runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-07:
Jamen det ser jeg da frem til at ministeren er åben over for, for Familiestyrelsen har jo selv udtalt, at deres medarbejdere indimellem ikke føler, at de er kompetente til at afgøre den slags sager.
Det er også derfor, jeg gerne vil høre ministerens holdning, nemlig om ministeren, når vi taler om noget, der er så tungt som et lille barns skæbne, så ikke mener, det er bekymrende, at de mennesker, som skal afgøre det, ikke engang selv føler sig kompetente til det.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Jeg vil gerne starte med at sige, at når det drejer sig om plejeboliger, hvor man holder jul, er jeg sikker på, at det kan personalet finde ud af at gøre på den hyggeligste og bedste måde til gavn for de gamle mennesker, der bor der, med juletræ og med salmesang og med æbleskiver og med flæskesteg, det, uanset om dem, der er på arbejde, tror på den ene gud eller på den anden gud eller overhovedet ikke tror på nogen gud.
Jeg er helt sikker på, at de fagligt kan finde ud af at varetage det og lave lige præcis den bedst tænkelige jul overhovedet for de borgere, de har i deres varetægt det sted, hvor de nu arbejder.
Jeg vil også gerne slå fast, at jeg i hvert fald ikke har hørt andet.
Det er aldrig nogen sinde kommet mig for øre, at der har været ældre mennesker, som har klaget over, at julen på lige netop deres botilbud ikke var hyggelig nok, fordi der ikke var respekt for de danske traditioner.
Jeg forstår slet ikke, at man skal have fødderne plantet i de danske traditioner for at kunne hylde dem.
Så vidt jeg ved, kan man jo sagtens levere en god og hyggelig jul uden på nogen som helst mulig måde selv at have et juletræ derhjemme.
Bare man ved, at det er det, der skal til, og at man hygger om det, synes jeg da sådan set, at det må være rigtig fint.
Som jeg startede med at sige, tror jeg egentlig, at man allerede har kompetencer til at aflæse kropssprog.
Men det, som jeg hører spørgeren spørge ind til, er ikke nødvendigvis kropssproget, men også nogle af de højkonfliktsager, der er, bl.a. sager, hvor der, som der bliver sagt, sidder en forælder, som bare vil have sin vilje og i virkeligheden vil bruge alle metoder for at opnå et eller andet, og som dermed også vil spille med fordækte kort.
Det er jo klart, at vi, når det kommer til de sager – og der er sager, det må vi være så ærlige at sige – hvor det er psykopater, eller hvor der er andre personlighedstræk, som ikke er normale, må sige, at det selvfølgelig der kræver noget helt særligt at have blik for det.
Nogle af de højkonfliktsager er jo nogle af dem, som vi har særlig fokus på, når vi skal til at lave en evaluering af forældreansvarsloven.
Der er lige blevet lavet en skriftlig evaluering, som er blevet sendt rundt, og der har været høringsfrist den 5. december.
Der kommer snart et høringsnotat, og jeg indkalder Folketingets partier til en drøftelse af det.
For jeg er sådan set meget indstillet på, at vi skal blive langt bedre til at hjælpe i de her højkonfliktsager, og det drejer sig selvfølgelig om alle punkter, og især at identificere, hvad det er for nogle sager, hvor vi regner med at der er tale om samværschikane, eller hvor man ikke har rent mel i posen.
Vi kan altid gøre det bedre, og det er noget af det, jeg håber vi i fællesskab også kan finde ud af, når vi skal evaluere forældreansvarsloven.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-07:
Når der er penge til det.
Det er rent faktisk sådan, at regeringen har et forsigtighedsprincip.
Når vi er så omhyggelige med det, er det jo bl.a., fordi vi overtog en situation fra den tidligere regering, som jo havde kraftig deltagelse af spørgerens parti, med et underskud på 96 mia. kr. , og det er trods alt temmelig mange penge.
Derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende, at den nye regering sørger for at få orden i økonomien, men det betyder også, at vi samtidig vil gøre alt for at leve op til det, som vi er optaget af som ny regering, nemlig både bedre og mere effektiv, men også billigere kollektiv trafik.
Så det kommer, når vi får mulighed for det.
Det er en klar og en højt prioriteret målsætning for regeringen.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Jeg synes ikke, at spørgeren kan drage den konklusion, at regeringen ikke leverer ærlige, klare og konkrete svar.
Det synes jeg vi gør.
Det er også det, jeg synes, jeg selv står og gør lige nu.
Nu skrev jeg ned, og så håber jeg, at jeg har fået samlet det hele op, og hvis spørgeren så ikke er tilfreds, må der jo komme nogle skriftlige spørgsmål.
Jeg vil faktisk rigtig gerne svare både ærligt og klart og konkret.
Dansk Folkepartis ordfører spørger, om vi vil igangsætte en undersøgelse.
Jeg kan så sige, at der jo, lige inden jeg kom på her, har været spørgsmål til beskæftigelsesministeren, også fra Dansk Folkeparti, hvor der blev spurgt om præcis det samme.
På det var besvarelsen – også vedrørende det, som handler om en vurdering af, hvordan det er i andre lande – at der ikke er nogen konkrete tal, der peger på, at det giver nogen mening at se på det.
Og i øvrigt kan man ikke oplyse, hvordan det er i andre lande, eller se, om det har nogen betydning, hvad ydelserne er andre steder.
Det her handler om, hvordan man lever i Danmark, når det nu engang er her, man er.
Så vil jeg gerne sige: Det passer simpelt hen ikke!
Det passer ikke, når Dansk Folkepartis ordfører siger, at nu hæver vi bare ydelserne og så stiller vi ikke krav.
Vi stiller krav, for rettigheder og pligter følges ad, og det gør de for alle, som bor i det danske samfund.
Man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, man skal enten tage et arbejde eller uddanne sig.
Det vil sige, at man aktivt skal bidrage.
Alle skal være en del af det fællesskab, som kun hænger sammen, hvis vi alle sammen både gør vores pligt og kræver vores ret.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Ministeren skylder stadig væk at svare på, om man vil lave en undersøgelse, der kan klarlægge, hvor høje de danske ydelser til f.eks. flygtninge bliver, når nu man hæver dem, i forhold til hvad de er i dag, altså sammenlignet med, hvordan de er i andre lande.
Ministeren kunne i øvrigt også svare på, om regeringen har foretaget vurdering af, om det vil betyde en øget tilstrømning til Danmark, at man nu gør det mere økonomisk attraktivt at søge til Danmark.
Jeg er ikke bekendt med, at regeringen har foretaget en sådan vurdering, men det kan jo være, at ministeren også kan svare på det.
Grunden til, at jeg bliver ved med at sige, at ministeren ikke har svaret, er, at ministeren går ud i pressen og siger: Man skal yde for at kunne nyde, man skal gøre sin pligt, og så skal man kræve sin ret.
Og så indfører ministeren en regel i forhold til nogle mennesker, der kommer til Danmark, og som vi giver beskyttelse, der går ud på, at man ikke skal bidrage.
Man skal ikke bidrage, for at man kan få de samme høje sociale ydelser som danske statsborgere.
Når man går ud og siger, at man skal bidrage, men samtidig vedtager en lovgivning i Folketinget, der går ud på, at man ikke skal bidrage, så er det jo, at vi tillader os at konstatere fra Dansk Folkepartis side, at regeringen ikke leverer ærlige og konkrete og klare svar i Folketinget.
Ministeren, synes jeg, skylder os stadig væk at svare på, om ikke det er meget rimeligt at sige, at en person, som kommer til Danmark, og som vi giver beskyttelse, skal ud at bidrage på arbejdsmarkedet, før vedkommende har adgang til de høje ydelser, som danske statsborgere har adgang til.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Jeg vil sige, at vi jo på nogle stræk har en politik, der er baseret på den tankegang; eksempelvis kan man ikke få fuld pension, hvis ikke man har været på arbejdsmarkedet i et vist antal år.
Men jeg vil gerne en gang til sige, at jeg ikke synes, at spørgeren kan være bekendt at sige, at ministeren ikke svarer – ministeren er så i det her tilfælde mig – for jeg forsøger faktisk at svare.
Jeg svarer præcis det, jeg mener, og præcis det, der er regeringens politik, nemlig at alle skal bidrage med det, de nu engang kan.
Der er ekstremt stor forskel på, hvad man kan bidrage med, men det, der er fælles for os alle sammen, er, at vi har en forpligtelse til at bidrage, uanset om man bliver født i en familie, hvor man ved, at man vil kunne gennemføre en ungdomsuddannelse, tage en videregående uddannelse og sikkert også få sig en god stilling, betale skat og være en medborger, der har gode muligheder for at sætte penge ind på den fælles konto, eller om man bliver født i en familie, hvor man ved, at der er der altså anderledes hårde odds for, at man overhovedet kommer ud der, hvor man kan ende med at være en aktiv bidragsyder til samfundet.
Uanset hvilken familie, man bliver født i, har alle en forpligtelse til, at man bidrager med det, man kan. Vi har så i øvrigt som samfund en forpligtelse, der gør, at vi bør hjælpe alle, sådan at det ikke kun er børn, der bliver født i de familier, der har gode muligheder i forvejen, men at det også er børn i de andre familier, vi løfter og hjælper til, at de kan bringe sig i den situation, hvor også de kan ende med både at være til gavn for sig selv og til gavn for samfundet økonomisk, men også menneskeligt.
Det her handler for mig om, at vi skal have rimelighed og anstændighed i vores lovgivning.
Når der kommer nogen, som skal bo i vores land, skal vi tage ordentligt imod dem, og vi skal sørge for, at de kan opretholde nogle rimelige og anstændige livsvilkår.
Det betyder ikke, at vi ikke også skal stille krav til dem, for det skal vi, også om, at de skal ende med at bidrage til samfundet.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Vi kan i hvert fald konstatere, at starthjælpen har fået flere flygtninge i arbejde.
Nu afskaffer man starthjælpen, det kan vi konstatere.
Det kunne i øvrigt også være interessant, om ministeren vil – og det kan ministeren jo også svare på – indhente oplysninger fra andre europæiske lande, så vi kan få fuldstændig klarhed over, hvor Danmark ligger med hensyn til sociale ydelser til f.eks. flygtninge, for Danmark bliver jo mere økonomisk attraktivt at søge til som flygtning, når man forbedrer de økonomiske vilkår.
Ministeren svarer altså ikke, for hvis man mener, at man skal yde for at kunne nyde, at man skal gøre sin pligt og så kræve sin ret, synes ministeren så ikke, at følgende lyder meget rimeligt: Man kommer til Danmark, søger om asyl og siger, at man er flygtning og beder om beskyttelse.
De danske myndigheder siger: Du er flygtning, du får asyl, vi beskytter dig i Danmark.
Når du har været i Danmark i en bestemt årrække, når du har bidraget til det danske samfund i en bestemt årrække ved at være på arbejdsmarkedet, så får du adgang til de samme høje sociale ydelser, som danske statsborgere.
Er det ikke meget rimeligt?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Som jeg indledningsvis sagde, betragter jeg ikke det at være borger sådan, at man sætter penge ind på en konto.
Jeg betragter det sådan, at det er meget forskelligt, hvad vi hver især kan sætte ind på den konto.
Det er også forskelligt, hvad vi kan trække ud.
Der er nogle, der har rigtig gode muligheder for at sætte ind, og der er andre, der bliver født med muligheder, der er begrænsede, og som i virkeligheden aldrig får mulighed for at svare den del, de koster.
For mig at se er det meget essentielt.
Man skal ikke sætte to store streger under, at man skal betale lige så meget ind, som man får ud.
Det handler om, at man skal bidrage med det, man kan.
Vi skal stille krav om, at alle bidrager med det, de kan.
Vi skal forvente, at alle bidrager for at være med til at løfte eksempelvis de ydelser og udgifter, der er i et fællesskab.
Men når vi tager imod en flygtning, siger vi jo ikke til vedkommende: Du har ikke bidraget, din familie er ikke dansk, nu skal du have en helt anden behandling.
Jeg synes, at vi skal tage imod folk på en anden måde.
Jeg synes, at vi skal tage imod folk og sige: Velkommen til.
Vi vil gerne hjælpe til med, at du aktivt kan få et liv, som gør, at du kan underholde dig selv, at du kan tage ansvaret for dine børn, at du kan sørge for at bidrage til fællesskabet.
Det spor vil vi gerne sætte dig ind på.
Der må vi bare konstatere at det har starthjælpen ikke været særlig god til.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Men det gør det jo ikke, for regeringens politik siger følgende: En dansker, hvis familie har været med til at opbygge det danske samfund og dermed velfærdssamfundet, har ret til nogle bestemte ydelser, hvis man kommer ud i arbejdsløshed.
Ved siden af det siger regeringen samtidig, at en udlænding, der f.eks. har fået asyl i Danmark, har ret til at få de samme ydelser som den førnævnte dansker, som jo har bidraget til samfundet, og hvis familie har været med til at opbygge samfundet.
Sidstnævnte, flygtningen, der har fået asyl i Danmark, har jo ikke været med til det.
Hvordan kan ministeren så sige, at det handler om, at man skal yde for at kunne nyde, når hun sidestiller en person, der af indlysende årsager endnu ikke har haft mulighed for at bidrage til samfundet, med en dansker?
Hvordan den ligestilling kan harmonere med det budskab, som ministeren turnerer rundt med i aviser, på tv, og hvor det ellers har været henne, forstår jeg simpelt hen ikke.
Kan ministeren ikke forklare mig det?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Hvordan det harmonerer med ret og pligt, at man afskaffer fattigdomsydelserne?
Til det vil jeg sige, at jeg sådan set ikke betragter os borgere som nogle, der har en konto i velfærdssamfundet, som man først skal sætte ind på, før man kan få lov at trække ud.
Det, jeg har været fremme med i den debat, jeg har ønsket at rejse, har været, hvordan vi som borgere, som mennesker i det her samfund, betragter det at være danskere i vores fællesskab?
Betragter vi det punkt 1, som om at vi er medborgere i et fællesskab, i hvilket vi har solidarisk ansvar for at løfte opgaverne i fællesskab og for, at vi alle sammen skal sørge for, at vi har råd til, at der er et socialt sikkerhedsnet, så ingen falder igennem, eller betragter vi det punkt 2, som om at vi alle sammen er forbrugere i et samfund, i hvilket vi går ind i et supermarked, hvor velfærdsydelserne står på hylderne, og så kan vi tage det, vi har ret til?
Det, jeg gerne har villet med min debat, som jeg har forsøgt at rejse, har i virkeligheden været at tage den ideologiske debat: Hvordan betragter vi os selv som mennesker i vores samfund?
Er vi medborgere, eller er vi forbrugere?
Når det kommer til spørgsmålet om at afskaffe starthjælpen, vil jeg bare sige, at vi ved, at starthjælpen har sat mennesker i fattigdom.
Det er ikke sundt for nogen at være langvarigt fattige, og det er specielt ikke sundt for børn at vokse op i fattigdom.
Derfor har det været en klar prioritering fra regeringens side at afskaffe fattigdomsydelserne.
Det er det, vi gør nu.
Vi ser sådan på det, at det har været en fejlslagen strategi, at man udelukkende har fokuseret på at gøre folk fattige.
Vi vil gerne have, at folk bliver i stand til at bidrage til fællesskabet og være aktive medborgere.
Men det, at vi går ind og hæver ydelserne og afskaffer fattigdomsydelserne, står jo ikke alene.
Vi følger op til dels med reformer og ved at stille krav til de mennesker, som får penge fra det offentlige, for det er meget vigtigt for os, både for regeringen samlet, tror jeg, og for mig som socialdemokrat, at sige, at rettigheder og pligter følges ad.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Tak, hr. formand.
Hvordan mener ministeren, at det harmonerer med budskabet om ret og pligt, at regeringen i forbindelse med afskaffelse af starthjælpen vil indføre højere sociale ydelser for udlændinge, der ikke har bidraget til det danske samfund?
Hvordan mener ministeren, at det harmonerer med budskabet om ret og pligt, at regeringen – i forbindelse med en afskaffelse af starthjælpen – vil indføre højere sociale ydelser for udlændinge, der ikke har bidraget til det danske samfund?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Jeg vil gerne sige, at jeg går ind for et samfund med en stærk sammenhængskraft, et samfund, hvor der er mangfoldighed, og hvor der er respekt for alle, et samfund, hvor vi betragter hinanden som ligeværdige, men hvor der er respekt for, at det, der er fælles, og det, der gælder i Danmark, er den danske lovgivning og selvfølgelig også de frihedsrettigheder og den åbenhed og den ligestilling, som vi bygger vores fundamentale demokratiske rettigheder på.
Jeg vil gerne sige, at jeg er utrolig glad for, at det ikke er herinde, man skal sidde og definere, hvad der skal være en god jul ude på plejehjemmene, eller hvordan man lokalt skal finde ud af at løse arbejdsdelingen på juleaftensdag eller i påsken.
Jeg har tillid til, at det er noget, man kan løse lokalt.
Når det så drejer sig om spørgsmålet om kultur, vil jeg spørge: Betyder det, at man ude lokalt siger, at det er o.k., at man selv beslutter sig for, hvem der skal være på arbejde juleaften, at vi sidestiller forskellige kulturer?
Jeg kan ikke se, at tingene på nogen som helst måde hænger sammen.
Regeringen går ind for et samfund med en stærk sammenhængskraft, og hvor vi sådan set sætter pris på og accepterer og anerkender, at medborgere på tværs af religiøse forskelle faktisk godt kan være en styrke for det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Så skete der desværre det, som sker med jævne mellemrum, at når vi kommer ind til sagens kerne, kan vi ikke få noget svar.
Men jeg synes, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, og at det er rigtig, rigtig trist i forbindelse med et så principielt spørgsmål og efter, at vi har haft tre ministre fra regeringen nede i Folketingssalen, at man ikke er i stand til at give et klart svar.
Mener ministeren, at det er udtryk for en vellykket integrationsproces, hvis dansk kultur bliver sidestillet med andre kulturer?
Det må man have en principiel holdning til.
Ja eller nej?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-07:
Ministeren har sådan set helt ret i, at der findes de børnesagkyndige, som man typisk skal vente i 10-12 uger på, men der findes til gengæld ingen, som kan skelne imellem, hvornår der i samværssager er tale om en forsmået ekskæreste, der prøver at gøre alt for at ramme den anden, eller hvornår der virkelig er grund til bekymring.
De mennesker, der arbejder som sagsbehandlere, er jo ikke uddannet i at aflæse kropssprog.
Mener ministeren ikke, at det mindste, vi kan forlange, er, at det personale, der er ansat til de her samværssager, kan identificere den slags tegn, altså at de er uddannet til at identificere nogle tegn, og at de dermed retssikkerhedsmæssigt beskytter alle parter ved at være mere grundige?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-07:
Det er jo meget naturligt.
Jeg er da også glad for, at ministeren anerkender, at der er et afvandingsbehov, og at det jo sådan set også er det primære formål.
Og det er fint, at vi også kan tilgodese miljøet, men det er også det, vi netop gerne vil have mulighed for, hvis man får det tilgodeset med den der win-win-metode.
Så må det jo også undre så meget desto mere, at man så direkte går efter at forringe afvandingsevnen.
Så giver det jo sådan set anledning til at spørge: Hvorfor har man i Miljøministeriet tilsyneladende givet en besked, altså en ordre på, at kunstige gravede vandløb, som jo helt naturligt har til formål at sikre afvanding, skal omklassificeres til at være naturlige, når de ikke er det?
Det er jo sådan set at miste grebet lidt om det, der egentlig er det overordnede formål, nemlig at sikre, at vandløbene har som overordnet formål at sikre afvanding.
Hvorfor har man givet sådan en ordre, der faktisk virker lidt stik imod hensigten?
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Jeg vil sige, at hvis man nu kigger på vandløb, kunne man jo være lidt fræk og påstå, at der også var vandløb, før der var marker og landmænd, der gerne ville have afvandet marker, og før der var byområder osv. osv.
Vandløb har altså historisk set og i al den tid, vi har haft en meget fin vandløbslov i Danmark, haft et dobbelt formål.
Vandløb har haft til formål at afvande nogle steder, ja, og så har de haft et naturformål.
Og det er den fine balance, vi forsøger at opretholde i vores vandplaner, men også i hele den tilgang, vi har til vandløbsloven.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne ind på vandløbsområdet.
Langt de fleste vandløb ud over det ganske land er skabt for at sikre afvanding.
Det kan være fra sommerhusområder, det kan være fra beboelsesområder, det kan også være fra marker i landbruget.
Det er sådan helt naturligt.
Vandløbene er jo netop skabt for primært at sikre afvanding, så vi ikke så at sige bliver oversvømmet på land og i by.
Det kunne være stenrev, og det kunne være mini-ådale og en række forskellige andre tiltag, sådan at man altså godt kunne opnå et bedre miljø uden at forringe afvandingen.
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Vi, der har ansvar, ved også, at det bedste er ikke at gå ind på andre folks ressortområder, men selvfølgelig stille sig til rådighed med den viden, som de skulle få brug for.
Og så har jeg fuld tillid til, at transportministeren nok skal sørge for, at befolkningen bliver ordentligt inddraget i processen, og at han selvfølgelig lever op til reglerne også på miljøområdet.
Jeg er ret sikker på, at transportministeren kommer til at overholde reglerne, og så skal vi selvfølgelig fra Miljøministeriets side nok bistå med de nødvendige miljøinformationer, både omkring støj, NOx osv., som vi er enige om er en vigtig del i forbindelse med betalingsringen.
Henrik Høegh (V), 2011-12-07:
Nu er det jo sådan, at jeg selv som ordfører og miljøministeren som minister for miljøet har et vist ansvar for den vurdering, der foregår, og der står jo altså her, at det skal være en grundig vurdering af støjemissioner, af NOx-partikler, af klima og af sundhedsmæssige aspekter i det her.
Samtidig oplyser Transportministeriet, at de arbejder med flere forskellige modeller på det her område.
Mener ministeren ikke, at det ville være rigtigt at gøre den miljødel færdig først, inden man begynder på den politiske proces?
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Jeg har fuld tillid til, at transportministeren, som det her jo henhører under, ikke alene følger loven, men også sikrer en god inddragelse af befolkningen.
Så ja, det har jeg fuld tillid til.
Henrik Høegh (V), 2011-12-07:
Tak for det.
Mit spørgsmål handler om betalingsmuren rundt om København.
Jeg erfarer til min overraskelse, at Transportministeriet her først på ugen har lagt op til en proces, hvor man vil køre miljøredegørelsen, samtidig med at man kører behandlingen af lovforslaget.
Det her er jo en beslutning, som bekymrer rigtig mange forstadsborgere, mange pendlere fra Sjælland og håndværkere fra Lolland-Falster, hvor jeg selv kommer fra.
Derfor vil jeg stille ministeren et spørgsmål: Synes ministeren, at det er i orden, at man nu kører en uhørt proces, hvor de her to processer altså kører sideløbende?
Hidtil har man jo altid afventet miljøredegørelsen og så på den baggrund truffet politisk beslutning.
Christine Antorini (S), 2011-12-07:
Som jeg sagde allerede i mit svar før, vil regeringen selvfølgelig altid anvende det talgrundlag, de kilder, som man normalt bruger.
Der vil jeg i øvrigt så også henvise til diskussionen om det klasseloft, der var før, og der anvender vi UNI-C's tal.
Det gør vi også i forhold til det her.
Men det, der måske er forskellen, er, at det jo ikke gør noget, når man har tal, at man så vurderer, hvad det er for nogle elementer, der indgår i tallene.
Jeg synes faktisk, at det er interessant, når man kigger på omkostningerne til den danske folkeskole, om det så er rimeligt, at lærernes pensionsudgifter skal tælle med, når man skal vurdere, hvad der er af penge til at drive den daglige undervisning, for pensionsudgifter må jo ret beset betyde, at lærerne skal have deres pension, når de går på pension.
Men er det udtryk for, hvad man har af penge til den daglige undervisning?
Det er det nok ikke.
Tina Nedergaard (V), 2011-12-07:
Det er ikke kun, om man medregner pension eller ej.
Det er langt mere kompliceret, faktisk er der kilder, som ministeriet ikke har haft adgang til.
Derfor skal det korte spørgsmål nu lyde: Agter ministeren fremadrettet, også når man skal besvare spørgsmål i forhold til den tidligere regerings gøren og laden, at benytte tal, der er udarbejdet af ministeriet, eller tal, der er udarbejdet af Danmarks Lærerforening?
Det er et ret kort, præcist spørgsmål.