runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2014-02-21:
Det, der kunne være interessant, var jo at finde ud af, hvem den risikogruppe er.
Hvis det er de vilde unge, som i dag kører på ulovlige knallerter, allerede inden de overhovedet har et knallertkørekort, er det også urimeligt at hægte det op på andre.
Så jeg synes, man skal tage de undersøgelser og lige prøve at kigge lidt på dem og se, om de overhovedet er rimelige.
Men det er ikke mit spørgsmål.
Fru Trine Bramsen siger, at i dag kan man på en elcykel skyde samme hastighed – ja, man kan sådan set også på en almindelig cykel, hvis man gider – som på en knallert.
Så det kan man jo bare gøre, hvis man vil hurtigere af sted, siger fru Trine Bramsen.
Men mit spørgsmål er så: Hvis det er sådan, at det er med samme hastighed, hvad er problemet så ved at tillade, at man får lov til at køre på en motoriseret knallert frem for på en motoriseret cykel?
Hvad er forskellen der?
Det er der ikke i samme omfang på en cykel.
Så er det, som fru Trine Bramsen står og gør her, egentlig ikke farligere, nemlig at opfordre til, at man skal køre på elcykel med samme hastighed som på en knallert?
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Tre dræbte!
For mig er det alt for mange.
Det er også alt for mange, der kommer til skade i trafikken, eller som forvolder skade på andre trafikanter, også dem på knallert.
Så jeg synes ikke, at man kan negligere tre helt unge dræbte.
Det er tre unge, hvis familier, venner, sidder tilbage med et kæmpe afsavn.
Jeg vil meget nødig have, at det tal stiger til fire, fem eller seks.
Jeg vil meget hellere fokusere på at få tallet ned, så vi ikke har et tal på tre dræbte i den unge aldersklasse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-21:
Tak for det, og undskyld, at jeg kommer for sent.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's transportordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være her i dag.
Vi lever længere, og ældre er i dag meget friskere og har et bedre helbred end før i tiden.
Mange er aktive og velfungerende.
Men hvis ældre skal opretholde et aktivt liv, er det vigtigt, at de fortsat kan være mobile.
Lempelsen af kørekortkravene vil medvirke til, at de ældre bliver i stand til at opretholde kontakten til familie, venner og arbejde samt deltage i aktiviteter af forskellig art.
SF er derfor positive over for en diskussion om kørekortkravene, da der i dag er et stigende antal ældre, som vil få gavn af en eventuel lempelse.
Mobilitet er en vigtig del af dagligdagen, og derfor er det vigtigt, at denne bevares så længe som muligt, såfremt det kan ske på en sikker måde.
Vi kan ikke komme uden om det faktum, at ældre har en øget risiko for at udvikle alvorlige sygdomme, som kan have indflydelse på deres evner som bilist, og derfor er vi nødt til at undersøge, hvilke tiltag der kan sættes i værk, for at de ældre kan opretholde deres mobilitet langt op i årene, samtidig med at vi ikke går på kompromis med trafiksikkerheden.
Derfor mener vi i SF, at der er behov for en nærmere undersøgelse af de fordele og ulemper, en lempelse må afstedkomme.
SF kan derfor ikke støtte forslaget på nuværende tidspunkt.
Villum Christensen (LA), 2014-02-21:
Tak for det.
Vi skal naturligvis tage konsekvenserne af, at folk lever længere og er sundere op i den høje alder, og vi skal selvfølgelig ikke overdænge folk med restriktioner, når der ikke er fagligt belæg for negative virkninger eller konsekvenser.
Det synes jeg siger sig selv.
Der er ikke i den her ende af befolkningspyramiden, som der også har været nævnt, særlig stor styrke i forhold til trafiktællingerne, så jeg synes, at der er rigtig mange ting, der viser, at her overreagerer det danske samfund altså.
Det er jo ikke sket i går eller i forgårs, at de ældre begynder at virke sundere og friskere.
Der skal altså rigtig, rigtig lang tid til, før vi herinde reagerer på noget, der er så logisk, som at ældre mennesker nu lever længere og lever sundere og er friskere.
Vi har jo også hørt igen og igen, at ulykkesstatistikken altså er mange gange lavere, når vi er i den her ende af befolkningspyramiden.
Så jeg synes, at det er sund fornuft, at vi får gjort noget ved det her, hellere i dag end i morgen.
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Tak for det.
Danske ældre klarer sig godt.
De er sunde, sociale og meget mobile, hvilket også er nødvendigt, når både fitnesscenteret, rødvinsklubben og ikke mindst børnebørnene skal passes.
Men til et aktivt liv hører også transport, og derfor er mange ældre utrolig afhængige af deres bil, og rigtig mange ældre synes, det er uforståeligt, at der skal et obligatorisk lægetjek til allerede i en alder af 70 år, når fysikken ikke viser tydelige tegn på aldring.
For os Socialdemokrater står det ikke til diskussion, at aldersgrænser og behovet for sundhedstjek skal give mening og opstilles på baggrund af faglige kriterier.
Når ældre lever længere og har bedre fysik end tidligere, skal vi naturligvis også se på, om grænsen for fornyelse af kørekort skal ændres.
Den holdning er der ikke noget nyt i.
Den udtrykte vi allerede i efteråret, hvorefter ministeren til vores store tilfredsstillelse igangsatte et fagligt arbejde med at undersøge de sundhedsmæssige vurderinger af en sådan ændring.
Vi er et ansvarligt parti, der sætter trafiksikkerheden højere end lysten til politiske kvikfix.
Derfor er det helt afgørende for os, at vi har Sundhedsstyrelsens ord for, at en ændring af aldersgrænsen ikke betyder flere ulykker i trafikken.
Denne vurdering foreligger ikke endnu, og vi vil på ingen måde haste en beslutning igennem og risikere, at flere kommer til skade i trafikken, slet ikke når vi har en viden om, at stadig flere danskere lider af sygdomme som eksempelvis demens, som kan have indflydelse på evnen til at køre.
Vi ændrer gerne lovgivningen på området, men vi gør det kun, hvis vi har et tilstrækkelig oplyst grundlag at gøre det på.
Det må være den måde, som ansvarlige politikere arbejder på.
Vi Socialdemokrater glæder os over hver eneste ældre, der er i stand til at køre bil længere.
Vi glæder os på de ældres, vennernes, familiens og samfundets vegne, og derfor er vi positivt indstillet over for en ændring af aldersgrænsen for kørekortsfornyelse.
Men lad os nu lige agere ansvarlige politikere.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det foreliggende beslutnignsforslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-02-21:
Jeg kan jo konstatere, at fru Trine Bramsen siger en masse gode ting om, hvor vigtigt det er for ældre at have rådighed over bil, og at vi skal se på en mulig fornyelse af reglerne osv., men samtidig hørte jeg også, at der var tale om et kvikfix, og at vi skal føre ansvarlig politik osv.
Derfor må man vel forstå, at det her forslag opleves som et kvikfix, og at dem, der har fremsat det, ikke er særlig ansvarlige, når vi kan finde på at foreslå at hæve aldersgrænsen til 75 år.
Det kommer lidt bag på mig, for jeg har jo set, at fru Trine Bramsen selv har sagt en masse gode ting i pressen om det her, bl.a. sidste efterår, men når det kommer til stykket, når det kommer til at levere varen, så har Socialdemokratiet åbenbart ikke modet til at slå til, selv om der ligger forskning, der dokumenterer, at disse lægetjek, man foretager i dag, ikke har nogen påviselig virkning på trafiksikkerheden.
Så derfor vil jeg spørge fru Trine Bramsen: Hvornår sker der noget på det her område?
Hvornår vil der komme en afbureaukratisering af kørekorttjekket i forhold til de ældre?
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Men faktum er jo, at når vi har Sundhedsstyrelsens ord for, at det her giver mening, at der ikke er nogen problemer forbundet med det, at der ikke er mindre trafiksikkerhed, risiko for, at der sker flere ulykker i trafikken forbundet med en ændring, så slår vi til.
Men vi vil altså have den relevante myndigheds ord for, at det her ikke giver flere ulykker i trafikken end de alt for mange, vi har i forvejen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-02-21:
Jo, jeg har forstået, at I vil have et svar fra Sundhedsstyrelsen.
Men hvad er tidsperspektivet?
Jeg tror, at rigtig mange ældre følger den her debat med interesse; jeg har noteret mig, at det her er en vigtig sag for bl.a. Ældre Sagen, og de ønsker at vide: Er det i år, der sker noget?
Er det næste år?
For sådan nogle undersøgelser har det jo med at trække ud, nogle gange varer de i månedsvis, andre gange i årevis, så hvad forestiller fru Trine Bramsen sig er perspektivet?
Eller hvad er tidsperspektivet i det her?
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Jeg har utrolig stor respekt for de medarbejdere, der arbejder i Sundhedsstyrelsen, og for deres faglighed, så jeg vil ikke gøre mig til dommer over, om det her tager 1 måned, eller om det tager 2 måneder.
Det er klart, at jeg ikke har en forventning om, at det tager flere år, og jeg følger derfor processen løbende, er i dialog med justitsministeren, som jo udtrykte den samme holdning omkring det her.
Så det er klart, at det ikke er noget, jeg har en forventning om der går flere år med, inden vi har et resultat.
Kim Christiansen (DF), 2014-02-21:
Som medforslagsstillere vil vi selvfølgelig også fremhæve det gode ved det her forslag.
Ligesom fru Trine Bramsen har jeg selvfølgelig også stor respekt for den faglige ekspertise i Sundhedsstyrelsen, men nu er det jo ikke nødvendigvis ensbetydende med kvalitet, bare fordi tingene tager lang tid.
Så jeg vil da opfordre til, opfordre ministeren til, at man får sat skub i det arbejde.
Nu kunne man jo indledningsvis f.eks. prøve at spørge de praktiserende læger, hvor mange der egentlig er blevet nægtet fornyelse af deres kørekort – det må jo være relativt nemt.
Jeg kan se, at det hverken interesserer ordføreren eller ministeren, men det bør jo være relativt nemt at lave en undersøgelse blandt de praktiserende læger og så få kortlagt, hvor mange der reelt bliver nægtet at køre bil som 70-årige.
Så med disse få bemærkninger vil vi selvfølgelig stadig væk forsøge at fremme det her forslag.
Når nu både den socialdemokratiske ordfører og ministeren har syntes, at det her var så fantastisk en idé, og man så lige pludselig synes, det er et dårligt forslag, så må vi jo bare sige, at det åbenbart er, fordi forslaget nu bliver fremsat af oppositionen, men det er måske lidt det spil, der er i et parlament som det danske.
I mellemtiden må de ældre så bare væbne sig med tålmodighed, indtil regeringen kommer med et forslag, og det glæder vi os selvfølgelig til at den gør.
Men da vi jo stort set er enige om, at det her er en rigtig god idé, synes jeg jo, vi lige så godt kunne sætte os ned i samlet flok og så blive enige om at fremme det her forslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-02-21:
Tak, formand.
Jeg vil gøre det kort.
Det her er et udmærket forslag på mange måder.
Vi Radikale deler forslagsstillernes tilgang til området, nemlig at man godt kan sætte spørgsmålstegn ved, om ældre nu også allerede fra 70-årsalderen skal være under særlige vilkår i forhold til deres kørekort.
Der er jo sket meget med den ældre generation, som de tidligere ordførere har været inde på.
Vi afviser dog forslaget, der ligger her i dag, men vi vil nu fra regeringens side, som det er nævnt et par gange, dykke dybere ned i området i samarbejde med Sundhedsstyrelsen.
Vi vil gerne have sundhedsfaglige øjne til at vurdere, hvordan risikoen er for de ældre, og hvis vi skal have en ny trappemodel, vil vi også gerne have deres indspark til, hvordan den præcis skal se ud.
F.eks. kan man diskutere det her med læge-patient-forholdet.
Samtidig er der også spørgsmålet om prisen på det her lægetjek, som jeg har forstået på nogle seniorer varierer meget fra læge til læge.
Der er sikkert flere aspekter.
Dem her har jeg bare fundet ved sådan at kradse blødt i overfladen, men jeg håber selvfølgelig også, at forslagsstillerne til dette forslag vil være lydhøre over for de øvrige aspekter og kigge på dem i fællesskab med os.
Jeg håber, at man føler sig imødekommet, i hvert fald i en vis grad.
Jeg tror sagtens, at vi kan finde fælles fodslag omkring det her, selv om vi i dag desværre må afvise det konkrete forslag.
Lars Dohn (EL), 2014-02-21:
Jeg skal melde mig som vikar i stedet for hr. Henning Hyllested.
Jeg skal læse hans tale op.
Der er blevet lobbyet vældig meget for at lempe på kravet om, at ældre skal gennemføre et obligatorisk lægetjek i forbindelse med kørekortfornyelse, når de fylder 70 år.
Adskillige ældreorganisationer har presset voldsomt på for helt at fjerne kravet om denne aldersbetingede foranstaltning og kalder det ligefrem aldersdiskrimination.
Jeg skal prøve at nævne dem.
Selv om levealderen er steget i Danmark, svækkes vi alle, efterhånden som vi kommer op i årene.
Sanserne og reaktionsevnen svækkes, og det er meget individuelt, hvornår og hvor hurtigt det udvikler sig.
Der er ingen tvivl om, at der stadig vil være en del, der allerede ved de 70 år ikke er i stand til at køre bil forsvarligt.
En del ældre vurderer selv deres køreevner som utilstrækkelige og opgiver på forhånd at forny kørekortet.
En del bliver så erklæret uegnet af deres læge.
Dette aldersbetingede frafald af bilister, som vitterlig ikke er egnede til at færdes i trafikken, højner naturligvis færdselssikkerheden.
Der er jo ikke tale om at fratage folk kørekortet, fordi de bliver 70 år, de skal bare gennemgå et helbredstjek for at kunne fortsætte med at køre bil.
Det er vel ikke ufornuftigt.
Stod det til Enhedslisten, skulle alle med kørekort løbende have foretaget helbredstjek gennem hele livet, begyndende ved f.eks. 40-50-årsalderen.
Sygdom og stort medicinforbrug kan føre til svækkelse i en tidlig alder, så der er strengt taget ikke nogen grund til at vente, til folk fylder 70 år, men at gå den anden vej og højne grænsen vil give den modsatte effekt.
Det er nævnt som argument, at ældre bilister ikke optræder så hyppigt i ulykkesstatistikkerne som f.eks. unge mennesker.
Det skulle angiveligt være, fordi de på grund af alder ikke kører så meget i myldretiden, i mørke og i dårligt føre.
I det hele taget kører de lidt mere forsigtigt.
Det er sikkert rigtigt.
Men det kan vel lige så godt bekræfte, at der er tale om usikre bilister, og at det er vigtigt at spotte dem, som virkelig ikke skulle befinde sig i trafikken i bil.
Det skal understreges igen, at der ikke er tale om at fratage ældre over 70 år kørekortet.
De, der ikke har problemer med helbredet og føler sig åndsfriske, kan fortsat køre bil, blot skal de gennemgå et helbredstjek.
Nogle af de henvendelser, der er kommet i sagen, peger på, at beløbet, der skal betales for lægetjek og fornyelse, er et problem.
Beløb på op til 800 kr. er nævnt.
Vi stemmer imod forslaget og opfordrer til, at de undersøgelser, som bliver igangsat på området, kommer til at omfatte muligheden for tidligere helbredstjek og kørekortfornyelse, ligesom der skal ses på en anden organisering af helbredstjekket.
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Jeg mener nu, der er markant forskel på en elcykel og en knallert, og det vil hr. Tom Behnke også erfare, hvis hr. Tom Behnke afprøver en sådan elcykel, hvilket jeg kan anbefale.
For mig er det helt afgørende, at vi trækker nogle streger i sandet og siger, at der er nogle klare aldersgrænser for, hvornår man må køre på autoriserede køretøjer, og der har vi en grænse i dag, der hedder 16 år for at køre på knallert, og den grænse synes jeg vi skal stå fast på.
Og det skal vi ikke bare af principielle årsager, det skal vi først og fremmest, fordi det handler om at begrænse antallet af unge, der er involveret i ulykker.
Tom Behnke (KF), 2014-02-21:
Jo, men når nu vi holder fast i det med trafiksikkerheden, er det så ikke også korrekt, at der er en væsentlig forskel på det at køre på cykel, eller elcykel, og så det at køre på knallert
F.eks. er forudsætningen for at køre lovligt på knallert, at man har taget en omfattende uddannelse, at man har bestået en prøve, og der er ovenikøbet krav om, at man skal være iført styrthjelm, når man kører på knallert.
Alle de krav er der ikke til cyklister.
De krav findes ikke.
Så man er altså væsentlig bedre uddannet og væsentlig bedre sikret, både personligt og køretøjsmæssigt, når man kører på knallert, end når man kører på elcykel.
Det må da gøre et vist indtryk, at her stiller vi faktisk nogle krav, og det gør man ikke i forhold til elcykler.
Til den sammenligning, hvor der bliver sagt, at man jo bare kan køre på elcykel, vil jeg sige, at det er væsentlig farligere.
Men det er jo meget belejligt for regeringen og for ministeren, at der rent faktisk findes en lov, som tager hånd om kvinders rettigheder – og den er jeg enig i.
Altså, det er ikke, fordi jeg er uenig, for jeg er helt enig.
Men der er trods alt en lov, der tager hånd om det, og det er jo ministerens redning i den konkrete sag: Hov, Ligebehandlingsnævnet kunne lige afgøre den her sag i henhold til dansk lovgivning, altså at man ikke må diskriminere kvinder.
Hvad nu, hvis situationen var, at der var en censor, der ikke ønskede at hilse på danskere?
Fatma Øktem (V), 2014-02-21:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at fremsætte dette meget relevante beslutningsforslag om opretholdelse af dansk kultur.
Forslaget handler kort sagt om at opretholde dansk kultur i offentlige institutioner og består konkret af to dele.
Den første del indeholder et forslag om at gøre traditionel dansk mad, herunder svinekød, til det normale i danske institutioner frem for halalslagtet kød.
Samtidig ønskes det også, at man ophæver eksisterende aftaler om at fravælge svinekød og kun bruge halalslagtet kød i offentlige institutioner.
Den anden del af beslutningsforslaget handler om at påbyde ved lov, at offentligt ansatte er forpligtet til at hilse respektfuldt på andre mennesker, når de optræder i egenskab af deres embede.
I Venstre mener vi, at vi skal værne om den danske kultur.
Traditioner, spisevaner og religion er alle elementer, der har været med til at skabe den danske kultur.
Derfor forstår vi godt Dansk Folkepartis motivation for dette beslutningsforslag.
Personligt bryder jeg mig ikke om, at nogle institutioner helt fravælger at servere svinekød og udelukkende serverer halalslagtet kød.
Jeg synes, der skal være plads til både svinekød, oksekød, kylling og fisk i daginstitutioner.
Men selv om jeg mener, der er grundlag for forbedring i visse daginstitutioner, har vi i Danmark også en anden lang og god tradition for, at vi har lokalt styre.
Vi har frihed til, at man lokalt kan finde løsninger på de problemer, der kan opstå, når mennesker er forskellige og har forskellige synspunkter og traditioner. Derfor mener vi i Venstre heller ikke, at Folketinget skal bestemme, hvad man i børnehaverne i Billund skal spise til frokost.
Vi mener ikke, det er noget, der skal lovgives om herindefra.
Med hensyn til den anden del af forslaget er vi i Venstre fuldt ud enige med Dansk Folkeparti i, at det er fuldstændig uacceptabelt at diskriminere på baggrund af køn.
Vi befinder os i det 21. århundrede, og diskriminering af køn på baggrund af religion er ikke acceptabelt.
Alligevel var det præcis, hvad der skete i sommeren 2013, da en censor på baggrund af sin religion ikke ville give hånd til de kvindelige studerende.
Den episode vakte harme i Danmark.
Og det gjorde den også i Venstre.
Men lige netop på dette område har vi en lovgivning, der fungerer.
Ligebehandlingsnævnet dømte nemlig for 2 uger siden til kvindens fordel, idet man fastslog, at censorens handling var et direkte brud på ligebehandlingslovens forbud om chikane på grund af køn.
Det vil sige, at den nuværende lovgivning fungerer.
Derfor ser vi heller ingen grund til at vedtage flere love på området.
Så selv om vi i Venstre er enige med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt at bevare dansk kultur, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Tak for det.
Det, der triggede mig, var ordførerens redegørelse for, hvordan en menu skal se ud i en daginstitution, og der blev konkret nævnt tre ting.
Fatma Øktem (V), 2014-02-21:
Nej, jeg synes ikke, at det var det, jeg på nogen måde lagde op til er Venstres holdning.
Tværtimod synes vi, at daginstitutionerne selv skal bestemme, hvad de vil servere, og må tage den beslutning lokalt.
Det er det, vi lægger op til.
Men personligt synes jeg, det er et problem, og personligt er jeg bekymret, når man bevidst fravælger al form for svinekød.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Det er jeg glad for at høre ordføreren sige.
Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge lidt mere ind til den kulturelle afgrænsning.
Ordføreren betonede jo indledningsvis kraftigt i sin tale, at dansk kultur skal bevares.
Har Venstre gjort sig nogen ulejlighed for også positivt at opremse, hvad der ud fra Venstres overbevisning er dansk kultur?
Fatma Øktem (V), 2014-02-21:
Men jeg kan sige det på den måde, at jeg synes, det er bekymrende, hvis det er sådan, at der ikke skal være dansk kultur i daginstitutionerne og skolerne.
Det er i Danmark, vi bor, og den danske kultur skal være den bærende. Når det så er sagt, så går vi ind for det, som også er dansk, nemlig at vi har en lang og god tradition for, at der er lokalstyre, decentral styring.
Men jeg opfordrer og appellerer til, at vi alle sammen selvfølgelig holder de danske traditioner i hævd og holder fast ved danske værdier, fordi de er det bærende i Danmark.
Men derfra og til at lovgive om det, er der for Venstre meget langt.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Det er jo dejligt, at Venstre på visse områder er enig med Dansk Folkeparti – det er lidt mere ærgerligt, at man så ikke vil gøre noget ved det.
Sådan er det.
Fru Fatma Øktem sagde, at ligebehandlingsloven havde taget hånd om situationen med censoren, der ikke ville give hånd til en kvindelig studerende.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt; altså, han giver jo stadig væk ikke hånd til kvindelige studerende.
Det har han da ikke tænkt sig at gøre.
Det mener jeg er slået fast – det gør han da ikke.
Så det er ikke håndteret, det fortsætter han da bare med.
Så kan der være en ny, der på et eller andet tidspunkt klager, og så får vedkommende måske ret, eller også får vedkommende ikke ret.
Det ved vi ikke.
Så hver gang der er en situation, hvor der er en offentligt ansat, der under et førstegangsmøde med borgeren siger, at vedkommende ikke vil hilse på den måde, som man nu engang plejer at hilse på hinanden på hertillands, så kan kvinden jo vælge at klage og vente et halvt år på at få svar på, om det så var i orden eller ej.
Der synes jeg det ville være meget bedre at have en lovgivning, der sådan set bare sagde, om det var i orden eller ej, i stedet for at der hele tiden skal være en konkret vurdering.
Så jeg vil godt høre, om ordføreren vil fastholde, at Ligebehandlingsnævnet har håndteret den her sag, når man tager i betragtning, at censoren stadig væk kan nægte at give hånd til kvindelige studerende.
Tom Behnke (KF), 2014-02-21:
Det, der bliver sagt med hensyn til lovgivningen, er jeg for så vidt enig i, for ellers bliver det også meget problematisk, men derfor kan man som minister, som folketingsmedlem, som politiker, jo godt have en holdning til tingene, og det er jo tilladt at tilkendegive, hvad ens holdning er.
Det, jeg kan forstå, er, at ministeren binder det her med det her manglende håndtryk op på, at Ligebehandlingsnævnet havde sagt, at det var en diskrimination af kvinder og det derfor ikke måtte finde sted.
Det er så det, man hænger sin hat op på, altså at det er en diskrimination af kvinder.
Altså, det er en diskrimination af danskere, af danske skikke og af, hvad der er sædvane og brug her i landet.
Har ministeren den holdning, at det er helt fint, at det kan man godt se stort på, bare man overholder kvindernes rettigheder?
Altså, ministeren vil kæmpe for halvdelen af befolkningens rettigheder, men ikke for hele befolkningens rettigheder.
Er det sådan, jeg skal forstå det?