runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Jeg er ikke enig i, at man bare kan fralægge sig ethvert ansvar for, hvad der sker i Irak.
Det er jo altså også derfor, at Enhedslisten går ind for genopbygningshjælp osv.
Selvfølgelig har man da et ansvar.
Og det, man så må diskutere, er, om de få aktiviteter i form af helikoptere og i form af træningsindsatser optrapper krigen for de soldater, der er dernede.
Altså, hvis det her blev stemt ned, så ville soldaterne jo stadig væk være dernede.
Det er jo det, som Enhedslisten må forholde sig til.
Hvis Enhedslisten fik sin vilje, så ville det her lovforslag blive stemt ned, og så ville vi stadig væk have vores styrker i Irak.
Det er det, jeg ikke helt forstår logikken i hos Enhedslisten.
Jeg kan forsikre, at det her ikke betyder, at vi støtter koalitionen.
Og jeg ser bestemt frem til, at vi sammen med Enhedslisten også kan fortsætte krigsmodstanden mod Irakkrigen; det er der intet i vejen for.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Det er rigtigt, at beslutningsforslaget går ud på at trække danske tropper hjem, men det går også ud på at sende nogle den anden vej, det går ud på en fortsat opbakning til koalitionen, det går ud på, at Danmark stadig væk vil være en del af de krigsførende lande i Irak.
Og der må jeg sige, at vi selvfølgelig synes, at det primært er en sejr for fredsbevægelsen og alle de mange utilfredse mennesker, der er rundtomkring i landet, og som er sure over Irakkrigen, at man trækker tropperne hjem – det er det.
Der siger vi i Enhedslisten så i den situation, at det må vi lade de mennesker ligge og rode med, som har ført Danmark ud i det kaos, ud i det morads.
Vi vil ikke tage ansvar for en fortsat krigsførelse i Irak, heller ikke selv om den er på et lavere niveau, end den har været tidligere.
Det kan vi simpelt hen ikke.
Vi mener, at de partier, som står bag ødelæggelsen af Irak, også må tage det fulde ansvar her og nu og efterfølgende for den situation, som de selv har bragt sig i.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Jo, jeg kan udmærket se, at der er mange problemer i det, som hr. Jens Hald Madsen går rundt og siger.
Det er jeg helt enig i, og hvis det skulle styre vores stemmeafgivning, hvad hr. Jens Hald Madsen går rundt og siger, så ville det ikke være godt.
Det er jeg helt enig i, og derfor synes jeg heller ikke, at hr. Rune Lund skal lade sig styre af det.
Jeg synes, at hr. Jens Hald Madsen har fået alt, alt for meget magt i det her.
Altså, jeg kan sige det, som det er, i hvert fald efter hr. Rune Lunds hoved: Vi støtter ikke koalitionen, vi støtter ikke Bushs krig imod terror, vi støtter ikke Irakkrigen.
Vi støtter, at der trækkes danske tropper hjem.
Længere er den ikke.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Jeg glæder mig meget til den fortsatte krigsmodstand, som Enhedslisten kommer til at lave sammen med SF i forbindelse med Afghanistan.
Men jeg synes, at det her spørgsmål er principielt vigtigt, fordi det handler om, hvorvidt Danmark skal blive ved med at støtte koalitionen i den militære indsats i Irak, og vi er jo en del af koalitionen.
Når man ser på, hvordan regeringen, dvs. Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, argumenterer i forhold til det her beslutningsforslag, kan man f.eks. høre en hr. Jens Hald Madsen sige: Jamen det er i virkeligheden en fortsættelse, og vi er stadig aktive, nu gør vi det bare på en anden måde.
Ved at støtte det her beslutningsforslag støtter man ikke bare en fortsættelse, men man støtter jo faktisk også en historiefortælling om, at man fortsætter, nu bare på en anden måde, og at man bliver en del af det, i hvert fald ud fra den måde, som f.eks. hr. Jens Hald Madsen fremlægger det på.
Så kan hr. Holger K. Nielsen ikke se, at der er et problem i forbindelse med det mere principielle i det?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over Enhedslistens intervention i den her sag og over, hvad formålet er med det, man kører frem med.
Hr. Rune Lund ved jo udmærket godt, at vi har været imod Irakkrigen, og at vi er imod Irakkrigen.
Jeg deler helt den analyse, han kom med før.
Hvad handler det her om?
Det handler om, at vi trækker de danske tropper hjem.
Det er det, det handler om.
Det synes jeg er svært at forsvare udeomkring, det må jeg sige.
I stedet for at køre den her debat, som man gør, synes jeg, at man skulle køre på det, som er det virkelig alvorlige.
Det er jo ikke, at man trækker tropperne hjem, og at man lader et par helikoptere blive dernede.
Det virkelig alvorlige er, at man flytter tropper til Afghanistan i stedet for.
Det er jo derfor, hele Afghanistandiskussionen er så vigtig, som den er, og det er jo det, vi skal fokusere på nu, frem for at fokusere på de ting, som Enhedslisten nu trækker frem her.
Jeg kan forsikre, at vi stadig væk er imod George W. Bushs krig mod terror; at vi stadig væk er imod Irakkrigen; at vi helt deler den analyse, som kom før fra hr. Rune Lund.
Jeg kan huske, at VS i gamle dage altid blev foreholdt, at man var sekterisk, og der svarede VS, især Preben Wilhjelm, jo altid: Jamen enhver lille forbedring stemmer vi for, den mindste forbedring kan man være sikker på at vi stemmer for.
Er der ikke tale om bare en lille forbedring, ved at vi trækker de tropper hjem nu, som vi har krævet igennem lang tid?
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er sagen værdigt, at Enhedslisten kører det løb, som man kører nu her i dag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-06-01:
Vi har for flere år siden lagt konkrete og konstruktive forslag frem til en ny Irakpolitik og en konkret strategi for tilbagetrækning af danske styrker.
Det har vi ikke kunnet få gennemført, fordi regeringen ikke ville.
Det sker så nu i form af det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, og der har vi det sådan i Det Radikale Venstre, at hvis man bliver taget på ordet, jamen så må man altså også levere og stå til ansvar.
Derfor stemmer vi for beslutningsforslaget i dag, og vi gør det med glæde, fordi det faktisk er en politik, vi har efterlyst igennem flere år.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Jeg må ikke desto mindre konstatere, at Det Radikale Venstre nu igen er med til at støtte det danske bidrag til koalitionen.
Først var man imod, så var man for, så var man imod, og nu er man så for igen.
Jeg synes ærlig talt, der mere har været tale om en zigzagkurs, og jeg synes, at det er meget ærgerligt, at rege ringen og Dansk Folkeparti, at statsministeren sammen med Blair og Bush ikke skal stå alene tilbage med det ansvar, som de har for det enorme kaos og den enorme ødelæggelse, som vi har set i Irak.
Jeg synes virkelig, det er ærgerligt, at Det Radikale Venstre er hoppet på limpinden i den her sag.
Det havde været meget bedre, hvis vi havde haft en samlet opposition, som kunne have fortsat krigsmodstanden og vist, hvem de skyldige er i forhold til ødelæggelsen og kaosset i Irak.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-06-01:
Altså, jeg er helt med på, at der skal være vide rammer for en debat i Folketinget, og at man kan sige en masse ting til hinanden i den almindelige politiske diskussion.
Men at Det Radikale Venstre nu af Enhedslisten skal tages til indtægt for Bushs Irakpolitik, er nok noget af det mere absurde, jeg har hørt igennem lang tid.
Det er næsten så fjollet, at jeg synes, det er lidt svært overhovedet at reagere på.
Som hr. Rune Lund udmærket ved, har vi været kritiske fra første fløjt i forbindelse med interventionen tilbage i foråret 2003.
Vi har kritiseret Irakaktionen og -missionen for ikke at være folkeretlig legal.
Så at komme her og sige, at vi nu vi nærmest skulle blåstemple og legitimere George Bushs Irakpolitik, undskyld mig, det er simpelt hen for tykt.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Så vil jeg spørge det tidligere antikrigsparti Det Radikale Venstre om, hvordan man har det med faktisk nu at være en del af Bushs koalition og være en del af en krigsførelse i Irak, som i over 4 år kun har gjort tingene værre til en situation, som af Forsvarets Efterretningstjeneste den 9. maj i år bliver beskrevet sådan her: »Situationen har udviklet sig til borgerkrig, hvor irakerne kæmper om territorier, ressourcer og politisk magt, og landet er præget af opløsning og udbredt kaos.«
Hvorfor vil Det Radikale Venstre have fingrene ned i den hvepserede?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-06-01:
Jeg skal sige ganske kort på vegne af Det Radikale Venstre, at vi støtter beslutningsforslaget.
Vi har igennem flere år efterlyst en strategi for tilbagetrækning, vi har efterlyst mere genopbygning, genopbygningsbistand, og det er nogle af de ting, som indgår i det beslutningsforslag, som ligger på bordet foran os.
Derfor kan vi sige, at vi støtter forslaget.
Vi gør det med glæde.
Bedre sent end aldrig
, kunne man fristes til at sige, men vores grundlag er, at det er en rigtig politik, der nu føres.
Per Kaalund (S), 2007-06-01:
Jeg mener ikke, der lå noget nyt i hr. Rune Lunds spørgsmål.
Hvis hr. Rune Lund vil have ulejlighed med at se på et billede af de helikoptere, der skal derned, vil han forstå, at det absolut ikke er noget, der kan bruges i nogen form for krigshandlinger.
Det er til ren observation og mindre transport som sådan, og ud over til lidt selvforsvar er de faktisk ikke bevæbnede.
Det er ikke kamphelikoptere, vi taler om, det er et ganske lille, symbolsk bidrag.
Vi ved, at englænderne er i nød for helikopterbistand, bl.a. i Afghanistan, hvor Danmark har accepteret at rykke vores leverancer af nye helikoptere til det danske forsvar længere ned i køen, så englænderne hurtigere kunne få de store transporthelikoptere, bl.a. til en indsats i Afghanistan.
Så det gør vi med helt åbne øjne.
Jeg kan kun gentage, at vi ikke betragter os som et led i den amerikanske strategi på det her område i relation til det multinationale dernede, det gør vi ikke.
Vi mener, at vi har fået, skal vi sige 98 pct. af det, vi gik efter.
Vi mangler ganske lidt, og det accepterer vi.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Observationsopgaver kan også bruges i en militær sammenhæng, og dermed kan man komme til at indgå i en militær sammenhæng med de helikoptere, selv om det er mindre end det, det var før med bataljonen.
Men det principielle er stadig væk, at også Socialdemokraterne nu bakker op om den amerikanske strategi i Irak, en strategi, som er slået fuldstændig fejl, som har resulteret i over 650.000 døde irakere, og som har resulteret i et land, der er i total opløsning, et land, som er i borgerkrig.
Jeg synes, at det er meget ærgerligt, at vi ikke har kunnet holde sammen i oppositionen, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, med hensyn til at få alle danske tropper helt ud af Irak.
Per Kaalund (S), 2007-06-01:
Det er måske Enhedslistens store problem i dansk politik, at hvis man ikke får hundrede procent, vil man ikke have noget.
Vi er godt klar over, at med den stillingtagen i dag får vi ikke hundrede procent.
Vi ønsker os gerne helt ud af den multinationale indsats dernede, som er styret af amerikanerne og englænderne.
Men vi får stort set alle de krav opfyldt, som vi har stillet gennem det seneste par år, og så er der ganske lidt tilbage.
Og det accepterer vi altså.
Vi synes, at bidraget er så lille og så symbolsk, at vi godt kan leve med det.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Det kan godt være, at Socialdemokraterne siger, at de ikke støtter Bushs strategi.
Men det er jo det, der sker i praksis.
Det er den strategi, der bliver ført i Irak, som man støtter op om, hvis man er en del af koalitionen.
Det er jo ikke Danmark, der bestemmer musikken i Irak.
Og ved at blive i Irak og ved at være en del af koalitionen bakker man også den strategi op.
Enten er man med, eller også er man ikke med.
Med hensyn til de fire observationshelikoptere vil jeg også gerne spørge, om hr. Per Kaalund ikke kan oplyse for os andre, hvad de kommer til at lave.
Hvis man læser regeringens redegørelse »Danmarks engagement i Irak«, står der, at bidraget bl.a. vil kunne bistå FN i forbindelse med de kommende valghandlinger.
Men der er jo ikke permanent valgkamp i Irak.
Der foregår jo ligesom også andre ting.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Det er jo fint.
Men samtidig bakker Socialdemokratiet op om Bush.
Det er realiteten.
Det her er jo en fortsættelse og en godkendelse fra Socialdemokratiets side af, at Danmark skal være en del af koalitionen, som er ledet af USA.
Det er godt, at det er færre soldater, vi sender derned, det er vi tilfredse med, men det ændrer jo ikke på det principielle, at Socialdemokratiet nu har givet en blåstempling af den katastrofale strategi, som statsministeren har ført Danmark ud i under Bushs ledelse.
Selvfølgelig skulle man da have krævet og holdt fast i, at styrkerne skulle hjem, men at man samtidig siger, at Danmark stadig væk skal være en del af Bushs koalition, det forstår jeg ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
To ting.
For det første: Ja, det er rigtigt, at der i den danske tilgang ligger et ønske om samtænkning.
Men Danmark er jo ikke en isoleret ø i det her spørgsmål.
Vi indgår i en bred international sammenhæng, og derfor er også Det Radikale Venstre da nødt til at forholde sig til det faktum, at selv om vi siger, at vi vil have samtænkning, foregår det i en sammenhæng, hvor USA kører det stik modsatte princip i deres form for krigsførelse.
For det andet: Til det der om kampvogne vil jeg sige, at jeg synes, at det, som vi får at vide her, er for løst.
Jeg kan godt forstå ræsonnementet, men hele den diskussion handler jo grundlæggende om, hvad det er for en krigsførelse, vi vil have dernede.
Når forsvarskommandoen indtil nu har afvist det, så er det med nogle argumenter – nogle principielle argumenter – om, at det giver for mange mindelser om, da russerne var i det sydlige Afghanistan i sin tid.
Det kan opildne oprørsbevægelser til at gå yderligere til modstand imod de udenlandske tropper.
Derfor er der jo tale om en meget vigtig principiel diskussion om, hvad det er for en form for krigsførelse vi vil.
Og der synes jeg, at forligspartierne må være lidt mere kontante og konkrete i deres meldinger her i Folketinget.
Morten Østergaard (RV), 2007-06-01:
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke vil forholde sig til det, som Venstres retsordfører, hvis juridiske vurderinger der hersker en almindelig respekt om i Folketinget, har sagt, nemlig at det er en bevidst falsk sammenblanding, når man bliver ved med at holde Flygtningenævnet foran sig og gør sig selv til statist.
Det politiske ansvar, som vi så kan forstå man vil tage, går ud på at prøve at bilde befolkningen ind, at man gør noget.
Det her er ikke rettet mod irakerne.
Det er rettet mod den befolkning, som i stadig stigende grad er kritisk over for den måde, vi behandler afviste asylansøgere på.
Det er dem, der skal bildes ind, at man nu gør noget.
Man har ikke engang en ambition om, at en eneste iraker skal tage imod tilbuddet.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Hr. Morten Østergaard kender jo udmærket godt mit svar på det her, for jeg tror endda, han har stillet spørgsmålet skriftligt et par gange i udvalget.
Jeg vil ikke give et tal og et bud i dag.
Jeg håber, at der er mange, der vil tage imod den her mulighed for at blive klædt på menneskeligt og økonomisk til at starte en tilværelse op derhjemme igen i stedet for at sidde i et asylcenter i Danmark.
Men jeg vil ikke komme med et tal.
Morten Østergaard (RV), 2007-06-01:
Det er en bevidst falsk sammenblanding at blive ved med at påstå, at bedre levevilkår for asylansøgere indebærer, at der skal gives opholdstilladelse her og nu, og at det ville være i strid med Flygtningenævnets afgørelse.
Det er lodret forkert.
Flygtningenævnet blander sig overhovedet ikke i, hvor asylansøgere i udsendelsesposition opholder sig.
Det er sådan set en holdning, der er meget dækkende for, hvad jeg mener.
Det er ikke mig, der har sagt det, det har Venstres retsordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, skrevet i en kronik i Berlingske Tidende.
Det er en bevidst falsk sammenblanding.
Det, vi hører fra fru Pia Kjærsgaard, det, vi hører fra integrationsministeren, er en bevidst falsk sammenblanding af tingene, som går ud på at sige, at man ikke kan tilbyde mennesker, som vi ikke kan sende hjem, anstændige vilkår, vilkår, der ikke gør dem syge, vilkår, der ikke passiviserer dem; at vi ikke kan tilbyde dem anstændige vilkår, mens vi venter på, at situationen bliver sådan, at de kan vende hjem til Irak.
Det er en bevidst falsk sammenblanding.
Men lad os så komme tilbage til lovforslaget, som vi behandler.
Jeg vil gerne spørge ministeren helt direkte: Hvad er forventningen til det her sicilianske tilbud, som hr. Ole Sohn kaldte det?
Hvad er forventningen?
Hvor mange regner man med tager imod det?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Jeg er helt enig i, at hvis det handler om at vente på at få en afgørelse, så er det ikke en, man skal vente på i årevis, og sådan er det heldigvis ikke mere.
Sådan var det engang, under den tidligere regering.
Men noget af det, som der virkelig er blevet sat ind med, er at sørge for, at der nu er en kort sagsbehandlingstid, så asylansøgere i Danmark ikke venter i årevis på en afgørelse.
De får rimelig hurtigt en afgørelse om, om deres fremtid er i Danmark eller deres fremtid er i deres hjemland.
For det er jeg enig i.
Det ville være umenneskeligt, hvis det var det, de sad og ventede på.
Men det er ikke det, de sidder og venter på, de har fået afgjort deres sag, og nogle har så fået afslag.
Hr. Ole Sohn taler om at give dem et arbejde.
Også her undrer jeg mig over oppositionens lidt inkonsekvente holdning til, hvilken adgang der skal være til det danske arbejdsmarked.
Sammen med SF drøfter vi jo fra tid til anden sådan noget som østaftalen, og der skal der virkelig være styr på tingene.
Men jeg hører jo fra oppositionen, at hvis man kommer til Danmark og siger asyl, så skal det medføre en arbejdstilladelse.
Hvorfor har vi så alle de mange andre regler for at få arbejdstilladelse i Danmark?
Dem behøvede vi slet ikke.
Ole Sohn (SF), 2007-06-01:
Så det, vi dybest set taler om, er: Hvordan behandler vi folk, mens vi venter?
Der siger ministeren og Dansk Folkeparti – og desværre har de fået De Konservative med – at så må de sidde i asylcentrene.
Og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg er sikker på, at ikke ret mange i befolkningen forstår, at vi behandler medmennesker sådan, og det er jo sådan set dybest set det, vi snakker om.
Ingen er uenig i, at afviste asylansøgere skal sendes hjem, når forholdene tillader det.
FN fraråder det, og man kan jo bare slå op på tv, så kan man se, at forholdene ikke er til, at man sender dem hjem, og ministeren siger: Vi tvangshjemsender ikke nogen.
Så tilbage står: Hvordan behandler vi folk, mens de venter?
Og det forstår jeg simpelt hen ikke at Folketinget ikke kan blive enig om.
Giv dem et arbejde, giv dem en uddannelse, giv dem et ordentligt liv, både til gavn for os og til gavn for dem selv.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Jamen det er jeg selvfølgelig ked af at hr. Ole Sohn savner, for jeg synes sådan set, jeg var inde på det her tidligere, men jeg vil gerne gentage det.
For der er ingen af os, der ønsker, at der er nogen, der går til, at man skal gå til i vores asylcentre, tværtimod.
Derfor skal vi sikre, at der i den tid, man opholder sig i vores centre, er nogle gode forhold, at der er muligheder for aktiviteter, at der er undervisning, især for børnene, at der er mulighed for at bevæge sig rundt, og at der også er de fysiske rammer, der skal til.
Det er sådan set også det, vi har sikret.
Men så spørger hr. Ole Sohn om noget, som så er meget mere principielt, og det kan man selvfølgelig godt tage en drøftelse af.
Er det den enkelte, der har ansvaret for det, eller er det de danske myndigheder, der har ansvaret for, at den enkelte respekterer afgørelsen?
Og derfor: Nej, vi tvangshjemsender ikke nogen, før vi med de pågældende lande har en god og fornuftig aftale.
Men der ligger i reglerne i dag, at når man får en afgørelse fra myndighederne – og det tror jeg jo gælder generelt i det danske retssystem – så er man selv forpligtet til at efterleve den afgørelse; og derfor udgangspunktet, at man skal rejse frivilligt hjem som afvist asylansøger.
Ole Sohn (SF), 2007-06-01:
Det er muligt, at man kommer til at stille nogle spørgsmål, som ordførerne, som har diskuteret det her ved første- og andenbehandlingen, kender til hudløshed, men jeg har et ubesvaret spørgsmål, som ministeren forhåbentlig kan hjælpe mig med.
Og jeg ved noget om ministeren.
Jeg ved, at hun har et hjerte, jeg ved, det er rødt, jeg ved oven i købet, at det sidder til venstre.
Men når hele Folketinget er enig om, at man ikke hjemsender afviste asylansøgere – det sagde ministeren også, at det gør vi ikke, de skal ikke tvangshjemsendes – så står jo alene spørgsmålet tilbage: Skal asylansøgerne sidde i asylcentrene og mere eller mindre gå til, eller skal vi give dem et ordentligt liv, mens vi venter på at kunne sende dem hjem?
Det er jo sådan set det, det drejer sig om, nemlig: Skal de have en uddannelse, som de kan bære med tilbage til Irak, når forholdene tillader det, eller skal de ikke have en uddannelse?
Skal børnene have nogen ordentlige forhold osv.?
Hvordan behandler vi folk, indtil vi kan sende dem tilbage, som alle er enige om?
Det svar savner jeg altså.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Forsvarets Efterretningstjenestes rapport blev også drøftet ved førstebehandlingen, og jeg ville ønske, at oppositionen faktisk læste den rapport; den er kun på 4 sider, så det er rimelig overkommeligt.
Den er meget mere nuanceret end det, oppositionen giver indtryk af.
Irak er et meget stort land, og forholdene er meget forskellige i Irak.
Der er flere steder i Irak, hvor der altså er ro, og der er muligheder for at rejse hjem generelt, vil jeg gerne understrege igen.
Der er intet til hinder for, at irakere kan rejse frivilligt hjem.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-06-01:
Det er sådan, at når der er en hjemsendelsesordning på plads med et land om, at man kan sende flygtninge hjem uden problemer, så mener vi også, at folk skal tage hjem.
Men når der er andre myndigheder i Danmark som f.eks. FET – Forsvarets Efterretningstjeneste – og der også er udenlandske interesseorganisationer og organisationer, som siger, at der er borgerkrigslignende tilstande i Irak, og at man ikke kan sende folk hjem, og at man ikke kan lave hjemsendelsesaftaler, så har vi meget svært ved at se, hvordan man alligevel kan sige til folk: Bare skriv under på den her kontrakt, så må I arbejde og uddanne jer, men så skal I også tage hjem til et sted, hvor der er borgerkrig.
Det har vi meget, meget svært ved at forstå, og det er også derfor, vi kritiserer det så groft, som vi gør det her i dag, for vores holdning er jo, at indtil der ligger den her hjemsendelsesordning, skal folk kunne uddanne sig og arbejde, men det skal ikke være på bekostning af deres sikkerhed, den dag de tager hjem.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-06-01:
Jeg er nødt til lige at korrigere fru Sophie Hæstorp Andersen i forbindelse med det, der blev sagt om, hvad statsministerens melding var tidligere på året, for meldingen fra statsministeren var altså ikke, at afviste asylansøgere skulle have lov til at arbejde og uddanne sig, imens de var her i landet.
Allerede den dag blev en kontrakt også nævnt, og der har ikke på noget tidspunkt været tale om, at man som afvist asylansøger godt nok skal rejse hjem, men godt må få en arbejdstilladelse til at arbejde her.
Det har ikke været på tale på noget tidspunkt.
Der er faktisk en lige tråd mellem det, statsministeren sagde på sit pressemøde, og det lovforslag, vi behandler her i dag.
Fru Sophie Hæstorp Andersen siger så også, at der jo må være en årsag til, at der ikke er nogen, der bliver sendt hjem.
Ja, og det har vi jo sådan set også drøftet mange gange.
Der er ikke nogen, der tvangsmæssigt bliver sendt hjem, for det gør vi i Danmark kun, når vi har en aftale med de hjemlige myndigheder.
Men der er irakere, der rejser frivilligt hjem, og irakere har muligheden for at rejse frivilligt hjem.
Og når man får afslag på asyl, så er man forpligtet til at respektere den afgørelse om afslag og selv rejse hjem.
Det er udgangspunktet.