Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jeg ser frem til debatten i dag.
Den årlige forespørgselsdebat om rigsfællesskabet er en tradition, der vidner om, at rigsfællesskabet er værdifuldt for os alle.
Danmark, Færøerne og Grønland er tæt forbundet gennem vores historie, vores kultur og gennem mennesker.
Det skal vi også være i fremtiden.
Jeg ønsker et moderne og fleksibelt rigsfællesskab – et fællesskab, hvor der er plads til, at vi er forskellige, hvor vi kan tale åbent og fordomsfrit om fælles udfordringer og løse dem sammen, og hvor der er langt mere, der samler os end skiller os.
Jeg lægger vægt på et stærkt samarbejde i gensidig respekt, og regeringen har et godt og konstruktivt samarbejde med landsstyret på Færøerne og med landsstyret i Grønland.
Det vil jeg gerne sige tak for her i dag.
Rammerne om vores samarbejde er selvstyreordningerne.
Næsten alle vigtige beslutninger om det færøske og det grønlandske samfund træffes i dag på Færøerne og i Grønland.
Og der er mulighed for at overtage yderligere kompetence, når man selv ønsker det.
Danmark, Færøerne og Grønland samarbejder på en lang række områder til gavn for vores befolkninger: på udenrigsområdet, på råstofområdet og på retsområdet.
Og vi samarbejder om forskning, om finansielle forhold og om de opgaver, som forsvaret skal løse.
Færøerne og Grønland har selv ansvaret for den økonomiske politik og for at træffe de beslutninger, som skal sikre velfærden i fremtiden.
Sådan skal det selvfølgelig være.
Det respekterer regeringen fuldt ud.
Men vi følger også Færøernes og Grønlands økonomiske udvikling tæt, for en sund færøsk og grønlandsk økonomi er ikke kun vigtig for befolkningerne på Færøerne og i Grønland, det er også vigtigt for et ligeværdigt rigsfællesskab.
Der er forskel på Færøernes og Grønlands økonomiske situation, men begge lande står over for store økonomiske udfordringer, især på lidt længere sigt.
Regeringen drøfter derfor også løbende den økonomiske situation med Færøernes landsstyre og Grønlands landsstyre, ligesom vi orienterer om de udfordringer, som dansk økonomi har været igennem.
I Danmark har vi gennemført reformer for at få styr på økonomien, og hvis Færøerne og Grønland ønsker at bruge vores erfaringer, er vi selvfølgelig klar til det.
På Færøerne er der økonomisk fremgang, og ledigheden er lav, men der har i flere år været underskud på de offentlige finanser, og det har ført til øget gældssætning.
Det sker i en situation, hvor det ellers går usædvanlig godt i fiskeriet og i fiskeindustrien, og hvor de offentlige indtægter derfor er større end normalt.
Der er samtidig udsigt til et stigende offentligt udgiftspres i de kommende mange år, bl.a. kommer der flere ældre medborgere, som vil få brug for omsorg og tryghed.
Det stiller Færøerne i en situation, hvor der er stort behov for at forbedre de offentlige finanser.
Færøernes Økonomiske Råd har beregnet, at der er brug for at forbedre budgettet med 750 mio. kr.
Det svarer til 5 pct. af BNP.
Færøernes Økonomiske Råd vurderer også, at den finanspolitiske holdbarhed på Færøerne kan sikres, men det afhænger af den politiske vilje og de politiske valg.
Der er behov for reformer.
Grønland er udfordret, både i forhold til vækst, beskæftigelse og finanspolitisk holdbarhed.
Vi har flere gange drøftet den økonomiske situation i Grønland her i Folketinget, senest ved forespørgselsdebatten den 5. februar.
Der har i nogle år været store forhåbninger til nye indtægter fra Grønlands råstoffer, men desværre er de ikke blevet indfriet endnu.
Forventningerne er dæmpet betydeligt det seneste år, der er sket en opbremsning i efterforskningerne, og det har svækket konjunkturerne og udsigterne på lidt længere sigt.
Råstofferne er dog fortsat det erhverv, der vurderes bedst at kunne sikre nye indtægter til Grønland.
I det vigtige rejefiskeri er kvoterne sænket med over 40 pct. siden 2011, og biologer anbefaler, at kvoterne skal være endnu mindre.
Heldigvis er priserne steget, det trækker den anden vej, og der er fortsat høje indtægter fra rejefiskeriet.
Den økonomiske aktivitet i Grønland er faldet.
Mange mennesker er uden arbejde, og der er også store strukturelle udfordringer på arbejdsmarkedet.
En af de væsentligste er uddannelsesniveauet.
Kun omkring halvdelen af en ungdomsårgang får en kompetencegivende uddannelse.
Det ved jeg landsstyret er meget opmærksom på, for det er de unge, der skal skabe fremtidens Grønland, et Grønland med en selvbærende økonomi.
Fra regeringens side er vi indstillet på at hjælpe med samarbejde og rådgivning i forhold til uddannelserne, hvis landsstyret måtte ønske det.
Den offentlige økonomi i Grønland er under pres.
Der er underskud på finansloven.
Der er brug for forbedring på kort sigt.
Hertil kommer, at der bliver mange flere ældre medborgere i de kommende år.
Ligesom på Færøerne vil det også medføre et yderligere pres på de offentlige finanser i Grønland.
Grønlands Økonomiske Råd har senest beregnet, at der er behov for budgetforbedringer på 900 mio. kr. eller det, der svarer til 6½ pct. af BNP.
Det er kravet, når der skal sikres balance mellem indtægter og udgifter på lidt længere sigt.
Der skal findes nye indtægter, og der skal gennemføres reformer, der sænker de offentlige udgifter, og begge dele er nødvendige.
Derfor er det godt, at landsstyret arbejder på en samlet holdbarheds- og vækstplan, som vil blive præsenteret i løbet af i år.
Temaerne for planen vil bl.a. være uddannelser og reformer af velfærden.
Formanden for Grønlands Økonomiske Råd, professor Torben M. Andersen, har udtalt, og jeg citerer: Hvis man ikke får gjort noget, bliver det kun værre, når vi ser fremad.
Nu er det virkelig på høje tid, at man får taget nogle initiativer og gennemført nogle reformer.
Citat slut.
Regeringen har tilbudt at samarbejde og hjælpe med det administrative i forhold til reformer og forslag, som landsstyret planlægger at gennemføre.
Landsstyret har sagt ja til et samarbejde om en grønlandsk budgetlov, hvor vi fra dansk side gerne bidrager med vores erfaringer.
Sagen om en ny serviceleverandør på Thulebasen har fået stor opmærksomhed både i Grønland og her i Danmark.
Det er en vigtig sag, og det er regeringens klare holdning, at Thulebasen fortsat i størst muligt omfang skal komme Grønland til gode.
Udenrigsministeriet forhandler sammen med selvstyret i øjeblikket med USA om en løsning, og som jeg forstår udenrigsministeren, er forhandlingerne inde på et konstruktivt spor.
Færøerne har indledt en dialog med EU om et styrket og mere bredt samarbejde på det økonomiske og handelspolitiske område, og regeringen er selvfølgelig klar til at hjælpe Færøerne med det.
Grønland er også på vej mod et bredere samarbejde med EU.
I marts måned underskrev landsstyreformanden, Europa-Kommissionens formand og jeg selv en fælleserklæring om Grønlands partnerskab med EU.
Det er en vigtig erklæring.
Den sender et stærkt signal om, at vi ønsker at udvide og styrke vores samarbejde, f.eks. inden for råstoffer, klima og energi, forskning og turisme.
Sælskind er et andet område, hvor Grønland og Danmark har et tæt samarbejde om Grønlands interesser i EU.
Afsætningen af grønlandske sælskind er alvorligt påvirket af negative kampagner mod sælfangst, og regeringen har derfor sammen med landsstyret arbejdet internationalt for at sikre Grønlands sælfangst som et bæredygtigt og helt legitimt erhverv.
Vi har gjort det klart i EU, at Kommissionen må informere om og udrydde misforståelser i forhold til EU's importforbud og Inuit-undtagelsen.
EU's sælforordning skal nu ændres, så den opfylder de betingelser.
Vi har et meget tæt dansk-grønlandsk samarbejde om at varetage Grønlands interesser i de aktuelle forhandlinger.
Vi har et stærkt fællesskab, som jeg er stolt af, og som vi skal holde fast i og udvikle.
Når vi lægger kræfterne sammen, kan vi mere.
Rigsfællesskabet gør os alle større.
Tak for ordet.