runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-21:
Det, der må være det forsvarlige, er i hvert fald, at man sikrer, at borgerne har fået en præhospital service til rådighed, før man lukker akutmodtagelser rundtomkring.
Det er også sådan, hæfter jeg mig ved, at man f.eks. i Region Midtjylland nu har skitseret andre muligheder med skadeklinikker og andre ting, der kan gøre, at man nedsætter akuttiden for en lang række mere almindelige behandlinger, så patienterne kan komme til der.
Men der er selvfølgelig stadig væk en helt bestemt grund til, at man skal sikre sig, at man har en ordentlig, kvalificeret akutmodtagelse i regionen, som er fuldt funktionsdygtig, og hvor speciallægerne er til stede.
Vi kan jo alene ud fra det faktum se, at hvis vi skulle tage det antal speciallæger, der er til i Danmark, og dele dem ud på en radius, der svarer til 15 minutter, som jeg tror jeg på et tidspunkt har hørt Enhedslisten sige der skulle være til nærmeste akutmodtagelse, så ville der blive den problemstilling, at vi simpelt hen ikke havde speciallæger nok.
De ville stå og vente på patienterne, og det ville ikke være optimalt for patienterne.
Jeg synes også, at der ligger noget andet i det, nemlig at vi i dag foregiver over for patienterne, at bare de kommer til et hospital, er der en behandling, der kan redde dem.
Det betyder jo, at folk i dag groft sagt kører forkert og kommer til steder, hvor man alligevel ikke kan behandle dem, og det kan heller ikke være acceptabelt.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Jeg er helt enig med fru Sophie Hæstorp Andersen i, at der allerede nu vil være tilfælde, hvor man umiddelbart transporterer folk meget længere, og hvor det vil være uhyre fornuftigt at gøre det.
Så vil jeg godt spørge fru Sophie Hæstorp Andersen, om hun ikke er enig i, at det må siges at være uforsvarligt nu at lægge sig fast på lukning af Svendborg Sygehus, lukning af Holstebro Sygehus på et tidspunkt, hvor det, der ligesom skal fylde hullerne ud, er en grøn plan, som vi ikke rigtig kan få at vide hvad præcis indeholder, og som man ikke ved hvordan skal gennemføres.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-21:
Som jeg sagde, havde vi allerede i 2004 et sundhedsudspil, hvori vi også sagde, at der skulle sikres hjælp helt ude på skadestedet.
Det, der også er interessant, er jo, at man i den mail, som fru Helle Thorning-Schmidt sammen med hr. Jens Peter Vernersen afsendte, også nævnte, at der maksimalt skulle være 100 km til nærmeste hospital med akutbetjening.
Der må man sige, at der indtil videre heller ikke har været nogen eksempler på, at der er nogen, der har fået det.
I forhold til det med ½ time er det sådan, at der kan være mange gode grunde til at gøre det sådan.
Men det er ikke acceptabelt at lægge sig hundrede procent fast på det, for vi ser allerede i dag eksempler på, f.eks. når det gælder en patient, der får brandsår oppe i Skagen, at det vil være sådan, at man kører patienten hele vejen til Rigshospitalet, hvor der er den mest specialiserede brandsårsafdeling i Danmark.
Det bliver man også nødt til at tage med i sine betragtninger fremadrettet.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Nu er jeg jo enig i store dele af det forslag til vedtagelse, der er kommet fra Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre.
Men jeg har alligevel to spørgsmål.
Det første er: Er fru Sophie Hæstorp Andersen ikke enig med mig i, at det er fuldt berettiget, at borgerne stadig væk ikke føler sig trygge?
Vi har hørt, hvordan ordføreren fra Venstre – med alle de storslåede planer, man har, der skal udfylde hullerne – end ikke er i stand til at svare på, hvordan det element med, hvornår der bliver 15 minutters tid til, at ambulancen er fremme, skal opfyldes.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er: Er det ikke rigtigt, at Socialdemokraterne i hvert fald indtil for godt et års tid siden havde den klare opfattelse, at der ikke skulle gå længere tid end 30 minutter, fra ambulancen var fremme, til man var på hospitalet, og hvad er forklaringen på, at Socialdemokraterne har skiftet synspunkt?
Jeg henter den oplysning fra en mail, som fru Helle Thorning-Schmidt sendte til en borger i Holstebro, hvor hun bekræftede, at hr. Jens Peter Vernersens udtalelser stod til troende dengang, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er, der er sket, siden Socialdemokraterne har ændret opfattelse.
Birgitte Josefsen (V), 2010-01-21:
Nu er Venstre et parti, der aldrig fremlægger forslag, der ikke er finansierede.
Derfor vil det, på det tidspunkt hvor der kommer et forslag, også være finansieret.
Vi vil finansiere de forslag, vi kommer med, krone for krone.
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Fru Liselott Blixt siger, at sygehusstrukturen er på plads.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti har accepteret placeringen af hospitalet i Vestjylland, at man har accepteret, at akutmodtagelsen forsvinder på hospitalet i Svendborg, og det, man så siger, er, at man til gengæld har krævet sikkerhed for, at der kommer en plan for, at hullerne bliver fyldt ud med et velfungerende akutberedskab i de tyndtbefolkede dele af Danmark.
Men ville det ikke være mere rimeligt at sige, at man ville have et klart bud på, hvordan de huller konkret blev fyldt ud, inden man accepterede en ny struktur?
Birgitte Josefsen (V), 2010-01-21:
Det er fuldstændig korrekt, at partiet Venstre går ind for, at der skal være en maksimal responstid på 15 minutter, og det er jo det, vi sidder og arbejder med og fokuserer på.
Karen J. Klint (S), 2010-01-21:
Er det korrekt, at Venstre som parti var med til i en valgkamp at love en kort responstid, som vi alle sammen har talt om, og er det korrekt, at Venstre vil sætte penge på til at indfri det løfte, nu hvor Venstre er en del af regeringen?
Birgitte Josefsen (V), 2010-01-21:
Hvad regeringen fremlægger, kan jeg ikke svare på.
Jeg er ikke en del af regeringen.
Det spørgsmål må man stille til ministeren.
Jeg er en del af Folketinget.
Som jeg har været inde på, bakker vi op om det, der står i regeringsgrundlaget om en responstid på 15 minutter, men vi er også loyale over for, at der er en proces i gang, hvor der sidder en arbejdsgruppe med repræsentanter for kommunerne og regionerne, en arbejdsgruppe, der har proklameret, at den kommer med sit udspil her i løbet af foråret.
Jonas Dahl (SF), 2010-01-21:
Det er da meget interessant at høre Venstres ordfører prøve at bortforklare det løfte, som regeringen kom med op til folketingsvalget i 2007, om, at der skulle være en maksimal responstid på 15 minutter.
Indtil videre har vi ikke set noget konkret udspil om det.
Det er jo sådan set sådan, at sundhedsministeren for, jeg tror, det er et års tid siden, sagde, at der i efteråret 2009 ville blive fremlagt en plan.
Vi må bare sige, at vi endnu ikke har set den plan, og det udvalg, som fru Birgitte Josefsen bliver ved med at henvise til, vil jeg måske snarere kalde en syltekrukke, for der er jo ikke kommet noget ud af arbejdet.
Vi har endnu ikke hørt noget om, hvordan regeringen har tænkt sig at leve op til det valgløfte, den gik til valg på i 2007.
Jeg vil gerne prøve en ekstra gang at spørge: Hvordan har fru Birgitte Josefsen tænkt sig, at man skal skaffe de privatpraktiserende læger, der skal bruges ekstra, for at man kan leve op til det, som fru Birgitte Josefsen lægger op til, og hvordan har regeringen tænkt sig at finansiere den responstid, som ifølge regeringsgrundlaget skal være på maks. 15 minutter?
Birgitte Josefsen (V), 2010-01-21:
Jeg synes ikke, det er nu, vi skal snakke procenter.
Det, der er vigtigt, er jo at forholde sig til, hvad den arbejdsgruppe, der sidder og arbejder med hele den præhospitale indsats, kommer ud med.
Karen J. Klint (S), 2010-01-21:
Jeg vil spørge ordføreren: Hvad så med pengene?
Sikrer Venstre også, at der er tilstrækkeligt med penge, så vi netop får det akutberedskab og den faglighed på hjul, som vi alle sammen ønsker, i stedet for at vi får gjort responstiden længere for dem, der har behov for at få hjælpen ud på hjul, så der ikke skal være en længere transporttid for at få hjælpen?
Vi er jo enige om, at det handler om at give hjælpen og nogle gange på stedet, i stedet for at man skal køre langt for at få hjælpen.
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Nu lægger spørgeren mig ord i munden.
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at strukturen snart er på plads, for regionerne skal komme med en plan inden sommer, og de skal også komme med deres udspil til, hvordan akutberedskabet skal foregå i regionerne, da det er dem, der sidder derude, og dem, der har opgaven – og så tager vi stilling til, om vi stadig væk mener, at der er nogle sorte huller.
Jeg håber og tror på, at regionerne kan udføre det arbejde, som de har fået til opgave, fyldestgørende.
Nu tror jeg nok, at ordføreren blander to ting sammen.
Men ja, vi er villige til at sætte penge af, og det har vi også gjort i de sidste to finanslove.
Det er en af grundene til, at vi siger, at vi forlanger noget af det her system, og vi er også villige til at kigge på omkostningerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-21:
Tak for det.
Sådan lød det i ordførerens tale.
Det er de velkendte og meget flotte ord fra Dansk Folkepartis side, når det gælder vores sundhedsvæsen, men der er en gang imellem også virkelig behov for at anholde partiet på konsekvenserne af det.
For jeg vil gerne spørge ordføreren: Er Dansk Folkeparti villig til at gå ud og finde flere penge til det her sundhedsvæsen, til det præhospitale akutberedskab, som skal være derude?
For også fru Liselott Blixt proklamerede i morgenradioaviserne i dag, at der kun skal være 15 minutters responstid.
Jeg må bare sige, at rigtig mange sundhedsøkonomer herhjemme siger, at vi har et billigt sundhedsvæsen.
Vi har et sundhedsvæsen, hvor vi ikke kan forvente højere service, uden at der skal puttes flere penge i det.
Vi har et effektivt sundhedsvæsen, men vi har et meget billigt sundhedsvæsen.
Vi så i sidste uge konsekvensen af, at regionerne ikke har penge nok.
Der må fyres 1.000 sundhedsfaglige personer derude.
Dansk Folkeparti har lavet finansloven sammen med V og K på det her område.
Der er konsekvenser i det.
Og derfor spørger jeg: Er Dansk Folkeparti villig til at bære flere penge til det her område, for at vi kan få den kvalitet, som ordføreren siger alle danskere har krav på?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Som sagt udtaler jeg mig ikke om bestemte hospitaler, og jeg vil sige, at jeg mener, at regionen har beføjelsen til at gøre, hvad den har råd til at gøre.
Så det er jo op til regionen selv.
Men man kan vel ikke altid bare forlange.
Julie Skovsby (S), 2010-01-21:
Nu har jeg jo tidligere været medlem af en Region Syddanmark, og forhistorien er, at regionsrådet har lavet en sygehusstruktur.
Her har man besluttet, at der skal være og er behov for en akutmodtagelse i både Odense og Svendborg.
Så nedsætter regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti
Erik Juhl-udvalget, som fuldstændig overruler den regionale demokratiske beslutning, der ligger, altså at 40 ud af 41 medlemmer har stemt for.
Og nu siger ordføreren så, at man i regionen skal tage stilling til det igen.
Regeringen har jo været inde at sige, at hvis man ønsker et nyt OUH, kan man ikke samtidig få en akutmodtagelse i Svendborg.
Er det også Dansk Folkepartis holdning?
Ønsker Dansk Folkeparti virkelig ikke, at der skal være nogen akutmodtagelse i Svendborg?
Eller hvad er holdningen?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Det er jo meget sjovt at stå her som ordfører:
På nogle steder skal man helst ikke udtale sig om visse områder, og andre steder skal man udtale sig om nogle konkrete områder.
Det er jo netop lagt ud til regionen, og det er derfor, vi venter på regionens plan, sådan at vi kan se, om der er nogle steder, hvor vi skal gå ind og sætte et fingeraftryk.
Julie Skovsby (S), 2010-01-21:
Tak for det.
Ordføreren siger, at Dansk Folkeparti og regeringen har talt om akutberedskabet i udkantsområderne på et møde i tirsdags, og at det nu lige er ved at være på plads.
Ordføreren har jo også talt om de her sorte huller og nævner bl.a. Fyn, og der er jeg da enormt interesseret i at få at vide: Betyder det, at Dansk Folkeparti nu har fået igennem, at der bliver en akutmodtagelse både i Odense og i Svendborg, eller har man ligesom regeringen og Erik Juhl-udvalget valgt at gå imod det store flertal, som der var i Region Syddanmark, nemlig 40 ud af 41 medlemmer, som stemte for en sygehusstruktur og -forlig?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Jeg kan da godt komme med eksempler på nogle af de sorte huller, som jeg omtaler.
Vi ved jo nok alle sammen, hvor de er, så jeg ved ikke, hvad grundlaget er for, at ordføreren vil have det præciseret.
Vi ved ikke noget om Sjællandsregionen endnu, i og med at vi ikke har en plan på området.
Vi har om nogen gået ud og talt om, hvad vi forlanger i forhold til sygehusstrukturen og akutberedskabet.
Vi har sagt, at vi vil have nogle akutpakker.
Vi vil have nogle garantier på området, så man som patient ved, hvad man har at forholde sig til.
Det er det, vi har sagt til ministeren, og det er det, vi er blevet lovet.
Jonas Dahl (SF), 2010-01-21:
Det må næsten være dagens længste søforklaring.
Jeg brugte det udtryk, som ordføreren selv brugte, nemlig sorte huller.
Det var det udtryk, som ordføreren brugte i sin ordførertale, og så vidt jeg ved, diskuterer vi i dag sygehusstrukturen – det er i hvert fald det, der er programsat – så jeg vil bare gerne høre, om ordføreren præcis kan redegøre for, hvor Dansk Folkeparti finder, at der er sorte huller i regionernes sundhedsplaner.
Det er jo tydeligt, at Dansk Folkeparti vil gå ind og kræve et eller andet, men det er stadig væk uklart for mig, hvad det rent faktisk er, Dansk Folkeparti kræver.
Eller kræver Dansk Folkeparti, at der skal være en maks. responstid for ambulancer?
Hvad er det helt præcist, Dansk Folkeparti kræver?
Noget af det fik de så gennemført i finanslovaftalen, men det er lidt uklart for offentligheden og andre, hvad der rent faktisk står i den aftale, for den er ikke så offentlig, men det er jo så en del af det politiske spil.
Kan ordføreren ikke redegøre for den del?
På hvilke sygehuse og i hvilke regioner er det, at der set ud fra sygehusstrukturen er sorte pletter på landkortet?
Per Clausen (EL), 2010-01-21:
Nu kan der jo være to forklaringer på, at det, som ministeren kaldte det grønne kort, som skulle løse alle de problemer, der kunne opstå omkring akutfunktioner i de tyndtbefolkede dele af Danmark, ikke bliver løst tilfredsstillende.
Det ene kunne være regionerne, det kan man ikke udelukke, men det andet kunne selvfølgelig også være det oplæg, der kom fra regeringen – for slet ikke at snakke om fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Men det afgørende her er, at fru Liselott Blixt jo meget klart siger, at betingelsen for, at Dansk Folkeparti accepterer den sygehusstruktur, som er ved at blive etableret, er, at man har en hundrede procent tilfredsstillende løsning på akutudfordringerne i de tyndtbefolkede dele af Danmark.
Det synes jeg da er en god og betryggende udtalelse, der kommer der.
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Det er korrekt, at de betingelser, vi har stillet, er, at før vi siger ja til en strukturændring på området, så vi kan dække hele befolkningen, skal akutberedskabet, det præhospitale, være i orden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-21:
Jeg vil godt høre ordføreren om det forløb, der var i efteråret i forbindelse med finanslovaftalen.
Anerkender Dansk Folkeparti, at regionerne har nogle kompetencer til inden for Sundhedsstyrelsens rammer og anbefalinger at tilrettelægge den præhospitale og akutte indsats rundtomkring?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-21:
Når vi nu taler om responstider – og det har vi diskuteret her i Folketingssalen faktisk rigtig mange gange – kunne Venstres ordfører så fortælle mig, hvor mange procent af den danske befolkning der skal være dækket ind under, at man har en ambulance, en paramediciner eller en lægeakutbil fremme i løbet af 15 minutter.
Er det 80 pct. eller 95 pct., eller er det, som fru Birgitte Josefsen siger, alle danskere, der skal have trygheden og det gode tilbud, det fintmaskede præhospitale netværk?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Jeg anerkender, at regionerne har fået en opgave, der skal løses.
Men der er regioner, som er meget navlebeskuende, og hvor vi så må gå ind og sige, at vi som politikere også som folketingspolitikere har et ansvar.
Jeg anerkender, at regionerne har fået en opgave, der skal løses.
Men der er regioner, som er meget navlebeskuende, og hvor vi så må gå ind og sige, at vi som politikere, også som folketingspolitikere, har et ansvar.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-21:
Jeg synes selvfølgelig, at det er helt o.k., at man går ind i nogle sager, men det, der skete her, var jo, at man løftede den problemstilling et hak op – nemlig den problemstilling, som handlede om, at et meget stort flertal i Region Midtjylland havde været med til at vedtage den plan, der lå.
Det var en plan, der var godkendt i Sundhedsstyrelsen.
Det, der var diskussionen, var den præhospitale indsats, som alle de tilstedeværende er enige om skal være der, før man gør nogle ting.
Den problemstilling blev løftet op til en finanspolitisk diskussion inde i Folketinget.
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Nu synes jeg ikke, at der er noget problem i det med at løfte nogle sager op, når man sidder som folketingsmedlem, for man er folketingsmedlem for alle, der er bosat i Danmark.
Det mener jeg også at ordføreren selv gør.
Jonas Dahl (SF), 2010-01-21:
Jeg vil høre, om Dansk Folkepartis ordfører kan uddybe det, som hun omtalte som sorte huller – det tror jeg at udtrykket var i ordførertalen.
Det er jo interessant at høre om det, for ordføreren siger jo selv, at hvis regionerne ikke makker ret – dvs. gør som Dansk Folkeparti siger, for regeringen har åbenbart ikke så meget indflydelse på det her – kommer regeringen og Dansk Folkeparti efter regionerne.
Derfor kunne det måske være meget rart for regionerne at vide, hvor det er, at de skal makke ret for at tilfredsstille Dansk Folkeparti.
Kunne ordføreren uddybe det?
Liselott Blixt (DF), 2010-01-21:
Når vi taler om sorte huller – nogle kalder det så også hvide huller, så jeg ved ikke rigtigt, om det måske er grå huller – er det mange gange der, hvor det kan være svært for et beredskab at komme til.
Ergo skal der være et beredskab, der fungerer på den ø.
Det sorte hul kan dækkes, ved at der er en lægefaglig til stede på øen, eller ved at der er en helikopter.
Der er andre steder, hvor der er huller.
Det kan være lysreguleringen, der skal gøres noget ved, så en ambulance hurtigt kan komme igennem en by; det kan være et trafiknet, der skal udbedres med en motorvej, for at infrastrukturen virker.
Det er de huller, som vi mener der er forskellige steder, som skal dækkes, for at vi kan undgå den lange transporttid.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-21:
Jeg fornemmer ikke nogen substantiel uenighed i Folketinget om, at det er vigtigt at få så meget viden som overhovedet muligt, og at det er et problem, at mænds sædkvalitet er dårligere i Danmark end i andre lande.
Det er selvfølgelig et problem.
Det synes jeg både som privatperson og som sundhedsminister.
Det, vi taler om her, er, hvem der skal stå bag organiseringen af den forskning og videnopsamling, der skal foregå, og der kan jeg forstå på fru Pia Olsen Dyhr, at man er mest tryg ved, at det foregår i Miljøministeriet, da det har med kemikalier at gøre.
Og så er vi jo enige.
Så forstår jeg bare slet ikke, hvad hele den her forespørgsel har med det at gøre, for den har stort set handlet om, at vi skal flytte ressortområdet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-21:
Der er flere elementer, der er blevet fremdraget i debatten af flere af de forskellige ordførere herinde, og jeg synes egentlig, at det er meget passende at høre ministerens stillingtagen til, om det slet ikke er elementer, som er hjemmehørende under Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses område.
Det er eksempelvis udfasningen af ftalater i sundhedssystemet, hvor man i udlandet, som hr. Steen Gade fremførte, er langt fremme med det her – meget længere fremme, end vi er i Danmark, og det er oven i købet danske virksomheder, der producerer en række alternativer til netop ftalaterne, til blødgørerne.
Vi har hørt fru Liselott Blixt fremføre argumentet om duftoverfølsomhed, som også er et problem inden for sundhedsvæsenet.
Vi hører, at det jo ikke kun er mænd, der har reproduktive problemer, men så sandelig også kvinder.
Og hvad med de kemikalier, som vi ved der er i kvinders brystmælk?
Er det ikke også værd lige præcis på det her område at følge nøjere med i, hvordan udviklingen i grunden er?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-21:
Nu er der jo for ganske kort tid siden indgået en aftale, og den er indgået på miljøministerens område.
Jeg kan se af aftalen, at den skal evalueres omkring 2012.
Hvis vi bliver inviteret med til den evaluering – og det går jeg ud fra at vi gør – kommer vi selvfølgelig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-21:
Jeg må indrømme, at jeg også er mest tryg ved, at det her område har hovedsæde i Miljøministeriet, og at der tages udgangspunkt i Miljøministeriet, når vi snakker om kemikalier, for deres syn på hele området handler om forebyggelse i modsætning til Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses syn på det her, som handler om en eller anden form for risikovurdering af, om det nu er farligt.
Jeg mener, det andet udgangspunkt er bedre, hvis de skal gøre noget ved problemerne på lang sigt.
Problemet er bare, at Miljøministeriet ikke har flere penge.
Vil Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse være villig til i de 2 sidste år af kemikaliehandlingsplanens forløb at være med til at finansiere dem, sådan at vi kan fortsætte med at have det videncenter, som ministeren jo netop roser?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-21:
Regeringen er et kollegium, og regeringens ministre taler sammen ganske ofte.
Jeg kan i øvrigt sige, at jeg til ministermøderne sidder ved siden af miljøministeren, så vi er i tæt dialog.
Men jeg interesserer mig ikke for, om finansieringen kommer fra den ene eller den anden finanslovkonto.
Jeg interesserer mig for – og det er det, jeg kan konstatere – at der i et bredt forlig i Folketinget for meget kort tid siden er indgået en aftale om en kemikaliehandlingsplan, som sørger for sikringen og finansieringen af de her centre, som skal give os den nødvendige viden, som man så siden hen skal bruge i sygehusvæsenet.
For sådan er det jo altid: Forskning starter uden for sundhedsvæsenet, og i takt med at den bliver mere og mere evident, bliver den en del af sundhedsbehandlingen.
Det er takten, og der er det altså sådan på kemikalieområdet, at forskningen starter i regi af Miljøministeriet, og derfor synes jeg også, det er naturligt, at de her centre, hvor forskning og videnopsamling foregår, ligger i regi af Miljøministeriet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-21:
Jeg vil gerne spørge ind til kemikaliehandlingsplanen og finansieringen til 4 år.
Hvis man læser kemikaliehandlingsplanen, vil man se, at der på mange af områderne kun er finansiering til 2 år, fordi vi har valgt at lave en fremrykning.
Det vil sige, at vi ikke havde midler nok, da vi sad og forhandlede kemikaliehandlingsplanen, til at lave alt det, vi gerne ville.
Det her er jo netop et ønske om, at vi gerne vil leve op til alt det, der er i kemikaliehandlingsplanen, alle de store ønsker osv., herunder også ønsket om en større involvering fra Sundhedsministeriets side.
Derfor stiller jeg mig sådan lidt undrende over for det, sundhedsministeren siger nu.
Jeg vil derfor gerne spørge sundhedsministeren: Har miljøministeren ikke fortalt sundhedsministeren, at der var behov for flere ressourcer?