gade (SF), 2011-03-22:
Jeg ved snart ikke, om man skal svare på sådan noget.
For det første står jeg lige og kigger på fru Mette Gjerskov, og for det andet har det jo ikke en snus med den her sag at gøre.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-22:
Er det sådan, at hr. Steen Gade ved, at Socialdemokratiet og fru Mette Gjerskov er stået af på det her forslag, siden fru Mette Gjerskov ikke sidder på sin plads og deltager i debatten?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-03-22:
Jeg vil lige give hr. Steen Gade mulighed for ligesom måske at svare også på det første spørgsmål, altså det med, at når man har det her paradeforslag, og når man så kan sige, at en af ordførerne fra partierne i den røde blok egentlig overhovedet ikke ønsker at debattere det i Folketingssalen længere, men virkelig har været, hvad skal man sige, en stor fortaler for, at der nu skulle ske noget her, hvordan man så som alliancepartner har det med selv at skulle stå med al bøvlet her.
Man kan se, at gruppen er splittet.
Det kan godt være, at det måske ikke helt rigtigt opfattet – det kan godt være.
Men hvad har hr. Steen Gade tænkt sig at gøre for at få en samlet flok til at arbejde for det, vi taler om her?
Tak for det.
Jeg vil bare spørge hr. Steen Gade, hvordan det føles at stå med det her paradeforslag, når man kan se, at en af medforslagsstillerne, som egentlig har svinget sig rundt i lysekronerne i dag, overhovedet ikke er til stede i salen her og egentlig ikke sætter pris på at diskutere forslaget her.
Hvordan har man det med at skulle forsvare sådan nogle ting?
Jeg kunne høre, at stemmelejet er sådan meget forsigtigt lige nu.
Ud over det, taler ordføreren for at lægge øgede afgifter og den slags ting på et erhverv, som ligger ned.
Hvorfor ikke give de muligheder, som der er i at give de her ekspropriationslignende vilkår, sådan at vi får noget frivillighed ind i aftalen her?
Er det ikke noget af det, som SF egentlig gerne vil arbejde for?
Selv om det måske ikke passer helt ind i Socialistisk Folkepartis måde at tænke på, at det her måske også skal kunne foregå frivilligt, er det så ikke noget, man kunne tænke på at arbejde med, så vi måske ikke kun får de 25 m rundt om boringen, men måske kunne få flere hektar, som kunne plantes til med skov og andre ting?
Var det noget, der kunne indgå i de videre forhandlinger?
Mike Legarth (KF), 2011-03-22:
På vegne af vores ordfører, som ikke kan være til stede i dag, fordi ordføreren er til møde i Nordjylland, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti tilkendegive følgende: I Danmark har vi geologiske forhold, som gør, at langt den største del af vores drikkevandsforsyning findes i grundvandet.
Hvor dybt det er, afhænger af, hvor i landet man befinder sig, men fælles er det, at regnvand er trængt ned igennem og filtreret af lag af ler, sand og grus.
Generelt er vandet af særdeles god kvalitet, men desværre har det vist sig, at forbrug af pesticider på jordoverfladen kan medføre, at der kan findes rester af pesticider eller deres sporstoffer i drikkevandsboringer.
Det er naturligvis ikke hensigtsmæssigt, og der er god grund til at passe på, hvor og hvornår man sprøjter, og hvilke sprøjtemidler man anvender.
Det hører heldigvis til sjældenhederne, at der konstateres rester af sprøjtemidler i grundvandet, og når det forekommer, er det i koncentrationer, som i sig selv ikke udgør nogen egentlig sundhedsrisiko.
Der må bare ikke være disse rester i grundvandet, og hvad det angår, er vi i Danmark enige om en nultolerance, og af den grund har der indtil videre været en lovpligtig dyrkningsfri bræmme på 10 m omkring drikkevandsboringer.
Der har været rejst tvivl om, om den zone har den nødvendige effekt, og derfor stilles der fremadrettet et krav om, at zonen skal have en radius på 25 m, altså godt og vel seks gange så stort et areal.
Med de bemærkninger kan jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti er tilfreds med de tiltag, der er sat i værk allerede, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2011-03-22:
Indimellem kunne man ønske sig, at man bare kunne gense debatten, og det kan man jo.
Jeg vil bare sige, at det fru Mette Gjerskovs sagde, er rigtigt, og jeg skal oven i købet tilføje, at der har været meget grundige drøftelser mellem oppositionens partier, som trak ud, vil jeg gerne sige – og jeg skal ikke trampe i, hvem der var årsag til, at det trak ud – og det gjorde, at det her forslag ikke bare er et, vi har hevet frem af posen.
Det er noget, vi har snakket grundigt om, bl.a. i forhold til, hvad omkostningerne var og den slags ting, fordi vi ville være sikre på, at vi efter et valg vil kunne levere det, det vi lover i dag, nemlig at vi får det vedtaget, hvis vi har et flertal.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at jeg på Socialdemokraternes vegne har stået på talerstolen og holdt min tale om det her forslag, at samtlige medlemmer af Folketinget havde lejlighed til at spørge mig, men at ingen – ingen – fra den borgerlige side fandt anledning til at stille mig så meget som et eneste spørgsmål.