runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-12-14:
Den forrige regering havde særlige rådgivere.
Det har den nye også.
Der er et meget stort pres fra medierne.
Der er behov for, at ministrene har nogle, de kan sparre direkte med, og som også kan hjælpe dem med koordinering i forhold til deres parti og de andre partier, de er i regering med.
Der er nu tre partier i regeringen, hvor der før kun var to.
Det øger behovet for den koordinering, og man holder sig fra den nye regerings side sig så rigeligt inden for de muligheder, der er for to-tre særlige rådgivere.
Så på den måde synes jeg, vi er langt fra den amerikanisering, som hr. Peter Skaarup har forsøgt at antyde.
Jeg er glad for, at der er blevet sat et lønloft, så lønningerne ikke eksploderer.
F.eks. betalte man den forhenværende skatteministers rådgiver Peter Arnfeldt omkring 1,1 mio. kr. i løn.
Jeg tror faktisk, det var 1.136.000 kr.
Så høj en løn vil man simpelt hen ikke kunne oppebære, hvis man er særlig rådgiver i den nye regering.
Så det handler simpelt hen om, at den nye regering har et behov for at få den betjening, der skal til, ligesom den gamle regering havde.
Vi har lagt et lønloft ind, og vi vil sørge for, at rådgiverne overholder reglerne, og håber, at de politiundersøgelser, der er nu, vil afsløre, at man også under den forrige regering overholdt reglerne, og at vi ikke har været vidne til magtmisbrug og dybt alvorlige lækager af fortrolige informationer.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-14:
Ligesom en række andre partier undrer det også Det Konservative Folkeparti, at regeringen mener, at det er nødvendigt at øge antallet af særlige rådgivere markant, fordi en lang række ministre har brug for mere end en rådgiver.
Men en personlig rådgiver pr. minister burde generelt set være nok.
Så derfor vi finder egentlig, at det er forkert i denne krisetid at øge antallet af særlige rådgivere så markant, som det sker hos den her regering.
Den anden del af forespørgselsdebatten drejer sig om reglerne for særlige rådgivere.
Reglerne for de særlige rådgivere er meget klare – det må man jo nok sige – og reglerne skal jo selvfølgelig også overholdes.
Det Konservative Folkeparti mener således, at der på det her område med hensyn til reglerne ikke er brug for at skulle gå ind at se på, hvorvidt de skal ændres, og i det hele taget, om man burde have nogle særlige regler i forhold til de særlige rådgiveres virke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-12-14:
Vi har nu haft en god debat, synes jeg, om de særlige rådgivere, og det er godt at tage den her debat i ny og næ.
Men jeg tror, at en af årsagerne til, at det her emne nu er blevet et særlig varmt eller interessant emne, også er, at der er en del misforståelser i forbindelse med særlige rådgivere og deres funktion rundtomkring i ministerierne.
De bliver beskrevet som mørkets fyrster, men sandheden er jo, at de er underlagt præcis de samme krav som almindelige emdbedsmæand, for så vidt angår faglighed og sandhed, og at rammerne for deres ageren egentlig er ganske, ganske velbeskrevne.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Jeg er lidt ærgerlig over, at det er muligt at stå på Folketingets talerstol og sige noget, som simpelt hen ikke er i overensstemmelse med sandheden, og derfor vil jeg godt gøre lidt ud af at beskrive, hvordan forholdene er i forhold til det.
Der gælder følgende retningslinjer omkring ansættelsen af særlige rådgivere:
For det første er det sådan, at alle stillinger i henhold til opslagsreglerne skal opslås før besættelsen, og det gælder også særlige rådgivere, og det bliver også understreget i den betænkning, som hele debatten drejer sig om, altså betænkning nr. 1443.
I henhold til denne betænkning skal opslag ske for at sikre åbenhed omkring ansættelserne og deres indhold.
For det andet er det efter de ansættelsesretlige regler muligt at etablere midlertidig ansættelse af en særlig rådgiver uden opslag, mens ansættelsesproceduren afsluttes.
Det sker i praksis i en række tilfælde, hvor man af hensyn til opgavevaretagelsen har behov for, at der ansættes, konstitueres, en medarbejder i stillingen.
Det sker også på andre områder inden for staten, så det er egentlig en ganske almindelig procedure.
Det skete allerede under den tidligere regering i 2001, hvor den daværende statsminister meldte ud, at hvis en minister ønskede at ansætte en særlig rådgiver meget hurtigt, så kunne det ske ved en midlertidig ansættelse af f.eks. 2 måneders varighed uden opslag.
Dansk Folkeparti har ikke tidligere kritiseret, at der var sådanne regler, og jeg forstår egentlig ikke, hvorfor man kritiserer det nu, og det vil jeg bare få opklaret, når jeg nu har lejlighed til det.
Jeg synes egentlig, det efter dagens debat er klart, at vi på det her område har meget klare regler for de særlige rådgivere, og det, der er så godt, er, at der også er bred opbakning fra mange partier til netop de regler, vi nu engang har.
Det, der selvfølgelig altid er, når man har regler, er, at de så også skal følges, og det kan jeg også mærke på debatten i dag at alle er enige om.
Jeg håber derfor, at debatten i dag kan give anledning til, at vi også bekræfter den brede opbakning, der er til betænkning nr. 1443 fra 2004.
Det er en god betænkning, fordi den netop giver ret tydelige retningslinjer for de særlige rådgivere.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-14:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge fru Benedikte Kiær, om fru Benedikte Kiær, da fru Benedikte Kiær var socialminister og, forstår jeg, vist havde én spindoktor til rådighed, på samme måde som afløseren på posten, der nu har to spindoktorer til rådighed, havde behov for det.
Var der dengang virkelig behov for, at skatteborgerne skulle stille to mennesker til rådighed, da fru Benedikte Kiær var minister?
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-14:
Det er korrekt, at jeg ud over at være socialminister også sad med i regeringens økonomiudvalg.
Og jeg må nok sige, at i det arbejde, jeg havde som socialminister og som medlem af økonomiudvalget, syntes jeg det var udmærket at have én særlig rådgiver, og det var fuldt tilstrækkeligt.
Simon Kollerup (S), 2011-12-14:
Tak for det.
Og frem til efter valget har jeg da også ladet mig fortælle at man endda fik hilsner fra Venstres landsmøde.
Når ens nærmeste samarbejdspartner bliver mistænkeliggjort for lækage og nu også skal undersøges for muligt magtmisbrug i den grad, som tilfældet er, så kan man jo godt blive mundlam, og jeg har da også noteret mig, at Det Konservative Folkeparti har været bemærkelsesværdig tavse i den her debat.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvorfor De Konservative har været så tavse, som tilfældet har været, så derfor vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om Det Konservative Folkepartis tavshed i den her sag er et udtryk for, at det er kommet bag på ordføreren og Det Konservative Folkeparti, at den tidligere regering og den tætte samarbejdspartner nu står mistænkt for lækage og muligt magtmisbrug.
Er det kommet bag på ordføreren?
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-14:
Jeg synes egentlig, at de undertoner, der ligger i spørgerens spørgsmål, er noget utilstedelige.
Det, vi egentlig har sagt i forbindelse med de ting, der har været fremme, og grunden til, at vi ikke farer frem hele tiden, er, at vi mener, at nu er der blevet truffet beslutning om, at man gerne vil nedsætte en undersøgelseskommission.
Vi venter på, at der kommer et kommissorium, og vi mener egentlig, at det arbejde bør ligge i undersøgelseskommissionen, og vi politikere skal ikke blande os i, hvordan undersøgelseskommissionen vil arbejde i forhold til den pågældende sag.
Derfor udtaler vi os ikke yderligere eller hver dag om den pågældende sag.
Simon Kollerup (S), 2011-12-14:
Nu var det sådan set ikke i denne sag, jeg undrede mig over ordførerens tavshed, det var sådan set i den sag, der handler om spindoktorer og spindoktori, som vi tidligere har hørt det bliver kaldt.
Jeg skal bare høre, om det, når man har været så tavs i hele den her sag om spindoktorer som sådan, så er et udtryk for, at det er kommet bag på ordføreren og hendes parti, som har været en meget tæt samarbejdspartner med det parti, som nu står mistænkt for lækage og skal undersøges for muligt magtmisbrug.
Er det altså derfor, man har forholdt sig så tavse i den her debat om spindoktorer?
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-14:
Jeg synes, at spørgeren skal holde sig fra at komme med alle mulige gætterier om, hvad vi mener fra Det Konservative Folkepartis side, og hvad årsagen er til, at vi siger de ting, vi siger, i forhold til undersøgelseskommissioner, og i det hele taget, hvad vi siger i andre spørgsmål, og lade være med at begynde at gætte, hvad vores holdning er til vores tidligere regeringssamarbejdspartner, som vi egentlig har et ganske glimrende forhold til.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-14:
Jeg frafalder.
Der er blevet svaret på det.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Nu er jeg jo ikke udenrigsminister, men jeg vil tro, at hvis man spurgte udenrigsministeren, ville svaret være, at vi altid gerne tager en dialog med alle lande om, hvordan man kan støtte op om demokratiet og om de retningslinjer og regler, som gælder i Danmark.
Men jeg synes, jeg vil henvise til udenrigsministeren, for jeg har ikke kompetence til at gå ind og afgøre, hvordan man tager diplomatisk kontakt til andre lande.
Men jeg kan selvfølgelig sige, at i Danmark har vi én lov, og den gælder alle.
Det er et synspunkt, som vi alle sammen her er villige til at stå på mål for, og som vi selvfølgelig også tager en dialog med andre om, når det er muligt.
Per Clausen (EL), 2011-12-14:
Nu ligger det mig uendelig fjernt at nedkalde fatwaer over nogen, men det kan ramme en selv, og når man kommer fra et mindre parti, er risikoen for at blive ramt for alvor måske meget større.
Men jeg forstår på hr. Martin Geertsen, at han ikke vil give et løfte om, at en kommende Venstreledet regering ikke også øger antallet af spindoktorer og ikke også kommer til at bruge flere penge, sådan at det, vi synes vi har kunnet se med hensyn til udviklingen, nemlig at det bare fortsætter med at stige, sådan set er rigtigt.
Det andet, jeg bare vil spørge hr. Martin Geertsen om, er, om det så ikke er rigtigt, at de eksempler, vi har haft på noget, der ligner magtmisbrug, noget, der ligner, at der er lækket oplysninger, alle sammen er bundet til ministre med tilknytning til Venstre.
Det kan man vel ikke komme uden om.
Martin Geertsen (V), 2011-12-14:
For så vidt angår spørgsmålet om ansatte, har min hensigt med den ordførertale, som jeg lige har holdt, i og for sig været at udstille det grænseløse hykleri, der har været i regeringspartierne S og SF.
I 10 år – 10 år – har man banket løs på VK-regeringen, på VK-regeringens ministre og særlige rådgivere, og hvad er så det første, man gør, efter man overtager regeringstaburetterne?
Det er da hykleri.
Så til diskussionen om sagerne: Jeg har det sådan – og der har Venstres formand jo også meget klart givet udtryk for, hvad Venstres position er i den sag – at hvis der er nogen, der har gjort noget som helst, som man ikke må lovgivningsmæssigt i forhold til reglerne, så er det ganske enkelt ud af vagten.
Men det, der også har været min pointe, er, at de sager, som har omgærdet Socialdemokraterne med hr. Henrik Sass Larsen-sagen, SF ved erhvervs- og vækstministeren og Kaas & Mulvad i valgkampen, jo ikke har fået mig til at nedkalde en politisk fatwa over to store danske politiske bevægelser.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jeg tror sådan set, at den forargelse, som spørgeren har, kunne jeg lige så godt have udtrykt selv.
Altså, jeg er dybt forarget over, at der sidder mennesker og spekulerer i, hvordan man kan oprette skuffeselskaber og datterselskaber og så leje ud til sig selv og sidde hele tiden og have det for øje at få mest muligt ud af kommunekassen.
Når man så lægger oven i det, at nogle af de her mennesker slet ikke løser deres opgaver og slet ikke hjælper eller passer eller tager hånd om dem, som de er sat i verden for at tage vare på, så er det jo for alvor, at de røde lamper lyser.
Det gør de hos mig, ligesom jeg kan høre at de gør hos spørgeren.
Derfor har jeg sat fuld kraft ind på at få ryddet op i det her og få tydeliggjort, hvem det er, der har ansvaret for de forskellige tilsynsopgaver.
Jeg har taget kontakt til KL, og jeg har indgået partnerskabet, og der har jeg naturligvis en forventning om at de her ting kommer til at blive løst nu.
Og samtidig gennemgår jeg selvfølgelig også reglerne for at se, om der er noget, der skal laves om.
Men jeg vil gerne sige, at jeg tror, vi alle sammen kan være lige forargede over, at der foregår sådan nogle ting som dem her ude i kommunerne.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Ja, og den forargelse retter sig jo mod dem, som udnytter systemet.
Men jeg vil egentlig også gerne spørge lidt til kommunernes rolle og det, at der ikke sidder nogle folk i landets mange, mange kommuner og kontrollerer, hvad vores skattekroner egentlig går til.
Jeg synes, det er dybt frustrerende, når man generelt hører kommunerne jamre over dårlig økonomi.
Der vil jeg godt høre, om minsteren ikke kan give mig ret i, at kommunerne sjusker i forhold til den forpligtelse, de har til at føre regnskab.
Det var jo altså aldrig gået i en privat virksomhed, kan man sige.
Derfor synes jeg, det er interessant at høre om kommunerne – ud over dem, som har en dårlig moral, og som snyder og bedrager og alt muligt andet i forhold til de her sarte sjæle – for de lever simpelt hen ikke op til det ansvar, der er pålagt dem.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jeg er sådan set meget enig i, at kommunerne skal behandle de her tilsyn anderledes.
Vi sørger også for at anbefale, at man eksempelvis går sammen i større klynger og beslutter sig for, hvem i lokalområdet der skal stå for alle de her tilsyn.
Det har man f.eks. gjort på Fyn, hvor Faaborg-Midtfyn foretager alle tilsyn, hvorefter det så er de almindelige kommuner, som går ind efterfølgende og godkender, så der er armslængde i det.
Ved at lave sådan nogle klynger kan man sagtens få noget, der fagligt er langt, langt bedre.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig er beskæmmende, at der er sket de fejl, der er sket, og jeg ser sådan set med meget stor alvor på at få rettet op på det, og det regner jeg bestemt med at der bliver.
Nogle af de her tilbud er meget, meget dyre enkeltmandsforanstaltninger, som der slet ikke bliver ført kontrol med, og vi ved, at nogle af de mennesker, der er anbragt der, jo er anbragt der, fordi de har svære problemer, som de så ikke får den rigtige hjælp til.
Så jeg ser sådan set med stor alvor på problemet.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Jeg vil altså også gerne i det her spørgsmål koncentrere mig rigtig meget om økonomien, for vi har hørt kommunerne sige, at de har en dårlig økonomi.
Jeg vil så godt høre ministeren, om ministeren mener, at kommunerne har en dårlig økonomi.
Jeg ved, at den daværende opposition, altså den nuværende regering, i valgkampen var ude med store løfter om, at kommunerne kunne få flere penge, så hvis det nu viser sig, at kommunerne har en dårlig økonomi, er ministeren så rede til at gå ind og give yderligere ressourcer?
Jeg kan somme tider blive lidt forvirret i forhold til det der med kommunernes økonomi: Er den god, eller er den dårlig?
Og hvis den er dårlig, er det så, fordi man forvalter de penge, man har, forkert?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Om tilsynet vil jeg sige, at indsatsen skal blive bedre.
Det kan der ikke sættes spørgsmålstegn ved, det er en bunden opgave, og den skal løses.
Når det drejer sig om kommunernes økonomi, vil jeg sige, at vi, ud over at vi har indført et forsigtighedsprincip, som jeg tror vi lancerede på tredjedagen i valgkampen, også har sørget for at have et råderum, så der eksempelvis også vil være penge, når der skal laves en ny kommuneaftale.
Det har vi jo gjort, fordi vi bl.a. har sat nogle skatter i vejret, og det er så en politisk beslutning.
Når spørgeren spørger om, hvorvidt vi har god økonomi i kommunerne eller ej, vil jeg sige, at jeg tror, der er meget stor forskel.
Der er nogle kommuner, der har været dygtige til i tide at omstille sig, og andre, der ikke har været lige så gode, har haft en gammel gæld eller har haft andre forudsætninger.
Så jeg tror, at situationen i kommunerne er meget forskellig.
Men jeg er sådan set enig med spørgeren i den argumentationsrække, der handler om, at man skal få mere ud af de penge, der bliver brugt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-12-14:
Mener ministeren, at der i Danmark er behov for såkaldte islamiske råd til på baggrund af sharialov at mægle i bl.a. skilsmissesager?
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at der i Danmark er behov for såkaldte islamiske råd til på baggrund af sharialov at mægle i bl.a. skilsmissesager?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Det er det tredje spørgsmål, jeg får i dag, om stort set det samme emne.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne henvise til de andre, men jeg kan også meget, meget tydeligt sige, at naturligvis synes jeg ikke, at der skal være islamiske råd, der skal mægle på baggrund af sharialov i skilsmissesager.
I Danmark har vi én lov, og den gælder os alle sammen.
Den her debat om skilsmisseråd ville i øvrigt også være helt overflødig, hvis alle borgere i Danmark, herunder alle imamer, accepterede, at når et ægteskab juridisk ophører efter dansk lov, er den religiøse vielse automatisk ophørt.
Så derfor synes jeg, at det her handler om – som jeg også nævnte ved de tidligere spørgsmål – et krav til anerkendte trossamfund om, at man skal følge dansk lov.
Vi skal blive bedre til at oplyse alle i Danmark om, hvilke rettigheder de har, og vi skal blive bedre til at sætte ind med en indsats, eksempelvis i forhold til parallelle retsopfattelser, og det er det, som regeringen er på vej med.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-12-14:
Jamen jeg hørte godt, at der var andre, der også havde de spørgsmål, og det er jo, fordi det her er noget, der vedrører os alle, og er noget, der berører os meget dybt: at vi ser, at hele vores fundament i Danmark faktisk bliver undermineret af, at man laver et parallelt samfund.
Derfor har jeg jo savnet meget, at ministeren mere tydeligt var ude på handling.
For jeg har ikke hørt ministeren sige, at hun tager kontakt til Aarhus og dermed får talt med Aarhus Kommune om, hvordan de kan undgå, at dette kommer til at ske.
Jeg kunne forstå på en avis, at det faktisk er sådan, at der er nogle i regeringen, der synes, det ligefrem er en god idé.
Så jeg vil gerne høre ministeren meget tydeligt svare på: Er det muligt, at ministeren tager kontakt til Aarhus og får tydeliggjort, at det ikke er noget, man skal støtte der?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jeg har faktisk ikke hørt om, at Aarhus har gået i de her tanker, og jeg vil selvfølgelig starte med først at vende tilbage til ministeriet og finde ud af, hvad der er op og ned i den sag.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige: I Danmark har vi én lov, og den gælder os alle sammen.
Og jeg tror, at vi skal være lige opmærksomme på det, uanset hvor vi står henne i det politiske spektrum her i Folketinget, altså på, at vi har en forpligt else til at sætte ind for at bekæmpe nogle af de ting, som vi ser, bl.a. at man ikke kan få accepteret, at man er blevet skilt, når man nu er blevet skilt.
Derfor har vi jo sat ind meget tydeligt med mange forskellige indsatser.
Jeg er selvfølgelig ked af, at spørgeren ikke synes, at hun har set handling fra min side.
Jeg har nu faktisk været i samråd, hvor jeg har oplyst om præcis de her initiativer.
Spørgerens eget parti er desuden med i satspuljeaftalen, hvor vi jo i fællesskab har afsat 24 mio. kr., og hvor vi har haft mange af de her drøftelser.
Så jeg tror ikke, at min holdning er ukendt, når det drejer sig om sharia i nogen som helst form.
Det har jeg selvfølgelig ingen intentioner om eller muligheder for at bakke op om.
Jeg synes ikke, at det er nogen god idé, og derfor glæder jeg mig sådan set også til, at vi skal til at udmønte satspuljeaftalen i lovforslag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-12-14:
Jeg takker for, at ministeren siger, at der er sat penge af i satspuljen.
Vi har alle sammen sat stor pris på og haft meget fokus på, at det var nødvendigt.
Men derfor er der nu stadig væk noget, jeg mangler at høre om.
Jeg kan forstå, at vi har en minister og en regering, som har mange studiekredse og sådan mange hyggesammenkomster.
Er det ikke på sin plads, at man i Justitsministeriet sammen med social- og integrationsministeren får lavet sig et regelsæt, der tydeligt viser, hvor det er, Danmark står?
For der må være tvivl, når det lader til, at en imam helt uden blu går ud og siger som en anbefaling, at det ville være godt at have et råd, der lige kunne vejlede og agere parallelt med det danske system.
Dermed må det jo være sådan, at man ikke er vidende om, at det er dansk lovgivning, der gælder.
Og det kan dog ikke være de tidligere hjemlandes lovgivning og regelsæt, der skal regere i de familier, der bor i Danmark.
Er det sådan, at ministeren har tænkt sig at gøre noget i den sammenhæng?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Det er min oplevelse, at jeg har redegjort for, hvad det er for nogle initiativer, vi har, og at vi faktisk gør noget.
Det her er jo ikke nogen ny problematik; det er en problematik, der også har gjort sig gældende i løbet af de sidste 10 år, men man må jo bare sige, at der har vi desværre ikke set den store handling i forhold til rent faktisk at ville gøre noget.
Jeg har selv stået her i salen mange gange til debatter med forskellige ministre, som har sagt: Jamen vi vil overhovedet ikke gå ind i den debat, fordi det der med, at de pågældende ikke er blevet skilt, jo bare er noget, de leger.
Og derfor kan vi ikke gå ind og gøre noget ved det.
Vi har en anden holdning til det.
Jeg er sådan set meget enig i, at et shariavelsignet ægteskab ikke nødvendigvis har juridisk gyldighed, men vi bliver nødt til at anerkende, at de mennesker, der bliver ramt af nogle af de her konflikter, faktisk oplever at stå med problemer.
Og derfor har jeg jo nedsat den her arbejdsgruppe for lige præcis at kunne komme med nogle forslag til, hvad det er, vi gør.
Og der vil jeg sige, at det jo havde været rigtig dejligt, hvis sådan en arbejdsgruppe havde været nedsat for mange år siden.
Det har den så ikke været.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-12-14:
Men ministeren har jo dermed blåstemplet det; godkendt at det fungerer, at det eksisterer, og at hjemlandenes shariaopfattelse griber så meget ind i familiens virke, at selv om familien i dag bor i Danmark, er det sådan, at hvis en mand kommer ned og er skilt i Danmark og ønsker at blive gift med en anden i det tidligere hjemland, så kan det ikke lade sig gøre, fordi man siger, at han ikke er skilt, selv om han juridisk set har haft sit liv og virke i Danmark efter den danske grundlov.
Sådan en sag synes jeg er ganske, ganske alvorlig, og jeg synes faktisk ikke, at jeg hører andet, end at ministeren siger: Jo, jo, men nu undersøger vi så, hvad det er, og vi kan måske se, om vi kan gøre lidt.
For mig lyder det som en blåstempling og en godkendelse: Jo, jo, det er jo sådan, det er.
Det bliver aldrig sådan, jeg ser på sagen, men nu vil jeg jo så gerne høre, hvad ministeren siger.