runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-01-21:
Altså, jeg taler under ministeransvar, så hvis jeg skal stå og sige, hvad jeg tror, kan det hurtigt kan blive lidt indviklet, tror jeg. Men nu kigger de her kyndige folk på det, hvad vi i øvrigt selv har bedt dem om.
Det er klart, at det har taget noget tid, og det kan man godt kritisere – det synes jeg egentlig også selv at man kan.
Men vi skal bare være opmærksomme på, hvad vi som politikere selv har haft ansvaret for også at bede Straffelovrådet om at kigge på.
Der har været store aftaler i forhold til sædelighedsforbrydelser; der har været afsnit om samfundstjeneste, som man netop er ved at afslutte nu.
Og derfor kommer vi til det her meget snart, og så må vi se – når de kloge hoveder har tænkt – om ikke der kan findes en mindelig løsning.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Jeg synes også altid, det er en god idé at rydde op i paragraffer, som ikke bliver brugt.
Jeg ved, at det britiske parlament i øjeblikket behandler en lov, der findes, om, at det er tilladt bønder at drive får ind over Tower Bridge fredag eftermiddag, og det har de vist meget morskab med derovre.
Den lov skal også væk.
Jeg synes, jeg mærker sådan en begyndende forståelse for, at det er en god idé at få den paragraf væk – det kan jeg sådan høre på ministerens ord: Men hvor tror ministeren vi er, når vi så får den redegørelse fra Straffelovrådet?
Tror ministeren ikke, at det ender med, at den paragraf forsvinder?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-21:
Det tilkendegav jeg også allerede tilbage i 2008 eller 2009, da vi først diskuterede de her ting.
Noget af det, vi også diskuterede, var: Giver den en særlig beskyttelse?
Hvordan er forholdet til eksempelvis racismeparagraffen og reglerne om ytringsfrihed?
Og derfor er der lidt et krydsfelt, som skal analyseres og ses på, og det bakker jeg sådan set stadig væk op om at der skal.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at man isoleret set også må sige, at blasfemiparagraffen ikke er en paragraf, der bliver anvendt i særlig stor stil, og det kan da godt tyde på, at det også derfor vil være godt at få kigget på det.
Men jeg skal jo ikke løbe et arbejde ind, som først lige er blevet sat i gang, så jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Jeg vil spørge justitsministeren, om hun ved, hvornår man kan forvente at få et notat fra Straffelovrådet.
Det andet er, at det er udmærket at vente på nogle ting, og jeg synes også, det er meget, meget væsentligt, at vi hører, hvad eksperterne siger.
Men hvad mener justitsministeren selv?
Altså, er det i hendes øjne en paragraf, som er forældet og på den måde fuldstændig ude af trit med virkeligheden i dag?
Jeg efterlyser egentlig ministerens egen holdning til det, og så kan vi jo bagefter se, hvad eksperterne siger om konsekvenserne.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-21:
Tak for det.
Det fremsatte lovforslag er en gammel traver.
Det går ud på, at vi skal ophæve straffelovens § 140 om blasfemi.
Den har vi diskuteret igen og igen mange gange her i Folketinget, og tilbage i 2009 nåede vi da også til, at et enigt Retsudvalg endte med at opfordre den daværende justitsminister til at anmode Straffelovrådet om at kigge på sagen.
Efterfølgende har lovforslaget været til behandling her flere gange, hvor man sådan set har haft den samme opfattelse af tingene.
Det er regeringens opfattelse, at vi fortsat bør afvente det arbejde, vi selv har sat i gang, og jeg kan sige, at dengang det blev sat i gang, havde Straffelovrådet mange andre ting, de også skulle forholde sig til, og derfor er det selvfølgelig glædeligt, at man snart kommer videre og kan begynde at kigge på lige præcis det her.
Men jeg synes som sagt, at der er god grund til, at et Folketing, som selv har bedt Straffelovrådet om at kigge på sagerne, også lige afventer, at de afgiver deres udtalelse.
Så regeringen kan ikke støtte forslaget.
Det er jo sådan set den tidligere regering, der har lavet det kommissorium, som blev sendt til Straffelovrådet, og jeg skal selvfølgelig bede om, at det bliver oversendt, så også de nuværende medlemmer af Retsudvalget bliver helt opdateret på, præcis hvad den tidligere regering bad Straffelovrådet om at se på.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-21:
Som ministeren var inde på, er det forslag, vi skal behandle nu, et lovforslag fremsat af Dansk Folkeparti, der går ud på at afskaffe straffelovens blasfemibestemmelse.
Det er jo en debat, vi har haft oppe at vende i salen her flere gange de seneste år.
Blasfemiparagraffen er nok en af de paragraffer, der bliver diskuteret mere i Folketingssalen, end den bliver benyttet i landets retssale.
I de omkring 84 år, bestemmelsen har eksisteret, har den kun været bragt i anvendelse tre gange, og sidste gang, det førte til tiltale, var helt tilbage i 1971.
Alligevel er det en bestemmelse, som vi fra tid til anden debatterer i Folketingssalen.
Som der også står, er lovforslaget en genfremsættelse af et lovforslag fra samlingen 2011-12 og et forslag fra 2007-08 og et forslag fra 2006-07 og et forslag fra 2004-05 og et forslag fra 2004-05, 1. samling.
Så vi haft debatten før.
Det, Venstre har sagt ved de tidligere lejligheder, er, at vi vil bede Straffelovrådet om at komme med en udtalelse.
Den har vi ikke fået endnu, og derfor er min holdning den samme, som den var sidst, vi debatterede sagen, nemlig at vi afventer udtalelsen fra Straffelovrådet, før vi træffer endelig beslutning om, hvad vi ønsker skal være blasfemiparagraffens fremtid.
Så der er sådan set ikke så meget nyt under solen, og derfor er vores holdning den samme som sidst.
Jeg vil dog sige, at jeg sådan set godt forstår, at forslagsstillerne er utålmodige og kan undre sig lidt over, at der ikke er kommet en udtalelse fra Straffelovrådet endnu.
Det handler jo bl.a. om – som ministeren også var inde på – at vi selv har bedt Straffelovrådet om at behandle andre emner, som vi altså har fundet var mere presserende.
Men altså: Vi afventer, og derfor kan Venstre ikke på nuværende tidspunkt støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2014-01-21:
Tak for det.
Vi har fra konservativ side også den holdning, som flere andre har givet udtryk for, at når nu vi har bedt Straffelovrådet om at komme og kigge på bestemmelsen her, så venter vi lige og hører, hvad de kommer med.
Det kunne jo være, at de har noget fagligt-sagligt at berige os med, så vi har det med i vores overvejelser, inden vi griber til at ophæve en bestemmelse.
Spørgsmålet og det, vi skal overveje, er jo selvfølgelig, om der stadig væk er behov for den her bestemmelse i vore dage.
Det er det jo det, der er interessant.
Man kan spørge ud: Er der overhovedet nogen, der ved, at den bestemmelse findes?
Jeg tror ikke, det er ret mange, der ved, at den findes.
Jeg tror heller ikke, det er den, der ligesom er toneangivende for, hvordan debatten fungerer.
Jeg tror, det er de færreste, der sidder og tænker: Hov, der er også lige det der med forbuddet mod blasfemi, det skal vi lige huske, inden vi udtaler os.
Men vi vil gerne fra konservativ side sige, at vi vil afvente Straffelovrådet, så vi har noget mere ammunition, et bedre grundlag at træffe beslutninger på.
Jeg tror ikke, der sker nogen skade ved det.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-01-21:
Tak for det.
Liberal Alliances retsordfører har ikke mulighed for at være her i dag, men den her sag er alligevel nok en sag, som selv en ikkeretsordfører kan klare, for det er, som vi har hørt, en tilbagevendende begivenhed i denne sal.
Egentlig er det sådan set ret forvirrende, for man kan høre, der er stor begejstring for forslaget, selv om Folketinget på et tidspunkt har igangsat nogle andre med at mene noget om det her, og det fører så til, at en række medlemmer, dermed også partier, står her og synes godt om forslaget og ender med at stemme nej, fordi man venter på nogle andre.
Man kan så håbe, at murene ikke er tykkere, end at signalet trænger ud, og at man så får en udtalelse om det arbejde, Folketinget så har sat i gang på det her område, for at få svaret.
Jeg vil så sige, at Liberal Alliances holdning er uændret.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at blasfemiparagraffen skal afskaffes, og vi er sådan set klar til at stemme for det.
Vi kan ikke forestille os, at der kan komme signaler, der skulle kunne rokke ved den indstilling, og derfor mener vi sådan set, at det er lidt søgt at blive ved med at afvente noget, når vi ikke kan forestille os, der kommer noget, der påvirker vores holdning.
Så når forslaget nu er på Folketingets bord, vil vi bare understrege, at vores holdning er fuldstændig klar, og at vi sådan set tillader os at støtte forslagsstillerne ud fra den holdning, vi har indtaget tidligere.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-21:
Jeg vil helt kort for det første sige tak til Dansk Folkeparti for til stadighed at holde Folketinget til ilden i denne debat.
Den er vigtig, og det mener jeg faktisk.
Vi er i Enhedslisten fuldstændig enige i, at blasfemiparagraffen i straffeloven er en forældet bestemmelse.
Man kan groft sagt sige, at vi mener, at ingen mennesker skal finde sig i at blive undertrykt eller behandlet dårligt, fordi de har en bestemt religion, men de må finde sig i, at der er nogle, der ikke er enige med dem i den religion og derfor kritiserer religionen.
Det er jo groft sagt forskellen på blasfemiparagraffen, som vi diskuterer i dag, og den racismeparagraf, som også har et nært forhold til blasfemiparagraffen.
Vi er så enige i det her forslag, at vi selv tidligere har fremsat forslaget for en del år siden, og det er vores klare holdning.
Vi blev dog for efterhånden en del år siden overtalt til, at det var en god idé at afvente Straffelovrådets anbefalinger.
Det synes vi stadig væk at det var godt at vi blev overtalt til, og vi synes også stadig væk, at det bør afvente Straffelovrådets overvejelser, netop fordi der er nogle skismaer, nogle grænseflader, nogle gråzoner imellem den beskyttelse, som vi gerne vil sikre os at der er, altså at ingen mennesker skal finde sig i at blive trådt på i lægmandstermer, fordi de har en bestemt religion, men at alle må finde sig i, at man kan være uenige i religionen som sådan.
Derfor vil vi gerne udtrykke vores støtte til, at man holder debatten i gang og man bliver ved med at tage det op.
Vi vil sådan set også udtrykke vores moralske støtte til forslaget, og så alligevel også sige: Det kan være, at Straffelovrådet har en overvejelse, en anbefaling i relation hertil, en justering, man skal lave et andet sted, når man fjerner blasfemiparagraffen, som vi ikke har opdaget, og derfor kan vi desværre ikke stemme for forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-21:
Det her er jo en sag, som jeg som retsordfører har prøvet at stå her på talerstolen med rigtig, rigtig mange gange.
Det er mindst en gang i hver samling og måske også flere gange, at vi får lejlighed til at diskutere det her.
Jeg skal gerne slå fast, at SF's holdning er, som den hele tiden har været.
Vi er sådan set stadig væk positive over for en afskaffelse.
Vi var jo også en del af den beretning, der i 2009 satte gang i at få afdækket konsekvenserne af en afskaffelse, og den synes jeg stadig væk at vi gør ret i at afvente.
Der er jo heldigvis heller ikke så længe til, at vi kan få en indstilling fra Straffelovrådet, og så lever vi nok med den så længe, specielt set i lyset af at der jo ikke har været nogen domme i mange år.
Det bliver da interessant at følge, om vi nu når i hus med en afskaffelse, men det betyder i hvert fald, at vi siger nej til det her forslag og stadig væk afventer det vigtige arbejde, som Straffelovrådet kommer med.
Men som sagt: SF er stadig væk positive over for en afskaffelse.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-01-21:
For lige godt og vel et år siden stod vi her i Folketingssalen og diskuterede afskaffelse af blasfemiparagraffen, og nu står vi her så igen.
Dengang tilkendegav Det Radikale Venstre, at vi ville afvente Straffelovrådets arbejde, hvor de vurderer de juridiske konsekvenser af en ophævelse af straffelovens § 140 samt vurderer fordele og ulemper ved en ophævelse af blasfemiparagraffen.
Det arbejde venter vi stadig væk på.
I Det Radikale Venstre har vi respekt for, at vi har bedt Straffelovrådet om at kigge på det her, og derfor synes vi også, det er logisk at afvente rådets anbefalinger, inden Folketinget tager endelig stilling.
Når det er sagt, vil jeg gerne tilkendegive, at Det Radikale Venstres umiddelbare holdning er, at vi sådan set også synes, det er på tide at få afskaffet blasfemiparagraffen.
For vores demokrati er ikke bygget og skal ikke bygges på det tankesæt, som blasfemiparagraffen er udtryk for, nemlig at krænkede religiøse følelser er vigtigere end ytringsfrihed.
Endvidere gør det også stort indtryk på Det Radikale Venstre, at FN's Menneskerettighedskomité, Europarådets Parlamentariske Forsamling og vores eget danske Institut for Menneskerettigheder også alle klart anbefaler, at vi afskaffer paragraffen.
For i modsætning til racismeparagraffen, som vi er store tilhængere af, er der en væsentlig forskel i at håne og spotte mennesker af kød og blod, eller om man kritiserer eller gør grin med eller spotter noget så abstrakt som religion.
Så derfor har Det Radikale Venstre sympati for lovforslaget, men vi stemmer imod, idet vi afventer Straffelovrådets arbejde, som vi håber meget snart kan påbegyndes.
Trine Bramsen (S), 2014-01-21:
Forslagsstillerne har med L 86 fremsat forslag om ophævelse af straffelovens bestemmelser om blasfemi, og som det også tidligere er sagt, er det ikke første gang, dette diskuteres her i Folketingssalen.
Samme forslag har været fremsat igen og igen de seneste mange år, og senest opfordrede Retsudvalget Straffelovrådet til at vurdere blasfemiparagraffen, når der blev fundet passende tid og ressourcer til dette i rådet, og det er glædeligt, at rådet netop står for at vurdere paragraffen i den kommende tid.
Det fremsatte lovforslag går ud på at ophæve straffelovens § 140 om blasfemi.
Spørgsmålet er dermed, om vi skal ophæve en paragraf, der beskytter religion.
Hos Socialdemokraterne anerkender vi, at rigtig mange danskere har en stærk tro, en tro, der udgør fundamentet for livet, hvorfor det opleves som dybt krænkende, hvis der offentligt drives spot mod religionen eller den forhånes.
Vi Socialdemokrater er store tilhængere af ytringsfrihed og vil gå meget langt i kampen for, at den sikres.
Jeg mener også, at vi konstant ser eksempler på, hvordan alt sættes ind for at opretholde ytringsfriheden herhjemme.
Men med ytringsfrihed følger også respekt for andre mennesker; det kan såre og krænke mennesker dybt, hvis man tilsviner deres religion.
Hvad er det for en religionskritik, der ikke kan udtales i dag med den nuværende blasfemilovgivning?
Hvad er det for ord, der ikke kan siges stærkt nok?
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-21:
Som hr. Peter Skaarup lige bemærkede, har Enhedslisten lovet, at vi under andenbehandlingen i dag vil redegøre for vores stillingtagen.
Det er nogle fornuftige justeringer, man her laver for at lette sagsgangen i domstolssystemet.
Men jeg må dog også ligesom Dansk Folkeparti påpege, at det udvalg, der i sit arbejde er kommet frem til det her lovforslag, også har nogle andre forslag, herunder altså at nogle borgere vil få afskåret muligheden for at få prøvet deres sager i anden instans, altså i landsretterne.
Og så bliver det lige en tand for kækt, om man så må sige, for Enhedslisten i forhold til borgernes retssikkerhed.
Vi stemmer for det her lovforslag, men vil altså også advare om de kommende i samme kategori.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-21:
Danske landmænd er jo i forvejen blandt verdens bedste, når vi taler dyrevelfærd.
Så vi har da grund til at være stolte over det.
Og når erhvervet selv spiller med på det her lovforslag og på, som det egentlig også var for arbejdsgruppen, at det går nogle år ud i tiden, så er det jo, det kan undre, at man partout kommer og strammer op.
Det her er jo en klokkeklar overimplementering i forhold til EU-niveauet og i forhold til, hvad også erhvervet selv har spillet med på.
Så jeg vil da opfordre regeringen og dem, der ville stemme for det, til at stoppe sparkeriet på landbruget og prøve at samarbejde med dem.
Her viser de faktisk, at de er klar til at samarbejde og godt vil være med til også at sikre en endnu bedre dyrevelfærd, selv om vi i forvejen er blandt verdens bedste til det.
Det er da en ørefigen, der er til at forstå, og det slår da klart nogle af pinden.
Hvad var det også, vi så i sidste uge?
Vi så slagterilukninger, og hvis det her fortsætter, er det jo ikke det sidste, vi har set.
Vi kan forstå, at når det kommer til handling, så trykker man jo på strammerknappen, og så er det ligegyldigt med slagteriarbejdspladserne.
Det er det bestemt ikke for os.
Så skal der være nogen mening med vækstplanen, er det nu på det her, man skal tage en ommer.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-21:
Jeg er meget glad for støtten til indholdet, og jeg er bestemt heller ikke i tvivl om, at hun og hendes parti går meget op i dyrevelfærd, så også tak for, at man nævner det forhold.
Vi synes, at en 20-årsovergangsperiode er nok, og når vi netop giver så lang en overgangsperiode, ser vi ingen grund til at flytte datoen for ikrafttrædelse.
Men som sagt kvitterer jeg for, at I støtter indholdet.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at dyrevelfærd i den danske svinesektor er vigtig, og derfor havde det måske været passende også at nævne det, når hr. Erling Bonnesen nu kommenterede forslaget.
Det, hr. Erling Bonnesen siger, er, at der skal være balance.
Og ja, der skal være balance – der skal være balance mellem hensynet til dyrevelfærden og hensynet til erhvervet.
Og så refererer hr. Erling Bonnesen til, at jeg har sagt, at når vi gør noget, som nogle gange kan gøre det en smule vanskeligere at producere, skal man samtidig også gøre noget andet, som giver bedre forhold.
Og så efterlyser hr. Erling Bonnesen, at vi gør noget andet.
Det undrer mig lidt, eftersom hr. Erling Bonnesen jo er med i de forhandlinger, som vi netop har sat i værk, om regeringens vækstplan for fødevareerhvervet.
Det er en vækstplan, som ifølge branchen selv, Søren Gade fra Landbrug & Fødevarer og Peder Tuborgh fra Arla, har sagt kan føre til 25.000 jobs – 25.000 jobs – frem mod 2020.
Det er mange jobs, og det er selvfølgelig et udtryk for, at man mener, at de tiltag, vi har taget, altså også vil føre til, at der bliver produceret flere grise i Danmark, at der vil blive produceret flere svin i Danmark, at forholdene vil blive markant bedre i Danmark.
Og det er jo præcis det, vi mener, når vi taler om balance, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-01-21:
Vi havde fra konservativ side lovet at redegøre for vores holdning her ved andenbehandlingen.
Vi er af den overbevisning, at det her forbud mod fiksering er et godt skridt i den rigtige retning i forhold til dyrevelfærden i de danske svinestalde, og det er jo også en samlet arbejdsgruppe om hold af svin, der kommer med de anbefalinger, der ligger i lovforslaget.
Derfor er vi også enige i det indholdsmæssige i forslaget.
Sagen er jo bare den, at hvis man skal sikre gode forhold for den enkelte gris, ja, så hjælper det faktisk ikke ret meget, hvis vi flytter produktionen af svin ud af landet – for grisen får det ikke bedre af at flytte til Tyskland og Polen; den får det bedre af at få gode forhold i den stald, den bor i.
Derfor vil vi opfordre alle til at stemme for vores ændringsforslag, således at der bliver en længere overgangsordning – i virkeligheden særligt af hensyn til dem, der måtte have planlagt nogle ændringer i deres stalde umiddelbart i den nærmeste fremtid og måske bliver fanget i de her regler.
Vi havde også håbet, at det måske kunne lykkes at få ministeren overbevist om at udskyde det bare en lille smule af hensyn til ikke at risikere eventuelt at skræmme nogle producenter ud af landet.
Så vi håber, at der vil være opbakning til ændringsforslaget.
Men ud over det synes vi faktisk, at det indholdsmæssigt er et godt forslag, som vi kan støtte.
Dan Jørgensen (S), 2014-01-21:
Det er dejligt, for jeg synes faktisk mange gange, at når jeg har sagt til hr. Erling Bonnesen og andre fra Venstre, at vi skal brande os på dyrevelfærd, så er jeg blevet mødt med udsagn om, at det ikke er noget, man går op i ude på de store markeder.
Det signal tager jeg i hvert fald imod.
Så taler hr. Erling Bonnesen om overimplementering.
Nej, det er ikke overimplementering, hvis man er mere ambitiøs end resten af Europa.
Hvis hr. Erling Bonnesen definerer det som overimplementering, at vi er mere ambitiøse end resten af Europa på det her område, så må det også være overimplementering, når vi er mere ambitiøse i forhold til f.eks. fois gras-produktion.
Så skal jeg tolke hr. Erling Bonnesens kommentarer om en overimplementering sådan, at på alle de områder, hvor vi har strammere regler i Danmark, skal vi sænke regelniveauet til europæisk niveau?
For så forventer jeg selvfølgelig at se forslag fra Venstre om, at vi ændrer reglerne for fois gras-produktion, så det kan tillades i Danmark; at vi ændrer reglerne for minkproduktion, sådan at vi sænker de velfærdsniveauer, vi ellers har hævet.
Ja, listen er meget, meget lang.
Hvis det er det signal, der bliver sendt fra hr. Erling Bonnesens side, må vi jo tage det til efterretning, men det er ikke regeringens holdning.
Vi mener sagtens, at man på nogle områder kan gå efter at have mere ambitiøse målsætninger.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-21:
Tak for det.
Med det her lovforslag er den nye fødevareminister ved at starte op på sit første løftebrud.
Og hvorfor så det?
Når man så kigger i det her lovforslag fra regeringen selv, kan man se, at det vil koste sektoren 314 mio. kr. om året.
Og så er det bare, man spørger: Hvor er så de lempelser, der skulle komme på anden vis, sådan at der bliver balance?
De har ikke været til at få øje på endnu.
Men det kan jo nås endnu, så jeg vil da opfordre fødevareministeren til at komme med forslag og forklaringer på, hvordan det her så kan bringes i balance, sådan at man ikke skal ud i en ny løftebrudsdiskussion.
Det kan så også undre, at forslaget overhovedet kommer på dagsordenen.
Det handler jo om flere løsgående grise i det, der hedder løbe- og kontrolafdelingen.
Erhvervet har selv sagt, at man sådan set er klar til at begynde at spille med på den her dagsorden, man skal bare have den fornødne tid til det, og derfor var det jo også, at det var fastsat til først at skulle træde i kraft om nogle år.
Og så ser vi jo så nu, at regeringen bare kræver, at der skal strammes op, uanset hvad – det skal være endnu strammere; man fløjter ligesom med på den gode, gamle sang igen og siger, at det skal starte allerede i 2015.
Og det er jo en af de væsentlige årsager til, at der så kommer nye ekstrabyrder oveni, ovenikøbet i form af det store beløb på 314 mio. kr.
Det er til at få øje på.
Vi er nu ved andenbehandlingen.
Jeg vil da foreslå, at fødevareministeren simpelt hen tager det her lovforslag af bordet og så følger det, man nu er blevet enige om på EU-niveau.
Så kan jeg også med glæde konstatere, at Det Konservative Folkeparti har stillet et ændringsforslag om netop det samme emne her, altså med hensyn til at få udsat den her dato – det får vi nok nærmere forklaringer på nu, men jeg har set det, og vi kan fra Venstres side selvfølgelig støtte det.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-21:
Ja, jeg skal bare lige kort sige, at i betænkningsbidraget til det her lovforslag fremgår det, at Dansk Folkeparti og i øvrigt også Enhedslisten her under andenbehandlingen vil redegøre for, hvordan vi vil stemme, når vi skal stemme til tredjebehandlingen.
Grundlæggende ender det med, at vi vil sige ja til forslaget under tredjebehandlingen, vel at mærke på en måde, hvor vi også her under andenbehandlingen hejser flaget og lige vil være sikre på, at vi ikke i for høj grad afskærer borgerne fra at føre sager ved domstolene.
Der kommer jo et forslag på et senere tidspunkt, hvor man skal se på de problemer, som nogle kan få på grund af begrænsningen i muligheden for at gå til Højesteret med sager.
Det er beskrevet i resultatet af det udvalgsarbejde, der ligger.
Men vi vælger i første omgang at tro på, at det her er inden for rimelighedens grænser, og det er så derfor, vi vil sige ja til det her forslag under tredjebehandlingen.