runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Mange tak.
Jeg vil gøre det ganske, ganske kort.
For fru Johanne Schmidt-Nielsen har jo allerede gjort ganske grundigt rede for hele baggrunden for, hvorfor hun har stillet disse ændringsforslag, nemlig at hr. Naser Khader har givet udtryk for, at flygtninge naturligvis ikke skal betale for at gå til danskprøve 2.
Så jeg vil bare gerne sige, at jeg er meget, meget glad for, at fru Johanne Schmidt-Nielsen øjeblikkeligt greb bolden, at hun så hurtigt kom med to fantastisk gode ændringsforslag, som vil afbøde det i øvrigt meget alvorlige lovforslag, som vi skal stemme om i dag, ganske lidt.
Men den her lillebitte flig håber jeg i det mindste man kan forbedre lovforslaget med.
Vi stemmer naturligvis i Alternativet for begge ændringsforslag og i øvrigt imod det samlede forslag, eftersom det er så minimalt.
Men dog vil jeg takke hr. Naser Khader for at komme frem med den mulighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Det var absolut ikke groet i vores baghave, men det var et kompromis for at få andre gode ting igennem som nogle goder til enlige forsørgere, pensionister osv. Men grunden til, at jeg spørger, er, at ordføreren er meget opmærksom på og meget fokuseret på det her med, hvad tingene koster, og hvor mange arbejdspladser det giver.
Der må jeg bare minde ordføreren om, at sænkningen af selskabsskatten, så vidt jeg ved, ikke har nogen dokumenteret jobeffekt.
Jeg synes i hvert fald ikke, at jeg er blevet mindet om noget, og den kostede meget mere end det her forslag.
Så igen vil jeg bare sige på vegne af SF, og jeg tror også, at jeg kan tale for Alternativet, at for os er det rigtig vigtigt også at bruge nogle penge på at få sat skub i den grønne omstilling, og det indebærer også energirenoveringer af huse osv., ligesom vi giver tilskud til vedvarende energi, økologi og meget andet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Men hr. Naser Khader ved jo godt, at den økonomiske konsekvens af de her forslag sådan set bare bliver, at besparelsen ved at skære markant ned på flygtningenes ydelser bliver en lille smule mindre.
Altså, det giver jo ikke mening at sige, at man skal finde pengene, når det store samlede forslag, som det her er ændringsforslag til, handler om at spare penge.
Det går jeg ud fra at hr. Naser Khader kan bekræfte.
Det andet er, at hr. Naser Khader siger, at der jo kan gå et par måneder, før problemet konkret viser sig.
Jo, men, hr. Naser Khader, problemet opstår ved det her lovforslag.
Vi kan forhindre problemet i at opstå ved at vedtage de her to ændringsforslag.
Ville det ikke være klogere at forhindre problemet i at opstå frem for at skabe det for derefter at forsøge måske at finde en løsning på det?
Naser Khader (KF), 2015-08-26:
Jeg gentager: Det er ikke et akut problem.
Der er ikke nogen, der bliver ramt af det i år.
Jeg har talt med integrationsministeren og har sagt, at det er vores position.
Folk skal hverken betale for danskundervisning eller for gebyret for at gå op, og vi har aftalt at tage det med i forhandlingerne om anden del af stramningerne.
Og der finder vi så pengene.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-08-26:
Jeg vil godt spørge Enhedslisten, om man har et bud på, hvorfor ganske mange asylansøgere forsøger at krydse grænsen mellem Frankrig og Storbritannien via tunnellen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Jeg har desperat forsøgt at få regeringen til at forholde sig til, hvad den der Frontex-kommentar bygger på, for Frontex er ikke forskere.
Frontex er EU's grænsesamarbejde.
Jeg har ikke kunnet få nogen form for dokumentation.
Det er spændende, hvis hr. Marcus Knuth eller regeringen kunne fremlægge det i Folketingssalen i dag.
Igen, vi har forsøgt os med den her slags eksperimenter tidligere.
Vi gjorde det i 00'erne med starthjælpen.
Den lave starthjælp påvirkede ikke antallet af flygtninge, der kom til Danmark, men den fik en meget tydelig konsekvens.
Den fik den konsekvens, at fattigdommen voksede, og at de sociale problemer eksploderede.
Det blev et stort problem for kommunerne.
Det blev et stort problem for de flygtninge, det gik ud over, og for det danske samfund i det hele taget.
Marcus Knuth (V), 2015-08-26:
Nu gik mit spørgsmål sådan set på, om ordføreren var enig i, at vi skal bremse den her massive tilstrømning af mennesker, der søger mod Danmark.
Det er vel at mærke en kommentar, som forsker Torben Tranæs, tidligere fra Rockwool Fonden, bakkede op om i Børsen i mandags.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
For det første er der absolut ingen dokumentation for, at de her ydelser betyder, at færre flygtninge kommer til Danmark.
For det andet, gad vide, om Kolding Kommune får lettere eller sværere ved at finde boliger til de flygtninge, der placeres i Kolding Kommune, nu når man halverer de her menneskers ydelse.
Jeg gætter umiddelbart på, at det bliver sværere for Kolding Kommune at skaffe boliger.
Det er i hvert fald, hvad en lang række andre borgmestre har været ude at sige.
Jeg så hr. Marcus Knuth i Deadline på DR2 i går aftes sammen med den bornholmske borgmester.
Den bornholmske borgmester sagde meget klart: Hr. Marcus Knuth, vi får kæmpemæssige problemer med integrationen i kommunerne, når I nu halverer ydelsen.
Hr. Marcus Knuth forholdt sig aldrig rigtig til påstanden i den ellers temmelig lange debat, der var på DR2 i går aftes.
Det er måske for meget forlangt, at hr. Marcus Knuth forholder sig til den bornholmske borgmesters ellers helt rimelige spørgsmål her i Folketingssalen i dag.
Marcus Knuth (V), 2015-08-26:
For nylig meldte Kolding Kommune ud, at antallet af flygtninge nu er så stort, at man »er ved at drukne«.
Tidligere på sommeren meldte 61 danske borgmestre ud, at de er presset i bund på grund af det store antal flygtninge.
Kolding Kommune har sågar været ude for nylig og været nødt til at indlogere flygtninge på hoteller til over 20.000 kr. pr. person om måneden.
Mener ordføreren ikke, at det er afgørende, at vi får bremset den her massive tilstrømning af asylansøgere, der søger målrettet mod Danmark?
Naser Khader (KF), 2015-08-26:
Det kan jeg svare kort på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Det er helt rigtigt, hr. Naser Khader.
Det er ikke et akut problem, og det er, fordi problemet ikke findes endnu.
Problemet opstår, når hr. Naser Khader og De Konservative lige om lidt stemmer for det her lovforslag.
Hr. Naser Khader og De Konservative kunne forhindre problemet i at opstå ved at stemme for de her ændringsforslag.
Jeg må sige, at det, vi hører her, er en ualmindelig dårlig undskyldning for ikke at stemme for de her to ændringsforslag.
At stemme for dem ville være at føre en politik, der var i overensstemmelse med det, hr. Naser Khader har udtalt til medierne.
Men vi vil i Enhedslisten selvfølgelig holde De Konservative og ikke mindst hr. Naser Khader op på de løfter, der er kommet fra talerstolen i dag, nemlig at man fremover vil arbejde for at få gjort overgangen fra danskuddannelse 1 til danskuddannelse 2 gratis.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-08-26:
Nu er det jo sådan, at vi har et velfærdssamfund, og det skulle vi gerne kunne bevare i mange år fremover.
Det koster nogle kroner og øre, når fru Hansen skal have hjemmehjælp, eller når hr. Jensen skal behandles på sygehuset.
Derfor mener vi jo også i Dansk Folkeparti, at det er utrolig vigtigt, at vi har de midler, og at vi på en eller anden måde forsøger at begrænse den flygtningestrøm eller immigrantstrøm, som det også er i øjeblikket.
Jeg kunne også godt i forhold til netop økonomien i det her tænke mig at høre fru Ulla Sandbæk fra Alternativet: Når nu den her integrationsydelse i fru Ulla Sandbæks øjne er for lav, hvor stor en check skal den enkelte flygtning så have?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Det er der jo ganske enkle internationale regler for.
En flygtning skal sidestilles med det lands befolkning, hvor flygtningen får ophold.
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Det betragter jeg mest af alt som en kommentar, og det er der også mulighed for i forretningsordenen i Folketinget.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Jeg mener jo desværre, at alle erfaringer tyder på det modsatte, men vi kommer ikke videre i debatten.
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Jeg mener, at det her er den bedste måde at løse de udfordringer, vi står over for, på, og jeg mener, at vi har to meget vigtige elementer i det her lovforslag.
Det ene er, at vi skal have bremset op for den asyltilstrømning, vi ser til Danmark, og så skal vi sørge for, at flere kommer ud på arbejdsmarkedet.
Der mener jeg, at med det lovforslag, vi nu tredjebehandler og forhåbentlig vedtager lige om lidt, er vi rigtig godt på vej.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Vi er jo alle sammen klar over, at målet for regeringen er at få flere ud på arbejdsmarkedet, og det er det, regeringen er gået til valg på.
Men der er jo mange forskellige veje til at nå et mål.
Når nu alle de mennesker, som har afgivet forklaringer om det her, siger, at det ikke er vejen til at nå det mål, kunne man måske havde håbet, at regeringen sagde, at så prøver vi at gå en anden vej.
Ministeren snakkede om integrationsplanen.
Det viser sig netop, at integrationsplanen er en af hindringerne for at nå det mål, så jeg havde jo været rigtig glad for, hvis man sagde: Vi finder en anden vej end dette lovforslag.
Men det har regeringen så ikke ønsket.
Det kunne man jo sagtens have gjort og stadig levet op til sine valgløfter.
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Jeg vil først sige, at det efter min mening faktisk ikke er sådan lige at opgøre, hvad fattigdom er.
Jeg synes, der er mange former for fattigdom.
Jeg synes f.eks., der er den form for fattigdom – jeg ved ikke, om ordføreren vil høre det her; det vil han godt – hvor forældrene, kan man sige, ikke deltager i det omkringliggende samfund, ikke deltager i den danske hverdag.
Det er for mig at se en form for fattigdom.
Så jeg mener ikke, at man kan gøre det op på den måde.
Men jeg kan rolig sige, at sigtet med det her lovforslag jo præcis er at få flere ud på arbejdsmarkedet, og det håber jeg også er en ambition som Det Radikale Venstre støtter.
Men når man hører debatten i dag, og når man hører Det Radikale Venstre, så kan man ærlig talt godt blive lidt i tvivl om, hvad målet og sigtet for Det Radikale Venstre egentlig er.
Men jeg kan sige helt klart, at for regeringens og for mit vedkommende er målet, at flere skal deltage i den ganske almindelige danske hverdag, og det mener jeg at integrationsydelsen, inklusive den sprogbonus, der ligger, er med til at skubbe positivt på for.
Morten Østergaard (RV), 2015-08-26:
Så hvis det viser sig, at børn som følge af det her lovforslag havner i fattigdom, vil det, for at man kan leve op til det løfte, som blev givet af den nuværende statsminister under valgkampen, være ministerens ansvar at rette op på det?
Altså, gælder det stadig væk?
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Ja, det vil jeg mene det gør.
Morten Østergaard (RV), 2015-08-26:
Jeg skal bare spørge udlændinge- og integrationsministeren, som i dag siger, at man nu fra regeringens side lever op til et løfte, om det også gælder, for så vidt angår det løfte, som den nuværende statsminister gav i valgkampen, hvor han i en tv-udsendelse sagde, og jeg citerer: I har selv formuleret nogle fattigdomsgrænser.
Dem kan man mene om hvad man vil.
Jeg kommer aldrig til at føre en politik, der sender børn ned under den grænse.
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Det vil helt klart skabe en bedre integration.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-08-26:
Jeg hørte ministeren før bekræfte, at den her integrationsydelse ikke efter ministerens mening vil sende børn under fattigdomsgrænsen.
Den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering formulerede, var den fattigdomsgrænse, som den nuværende statsminister afgav løfte om at ingen børn ville komme under – så det må være den fattigdomsgrænse, vi betragter som udgangspunkt.
Så vil jeg spørge ministeren: Kan ministeren love, at det løfte vil blive overholdt, og ifald at børn er at finde under den fattigdomsgrænse, vil ministeren så rette op på det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Hvad tror ministeren?
Vil det lovforslag, vi behandler i dag, skabe bedre eller ringere integration for flertallet af de flygtningebørn, som kommer til Danmark?
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Nej, det kan jeg ikke på det præcise beløb eller de præcise tal.
Jeg er sikker på, at fru Lisbeth Bech Poulsen har dem stående, og at det er derfor, hun stiller spørgsmålet, og at hun har sådan en rækkefølge, hun har planlagt.
Men der var gode grunde til at lave en selskabsskattelettelse.
Nu ligger vi på et niveau, hvor det altså stemmer overens med mange af de lande, som vi konkurrerer med og skal tiltrække investeringer fra, men hvor man altså regner på en måde, hvor det ikke lige kan ses, hvad de investeringer, som det så medfører, giver.
Det var derfor, man lavede den lettelse dengang – en lettelse, som fru Lisbeth Bech Poulsens eget parti også stod bag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Jeg vil ikke blande mig i ordførerens dialog med ministeren.
Det må I selv klare.
Men jeg vil bare sige på SF's vegne, at vi jo er med i aftalen her, fordi den fra næste år – om 4 måneder og frem – skal have et grønt sigte: energirenoveringer, klimaløsninger osv.
Det er vores bevæggrund for at gå med i den.
Men jeg har et helt konkret faktuelt spørgsmål til ordføreren.
Nu er det jo er et nyt Ting, der er samlet, så det kunne måske være meget godt at genopfriske det.
Kan ordføreren minde Folketinget om, hvad selskabsskattelettelsen tilbage i 2012, da vi lavede en skatteaftale, kostede, og hvor mange jobs den gav?
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Det er ikke nemt de første gange i Folketingssalen.
Det synes jeg bare man skal acceptere og respektere.
Med hensyn til kommunernes muligheder kan jeg jo sige, at lige præcis det lovforslag, som vi har lagt frem her, er et løsningsforslag, fordi det skal dæmme op for tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Så det skulle jo gerne med tiden gøre opgaven lettere for kommunerne.
Men i øjeblikket har kommunerne det vældig svært med netop at få huset de flygtninge, der kommer.
Så synes jeg alligevel også lige, det er vigtigt at bemærke, at da vi havde starthjælpen, kunne man godt huse flygtninge.
Så det kan man vel stadig væk.
Og i og med at starthjælpen og integrationsydelsen ligger på samme niveau – dog med den tilføjelse, at det kan udløse en sprogbonus, hvis man har tilegnet sig dansk – mener jeg jo sådan set, at opgaven burde være til at løse, om end det er svært, men det er det især på grund af antallet.
Jacob Mark (SF), 2015-08-26:
Du siger, at du accepterer, at det sker nogle steder lige nu.
Vil du fremadrettet fremlægge initiativer, der gør, at kommunerne rent faktisk har råd til at stille de her boliger til rådighed?
For det, man hører, er jo, at borgmestrene oplever, at den dér integrationsydelse gør, at flygtninge ikke kan betale deres boliger.
Og vil ministeren, når hun siger, at det skal være en midlertidig ordning, så fremlægge initiativer fremadrettet, der gør det lettere for kommunerne at finde boliger til flygtninge?
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Nej, altså, jeg synes jo, det bedste ville være, hvis færre mennesker kom til at bo i f.eks. ghettoer.
For vi kan jo se, at der lige præcis i ghettoområderne er alt for få, der deltager på arbejdsmarkedet.
Vi har jo tidligere stemt for den tidligere regerings udvidede muligheder for kommunerne for at placere flygtninge ved f.eks. at bygge barakbyer.
Det er sket ved at lempe planloven.
Vi har stemt for den tidligere regerings forslag om at give ret til at huse enlige sammen i lejligheder netop for at hjælpe kommunerne med hensyn til at placere de flygtninge, der kommer dertil.
Og det har vi jo gjort, fordi vi kunne se, at kommunernes udfordringer var enormt store, og det er de stadig væk, fordi der er en alt for stor tilstrømning af asylansøgere til Danmark.
Så nej, jeg mener ikke, at det er godt at klumpe flygtninge sammen.
Men man må også bare erkende virkeligheden, og virkeligheden er, at der er så stor en tilstrømning til Danmark i øjeblikket af asylansøgere, at kommunerne er på hælene.
Kommunerne har store problemer med at huse de mange flygtninge, der er kommet til Danmark, og derfor må man i en periode tage nogle alternative muligheder i brug.
Og i øvrigt kan vi se, at mange kommuner jo har kastet sig ind i den her kamp med en ildhu, der gør, at det også rigtig mange steder er lykkedes.
Jacob Mark (SF), 2015-08-26:
Jeg vil gerne spørge udlændinge- og integrationsministeren, om hun vurderer, at det styrker integrationen, hvis man placerer flygtninge i de her barakbyer eller udsatte boligområder.
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Altså, af bitter erfaring vil jeg sige, at når to radikale udlægger en tekst på to forskellige måder, så skal man altid lige vare sig en lillebitte smule for at kommentere det.
Jeg kan bare sige, at sigtet med det her lovforslag helt klart er, at flere skal komme i arbejde, og at asyltilstrømningen til Danmark skal standses, eller at det i hvert fald skal gøre, at vi får færre asylansøgere til Danmark.
Det synes jeg er rimelig klart.
Jeg håber bare igen, at Det Radikale Venstre for en gangs skyld kunne tilslutte sig en ambition om netop at få flere nytilkomne og også flygtninge i Danmark til at deltage på arbejdsmarkedet, og at Det Radikale Venstre på en eller anden måde på et tidspunkt vil melde sig ind i virkeligheden.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-08-26:
Der ligger et helt forslag fra den tidligere regering om, hvordan vi får flere flygtninge i arbejde.
Men ministeren har jo fortsat ikke svaret på spørgsmålet om, hvorvidt ministeren vil overholde den nuværende statsministers helt klokkeklare løfte: Der vil ikke komme børn under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering formulerede, i hans regeringstid.
Jeg spørger igen integrationsministeren: Hvis det bliver tilfældet, hvad kommer integrationsministeren så til at foretage sig?
Vil det løfte så blive brudt?
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Jamen vi kommer det jo ikke nærmere, end at det her jo ikke er et lovforslag, der på nogen måde skal skubbe mennesker ud i fattigdom.
Det er jo det, der ligger i det her lovforslag.
Og jeg kunne bare ønske mig, at Det Radikale Venstre for en gangs skyld spillede med på den samme bane, som vi gør på det her område, men det gør Det Radikale Venstre ikke, og det gør Det Radikale Venstre ikke, fordi vi er politisk utrolig uenige, når det kommer til udlændingepolitik generelt, men jo også om, hvordan vi skal forholde os til den øgede asyltilstrømning, der er til Danmark i øjeblikket.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-08-26:
I forhold til økonomien regner vi med, at det er noget, der vil blive taget op i forbindelse med den omlægning af udviklingsbistanden, som jeg har forstået at regeringen planlægger.
Det er da klart en relevant prioritering for Liberal Alliance i den forbindelse.
I forhold til det andet: Jeg har også været nede at se i Jordan og andre steder nogle af de her permanente, ikke engang lejre, men efterhånden på det nærmeste byer, det gælder i hvert fald nogle af de flygtningelejre, jeg har besøgt dernede.
Og der må man sige, at det jo handler om at have nogle lejre, hvor folk ikke går til grunde, men at det tværtimod er steder, hvor de selvfølgelig også har mulighed for at kunne prøve at være indvandrere andre steder, altså prøve at sætte sig i stand til at passe et arbejde et andet sted.
Det er jo ikke sådan, at vi har et ønske om, at der skal være permanente lejre der.
Men jeg er da også nødt til at spørge fru Zenia Stampe og Det Radikale Venstre, om man forestiller sig, at der her i Danmark skal være permanente ghettoer, forstået på den måde, at der er familier, hvor man generation efter generation efter generation ikke er i stand til at forsørge sig selv.
Det er da heller ingen løsning.
Zenia Stampe (RV), 2015-08-26:
Jeg vil gerne spørge om to ting.
Hvad forestiller man sig i forhold til finansieringen af de her lejre?
Økonomien spiller jo en rolle, og det er fint nok at komme med en idé, men man må vel også have gjort sig nogle forestillinger om økonomien og finansieringen af den.
Det andet spørgsmål er så om de her lejre.
Skal de her lejre så i virkeligheden blive til sådan en slags permanente ghettoer, hvor generation efter generation efter generation af flygtninge skal bo?
Er det det, man forestiller sig?
Jeg har hørt rigtig meget om de her lejre, men er det egentlig virkelig sådan en fantastisk salomonisk løsning?
Hvad sker der, hvis det ikke bare er en midlertidig beskyttelse, mennesker har brug for, men faktisk permanent beskyttelse?
Har Liberal Alliance så fortsat tænkt sig at sige, at løsningen er, at de skal blive i de her lejre, at de skal leve der generation efter generation, ligesom palæstinensere har boet i Libanon, Jordan osv.?
Er det den type lejre, vi skal se, altså permanente ghettoer for flygtninge i generation efter generation?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-08-26:
Vi har faktisk været nogle af de få, der har været konkrete.
Vi er faktisk nogle af de få, som har stillet forslag om, at Danmark skulle drive lejre på et ordentligt niveau i nærområderne.
Der kan man hjælpe flere mennesker for de samme penge, ja, man kan såmænd hjælpe flere mennesker for færre penge, men jeg ved godt, at venstrefløjen – åbenbart efterhånden inklusive Det Radikale Venstre – går mere op i, hvor mange penge der bliver brugt.
Zenia Stampe (RV), 2015-08-26:
Jamen det er da dejligt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll vil vedkende sig sin radikale arv.
Jeg husker også tydeligt, dengang hr. Simon Emil Ammitzbøll stod på den her talerstol og vendte sig kraftigt imod forslaget om at indføre et krav om selvforsørgelse i forbindelse med statsborgerskab, for det var fuldstændig irrelevant, mente hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Men det kan være det.
Og det der med smagen i munden har hr. Simon Emil Ammitzbøll ændret holdning til. Det, jeg gerne vil spørge om, er: Det her store problem, som vi alle sammen godt kan se eksisterer, altså det store problem med mange flygtninge, bliver der talt rigtig meget om, og det bliver rigtig ofte brugt som en undskyldning for ikke at gøre noget.
Det, jeg derfor gerne vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om, er: Hvad har hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance egentlig gjort for at indkredse en løsning på dette store problem?
Er det bare sådan noget, man snakker om for så at kunne undslå sig et ansvar for at løse de problemer, når de melder sig i form af mennesker, der står og banker på døren?
Hvad har hr. Simon Emil Ammitzbøll konkret gjort for at løse problemerne i nærområderne?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Vi ved jo godt, at Danmark egentlig ikke er det mest attraktive land.
Flygtningene vil hellere til Tyskland, og de vil hellere til Sverige.
Det er også lidt mere vanskeligt at komme til Finland.
Finland ligger længere væk end Danmark.
Det er da nok muligt, at der er nogle, som vil blive holdt væk fra Danmark med dette lovforslag, men jeg mener så stadig væk ikke, at vi rent etisk kan leve med det forslag.
Jeg kan i hvert fald ikke.
Marcus Knuth (V), 2015-08-26:
Så hævder ordføreren, at gratis adgang til skole – menneskerettigheder, som vi har i f.eks. Danmark – er det, der bl.a. gør, at så mange søger målrettet mod Danmark.
For 5 år siden modtog Danmark og Finland nogenlunde det samme antal asylansøgere, omkring 4.000.
I de seneste 4 år med lempelse efter lempelse af den tidligere regering er antallet i Danmark cirka tre- eller firedoblet, mens det i Finland grundet en fortsat stram udlændingepolitik rent faktisk er lykkedes at reducere antallet af asylansøgere, på trods af at asylansøgerpresset på Europa som helhed er steget.
Hvad mener ordføreren om det?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Jeg mener, det er en sørgelig dag for demokratiet, fordi vi jo rent faktisk har nogle høringssvar.
Der ligger mange, mange høringssvar fra mennesker, som virkelig har forstand på det her, og alle de høringssvar siger, at det, man vil opnå med lovforslaget, hverken er at bremse tilstrømningen eller at få flygtningene ud på arbejdsmarkedet.
Alle de høringssvar er der overhovedet ikke taget hensyn til, og det mener jeg ikke er særlig sundt for demokratiet.