runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2015-03-27:
Jeg kan godt høre Enhedslistens ordførers logik, og det giver mig næsten lyst til at spørge tilbage, og det må jeg jo hellere gøre, første gang jeg har ordet, så Enhedslistens ordfører kan svare: Vil Enhedslistens ordfører også konkludere, at hvis der kommer flere frivillige, og hvis en højere procentdel af de frivillige, vi ser i vores samfund, er frivillige inden for f.eks. ældreplejen, så er det noget skidt, så betyder det ringere velfærd?
Altså, der er en eller anden indbygget determinisme i det regnestykke, Enhedslistens ordfører stiller op, som jeg ikke er enig i, og derfor synes jeg heller ikke, at vi skal kaste en masse ressourcer og krudt og kræfter efter sådan en meget numerisk analyse af, hvad der sker ude i vores velfærdssamfund.
Jeg tror, det vil være begrænset, hvad vi får ud af det.
Og det er da vigtigt at råbe vagt i gevær.
Det regner jeg med at lokale ældreråd og andre gør, hvis de ser, at frivillige går ind og erstatter faglært personale, hvor der er brug for faglært personale.
Men min oplevelse, når jeg har været rundt i hele landet, som jeg har været det sidste halve år, og besøgt plejecentre, er, at der bliver tilført så meget livsværdi, så meget glæde, meget mere, end man før i tiden ville finde på plejecentre, ved at der er frivillige – alt fra besøgshunde og besøgsvenner til vågemænd og vågekoner, der sidder og sørger for, at ingen skal dø alene i det her land.
Det er en kæmpemæssig værdi, og det er jo med til at supplere den velfærd og den omsorg, som kommunalt og offentligt ansatte velfærdsmedarbejdere giver, men mange steder er det faktisk også med til at udvikle og sørge for, at man bliver udfordret på, hvordan man gør tingene, og hvad det er, der er det vigtigste og det centrale.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi kunne have den positive tilgang til de mange frivillige, der gør en kæmpeindsats.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Jeg kan forstå, at ordføreren heller ikke kan se, at der er nogen problemer med den her øgede brug af frivillige – eller har jeg misforstået noget?
Når man ser på de eksempler, jeg nævnte, om, hvordan kommunerne annoncerer, og hvad det er, de annoncerer efter, skulle der så måske alligevel melde sig en lillebitte betænkelighed ved, at virkeligheden måske ser lidt anderledes ud?
Hvad virkeligheden angår, har jeg jo refereret til en FOA-undersøgelse, der viser noget andet, nemlig at de ansatte er blevet spurgt direkte, om de oplever, at deres opgaver – altså de opgaver, som de selv tidligere har udført – i dag bliver udført af frivillige, og det er der altså en hel del der gør.
De undersøgelser kan vi jo så slå hinanden i hovedet med.
Jeg tror, at der kan findes mange andre eksempler, der underbygger min opfattelse af virkeligheden, nemlig at der er grund til en vis betænkelighed.
Derfor vil jeg da spørge ordføreren: Var det så ikke en god idé, at vi fik iværksat en ordentlig undersøgelse, der belyste, om jeg så må sige, begge sider af den her problemstilling?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-27:
Tak for det.
I takt med at kommunerne og regionerne effektiviserer og desværre også i nogle tilfælde beskærer kernevelfærden på især børne-, unge- og ældreområdet, bliver man stadig mere afhængig af den hjælp, man kan hente hos frivillige på de kommunale og regionale institutioner.
Det er typisk på pleje- og aktivitetscentre for ældre, men vi oplever det også på skole- og biblioteksområdet og selv inden for socialpsykiatrien.
Det er forskelligt, hvordan den her type frivillighed er organiseret.
Nogle steder er de frivillige organiseret i en forening, der samarbejder med kommunale institutioner, og andre steder er det kommunerne selv, der organiserer de frivillige.
I SF er vi store tilhængere af det frivillige arbejde, både fordi de frivillige og deres organisationer kan bibringe den offentlige opgaveløsning nogle elementer og en tilgang til arbejdet, som ikke nødvendigvis ligger i den traditionelle faglighed hos de professionelle, men også fordi vi ønsker at inddrage det civile samfund i opgaveløsningen.
Det styrker medborgerskabet og sammenhængskraften i samfundet.
Men det er altså fortsat vigtigt, at kommunerne holder tungen lige i munden, fordi man i takt med de stigende effektiviseringskrav og besparelser risikerer at presse fagprofessionelle ud, fordi man bliver direkte afhængig af frivillige i plejen af f.eks. vores ældre.
Det går ikke, både fordi vi fortsat har brug for flere fagprofessionelle hænder i bl.a. daginstitutioner og i ældreplejen, men også fordi frivillige ikke er omfattet af arbejdspligten, loyalitetspligten og tavshedspligten i medfør af forvaltningslovens § 27.
Det betyder, at både de frivillige og borgere med behov for hjælp kan blive bragt i helt umulige situationer, men også at vi ikke får glæde af det helt særlige, som de frivillige kan bibringe det sociale arbejde eller børn og unge i daginstitutioner og på skoler.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Mange tak.
Den forespørgsel, vi har rejst, lyder som følger: Hvad kan ministeren oplyse med hensyn til kommuners og regioners brug af frivillige, herunder i hvilket omfang kommuner og regioner selv hverver og organiserer frivillige, i hvilket omfang det sker via aftaler med de frivilliges organisationer, i hvilket omfang frivillige erstatter faguddannet personale, samt hvad kommuner og regioner gør for at undgå, at det sker?
Lad mig først sige lidt om, hvad forespørgslen ikke drejer sig om.
Den drejer sig ikke om, hvorvidt det er godt eller mindre godt, at rigtig mange mennesker gerne vil gøre en frivillig indsats på en lang række samfundsområder.
Det er ikke bare godt, det er vældig godt.
Det er et sundhedstegn i et samfund, at så mange mennesker gerne vil bidrage med frivilligt arbejde med alt fra at lave kaffe i forsamlingshuset, være idrætstræner, besøgsven for ældre mennesker eller hjælpe til med at integrere flygtninge.
Alle er enige om, at det er en god ting, og det er ikke det, vi ønsker at diskutere her i dag.
Forespørgslen er rejst, fordi der også er en bagside af medaljen.
Der er rigtig meget, der tyder på, at især kommunerne bruger frivillige meget offensivt.
De annoncerer selv efter frivillige til at løse en lang række opgaver, som det er det offentliges ansvar at løse.
Der er ligefrem udtænkt en helt ny sprogbrug om samskabelse for at give ideologisk rumklang til den her øvelse.
Det vækker bekymring hos de ansatte for, at frivillige bruges til at fylde hullerne ud efter de mange nedskæringer, der har fundet sted gennem de seneste 5-6 år på en række velfærdsområder.
Det vil sige, at det er en bekymring for, at frivillige fortrænger ordinært ansatte.
Det bør vække til eftertanke, for i det omfang, det sker, er det til skade for alle parter – for den frivillige selv, for de borgere, der skal hjælpes, for de offentligt ansatte og for kvaliteten i den service, det offentlige skal yde, hvilket jeg vil uddybe senere i min ordførertale.
Derfor har vi ønsket en fordomsfri debat om den måde, kommunerne anvender frivillige på, så jeg er jo rigtig spændt på, hvordan de andre partier og ikke mindst ministeren vil tage imod det.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Det forslag til vedtagelse, som ordføreren er med på, handler udelukkende om at fjerne barrierer.
Der er ikke den mindste lille betænkelighed eller noget forsøg på at beskrive, at der også kan være en anden side af den her øgede brug af frivillige, nemlig, som ordføreren selv var inde på, vigtigheden af, at man ikke får sløret grænserne imellem, hvad der er den frivilliges opgave – i gåseøjne – og hvad der er de ansattes opgave – uden gåseøjne.
Det er vigtigt, og der synes jeg at det var en positiv ordførertale.
Jeg kan bare ikke afspejle den i handlingen.
Så vil jeg lige spørge ordføreren: Hvad ved vi egentlig helt konkret om, hvordan det foregår, ud over at vi kan se, at flere og flere kommuner i større og større omfang bruger frivillige, samtidig med at man jo på alle kernevelfærdsområderne oplever at der sker nedskæringer i antallet af ansatte?
Finn Thranum (V), 2015-03-27:
Jamen som jeg sagde før til spørgeren, ser jeg ikke problemstillingen så kraftigt som spørgeren.
Jeg anerkender, at der kan være nogle barrierer eller nogle overgange, hvor det kan være svært nogle gange at vurdere, hvad der er til den professionelle, og hvad der er til den frivillige.
Men nu har spørgeren jo haft mulighed for at fremkomme med sin skepsis i forhold til det, og det har ministeren jo også hørt, så mon ikke, at det måske kan indgå i en eller anden overvejelse eller i et eller andet svar, når det kommer så langt.
Det tænker jeg måske.
Men det ændrer ikke på, at vi har lavet dette fælles forslag til vedtagelse, alle de andre partier undtagen Enhedslisten.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Tak til ordføreren for, synes jeg, et afbalanceret indlæg.
Det kneb så lidt til sidst med det der forslag til vedtagelse, men lad det nu være.
Det synes jeg var nogle gode formuleringer.
De eksempler, som ordføreren nævnte på, hvad frivilligt arbejde er, kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvorfor er man så med på et forslag til vedtagelse, der overhovedet ikke kigger på den side af sagen, og hvad er ordførerens forslag til, hvordan vi kan sikre – i en situation, hvor det jo er helt tydeligt, at omfanget af det frivillige arbejde vokser, og det dokumenteres også af rapporter, som regeringen selv har forholdt sig til – at vi får den meget klare arbejdsdeling imellem den frivillige og de ansatte, som ordføreren egentlig beskrev så udmærket?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-27:
Det vil jeg gerne svare på, for det bekræfter jo det, jeg sagde indledningsvis, at hr. Finn Sørensen søger efter nye barrierer for det frivillige arbejde i modsætning til det, man forsøger at give indtryk af.
Jeg synes, det er afgørende, at vi ikke bilder os selv ind i Folketinget, at alting skal styres med love og regler her fra Christiansborg.
Det, der ligger, er jo et sæt spilleregler, der er aftalt også med Frivilligt Forum, HK Kommunal, FOA, Socialpædagogerne, Faglige Seniorer, Dansk Sygeplejeråd, Dansk Socialrådgiverforening, Samvirkende Menighedsplejer og andre organisationer, et sæt spilleregler, som jeg synes på forbilledlig vis fortæller, hvordan samarbejdet bør være.
Derfor synes jeg ikke, at der er grund til, at Folketinget yderligere opstiller barrierer med nye regler for, hvordan civilsamfundet bidrager til at skabe velfærd i Danmark.
Finn Thranum (V), 2015-03-27:
Tak, fru formand.
Da Venstres skatteordfører ikke kan være til stede i salen, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Bekæmpelse af skattely er globalt kommet i fokus de senere år. Danmark deltager aktivt i kampen mod skattely, for det er ikke rimeligt, når borgere og virksomheder snyder i skat.
Man skal betale den skat, man skal, man skal ikke kunne selvbetjene sig til lavere skat ved at flytte penge i skattely.
Tilbage under VK-regeringen blev der taget mange initiativer.
Bl.a. blev reglerne om transfer pricing strammet markant, så virksomheder ikke kan flytte overskud ud af landet ved at handle internt til kunstigt høje eller lave priser.
I slutningen af sidste år præsenterede regeringen initiativer til bekæmpelse af skatteunddragelse.
I Venstre er vi med i aftalen på erhvervsministerens område, men vi valgte at stå uden for aftalen på skatteministerens område.
Det var vist også hele hensigten med forhandlingsforløbet, for i store træk kunne vi tilslutte os regeringens udspil, men slutresultatet kunne vi altså ikke tilslutte os.
Venstre er enige i hensigten, men vi skal ikke tilsidesætte grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper i samme omgang.
Lovforslaget her indeholder en række forskellige dele.
Det skal hindre aggressiv skatteplanlægning.
Der indføres en international omgåelsesklausul i dansk skattelovgivning, som både OECD og EU anbefaler.
Det gælder i moder-/datterselskabsdirektivet, rente-/royaltydirektivet og fusionsskattedirektivet.
Ligeledes retter forslaget op på problemer i forbindelse med den digitale indberetning af skattemæssige underskud – et forslag, som, da det blev vedtaget, blev kritiseret for at være en administrativ belastning og ikke en forbedring.
Det viser sig nu at holde stik.
Så rettes der en fejl i beregningen af vægtafgift, som er blevet indekseret forkert.
Men forslaget indeholder også en bestemmelse, som har modtaget stor kritik i høringssvarene, nemlig muligheden for at et bindende svar, som skatteyder modtager fra SKAT, alligevel ikke skal være bindende i en række tilfælde.
Det er retssikkerhedsmæssigt betænkeligt, at skattemyndighederne nu får mulighed for at tilsidesætte et bindende svar, som de selv har givet.
Som sagt er der elementer i forslaget, som vi i Venstre kan støtte, men der er også nogle, som vi er kritiske over for, og vi vil derfor søge at få lovforslaget delt, så vi kan støtte de forslag, som vi er enige i.
Det vil vi arbejde videre med under udvalgsbehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-03-27:
Som nævnt af de foregående ordførere udmønter det her forslag en skattelypakke, som regeringen, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten er med i.
Da det er en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, og som vi også er glade for at være en del af, støtter vi naturligvis den del.
Det skal dog siges, at det kun er dele af den her skattelyaftale, der skal lovgives om, og det er så de ting, vi behandler her i dag, men der er også andre ting i aftalen, som ikke behøver lovgivningsmæssige ændringer.
En af tingene er bl.a. beskatningen af stiftere af trusts, som skal mindske muligheden for aggressiv skatteplanlægning, hvilket er et godt initiativ.
Der er også noget med fair beskatning, når aktiver føres ud af landet.
Meget konkret, som fru Astrid Krag også sagde, er det om bindende svar på spørgsmål om aktiver, som kan ophæves.
De skal ikke ophæves, men de kan ophæves i de tilfælde, hvor aktivets værdi kommer til at afvige væsentligt fra det bindende svar, der er givet.
Det vil altså ikke sige, at det bindende svar bortfalder automatisk, men der er en mulighed for det, hvis det afviger med over 30 pct. eller 1 mio. kr.
Jeg synes sådan set, at det er rigtig positivt, at det nu bliver lavet, da det jo typisk er på internationalt plan, at problematikken med skattely skal løses.
Så det er også positivt.
Så er det også værd at bemærke – jeg kan ikke huske, om de andre ordførere har nævnt det – at der også er lavet en skattelypakke på erhvervsområdet.
Det handler om at tage fat om problematikken med skattely, og det er sådan set rigtig positivt.
Om de andre elementer i forslaget vil jeg nævne, at reglerne for den digitale underskudsberegning for selskaber, som vi har vedtaget for vel et års tid siden, nu bliver ændret.
Den udskydes nu mindst 1 år, men samtidig lempes der for de sanktioner, hvis man ikke har indberettet, så man nu fremover kan få et tillæg i sin skattebetaling på 5.000 kr., hvor man før kunne miste hele retten til at overføre underskuddet.
Det er også en ændring, som vi støtter i Dansk Folkeparti.
Så er der nogle korrektioner af satserne på vægtafgifter på personbiler og campingvogne, hvor der har været en forkert indeksering.
Det får man så rettet tilbage til det niveau, der skulle være.
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-27:
Tak for ordet.
Det er vigtigt for Radikale Venstre og for regeringen at styrke indsatsen mod skattely.
Jeg glæder mig derfor over, at der er et stort politisk flertal for denne aftale.
Regeringen har i flere omgange skærpet indsatsen mod skattely, og denne kamp handler altså om fairness og forsvar for den fælles velfærd.
Men den er også vigtig af hensyn til det flertal af virksomheder, som ikke spekulerer i skatteunddragelse.
Selv om det stærkeste våben mod skattely ligger i det globale samarbejde, er det vigtigt, at de enkelte lande i praksis faktisk også prioriterer den her dagsorden på hjemmefronten.
Det er det, vi gør her.
Skatteunddragelse på tværs af landegrænser og brugen af skattelykonstruktioner er en betydelig udfordring for det internationale samfund, og netop derfor er der brug for både en national og en international indsats.
Radikale Venstre kan med de her betragtninger støtte lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-27:
Jeg taler på vegne af SF's skatteordfører, Lisbeth Bech Poulsen, som er ude at løbe en meget, meget lang tur i Mellemøsten for et frit Palæstina.
Vi er i SF glade for, at aftaleparterne er enige om, at grænseoverskridende skatteunddragelse og brugen af skattelykonstruktioner er en betydelig udfordring for det internationale samfund.
Globaliseringen og den elektroniske samhandel på tværs af landegrænserne giver anledning til nye skattelykonstruktioner, og skattespekulanter er kreative i deres forsøg på at undgå at betale skat i Danmark.
Vi bakker op om de mange gode elementer i denne pakke, men mener fortsat, at der er meget at arbejde med på området.
Vi savner stærkere handling vedrørende kommanditselskaberne.
Som omtalt i aftalen fra december er kommanditselskaber en selskabsform, der åbner mulighed for let at starte virksomhed i Danmark.
Der har imidlertid været kritik af, at ejerforholdene i kommanditselskaberne kan være uklare, og at selskaberne kan misbruges til hvidvask af udenlandske formuer.
Fra SF's side prøvede vi at få beskatningen af kommanditselskaber med i den samlede aftale, men det var der ikke opbakning til.
Vi anser området for værende af så alvorlig karakter, at vi har fremsat et lovforslag, der specifikt handler om indførelse af skattepligt for udenlandske deltagere i danske kommanditselskaber.
Det har vist sig, at danske kommanditselskaber af udenlandske investorer bruges til et omfattende skjul af sorte penge og skatteunddragelse.
Regeringens initiativ er derfor ikke helt tilstrækkeligt.
Opsummerende vil jeg sige, at SF støtter lovforslaget, men med en påmindelse om, at vi ønsker videre handling på området for kommanditselskaber.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Tak for ordførernes indlæg, hvor der også ligger en erkendelse af, at der er noget, vi lige skal holde øje med.
Så vil jeg spørge lidt mere konkret ind til det, der har med mit hovedærinde her at gøre, hvilket er at diskutere kommunernes brug af de frivillige og de fordele og ulemper, der ligger i det.
Jeg har i min ordførertale nævnt et forslag, som ikke er mit alene.
Det er et, som Frivilligt Forum har kæmpet for i lang tid, og som de ikke kunne få med i det her charter, som ministeren omtaler.
Det er den idé, at kommunerne fortrinsvis og som hovedregel bør, hvad skal man sige, organisere det frivillige arbejde i et samarbejde med de frivilliges organisationer, så det ikke er kommunen selv, der står som arbejdsgiver.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren synes om det forslag.
Det er rigtigt, at det er en dybtfølt skepsis, ikke over for de frivillige, men over for kommunernes brug af de frivillige.
Jeg ved ikke, hvor ministeren har haft sin tankevirksomhed i den tid, vi har diskuteret det her, men hvis han havde været nærværende, havde han klart kunnet høre, at det var det, Enhedslisten ville diskutere: kommunernes brug af de frivillige.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, for det er dog noget konkret, vi kunne forholde os til, nemlig hvordan vi sikrer noget, vi åbenbart er enige om: at de frivillige ikke skal erstatte offentligt ansatte.
Det har jeg forstået på ministeren at han er enig i.
Så vil ministeren ikke gerne forholde sig til det synspunkt, som Frivilligt Forum og alle de organisationer, der er med i det, har, nemlig at den bedste måde at organisere kommunernes brug af frivillige på er, ved at det foregår i samarbejde og gennem aftaler med de frivilliges organisationer?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-27:
På et tidspunkt blev det så vidtløftigt, at de frivillige var årsag til nedslidning af de ansatte, fordi det gjorde arbejdet hårdere for dem.
Det var det, hr. Finn Sørensen sagde.
Jeg er bare forbløffet over, at man kan mene, at folk, som, fordi de har lyst til det, vil gøre en frivillig indsats side om side med de ansatte og forhåbentlig i fin overensstemmelse med de spilleregler, der er afsat, nu skal gøres til årsag til, at jobbet bliver hårdere for de ansatte.
Det tror jeg altså ikke er i overensstemmelse med virkeligheden; jeg er i hvert fald ikke enig i synspunktet.
Det er også derfor, jeg måske heller ikke er helt enig med SF's ordfører i, at de to forslag til vedtagelse sådan bare lige kunne lægges sammen, for det, hr. Finn Sørensen lægger op til med forslaget til vedtagelse fra Enhedslisten, er jo en dyb bekymring for, at når kommunerne, som det fremgår, i vidt omfang selv annoncerer efter frivillige, så kan det føre til fortrængning af ordinære job og til, at grænserne mellem de frivilliges og de ansattes opgaver bliver uklare til skade for den frivillige og for de borgere, der skal hjælpes, og for kvaliteten af den offentlige service.
Det er jo en dybtfølt skepsis, men den deler vi ikke i regeringen, og jeg er glad for, at den tilsyneladende heller ikke deles i Folketinget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-27:
Det synes ordføreren er et godt forslag.
Jeg tror faktisk, at det var et element i det beslutningsforslag, vi selv fremsatte i sidste samling, så det ser vi meget positivt på.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Det gør vi også fra Enhedslistens side.
Så er spørgsmålet: Hvordan kommer vi videre med den diskussion?
For det forslag har jeg faktisk taget med i det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat, netop for at få henledt opmærksomheden på det.
Læg venligst mærke til, at der ikke er tale om, at vi skal ind og lave en lovændring i serviceloven eller noget som helst andet.
Vi kan punkt 1 starte med at få undersøgt, hvad situationen reelt er med hensyn til kommunernes misbrug og ikkemisbrug af frivillige, og punkt 2 kan vi spørge, om ikke det vil være en god idé her fra Folketingets side at understrege som en lille forsigtig, uskyldig anbefaling, der ikke er juridisk bindende, at kommunerne skal organisere det frivillige arbejde i et samarbejde med de frivilliges organisationer, fordi det giver den armslængde mellem kommunernes og det frivillige arbejde, som vi i Enhedslisten tror er en rigtig god ting.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-27:
Jeg må sige, at det klæder hr. Finn Sørensen, at være meget beskeden, og alligevel er det også sådan lidt kedeligt.
Jeg står her med de to forslag til vedtagelse, og jeg synes faktisk, at de er rigtig fine begge to, og hvis ikke det var, fordi der er så store begrænsninger på, hvor lange de forslag til vedtagelse må være, så kunne man faktisk sagtens skrive dem sammen, for de står ikke i modsætning til hinanden i mine øjne. Jeg synes, det er et glimrende forslag, som Frivilligt Forum stiller, og vi vil gerne være med til at arbejde videre med det, og det er også derfor, vi lavede beslutningsforslaget, som vi egentlig ville have genfremsat i den her samling, men måske kan vi nå det i næste folketingssamling.
Vi kan i hvert fald helt klart bakke op om, at Enhedslisten synes, at vi skal have et videre arbejde med den her grænsedragning.