runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Vi har ikke låst os fast på, hvad de skal bruges til.
Jeg kan ikke forestille mig, at de skal bruges til skattelettelser.
Der er så mange ting, man skal bruge penge på, og jeg vil lade vores finansfolk om at afgøre, hvor pengene skal bruges.
Men at gå ind i forhandlinger og på forhånd låse os fast på, at der skal findes så og så mange penge, og på, at de skal gå til noget bestemt, kan vi ikke se noget formål med.
Det kan være tusinde ting, som vi synes pengene skal bruges til, og vi ved jo ikke, hvor mange penge der kommer ud af de forhandlinger.
Vi er sikre på, at der kan opnås nogle besparelser ved at fjerne en hel del bureaukrati og mærkelige måder at agere på i forbindelse med aktiviteten over for de ledige, men at sige på forhånd, at vi kan spare 1,5 mia. kr. det første år, synes vi er en helt forkert tilgang til forhandlingerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg vil bare nøjes med at gentage den sidste del af mit spørgsmål: Mener Dansk Folkeparti, at de penge eventuelt kan bruges til skattelettelser til virksomhederne?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Det er sådan set et let spørgsmål at svare på, for i Dansk Folkeparti har vi sagt, at det er en forkert vej at gå at starte med at sige, at vi skal spare x milliarder kroner, når vi går ind i en forhandling.
Vi har sagt: Lad os nu komme i gang med de forhandlinger og se, hvordan vi kan lave den rigtige indsats.
Vi vil ikke låse os fast på, at de skal bruges til noget bestemt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Jeg synes, det er en meget sund tilgang til det at kigge på, hvad vi kan lave af forbedringer, men også af forandringer, i beskæftigelsessystemet.
Jeg hører, at Dansk Folkeparti i hvert fald er villig til, at der skal laves forandringer.
Det, der jo er vigtigt for os, er, at vi også fokuserer på nogle af de ufaglærte, der i dag ikke kan få arbejde, og som heller ikke kan få det i fremtiden, for vi ved, det er faglært arbejdskraft, vi får brug for.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kom med en undersøgelse i går, der viste, at vi mangler 30.000 faglærte bare lige om lidt.
Venstres ordfører siger, at man gerne nu vil droppe de 6 ugers selvvalgt uddannelse, og så skal man i gang med at lave noget, der er jobrettet.
Bliver Dansk Metal spurgt, hvad de bruger de 6 ugers selvvalgt uddannelse til, er svaret jo, at det bl.a. er til, at smeden kan få sit certifikat, så man kan få det næste job, for forudsætningen for at komme ind i smedebranchen er, at man har et nyt certifikat.
Vil Venstre sige, at det er jobrettet, eller at det ikke er jobrettet?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Jeg synes, det lyder meget jobrettet, men det må jo være den dialog, der skal være mellem jobcenterets medarbejdere og den ledige.
Vi har brugt alt for mange penge på 6 ugers selvvalgt uddannelse, hvor det ikke har virket.
Det viser adskillige rapporter.
Så jeg synes, at det giver rigtig god mening.
Hvis der er job at få i den anden ende, og hvis man mangler et bestemt kursus, er det jo det kursus, man skal tage
Det er sådan set, synes jeg, sund logik, og det vil vi gerne forfølge.
Men at 6 ugers selvvalgt uddannelse generelt virker,
passer simpelt hen ikke.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg siger tak til ordføreren for at have givet en god præsentation af, hvor Dansk Folkeparti står i den her debat om beskæftigelsesindsatsen.
Det giver jo et meget godt billede af det.
Ordføreren taler meget bredt om det, men ikke ret meget om, hvordan eventuelle besparelser skal anvendes.
Vi har hørt fra partiet Venstre, fra den borgerlige side, at der skal spares 1,5 mia. kr. på selve beskæftigelsesindsatsen.
Så kan man diskutere, om det er rigtigt regnet ud, men i hvert fald en besparelse på 1,5 mia.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man er enig i, at der kan spares 1,5 mia. kr., og at de i øvrigt, som Venstres politiske ordfører, fru Inger Støjberg, siger, skal bruges til skattelettelser til virksomhederne.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Nu er det jo ikke klogt at stille ultimative krav, så det er ikke et ultimativt krav.
Vi har jo en forligskreds omkring det her, og jeg håber da på og venter på, at der kommer et udspil.
Nu kunne man sådan set godt sige, at det kunne være, vi skulle have holdt den her forespørgselsdebat til efteråret; det havde måske været tids nok i forhold til at komme før et udspil fra regeringen.
Det ved vi jo ikke.
Men det her er ikke noget ultimativt krav fra Venstres side.
Det er den baggrund, det udgangspunkt, Venstre har for de her forhandlinger.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Jeg vil godt lige høre lidt til det, som Venstre og hr. Hans Andersen siger om at spare 4 mia. kr. Er det et krav fra Venstre for at gå ind i forhandlingerne?
Hvis ikke man sparer 4 mia. kr., vil man så ikke forhandle?
Er det sådan, det skal forstås, eller er Venstre klar til at se på det, som Dansk Folkeparti siger om, at man går ind i forhandlingerne og ser på: Hvad kan vi nu få af besparelser?
Det kan da godt være, at vi kommer op på nogle besparelser, som Venstre siger, men har Venstre låst sig fast på, at vi skal spare 4 mia. kr., og ellers vil man ikke forhandle?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Der er jo muligheder for at gøre noget, hvad angår beskæftigelsesindsatsen – altså de 12 mia. kr., jeg indledte med at tale om – som er den aktive indsats, man laver for de ledige.
Når vi taler om, at vi ikke mener, at 6 ugers selvvalgt uddannelse giver nok værdi, så er det, fordi vi i dag bruger omkring 350 mio. kr., bare for at pege på et punkt.
Jeg synes også, det er værd at diskutere, om vi får nok ud af de 1,2 mia. kr., vi bruger på jobrotation – det er et andet eksempel – eller af den måde, vi håndterer vores jobcentre på i dag.
Færre byrder kunne også give flere besparelser i vores jobcentre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Det vil sige, at de besparelser, som Venstre foreslår, reelt er fugle på taget.
Der er ingen, der ved, om det er virkelighed.
Så skal jeg bare lige høre om noget andet.
Venstres formand har i løbet af de seneste uger udtalt, at man ved at spare på 6 ugers selvvalgt uddannelse, ved at skabe en mere strømlinet struktur i forhold til jobcentre og a-kasser og ved at lade jobcentrene sørge for rådighedsvurderingen kan spare de der 1½ mia. kr.
Det var i hvert fald det, han blev citeret for.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har så regnet ud, at det svarer til, at man kan spare 175 mio. kr. ved at lave den øvelse, som Venstre her foreslår.
Er resten, de 1,3 mia. kr., så det, ordføreren siger man kan spare ved at nedbringe det gennemsnitlige antal uger eller dage, hvor arbejdsløse er ledige, eller hvor kommer de penge fra?
Og hvordan i alverden er det så lige fremkommet, for jeg har ikke tidligere hørt Venstre sige noget som helst om det, som ordføreren i øjeblikket taler om.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Når jeg taler om, at Venstre har den tilgang til det, at vi på den korte bane vil spare 1,5 mia. kr., så taler vi om indsatsen, og vi taler om ydelserne.
Vores fælles ambition er jo at nedbringe ledigheden ved hjælp af de her tiltag, som vi måske når frem til i fællesskab.
I dag er ledighedsperioden 18 uger, og ambitionen var jo at nedbringe den med 1 uge.
Så får vi 1,7 mia. kr. i besparelse, som kunne bruges til at sætte skatter og afgifter ned.
Den måde synes jeg sådan set godt vi kan betragte det her på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-10:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til noget, der blev drøftet tidligere, nemlig besparelser og finansiering.
Ordføreren sagde, at beskæftigelsesindsatsen for de arbejdsløse koster i omegnen af 12 mia. kr.
Kan vi ikke blive enige om – bare for at få det slået helt fast – at den aktive indsats for forsikrede arbejdsløse koster 2,3 mia kr. om året?
Venstre har sagt, at de vil spare 1,5 mia. kr.
Det har ordføreren også stået og sagt her.
Så vil jeg bare spørge: Hvordan i alverden vil man spare 1,5 mia. kr. ud af 2,3 mia. kr. om året?
Hvordan får man det til at hænge sammen?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Som jeg sagde i min tale, er vi sådan set optaget af at bruge de værktøjer i vores fælles værktøjskasse, der faktisk virker.
Der er ikke evidens for, at uddannelse på dagpenge virker.
I 1990'erne var der noget, der hed uddannelsesorlov.
Den droppede man jo igen.
Så jeg synes, at vi ligesom mangler beviset og dokumentationen for, at det faktisk flytter noget.
Og i Sverige er de gået bort fra det igen.
Så jeg kan ikke helt følge hr. Finn Sørensen på det her punkt.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Sådan noget vil man gerne være med til.
Men at give den arbejdsløse ufaglærte arbejder, der skal ud i en benhård konkurrence på arbejdsmarkedet, en mulighed for at få en opkvalificerende faglært eller tillært uddannelse for dagpengene, vil man ikke være med til.
Det er et længere uddannelsesforløb, og det kan man jo ikke gennemføre, hvis man først er blevet voksen og har familiemæssige forpligtelser.
Så må man jo have et ordentligt økonomisk grundlag for det.
Men det vil ordføreren ikke, selv om det strider mod al sund fornuft, hvis vi ikke gør det, fordi vi kommer til at mangle faglært arbejdskraft og vi får 100.000 ufaglærte i overskud, hvis vi ikke gør noget.
Så kan ordføreren ikke prøve at forklare mig, hvorfor man ikke vil være med til det?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Vi er optaget af at give de ledige et frit valg.
Det er et frit valg blandt – og det vil jeg gerne understrege – aktører, der er gode til at hjælpe de ledige videre.
Der er både gode og dårlige aktører i dag.
Det indrømmer jeg.
Der er private, der skal være i markedet, og så er der private, der burde lave noget andet.
Ligeledes er der jo a-kasser, der er gode til det her, og så er der a-kasser, der er mindre gode til det.
Vi skal bruge de bedste.
Det må være udgangspunktet.
Vi synes sådan set, at udgangspunktet er, at det er uddannelsessystemet, og at det er i uddannelsessystemet, at man håndterer det at løfte mennesker videre fra grundskolen til ungdomsuddannelsen og videre til en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Det er det, vi er optaget af.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-10:
Jeg hørte ordføreren sige, at den ledige skal have ret til at vælge, hvilken aktør der skal hjælpe den ledige i gang med et job, altså om det skal være jobcenteret, a-kassen eller en privat aktør, og det er måske nok især det sidste, ordføreren tænker på.
Betyder det så også, at ordføreren vil give de ledige rettigheder på andre områder, f.eks. retten til at vælge en opkvalificerende uddannelse, som man kan gennemføre på dagpenge?
Det ville jo være fornuftigt, for vi kommer i løbet af få år til at mangle 100.000 faglærte, og vi kan også forudse, at vi får 100.000 ufaglærte i overskud.
Så hvad siger ordføreren til sådan et forslag?
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Vi er sådan set optaget af, at kommunerne kommer til at spille en mere central rolle her.
Den enkelte kommune har det økonomiske ansvar på langt sigt, når ledigheden stiger, og kommunerne skal have det fulde ansvar og mulighed for at udøve deres myndighed.
Og det handler om, at de også har ansvaret for rådigheden.
Så synes jeg da, det er vigtigt at inddrage a-kasserne.
Der er en lang række a-kasser, der er rigtig gode til at hjælpe deres medlemmer i job, og det skal de da have mulighed for.
Så jeg er optaget af, at vi bringer alle de gode aktører i spil, deriblandt a-kasser, og det er naturligt at inddrage dem i arbejdet.
Men det må være sådan, at dem, der har ansvaret for at bestille musikken, også er dem, der betaler.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Det er jo meget interessant, for hvis vi skal kigge på det, der er jobrettet, nævner ordføreren, at det er noget, jobcenteret må finde ud af.
Men nogle af dem, der er allertættest på det, man må sige er efteruddannelsesbehovet hos den arbejdsløse, er jo ofte ens a-kasse.
Det er altså sygeplejerskernes a-kasse, som ved, at hvis man skal have et arbejde, skal man have et sårbehandlingskursus, eller man skal måske videreuddanne sig til radiolog.
Og det er Metals a-kasse, som ved, at smeden har brug for et certifikat.
Og jeg kunne blive ved.
Og det synes jeg sådan set er vigtigt at få afgjort.
Og hvordan skal jobcentrene have den præcise viden inden for et brancheområde, som gør, at vi får det der løft, sådan at folk kommer i arbejde – og det vel at mærke, samtidig med at man vil spare 4 mia. kr., som slet ikke findes i beskæftigelsessystemet?
Jeg synes sådan set, at Venstre mangler at give en hel del svar på, hvordan man skal gøre folk jobparate.
Villum Christensen (LA), 2014-04-10:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som det foreligger her, er utvivlsomt fremsat i en god mening.
Jeg tror helt reelt på, at hvis man tilhører den grønne og stærkt troende sekt, som forkynder disse meget alarmerende budskaber om jordens undergang, og hvor man i den seneste rapport fra FN har forhandlet sig til en retorik, som forudsiger hungersnød, krige og det, der er værre, ja, så gør man det af et godt hjerte.
I retfærdighedens navn skal det dog nævnes, at ikke alle de ledende skribenter på rapporten er begejstrede for denne skingre retorik.
Det ikke mange dage siden, at vi i fagbladet Ingeniøren kunne læse om en afhopper fra Holland, professoren Richard Tol, som ikke vil slås i hartkorn med de overdrivelser, som klimarapporten efter hans mening er fyldt af.
Nej, der er ikke plads til de vantro blandt de ortodokse i videnskaben.
F.eks. har Reuters foretaget en diskursanalyse på rapporten, som fortæller, at ordet risiko går igen 139 gange, mens ordet mulighed blot nævnes 8 gange – og det, på trods af at langt færre vil lade livet på grund af opvarmning, end hvis tilfældet havde været det modsatte, altså nedkøling.
Man kan sige, at mens fødevareproduktionen generelt forventes at stige med 14 pct. hvert 10. år, så forholder FN-rapporten sig kun til, at der er et fald på 1 pct. på grund af opvarmningen.
Man har simpelt hen undladt de 14 pct. i det politiske summary.
Og sådan kunne man godt finde rigtig mange eksempler på overdrivelser, forsimplinger og til tider også fordrejninger.
Vi havde meget hellere set en grundig analyse af, hvordan man bedst og billigst kunne klimatilpasse de mest sårbare steder i verden.
Ja, det ville være langt mere interessant og konstruktivt og realistisk med sådan et arbejde frem for en klub for særlige fanatikere, som påskønner den lukkede og ukritiske pseudovidenskab.
Nej, vi tror ikke på disse skrækscenarier og slet ikke på, at det er muligt at få fodslag til at tvinge regeringer til at sige til deres befolkninger, at nu skal I blive lidt længere tid i fattigdom og holde igen med energiforbruget, fordi en særlig klub af lande er ved at redde verden.
Vi vil gerne arbejde for klimatilpasning, og vi vil gerne arbejde for energibesparelser, når teknologierne kan hjælpe med til det, også globalt.
Men vi vil ikke være med til at puste til ilden og råbe ulven kommer og på baggrund af denne underlægningsmusik, kunne man kalde det, skulle fremstå som klubformand for de særligt frelste, der skal fortælle resten af verdens lande, hvordan de lever på den rigtige måde.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg genkendte jo hr. Villum Christensens retorik fra mine unge dage.
Hvis det var sådan, at nogen efter analyser var nået frem til, at tingene så anderledes ud, end jeg brød mig om, så tog jeg den slags ord i min mund, som hr. Villum Christensen bruger.
Jeg vil bare spørge hr. Villum Christensen, om det er hans opfattelse, at en meget, meget stor del af naturvidenskabsforskerne i verden tilhører en religiøs sekt.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Villum Christensen, er, om han mener, at sproganalytikere er bedre end folk med naturvidenskabelig ekspertise til at tage stilling til, hvilke risici og hvilke muligheder der er i de klimaudfordringer, vi står over for.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Det er godt, at det ikke er ultimativt krav, for
det har vi jo i hvert fald set at der er nogle aviser der gerne vil gøre det til.
Men det er rart lige at få bekræftet, at der ikke er noget ultimativt i det.
Så er der jo muligheder for, at vi kan finde en fornuftig tilgang til det hele.
Men det, jeg også godt lige vil spørge til, er de 6 ugers selvvalgt uddannelse, som der også var et tidligere spørgsmål om.
Dansk Folkeparti vil også gerne afskaffe 6 ugers selvvalgt uddannelse, men det er jo ikke sådan, at det er kurserne i de 6 ugers selvvalgt uddannelse, man vil afskaffe, for mange af dem er jobrettede og er gode at få, men det er bare retten til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Så skal man have kurser, der er målrettet til at kunne give et job, og jeg har forstået det sådan, at det er hr. Hans Andersen enig i.
For det er jo ikke kurserne i 6 ugers selvvalgt uddannelse, man afskaffer, for der er mange gode kurser.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-10:
Altså, det tager jo sådan helt praktisk lang tid at lave internationale aftaler, og jeg synes, vi skal investere i at lave nogle aftaler sammen med de lande, som forurener allermest, for det bliver også besværligt at lave en aftale med dem, som hr. Per Clausen kalder progressive lande.
Jeg står fuldstændig ved den energiaftale, vi har lavet sammen med bl.a. Enhedslisten, for den gør rigtig meget for klimaet og i øvrigt også for den grønne industri i Danmark.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg synes bare, at hvis hr. Andreas Steenberg mener det, han siger, alvorligt, nemlig at hvis nogle lande går foran og siger det og proklamerer det, så risikerer man, at de andre lande siger, at så behøver de ingenting gøre, så er det jo en meget, meget hård kritik af den strategi, vi har i Danmark. For så er det en fejl at gå foran, og så har de højreorienterede jo ret i, at det er en fejl at gå foran.
Man skal sige: Vi går hertil og ikke en millimeter længere end de andre.
Det mener jeg da ikke er Det Radikale Venstres synspunkt og heller ikke regeringens synspunkt.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-10:
Jamen Danmark går jo også forrest sammen med andre lande.
Det, jeg er bange for, hvis en gruppe lande siger, at nu laver de en aftale, er, at så vil alle de andre lande sige: Nå, men så er nogle andre lande jo gået forrest, og så behøver vi ikke gøre noget.
Men det udelukker jo ikke, at vi sammen med andre lande, f.eks. andre skandinaviske lande, laver en masse ting sammen, og at Danmark, som vi jo gør, går forrest, også med vores egen grønne omstilling.
Det kommer forhåbentlig ikke bag på alt for mange, at jeg er i samme parti som ministeren, og derfor har jeg selvfølgelig ikke forfærdelig meget ekstra at bidrage med i forhold til den tale, klima- og energiministeren holdt.
Men jeg kan på den radikale gruppes vegne sige, at vi ligesom alle andre talere i dag deler den frustration og den ærgrelse over, at det går så langsomt, som det gør, både i FN og i EU, med at gøre noget ved klimaforandringerne.
Altså, vi kan jo se i den rapport, FN's klimapanel kom med her for en uge eller to siden, at det går helt utrolig stærkt, at det har meget, meget ødelæggende og helt jordnære konsekvenser for især verdens fattigste i forhold til at få produceret fødevarer nok, i forhold til oversvømmelser og i forhold til alt muligt andet.
Derfor vil jeg også give Enhedslisten det tilsagn, at vi også fra radikal side ønsker, at Danmark går forrest, når det handler om at forhandle og kæmpe på den internationale scene, for at alle verdens lande, og i særdeleshed selvfølgelig især de lande, der forurener allermest, tager ansvar og gør noget i forbindelse med klimaforandringerne.
Det, som Enhedslisten foreslår i dag, er, som jeg læser det, lidt at droppe forhandlingerne i FN og EU og så samle en gruppe af lande, som er enige i forvejen.
Det ser jeg ikke den store fordel i, for hele pointen er jo, at de lande, der forurener allermest i Europa, f.eks. Polen og Storbritannien, og de lande, der forurener allermest i verden, som USA, Kina og Indien, er dem, vi skal have med i en aftale, og det er også dem, der er allermest besværlige at få lavet en aftale med.
Ministeren kom med en lang redegørelse om alle de samarbejder, Danmark deltager i, både med grupper af lande og også med enkelte lande, hvor man prøver at indlede et samarbejde om at stå sammen, når man forhandler i FN og i EU.
Det mener jeg er den rigtige vej at gå, og derfor er det en venlig afvisning af det her forslag, men altså også et tilsagn om, at vi jo sådan set vil gøre alt, hvad der står i vores magt, for at der bliver lavet nogle bindende og ambitiøse internationale aftaler på det her område.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-10:
Jeg kan bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er overflødigt, at vi pålægger os selv så mange byrder i Danmark for at begrænse CO2-udslippet med de sidste få procent, der er op til regeringens målsætning.
Det er jo sådan, at Danmarks CO2-udledning i globalt perspektiv er uendeligt lille, og derfor betyder det ikke noget for klimaet, om Danmark havner på en nedbringelse af CO2-udslippet på 34, 35 eller 36 pct.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Bare for at være helt sikker på, at jeg forstår Dansk Folkeparti rigtigt, og så jeg ikke går rundt og spreder forkerte historier, vil jeg spørge, om det er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti i grunden synes, det er rigtig godt, at det går langsomt med at begrænse CO2-udslippet, fordi man ikke tror på det med klimaforandringer.
Er det sådan set i virkeligheden kernen i Dansk Folkepartis synspunkt?
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-10:
Jeg kan ikke udelukke, at der er en sammenhæng mellem CO2-udslip og klimaforandring.
Jeg kan heller ikke kategorisk slå fast, at det er der, for der er forskere, der mener det ene, og der er forskere, der mener det andet.
Så derfor er det i høj grad et spørgsmål om tro, og jeg noterede mig i hvert fald, at Enhedslisten har den rene tro på klimapolitikken.
Den har vi ikke hos Dansk Folkeparti, men som jeg sagde før, går vi da ind for, at der er et internationalt samarbejde om mange ting, og hvis der kan opnås enighed mellem alle verdens lande om at lave en klimaaftale, hvor alle lande påtager sig rimelige byrder og forpligtelser over for hinanden, synes vi, det er den rigtige vej at gå.
Det er også det, man arbejder frem imod i FN-regi ved de her COP-møder, der er hvert år, og vi tror ikke og ønsker heller ikke, at der skal speedes op, for vi tror ikke på, at man kan få en klimaaftale hurtigere, fordi man etablerer en særlig slags elite-COP-møde, hvor Danmark og andre frelste lande skal være med.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Nu går det her forslag jo netop ud på alt andet end enegang, nemlig at man skal gøre noget sammen med andre.
Det, der måske er lidt spændende at finde ud af, er, om hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti mener, at der er nogen som helst sammenhæng mellem klimaforandringer og CO2-udslip, og at vi altså også i Danmark risikerer at blive udsat for nogle ekstreme vejrforhold.
Vi diskuterede tidligere i dag i meget lang tid spørgsmålet omkring stormflod og sikring dér, og jeg lagde mærke til, at Dansk Folkeparti var meget optaget af det – helt berettiget.
Nu står der jo direkte i bemærkningerne til forslaget, at hensigten ikke er, at Danmark og andre lande skal træde ud af FN-sporet.
Jeg mener, at der er tale om et supplerende spor og tale om nogle lande, der skal spille en aktiv rolle i at fortsætte FN-forhandlingerne.
Men det, jeg i grunden godt kunne tænke mig at høre, er noget andet.
Jeg har forstået på Det Radikale Venstre, at de mener, det er vigtigt, Danmark går i spidsen og viser vej.
Men hvorfor er det vigtigt, at Danmark gør det alene?
Hvorfor ville det ikke være bedre, at vi gjorde det sammen med nogle andre?
Ville det ikke være en idé ligesom at få den tankegang promoveret, at man i fællesskab kunne forpligte sig til at gøre noget mere, når man vil noget mere og synes, de andre bevæger sig for langsomt?
Villum Christensen (LA), 2014-04-10:
I spørgsmålet om det med en sekt lå der jo en antydning af, at det er en ret lukket klub, og der har jeg også her fra talerstolen gjort rede for tidligere, at det jo ikke er sådan som i normale videnskabelige processer, at man har en åben tilgang til tingene, og at kritikerne kommer indenfor og er med til at diskutere – tværtimod.
Det er ikke sådan.
Det andet spørgsmål handlede om ...
Jeg kan måske få det en gang til.
Jeg vil meget gerne svare på det.