runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-01-25:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det lyder lidt som en molbohistorie, som udenrigsministeren er ved at vove sig ud i – altså, at forestille sig, at man skulle have krigsskibe sejlende rundt med 25 pirater, hvorved de ikke kunne udføre de ting, som de egentlig var sat i verden for at udføre i det pågældende område, er da helt godnat, det er da en molbohistorie.
Nej, det, som Dansk Folkeparti siger her, er: Kunne man ikke forestille sig et civilt skib, der udelukkende har det formål, at man kan have et meget stort antal fængselspladser, og hvor der så er militær til stede, der selvfølgelig kan holde øje med, hvad der foregår – opmagasineret i et fredeligt land som Kenya f.eks. – og hvor man altså har styr på tingene, og som de flådeskibe, der har de her problemer, kan aflevere de pirater, som de tilfangetager, til?
Det er i virkeligheden det, der er sagens kerne.
Og det er jo for at se fremad, for at komme videre, i stedet for som udenrigsministeren ligesom at være låst fast i noget eksisterende og noget vedvarende, som der godt nok arbejdes med, men hvor man skal have meget, meget stor tålmodighed.
Og det kræver meget stort engagement overhovedet at bevare tilslutningen til, at det danske flådeskib kan være i området.
Det samme er jo tilfældet med de andre lande, så derfor må det pres, der skal til, være vedvarende og nytænkende.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-25:
Det er måske umuligt at få Dansk Folkeparti til at se, at det store i den del af indsatsen, der er lykkedes, jo er, at vi i dag har en fjerdedel af de gidsler, vi havde for et år siden.
Er det ikke flot?
Hvorfor ikke kvittere for det?
Hvorfor tegne et billede af, at der slet ikke sker noget, og at man godt nok skal have meget tålmodighed?
Jo, der sker da noget.
Der sker rigtig meget, bl.a. på grund af en dansk indsats er der i dag kun en fjerdedel af de gidsler, der var for et år siden.
Så det er fuldstændig fordrejet at sige, at der ikke sker noget.
Det gør der.
Jeg vil bare minde om, hvad Danmark i øvrigt gør i området her.
Vi gør faktisk noget for at sikre, at vi gør en indsats.
Nogle af pengene henter vi oven i købet fra vores udviklingsbistand, men også fra dele af vores forsvarsbudget.
Hvis der var rigtig mange lande, der gjorde noget i den størrelsesorden, Danmark gør, tror jeg, vi var endnu længere rundt om Somalia.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-25:
Jeg siger tak for svaret.
Jeg synes da, det lyder, som om der arbejdes på lang sigt.
Jeg er lidt ked af, at udenrigsministeren ikke mere præcist kunne fortælle om det konkrete med de 25 pirater, der i øjeblikket opholder sig på det danske skib »Absalon«.
På lidt længere sigt ser det ud til, at det her lange seje træk, som bliver gjort, kan have en effekt.
Men man skal godt nok have meget tålmodighed, må man så sige.
Vi må lige huske på, at hvis man havde forestillet sig den situation for år tilbage, at vi her i 2012 ville have pirater sejlende rundt et sted i verden med henblik på at erobre skibe, tage gidsler osv. osv. for ussel mammon, havde man nok ikke rigtig troet på det.
Derfor er man nødt til ikke bare at sige, at der arbejdes på sagen, men meget konkret at foretage nogle ting.
Sådan som vi i Dansk Folkeparti har forstået det, er der tale om, at 20 pct. af fængselspladserne i det eneste fængsel, der findes på Seychellerne, er optaget af pirater.
Der kommer et FN-fængsel til pirater i Somalia om 2 år.
Det har altså tilsyneladende meget lange udsigter med at sige til piraterne: Det må høre op.
Nu bliver I retsforfulgt.
Det har præsident Obama også sagt.
I dag er det det, man gerne vil også fra USA's side.
Så mit spørgsmål til udenrigsministeren er: Hvad vil Danmark foreslå ud over de ting, som man trods alt skal have meget tålmodighed for at se virker?
Kunne man f.eks. forestille sig, at FN, der jo er en organisation, der prøver på at afhjælpe forskellige problemstillinger i verden, fik anskaffet sig et skib, et FN-skib, hvor der både kunne være plads til fængsling og retsforfølgning af pirater og det videre forløb, altså en slags flydende domstol, et flydende fængsel, beskyttet af krigsskibe, som jo i forvejen er i området?
Villy Søvndal (SF), 2012-01-25:
Piratbekæmpelse står rigtig højt på regeringens dagsorden.
Vi lægger afgørende vægt på, at Danmark deltager aktivt i bekæmpelse af pirateri.
Det er et område, hvor der vil være behov for en kontinuerlig indsats for at skabe ikke alene den nødvendige kapacitet, men også den nødvendige retsorden på land, som jeg var inde på i mit tidligere svar.
Der er ingen tvivl om, at retsforfølgning er en central udfordring i bestræbelsen på at bekæmpe pirateri.
Danmark bidrager også på flere måder for at sikre, at formodede pirater kan retsforfølges.
Vi spiller en central rolle i det internationale samarbejde på det her område.
Det skyldes, at vi varetager formandskabet for den juridiske arbejdsgruppe under den internationale kontaktgruppe om pirateri ud for Somalias kyst.
Arbejdsgruppen består i øvrigt af repræsentanter fra 95 lande og organisationer og har under det danske formandskab afholdt ni møder siden 2009.
Opgaven for arbejdsgruppen er at identificere praktiske løsninger på de juridiske udfordringer, som bekæmpelse af pirateri indebærer, herunder særlig retsforfølgning.
Den juridiske arbejdsgruppe har opnået en række konkrete resultater.
Bl.a. har arbejdsgruppen medvirket til at lette samarbejdet mellem relevante stater om f.eks. bevisindsamling og om udarbejdelse af aftaler om overførsel til retsforfølgning og afsoning.
Det langsigtede mål er at opbygge en kapacitet, så landene i regionen på sigt selv er i stand til at håndtere piratudfordringen.
Den primære udfordring ligger lige nu i manglende kapacitet i området, ikke så meget i relation til retsforfølgning, men navnlig med hensyn til fængselskapaciteten.
Når lande i regionen i visse tilfælde afviser at modtage pirater til retsforfølgning, skyldes det bl.a., at landene ikke har fængselskapacitet til, at dømte pirater også kan afsone deres straf der.
Derfor er de såkaldte post trial transfer-aftaler med Somalia, dvs. aftaler om overførsel til afsoning i Somalia efter domfældelse i et andet land, et meget vigtigt næste skridt.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-25:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad foretager regeringen sig, eventuelt i forlængelse af regeringens piratstrategi, for at sikre, at tilfangetagne pirater i dansk varetægt ikke løslades, men domfældes og fængsles lokalt?
Jamen jeg vil sige til udenrigsministeren, at jeg da synes, at jeg normalt er et meget positivt menneske.
Og det er vi i øvrigt i Dansk Folkeparti, og vi har også rost de initiativer i forhold til det lange, seje træk.
Vi har ikke rost det så meget i forhold til det korte sigt, hvor vi har 25 pirater, der i øjeblikket gør, at flådeskibet ikke kan komme nogen vegne, men vi har rost, at der over et langt, sejt træk er blevet færre gidsler.
nej, det har vi ikke, og det ville da også være tåbeligt, synes vi, at man skulle rose en regering, der fraskriver sig et vigtigt redskab, som i øvrigt har ført til gode resultater.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre udenrigsministeren: Når nu vi er enige om, at man, selv om der er sket mange gode ting, stadig væk har sørøveri, piratvirksomhed her i 2012 på et rimelig højt niveau ét bestemt sted i verden, i hvert fald ét bestemt sted med et højt niveau, var det så ikke en idé at prøve at nytænke?
Kunne man ikke forestille sig, at det kunne være en god idé – og det synes jeg at jeg bad udenrigsministeren forholde sig til – at man havde et skib, hvor den fængsling kunne finde sted?
I øjeblikket mangler man jo præcis den kapacitet, som et skib kunne sørge for.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Virksomheden tror fejlagtigt, at det er den gældende sats for chokolade og slik på 23,75 kr. pr. kg, der også skal finde anvendelse på marmelade og syltetøj.
Det er imidlertid forkert.
Afgiftssatsen vil blive fastsat i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslaget, som påbegyndes her i januar.
Jeg håber derfor, at Fynbo Foods vil afvente det endelige lovforslag, inden den lukker eller flytter til udlandet, da den ellers risikerer at træffe beslutningen på et dramatisk forkert grundlag.
Samtidig vil jeg da også gerne gentage, hvad jeg sagde i min besvarelse tidligere, nemlig at afgiften vil være den samme for varer, som produceres her i landet og som produceres i udlandet med henblik på salg i Danmark.
Fynbo Foods vil altså stadig skulle betale afgift af de varer, som virksomheden sælger i Danmark, selv om den vælger at flytte produktionen til udlandet.
En virksomhed i Danmark vil derimod ikke blive belastet med afgift på de varer, som eksporteres til udlandet.
Jeg mener på den baggrund, at det må være andre forhold, der får Fynbo Foods til at overveje at lukke eller flytte til udlandet, da alle virksomheder, som producerer de pågældende varer med henblik på salg i Danmark, vil være ligestillet i forhold til afgiften.
Forhåbentlig er der blot tale om en misforståelse fra Fynbo Foods side.
Villy Søvndal (SF), 2012-01-25:
altså, i øjeblikket sejler et skib rundt med nogle pirater, og nu har jeg lige brugt to spørgsmål og et kvarter på at blive angrebet for, at vi havde skibe, der sejlede rundt med pirater.
Det, hr. Peter Skaarup så foreslår nu, er, at vi udbygger den model, så det hedder, at skibet skal sejle rundt og ikke alene agere fængsel, men også domstol, omgivet af nogle krigsskibe.
Så man kan sige, at det er en udbygget model af det, der sker i øjeblikket, som hr. Peter Skaarup nu foreslår.
Jeg vil bare spørge, om det er rigtigt forstået.
Og hvad var så hensigten med at bruge så lang tid på at kritisere det, der faktisk foregår?
Jeg synes, vores tilgang er noget mere konstruktiv, nemlig for det første at sikre, at antallet af gidsler konstant bliver formindsket, og for det andet at gå ind og opbygge kapacitet i samtaler med nabolande ved selv at bygge med den tid, det tager, et nyt fængsel i Somalia for at være sikker på, at der er plads til dem, i stedet for en udbygget Absalonmodel, hvor vi bruger vores krigsskibe til at sejle rundt med pirater.
Undskyld mig, er det muligt for hr. Peter Skaarup at beslutte sig for, hvilken af de to linjer han vil føre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Tak for svaret.
Jeg tror, at der er mange, der er blevet bibragt den opfattelse, at når skatteministeren og Skatteministeriet i forklaringen på den finanslovaftale, som det her er en del af, skriver, at afgiften på chokolade- og sukkervarer m.v. udvides til også at omfatte syltetøj, marmelade m.v., syltede grønsager såsom rødkål, asier og agurker samt ketchup, så er der vel en vis formodning om og jo meget nærliggende at tænke, at hvis man udvider afgiftsgrundlaget, så foregår det til den samme afgiftssats.
Hvis det, som skatteministeren siger nu, skal stå til troende, så mener jeg i hvert fald, at skatteministeren kunne have formuleret sig betydeligt klarere i forhold til den opfattelse, som jo ikke bare er Fynbo Foods opfattelse, men jo også hr. Bjarne Laustsens og hr. Orla Havs – begge fra Socialdemokratiet – som i de nordjyske medier har sagt, at det her virker helt ude i skoven, det kan ikke passe, det må de gøre noget ved.
Så er det altså lidt besynderligt, at det først er i dag, at skatteministeren vil sige, at det måske alligevel ikke var helt det, man skrev, nemlig at man udvider afgiftsgrundlaget.
Der står ingen steder i det materiale, som er kommet fra Skatteministeriet, at man forventer en anden afgiftssats, men det er da så den positive nyhed her, altså at det åbenbart er til en andet sats.
Og jeg synes da, at det kunne være interessant, om skatteministeren sådan bare kunne nærme sig, for nu taler vi åbenbart ikke om 23,75 kr. – men hvilket niveau taler vi så om, for det er ret interessant at få at vide?
Jeg synes jo, at det må vække bekymring, at det ikke bare er den pågældende virksomhed, der åbenbart har misforstået intentionerne fra regeringen og Enhedslistens side, men altså også folketingsmedlemmer fra Socialdemokratiet i det nordjyske, som klart har tilkendegivet, at de synes det her virker helt, helt ude i skoven.
Uffe Elbæk (RV), 2012-01-25:
Nu skal jeg ikke gå ind i en diskussion om Institut for Menneskerettigheder i forbindelse med det her spørgsmål, men jeg vil dog alligevel sige, at institutionen i mine øjne løfter en meget, meget afgørende opgave, som jeg personligt og som minister kun kan bakke op omkring.
Det, der er vigtigt, når man kigger på de her spørgsmål, er, at det jo meget handler om at organisere og tage initiativ til nogle holdningskampagner, som italesætter de her problemer.
Og der er jo problemer, specielt inden for de maskuline holdsporter i forhold til racisme og homofobi, specielt homofobi – i nogle klubber mere udtalt end i andre.
Jeg er selv AGF-fan – det skal man ikke underspille i den her sammenhæng – og jeg ved jo, at AGF er et eksempel på en klub, der klart er gået op imod racisme, både blandt tilskuere og i deres fanklubber.
Så jeg vil sige, at vi skal gå op imod racisme, uanset hvilken form den har.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-25:
Jamen det er jo dejligt.
Betyder det så, at vi ikke skal se den der menneskeretsdyrkelse, som vi hidtil har set fra regeringens side?
F.eks. har man jo valgt at ville bruge 10 mio. kr. ekstra på Institut for Menneskerettigheder, altså næsten en fordobling.
Skal jeg forstå det på den måde, at man nu vælger at få benene lidt ned på jorden, få en mere menneskelig tilgang til livet og politikken, så det hele ikke bare skal styres af konventioner og FN og Institut for Menneskerettigheder?
Uffe Elbæk (RV), 2012-01-25:
For det første vil jeg lige sige tak for komplimenten – det hører jeg det i hvert fald som.
Så vil jeg også understrege, at der i Det Radikale Venstre er højt til loftet, og at man kan være så menneskelig, som man overhovedet kan drømme om, i Det Radikale Venstre, så der er ikke ændret noget ved den linje.
I forhold til om det her også er regeringens politik, vil jeg sige, at det er det, forstået på den måde, at vi bakker op om den nultolerancepolitik, som DBU og DIF jo tegner.
Så det er klart, at vi bakker op om nultolerancepolitikken som sådan.
Jeg har så tidligt som i næste uge et møde med både Spillerforeningen og DBU, hvor vi vil diskutere, hvordan vi bakker vores dommere op.
Det er jo en skønssag, når man står ude på banen og skal vurdere, om det her har en karakter, der gør, at en person skal dømmes ude, have karantæne etc.
Der vil altid være en personlig vurdering i den konkrete situation, og det er der stor forståelse for, og det forventer jeg også at der er hele vejen rundt blandt mine ministerkolleger og dermed regeringen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-25:
Tak for svaret.
Det var jo egentlig et godt svar, og ministeren skal have ros for, at han nu har skabt klarhed over det, som har set ud som en zigzagkurs.
Det er også rart, at man kan opleve en radikal, hos hvem der er plads til at være menneske.
Vi er jo alle sammen enige om, at racismen skal bekæmpes, men der er langt derfra og til at gøre en fodboldkamp til en sag for domstolene.
Mit næste spørgsmål er så: Er det, som ministeren giver udtryk for her i salen, også regeringens politik?
Uffe Elbæk (RV), 2012-01-25:
Allerførst vil jeg sige tak for spørgsmålet, for så har jeg mulighed for at korrigere opfattelsen af mine udtalelser.
Jeg mener hverken, at jeg har ændret holdning eller lagt afstand til mine egne udtalelser, men jeg har ikke kunnet genkende visse af udlægningerne af mine udsagn.
Som jeg tidligere har sagt, skal man som klub, spillerforening og politiker klart sige, at man ikke finder sig i racisme og homofobi.
Jeg er i mit arbejde gennem mange år gået op imod hadefulde udtalelser, og den linje fortsætter jeg som minister.
Som sagt er racisme og homofobi altid uacceptabelt.
At man nogle gange siger noget anstødeligt i nuet, kan ikke forsvares, men det betyder ikke, at jeg ikke kan forstå, at man nogle gange kan sige noget, som man efterfølgende fortryder.
Vi har en lovgivning på området, der gælder på banen såvel som udenfor, og den skal alle naturligvis overholde.
Herhjemme har Spillerforeningen gennem flere år kørt kampagnen »Giv racismen det røde kort«, et stærkt tiltag, som jeg klart bakker op om.
Vi skal gribe ind over for alle slags fordomme – om det er om en persons etniske baggrund eller seksuelle orientering, er ligemeget.
Som klub, spillerforening og politiker skal vi klart sige, hvordan musikken skal spille, og at vi ikke vil finde os i de ting.
Vi skal kort sagt behandle hinanden ordentligt.
Men vi bliver nødt til i den konkrete situation at kigge på, hvad der ligger i en udtalelse, og det er vi nødt til at være pragmatiske og nuancerede omkring.
Nu er jeg selv homo, og jeg har selv venner, der kommer til at sige noget, som kunne blive opfattet som homofobi, men som aldrig har været ment som homofobi.
Så man skal forstå, i hvilken sammenhæng det bliver sagt, og hvilken betydning der ligger i ved det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-25:
Tak for det.
Kan ministeren forklare, hvorfor han i første omgang anså anstødelige bemærkninger ytret under en fodboldkamp for finker, som røg af panden, for derefter at lægge voldsomt afstand til sine egne udtalelser?
Kan ministeren forklare, hvorfor han i første omgang anså anstødelige bemærkninger ytret under en fodboldkamp for finker, som røg af panden, for derefter at lægge voldsomt afstand til sine egne udtalelser?
Christine Antorini (S), 2012-01-25:
Som en del af aftalen mellem regeringen og Enhedslisten følger vi også tæt, hvordan det går med gennemførelsen af det fleksible klasseloft bl.a. for at følge, hvad det er, der kommer til at ske i yderområderne.
Det er, fordi vi er meget opmærksomme på, at vi skal finde nogle forskellige løsninger, for at vi dækker hele Danmark med gode ungdomsuddannelsestilbud.
Så ja, vi er opmærksomme på det, og vi følger det tæt.
Det er en del af det, der er skrevet ind i aftalen, og det skal der evalueres på.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-25:
Jeg ved ikke, om ministeren også læser JydskeVestkysten, for i sidste uge var der i hvert fald en del, som gav udtryk for deres bekymring i avisen, bl.a. Rektorforeningen og også Region Syddanmark.
Det, jeg til slut her godt lige vil høre ministeren om, er: Vil ministeren love, at ministeren også holder øje med, om nu netop det her med klasseloftet er med til at påvirke jo især de små gymnasier i yderområderne i en negativ retning, altså at der er en fare for, at de bliver udsultet på grund af det her?
Og hvad kunne man i givet fald så gøre for at sikre, at det ikke vil ske?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-01-25:
Jeg har ikke yderligere spørgsmål.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-25:
Det er jo ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke er kommet med løsningsforslag som alternativ til en betalingsmur.
Det har vi gjort ved flere lejligheder, men det vil selvfølgelig kræve, at regeringen er interesseret i, som de i hvert fald har agiteret for i valgkampen, at lave nogle brede aftaler, nogle brede forlig, for det har man forsømt i den tidligere regering.
Nu har vi en meget bred transportaftale, men det kunne da være godt, hvis ministeren ville lægge handling bag ord og sige: Jamen vi inviterer en bred kreds til at diskutere, hvordan vi løser trængselsproblemet i København.
I øvrigt har vi jo nedsat en kommission, som sidder og arbejder med de her ting, og som kommer med et udspil i 2013.
Jeg synes da også, det er en lille smule at gøre grin med de mennesker, når man så midt i deres arbejde siger: Vi har selv fundet en løsning i form af en betalingsmur.
Men det korte af det lange er, at jeg godt vil have ministeren til at svare på dette: Lad os nu sige, at der er 10.000 bilister – det er sådan et dejligt, rundt tal – som vælger at lade bilen stå, og som i dag hver bruger 1 time om morgenen og 1 time om aftenen.
Nu skal de med den kollektive trafik, og i stedet for skal de bruge 2 timer hver vej – det kan man gå ind og tjekke på rejseplanen bl.a., der er masser af eksempler på det – og så giver det altså rundt regnet 10.000 timer om dagen i ekstra transporttid hver vej.
Er det samfundsøkonomisk klogt, eller kunne den tid have været anvendt bedre, når vi nu ser på de store gener, det tilsyneladende giver for samfundsøkonomien at man holder i kø i sin bil?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Det kan jeg sådan set meget nemt at svare på: Det er et skattelovforslag, der i givet fald bliver fremsat her, men i modsætning til når vi ellers opkræver skat – der plejer det at gå ned i den store fælles kasse – er det klart, at pengene her vil blive ført tilbage til regionen til at forbedre den kollektive trafik, både så der bliver bedre og mere regulære afgange, og så det på sigt bliver billigere.
Det er jo ikke den måde, vi normalt opkræver skat på.
Men det, jeg måske også lidt står tilbage med, er sådan en fornemmelse af, at hr. Kim Christiansen og andre er meget utilfredse med det, som man tror bliver regeringens forslag, men samtidig er der rigtig mange, der erkender, at der er et reelt problem i dag.
Regeringen kommer nu med forslag, hvormed vi prøver på at løse det reelle problem, som mange mennesker oplever i deres hverdag, og der synes jeg måske så det er lidt kendetegnende, at hr. Kim Christiansen og andre i realiteten ikke har nogen forslag.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er godt nok, at der spildes så meget tid i dag på noget så fornuftigt som at transportere sig til og fra job.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-25:
Det er helt korrekt.
Selvfølgelig er der problemer.
Når man har valgt, at alle mennesker skal møde nogenlunde samtidig på arbejde og have fri på samme tid, vil der opstå nogle problemer i myldretiden.
Det er der også i den kollektive trafik.
Det er meget svært at finde en siddeplads i myldretiden, og det kan man jo så vælge at løse på helt, helt andre måder.
Der er bl.a. nogle kommunale opgaver, man kunne kigge på der, med lysregulering og sådan noget.
Nu siger ministeren jo selv, at det ikke er forbudt at tage sin bil.
Nej, hvis man har råd til at betale for det.
Det får mig bare til at sige, at så er det her jo en ren skat.
Nu er skatteministeren gået, men jeg kan så spørge ministeren ved en anden lejlighed: Er det her, når alt kommer til alt, ikke bare en måde for regeringen at kradse penge ind på?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Kim Christiansen, at der jo ikke er nogen, der forbyder nogen at køre i deres bil.
Det vil stadig væk være en mulighed.
Det, jeg bare kan konstatere i dag, er, at rigtig mange, som bruger deres bil, bruger unødig mange timer på at sidde i kø.
Jeg tror på, at man med en trængselsafgift kan gøre det her bedre.
For nogle vil den kollektive trafik blive et rigtig godt alternativ.
For andre er den ikke et alternativ, og de har fortsat brug for bilen.
Det, der så gerne skulle komme ud af det, og som jeg også føler mig overbevist om kommer ud af det, er, at de, der fortsat af den ene eller den anden årsag vælger at bruge bilen, så vil komme hurtigere frem.
Jeg har i hvert fald ofte oplevet det på min egen krop, og jeg kan bekræfte, at det rent faktisk er et problem for rigtig mange mennesker.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-25:
Så er det muligvis derfor, ministeren slet ikke svarede på spørgsmålet, for det her var jo bare nogle af de ting, vi har diskuteret tidligere, om alle trængselsringens eller betalingsmurens, som jeg vælger at kalde den, lyksaligheder i forhold til at mindske biltrafikken, og om, hvor godt det er for alle andre.
Det, jeg forholder mig til, er, at man siger, at grunden til, at man vil lave en sådan betalingsmur, jo bl.a. er, at der bliver spildt rigtig mange samfundstimer, ved at bilisterne holder i kø.
Når man så bl.a. i Jyllands-Posten den 15. januar kan læse, at der er flere, der siger, at for deres vedkommende vil det her betyde en fordobling af rejsetiden, hvis de skal stille deres bil og bruge den kollektive trafik, så er det bare, jeg spørger: Hvad med alle de mange, mange timer, hvis nu bilisterne, som man forventer, vælger at gå over i den kollektive trafik og bruge dobbelt så meget tid?
Hvad med alle de timer?
Kunne de ikke have været brugt bedre på arbejdspladsen sådan ud fra en samfundsøkonomisk beregning?