Hans Kristian Skibby (DF), 2009-10-22:
Da Dansk Folkepartis ordfører på lovforslaget her, hr. Martin Henriksen, ikke kan være til stede i salen, har jeg lovet at meddele Dansk Folkepartis holdning til det her lovforslag.
Lovforslaget indeholder to dele.
For det første indeholder lovforslaget ændringer i udlændingeloven, med henblik på at Danmark kan gennemføre EU's fællesskabskodeks for visumregler.
Med forslaget sammenskrives de allerede gældende visumregler i ét dokument.
Det betyder, at der indføres ensartede regler for behandlingen af visumansøgninger i hele Schengenområdet.
For det andet indsættes der med forslaget en bestemmelse i udlændingeloven, som betyder, at integrationsministeren kan fastsætte nærmere regler om studieaktivitet for en række udenlandske studerende, der har fået opholdstilladelse for at kunne tage en professionsbacheloruddannelse eller en erhvervsakademiuddannelse i Danmark.
Først lidt om visumdelen: Lovforslaget indebærer ikke ændringer af betingelserne for at give visum.
Forslaget går på ændringer af proceduremæssig karakter, som det så fint hedder.
Der bliver ikke lempet på de krav, der stilles for at få et visum til Danmark.
Der indføres en grænse for sagsbehandlingstider i forbindelse med visumansøgninger, således at en ansøgning om visum normalt skal behandles inden 15 dage regnet fra den dag, hvor man har modtaget den pågældende ansøgning.
I særlige tilfælde kan den periode forlænges til 30 dage eller højst 60 dage.
Endvidere skal Udlændingeservice give egentlige afslag i nogle af de tilfælde, hvor repræsentationerne i dag afviser ansøgningerne; det er, hvis ansøgerens pas viser sig ikke at være ægte, hvis der er øvrig dokumentation, som ikke er fuldstændig, eller hvis ansøgningsskemaerne er fejlagtigt udfyldt.
Lovforslaget betyder også, at der indføres gebyrer for at ansøge om visum ved grænsen og for at ansøge om forlængelse af et visum.
Jeg skal også sige, at Dansk Folkeparti i forbindelse med udvalgsbehandlingen af visumdelen gerne vil rejse spørgsmålet om, hvad vi egentlig gør for at sikre en bedre kontrol med, om de personer, som er i landet på visum, og som så står til at stoppe med deres studier, rent faktisk også er udrejst af landet.
Endelig vil vi også kigge på kontrollen med de folk, som indrejser. Det andet element i lovforslaget, som er en del af udlændingeaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti fra 2008, indebærer en række mindre stramninger over for udenlandske studerende på danske uddannelser.
I udlændingeaftalen blev regeringen og Dansk Folkeparti enige om at sætte et udredningsarbejde i gang vedrørende udenlandske studerende, bl.a. for at afdække, om der foregik misbrug, som kræver justering af de gældende regler.
På baggrund af et skærpet tilsyn med en række uddannelsesinstitutioner i relation til udenlandske studerende blev det fundet nødvendigt at styrke indsatsen over for udlændinge, der har fået opholdstilladelse med det formål at studere i Danmark, men som rent faktisk ikke studerer.
Når en såkaldt udenlandsk studerende ikke reelt studerer, er grundlaget for opholdstilladelsen ikke længere til stede, og her er det Dansk Folkepartis klare opfattelse, at opholdstilladelsen skal inddrages.
Det lægger lovforslaget op til, og det er vi naturligvis tilfredse med.
Det fremgår af lovforslaget, at udenlandske studerende nu kun kan få opholdstilladelse til kurser, som Undervisningsministeriet anerkender som værende adgangsgivende.
I dag er det kun kurset til diplomingeniøruddannelsen, som er godkendt.
Det betyder, at det kun er dette adgangskursus, som kan give opholdstilladelse, og dermed at langt færre udenlandske studerende kan få opholdstilladelse til at følge et adgangsgivende kursus.
Andre kurser kan naturligvis også godkendes og vil formentlig blive det hen ad vejen i forbindelse med det vurderingssamarbejde, som foregår.
Vedrørende fravær er det sådan i dag efter det gældende regelsæt, at det er de fraværsregler, der gælder for den enkelte uddannelse, som er afgørende for, om en udenlandsk studerende kan anses for reelt at være studieaktiv.
I forbindelse med Undervisningsministeriets tilsyn kom det frem, at der er en betydelig forskel på, hvordan uddannelsesinstitutionerne definerer studieaktivitet, og hvornår noget er for meget fravær, og hvornår noget er tilpas.
Det er en klar forbedring i forhold til de gældende regler.
Vi tager altså en række skridt i den rigtige retning med det her lovforslag, og det er nødvendige stramninger på en række områder, men vi havde gerne set, at EU-borgere kom ind under samme regelsæt.
Med disse og vores øvrige bemærkninger stiller vi os positive over for lovforslaget, da det som sagt bevæger sig i den rigtige retning.