Ulla Tørnæs (V), 2008-12-05:
Jeg vil gerne indledningsvis slå fast, at jeg synes, at der er mange positive elementer i Socialdemokraternes beslutningsforslag, som vi behandler her i dag.
Der foreslås oprettet en demokratifond, der foreslås at give støtte til politiske partier, og endelig sættes der særlig fokus på unge og retssektoren.
Men selv om jeg synes, at der er mange positive elementer i beslutningsforslaget, vil jeg ikke desto mindre anbefale Folketinget at afvise forslaget.
Jeg skal senere vende tilbage til hvorfor, men først lige et par ord om vigtigheden af demokrati og menneskerettigheder i udviklingslandene.
Fremme af demokrati og menneskerettigheder i udviklingslandene er en kerneprioritet i dansk udviklingsbistand.
Regeringen finder det helt afgørende, at udviklingslandene selv fører en fornuftig politik baseret på respekt for menneskerettigheder, retsstatsprincipper, demokrati og antikorruption for derigennem at bekæmpe fattigdom og fremme bæredygtig udvikling.
For yderligere at styrke fokus på demokrati og menneskerettigheder i udviklingslandene er regeringen lige netop nu i gang med at udarbejde en ny strategi for det her område.
Danmark har en lang tradition for - og har også gode erfaringer med - fremme af demokrati og menneskerettigheder i udviklingslandene.
Det skyldes bl.a., at vi har en sammenhængende udviklingsbistand, hvor de forskellige indsatser tænkes sammen og gensidigt er med til at forstærke hinanden.
Det vil vi gerne blive endnu bedre til, og derfor har vi igangsat den nævnte strategiproces.
For at formulere strategien har vi konsulteret både ressourcepersoner herhjemme og også udenlandske eksperter, og jeg forventer snart at kunne sende et udkast til strategi i høring.
Et af elementerne fra strategien, som jeg gerne vil fremhæve her, er behovet for at arbejde med politiske processer i udviklingslandene.
Den internationale debat om demokratisering viser, at der netop er behov for større fokus på politiske processer.
Vi skal ikke alene arbejde med de tekniske regler og procedurer omkring valglovgivning og styrkelse af parlamenternes administration, der er også behov for at styrke parlamenterne mere grundlæggende, og der er ydermere behov for at bidrage til demokratisering og egentlig kapacitetsopbygning af de politiske partier i udviklingslandene.
Vi ved jo alle, at partierne jo er helt afgørende for at sikre bl.a. den parlamentariske kontrol, som jo igen er en vigtig funktion i forhold til at skabe velfungerende demokratier.
Hvordan vi helt nøjagtigt kan bidrage til den del, vil vi se nærmere på, men jeg lægger op til, at det skal være en del af den nye strategi, at vi fremover skal kunne arbejde også med politiske partier.
Men hvordan vi som sagt bedst griber det an, vil vi gerne drøfte som et åbent led i udarbejdelsen af strategien for demokrati og menneskerettigheder.
Og jeg vil selvfølgelig også gerne invitere Folketingets partier til at bidrage i forbindelse med den offentlige høring.
Så lige et par ord om beslutningsforslagets konkrete elementer.
Jeg vil gerne understrege, at beslutningsforslagets overordnede mål allerede forfølges, i og med at det er en kerneprioritet i dansk udviklingsbistand at arbejde med demokrati og menneskerettigheder.
Så målene forfølges allerede inden for de eksisterende bistandspolitiske instrumenter.
Det gælder elementerne fremhævet i delforslagene om en demokratifond, fremme af demokrati og menneskerettigheder blandt unge og opbygning af retssystemer.
Lad mig derfor kort ridse nogle af de igangværende indsatser op.
For det første er der den direkte bilaterale bistand til programsamarbejdslandene.
I 2007 bevilgede regeringen 800 mio. kr. til nye bilaterale programmer og projekter til støtte for god regeringsførelse og demokrati og menneskerettigheder.
I Uganda har Danmark f.eks. bidraget betydeligt til gennemførelse at den grundlovsbestemte gratis retshjælp til de fattige.
For det andet ydes støtte til danske og udenlandske ngo'er gennem forskelligartede indsatser, der fremmer folkelig deltagelse og civilsamfundets og de unges deltagelse i demokratiseringsprocesser, og her vil jeg gerne fremhæve både Afrikakommissionens og regeringens nye civilsamfundsstrategi.
For det tredje ydes støtte via særlige initiativer som den særlige ramme til fremme af demokrati og menneskerettigheder, stabiliserings- og konfliktrammen, Det Arabiske Initiativ, Naboskabsprogrammet og samarbejdet med Folketingets administration og Ombudsmanden.
Lad mig slutte med at understrege, at demokratiseringsprocesser er komplekse, at de kræver langvarige og ikke mindst sammenhængende og fokuserede indsatser, og i den sammenhæng er det vigtigt at slå fast, at Socialdemokratiets forslag om etablering af en demokratifond ville fungere, sådan som jeg ser det, som en uhensigtsmæssig parallelstruktur, som jeg mener vi skal gøre alt for ikke at vende tilbage til.
Vi så det jo for nogle år tilbage, hvor den danske indsats var alt for fragmenteret, og derfor nedlagde vi også den tidligere Demokratifond.
En evaluering viste, at der kunne konstateres en varig og positiv effekt på deltagernes personlige plan og nære miljø gennem besøg og udveksling af parlamentarikere, men derimod ingen bredere effekt på den generelle demokratiudvikling i landene.
Indsatser af denne type sætter ikke i sig selv gang i udviklingsprocesser med øget demokratisering.
Jeg tvivler derfor på, at en ny cigarkasse som en særskilt demokratifond vil være det mest effektive instrument til at fremme demokratisering.
Lad mig til sidst opfordre partierne her i Folketinget til som sagt at engagere sig i den kommende høring om strategien for demokrati og menneskerettigheder med henblik på at styrke vores i forvejen gode indsats, og lad os frem for alt tage en fordomsfri debat om, hvordan vi bedst kan tilrettelægge arbejdet med fremme af demokrati i udviklingslandene, som jeg som nævnt også lægger op til i fremtiden kan omfatte et samarbejde med politiske partier.