runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg spurgte tidligere Socialdemokraternes ordfører, fru Astrid Krag, om man har tænkt sig, at det her skal inflationsreguleres over tid.
Det var jo, fordi jeg gerne vil vide, hvad det her egentlig kommer til at koste.
Jeg tænker da, at når man foreslår sådan noget her og synes, at der skal være et fradrag på 6.000 kr. i 2015, vil man da også mene, at der skal være et fradrag på 6.000 kr. korrigeret for inflation i de kommende år.
Man vil vel ikke bare lade det være ingenting værd efter 20 år, fordi man ikke har inflationsreguleret det?
Så den omkostning, som det her forslag har, og som er sat til at være 255 mio. kr. i varig virkning, er vel ikke den reelle omkostning, som partierne bag forslaget har tænkt sig at det skulle have?
For jeg tror, at partierne bag forslaget vil inflationsregulere på et tidspunkt, og derfor tror jeg, at den varige omkostning nok nærmere er de 550 mio. kr., som det vil koste i 2016.
Det synes jeg er interessant, for 550 mio. kr. er jo også en slags penge.
Det er faktisk så mange penge, at hvis man i stedet brugte de 550 mio. kr. på at hæve beskæftigelsesfradraget, ville det med lidt hovedregning betyde, at enhver dansker i arbejde ville kunne slippe med en skatteregning, der var 200 kr. billigere, end den er i dag.
De 200 kr. får hver dansker i arbejde så ikke, fordi regeringen beslutter sig for, at det kun er folk, der har medlemskab i en dyr rød fagforening, som skal have skattelettelsen.
Folk, der ikke har medlemskab i en dyr rød fagforening, skal ikke have nogen lettelse overhovedet.
Dermed er vi også kommet ind på Liberal Alliances prioriteter.
Vi har det sådan, at hvis man kan give en lettelse på 200 kr. til alle i arbejde, foretrækker vi klart det, frem for at man giver en større lettelse til folk, der har medlemskab af en dyr rød fagforening.
Derfor støtter vi ikke det forslag her, og vi støtter det heller ikke, fordi vi har en forventning om, når vi kommer efter næste valg, at vi da gerne vil være med til at foreslå, at det her bliver afskaffet igen og vi i stedet kan bruge den samme halve milliard på at hæve beskæftigelsesfradraget, så alle får gavn af den her lettelse af skatten og ikke kun folk, der er medlem af en dyr rød fagforening.
Der er også en anden grund til, at vi ikke støtter forslaget, og det er, at der ikke er finansiering til det.
Regeringens finanslov er jo heftigt underfinansieret og har et underskud på foreløbig 60 mia. kr., men det er kun under forudsætning af, at man har en høj vækst i det danske samfund, og oliepriserne er alt for høje, i forhold til hvordan de i virkeligheden forventes at være, så det underskud bliver endnu større end 60 mia. kr.
Så det her er en fradragsmulighed for røde fagforeningskontingenter, som der slet ikke er finansiering til i regeringens planer, så også af den grund støtter vi det ikke.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det er jo i grunden et meget sådan illustrativt eksempel på, at blå blok har en underliggende dagsorden, der går ud på, at kan man svække dansk fagbevægelse, så gør man det.
Det har vi også set med organiseringen af arbejdsformidlingen, hvor man bevidst flyttede opgaven længere væk fra fagbevægelsen og over i kommunerne, på trods af at man vidste, at kommunernes evne til at skaffe folk arbejde var ringere, end arbejdsformidlingens f.eks. var.
Det var også det, der var baggrunden for det forslag, som VK-regeringen gennemførte sammen med Dansk Folkeparti, hvor man forringede fradraget for fagforeningskontingent.
Det var selvfølgelig for at svække fagbevægelsen, og man kan tage en hel del andre eksempler på, hvordan blå blok har en klasseren politik i forhold til at svække de ansattes organisering.
Derfor kvitterer jeg for, at Dansk Folkeparti har ændret mening, og at man ikke går imod at genoprette muligheden for at fradrage kontingent til fagbevægelsen.
Det har vi gjort i forbindelse med finanslovsaftalen, og det gør vi også i forbindelse med selve det her lovforslag – naturligvis.
Nu udtalte jeg bare, at jeg håbede, det ville gå bedre med det her løfte end med de løfter, der var i sin tid, om ikke at røre ved retten til dagpenge og om ikke at røre ved efterlønnen.
Men så må jeg spørge om en anden ting, når nu ordføreren selv er inde på det med arbejdsgiverne: Er det ikke lidt underligt, at dengang man gennemførte forringelsen af fradraget for fagforeningskontingent, lovede man, at man også ville forringe fradraget for arbejdsgivernes kontingenter til deres foreninger.
Men det sidste blev aldrig gennemført.
Hvordan kan det være?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Jeg synes, at det ville give rigtig god mening, hvis Socialdemokraterne spurgte Venstre om det, i og med at Venstre ikke støtter det her forslag.
Men Dansk Folkeparti støtter faktisk, at fradraget bliver sat op, så derfor vil det naturligvis heller ikke være os, der bærer en nedsættelse ind til forhandlingsbordet.
Alt andet ville være fuldstændig ulogisk.
Men man kan jo aldrig spå om, hvad fremtiden vil komme til at bringe.
Man skulle lave en genopretningspakke, og der skulle findes 24 mia. kr. Kommer Danmark igen i en tilsvarende hård krise, vil vi ikke frede nogen områder.
Dermed ikke sagt, at det her vil stå først for, for det vil det ikke, men jeg kan ikke sige, hvad alle andre partier bringer til forhandlingsbordet, og hvad der indgås kompromiser om.
Men det bliver altså ikke Dansk Folkeparti, der kæmper for at få fradraget for fagforeningskontingentet sat ned.
Bare lige for at genopfriske historien: Da man forringede – eller nedsatte – fradraget for kontingenter til fagforeninger, var det jo ikke et eller andet ideologisk korstog om, at nu skulle man efter dem, der var medlem af en fagforening.
Det var sådan set, fordi man stod i en krise, hvor der skulle findes 24 mia. kr. Og der var altså ikke nogen steder, som man lige kunne sige skulle fredes sådan bredt, over en kam.
Da tog man sådan set fra rigtig mange forskellige grupper for at få styr på økonomien.
Nu er det så oppe på 1 måned.
Så det var sådan set begge parter i den danske model, som man valgte at tage penge fra, og dengang var der altså ikke nogen, man kunne frede.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Jeg synes da, det er fint.
Dansk Folkeparti stemte jo for forringelsen i sin tid, men det er godt, man så nu stemmer for, at det bliver rettet op.
Det støtter vi.
Så vil jeg bare håbe, at de løfter om det, vi har hørt i dag, holder lidt bedre end løftet om, at man ikke ville forringe dagpengene for de arbejdsløse, men senere altså foreslog en halvering af dagpengeperioden.
Eller løftet om, at man ikke ville røre ved efterlønnen, hvor man så alligevel var med til at fjerne efterlønnen.
Altså, jeg håber, det går lidt bedre med det her løfte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Det med at give stålfaste garantier kan jeg jo godt forstå at Socialdemokratiet er ret interesserede i.
Vi har jo ret dårlige erfaringer med det, man lovede inden sidste valg, og det, man så gjorde efterfølgende.
Jeg tror, man gør klogest i ikke at komme med meget bombastiske garantier.
Men jeg kan sige, at vi i Dansk Folkeparti kun har en interesse, og det vil jeg gerne slå fast.
For jeg er godt klar over, at Socialdemokratiet sikkert vil bruge den her debat til at lave et eller andet spin i medierne om, at Dansk Folkeparti vil afskaffe det her om 10 år, men det vil vi ikke.
Vi har kun den samme interesse som Socialdemokraterne i at have en stærk fagbevægelse i Danmark.
Vi synes, det er et godt redskab, vi har, bl.a. til at bekæmpe social dumping.
Det er godt i forhold til den danske model, at der er en høj organisationsgrad i fagbevægelsen, så derfor støtter vi også det her forslag.
Det ville ærgre mig meget og ikke undre mig, hvis Socialdemokraterne prøver på at lave et eller andet spin efterfølgende om, at nu kan Dansk Folkeparti ikke garantere noget som helst.
Vi støtter det her forslag.
Vi er sådan set enige i budskabet.
Og så synes jeg, det er lidt ærgerligt, hvis man efterfølgende vil komme med alle mulige drillebudskaber, men det er jo det, vi kender jer for.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Det var et relativt interessant svar, for der var jo ikke nogen garanti for, at man vil være imod det.
Man vil ikke selv bære det ind til forhandlingsbordet, bliver der sagt, men det kan man jo risikere at andre gør.
Og det kan altid være svært at vide, hvem der egentlig bærer hvad hvorhen.
Den regning, der skulle betales, var jo en regning efter bl.a. en skattereform, hvor de rigeste fik skattelettelser på, ja, knap 3 mio. kr. om året, mens pensionisten kunne kigge på 150 kr. om måneden.
Det var derfor, der var en exceptionelt stor regning, der skulle betales, og det var altså en politik, som Dansk Folkeparti lagde stemmer til.
Det skal man huske.
Jeg vil så bare prøve at se, om jeg kan få et eller andet pejlemærke af, hvor stor modstanden så vil være fra Dansk Folkepartis side, hvis nogle andre skulle bære det her forslag ind til bordet igen.
Sidst var man villig til at støtte en halvering af fradragsretten for faglige kontingenter.
Kan hr. Dennis Flydtkjær sige noget om, hvad hans mavefornemmelser er, i forhold til hvor svært eller let man vil have ved at acceptere det igen?
For jeg kan forstå, at det så afgjort ikke er udelukket, at Dansk Folkeparti igen vil kunne støtte en reduktion af et fradrag for fagligt kontingent.
Nu kunne man jo først og fremmest have lyst til at spørge hr. Ole Birk Olesen om, hvor stærkt et krav det vil være fra Liberal Alliances side at få rullet det her tilbage.
Nu kunne vi høre fra Dansk Folkepartis ordfører, at det da ikke er noget, man vil bære ind til bordet, men sker det, at andre gør det, kunne det komme dertil, at man vil stemme for igen at reducere fradrag for fagligt kontingent.
Så det er interessant at høre Liberal Alliances ordfører sige her, hvis han kan sige det, om man vil bære det ind til bordet, og hvor meget vægt man vil lægge på, at det bliver til noget, for det kan jo give os et lille praj om, hvilken vej den slags ting falder ud.
Nu ved jeg godt, at tiden er knap, men jeg får sådan en lyst til at høre hr. Ole Birk Olesen, om han overhovedet ikke anerkender forskellen på de overenskomstbærende fagforeninger, som er i hovedorganisationerne, som har medlemsdemokrati, som har infrastruktur i kollektive overenskomster, som arbejder i trepartssamarbejde, som har en infrastruktur, der går helt ud på arbejdspladserne, og så de gule fagforeninger.
Anerkender hr. Ole Birk Olesen slet ikke, at der er en væsentlig forskel på de to typer?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Hvad man vælger at gøre i forbindelse med fremtidige finanslovsforslag kan jeg naturligvis ikke foruddiskontere.
Men jeg synes selvfølgelig, at ordførerens omsorg er ret slående, al den stund at det jo var sådan, at man heller ikke under den tidligere regering – hvor man havde sat en grænse på 3.000 kr. – lod det indeksere og regulere med pris- og lønudviklingen.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Tak for det.
Som jeg også sagde til Venstres ordfører, så er det jo ikke sådan, at det her forslag pludselig er poppet op i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, som jeg giver ordføreren ret i at vi må antage er de sidste inden et valg.
Det var ikke noget, som Venstre ønskede at indgå en aftale om, og så har vi forhandlet det nu.
Mit spørgsmål er egentlig meget kort: Skal jeg forstå ordførerens melding sådan, at Dansk Folkeparti i fremtiden ikke vil lægge stemmer til at reducere fradraget for fagligt kontingent, sådan som man ellers gjorde det i forbindelse med genopretningsaftalen, hvor man jo støttede de borgerlige partiers reduktion af fradraget for det faglige kontingent?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om regeringen agter at lade dette loft for fradrag af fagforeningskontingent udhule af inflationen i de kommende år.
Det her tal på 6.000 kr. er jo ikke inflationsreguleret.
Det er et absolut tal, og jeg vil høre, om det er regeringens hensigt, at det her fradrag skal blive mindre og mindre værd, efterhånden som inflationen tærer på pengene.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Der er jo en masse tiltag i finanslovsforslaget, som jeg også er ret sikker på at man under tredjebehandlingen af finanslovsforslaget nok skal få nogle gode drøftelser af.
Det ændrer ikke ved det faktum, at jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi giver nogle incitamenter til og fordele ved, at man støtter op om den danske model.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Sandheden er jo, at det her forslag ikke gør, at det bedre kan betale sig at arbejde, for det er jo et fradrag, der bliver givet til alle fagforeningsmedlemmer, uanset om de er i beskæftigelse eller ej – mens folk på arbejdsmarkedet med små indkomster, som er medlem af en fagforening, og som ikke rammer loftet, eller som har valgt ikke at være medlem af en fagforening, ikke får noget ud af det.
Så jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at det her forslag intet gør i forhold til at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Så er det slået fast, og det er sådan set også ganske fint, at det nu er sagt fra Folketingets talerstol af ministeren.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Selve det at give et incitament til at være i arbejde er jo i sig selv en gevinst.
Jeg synes da, at det, at vi på dette punkt er i stand til at give et forøget fradrag til rigtig mange danskere, er en positiv ting, som er med til netop at sikre, at det at være i arbejde kan svare sig.
Det kan jeg forstå er noget, som også spørgerens parti går relativt meget op i, endskønt jeg også godt har forstået, at det ikke er et forslag, som spørgerens parti ønsker at fremme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Tak for det.
Jeg prøvede at spørge den socialdemokratiske ordfører, og det fik jeg ikke noget svar ud af, så nu vil jeg prøve at spørge ministeren.
For jeg har med en tættekam gennemgået de 31 sider, som udgør regeringens finanslovsaftale med SF og Enhedslisten, og er endnu ikke faldet over vækstfremmende initiativer, noget, der skaber nye private danske arbejdspladser.
Så jeg skal bare høre, hvor mange arbejdspladser skatteministeren forventer der kommer med det her lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Tak for bemærkningerne til forslaget.
Det er jo, i hvert fald hvad angår forhøjelsen af loftet over fradrag for fagforeningskontingenter, et utrolig kort lovforslag, som dog har ført til en relativt lang debat.
Jeg skal ikke gøre den unødigt meget længere, men blot konstatere, at jeg er glad for, at vi med dette lovforslag udfører i praksis, hvad regeringen, SF og Enhedslisten er blevet enige om i forhold til at få en god og fornuftig finanslovsaftale for 2015, hvor sundhed, velfærd og arbejdsmarked prioriteres.
Det har der været lagt meget vægt på, og jeg også glad for den løsning, som vi har fundet frem til.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-25:
Fagforeninger gør et vigtigt stykke arbejde i Danmark.
De forsvarer lønmodtagernes rettigheder, de har været med til at udbygge det danske samfund.
Men derfor behøver man jo ikke at favorisere medlemskab af bestemte typer fagforeninger økonomisk ved at hæve fradraget.
Det synes jeg er diskriminerende og forskelsbehandlende over for alle de lønmodtagere, som ikke vælger at være medlem af en socialdemokratisk fagforening.
Det er jo realiteten.
Så man forskelsbehandler altså her de lønmodtagere, som ikke vil være medlem af en rød fagforening, i forhold til dem, som er medlem af en rød fagforening.
Vi synes, at man skal bruge pengene til at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde, så man f.eks. hæver beskæftigelsesfradraget og i det hele taget kigger på, hvad der forhindrer folk i at give den en ekstra skalle og yde en ekstra indsats for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi har set mange eksempler på, at det for nogle i hvert fald ikke kan betale sig at arbejde – vi har set det så sent som i går aftes i tv på DR.
Så hvis man fik hævet beskæftigelsesfradraget, ville vi sikre, at det for flere kunne betale sig at arbejde.
Vi er imod forslaget her.
Vi er for fagforeninger og også for, at de har nogle gunstige, fornuftige vilkår, men ikke for, at man favoriserer nogle lønmodtagere frem for andre, bare fordi de vil melde sig ind i nogle bestemte fagforeninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Næh, egentlig ikke.
Man kan ikke sige, præcis, hvad der vil blive lagt på bordet som finansieringsforslag, når vi sidder i forhandlinger i et muligt blåt flertal efter næste valg.
Det eneste, man kan sige, er, at det, der i hvert fald vil blive lagt på bordet, er et krav fra Liberal Alliances side om, at skatten på arbejde i både toppen og bunden af indkomstskalaen skal sænkes.
Sagen er jo, at de skattelettelser, som vi foreslår, er betydelig større, end det her lille isolerede forslag vil kunne give finansiering til, så vi skal under alle omstændigheder ud at finde en masse, og det her vil kun være en lille brøkdel af det.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Den økonomiske støtte eller mangel på samme har der vist været kørt mange avisforsider på, men jeg skal bare forstå, så jeg kan konkludere helt klart, at det her bliver altså et af de forslag, man vil lægge på bordet fra Liberal Alliances side som et finansieringsforslag til nogle af de skattelettelser, man ønsker?
Det synes jeg jo er rigtig interessant, hvis hr. Ole Birk Olesen vil nikke til det, for så er vi ude over den hypotetiske diskussion, jeg havde med Dansk Folkepartis ordfører tidligere, hvor han sagde: hvis det bliver lagt på bordet.
Har jeg forstået det korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Det første spørgsmål er, hvor stærkt vi vil kræve efter et valg at det her skal rulles tilbage.
Det er svært at sige.
Det, vi står stærkt på, er, at skatten skal lettes for folk, der er i arbejde.
Det vil sige, at der skal være et højere fradrag i bunden, og vi vil også gerne lette skatten og helt afskaffe topskatten.
Så det skal vi bruge noget finansiering til.
Hvis det her kan bruges som en del af finansieringen og de andre partier i det flertal, der måtte lette skatten, er enige om det, er vi meget glade for det.
Hvis de andre partier hellere vil noget andet, må vi acceptere det.
Det væsentlige for os er, at skatten bliver lettet for folk i arbejde.
Så spørges der til, om jeg ikke anerkender, at der er forskel på gule fagforeninger og røde fagforeninger.
Jo, det gør jeg.
Noget af det, som de røde fagforeninger står for, er jo fint og udmærket, men der er også noget, som de røde fagforeninger står for, som er dårligt.
F.eks. synes jeg, det er dårligt, at de giver en masse tilskud til Socialdemokraterne, fordi det ikke fremmer, at vores samfund udvikler sig i en positiv retning, for jeg mener, at Socialdemokraterne fører en forkert politik.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
De nærmere elementer i, hvorfor man er nået til, at vejhjælp købt via forsikringsselskaber er en forsikringsydelse, vil jeg godt have lov til at vende tilbage til i udvalgsbehandlingen; det kan jeg ikke helt præcist redegøre for nu.
Men konklusionen er i hvert fald den, at som situationen er i dag, er der en forskel mellem de typer af vejhjælp, som købes igennem et forsikringsselskab, og de, som ikke gør, og det er en konkurrenceforvridning, som vi med det her forslag udjævner.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Det har ikke været betaling for noget som helst, og jeg tror, at enhver, der husker genopretningspakken, ved, at det var en vanskelig øvelse, og at der var mange steder, der blev fundet finansiering.
Og for mig at se er det bare påfaldende, at et løfte, der blev givet meget klart af Socialdemokratiet og SF forud for sidste valg, om, at det skulle rulles tilbage med det samme, har vi ikke set noget til, men så kommer det pudsigt nok her med regeringens sidste finanslov inden et folketingsvalg.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Enhedslisten har ikke indgået aftaler om at lave en bestemt politik.
Vi har en bestemt politik, og dem, der støtter den, kan støtte os; det er fint.
Men nu spurgte jeg altså efter – når man nu har bragt det der bestikkelseselement ind i diskussionen – om det, at Venstre og Konservative beskar skattefordelen for medlemmer af en fagforening og dermed svækkede fagbevægelsen, var en slags betaling til erhvervslivet, til virksomhederne.
Det udløste i hvert fald enormt store bidrag til blå blok; det har vi jo set.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Nu har vi det sådan i Venstre, at vi ikke laver kontrakter med nogen.
Helt konkret har man modtaget valgbidrag, betinget af at man førte en bestemt politik, og det er noget, hr. Frank Aaen må være meget bekendt med.
Det er vi ikke i Venstre; der mener vi at politikken må stå for egen regning.
Men det er fair nok, at Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten laver aftaler med fagbevægelsen for at føre en bestemt politik.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det vedrører sådan en lille bemærkning, jeg også har hørt før fra Venstre: at det her er sådan en slags betaling til fagbevægelsen.
Så er mit spørgsmål jo bare, om det, dengang Venstre og Konservative sammen med Dansk Folkeparti beskar fradraget og dermed jo var med til at svække en del af fagbevægelsen, så var Venstre og Konservatives betaling til arbejdsgiverne og et forsøg på at få de enormt store tilskud, man jo fik i sidste valgkamp fra arbejdsgiverne.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Nej, pointen er jo netop den, at hvis man har vejhjælpsabonnement igennem sit forsikringsselskab, betaler man den her afgift.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
For i forlængelse af det, som hr. Ole Birk Olesen sagde, har det her det jo bare med lige pludselig at udvikle sig.
Og hvis man skal gå lidt længere tilbage i historikken af det her, er det vel et spørgsmål om, hvilke forsikringer der var stempelmærker på tidligere, for dem betalte man afgift af.
Det er så blevet moderniseret.
Der har altså aldrig været stempelafgift på vejhjælp, men det er så det, ministeren vil gøre nu, og så skal ministeren bare være ærlig og sige, at det er, fordi han synes, der er nogle, der betaler for lidt i skat, og ikke sige, det er noget med konkurrence.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Jeg ved ikke, om det er et forslag fra Venstre, at man skal afskaffe en del af forsikringsafgiften.
Det er i hvert fald ikke det, vi vil, og det skal der jo så i givet fald også findes finansiering til.
Men det er også klart, at hvis der er en ulighed i tingene, vil vi selvfølgelig jo også i udgangspunktet søge at rette den ubalance op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Jeg vil blive i sporet.
Hvis ikke jeg tager meget fejl, er årsagen til, at ministeren kommer med forslaget, at der er truffet en afgørelse i Skatterådet, som ikke har været en, som ministeren syntes var rigtig. Men hvis det nu er det her konkurrenceargument, hvorfor er det så altid sådan, at svaret fra regeringen er, at hvis der er noget, der er skattebelagt, og noget, der ikke er det, må der være en ubalance, og så er løsningen altid at sørge for, at det hele bliver skattebelagt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jamen jeg har jo ikke spurgt skatteministeren om, hvad man vil gøre i fremtiden.
Jeg spurgte skatteministeren om hans holdning.
Synes skatteministeren og dermed regeringen, at sådan et loft over fradrag for fagforeningskontingent over årene bør udhules af inflationen, eller synes regeringen det ikke?
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Tak for det.
Jeg har et meget konkret spørgsmål, og når man har det, har jeg efterhånden efter flere år i Folketinget lært, at man skal lade være med at kommentere alt muligt, som man ellers kunne have lyst til at kommentere.
Så nu kommer det meget konkrete spørgsmål: Hvad kan vi forvente at der vil ske med fradraget for fagligt kontingent, hvis det skulle gå så galt, at Venstre får nøglerne til statsministerkontoret efter næste valg?