Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Tusind tak.
Vi synes, at L 89, som vi behandler nu, er et godt lovforslag.
Det er vores indstilling – og det meddelte vi sådan set også regeringen – at de her regler om kønsopdelt lønstatistik burde fjernes fuldstændigt.
Det er det for store virksomheder såvel som for små virksomheder, selv om vi dog anerkender, at den selvfølgelig er størst for de små virksomheder.
Den administrative byrde består jo i, at arbejdsgiveren – det kan f.eks. være tømrermesteren med få ansatte i virksomheden – skal afholde samtaler med de ansatte om lønforholdene i virksomheden, som jo absolut ikke siger noget om ligeløn.
Så skal arbejdsgiveren sidde og forklare, hvorfor HK'eren inde på kontoret har en anden løn end elektrikeren eller tømreren, der laver noget andet i virksomheden.
Det er en administrativ byrde, og det er sådan set udtryk for noget fjolleri.
Jeg har personligt talt med mange, både lønmodtagere og arbejdsgivere, som kan fortælle sjove historier om, hvordan de her samtaler forløber.
Man kunne sikkert lave et sjovt program i fjernsynet om det, hvis man optog nogle af de her samtaler.
Der er ikke indhold i det, og derfor er det selvfølgelig godt, at det bliver fjernet.
Der er mange naturlige grunde til, at kvinder og mænd får forskellig løn.
Kvinder vælger i højere grad end mænd at arbejde inden for nogle bestemte fag, ofte i den offentlige sektor.
Vi har tidligere haft en lønkommission, der viste – og vi ved det også fra forskningen – at når man spørger mænd, hvad de går efter, når de er til lønforhandling, så svarer de ofte højere løn, hvor kvinder gennemsnitligt set går efter nogle forskellige goder på arbejdspladsen.
Løn er jo et resultat.
Den er et resultat af, hvor produktiv man er.
Den er et resultat af en lønforhandling.
Den er et resultat af mange forskellige ting.
Hvis man virkelig ønsker at gøre noget ved lønforholdene for kvinder i Danmark – og det synes jeg man burde – så burde man tage fat i to konkrete ting, synes jeg.
Det ene er opbygningen af den offentlige sektor.
Den er notorisk med til at holde lønnen for kvinder på et lavere niveau.
Det skyldes, at den offentlige sektor har monopol på at levere bestemte ydelser, f.eks. sundhedsydelser.
Der er ikke konkurrence på leveringen af de her ydelser, og monopoler holder lønnen nede for de ansatte, for det, der er med til at presse lønnen op på det private arbejdsmarked, hvor der er mange forskellige virksomheder, der konkurrerer med hinanden, er jo, at de her virksomheder også er i konkurrence med hinanden om at få den bedste arbejdskraft.
Det presser lønnen op.
Ellers mister de arbejdskraften til andre virksomheder.
Så det, der virkelig holder kvinder tilbage rent lønmæssigt i Danmark, er sådan set, at vi har valgt at have en stor offentlig sektor med monopol på at levere bestemte ydelser.
Det er aldrig til lønmodtagernes fordel, at der kun er én arbejdsgiver.
Det andet er faktisk topskatten.
Topskatten holder lønnen nede for kvinder.
Finansministeriet har vurderet, at de negative beskæftigelseseffekter af topskat er tre gange så store for kvinder, som de er for mænd.
Det skyldes også, at kvinder gennemsnitligt set prioriterer forskelligt.
Altså, kvinder vurderer gevinsten ved en ekstra times arbejde i forhold til f.eks. at lave ting i deres fritid anderledes end mænd.
Det er nogle strukturelle ting i vores samfundsindretning, som har en negativ indvirkning på kvinders løn.
Det er konkrete ting.
Det var sådan nogle ting, vi burde diskutere.
Vi kan naturligvis støtte det her lovforslag.
Hvis jeg nu skulle gå ind på præmissen, ville jeg stadig væk sige, at det var en god idé at afskaffe den her lønstatistik for de her små virksomheder af den simple grund, at jeg ikke mener, man skal have en lovgivning, som berører så få virksomheder, som der er tale om her fra ordførerens side, for på langt de fleste virksomheder er det her jo ikke et problem.
Du kan ikke overleve på lang sigt på et marked, hvis du ikke betaler den løn, de ansatte er værd – så længe der er konkurrence på det marked.