runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Altså, hvis der er noget, den her regering har fokuseret knivskarpt på de sidste 3 år, så er det da at gøre mere, når det gælder uddannelse i Danmark.
Der er, som jeg gennemgik i min tale, samlet set bevilget 9 mia. kr. ekstra.
På forslaget, der her er fremlagt, drejer det sig om 1,5 mia. kr. ekstra, som spørgeren rigtigt beskriver det, altså en fuld finansiering af det ekstra optag; der er gennemført en meget, meget omfattende reform af vores folkeskole, som Venstre heldigvis har været en del af; der er gennemført en reform af vores erhvervsskoler; der er gjort mere for voksen- og efteruddannelse – 1 mia. kr. ekstra, som er bevilget i en trepartsaftale.
Så uddannelse står helt i centrum i modsætning til det, der var tilfældet før regeringsskiftet.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-09-09:
Ministeren behøver jo ikke at polemisere over fortiden.
Der er vel aldrig blevet brugt så mange midler som fra 2001 og frem til uddannelse og forskning, så der er vist ingen, der er i tvivl om, at den tidligere VK-regering også prioriterede uddannelse og forskning.
Men ministeren sagde jo noget centralt, nemlig at det var et fuldt finansieret optag.
Men det, mit spørgsmål gik på, var, hvordan det hæver kvaliteten.
For ministeren for uddannelse og forskning sagde jo ved finanslovsfremlæggelsen, at kvaliteten nu skulle hæves, og at der nu var afsat penge til det, men det er jo bare til en fuld finansiering af optaget.
Hvordan giver det mere kvalitet?
Og finansministeren behøver ikke oplyse alle tallene om VEU-ordninger osv., for dem kender jeg udmærket godt.
Jeg beder bare om at få at vide af finansministeren, hvordan det hæver kvaliteten, at man har lavet en fuld finansiering af optaget.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg tror da i meget høj grad, det bidrager til kvaliteten på de videregående uddannelser, at der faktisk er en fuld finansiering af det optag, man laver.
Det er jo ikke nogen selvfølge.
Men det er der.
Det tror jeg i meget høj grad bidrager til kvaliteten.
Derudover arbejder min kollega, forskningsministeren, jo med kvalitetsudvikling på de videregående uddannelser.
Og jeg har ikke lyst til at polemisere mere end højst nødvendigt over fortiden.
Jeg tror bare, at når det gælder uddannelse, så bliver man nødt til at gøre opmærksom på, at der er skruet op for udgiftstrykket med den her regering, og der har også været en større reformvilje, f.eks. når det gælder vores folkeskole.
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Jeg skal bare kort sige, at det første om udgiftslofter er vi lodret imod.
Det var vi ved tidligere behandlinger, og det er vi stadig væk.
Vi synes, at det er alt for stramme grænser, og så flere år ud i fremtiden, der bliver lagt på de offentlige udgifter.
Hvad angår det forslag, der er en del af PSO-aftalen, så står vi selvfølgelig ved PSO-aftalen, den er vi med i, men vi har en stribe spørgsmål, som vi oversender til ministeren.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Baggrunden for det er jo det forslag, som der er fremsat, til fastsættelse for udgiftslofter for 2018.
Det er lagt frem nu, det behandles af Folketinget.
Baggrunden er jo helt enkelt, at det i en længere årrække har været svært for skiftende regeringer at styre væksten i de offentlige udgifter.
Derfor var det også et stort flertal, der stod bag, at vi for første gang fastsatte udgiftslofter for stat, kommuner og regioner for perioden 2014-2017 for godt et år siden, og med fastsættelsen af konkrete udgiftslofter for stat, kommuner og regioner for 2018 fortsætter vi jo realiseringen af budgetlovens målsætninger om en ansvarlig og troværdig økonomisk politik.
Derudover er der så også fremsat forslag til lov om ændring af de gældende lofter for 2015-2017, og baggrunden for det er jo, at vi inden sommerferien har indgået en række aftaler om en vækstpakke for 2014.
Med aftalen gennemføres over 100 konkrete initiativer, som reducerer omkostningerne for erhvervslivet.
Det øger produktiviteten, og det bidrager til velstanden i Danmark.
Budgetloven skal jo understøtte, at de offentlige udgifter udvikler sig i overensstemmelse med de finanspolitiske målsætninger med prioriteringerne i de mellemfristede økonomiske planer, og udgiftslofterne for stat, kommuner og regioner skal understøtte opfyldelsen af de overordnede økonomiske målsætninger.
Derfor skal de lofter, vi opererer med, være afstemt med det centrale mål om strukturel balance på den offentlige saldo i 2020, og samtidig skal lofterne bygge på en økonomisk fremskrivning, der alene indregner de reformer m.v., der er politisk flertal for.
Med lovforslaget om fastsættelse af udgiftslofter for 2018 fastsættes udgiftslofterne for det nye fjerde år, der er i overensstemmelse med den seneste mellemfristede fremskrivning i august 2014, og hvor der kun er indregnet politiske aftaler, der er flertal for i Folketinget, herunder jo så også aftalerne om vækstpakke 2014 og også det forlig, der blev indgået om en beskæftigelsesreform.
Så ved større reformer, større ændringer på indtægtssiden, kan det være nødvendigt at ændre de gældende udgiftslofter, sådan at lofterne fortsat afspejler de politiske prioriteringer, der er foretaget, og understøtter opfyldelsen af de fastsatte finanspolitiske målsætninger.
Med lovforslaget om en ændring af de gældende udgiftslofter fastsættes der derfor udgiftslofter, der tager højde for de politiske aftaler om vækstpakke 2014, herunder de væsentligste omlægninger på indtægtssiden, der følger af lempelser af PSO og tilbagerulning af forsyningssikkerhedsafgiften.
Jeg skal gøre Folketinget opmærksom på, at lovforslagene er sendt i høring samtidig med fremsættelsen med frist ultimo september.
Høringssvarene vil blive fremsendt til Finansudvalget umiddelbart efter, og derfor vil de kunne ligge til grund for førstebehandlingen af lovforslagene i forbindelse med genfremsættelsen.
Jeg er naturligvis klar til efterfølgende under udvalgsbehandlingen at besvare de forskellige spørgsmål.
Thomas Danielsen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Det siger lidt om regeringens ambitionsniveau, at man ikke kan fremhæve bare én ting i finanslovsforslaget, som virkelig ville være ambitiøst for at sikre vækst og arbejdspladser i de danske landdistrikter, til trods for at vi har en landdistriktsminister, som desværre ikke er kommet med sit første egentlige lovforslag for landdistrikterne endnu.
Det eneste er en jernbane fra Aalborg til Aarhus til Odense og så til København, altså i Østjylland og så mellem de største byer, som kører over de danske landdistrikter.
Det er det mest ambitiøse projekt for de danske landdistrikter.
Det siger lidt om regeringens ambitionsniveau.
Venstre har i sit forslag bl.a. noget med nogle omkostningsvurderinger for udflytningsrelevante statslige arbejdspladser, altså noget, som kan spare huslejekroner og kan komme ud til nogle medarbejdere, som er mere loyale, og som har et lavere sygefravær, har en billigere husleje, og vi kan være med til at sikre flere ægtefællejob i de private virksomheder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til regeringens holdning til at sikre en mere aktiv udflytning af danske arbejdspladser, som vi jo faktisk havde stor succes med i VK-regeringens tid med SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene m.m., som regeringen desværre centraliserer i øjeblikket.
Hvad vil regeringens holdning være til Venstres forslag?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Ja, det er et meget, meget stort spørgsmål, og jeg skal ikke gøre mig til ekspert; der har vi en meget kompetent minister for landdistrikterne – og også for byområderne jo i øvrigt.
Jeg synes, det er helt, helt urimeligt og helt forkert at fremstille udviklingen sådan, at der ikke har været aktivitet på det område.
Der har været meget høj aktivitet på det område.
Jeg tror, der er mange forskellige ting, der skal spille sammen, for at vores landdistrikter får en chance for vækst og udvikling – bl.a. jo god infrastruktur.
Og der kan jeg personligt undre mig over, at man fra Venstres side har valgt at stille sig helt uden for den kæmpe investering, vi laver i jernbanen i Danmark i de her år – 27 mia. kr. – som binder hele Danmark, også vores landdistrikter, sammen.
Det er så ikke noget, Venstre ønskede at være en del af, men jeg kan forsikre om, at det er noget, landdistriktsministeren sætter pris på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at vende tilbage til boligjobordningen.
For det skuffer mig rigtig meget, at finansministeren prøver at dreje den udmærkede ordning over til at være noget meget sekundært; det er noget med, at det er tilskud til rige, og jeg ved ikke hvad.
Formålet med boligjobordningen har handlet og handler om at sætte beskæftigelsen i vejret og skabe arbejdspladser i Danmark.
Det har den gjort, og sådan skulle det også gerne være i fremtiden.
Vi har beregninger fra Dansk Byggeri, der viser, at der i hvert fald er kommet 5.000 i beskæftigelse i kraft af boligjobordningen.
Og det er altså mange mennesker.
Det er ganske almindelige håndværkere, murere, tømrere, vvs'ere og malere osv., der er kommet i beskæftigelse og skaffer indkomst til deres husstand og udgør et beskatningsgrundlag.
Det er rigtig mange mennesker, og jeg kan ikke forstå, hvorfor finansministeren prøver på at bagatellisere det forhold.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Nu har der jo sådan set hidtil været en boligjobordning – også under en socialdemokratisk ledet regering.
Jeg prøver bare at forholde mig til de fakta, som jo er lagt klart og åbent frem, og jeg tror ikke, de er betvivlet af nogen.
Det er altså det her med fordelingen af, hvem der har brugt ordningen.
Det er jo også en ærlig sag.
Altså, vi har flest ressourcer til at få foretaget forbedringer af vores huse og boliger og til at bestille rengøring og vask, og hvad vi ellers har brug for i vores tilværelse.
Det har vi råd til.
Jeg synes jo bare ikke, at det skal blive en permanent størrelse at give statsstøtte til noget, der bør være privat.
Og jeg undrer mig i mit stille sind over, at det er et så rodfæstet liberalt synspunkt, at det er sådan, vi skal fortsætte.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-09-09:
Jeg ved ikke, om det er en form for jalousiholdning, finansministeren lægger for dagen omkring det her spørgsmål.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det handler om, at ganske almindelige mennesker kommer i arbejde, får løn og kan være med til at få samfundet til at køre.
Men jeg vil godt tage fat i boligjobordningen ud fra en anden vinkel.
Den betyder jo også, at ganske almindelige menneskers huse bliver energirenoveret og istandsat.
Vi får altså en bedre standard, og vi får også et bedre indeklima, og hvad ved jeg.
Også på den led er der store fordele ved boligjobordningen.
Det skal også med.
Der er altså så mange gode argumenter for at have boligjobordningen og fortsætter med at have den et stykke tid endnu.
Den skal selvfølgelig ikke være permanent, men det er en rigtig, rigtig god ordning i en situation, hvor der er håndværkere, der går ledige, og vi har brug for at få istandsat vores boligmasse og få gjort den mere energivenlig.
Hvorfor kan finansministeren ikke forstå det?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg tror med al respekt ikke, der er noget med forståelsen.
Jeg tror bare, vi er politisk uenige.
Og det er jo sådan, at enhver form for statsstøtte har en effekt.
Jeg forstår bare ikke, at et liberalt parti som Venstre har en meget, meget rodfæstet holdning om, at det langt ud i fremtiden – jeg ved ikke, om det så er permanent – er meget, meget vigtigt at give statsstøtte til noget, der i sin essens er privat, f.eks. mit eget private ansvar for at vedligeholde min egen bolig.
Altså, det har jeg råd til med den løn, jeg får som finansminister, og den regner jeg da med at holde fast i en tid endnu.
»Mange« men ikke »samtlige«.
Der er gennemført rigtig omfattende initiativer i de seneste 3 år.
Der bliver f.eks. investeret 27 mia. kr. i vores togdrift i Danmark.
Det tror jeg er rigtig godt for vores økonomi, det tror jeg der er rigtig mange arbejdspladser i, og det tror jeg der er rigtig meget konkurrencekraft i.
Det tror jeg i øvrigt også der er rigtig mange Venstreborgmestre, der er enig med mig i, og Venstre var ikke i nærheden af de forhandlinger.
På andre punkter har man optrådt konstruktivt.
Ofte har der skullet være nogle forholdsvis farverige mellemspil, hvor man har skullet rejse forbi forskellige destinationer på kloden, før man så kom hjem til forhandlinger og indgik kompromiser med regeringen.
Fint med det, sådan er branchen.
Og det vil jeg også gerne kvittere for, det har været udmærket.
Så hold fast i det, gerne 4 år mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-09-09:
Jeg kunne godt tænke mig at vide forskellen på, at staten subsidierer, at helt almindelige mennesker kan få lidt hjælp i det daglige, og så at fagforeninger skal have statsstøtte.
Men det kan finansministeren jo så komme med et godt svar på.
Finansministeren har i dag haft travlt med at sige, at det sejler totalt i blå blok, og finansministeren har lavet beregninger, der siger, at der er uenighed på 68 mia. kr. Så vil jeg gerne høre, hvordan finansministeren mener man kan beskrive det, når uenigheden mellem regeringen og regeringens parlamentariske grundlag er 167 mia. kr.
Hvad vil finansministeren kalde det?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Det vil jeg kalde for en fuldstændig åben og redelig uenighed.
Og det er jo det, der er forskellen: Vi har en politisk-økonomisk debat i Danmark, hvor vi skal blive ved med at blive konfronteret med, at der er et alternativ, hvor fire borgerlige partier tilsammen vil præstere noget, der er bedre end det, vi har i øjeblikket, men vi kan ikke få skyggen af oplysning om, hvad det så går ud på, og hvordan det hænger sammen økonomisk.
Det er da utilfredsstillende.
Det er, fordi jeg går meget op i det her spørgsmål.
Altså, det er jo ikke bare mig, det er også Dansk Folkepartis formand, det er også, har jeg hørt ved flere lejligheder, de to små borgerlige partier yderst til højre, der finder det utilfredsstillende, at Venstre ikke i højere grad vil tage et lederskab i blå blok og lægge en plan frem for, hvilken kurs man agter at følge, når det gælder den økonomiske politik.
Det er ikke bare mig – det er der rigtig mange der efterlyser, og jeg tror, det pres vil være stigende frem mod et folketingsvalg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-09-09:
Jeg synes, det er imponerende, at finansministeren mener, at 167 mia. kr. i uenighed er velkendt, men når der er en uenighed på 68 mia. kr. blandt de blå partier, som finansministeren siger, så er det helt himmelråbende.
Nå, men det står vel nærmest fuldstændig for sig selv, at 100 mia. kr. ekstra i uenighed ikke rigtig betyder noget for finansministeren.
Men det kunne da så stadig væk være interessant at få svaret på, hvorfor finansministeren synes, der skal gives mere statsstøtte til fagforeningerne i Danmark.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg ser jo ikke en skattelettelse på arbejde som statsstøtte, men det kan være, at vi er forskellige der.
Jeg har forstået Venstre sådan – og det er da gjort gældende med pomp og pragt fra Venstres formand – at når det gælder skat, så er formål nummer 1, 2 og 3 for Venstre at få sænket skatten for almindelige danske lønmodtagere i bunden.
Så kommer der så et forslag, som sænker skatten på arbejde i bunden for almindelige danske lønmodtagere – for 1,3 millioner almindelige danske lønmodtagere – og så siger Venstre nej.
Det synes jeg da bare er bemærkelsesværdigt.
Men jeg har det godt med min holdning.
Venstre kan jo så forklare deres.
Thomas Danielsen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Regeringen har jo nedsat et landdistriktsministerium, men vi har endnu ikke set det første egentlige lovforslag for landdistrikterne.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge finansministeren, hvad den mest effektive medicin er ifølge regeringens politik for at sikre vækst og arbejdspladser i de danske landdistrikter.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Nu har jeg som socialdemokrat det synspunkt, at man skal prioritere de offentlige ressourcer relativt skarpt.
Det tror jeg egentlig også er hr. Mike Legarths grundopfattelse.
Det er i hvert fald sådan, jeg har oplevet mange debatter med hr. Mike Legarth.
Der har jeg det bare sådan, at jeg ikke synes, at det er en målrettet brug af offentlige midler, at vi i en uendelig horisont skal give statsstøtte til ting, som jeg og andre i min del af samfundet, som tjener godt, godt selv kan betale.
De tal, der refereres til, er jo ikke bare sådan tilfældige tal, hvortil vi bare sådan kan sige, at dem verfer vi lidt af banen.
Fakta er, at det er de danskere, der tjener bedst og har mest i forvejen, som helt naturligt benytter den her mulighed for at få statsstøtte til ting, de ellers ville have foretaget af sig selv.
Det har været et nødvendigt kriseberedskab i de år, hvor vi greb efter alle håndtag til at stimulere den økonomiske vækst og beskæftigelse.
Nu er vi i en situation, hvor der skal prioriteres, og der synes jeg det er en rigtig prioritering at få stoppet ordningen i tide.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Jeg vil fortsætte i samme spor, nemlig det kriseværktøj, som boligjobordningen kunne være.
Vi ved, at der er udfordringer for især de små selvstændige erhvervsdrivende, de små virksomheder, som har problemer med at få sat aktiviteten op i deres virksomheder, sådan at virksomheden eller butikken kan bestå.
Her kunne man så have hjulpet dem ved at genetablere boligjobordningen.
Nu siger finansministeren, at det ikke er den mest målrettede måde at skabe de job på.
Det kan man jo altid tale for eller imod.
Så er det rigtigt, som finansministeren henviser til, at der er lavet en eller anden opgørelse over indkomstdecilerne og over, hvor den bruges mest.
Det, det gælder om her, er jo at tage initiativ til at gøre noget og få skabt jobbene, så derfor vil jeg meget appellere til, at finansministeren får det med her i sidste runde, altså som et ændringsforslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-09-09:
Tak for det.
De Konservatives nye formand, Søren Pape, har i et interview i 2010 efterlyst øget brugerbetaling.
Han har bl.a. sagt: Når jeg ønsker et opgør med efterlønnen og indførelse af brugerbetaling, er det ikke for at ramme dem, der har slidt eller på anden vis har det hårdt.
Jeg vil bare høre, om jeg skal forstå det sådan, at det ikke er på lægebesøg, at Det Konservative Folkeparti ønsker den her øgede brugerbetaling eller i det hele taget ønsker at indføre brugerbetaling, men på andre offentlige ydelser.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Det forholder sig sådan, at vi har besluttet, at det er rigtigst at nedsætte en kommission, som tager fat i hele velfærdsområdet under ét, sådan at der er balance i tingene, sådan at vi ikke har en situation, som vi har i dag, hvor man, hvis man har ondt i tænderne, kan blive udsat for brugerbetaling, og hvis man har ondt alle mulige andre steder, bliver det betalt af skatteyderne.
Der er ikke rimelighed i det.
Sådan vil det også være vigtigt og meget nødvendigt, at tingene, når man kommer til at foreslå en ny model til, hvordan vi finansierer vores velfærdssamfund, er tænkt igennem, og at der kommer en helhedsløsning, hvor alle forhold er blevet betragtet og debatteret.
Inden vi har det, forholder vi os ikke til enkeltelementer.
Sådan er det.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-09-09:
Men så vil jeg undlade at forholde mig til en enkelt ting, for jeg hører jo, hvad ordføreren siger, nemlig at man ønsker at se på den samlede brugerbetaling.
Men det er bare ikke det, jeg hører Søren Pape sige, når han siger, at han ønsker at indføre mere brugerbetaling.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om man har gjort sig nogle politiske tanker om den merbrugerbetaling, der skal være, for jeg kan eksempelvis godt forstå det her med fordeling inden for sundhedssystemet.
Det er bare ikke det, jeg hører, når der bliver sagt, at der skal være mere brugerbetaling i den offentlige sektor.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, hvad man tænker her.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Det skal være på samme måde som med den kommission, der er nedsat, som skal komme med et oplæg om dagpengeområdet om, hvad der kan gøres, hvad der vil være en fordel at gøre.
De kommer med gode råd og anbefalinger, som vi selvfølgelig lytter til, og når vi så har set det helhedsbillede og har vurderet det nøje, så forholder vi os til, hvordan løsningsmodellen skal se ud.
Sådan er det også i forhold til, hvordan vi synes vores velfærdssamfund skal strikkes sammen, og hvordan det skal finansieres.
Og det forholder vi os først til, når den kommission har leveret et oplæg til debat.
Jan Johansen (S), 2014-09-09:
Nu har vi jo så fået at vide, at De Konservative gerne vil lave brugerbetaling.
De skal bare lige finde ud af i en kommission, hvad det er for en slags brugerbetaling.
Liberal Alliance vil indføre brugerbetaling og bruge pengene på skattelettelser.
Venstre vil indføre brugerbetaling, og de vil bruge pengene på billigere tandlæge.
Hvad har man tænkt sig at bruge skattelettelserne til i Det Konservative Folkeparti?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Lad os starte med at få det på det rene, som vi hørte for kort tid siden, nemlig at det er den her regering, der netop har øget brugerbetalingen på tandlægebesøg, så det er altså den her regering, der har taget initiativ til en ny form for brugerbetaling.
Så synes jeg, at man kaster med sten, når man bor i et glashus.
Jan Johansen (S), 2014-09-09:
Jeg bliver nødt til at citere den tidligere formand hr. Lars Barfoed igen.
Han har sagt, at han vil have brugerbetaling, og han har sagt, at der også skal være nulvækst.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
De to ting har ikke noget som helst med hinanden at gøre.
Jeg kan se, at der er nogle automatreaktioner, og jeg tænker – sådan med et smil på læben – tilbage på den tid, hvor VK var i regering, og hvor vi konstant hørte ordførerne fra rød blok skose Venstrefolkene for præfabrikerede spørgsmål fra pressetjenesten.
Jeg kan så se, at når man kommer i regering, ændrer intet sig.
Det er nøjagtig det samme, der foregår.
Nu har jeg to gange svaret uddybende på det spørgsmål om hr. Lars Barfoed, og hvordan det var taget ud af en sammenhæng, og at selv samme Lars Barfoed har sagt, at der skal nedsættes en udgiftskommission, der skal se på, hvordan vi finansierer vores velfærdssamfund, inden vi tager stilling til, om der skal være brugerbetaling – og hvordan det så skal være, hvis der skal være brugerbetaling.
Så vi har i Det Konservative Folkeparti ingen planer om at indføre brugerbetaling.
Jeg kan godt forstå, at man synes, det er ærgerligt, at man ikke kan finde noget i Det Konservative Folkepartis 2020-plan efter at have nærlæst den og set alle fortræffelighederne.
Man prøver så at gå ud og finde nogle citater, der er bragt tidligere.
Vi drøftede også det citat i sidste års finanslovsdebat og forrige års finanslovsdebat, hvor det blev slået fast, at det er taget ud af en sammenhæng.
Og selv samme hr. Lars Barfoed har jo selv meddelt, at inden han vil komme med konkrete oplæg til, hvordan vores velfærdssystem skal finansieres, så skal der nedsættes en udgiftskommission, der kan komme med et oplæg, man skal forholde sig til.
Sådan er sandheden.
Bjarne Laustsen (S), 2014-09-09:
Nu er det jo sådan, at ordførerens tidligere formand, hr. Lars Barfoed, i 2012 skrev på De Konservatives egen hjemmeside, og det er et citat: »Konservative har flere gange foreslået brugerbetaling med et loft på maksimum 3-500 kroner om året for at gå til lægen.«
Har De Konservative skiftet politik, eller var det urigtigt af hr. Lars Barfoed at sige sådan i 2012?
Det er jo ikke så forfærdelig lang tid siden.
Det vil sige, at det er noget, man sidder og tænker over i den konservative tænketank: Først rundbarberer vi lige efterlønsmodtagerne og dagpengemodtagerne og alle de andre, og hvis det så er, de bliver syge, skal de af med op til 500 kr. om året.
Er det virkelig det, De Konservative vil?
Det står måske heller ikke i 2020-planen, men ikke desto mindre har den tidligere konservative formand jo sagt det.