Christine Antorini (S), 2014-03-18:
Tak for ordet.
Jeg vil så fortsætte med de frie grundskoler, som hører til undervisningsministerens område.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at den her regering går på to ben i forhold til skoleformer.
På den ene side vægter vi at have en rigtig god fælles folkeskole – og vi har jo i øvrigt netop har vedtaget et meget bredt forlig om fremtidens folkeskole – og på den anden side skal der også være en mulighed for et godt værdipolitisk alternativ, som de frie grundskoler tilbyder.
Det kan være, fordi man tilbyder en fri grundskole, der bygger på en anden pædagogik, et andet idépolitisk eller et andet religiøst grundlag, men det væsentlige er netop det, at det er holdningsbaseret og dermed et alternativ til den fælles folkeskole, som vi har.
Vi har jo en mangeårig tradition for at kunne tilbyde begge dele til forældre og børn her i Danmark, noget, vi i øvrigt også fejrer i fællesskab for skoleformerne med skolens 200-årsjubilæum, fordi ret og pligt til undervisningen gælder for alle børn, uanset om de går i en fri grundskole eller en folkeskole, hvorfor det også er noget, som alle skoleformernes foreninger og interessenter fejrer i fællesskab.
Så de 500 frie grundskoler har altid spillet og spiller stadig væk en vigtig rolle som et alternativ til folkeskolen.
Det er også derfor, vi i det hele taget gør os meget umage med at trække på fælles erfaringer og viden også på tværs af skoleformerne.
For det går selvfølgelig begge veje i forhold til pædagogik og metoder, hvilket også afspejles i, at de frie grundskoler har gået ind og bakket meget op aktivt op om Ny Nordisk Skole, hvor forskellige skoleformer i et 0-18-årsperspektiv kan samarbejde og netop dele viden om god pædagogisk praksis på tværs.
Derfor er der både frie grundskoler og efterskoler med som en del af Ny Nordisk Skole i samarbejde med folkeskolen og ungdomsuddannelser.
Det frugtbare samarbejde skal vi selvfølgelig holde fast i.
Nu er der i forbindelse med forespørgslen spurgt specifikt til to ting, nemlig til økonomi og til frihedsgrader for de frie grundskoler.
Jeg vil derfor lige dykke ned i det i forhold til de frie grundskoler.
Det er sådan, at der som helhed faktisk er et stigende overskud i sektoren, også på trods af at der er nogle skoler, som har det svært.
Sektorens overskud var på 160 mio. kr. i 2012, og 75 pct. af skolerne havde overskud.
Når vi ser på antallet af frie grundskoler, må vi også sige, at det udsagn, som kom fra Liberal Alliance, om, at den skoleform skulle være en skoleform, der blev trængt mere og mere – sådan noterede jeg mig at fru Mette Bock sagde det – i hvert fald er svært at genkende, både når man ser på, at der er kommet stadig flere frie grundskoler, og at overskuddet samlet set også er steget.
Så det er i hvert fald ikke der, de er trængt.
Jeg tænker, at det, som fru Mette Bock måske tænkte på, var, at den tidligere regering, VK-regeringen, med Dansk Folkepartis støtte skar ned i den såkaldte koblingsprocent, sådan at den nu er på 71 pct. af det gennemsnitlige tilskud til folkeskolen.
Det er rigtigt, at det jo er det, der har klemt nogle skolers økonomi, men jeg synes nu stadig væk, man skal se det i sammenhæng med, at det faktisk er en sektor, som har stigende tilgang og også samlet har et voksende overskud.
Vi har i regeringen ikke fundet midler til at ændre på koblingsprocenten.
Det vil i givet fald være noget, der skal drøftes i forbindelse med et kommende finanslovsforslag, som regeringen jo så vil fremsætte her til august 2014, i forbindelse med finansloven for 2015.
Jeg synes også, at det i forbindelse med økonomi er værd at understrege, at det jo er sådan, at der i den nye folkeskolereform bliver afsat flere midler til folkeskolen, og netop på grund af koblingsprocenten bliver der faktisk også ekstra midler, der så automatisk kommer til de frie grundskoler i forbindelse med folkeskolereformen.
Det er jo sådan, at der vil komme en tilskudsforhøjelse, sådan at de frie grundskoler får 23 mio. kr. ekstra i år og 46 mio. kr. fra 2015, og det får de, fordi det på den måde giver de frie grundskoler samme muligheder for at udvikle det faglige indhold som folkeskolen.
For en af de ting, som jeg synes er rigtig vigtig at holde fast i, er jo, at der på den ene side gives frihed til andre måder at bedrive en mere holdningsbaseret undervisning på, men at eleverne på den anden side i sidste ende jo skal kunne noget, der står mål med, hvad man lærer i folkeskolen, sådan at alle elever uanset skoleform, de har været i, er klædt godt på til at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse bagefter.
Jeg vil i øvrigt gerne i den her forbindelse sige, at jeg har et rigtig fint samarbejde med skoleforeningerne på tværs af det frie skoleområde, hvor vi har haft utrolig konstruktive drøftelser om inklusion, hvor vi jo arbejder på, hvordan der skal laves en god inklusionslov, der også gælder de frie grundskoler.
Det har vi en tæt og god dialog om.
Der har også været en diskussion om, hvorvidt man skulle kigge på taxametrene, og her er bl.a. Efterskoleforeningen kommet med et bud på sociale taxametre i forhold til efterskoledelen.
Vi er også i regeringen positive over for at drøfte det, efter vi har set på en model for sociale taxametre for ungdomsuddannelserne, og se på, om det kan give inspiration til at kigge på en model for sociale taxametre for de frie grundskoler. Så det er bare for at sige, at den slags konstruktive drøftelser har vi også.
Vi oplever bestemt ikke det andet, som fru Mette Bock nævnte, nemlig at der skulle være mere og mere styring fra oven af de frie grundskoler.
Tværtimod vælger vi netop at bruge dialogen, dog med den ramme – og det håber jeg nu også at Liberal Alliances synes er vigtigt – at eleverne, uanset at man har større frihedsgrader til, hvordan man bedriver undervisning, skal kunne det, det der skal til, og det, der svarer folkeskolens niveau, når de skal videre.
Vi har så også arbejdet på at skabe øgede frihedsgrader, i øvrigt også med inspiration fra Liberal Alliance, i forbindelse med det lovforslag, der er under behandling nu i Folketinget, og hvormed der gives adgang til, at de frie grundskoler kan etablere og drive vuggestuer.
Vi har også lempet reglerne for depositum ved etablering af nye frie grundskoler, så depositum kan genbruges to gange, og så har vi jo endelig haft et forslag til første behandling i dag om, at elever, der går på frie grundskoler, også skal have en ret til at etablere elevråd på en måde, som respekterer de demokratiske traditioner, der måtte være på de frie grundskoler.
Det er en model, som jeg i øvrigt har udarbejdet i samarbejde med de frie skolers foreninger, men som Liberal Alliance af uransagelige grunde ikke kunne støtte.
Det viser bare, at vi faktisk snakker rigtig godt om tingene og finder nogle rigtig fornuftige løsninger, som både giver nogle øgede frihedsgrader, men også sætter den fælles kvalitet, der skal være, sådan at uanset hvilken skoleform en dansk elev er i, så kan man regne med, at man får det med, der er vigtigt, når man skal videre i livet, herunder ikke mindst en ungdomsuddannelse.