runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Jeg kan forstå, at hr. Jørn Dohrmann er sikker på, at det her vil betyde, at der vil blive en masse bedrifter, der bliver omfattet af miljøgodkendelserne.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor vi ikke bare laver en overgangsordning i lovgivningen, hvis ikke han har noget imod, at de skal omfattes alle sammen.
Jeg kan slet ikke forstå, hvad hr. Jørn Dohrmann kan have imod det.
Jeg bliver bare bekræftet i min mistanke om, at det simpelt hen er, fordi omkring halvdelen af dyrene om 10 år stadig væk går i stalde, som ikke er miljøgodkendt.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Det er klart, at når de skal prioritere deres midler til en indsats rundtom i kommunerne, når man indfører en sådan ny lov, kan man ikke forvente at få alle godkendt inden for ganske kort tid.
Så er man nødt til at prioritere, og der har vi sagt: O.k., de, der udvider, er dem, der formentlig foretager en større belastning af området.
De, der bliver større, de, der har lyst til at ekspandere, er dem, vi skal have fokus på for at få dem behandlet miljømæssigt korrekt.
Derfor har det helt klart fra vores side været et prioriteringsspørgsmål: Hvor skal vi bruge kræfterne i første omgang?
Så ved vi jo, at inden for en normal cyklus – man kan sige inden for 10 år – sker der en udvidelse inden for de pågældende landbrugsejendomme.
Man ved, at der sker handler, og derfor ved vi også, når vi kigger i tabellerne fremadrettet, at de her vil blive behandlet inden for ganske kort tid.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Hr. Jørn Dohrmann kom jo vidt omkring i sin ordførertale.
Jeg tror bare, jeg vil nøjes med at stille et enkelt spørgsmål, og det er: Hvorfor er det ikke alle landbrug, der skal have nye miljøgodkendelser?
Hvorfor kan man bare sidde og dukke sig og så slippe for at få en miljøgodkendelse?
Hvorfor skal man kun have det, når der er nybygning eller ombygning?
Det vil jeg gerne vide.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Jeg skal nok lade være med at bruge alle 10 minutter.
For jeg synes, det er sagt næsten alt det, der skulle siges om forslaget her.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man nu tager hånd om, at landbruget selvfølgelig også skal have en miljøgodkendelse.
Som det ligger i ordet, er det jo, fordi man er inde at vurdere, hvilken virkning på miljøet de forskellige landbrug har.
Så er man selvfølgelig også nødt til at regulere det efter, hvor meget vi kan klare på nuværende tidspunkt.
Hvad er det, der kan komme igennem ude i kommunerne, så man ikke laver en lov, som er umulig at leve op til?
Derfor er det jo vigtigt for os, at man også får en ensartethed i behandlingen af sagerne rundtomkring.
Det, der også er vigtigt, er selvfølgelig, at man bruger al den tilgængelige viden, der er på området omkring miljøet.
Når man ved, at der kommer vandmiljøplaner og habitatområder og den slags ting, skal det selvfølgelig indarbejdes i det, som kommunen har at lægge til grund for, at et pågældende landbrug skal have en miljøgodkendelse.
Derfor mener vi, at det er rimeligt, at vi, når vi har givet et landbrug, som har over 75 dyreenheder, en tilladelse, som gælder i 8 år, også står ved det, fordi vi på det pågældende tidspunkt har lagt viden til grund, som vi er bekendt med.
F.eks. kan man jo tænke lidt over, hvorfor der er så mange grisetransporter, der vælter på landevejene i dag.
Førhen var der faktisk ikke nogen, der væltede.
I dag vælter de alle sammen.
Er det, fordi man egentlig har gjort det godt nok?
Det vil jeg sætte stort spørgsmålstegn ved.
Nå, men tilbage til lovforslaget: Det, det også sigter på, er jo selvfølgelig, at man ligesom gør noget ved, man kan kalde det lugtgenerne, som nogle naboer har gjort opmærksom på eksisterer ude i det åbne land.
Derfor er det også glædeligt, at de partier, som nu står bag lovforslaget her og bakker op om det, har vist initiativ og handlekraft på lugtområdet.
For det er vigtigt, at de, som ikke lever op til de krav, der er til landbruget, selvfølgelig også mærker, at det har en konsekvens, hvis de ikke lever op til dem.
Så alt i alt må vi sige, at med de forbedringer, der er lagt op til på området her vedrørende mil jøgodkendelser, er vi meget, meget opsat på, at det her kommer til at virke optimalt udeomkring i kommunerne.
Derfor vil vi også følge tæt, om der skulle være nogle problemer i de nye kommuner.
Men som lovforslaget foreligger, synes vi, at det er fuldt belyst, og vi støtter selvfølgelig fortsat op om det.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Hr. Steen Gade har allerede redegjort for, hvorfor vi fra oppositionens side har ønsket både at stille en række ændringsforslag og komme med kommentarer her.
Selvfølgelig er det det.
Men vi synes måske også nok, at det er fair at konstatere, at det har været længe undervejs, at man godt kunne have været klar noget før, og at der fortsat er et par mangler, vi kunne have udbedret, og som kunne have gjort, at forslaget rent faktisk ville have været bedre, synes vi fra radikal side, set fra stort set alle synsvinkler.
Det, som jeg især vil beskæftige mig med, er spørgsmålet om, hvilke områder miljøzonerne kan komme til at omfatte.
Vi synes, det er lidt mærkeligt, at man laver begrænsningen på de fem byer, og vi synes et eller andet sted, at der skal være en slags overensstemmelse mellem det, der bliver sagt her fra talerstolen, og det, der bliver vedtaget.
Så når hr. Jørn Dohrmann siger, at de kommuner, der har lyst til at gå i gang, nu kan gå i gang, må vi jo sige, at sådan er det ikke.
Det er nærmest lige modsat: Selv om der er nogle kommuner, der har lyst til at gå i gang, kan de ikke gå i gang.
Vi har egentlig syntes, at vi, der har stillet ændringsforslaget, har lagt det meget blidt op ved at sige, at ministeren jo så kan tage stilling til, om der er situationer, hvor en kommune, hvis den har et ønske om det, og hvis den har et underlag, der betyder, at der ville være fornuft i at lave miljøzoner, kan indgå i en fornuftig sammenhæng.
Vi tror da heller ikke nødvendigvis, det behøver at starte med, at det – ud over de fem store byer – er Lemvig, som isoleret set tager fat på den opgave, men hvis man ser på de fem storbyer, så ligger der jo altså ikke mindst i forhold til København en række kommuner direkte tilknyttet Københavnsområdet, hovedstadsområdet, som der måske kunne være meget logik i at man kunne inddrage i forbindelse med miljøzonerne.
Og vi ved jo tilfældigvis også, at i en række af de kommuner – jeg tror sågar i miljøministerens hjemkommune – diskuteres sagen, og der er ønsker fra forskellig side om, at man også i de kommuner vil kunne være omfattet af de kommende bestemmelser.
Vi synes fra radikal side, at det er en mangel ved lovgivningen her, at man ikke lukker op for den mulighed, altså at man efter en fornuftig vurdering – gerne gennemgået med tættekammen – ser, om der er sammenhæng til de øvrige zoner og lignende, og efter en sådan vurdering fra miljøministerens side vil kunne sige: Jamen hvis der virkelig er et sådant ønske i den pågældende kommune, er der her en indre logik, der tilsiger, at det fint kunne hænge sammen med andre miljøzoner, som er dannet.
Det er der jo altså absolut ikke tale om, tværtimod.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Nu synes jeg, man skal starte med at glæde sig over, at erhvervet er positivt over for det her initiativ, og at det vil koste transporterhvervet i størrelsesordenen 600 mio. kr. at gennemføre de tiltag, der vil komme som følge af krav i forbindelse med miljøzoner, og det synes jeg er et element i sig selv.
Jeg deltog jo selv i den høring, hvor de ultrafine partikler blev omtalt, og her blev der argumenteret for – hvis man skulle hælde sit hoved fuldstændig til de præsentationer, der var dér – at de ultrafine partikler er et problem.
Men der er jo tale om ny viden, som er undervejs.
Der er tale om, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, om de indlæg er fuldt dækkende, og derfor har vi også i betænkningsbidraget skrevet, at for så vidt angår EURO IV- og EURO V-motorer, vil vi holde øje med dem med henblik på at se, om der er behov for på et senere tidspunkt at kræve, at de bliver monteret med partikelfiltre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-12:
Enhedslisten har stillet et ændringsforslag til det her lovforslag – et ændringsforslag, som skal fjerne i hvert fald en lille del af de forringelser af efterlønnen, som ligger i lovforslaget.
Sagen var jo, at da aftalen om forringelse af efterlønsordningen blev indgået tilbage i juni måned, blev det fremlagt, som om det var landet på, at efterlønsalderen skulle hæves fra 60 år til 62 år.
Det er i sig selv en forringelse, men det viser sig bagefter, at forringelsen var endnu større, for samtidig med at man besluttede denne forhøjelse af efterlønsalderen, havde man så også lagt sig fast på, at man i øvrigt automatisk ville regulere efterlønsalderen i takt med den stigende gennemsnitlige levetid fra år til år og første gang i 2015.
Så det, man reelt har aftalt, er ikke en efterlønsalder på 62 år, men en efterlønsalder, der kan stige og vil stige yderligere til 63, 64, 65, 66 år i 2040.
Denne automatiske regulering indgår som en del af det her lovforslag.
Under førstebehandlingen og udvalgsbehandlingen har Dansk Folkeparti forsøgt at fremstå som et parti, der ikke havde været med til en aftale om en automatisk regulering.
Det gav sig udtryk i den fuldstændig groteske situation, at da vi skulle skrive betænkning over det her lovforslag, lavede Dansk Folkeparti et betænkningsudkast, hvor der står, og jeg citerer: I aftalen om velfærdsforliget ligger ikke nogen automatik i en eventuel forhøjelse af efterlønsalderen.
Det var ved starten af betænkningsafgivelsen.
Dette betænkningsbidrag har Dansk Folkeparti senere været tvunget til at trække tilbage for i løbet af den dag, hvor betænkningen skulle afgives, at falde fuldstændig til patten og skrive under på en betænkning sammen med de øvrige forligspartier, der nu klart siger, at automatikken er eksisterende.
Vi har stillet det ændringsforslag, fordi vi mener, at den automatiske regulering af efterlønsalderen til 63, 64, 65, 66 år er asocial, forstået på den måde, at det vil betyde, at de, der har de hårdeste job, de, der bliver nedslidt på deres job, de, der i dag har glæde af efterlønsordningen, i fremtiden vil få stadig kortere og kortere tid at leve i, efter at de har kunnet trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, mens de, der har de bedste job – direktøren og andre – vil få længere og længere tid at leve og nyde deres otium i.
Den ordning er dybt asocial og skævvridende for et socialt Danmark.
Samtidig er det også en ulogisk ordning, for det er en ordning, der vil medføre, at hver evig eneste forlængelse af levetiden vil skulle omsættes i arbejde.
Ikke et eneste år vil de få.
Derfor er forslaget så dårligt, som det kan være, og derfor mener vi, uanset at vi i alle tilfælde vil stemme imod det samlede forslag, at det ændringsforslag bør vedtages, fordi det i det mindste vil kunne gøre, at vi også i fremtiden vil kunne have politiske forhandlinger om efterlønsalderen.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Jeg kunne have ønsket, at hr. Christian WedellNeergaard var gået lidt dybere ind i, hvad det her vil betyde.
Det er vel også derfor, at regeringspartierne har skrevet noget, som vi måske ikke helt forstår, vi, der læser det, men måske får vi undervejs mere klarhed over, hvad det egentlig er, der står.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Man må så håbe, at det ikke bliver for sent med henblik på at gøre i hvert fald København og Frederiksberg til sådan et demonstrationsprojekt for SCR-katalysatorer og partikelfilterrensning.
Mit spørgsmål til hr. Wedell-Neergaard går på EURO IV- og V-motorerne.
Der sagde hr. Wedell-Neergaard: »... hvis der opstår ny viden«.
Det blev jeg forvirret over, for jeg synes, vi har siddet til en høring, som klart viste, at der er ny viden.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor meget ny viden der er, og hvor sikker den er, men der er jo ny viden om, at vi har et problem med ultrafine partikler, også i forbindelse med EURO IV- og V-normer.
Der vil jeg gerne have hr. Christian Wedell-Neergaard til at kommentere, om han ikke mener, at der faktisk er ny viden, og om han ikke mener, at når regeringen også har tilkendegivet, at man vil kigge nærmere på det her i 2007 – og det er jo godt – er det faktisk, fordi man er bekymret for, at den argumentation, der har været ført indtil nu, ikke holder.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Med hensyn til SCR-katalysatorer er der lavet en godkendelsesordning, og den godkendelsesordning betyder jo, at vi har tilkendegivet, at det skal vi vende tilbage til i 2007.
Det er jo rigtigt, at i det øjeblik man har et hjemmemarked for den her miljøteknologi, vil man, om man så må sige, skabe en efterspørgsel og dermed skabe en efterspørgsel, som er med til at udvikle den teknologi, gøre den bedre og billigere.
Og det er en teknologi, som fjerner disse NOx'er fra udstødningsgasserne, og det kommer vi som sagt tilbage til, når denne godkendelsesordning er færdig.
Per Clausen (EL), 2006-12-12:
Som man ved, gentager jeg gerne mine spørgsmål, hvis der ikke svares første gang, hvad enten der nu er den ene eller den anden forklaring på det.
Så har vi det på det rene.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Området er ikke EU-reguleret, men jeg sagde vedrørende konkurrenceevne og konkurrencebegrænsning, at der kunne være forhold, som gør, at vi ikke kan lave regler i Danmark, som ikke gælder i hele EU.
Jeg ved ikke, hvorvidt det er EU-reguleret, og derfor kan man sige, at det er noget, vi så må have undersøgt.
Med hensyn til erhvervslivet så står jeg nu og kan ikke huske, hvad hr. Per Clausen spurgte om.
Det kan jeg simpelt hen ikke, vi må prøve igen.
Per Clausen (EL), 2006-12-12:
Det andet spørgsmålet til hr. Christian Wedell-Neergaard er: Der skal tages hensyn til erhvervslivet, men er det ikke sært, at De Konservative ikke er aktive støtter af, at vi på det her område forsøger for alvor at blive et europæisk foregangsland, f.eks. i forhold til SCR-katalysatorer, hvor vi jo netop kunne gå foran og dermed også medvirke til at sikre, at nogle af de erhvervsvirksomheder, der er noget fremtid i, kunne få nogle gode betingelser?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Nu er det jo tilladt at prioritere sin indsats også i politik, og der er det sådan, at her har vi altså valgt at prioritere indsatsen vedrørende miljøzoner og begrænse det til de fem største byer i landet, fordi vi dér får langt den største effekt.
Så vi tror, at vi hermed har skabt en ordning, som vil få næsten fuldstændig udbredelse inden for vognmandserhvervet, og at det dermed er det, der samfundsøkonomisk er mest effekt i.
Vi kan ikke lave en ordning, som er konkurrencebegrænsende set i forhold til andre EU-lande, men vi har lov til at lave en ordning, som griber ind der, hvor problemet er størst.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Jeg burde jo egentlig stille spørgsmålet en gang mere til hr. Christian Wedell-Neergaard, for der var hverken fordrejning, forvridning eller forvanskning.
Jeg konstaterede, at det, der var hr. Wedell-Neergaards argumentation for, at den her lov ikke skulle udbredes til at gælde flere end de fem byer, der er i forvejen, var, at der ikke var nogen gavnlig samfundsøkonomisk effekt.
Det var det, der var hr. Wedell-Neergaards argumentation, og intet andet.
Derfor skal hr. Wedell-Neergaard ikke begynde at smide andre motiver i skoene på undertegnede i den her sag.
Og derfor vil jeg stadig væk have, at hr. Wedell-Neergaard forholder sig til, hvorfor man kun kan argumentere med den samfundsøkonomiske effekt for de fem byer og ikke for andre byer.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Hr. Torben Hansen forsøger jo som sædvanlig at forvride og forandre det udsagn, som jeg kommer med på vegne af Det Konservative Folke parti, hvor jeg siger, at sundhed har højeste prioritet; at vi med de fem byer, der er omfattet af lovforslaget, får den tilstrækkelige effekt; at vi lægger vægt på, at der er en sundhedsmæssig effekt; og at det også skal være samfundsøkonomisk forsvarligt at gennemføre krav om, at biler skal være påmonteret filtre, når de kører i byerne.
Derfor har vi valgt de fem byer, som er valgt i lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Det er jo ganske fantastisk, at man skal høre den konservative ordfører argumentere med, at årsagen til, man ikke vil udbrede det her til andre byer, der frivilligt kan gå ind i det, er den samfundsøkonomiske effekt.
Vejer de sundhedseffekter, som det kan få ude lokalt, slet ikke i den konservative opfattelse af det her?
Det, vi kan se i København, er, at hvis man får lavet et strengere – jeg havde nær sagt hårdere – system end det, der ligger i det her forslag, kan vi spare adskillige hundrede menneskeliv om året.
Hvorfor skal man ikke også have den chance, hvis man vil det lokalt ude i de andre byer – i dem, der ikke er de fem store?
Jeg kan forstå på De Konservative, at det vil man ikke.
Det er udelukkende den samfundsøkonomiske effekt, der tæller.
Det synes jeg er lidt sølle, det burde vel ideelt set og skal være befolkningens sundhed.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende væsentligt, at partikelforureningen i byerne bliver bekæmpet, og vi nu sikrer, at der bliver skabt hjemmel til at skabe de her miljøzoner, som giver en mulighed for at bekæmpe denne partikelforurening.
Partikelforureningen har i mange år været årsag til alt for mange sygdomstilfælde, og nu skabes der altså grundlag for at få en langt bedre beskyttelse, som betyder, at borgerne frit kan trække vejret i byerne.
Jeg lagde mærke til, at hr. Steen Gade i sit ordførerindlæg ikke beskæftigede sig med at skælde ud over, at det her har taget for lang tid, men sagde, at det var utilstrækkeligt.
Jeg synes, det er en forkert tilgang.
Nu er der et forslag om miljøzoner, og det er et forslag, som oppositionen også kan stemme for, men der er stadig væk ting at diskutere, og sådan må det naturligvis være.
Fra flertallets side har vi peget på en række ting, som vi kan komme tilbage til.
Det ene er bekæmpelse af NOx, som altså er disse gasser, der kommer i forbindelse med udstødningen, og det kan vi se på inden udgangen af 2007 med henblik på at se, om der er ny viden på det felt, og der bliver lavet en typegodkendelsesordning, sådan at de SCR-filtre, der findes, også kommer ind i en godkendelsesordning, så man ved, at det, man investerer i, også virker.
Vi har også tilkendegivet, at vi vil kigge på EURO IV og EURO V og følge den viden, vi får omkring de ultrafine partikler, og har dermed tilkendegivet, at hvis der opstår ny viden på det felt, vil vi naturligvis være åbne over for at se på muligheden for også at gøre noget ved det.
Vi har jo afvist, at det skulle komme til at gælde flere større byer.
Baggrunden for det er, at det ikke giver nogen samfundsøkonomisk effekt at udbrede miljøzoner til flere byer end dem, der er omtalt i lovforslaget, og derfor må vi igen afvise, at der skal være flere byer med end dem, der allerede er.
Jeg synes, man skal glæde sig over, at der her er et lovforslag, som åbner hjemmel til at lave miljøzoner, og det er i høj grad en opfordring til, at bl.a. Københavns Kommune nu udnytter muligheden for at skabe miljøzoner.
Anden næstformand Poul Nødgaard: Nu er der nogle korte bemærkninger.
Man er nødt til at forlade talerstolen.
Det er reglerne her ved anden- og tredjebehandlinger.
Det er først hr. Torben Hansen, og bagefter er det hr. Per Clausen
, da det sker i den rækkefølge, man har meldt sig.
Elisabeth Geday (RV), 2006-12-12:
Jeg vil bare på linje med Socialdemokraterne opfordre Dansk Folkeparti til at gøre det eneste anstændige i forlængelse af de forhandlinger eller manglende forhandlinger, vi har haft om sygedagpengeloven, nemlig at sikre, at vi for de mennesker, som fortsat er syge – det er omkring 4.000 mennesker, som fortsat er syge, men som alligevel mister deres sygedagpenge hvert eneste år – åbner op for at forlænge mulighederne for at få sygedagpenge.
Hr. Bent Bøgsted har som ordfører for Dansk Folkeparti tidligere bekendtgjort, at han vil gøre det nødvendige for at sikre, at de her mennesker fortsat kan få sygedagpenge.
I dag har han mulighed for sammen med sit parti at stemme for de ændringsforslag, som S, De Radikale, SF og Enhedslisten har stillet, og dermed i det mindste sikre, at mennesker, der står over for at skulle i fleksjob, stadig væk kan få deres sygedagpenge, indtil fleksjobbet er på plads.
Så jeg vil på det indstændigste opfordre Dansk Folkeparti til at stemme for de ændringsforslag, som oppositionen har stillet, og derved sikre, at en lang række mennesker får sygedagpenge, hvor de i dag får ingenting.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Det her med omkostningerne for transporterhvervet var noget af det, som hr. Dohrmann sluttede af med.
Det er vel, fordi det er det, der har været det vigtigste for hr. Dohrmann i den her sag, nemlig at det ikke skulle koste vogn mandserhvervet noget særligt.
Det er o.k., at det har været det vigtigste for Dansk Folkeparti.
Når det gælder EURO IV- og V-motorer, er det jo rigtigt, at høringen har rejst en ny problemstilling.
Vore partier er i opposition, og vi rejste problemet allerede ved førstebehandlingen, men det er jo nyt i den forstand, at det er en kamp, der også skal føres i EU, om, at vi har brug for at gøre noget ved EURO IV- og V-normerne, men jeg håber da, at hr. Dohrmann og andre bag flertallet her vil være med til at kigge på det også i 2007.
Som hr. Dohrmann ved, ender vi med at stemme for forslaget ved tredje behandling, også selv om vi ikke får vores ændringsforslag vedtaget.
Men det er jo egentlig ud fra en dyb frustration over, at vi i årevis har kæmpet for den her sag.
Vi har haft en justitsminister her i landet, som har gjort, hvad hun kunne – i hvert fald har hendes ministerium – for, at vi ikke kunne få det her vedtaget, ikke i den ambitiøse form, som vi har ønsket.
Jeg ved ikke, hvor de der 98 pct. kommer fra.
F.eks. er varebiler jo ikke omfattet, og varebiler giver 44 pct. af partikelforureningen.
Så det er altså ikke så ambitiøst, som hr. Dohrmann siger – desværre.
Og det er jo sundhedstilstanden specielt i store byområder, der kommer til at betale for det.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Jeg vil da gerne prøve at spørge hr. Steen Gade, om han ikke synes, at det er et skridt i den rigtige retning, at man nu i forhold til første gang, hvor man lavede nogle normværdier, faktisk fjerner 98 pct. af den her emission af netop partikeludslip.
Er det ikke et skridt i den rigtige retning, at vi fjerner 98 pct.?
Derfor må vi da bare sige, at det her jo skal ses som et skridt – kan man kalde det – i den retning, nemlig at de kommuner, som har udtrykt ønsker om at etablere miljøzoner, nu kan komme i gang.
Så derfor burde hr. Steen Gade og resten af venstrefløjen jo være utrolig glade, og jeg vil bare spørge hr. Steen Gade: Er man ikke glad over, at man er kommet fremad på det her område?