Frank Aaen (EL), 2015-02-19:
Jeg vil med det samme sige, at det her lovforslag jo består af to ting, der måske ikke har ret meget med hinanden at gøre, andet end at de har noget med årsregnskabet at gøre.
Det skal forstås på den måde, at der er en masse lempelser af kravene til, hvilke typer virksomheder og hvilken størrelse virksomheder og hvilken form for oplysninger, der skal gives i årsregnskabet generelt, og så er der selvfølgelig et afsnit, som vi ser meget positivt på, om, hvordan man skal styrke virksomhedernes pligt til at oplyse om deres samfundsmæssige ansvar, deres miljømæssige ansvar, deres ansvar i forhold til udviklingslandene, som de opererer i.
Men jeg synes, at de er så forskellige, og vi har i hvert fald den holdning, at del et består af lempelser af kravene til årsregnskaber, og det er vi negative over for.
Og del to er vi bestemt positive over for.
Vi går selvfølgelig ind i den høring, der er foreslået – det synes jeg er rigtig godt – så vi kan komme til bunds i den del af årsregnskabsreglen, der har med, om jeg så må sige, regnskaberne at gøre og revision osv.
Men vi vil gerne have det delt op, som jeg har sagt, sådan at vi har en selvstændig diskussion af den del, der har at gøre med virksomhedernes samfundsmæssige ansvar, og hvordan de redegør for det, og så er der den anden del om, hvordan de nemmere kan slippe fra regnskabsforpligtelsen.
Man må sige, at det er interessant, at både Finansrådet – som vi ikke altid er helt enige med, kan jeg vist godt tillade mig at sige – og Foreningen Danske Revisorer jo er kritiske over for den del, der hedder lempelser.
Den vedrører jo ikke bare små virksomheder og meget små virksomheder, men den omhandler jo faktisk virksomheder – nu har jeg ikke lige regnet på det – der måske har en årsomsætning på 100 mio. kr., der altså i en dansk sammenhæng jo ikke just er små virksomheder.
Der synes jeg da man skal være meget opmærksom på, om det er en god idé at lempe regnskabsreglerne, altså krav om revision, krav om, hvilke oplysninger der indgår i regnskabet.
Det er vi meget kritiske over for.
Så det er den ene del.
Og hvis ikke vi kan komme dybere ned i det på en tilfredsstillende måde, vil vi gerne have lov at stemme imod den del.
Hvad angår det med det grønne og samfundsansvar, er det, der ligger i lovforslaget, under alle omstændigheder et fremskridt, og det vil vi selvfølgelig støtte, ingen tvivl om det.
Vi vil også gerne prøve at se, om man kan gå videre end det, der er lagt op til.
Der bliver også stillet spørgsmål om, om det er sådan, at vi inden for direktivet – desværre er vi jo også her bundet af en masse EU-regler – kan stille større krav til virksomhederne end det, der er lagt op til.
Det tror jeg nemlig godt man kan, og jeg synes, det ville være en rigtig god idé at gå i den retning.
Der er der jo lagt forslag frem fra en lang række ngo'er, der arbejder inden for det område, men i virkeligheden også fra store danske virksomheder, som er med i nogle af de her samarbejder, om, at vi skal stramme kravene, hvad angår CSR-forpligtelsen og den måde, man beretter om det på.
Kan vi gennemføre land for land-rapportering af regnskaber, sådan at vi i højere grad kan se det detaljeret?
Det kan man for Danmarks vedkommende.
Altså, i Danmark kan vi jo – det har krævet lidt arbejde, og der har været lidt protester – via vores danske ordning se, hvor meget selskaberne rent faktisk betaler i skat.
Det er jo et kæmpemæssigt fremskridt i forhold til for få år siden, hvor store selskaber kunne påstå, at de betalte milliarder og atter milliarder i skat, og så viste det sig, at det bare ikke var i Danmark.
Det var alle mulige andre steder.
Derfor har vi fået et stort fremskridt på det her område, hvad angår Danmark, men det vil vi jo gerne udvide til de lande, der måske bliver snydt allermest, nemlig udviklingslandene.
For de bliver jo nok i den grad snydt i skat – ja, det ved vi de gør – fordi de store selskaber transporterer tingene andre steder hen, sådan at der i mange tilfælde aldrig nogen sinde betales skat, fordi de lige kommer forbi et skattely eller to undervejs.
Tilbage står så udviklingslandene, som ikke har fået en krone i skat af overskud, der er skabt i det pågældende land.
Det vil vi meget gerne komme meget længere med.
Der ligger også et forslag fra de forskellige ngo'er om, at vi som minimum også skal stille krav til de steder, hvor danske statslige organisationer støtter virksomheder, der opererer i f.eks. udviklingslandene.
Det kan være Eksport Kredit Fonden, og det kan være Investeringsfonden for Udviklingslande – jeg skulle lige finde det frem – hvor vi ligesom der kan sige, at de virksomheder, der opererer med den form for støtteordninger, i hvert fald skal gå videre i deres rapportering af samfundsansvar og af, hvordan de optræder i udviklingslandene.
Så vi mener, at der er plads til forbedringer, men vi går selvfølgelig positivt ind i udvalgsarbejdet.