runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Tak for det.
I 2011 blev der indført en pligt for kommunerne til at vejlede om repatriering i forbindelse med den løbende opfølgning på integrationskontrakten og i forbindelse med opfølgningen på indsatsen i jobcenteret for udlændinge omfattet af loven.
Derudover blev der samtidig indført et resultattilskud til kommunerne på 25.000 kr. for hver udlænding med bopæl i kommunen, der rejste tilbage til sit hjemland.
Dette blev på linje med andre justeringer indført efter ønske fra Dansk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti har vi nemlig den næstekærlige holdning, at udlændinge, som opholder sig i Danmark, men som dybest set ikke passer ind, som ikke ønsker at passe ind, og som lever et liv ved siden af det danske samfund, skal have muligheden for at genetablere sig i deres hjemland.
Derudover har vi også det synspunkt, at vi skal lave lovgivning til gavn for helt almindelige danskere, og at den nuværende lovgivning forener de to synspunkter på bedste vis.
Repatrieringsloven handler om at sende uintegrerede udlændinge med lovlig opholdstilladelse ud af landet, ikke ved at tvinge dem til det, men ved at oplyse dem om de fordelagtige ordninger, der rent faktisk eksisterer.
Vi har, i takt med at Dansk Folkeparti har sat spørgsmålet om repatriering på den politiske dagsordenen, kunnet se, at flere og flere frivilligt har valgt at forlade Danmark.
Når en udlænding vælger at forlade landet ved brug af ordningen, sparer det danske samfund udgifter til integration og til sundhedsvæsen samt en række andre udgifter.
Samlet set er det vores vurdering, at øget repatriering sparer det danske samfund for en del udgifter, ligesom vi sender et signal om, at vi kun ønsker de udlændinge, som vil og kan integrere sig og følge dansk kultur og danske traditioner.
Derfor er Dansk Folkeparti imod lovforslaget.
Vi ønsker derimod at fastholde de nuværende sunde økonomiske incitamenter.
Det er godt for danskerne og ikke mindst godt for de velintegrerede udlændinge, som er på vej til at blive optaget som fuldgyldige medlemmer af det danske samfund.
For hvis man tænker over det, er ingen, som ønsker Danmark det godt, tjent med at holde på mennesker, som ikke gider, som ikke vil, og som tilmed i visse tilfælde hader de værdier og principper, som vores nation bygger på.
De tiltag, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti gennemførte, har haft en tydelig effekt.
Således repatrierede i alt 129 udlændinge i 2009, mens der i 2011, altså sidste år, var en stigning til over 600 udlændinge.
Der er altså sket en stigning, i takt med at ordningerne er blevet udvidet.
Jeg er bekymret for, at regeringen med det her lovforslag lægger op til en svækkelse af den nuværende indsats, og på den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jeg har ikke nogen tro på, at der er nogen som helst forskel på, om der er en bonusordning eller ej.
Men jeg kan næsten forstå, at hr. Martin Henriksen er bedre oplyst, og det kunne da selvfølgelig så være interessant, hvis der var mulighed for at få de detaljerede oplysninger, som hr. Martin Henriksen er i besiddelse af.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Men nu er det jo set før, at hvis der er en mulighed i lovgivningen for, at man kan vejlede om nogle ting, så er det ikke altid, at der bliver gjort lige præcis det.
Hvis det er sådan, at der i lovgivningen står, at i nogle situationer skal man altså vejlede, og at der, hvis man rent faktisk også får et resultat ud af det, så er en økonomisk bonus for, at man har gjort sit arbejde godt nok, så er man måske lidt mere obs på de opgaver, som man rent faktisk har ude lokalt.
Det har vi jo også set hos kommuner såvel som så mange andre i samfundet at det altså gør.
Så igen vil jeg bare gerne spørge, hvordan det kan være, at Socialdemokratiet på den ene side står og siger, at det sådan set er en meget fornuftig ordning, men på den ene side vil fjerne de økonomiske incitamenter og den vejledningspligt, der er, til at sikre, at ordningen rent faktisk også bliver benyttet.
Det er jo lidt, som om man prøver at mene det hele på en gang.
Kan den socialdemokratiske ordfører trods alt ikke se pointen i det, jeg siger?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jamen som vi netop hørte Venstres ordfører forklare ganske glimrende, står der jo i loven andre steder, at man skal give en vejledning til de flygtninge, når de er i forbindelse med sagsbehandlere på jobcenteret.
Derfor er det fuldstændig unødvendigt, at der er et ekstra regelsæt, og det er også fuldstændig unødvendigt, at der er en bonusordning.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Tak for det.
Jeg kan ikke stille spørgsmål til Socialdemokraterne igen, så jeg skal bare forstå, hvorfor Socialistisk Folkeparti støtter, at man afskaffer den nuværende ordning.
Jeg synes, man forsøger at argumentere på to fronter.
På den ene side siger man, at den nuværende ordning ikke betyder noget, og at den derfor skal afskaffes.
Det er det ene argument for at afskaffe den.
På den anden side siger man, at den betyder noget, fordi den lægger pres på systemet, lægger pres på den enkelte sagsbehandler, og at man derfor skal afskaffe ordningen.
Så mener man begge dele på en gang, eller mener man kun en af delene, og hvilken en af delene er det så, man mener?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Forslaget her er endnu et lille nøk i retning af et opgør med den faste og fair udlændingepolitik, som VK-regeringen førte; det her er et lille hul i diget, der bliver skabt, i forhold til at sikre en konsekvent og en retfærdig udlændingepolitik i Danmark.
Sagen er jo den, at det, man her gør op med, er den ret og rimelighed, der er i, at hvis nogen vil tilbage til sit eget land, så bliver der også skabt et incitament til det i forhold til en præmie til kommunen og et krav om rådgivning i forbindelse med de samtaler, der er med udlændingene i Danmark.
Det synes jeg er beklageligt, først og fremmest fordi det er et uheldigt signal, man hermed sender, men ikke mindst fordi det, man nu ændrer, er noget, der havde den effekt og den mulighed, at man kunne give en fornuftig præmie for, at nogen kom hjem til det land, hvor de kom fra.
Det var jo ikke ensbetydende med, at det var noget, man skulle, men man havde nemmere ved det, og kommunerne havde et større incitament til det.
Derfor er Det Konservative Folkeparti imod forslaget her.
Det er jo ikke noget kæmpe forslag, det er ikke noget, der får kæmpestore konsekvenser, men det er et lille hul i diget, som betyder, at vandet stille og roligt begynder at fosse ind i forhold til den konsekvente politik, vi op igennem 00'erne byggede op, og som betød, at man i Danmark fik en udlændingepolitik, der var rigtig fornuftig og fair.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-13:
Nu er jeg jo sådan forholdsvis ny i Folketinget, og jeg synes egentlig, det er en smule underligt, at man afskaffer en lovgivning, som har fungeret i så kort tid, at man ikke har haft nogen reel mulighed for at vurdere, om den virkede, inden man afskaffede den.
Det er det, jeg synes er tilfældet her: Der er ikke gået
lang nok tid til, at man har kunnet vurdere, om det her var en lovgivning, som havde en positiv effekt på antallet af udlændinge, som blev repatrieret
Baggrunden for hele det her lovforslag er jo, at man i Danmark op gennem 1980'erne og 1990'erne har haft en indvandringspolitik, som har været behæftet med fejl; den har været katastrofal.
Beskæftigelsesgraden for udlændinge fra ikkevestlige lande er katastrofalt dårlig i Danmark, også når vi sammenligner det med, hvordan det er i de lande, som vi normalt sammenligner os med.
Jeg tror, at beskæftigelsesgraden for kvinder fra ikkevestlige lande ligger på 50 pct., og at den for mænd fra ikkevestlige lande ligger på 60 pct. Så kan man selvfølgelig diskutere, om man skal give bonusser osv., men jeg synes i det mindste, man skal give en lovgivning en vis tid til at virke, for at man kan se, om den har en positiv effekt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-13:
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at jeg synes, det er så godt, at der findes en mulighed for, at man frivilligt kan forlade landet og få støtte til at genetablere et liv i sit hjemland, hvis man f.eks. har været tvunget på flugt og nu ønsker og har mulighed for at vende tilbage.
Jeg synes, det er så godt, at Danmark støtter folk i det, hvis det er det, de selv ønsker.
Altså, det lugter ikke ligefrem af frivillighed, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Og man har dermed også været fuldstændig klar over, at hvis man er væk fra Danmark i en vis periode og får udbetalt et stort beløb, så bortfalder ens opholdstilladelse også – det er man jo gået ind i med åbne øjne fra den enkelte udlændings side; det er man blevet fuldt ud orienteret om.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke se, at så er det jo ikke så underligt?
Der er jo nok en vis pointe i, at det måske er meget fornuftigt, at ordningen er der, og at man gør opmærksom på, at ordningen er der, og at man har en forpligtelse til at gøre opmærksom på det i forskellige sammenhænge, alene af den grund at der faktisk er flere og flere, der har valgt at benytte sig af ordningen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-13:
Det er en pudsig måde at formulere sig på at sige: Du har mulighed for at tage et job.
Jeg skulle hilse og sige, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, som inderligt ønsker sig et arbejde, men det er godt nok svært at få fat i for tiden.
Men det er jo en lidt anden snak.
Nej, jeg ville synes, det var dybt underligt.
Hvis jeg kom ned på et jobcenter for at bede om hjælp til at søge et arbejde og så fik at vide, at jeg i øvrigt bare kunne forlade landet og få x antal tusind kroner med, hvis jeg gjorde det og i øvrigt blev væk så længe, at min opholdstilladelse i Danmark bortfaldt, ville jeg da synes, det var et underligt signal at få smidt i hovedet, når jeg kom derned for at få hjælp til at få et arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Tak for det.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke se, at det et eller andet sted er meget rimeligt, hvis en udlænding, der er kommet til Danmark af forskellige årsager, via familiesammenføring eller som flygtning, og som indgår i et beskæftigelsesforløb og møder op hos socialrådgiveren, så får at vide af socialrådgiveren: Hvis du ønsker at være her i Danmark, har vi nogle jobtilbud til dig, og så kan du gå ud og bidrage til det danske samfund og betale skat i stedet for at være på offentlig forsørgelse; det er en mulighed, du har, så det kan du gøre, og hvis du ikke vil bidrage til det danske samfund, hvis du ikke ønsker at være en del af det danske samfund, og hvis du dybest set har det sådan, at du hellere vil leve et sted blandt mennesker, der deler dine normer og værdier og har den samme kultur og taler samme sprog, så har vi en anden mulighed til dig?
Er det ikke meget rimeligt, at man præsenteres for denne mulighed?
Og kan fru Johanne Schmidt-Nielsen så ikke også bekræfte, at når sagsbehandleren præsenterer de muligheder, vil det være frivilligt, om borgeren ønsker at benytte sig af dem?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-13:
Jeg vil starte med at sige, at jeg jo synes, det siger en del om hr. Martin Henriksens og Dansk Folkepartis syn på udlændingepolitik, når hr. Martin Henriksen her fra talerstolen siger, at formålet med repatrieringsloven og muligheden i forbindelse med repatriering er at få uintegrerede udlændinge til at forlade landet.
Tænk engang, jeg troede jo, at formålet med repatrieringsloven bl.a. var, at f.eks. flygtninge, som er kommet hertil for mange år siden, fik en reel mulighed for at vende tilbage til hjemlandet, hvis det viser sig, at der nu er stille og roligt der, altså at det var en lovgivning, som bl.a. havde til formål at give nogle mennesker, som har været tvunget på flugt, muligheden for at vende tilbage frivilligt, hvis de ønskede det.
Men det siger bare lidt om, hvad det er for et syn på udlændingepolitik, Dansk Folkeparti har.
Jeg vil sige, det er meget sjældent, jeg har læst høringssvar til et lovforslag på udlændingeområdet igennem, som udelukkende var positive, men medmindre jeg har overset noget, var det vist tilfældet i denne omgang.
Jeg synes ikke, jeg så et eneste kritisk høringssvar, til gengæld var der rigtig mange, som syntes, det her var en rigtig, rigtig god idé.
Det kan man da blive lidt i godt humør af.
Der er i den grad bred opbakning til at fjerne forpligtelsen til at vejlede om repatriering i forbindelse med beskæftigelsesindsats og til at fjerne det her såkaldte resultattilskud, og det er jeg glad for.
Jeg er glad for, at vi kan afskaffe begge regler.
Enhedslisten var naturligvis imod det her, da det blev indført af højrefløjspartierne.
Noget, jeg synes er meget mærkeligt, er, at man, når der kommer en medborger ned til jobcenteret og beder om hjælp til at få et arbejde, skal sige til vedkommende: Vi kan gøre sådan og sådan, for at du kan komme i arbejde, men du skal også lige vide, at du kan få de her penge, hvis du forlader landet.
Det er da noget underligt noget at sige til folk, som kommer og beder om hjælp til at komme i arbejde – det er et modsatrettet signal, kunne man sige.
Og det samme gør sig gældende i forbindelse med det her med at give en bonus på 25.000 kr., hvis det lykkes en kommune at få en borger til at forlade landet.
Det er et meget mystisk signal at sende og noget underligt noget at bruge skattekronerne på.
Jeg tror, at den her check blev kaldt en skrub af-bonus, da den i sin tid blev vedtaget.
Det er jo egentlig et meget dækkende begreb, altså at man siger til kommunerne: I får en kontant bonus på 25.000 kr., hvis I får en udlænding til at forlade landet.
Det er et meget uheldigt signal at sende til de udlændinge, som er en del af det danske samfund, mener jeg, og jeg synes, det er rigtig positivt, at vi nu ikke længere skal bruge skattekroner på den slags, og Enhedslisten stemmer selvfølgelig for det her forslag.
Ida Damborg (SF), 2012-03-13:
Jeg vil egentlig håbe, at det hverken bliver hr. Martin Henriksen eller mig, der får ret, men at nogle mennesker med en minoritetsbaggrund får en ret til en ordentlig og grundig vejledning i, hvordan de kan planlægge deres liv, som de ønsker det.
Hvis hr. Martin Henriksen havde lyttet til min ordførertale, ville han have hørt, at jeg på SF's vegne for det første sagde, at vi synes, det er problematisk, at man går ind i socialrågivernes faglige skøn, for de har lov til at foretage en vurdering.
På den anden side synes vi, det er en uacceptabel måde, at man belønner en kommune for så at sige at stoppe en repatrieringsordning ned i halsen på en flygtning eller en familiesammenført borger.
Det synes vi er problematisk.
Når vi siger det, er det, fordi tilliden til det kommunale system mindskes for vore borgere med minoritetsbaggrund, hvis man får en kontant pengegave for at øge repatrieringen.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Man ønsker altså ikke at afskaffe den, fordi den lægger et pres på medarbejderne.
Den argumentation er væk nu i hvert fald, for nu er argumentationen, og det er den rene argumentation, at man ønsker at afskaffe den, fordi den ikke virker.
Det er så det, der er argumentationen.
Hvis man er så sikker på, at det ikke virker, hvad forhindrer så Socialistisk Folkeparti og regeringen i at lade ordningen køre lidt længere, så vi kan se, hvem der får ret, altså om det er Socialistisk Folkeparti, der får ret, eller om det er Dansk Folkeparti, der ender med at få ret?
For jeg tror nemlig, at vi, hvis den ordning, som vi har nu, og som er forholdsvis ny, fik lov til at virke, ville se en fortsat stigning i antallet af udlændinge, der ønsker at blive repatrieret.
Så hvis man synes, at den alligevel ikke gør nogen forskel, hvad er så problemet i, at man bare lader ordningen fortsætte lidt endnu, og så kan vi evaluere den om et års tid?
Ida Damborg (SF), 2012-03-13:
Jeg tillader mig at spørge hr. Martin Henriksen, hvorfor man synes, det er så vigtigt at have den, når man kan se, at den ikke virker.
Jeg synes faktisk, det her handler om at tro på socialrådgivernes faglige skøn, for vi tror på, at de folk, f.eks. dem i socialforvaltningen, vi har ansat til at forvalte den lovgivning, vi laver her, ligger inde med en faglighed – en faglighed, der er langt større end min og, tror jeg, hr. Martin Henriksens faglighed på netop dette felt.
De er nemlig socialrådgivere, de er uddannet til det, og de tager deres opgave meget alvorligt.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Der er noget, jeg ikke forstår: Socialdemokratiet har vel den opfattelse, at hvis der er udlændinge i Danmark, som ikke ønsker at være i Danmark, og som er dårligt integreret i Danmark, så skal man være sikker på, at de udlændinge bliver oplyst om de muligheder, der er for at blive repatrieret.
Det går jeg ud fra Socialdemokratiet synes er en god idé.
Hvis det både er til gavn for det danske samfund og til gavn for den pågældende udlænding, hvorfor så ikke sikre det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Når man dagligt følger med i medierne, kan man ikke undgå at notere sig de mange konflikter og katastrofer, der er rundtomkring i verden.
Derfor er det heller ikke så svært at forstå, at der er mennesker, der af den ene eller den anden grund vælger at flygte eller flytte til et sikkert sted som f.eks. Danmark.
I Socialdemokratiet mener vi, at de naturligvis skal hjælpes, og vi støtter den indsats, som repatrieringsloven giver mulighed for.
Det er en god løsning, at udlændinge, der flytter tilbage til hjemlandet, får støtte til at etablere sig og til at leve for.
Desværre har vi så i de senere år haft en tilstand, hvor der i forbindelse med de årlige finanslovforhandlinger mellem den borgerlige VK-regering og Dansk Folkeparti har indsneget sig nogle helt absurde forslag som betaling for Dansk Folkepartis tilslutning til VK's finanslov.
L 211, som blev vedtaget sidste sommer, er bare et eksempel på den form for symbolpolitik.
Dengang stemte Socialdemokratiet imod indførelsen af en særlig bonusordning for kommunerne på 25.000 kr. for hver udlænding, som de kunne få sendt hjem eller rettere: få til at rejse hjem.
Og vi stemte imod den tvungne vejledningsforpligtelse.
Så derfor er vi også tilfredse med, at regeringen nu har fremsat et forslag, der igen afskaffer de helt igennem tåbelige og helt unødvendige regler.
Jeg skal hermed meddele, at vi stemmer for forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-13:
Justitsministeren vil gerne skyde det ind under Straffelovrådet og sige til os alle sammen: Lad os bare afvente Straffelovrådet, for det kommer jo med deres beretning til sommer.
Det, vi lige skal tænke på, er, at sagen, som jeg nævnte tidligere, har været debatteret mange gange i Folketingssalen.
Der har været en meget omfattende offentlig debat om de her ting.
Mange har undret sig over, hvorfor der er den her forældelsesfrist, der gør, at man ikke kan føre sagerne ved domstolene, når ofrene er over 28 år.
Og dertil kommer jo det helt afgørende spørgsmål, om vi som folketingsmedlemmer skal deponere vores vurdering hos Straffelovrådet, der så er flere år om at gøre sit arbejde færdigt, eller kunne vi på nogle enkelte punkter nok have en holdning selv.
Der er der så, synes jeg, heldigvis et stort mindretal, der mener, at vi faktisk godt kan tage stilling selv, også selv om Straffelovrådet arbejder.
Mit spørgsmål til regeringen er: Hvornår er sommeren overstået, altså, hvornår kan vi forvente, at der kommer en beretning fra Straffelovrådet?
Hvornår vurderer justitsministeren at der kommer en beretning?
Morten Bødskov (S), 2012-03-13:
Tak for det, formand.
Det, der fik mig til at gå på talerstolen, var hr. Peter Skaarups bemærkning om, at nu skulle alle huske at tænke på ofrene.
Det er bare, så det ikke henstår, som om der er nogle der tænker på ofrene og nogle der ikke tænker på ofrene.
Årsagen til, at et flertal i Retsudvalget og i regeringen ikke kan støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag – og det fremgik også klart under debatten – er, at flertallet sådan set bare agter at føre det arbejde til ende, som den tidligere regering igangsatte.
Det var jo Venstre og Konservative, som på daværende tidspunkt bad Straffelovrådet om at se på det her, fordi spørgsmålet ikke er helt så enkelt.
Det er bestemt ikke manglende vilje til at se på det, men et spørgsmål om at få arbejdet, som den tidligere regering satte i gang, bragt til ende.
Det gøres bedst i en sammenhæng.
Det mente den tidligere regering, det mener den nuværende regering, og derfor synes vi, det er rigtigst at afvente Straffelovrådets arbejde, hvorefter vi så kan tage stilling til spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-13:
Nu er det jo ikke et meget indviklet spørgsmål, og det vil jeg da næsten tro at også Enhedslistens ordfører kan skrive under på.
Det er vel ikke særlig indviklet at give mulighed for, at man, også efter man er fyldt 28 år, har den mulighed, at man kan føre en sag ved domstolene, hvis man mener at man er blevet krænket af en bestemt person eller flere personer tilbage i tiden?
Det er vel i virkeligheden det, det handler om.
I og med at vi har diskuteret den her sag i Folketinget mange gange, er det jo et meget oplyst grundlag, partierne har at tage stilling ud fra.
Jeg kunne da sagtens være med på at afvente Straffelovrådets svar, hvis det var sådan, at Straffelovrådet hurtigt kunne komme med bud på, hvad deres vurdering var.
Men vi har jo ventet i flere år på, at Straffelovrådet tager stilling til det her spørgsmål.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt, at vi nu skærer igennem og siger: Det kan vi godt tage stilling til, det er vi dygtige nok til at tage stilling til som folketingsmedlemmer, altså til, om der skal være den her forældelsesregel eller ej.
Så opfordringen er: Tag stilling, stem for!
Pernille Skipper (EL), 2012-03-13:
Jeg beklager, at jeg ikke lige kunne finde vejen herop til talerstolen.
En kort bemærkning til Dansk Folkepartis ordfører: Vi har jo haft en spændende debat i Folketingssalen om det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som handler om at afskaffe forældelsesfristen i pædofilisager.
Og det, der var konklusionen på den debat, var, at det her er et spørgsmål, som Straffelovrådet allerede vurderer, og hvor mange partier har sagt, at de slet ikke er afvisende over for, at en afskaffelse af forældelsesfristen i pædofilisager kan blive til virkelighed, når Straffelovrådet er kommet med sin vurdering, men at man altså vil vente på den juridiske vurdering, der kommer derfra.
Så er spørgsmålet: Skal vi så sige til Straffelovrådet, at det skal skynde sig særlig på det her område?
Det har man valgt at man ikke skulle.
Vi har sagt til Straffelovrådet, at det generelt skal skynde sig, for Straffelovrådet beskæftiger sig altså ikke kun med dette spørgsmål.
Selv om det er meget, meget vigtigt, er der altså også andre vigtige ting, som Straffelovrådet beskæftiger sig med.
Vores bekymring er, at hvis man siger til Straffelovrådet, at det skal skynde sig med det her spørgsmål, vil der være nogle andre vigtige ting, som vil tage endnu længere tid.
Det handler generelt om, at Straffelovrådet er ved at vurdere det afsnit i straffeloven, der handler om personfarlig kriminalitet mod sædeligheden.
Det skal selvfølgelig tage den tid, det tager, og så ser vi på det.