runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2008-10-09:
Hr. Frank Aaen svarede jo ikke på det spørgsmål, der blev stillet.
Hvor ved hr. Frank Aaen fra, at det er en spekulant, der er tale om?
Hvor ved hr. Frank Aaen fra, at der her ikke er tale om et beløb, der overføres fra én sund og veldrevet erhvervsvirksomhed til en anden veldrevet erhvervsvirksomhed, og som tilfældigt er endt i Roskilde Bank den dag?
Hele hr. Frank Aaens argumentation er bygget op om, at det er spekulanter, der tjener på det her, men der er jo tusindvis af hæderlige og ordentlige foretagender, tusindvis af hæderlige og ordentlige virksomheder, der dagligt overfører penge.
Hvor er det grundlag, som gør, at hr. Frank Aaen kan stå op på talerstolen og gang på gang i den offentlige debat sige, at han ved, at det her er spekulanter?
Hvor ved hr. Frank Aaen fra, at det her ikke er ordentlige og hæderlige folks penge, der er på vej til at komme i klemme?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Vi har et historisk stort velfærdsbudget på ekstra 45 mia. kr. siden 2001.
45 mia. kr. ekstra bruger vi på velfærd, vil jeg sige til fru Astrid Krag.
Når man spørger brugerne, når man spørger de ældre, om de er tilfredse med hjemmehjælpen, er svaret, at det er 80 pct.
Når man spørger dem, der får passet børn i dagplejen, om de er tilfredse, er svaret, at det er 80 pct.
Når man spørger sygehuspatienterne, om de er tilfredse, er svaret, at det er 90 pct.
Det er altså en helt forkert og fordrejet virkelighed, som fru Astrid Krag, SF og Socialdemokratiet forsøger at male op her i dag.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Tak for det.
Der er to elementer i det, jeg prøvede at skitsere.
Det ene er, hvordan vi direkte og konkret hjælper de mennesker, der kommer i klemme, f.eks. de familier, der står over for at miste deres hus, fordi renten stiger og de bliver arbejdsløse.
Det er det ene element.
Det andet element er, hvordan vi stopper den spekulation, der foregår, og som altså foregår med de mange hundrede milliarder, der flyder hen over grænserne i jagten på at tjene lidt ekstra.
Her foreslår vi en Tobinskat, dvs. den lillebitte afgift, der gør, at de fornuftige handler stadig væk kan foregå, mens spekulationen stopper, fordi man ikke tjener på den.
Vi foreslog også noget så revolutionært som at genindføre den gamle realkredit.
For 20 år siden var realkreditten fælleseje, enten ejet af lånerne eller lejet af selvejende virksomheder, og ingen skulle tjene på realkreditten.
Nu er den desværre blevet solgt til Danske Bank og andre store banker, som tjener milliardbeløb hvert eneste år og bruger pengene til at spekulere for.
Vi synes, det var meget bedre at genindføre den gamle realkredit, der kun havde ét formål, nemlig at sørge for, at boligejerne fik et godt og billigt lån.
Per Clausen (EL), 2008-10-09:
Tilbage står jo det meget interessante spørgsmål: Hvordan mener fru Pia Kjærsgaard, at det forandrer noget som helst i forhold til EU, at man fratager kontanthjælpen fra nogle mennesker her i Danmark?
Det har jeg meget svært ved at forstå.
Og så kan jeg godt forstå, at Dansk Folkeparti nu skal drøfte EU-politikken med regeringen, men fru Pia Kjærsgaard siger jo selv, at det regner man ikke med at få nogen indflydelse ud af.
Det, jeg også spurgte om, og som jeg ikke fik noget svar på, men som jeg jo så prøver med igen, er: Skal jeg forstå det, fru Pia Kjærsgaard sagde om den famøse satspulje, sådan, at Dansk Folkeparti ønsker at sikre alle de grupper, som bliver ramt, altså kontanthjælpsmodtagere, modtagere af arbejdsløshedsdagpenge, modtagere af sygedagpenge og pensionister, og sikre, at de faktisk fremover får en regulering, der svarer til lønudviklingen, om ikke andet så med udgangspunkt i, at vi har haft de her massive prisstigninger på fødevarer, der jo særlig rammer mennesker, der har en dårlig økonomi.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Selvfølgelig vil vi være med til sikre de svageste og dårligste grupper, men det, der jo bare er problematisk, når det drejer sig om satspuljen, er, at der så langt fra er flertal for det i Folketinget - faktisk overhovedet ikke.
Ja tak.
Nu kan jeg knap nok huske, hvor jeg kom til.
Det, det drejer sig om med satspuljen, er, at vi ønsker, at de penge, der ligger i satspuljen, naturligvis skal tilbageføres til pensionisterne.
Sådan er det, for det er der, man har taget pengene.
Der er vi ganske, ganske enige.
Men Socialdemokratiet vil jo ikke være med.
Men Socialdemokratiet vil ikke til trods for en kongresvedtagelse for ganske nylig, og det synes jeg er dybt ærgerligt, men selvfølgelig skal de grupper, som ellers bliver tilgodeset, da kompenseres.
Det er jo ikke sådan, at vi vil grabse pengene til os og alene lægge dem over til folkepensionisterne - naturligvis ikke, for der er jo også mange gode initiativer i forhold til satspuljen.
Carsten Hansen (S), 2008-10-09:
Ja, tak.
Jeg kan ligesom andre forstå, at fru Pia Kjærsgaard bryster sig og er stolt af det samarbejde, hun har med regeringen, og ligesom har gjort status i dag.
Derfor vil jeg spørge, om fru Pia Kjærsgaard er stolt over den praktiske hjemmehjælp, der ydes ude i hjemmene hos de medborgere, som har slidt og slæbt et langt liv. Det, som jo er sket i det samarbejde, som fru Pia Kjærsgaard og hendes parti har haft med regeringen, er jo i virkeligheden ifølge en undersøgelse fra AErådet, at der fra 2001 og frem til 2007 faktisk er sket et fald i antallet af hjemmehjælpstimer for de ældre, der modtager praktisk hjælp i hjemmet til rengøring og til pudsning af vinduer osv., og antallet er faktisk reduceret med en tredjedel.
Var det det, fru Pia Kjærsgaard var rigtig stolt af - at det økonomiske jerngreb, det nærmest stalinistiske jerngreb, som man holder kommunerne i, hvor selvstyret reelt er ved at blive afskaffet, i virkeligheden betyder, at kommunerne ikke kan levere den service, de gerne vil?
Det viser sig faktisk, at den praktiske hjemmehjælp er gået ned med en tredjedel i de 7 år, fru Pia Kjærsgaards parti har været støtteparti.
Var det det, fru Pia Kjærsgaard var stolt af?
Og hvad agter fru Pia Kjærsgaard at gøre ved det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Der må man jo bare konstatere, at der er givet langt flere penge til kommunerne, end der blev under Socialdemokratiet.
Og jeg må altså også en gang imellem sige, at så længe vi har et kommunalt selvstyre, er det jo meget op til kommunerne, hvordan man vil reagere på den slags.
Det var punkt 1. Punkt 2: Vi har hørt her tidligere i dag den meget, meget store utilfredshed, der er, med hjemmehjælpen.
Ja, det er den mange steder, visse steder.
Men der er altså også en meget, meget stor tilfredshed.
Jeg er imod, at man laver det her land om til et uland, for det er ikke korrekt.
Det er ikke korrekt, når man forsøger at male fanden på væggen alle steder, det er det altså ikke.
Der er meget stor tilfredshed - og heldigvis for det - med det offentlige væsen blandt mange, mange borgere, og sådan skal det selvfølgelig også være, når vi bruger så mange penge på det.
Men jeg må bare sige: Der bliver altså brugt flere penge end nogensinde før ude i kommunerne.
Vi kan jo desværre ikke, selv om det måske ind imellem kunne være dejligt, sidde og styre det hele herindefra.
Carsten Hansen (S), 2008-10-09:
Jo, men er det ikke korrekt, at det er fru Pia Kjærsgaard og regeringspartierne, der i finanslovforslag efter finanslovforslag faktisk fastsætter rammerne for de udgifter, kommunerne må have til anlæg, til service osv.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er jo eksponent for den der meget stramme kurs, som man holder kommunerne på.
Det har faktisk betydet, at en tredjedel af den praktiske hjælp er faldet væk i de sidste 7 år.
Og så hører vi bortforklaringer, og så vil jeg sige slesk tale og billig portvin, men det hjælper jo ikke, for fru Pia Kjærsgaard kunne faktisk ikke tilbagevise de tal, der er her.
Det betyder også, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti anerkender, at der er sket en reduktion med en tredjedel.
Jeg har hørt, at det er noget, fru Pia Kjærsgaard brænder for, og det bliver selvfølgelig også mere og mere aktuelt med alderen, men jeg vil så sige, at det faktisk er sådan, at Ældre Sagen påviser, at prisen i perioden fra 2000 til 2006 er steget med 33 pct.
Ifølge Ældre Sagen er det dobbelt så meget, som de gennemsnitlige priser er steget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
En gang imellem synes jeg, det ville være rigtig, rigtig godt, hvis man hørte efter, hvad jeg sagde i min tale, i stedet for at sætte sig ned og bare lade som ingenting og lave alt muligt andet og så læse det der spørgsmål op, man har fået fra Socialdemokratiets nyhedstjeneste i anledning af debatten.
For det kunne jo være, at jeg sagde noget andet end det, der står i de der skrevne spørgsmål, som hr. Carsten Hansen står og læser op.
Jeg sagde netop, at vi ville gå ind i forhold til de ældres mad i kommunerne, hvor priserne er alt for høje, og hvor vi vil sætte et loft, for vi vil simpelt hen ikke finde os i det.
Sådan er det!
Jeg vil sige til hr. Carsten Hansen, at det ikke duer, og at han skal holde op med det!
Det er simpelt hen urimeligt at høre på.
Var det ikke en glad overborgmester, der havde indgået en budgetaftale?
Og det var endda med de borgerlige.
Det er jo fantastisk.
Vi fik heller ikke rigtig noget svar på, hvad fru Helle Thorning-Schmidt mente om det, da hun stod her på talerstolen.
Hvad med Nikolaj Wammen i Århus Kommune, som også går ud og bryster sig af en god budgetaftale?
Der er da nogle steder, hvor det fungerer rigtig godt, endda i de store kommuner, som er socialdemokratisk ledet.
Der er altså trods alt nogle steder, hvor der er fuld tilfredshed, og det synes jeg også man skal fremhæve, og jeg har da tænkt mig at fremhæve det, specielt når det er socialdemokratiske kommuner.
Astrid Krag (SF), 2008-10-09:
Jamen jeg kan så berolige fru Pia Kjærsgaard med, at jeg lyttede meget godt med under hendes tale og også kunne glæde mig over, at fru Pia Kjærsgaard modsat statsministeren var rigtig meget inde på ældreområdet, og det synes jeg jo er rigtig dejligt.
Jeg vil sige, at de ting, fru Pia Kjærsgaard fremhævede, også er noget, jeg kan bakke op om.
Vi skal sikre flere penge til de folkepensionister, der har allermindst, og det vil vi gerne være med til.
Lad os tildele folkepensionen anderledes.
Vi skal have fuld regulering og finde en anden finansiering af satspuljen, jamen der har vi jo faktisk fra SF’s side lagt et helt konkret forslag frem til den anderledes finansiering.
Vi skal have loft over madpriserne.
Vi er altså også med, og hvor er det dejligt, at vi kan være enige om de ting, så de ældre kan få det bedre.
Men det, der bekymrer mig, og det, der bekymrer mange ældre i de her dage, er jo det, der foregår rundtomkring i landet i kommunalbestyrelserne, hvor man skal have budgetterne til at gå op, og det synes jeg ikke at fru Pia Kjærsgaard sagde specielt meget om i sin tale.
Det handler om kommunalbestyrelser, hvor man fjerner tilskud til transport, altså øger brugerbetalingen for de ældre, hvor man sidder og diskuterer, hvor mange gram sovs eller hvor mange gram kød der kan blive råd til, hvor priserne på mad stiger, og hvor hjemmehjælpen skal komme sjældnere, så de gamle må bekymre sig om, hvordan de nu skal få vasket tøj, hvordan de nu skal komme i bad, hvordan de nu skal få gjort rent.
Det er jo en konsekvens af kommunernes økonomi og de stramme rammer, og det er vel om noget en ting, Dansk Folkeparti kunne have gjort noget ved, hvis de havde villet, i de sidste 7 år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Må jeg lige kvittere, i forhold til - fru Astrid Krag brugte ikke lige ordet ældrecheck - at jeg kan forstå, at man nu fra folkesocialisternes side synes, at ældrechecken er en rigtig, rigtig god idé.
Må jeg ikke godt lige læse op, hvad hr. Villy Søvndal sagde, da ældrechecken blev indført, for der var man faktisk lodret imod
… i mit politiske engagement i øvrigt.
Politik handler for mig ikke om at love skattelettelser eller en ældrecheck som belønning for vælgernes stemme.
Og jeg vil arbejde for, at vi finder det gode i hinanden fremfor det, der adskiller os, hvilket synes at være Dansk Folkepartis projekt.
« Det er jo ganske fantastisk, altså, det er jo helt utroligt med alle de kovendinger, som de har været ude for i fru Astrid Krags parti.
Det er jo helt utroligt.
Men altså, lad os da bare se mere af det.
Vi kvitterer da bare hver evig eneste gang, vi får opbakning til vores politik, det kan vi jo kun være tilfredse med.
Astrid Krag (SF), 2008-10-09:
Det var jo en meget behændig måde ikke at svare på det, jeg faktisk spurgte om, nemlig Dansk Folkepartis ansvarlighed for den politik, der er blevet ført over for kommunerne, med spændetrøje og med stram økonomi.
Det er jo det, der gør, at man i dag i kommunalbestyrelserne nogle steder sidder og skærer tilskud til buskort helt væk og andre steder må forringe hjemmehjælpen så meget, at de ældre bliver nødt til at nøjes med selskabet fra de nullermænd, der vokser rundtomkring i hjørnerne, fordi hjemmehjælpen kommer så sjældent.
Det er jo det, der er sagens kerne her, og det er jo en politik, som Dansk Folkeparti har lagt stemmer til.
Når det så handler om folkepensionen, vil jeg egentlig gerne have, at vi grundlæggende tildeler den anderledes, så de folkepensionister, der i dag har allermindst, får mest.
Det synes jeg er den mest solidariske måde at gøre det på.
Men det, jeg spørger fru Pia Kjærsgaard om - og det, jeg spurgte fru Pia Kjærsgaard om før - er, om det ikke bekymrer fru Pia Kjærsgaard, når vi kan se, at næsten en fjerdedel af kommunerne vil skære ned på ældreområdet, og når vi kan høre, hvad det faktisk kommer til at betyde for de ældres liv, og hvad det medfører af bekymringer hos nogle af de ældre borgere i Danmark, der har slidt og slæbt et langt arbejdsliv og nu ikke kan være trygge og leve med visheden om, at der kommer hjemmehjælp, når de bliver ældre, at de får den praktiske og personlige pleje, som de har krav på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Jo, men det synes jeg bestemt er en opgave, som kommunerne bør se meget, meget mere alvorligt på, end de hidtil har gjort.
Altså, som jeg sagde før til den forrige spørger, er det lidt problematisk, hvis vi skal gå ind alle steder.
Det ville være godt, hvis vi kunne gøre det, men vi har altså kommunerne.
Må jeg så sige i forhold til folkepensionen, som fru Astrid Krag siger skal målrettes til dem, der ikke har noget, at jeg kunne forstå på SF's forslag her for nylig, at hvis man har 300.000 kr., er man rig.
Så er man rig, og så skal folkepensionen reduceres.
Det synes jeg jo ikke er rigtigt overhovedet, for folkepensionen er jo i modsætning til så mange andre ting noget, man har sparet op til igennem hele sit liv.
Altså, der er vi fuldstændig uenige med fru Astrid Krag i den betragtning.
Først vil jeg med hensyn til EU sige: Den bitre realitet er jo, at ved et nej til finansloven kan vi altså ikke ændre Metockdommen, vi kan heller ikke få Lissabonaftalen til en folkeafstemning.
Det er den bitre realitet.
Men der skal ikke være tvivl om, at vi er uenige med regeringen i forhold til EF-dommen.
Det, vi så har gjort, er at gå ind og lave nogle nationale stramninger, som selvfølgelig skal dæmme op for det her, og hvor vi da også har en tro på, at det kan lade sig gøre, og hvor vi jo så i modsætning til Enhedslisten kommer meget mere ind over EU, i forhold til når det påvirker national lovgivning.
For selvfølgelig kan vi ikke sidde og lave en god national lovgivning med regeringen og så blive ladt ude, hvis EU begynder at bestemme noget andet.
Men der har vi jo en anden holdning, end Enhedslisten har til de ting, og vi synes egentlig, at det er en fornuftig aftale, også fordi vi nu er med inde over hele EU-spørgsmålet uden på nogen måde at blive som f.eks. folkesocialisterne, der nu er blevet helhjertede tilhængere af EU-samarbejdet.
Det er jo sørgeligt, og det er ærgerligt, men det er jo ganske udmærket, at der, hvor man har lavet aftaler, skal man også videre ind over, hvis EU går ind og bestemmer over national lovgivning, og det synes vi egentlig var fremragende.
Per Clausen (EL), 2008-10-09:
Så vil jeg undlade at rose fru Pia Kjærsgaard, for jeg ville ellers have rost hende for det initiativ, men så risikerer jeg jo heller ikke at få samme afvisning, som SF har fået på deres milde kærlighedserklæring.
Jeg bemærkede med stor interesse, at fru Pia Kjærsgaard havde en række meget, meget kritiske betragtninger om EU, og der vil jeg bare spørge fru Pia Kjærsgaard, om det ikke forholder sig sådan, at Dansk Folkeparti i praksis har accepteret, at det er EU og EF-Domstolen, der afgør tingene i Danmark, og at Dansk Folkeparti sådan set tager det til efterretning, når bare man får mulighed for at straffe nogle kontanthjælpsmodtagere, som er gift.
Altså, det er ligesom dealen fra Dansk Folkepartis side, at EU godt kan få lov til at bestemme, hvis vi kan komme til at genere nogle af dem, vi gerne vil genere her i Danmark.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil rejse over for fru Pia Kjærsgaard, handler om, at hun pegede på de stigende fødevarepriser.
Man kunne også pege på den meget, meget stærkt voksende ulighed i Danmark.
Den hænger ganske rigtigt sammen med reguleringen af dagpenge, kontanthjælp, pensioner osv., som jo slet ikke svarer til udviklingen i lønningerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Vi vil bestemt gerne være med til alle de gode takter, som fru Mette Frederiksen nævnte, altså alle de ting, hvor det ikke er ordentligt i forhold til vores sundhedsvæsen.
Nu bemærkede jeg, at statsministeren brugte mange ord på sundhedsvæsenet i sin åbningstale.
Det synes jeg faktisk at han gjorde, så jeg mente ikke, at jeg selv behøvede at bruge så mange på det, andet end at jeg bare ville dokumentere, hvor Dansk Folkeparti har været med; det er specielt på kræftområdet, men også på mange, mange andre områder.
Men selvfølgelig kan vi hele tiden gøre det bedre, naturligvis kan vi det.
Og det er jo også velkendt, at når der har været indgået finanslovaftaler, har Dansk Folkeparti været det parti, som har været med til at afsætte penge eksempelvis til medicinske patienter.
Der er et problem i forhold til hjertepatienter, javel; nu skal vi i gang med finanslovaftalerne, og jeg tror bestemt, at det vil være et emne, som vil være meget, meget højt prioriteret.
Men kan vi ikke blive fri for, at hver evig eneste gang, der er noget, som Socialdemokratiet skal have finansieret, så handler det om de såkaldte skattelettelser?
Vi har haft en stor diskussion om det med fru Helle Thorning-Schmidt, og nu skal vi åbenbart have den igen.
Altså, det duer simpelt hen ikke, for det hænger ikke sammen økonomisk på den måde, som Socialdemokratiet fremlægger det.
Mette Frederiksen (S), 2008-10-09:
Når jeg vælger at inddrage skattelettelserne i diskussionen i dag, hænger det jo sammen med, at hvis vi skal føre en ordentlig velfærdspolitik i Danmark, bliver vi nødt til også at være økonomisk ansvarlige, og derfor skal pengene jo altså findes et sted.
Jeg noterede mig såmænd, at ordføreren nævnte kræftområdet, men jeg noterede mig også, at det handlede rigtig meget om beslutninger, der er truffet for år tilbage.
Den patient, de pårørende, alle vi borgere i Danmark har jo behov for sundhedssvar, der løser fremtidens problemer og især de problemer, der er lige præcis i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Hvis fru Mette Frederiksen havde læst Dansk Folkepartis ændringer til finansloven, ville fru Mette Frederiksen have bemærket, at vi stadig væk satser meget, meget stærkt netop på kræftområdet, og jeg har lige sagt, at hjertepatienter og medicinske patienter også er noget, vi skal ind og diskutere.
Men det duer altså ikke med skattelettelser - og lad os lige gøre det med skattelettelser færdigt - sådan som ordet er blevet brugt i dag.
Det er jo sådan, at det var Arbejdsmarkedsfonden, som der jo faktisk var en aftale, en lov om, hvor pengene blev udbetalt, javel, det kan man kalde skattelettelser.
Men resten er direkte omlægninger, og det ved fru Mette Frederiksen jo ganske udmærket.
Det nytter ikke noget at sidde og ryste på hovedet, for det forholder sig faktisk på den måde, og derfor synes jeg simpelt hen, det er grotesk, at Socialdemokratiet har sagt, jeg kan snart ikke huske hvor længe, jeg tror, det i hvert fald er i et år - fra før valgkampen sidste gang: Velfærd frem for skattelettelser.
Altså, det lyder som en mekanisk dukke, og mere er der ikke i det.
Det er sådan en Pinocchio, sådan en puppet on a string, som man sidder og holder, og hvis man løfter lidt i snorene, bliver der sagt: Velfærd frem for skattelettelser.
Det er det, fru Helle Thorning-Schmidt bruger, og det duer simpelt hen ikke.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Noget af det centrale i fru Pia Kjærsgaards indlæg var jo den kendsgerning, at Dansk Folkeparti har haft en helt central rolle i dansk politik siden 2001.
Det er der ingen grund til hverken at benægte eller forsøge at benægte, Dansk Folkeparti har haft en helt central rolle.
Når man har haft en helt central rolle, betyder det, at man har ansvaret for hovedtrækkene i den politiske udvikling, der har fundet sted, og jeg vil så spørge: Hvordan er det for Dansk Folkeparti at se den vurdering af velfærden, som bl.a. kan læses i den seneste udgave af Ugebrevet A4 fra i mandags?
Man spørger danskerne, hvordan det er gået med velfærden i de 7 år, hvor fru Pia Kjærsgaard, som hun selv siger, har haft en helt central rolle i udviklingen af dansk politik.
59 pct. svarer, at det er blevet dårligere med den offentlige velfærd, og 14 pct. kan få øje på, at det er blevet bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-10-09:
Jeg tror ikke, man kan bruge den undersøgelse, sådan som hr. Villy Søvndal misbruger den undersøgelse.
Jeg må indrømme, at jeg ikke er helt bekendt med spørgsmålet, der er stillet, men ud fra en eller anden betragtning kan man jo stort set altid bruge en undersøgelse, som man allerhelst vil.
Men jeg vil godt understrege, at Dansk Folkeparti da langtfra er tilfreds.
Vi læner os jo ikke tilbage og siger: Hvor er det dog fantastisk det hele, nu behøver vi egentlig ikke arbejde med sagerne mere.
Det er jo præcis det, vi gør i finanslov efter finanslov, i aftale efter aftale - modsat hr. Villy Søvndal og Socialistisk Folkeparti, som i ganske mange år var parlamentarisk støtte for en socialdemokratisk ledet regering.
Er det ikke sådan, at der selv inden for hr. Villy Søvndals egne rækker har været stor utilfredshed med den måde, som Socialistisk Folkeparti agerede på i de mange år, man havde sin parlamentariske indflydelse, og hvor man kunne præge udviklingen, men hvor Socialistisk Folkeparti stort set var fraværende?
Rasmus Prehn (S), 2008-10-09:
Jeg synes, at hver gang vi nærmer os det forhold, at danskerne sådan set er blevet mere utilfredse med velfærden, mens Dansk Folkeparti har haft stor indflydelse i dansk politik, nemlig de sidste 7 år, ser vi det ene eksempel efter det andet på, at fru Pia Kjærsgaard taler udenom.
Der er jo faktisk det ene efter det andet eksempel på, at velfærden er blevet forringet, og at det også rammer de ældre.
I Billund Kommune er det sådan, at man lige i øjeblikket sidder og kigger på, om ikke man er nødt til at fjerne nattevagterne på plejehjemmene.
Det er jo noget, der virkelig vil være katastrofalt for de ældre der.
Hvis vi kigger på den kollektive trafik, kan vi også se, at forringelserne virkelig er noget, der rammer de ældre.
I den tid, vi har haft Dansk Folkeparti som støtteparti for den nuværende regering, er priserne i den kollektive trafik steget med mere end dobbelt så meget i procent som den almindelige prisudvikling, og vi ved jo alle sammen godt, at når de ældre, der kun har en folkepension, skal betale en busbillet, så er deres folkepension altså ikke fulgt med i forhold til de prisstigninger.
Vil Dansk Folkeparti ikke være med til at tage hånd om den her situation og imødekomme det socialdemokratiske forslag om at gøre den kollektive trafik gratis for de ældre, der modtager ældrechecken?