runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er helt korrekt, at der i citatet fra tidligere er en videresætning der hedder: Forholdene bliver dermed ikke ændret for lejerne.
Det er efter hukommelsen, for nu har jeg ikke papiret med op på talerstolen, som jeg havde i formiddags.
Det, der var tale om, var, præcis som det blev nævnt hele vejen igennem, at det var en diskussion om huslejeregulering.
Derfor er det nævnt flere gange i den mail, der blev sendt fra Venstres sekretariat på hr. Anders Fogh Rasmussens vegne, at huslejereguleringen ikke ville blive sat fri.
Huslejereguleringen vil ikke blive sat fri, det var løftet fra Venstre i 2001, i 2005 og gentaget igen i 2007.
Derfor er det helt klart sådan, at huslejereguleringen var det løfte, vi gik til valg på og står ved.
Og når man kigger på, at lejerne bliver berørt af skattereformen, vil jeg sige: Ja, det gør de, de får nemlig flere penge til sig selv.
Lejerne bliver berørt ved, at de får et større økonomisk råderum, lejerne bliver berørt ved, at skatten, de betaler, bliver sat ned med meget, meget mere end det, som de måtte mærke i huslejestigning i forbindelse med, at der er en erhvervsstøtteordning, en momsfritagelse, der bliver ophævet.
Thomas Jensen (S), 2009-04-30:
Vi har jo her i dag fået bekræftet både fra skatteministeren og fra flere af de borgerlige ordførere, at det er landets lejere, der skal være med til at betale regeringens rødvinsreform.
Det er jo anden gang, vi har skatteministeren oppe på talerstolen i dag, og det er jo sådan lidt ekstraordinært, må man sige.
Skatteministeren måtte jo op og hjælpe Venstres ordfører og en af Venstres privatister med at få forklaret, hvad der egentlig er Venstres politik.
Men den første gang, skatteministeren var på talerstolen, gik han så vidt som til at fastslå, at jeg enten var ført bag lyset af Lejernes Landsorganisation, eller at jeg bevidst prøvede at fordreje, hvad det var, statsminister Anders Fogh Rasmussen havde lovet lejerne forud for folketingsvalget i 2007.
Men mens vi har stået her og debatteret i dag, er der kommet en pressemeddelelse fra Lejernes Landsorganisation, og de bakker mig fuldstændig op i det, jeg har sagt.
Med andre ord har der været fuldstændig ræson i, at jeg har sagt, at regeringen er ude i et løftebrud på det her område.
Før valget påstod man, at landets lejere ikke ville komme til at mærke det her, og efter valget er det sådan, at landets lejere skal være med til at finansiere den her skattereform.
Det var jo sådan, at skatteministeren heroppefra kom med et citat, og derfor vil jeg godt spørge skatteministeren nu, om skatteministeren kan læse det citat til ende, som han var i gang med at fremføre sidst, hvor han prøvede at tilbagevise min påstand.
Det vil jeg godt høre om skatteministeren kan gøre.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er altså en god lære af den her debat, at hvis man rækker hånden frem og forsøger at imødekomme Socialdemokratiet, modtager man kritik for det.
Hvis man i et forsøg på at skabe et bredt samarbejde tager et af de elementer, som Socialdemokratiet meget gerne ville have med ind i regeringsgrundlaget, så får man kritik for det.
Det har vi sådan set også lært af, og derfor har vi også aftalt med Dansk Folkeparti, at skattestoppet skal gælde fuldt ud, når den her skattereform er vedtaget.
Og det gælder fuldt ud, i så lang tid vi er i gang med at implementere denne skattereform.
Da hr. Nick Hækkerup fra tidligere ved, at overgangsordningerne i forbindelse med indfasningen strækker sig frem til 2019, så er det en meget, meget fremtidig problemstilling, hr. Nick Hækkerup rejser her.
For skattestoppet vil gælde fuldt ud efter vedtagelsen af skattereformen, præcis som det har været gældende i de over 2.700 dage, der er gået, siden regeringen overtog regeringsmagten og indførte skattestoppet.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Jeg fik ikke noget svar fra skatteministeren på, om han syntes, det var retfærdigt.
Det blev der simpelt hen ikke svaret på, så det vil jeg godt have at ministeren svarer på.
Er det retfærdigt at vælge den løsning på lagerbeskatning, som er valgt?
Det var det ene.
Så siger ministeren, at sagen er den, at man har skullet sikre sig, at reformen var fuldt finansieret, og at man ikke kan undvære det her provenu, så derfor fastholder man det.
Det er da en underlig arbitrær tilgang til det.
Det vil sige, at man bare kan gå ud og vælge en bestemt gruppe ud og så sige: I skal lige slippe de 2 mia. kr., som gør det, for ellers kan vi ikke have en fuldt finansieret skattereform.
Kunne det have været en hvilken som helst anden gruppe, eller hvad?
Er det bare et spørgsmål om, at man skal finde 2 mia. kr. og så vælger en gruppe ud og stjæler 2 mia. kr. fra dem, penge, som de ikke har tjent?
Det synes jeg godt nok er en underlig tilgang fra en liberal skatteminister.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Nej, tilgangen er naturligvis, at vi har undersøgt en række områder, hvor vi mener at det var rimeligt at beskatningen var anderledes, herunder spørgsmålet om beskatning af selskabers investeringer i aktier.
Det er sådan, at hvis et selskab fremover investerer i en aktie, som er et datterselskab - og det vil sige, at de ejer mere end 10 pct. af det så er det skattefrit.
Det er en af de forbedringer for selskabers aktieinvesteringer, som vi gennemfører, og så har vi et rent snit, i forhold til hvordan beskatningsformen er, fordi det er datterselskaber.
Så er spørgsmålet det, der ikke er datterselskaber, altså porteføljeplaceringer.
Der laver vi her et ensartet system, så uanset om man har placeret sin portefølje i obligationer eller andet eller f.eks. nu her i aktier, er beskatningen den samme.
Så grunden til, at det her overhovedet er taget med, er, at vi mener, at der er grund til at lave en fornyet beskatning, en mere ensartet beskatning af, hvordan selskaber har placeret deres løse portefølje, altså ikke en strategisk placering som et datterselskab, men en porteføljeplacering.
Så er det korrekt, at der lige præcis er et spørgsmål om overgangsreglerne, som jeg nok får et spørgsmål til om lidt, da jeg ikke har svaret helt på det endnu.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Jeg brugte i går aftes eksemplet med, at man har investeret for 1 mio. kr., som er faldet i værdi til 200.000 kr.
Det bliver opgjort pr. 31. december til 200.000 kr. og er året efter steget til 400.000 kr.
Jeg spurgte, om det kunne være rigtigt, at man så skulle sættes i skat af den gevinst - i citationstegn - fra 200.000 kr. til 400.000 kr., som jo ikke er en gevinst på nogen som helst måde.
Man er bare i gang med at genvinde noget af det, man har tabt.
Da svarede skatteministeren klokkeklart, at det kunne være rigtigt: Sådan er det.
Så er det supplerende spørgsmål: Er det retfærdigt, at man bliver sat i skat af noget, man ikke har tjent?
Skatteministeren sagde, at det er sådan med skattestoppet i forhold til den her skattereform, at man kun må sætte en skat op, forudsat at skatten på arbejde bliver sat ned.
Det er jo ikke at bruge afgiften til at sætte skatten ned på arbejde.
Så der er to helt konkrete spørgsmål her, der skal svares på.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Nu fik vi at vide af skatteministeren, at de ændringer, som sker med skattereformen, er fuldt i overensstemmelse med regeringsgrundlaget.
Sådan som jeg husker det frit fra hukommelsen, er det punkt 3 i det nuværende regeringsgrundlag, der taler om, at en skat eller en afgift kan sættes op, hvis den finansierer nedsættelsen af skatten på arbejde.
Det tror jeg var sådan nogenlunde gengivelsen af regeringsgrundlaget.
Det rejser så spørgsmålet: Er regeringsgrundlaget i overensstemmelse med det, der var løftet til vælgerne før valget, nemlig at skattestoppet gælder før, under og efter valget?
Er regeringsgrundlaget i virkeligheden ikke i strid med det skattestop, man gik til valg på?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Jeg er glad for, at der i forhold til den debat, vi havde i går, er kommet nye tilhørere til folketingsdebatten her i dag, for ellers ville man have oplevet det som mærkeligt, at debatter, vi afsluttede i går, bliver genoptaget i dag.
Men jeg kan så afsløre for nye lyttere og nye tilhørere, at det ikke er helt unormalt, at vi faktisk laver sådan en reprise en gang imellem.
Det er korrekt, som jeg sagde i går, at Venstre gik til valg på at gennemføre og fortsætte skattestoppet fuldt ud, præcis som vi kendte det.
Vi blev så i valgkampen ålet for, at vi førte for meget blokpolitik og ikke lyttede til oppositionen.
Derfor gjorde vi det efter valget, at vi faktisk rakte hånden ud og gav en imødekommelse på ét af de punkter, som Socialdemokratiet gik til valg på, nemlig at nedsætte en skattekommission.
Vi opstillede så nogle andre kriterier og andre krav og en bedre beskyttelse af boligejerne, i forhold til dem som Socialdemokratiet ville have, for vi mente, at det var mere rimeligt for boligejerne.
Men det er da rigtigt, at det ikke var det, vi gik til valg på, men et forsøg på at række hånden ud til et bredt samarbejde, og det skal jeg så i dag opleve at vi bliver ålet for.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Det er jo en helt fantastisk argumentation – det er rigtigt, at der er lidt gentagelse fra i går over det, det må jeg medgive.
Hvis man f.eks. får en henvendelse fra et andet parti om, at der skulle være ønske om ændringer, så gælder skattestoppet ikke mere, hvis regeringen finder det opportunt.
Er det så også den forståelse og den fortolkning, man må anlægge på skattestoppet fremadrettet?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Jeg skal gerne gå til bekendelse og sige, at der også er andre skatter end lige præcis arbejdsindkomstskatter, der bliver sat ned.
Vi sætter aktieindkomstskatten ned fra 45 og 43 til 42 pct. og fra 28 til 27 pct., og vi laver faktisk også et bundfradrag i den positive kapitalindkomst, der skal tillægges i topskatteberegningen.
Så der er faktisk områder, hvor vi ikke bruger alle pengene til at sætte arbejdsindkomsten ned, men hvor vi kan se at der er nogle skævvridninger i systemet og i forhold til arbejdsindkomst, og det er for at matche, at der ikke er en forskel for hovedaktionærer på, om man tager overskuddet fra selskabet ud som udbytte eller som aflønning.
Så er der spørgsmålet om overgangsreglerne.
Men vi har lavet en overgangsordning, hvor vi holder fast i princippet om symmetri, og vi behandler aktierne, som om de var teknisk solgte den 1. januar 2010 med den markedsværdi, der måtte være.
Det betyder så også, at skulle man have oplevet det modsatte af hr. Anders Samuelsens regnestykke, nemlig at man har købt til 500.000 kr., haft en gevinst op til 800.000 kr. på det tidspunkt, hvor salget var, og derefter oplever et fald, ja, så får man faktisk et fiktivt fradrag.
Man kan også spørge sig selv, om det var rimeligt at gennemføre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Hr. Torsten Schack Pedersen sagde, at vi skal have alle elementerne med i vurderingen af den her nedsættelse af emballageafgiften på vin- og spiritusflasker.
Det er jeg enig i, og der mangler jeg altså nogle elementer i den fremstilling, som ordføreren har givet.
Vi har et velfungerende system, der også giver basis for en del arbejdspladser.
Jeg har godt set den indvending, at det er arbejdspladser, der er finansieret via et særligt afgiftssystem, men det fungerer faktisk godt.
Og der er udviklet en teknologi, som er ny, for behandlingen af de indsamlede flasker.
Endelig manglede ordføreren i sin vurdering, hvad der sker i miljøet, hvis vi ikke i samme omfang som hidtil genanvender flasker, men får dem sendt til omsmeltning.
Der står her i bemærkningerne og ministerens fremsættelse, at den foreslåede halvering af emballageafgiften ikke vurderes i noget videre omfang at påvirke mængden af affald, der smides i naturen.
Det er en kæmpe usikkerhed om, hvad det betyder for natur og miljø med hensyn til flaskeaffald.
Og det synes jeg hører med til vurderingen af det her.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
At sige, at det, at man valgte at nedsætte en skattekommission efter valget, var sådan en slags hensyntagen til oppositionen, synes jeg altså er godt fundet på.
Det var også synd, at de havde tabt valget igen, og de ville også gerne have den skattekommission, og godt nok skød vi den eklatant og hårdt ned under valgkampen og brugte den til at true vælgerne med alle mulige ting, men fair nok, lad dem da få den, så får de den skattekommission – det lyder på skatteministeren, som om det slet ikke er af egen vilje, at han har lavet en skattereform.
Jeg vil bare sige, at hvis man ville tage hensyn, og hvis man ville have, at vi skulle blive glade for det, skulle man i hvert fald have lavet en noget anderledes reform.
Der er blevet snakket meget om lejerne.
Tilbage står, at der ikke er taget hensyn til de stigende huslejer i fordelingsvirkningen.
Og jeg vil give ministeren en ny chance for at sige, om der kan gives en garanti for, at ingen lejere vil ende med at tabe på skattereformen som en følge af, at deres husleje kommer til at stige.
Kan man give den garanti?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Nej, det var ikke synd for oppositionen, at den tabte valget, det var velfortjent.
For vælgerne gennemskuede, at der ikke var noget bedre alternativ til den nuværende regering.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, om det var synd for nogen, men et spørgsmål om, at vi havde et ærligt ønske om at række hånden frem til et samarbejdende folkestyre.
Og deraf kan man så bare drage den lære, at det altså ikke nytter noget at forsøge at lave et samarbejdende folkestyre, hvis man bagefter skal kritiseres for ens gode vilje.
Jeg må også bare sige, at da Skattekommissionen fremlagde sit forslag til en skattereform, var hr. Jesper Petersens partifælle og gruppeformand, hr. Ole Sohn, ude at sige, at det var en god reform med gode forslag, den lå inden for skiven.
Så jeg synes egentlig, at vi er kommet langt, dog ikke så langt, at det er sådan, at Socialistisk Folkeparti vil være med til at sætte skatten ned på arbejde.
Med hensyn til spørgsmålet om lejerne vil jeg sige: Ja, det er ikke taget med i de fordelingsvirkninger, der er i lovforslaget.
Det blev også tilkendegivet på et åbent samråd tidligere på ugen.
Og nej, jeg kan ikke give en garanti for, at der ikke et sted sidder en i en lejebolig med f.eks. så store energiudgifter eller andet, at de stigninger, der er på energiområdet, vil betyde, at de overstiger gevinsten på arbejdsindkomst.
Men for den almindelige lejer vil der være en markant større gevinst, end der er huslejestigning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Når der er mindre grænsehandel
, og når der ikke foregår en eksport alene af afgiftsmæssige årsager, så mindsker vi altså transporten, og dermed mindsker vi CO2-udslippet, så derfor er der en miljøgevinst ved forslaget.
Og jo, det giver en finansiering, og det er altså med til at sikre, at vi får en skattereform, der giver markante nedsættelser af skatten på arbejde og fremmer miljørigtig og klimarigtig adfærd, og det synes vi i Venstre er en rigtig, rigtig god cocktail.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Så mindre genbrug giver altså åbenbart en positiv effekt på miljøregnskabet, hvis jeg skal forstå det argument rigtigt.
Jeg vil gerne tage fat et andet sted, nemlig diskussionen om bilafgifter i forbindelse med partikelfiltre, idet der skal lægges en afgift på 1.000 kr. på dieselbiler, som ikke har installeret et partikelfilter.
Mener hr. Torsten Schack Pedersen, at det er nok til at få folk, der i dag har en dieselbil, som altså udleder partikler, der fører til luftforurening og sygdomme, til rent faktisk at få installeret et filter?
Hvis ikke det er tilfældet, så handler det jo bare om at skaffe penge til at give de her skæve skattelettelser, men hvis der er en effekt, så er der måske noget at komme efter for miljøet.
Men som jeg har forstået det, er partikelfiltre for dyre at få installeret, til at det rent faktisk ville kunne svare sig.
Så drejer det sig kun om at kræve penge op for at give skæve skattelettelser, eller kan vi regne med, at der faktisk kan forventes en adfærdsændring i forbindelse med det her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Den energi, der bruges, når flasker omsmeltes, er jo omfattet af CO2-kvote-systemet, så derfor er der ikke nogen ændring i CO2-udslippet som følge af, at der sker omsmeltning.
Tværtimod kan man sige, at der jo er en større sandsynlighed for, at CO2-udslippet gennem transportsektoren falder, fordi der altså kommer til at ske en nedgang i grænsehandelen, og derfor er der jo altså gode miljøaspekter i det her.
Man skal bare huske at have alle elementerne med, og det tror jeg ikke helt SF's ordfører fik.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Hvis jeg må fortsætte, hvor hr. Klaus Hækkerup slap omkring emballageafgiften, vil jeg sige, at vi jo er ovre i den del af skattereformen, som skulle være de grønne forslag, men med det samme er vi i den her diskussion om provenuet, hvad jeg også kan synes er en smule besynderligt at se, og som der også bliver sat spørgsmålstegn ved fra flere sider.
Men er det ikke rigtigt, at der, hvis vi holder op med at have det gode danske system med genbrug af flasker, som fungerer nu, og går over til, at flasker bliver knust, smeltet om, så er en øget miljøbelastning ved den proces i forhold til at have genbrug af flaskerne som i dag?
Det her skulle jo gerne være grønt, men som jeg ser det, ender vi faktisk med at have noget, der bliver mindre grønt, hvis man halverer emballageafgiften, sådan som regeringen gerne vil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Som jeg sagde, er vi ude i en måske lidt finere afgiftsbotanik, men lad os så tage den helt formelle beskrivelse af det.
Nu ved jeg jo tilfældigvis også, at hr. Klaus Hækkerup er uddannet økonom, så jeg vil tillade mig at bruge en økonomterm og den beskrivelse af det, når vi taler skattepolitik.
Der er noget, der hedder en Lafferkurve.
Der er simpelt hen en grænse for, hvad provenuet bliver, når man sætter en afgift op.
Det er klart, at man, hvis man opkræver 100 pct. afgift af noget, så ikke får noget i provenu, mens at man, hvis man sænker den lidt, får et større provenu.
Og på et eller andet tidspunkt rammer man det her knækpunkt, hvor man får et fornuftigt provenu og har en fornuftig adfærdsmæssig virkning, og det er altså det, vi er inde i her.
Jeg indrømmer, at det ser lidt besynderligt ud, at vi får mere provenu ved at nedsætte en afgift, men det er altså, fordi det har nogle adfærdsmæssige virkninger, og fordi der spiller grænsehandel og godtgørelse og alt muligt andet ind.
Så jeg er helt sikker på, at provenuberegningerne holder vand, men jeg indrømmer, at det ikke helt er den måde, vi normalt plejer at se afgiftssystemet opføre sig på.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jo, men jeg synes alligevel, det er imponerende, at man kan nå så store tal.
Men det var sådan set ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Hvorfor har regeringen, der nu gerne vil genbruget af flasker til livs, og har lavet en beregning, der viser så store samfundsøkonomiske nettogevinster og så store gevinster for forbrugerne, så ikke helt fjernet afgiften?
Det var det, der var mit spørgsmål.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg kan sådan set sagtens følge hr. Klaus Hækkerup i hans forundring over, at det giver et større provenu, når afgiften sænkes.
Det virker jo noget modsatrettet af, hvad vi normalt forventer, og derfor forstår jeg såmænd godt den forundring.
Det her er jo et lidt specielt tilfælde, og det specielle her er, at når man eksporterer flaskerne, får man en afgiftsgodtgørelse, og at når afgiften sænkes, bliver eksporten af flasker mindre, og det mindsker også grænsehandelen, at prisen på vin og spiritus bliver nedsat i Danmark.
Og selv om nedsættelsen med 1 kr. måske ikke lyder af meget, har den altså en betydning for, hvordan strømmene bevæger sig bl.a. i form af grænsehandel.
Så jo, provenuberegningerne er fuldstændig korrekte.
Men det er rigtigt, at det er, fordi vi er ude i noget, som opfører sig lidt anderledes, fordi der altså er grænsehandel og en godtgørelse af afgiften inde over, hvad vi jo normalt ikke opererer med, når vi kigger på provenuet på afgifter.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Tak for det.
Det her lovforslag indeholder jo også spørgsmålet om en emballageafgift på vin- og spiritusemballager.
Afgiften er i dag på 2 kr., den nedsættes til 1 kr., og af beregningsskemaet i lovforslaget et fuldkommen uigennemtrængeligt beregningsskema, som vi vil spørge ind til med spørgsmål - fremgår det, at den nedsættelse på 1 kr. på samtlige vin- og spiritusflasker i Danmark har en samfundsøkonomisk nettogevinst på 125 mio. kr., og at forbrugerne får en gevinst på 113 mio. kr.
Det synes altså, som om det at fjerne den ene krone i afgift kan skabe en lykke for både samfundsøkonomien og forbrugerne.
Og så er mit spørgsmål: Hvorfor fjerner man den så ikke helt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg gentager gerne, at der er enighed i Venstre.
Det ville da være rart, hvis vi kunne få klarhed på det spørgsmål.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg er jo bekendt med, at skatteministerens sportslige fortid handler om gymnastik og ikke om dartspil, og det tror jeg altså også er meget godt.
Der er jo en ret væsentlig forskel på at sige, at noget ligger inden for skiven, og så på at sige, at det rammer plet.
Med den der dartmetafor får man jo også sagt, at der er langt endnu.
Og jeg tror ikke, at der var nogle, der i forbindelse med kommentarerne til Skattekommissionen efterfølgende var i tvivl om, at vi mente, at udspillet var for skævt, og at der skulle andre boller på suppen, for at vi ville være med.
Det tror jeg står klart for i hvert fald alle andre end skatteministeren, at det var vores standpunkt.
Jeg synes altså, at det er lidt bagvendt at sige det her med, at det var af hensyn til oppositionen, at man rakte hånden frem.
Hvis man vil lave en skattereform, som er så pilskæv, og som bidrager til uligheden i samfundet, sådan som man har gjort her, bør man lægge den frem inden et valg, så vi kan få en reel diskussion af den.
Der kan ikke gives en garanti for, at lejerne ikke taber.
Og det skulle altså være dem, som har nogle meget høje energiafgifter, det drejer sig om, og det har de måske, fordi regeringen tager fra Landsbyggefonden, så der ikke kan laves de renoveringer, som man mange steder gerne vil lave.
Det kan hænge sådan sammen.
Vil man give andre indrømmelser til lejerne nu, hvor man tager noget fra dem i forbindelse med huslejen?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er rigtigt, at der som dartspiller er forskel på at ramme skiven og ramme plet.
Derfor har regeringen også sammen med Dansk Folkeparti gennemført en række ændringer i det udspil, som Skattekommissionen kom med.
Man kan faktisk sige, at det kun var grundlaget for det udspil, regeringen præsenterede, og derfra er der sket yderligere justeringer, hvilket faktisk betyder, at fordelingsvirkningerne af skattereformen er mindre end dem, som Skattekommissionen foreslog.
Til gengæld er velfærdsstigningen og arbejdsudbuddet så også mindre.
Det er nemlig sådan, at det, der har været vores sigte, har været at lave en skattereform, som skaber vækst og velstand, som giver et større arbejdsudbud, som bl.a. betyder, at vi får 5,5 mia. kr. mere til at sikre, at vi har et godt sundhedsvæsen, en god uddannelsessektor, en social struktur, der gør, at landet kan fortsætte med at have de velfærdsgoder, vi kender i dag, fordi vi får et mere dynamisk arbejdsmarked, vi får flere, der gerne vil blive på arbejdsmarkedet, flere, der gerne vil arbejde mere, og forhåbentlig vil det også give en større tilskyndelse til, at unge mennesker tager en uddannelse.
Det sker alt sammen, fordi vi sænker skatten på arbejdsindkomster.
Er det virkelig så slemt, at skatten bliver sat ned?