runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2008-11-26:
Det er jo netop de ansøgninger, som ofte udløser, at arbejdsgiverne føler sig besværet over det, fordi kvalifikationerne, som de pågældende arbejdsløse har, ikke svarer til det job, der bliver søgt.
For man skal søge bredt, som ministeren siger.
Jeg tror, at a-kasserne vil være opgaven meget voksen.
Det må jeg sige.
De firkantede og meget bureaukratiske regler, der er nu, er jo en plage for utrolig mange mennesker.
Jeg kan fortælle, at på jobnet.dk i februar i år var der 23.000 ledige job.
I dag er der 9.000 ledige job.
Det er en voldsom nedgang.
Den nedgang skyldes selvfølgelig, at vi står i en begyndende økonomisk krise - desværre.
Men den skyldes også noget andet, nemlig at der nu er arbejdsgivere, som ikke længere vil lægge stillingerne på jobnet.dk, fordi det så vælter ind med ansøgninger, der nærmest skal en hel lastbil til at transportere, bare på grund af et enkelt job.
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke finder det højst tragisk og særdeles uhensigtsmæssigt, at denne regel i virkeligheden medfører, at der bliver færre job for de arbejdsløse at søge.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Beskæftigelsesministeren rejser jo jævnligt rundt og priser det danske system med flexicurity og fortæller om, hvor rigtig godt det er for erhvervslivet, at vi har et system med dagpenge, hvor folk kan få dagpenge, når de i kortere eller længere perioder ikke er i arbejde.
Det virker jo ret hult, når ministeren så samtidig er med til hele tiden at skære stykker af dagpengesystemet.
Særlig nu, hvor vi står midt i en stor krise, og alle regner med, at der også kommer til at være stigende arbejdsløshed i Danmark, at vi ikke kan undgå at blive ramt af den krise, der også rammer resten af verden, virker det mærkeligt, at ministeren så synes, det er fuldstændig rimeligt at skære stykker af dagpengesystemet og dermed forhindre, at folk kan have arbejde.
Når vi snakker om fiskeindustrien og nogle af de andre erhverv, hvor man indimellem er nødt til at sende folk hjem, fordi der er mangel på fisk, fordi det for byggeindustrien er dårligt vejr, eller hvad der ellers kan være, der gør, at man ikke har arbejde til folk, har det hidtil fungeret fint med dagpengene.
Det har været det samspil, som ministeren ellers elsker at fortælle om rundtom i verden.
Hvorfor vil ministeren afskaffe en væsentlig del af det dagpengesystem, som ministeren ellers roser, når han er ude i verden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Justeringen af de supplerende dagpenge er både rigtig og rimelig.
Partierne bag aftalen om jobplan har aftalt at følge udviklingen i deltids- og fuldtidsbeskæftigelsen samt ledigheden for forskellige grupper, hvilket vi naturligvis vil gøre, ligesom vi også senere vil gøre status for de samlede initiativer.
Jeg henviser til, at man efter de nye regler kan modtage supplerende dagpenge i 30 uger inden for 104 uger, og det gælder også for hjemsendte medarbejdere, der har ret til supplerende dagpenge.
Fuldtidsansatte medarbejdere skal således hjemsendes jævnligt, før de bliver ramt af den nye tidsbegrænsning, og hvis man har opbrugt retten til supplerende dagpenge, kan man som fuldtidsforsikret efterfølgende genoptjene ret til en ny periode med supplerende dagpenge ved at have 26 ugers arbejde med mere end 30 timer i hver uge inden for 12 måneder.
Dagpenge, herunder supplerende dagpenge, er en forsikring mod manglende arbejde og ikke en erhvervsstøtte, og derfor mener jeg heller ikke, at det er dagpengesystemets opgave at være en varig støtteordning for bestemte virksomheder eller brancher.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Mener ministeren stadig, at det var rimeligt at indskrænke de supplerende dagpenge, nu hvor konsekvenserne er begyndt at vise sig, og hvor f.eks en fiskefabrik må lukke, og ville det således ikke være bedre at sikre, at folk kan blive i arbejde, selv om de indimellem må blive hjemme, fordi der ikke er fisk?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Regeringen indgik i juni 2007 en trepartsaftale med Kommunernes Landsforening, Danske Regioner, LO og AC med henblik på at understøtte en øget overgang fra deltid til fuldtid.
Regeringen, KL og Danske Regioner forpligtede sig som arbejdsgivere til at arbejde for, at deltidsansatte, der ønskede det, fik mulighed for at arbejde mere.
Region Midtjylland indgik jo også den aftale for sine sygeplejersker, at alle, der måtte ønske fuldtidsbeskæftigelse, kunne få fuldtidsbeskæftigelse, og det synes jeg er en rigtig, rigtig god udvikling.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Hvis ministeren ønsker, at kommunerne skal holde op med at have deltidsjob og - som ministeren siger - misbruge dagpengereglerne, kunne ministeren jo gå efter kommunerne.
Så kunne ministeren jo gå forrest med at sige, at man skal tilbyde fuldtidsjob til de ansatte.
Det kunne ministeren jo sagtens gøre, det er jo ikke så svært, når vi snakker om det offentlige område, så det har ministeren alle muligheder for.
Hvorfor skal hun straffes for det og nu ud i valget mellem, om hun vil klare sig for 900 kr. mindre om ugen, hvad hun slet ikke kan se hvordan skulle hænge sammen, eller om hun vil blive fuldtidsarbejdsløs og dermed ikke komme ud og bidrage, som hun faktisk gerne vil?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Jeg tror, det er vigtigt, at hvis vi vil ændre og gøre op med den adfærd, der er mange steder - og desværre, må jeg jo erkende, inden for kommunerne - at man ligesom udbyder mange deltidsstillinger, så er vi jo nødt til ligesom at begrænse, at man kan gå permanent på supplerende dagpenge.
Jeg nævnte jo i forbindelse med behandlingen i foråret som eksempel, at hvis man var tjener og præsterede 13 timers ugentligt arbejde og arbejdede på et område uden opsigelsesregler, kunne man fortsætte hele livet på supplerende dagpenge, og det mener jeg ikke er en hensigtsmæssig måde at indrette sig på.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Jo, men ministerens gentagne beskyldninger om, at der er nogle arbejdsgivere, der tilrettelægger deres arbejdsforhold ud fra at udnytte dagpengesystemet, hjælper jo altså ikke Birgit fra Sæby eller andre, som står med det konkrete problem nu.
Hun har valget mellem at blive fuldtidsarbejdsløs som den ene mulighed - hvis man er i slutningen af 50'erne, er udsigten til at komme i arbejde, især nu hvor vi på vej ind i en krise, ikke særlig stor - og som den anden mulighed at fortsætte med sine seks forskellige job og så mangle 900 kr. om ugen i et i forvejen stramt budget.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren synes, at Birgit fra Sæby skal gøre.
Og mener ministeren ikke, at vi faktisk har brug for mennesker, der er så villige til at arbejde, at de faktisk går ud og arbejder seks forskellige steder og bruger masser af transporttid mellem de forskellige arbejdspladser for dog at arbejde så meget, som man nu har mulighed for at få arbejdsgivere til?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Formålet med ændringerne har været at sikre, at supplerende dagpenge opfylder formålet om at være en midlertidig ydelse, som ledige kan modtage i forbindelse med kortvarig delvis ledighed eller som indgang til arbejdsmarkedet på fuld tid, og derfor er det jo stadig muligt i 30 uger inden for 104 uger at modtage supplerende dagpenge.
Jeg har hele tiden sagt - og det gør fru Line Barfod jo ret i at fremhæve, for det er jo rart, at der er sammenhæng i tingene - at der findes brancher, hvor man spekulerer i de supplerende dagpenge, at der findes arbejdsgivere, der kræver, at medarbejderne står til rådighed for deres virksomhed, og at der findes kvinder, der bliver fastholdt i systemet med supplerende dagpenge, som vi har det i dag, og det har jeg gerne villet gøre op med.
Men jeg vil gerne sige, at man jo stadig kan modtage supplerende dagpenge i 30 uger inden for en referenceperiode på 104 uger.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Det er jo den samme sang, som vi hørte fra ministeren i foråret, da vi diskuterede lovforslaget.
Nu begynder folk jo at blive ramt, og vi begynder at kunne se konsekvenserne.
En af de sager, der har været fremme, er Birgit fra Sæby, der gør rent hos seks forskellige arbejdsgivere.
Det giver hende så tilsammen 21½ times arbejde om ugen, og det kan hun lige få til at hænge sammen med de supplerende dagpenge.
Men de forsvinder nu, og så er det altså 900 kr., som hun mister om ugen efter skat.
Det kan hendes økonomi ikke klare, og det vil sige, at hun nu har valget mellem at blive fuldtidsledig eller ikke at kunne få økonomien til at hænge sammen længere.
Jeg vil gerne høre, om beskæftigelsesministeren mener, at det er bedre, at en kvinde, der har kunnet stykke timer sammen ved at have seks forskellige arbejdsgivere, bliver fuldtidsarbejdsløs, end at hun prøver at gå ud og arbejde så meget, som hun nu kan, hos de arbejdsgivere, der vil ansætte hende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Forårets justering af reglerne om supplerende dagpenge var både rigtig og rimelig.
Justeringen var en del af aftalen om jobplanen, og her begrænsede vi retten til supplerende dagpenge til en periode på 30 uger inden for 104 uger, og det var der forskellige grunde til.
Der var bl.a. en undersøgelse af supplerende dagpenge, som viste, at hver femte, som modtog supplerende dagpenge, ikke ønskede andet end deltidsarbejde.
Kun hver tredje, der modtog supplerende dagpenge, var aktivt jobsøgende mod otte ud af ti fuldt ledige.
Undersøgelsen påpegede det vigtige i, at vi må holde fast i, at dagpenge er en forsikring mod manglende arbejde.
Som følge heraf er det en betingelse for at få dagpenge, herunder supplerende dagpenge, at man som fuldtidsforsikret står fuldt til rådighed for arbejdsmarkedet.
Der er eksempler på, at arbejdsgivere og ansatte indretter sig på, at man kan arbejde permanent på deltid med supplerende dagpenge, og det er ikke formålet med de supplerende dagpenge.
Tværtimod er formålet at hjælpe personer ud på arbejdsmarkedet, og hvis de arbejder på deltid, hjælpe dem til fuldtidsarbejde.
Jeg mener, at reglerne om supplerende dagpenge understøtter denne målsætning.
Line Barfod (EL), 2008-11-26:
Mener ministeren stadig, at det var rimeligt at indskrænke de supplerende dagpenge, nu hvor konsekvenserne er begyndt at vise sig, og hvor f.eks. en kvinde, der allerede har seks arbejdsgivere med tilsammen 21,5 timers arbejde om ugen, mister supplerende dagpenge og derfor formentlig helt må ophøre med at arbejde for at få fuldtidsdagpenge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-26:
Det, ledige skal søge, er relevante job.
Det er det krav, der er, og hvis man søger ikkerelevante job, opfylder det heller ikke de krav, der skal stilles til, hvad man skal gøre for at være aktivt jobsøgende.
Jeg har da også set ansøgninger, hvori man søger jobbet som Folketingets ombudsmand eller job som hofmarskal osv.
Så der vil jeg da opfordre de arbejdsgivere, der føler sig meget ramt af det, til, at de sender de pågældende breve til a-kassen og gør opmærksom på, at de betragter det som en ren proformaansøgning.
Karen Jespersen (V), 2008-11-26:
Det er jo en rapport, der er næsten 2 år gammel, og når vi ser på forløbet nu, synes jeg faktisk, det er gået godt med at leve op til de anbefalinger, der kom.
Det var jo ikke anbefalinger, der alene gik på noget, regeringen skulle gøre, de gik på noget, alle har et ansvar for, og det er jo i høj grad også virksomhederne og arbejdspladserne, som skal skabe nogle gode rammer.
På nogle af de større områder har regeringen jo gjort en indsats ved at indgå en aftale med Kommunernes Landsforening om at afskaffe de løsrevne lukkedage og sikre, at der kommer mad i daginstitutioner.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-26:
Her er der i hvert fald tale om et spørgsmål, hvor velfærdsministeren ikke kan løbe fra, at det er velfærdsministerens ansvar at følge op.
Der har jo også været lidt skriverier i dagspressen om dette emne.
I forbindelse med mit tidligere spørgsmål kunne jeg forstå, at det med at læse avis ikke er noget, der ligger velfærdsministeren så meget på sinde, og det er selvfølgelig ærgerligt, for det er jo her, den offentlige opinion skabes.
Men i metroXpress den 21. november er der en ret så interessant artikel, hvor et af medlemmerne af kommissionen, professor Per Kongshøj Madsen, siger, at man simpelt hen ikke har gjort tilstrækkeligt for at følge op på kommissionens arbejde, og at der på de centrale punkter, man lagde op til, ikke er sket nok.
Med hensyn til lukkedagene ved vi jo også, at det er så som så, hvad det er blevet til, for i syv ud af ti kommuner har man nøjagtig det samme antal lukkedage, som man har haft hidtil.
Nogle har endda flere lukkedage, så det har man ikke fået fulgt op på.
Når man kigger på det ellers meget ambitiøse arbejde, kommissionen har udført, kan man se, at der ikke bare er 2-3 forslag, som ministeren er inde på, men at der faktisk er hele 31 helt konkrete forslag.
I går havde vi en stor diskussion om mad i folkeskolerne, og her ved vi jo godt, at det, man har tilbudt folkeskolerne, jo ikke er en regulær madordning, men et frokosttilbud, som de selv skal være med til at betale for, og hvor alt tyder på, at økonomien ikke er tilstrækkelig.
Alt i alt kan man sige, at der ikke er ret mange af de 31 forslag, som er blevet fulgt op politisk af ministeren.
De mennesker, der har været involveret og har brugt deres tid på at hjælpe regeringen med konkrete forslag, f.eks. professor Per Kongshøj Madsen, er skuffede.
Der er tilsyneladende ikke rigtig sket noget, og der er jo altså tale om et kommissionsarbejde, som det, efter hvad jeg er blevet fortalt, har kostet 12 mio. kr. at gennemføre.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Altså, »at åbne op for« er nok den forkerte formulering, for allerede i dag bliver der jo anvendt en hel del foder i dansk landbrug, som er gmo-foder, ligesom vi jo anvender genmodificerede ting i medicinalindustrien.
Det gør vi i meget stort omfang, og der er det jo bredt accepteret.
Det er jo spøjst nok, at lige netop i forbindelse med foder har vi en større diskussion om det.
Men der bliver allerede importeret nok så meget foder med gmo, og spørgsmålet er, hvordan vi sikrer adgang til nye afgrøder baseret på gmo-teknikken.
Og der har vi problemer med, at der er en meget lang sagsbehandlingstid i EU, og den håber jeg på at vi kan få speedet op.
Henrik Brodersen (DF), 2008-11-26:
Jeg tænker den tanke, at det lyder, som om ministeren måske har lovet landbruget allerede nu at åbne op for det her, og jeg vil bare sige, at det ville være noget, som vi fra Dansk Folkeparti ville være meget kede af, altså hvis man allerede nu giver mulighed for at åbne op for det, når man ikke er hundrede procent sikker på, hvad det får af virkninger på længere sigt.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Den diskussion, jeg har været involveret i, har været om omkostningerne i forhold til foder.
For det, der jo er aktuelt i diskussionen, er spørgsmålet om import af gmo-foder.
Vi importerer allerede noget i dag, men der er en langsommelighed i beslutningsprocessen i EU i forhold til at få godkendt nye gmo-afgrøder.
Og det er der, det kan spille en meget væsentlig rolle i forhold til omkostningsniveauet for de europæiske landmænd, og altså også for de danske landmænd, hvis man ikke har samme adgang til gmo-foder, som andre landmænd har.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi ser på, hvad der er af muligheder, og om vi f.eks. kan speede vores sagsbehandlingsproces op og få den reduceret fra de nuværende ca. 30 måneder til måske 12-15 måneder.
Kristen Touborg (SF), 2008-11-26:
Det er jo så også lidt det, der var anledningen til, at jeg faldt over ministerens udsagn om det med pesticiderne, som bliver reduceret.
Jeg har et andet spørgsmål, som jeg gerne vil have ministeren til at svare på.
I forrige uge havde vi en stor debat om gmo, og der fremgik det jo bl.a. af regeringens mødepapirer i Europaudvalget, at der her i Europa ville opstå en fodersituation, hvis man undlod at bruge gmo, hvor vi faktisk ikke kunne producere foder til vores husdyr, sådan som vi plejede.
Jeg vil godt have ministerens udsagn om, hvorvidt det stadig væk er regeringens opfattelse, at det er så stort et problem.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Jeg ønskede blot at give udtryk for, at vi har brug for at snakke noget mere om effekten, nytteværdien af gmo'er, fordi man lige så vel kan finde afgrøder, hvor det netop kan reducere brugen af pesticider, eller der kan være afgrøder, hvor man kan optimere udbyttet.
Men der kan også være et ønske - det oplevede jeg der var fra hr. Henrik Brodersens side - om at beskytte nogle planter mod, at man får en sammenblanding af afgrøderne.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi tager det hele med ind, og der kan jo også - som hr. Kristen Touborg gør opmærksom på - være gmo-afgrøder, der ligefrem medfører et øget forbrug af pesticider.
Og så synes jeg jo, at nytteværdien i virkeligheden er negativ, medmindre der er andre hensyn, der bliver taget med ind.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi får den her diskussion om, hvorfor man overhovedet skulle tage gmo'er i anvendelse, og hvad de kan gøre af gavn.
Kristen Touborg (SF), 2008-11-26:
Ministerens udsagn om, at brug af gmo ofte indebærer, at man får et reduceret pesticidforbrug, sidder jeg sådan og forundres lidt over, for der er vel nogle gmo'er, som giver et stærkt forøget pesticidforbrug, bl.a. dem, hvor man bruger Roundup, og som er roundupresistente.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Jeg lytter altid til de forskellige berørte parter og de synspunkter, der er på området, og jeg synes, at vi f.eks. har gjort for lidt ud af at diskutere nytteværdien af gmo'er.
Hvad er det, de skal til for, hvad er det, der kan hentes af gevinster?
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi får det med ind i debatten, både med hensyn til, hvordan gmo-afgrøder kan være med til at reducere forbruget af pesticider, og også med hensyn til, at der kan være nogle bestemte planter, man gerne vil beskytte gennem f.eks. frivillige aftaler om, at man i bestemte områder så ikke vil have gmo-afgrøder.
Og som jeg var inde på, synes jeg faktisk, vi har været langt fremme i Danmark ved at lave nogle fornuftige regler om, hvordan de her afgrøder kan sameksistere, og vi vil tage aktivt del i debatten, især i EU-sammenhæng, for at sikre netop muligheden for frivillige aftaler, men også for at komme videre i forhold til, hvad værdien kan være af overhovedet at bruge gmo-afgrøder.
Henrik Brodersen (DF), 2008-11-26:
Jeg tænker på, om ikke det gør indtryk på ministeren, at sådan et stort, moderne højteknologisk land som Japan har gjort deres nation til gmo-frit område netop ved at forbyde det.
Jeg tænker også på, at ministerens kollega fru Connie Hedegaard gav en af verdens største gmo-producenter tilladelse til forsøg her i landet uden den nødvendige viden på området.
Det er rent faktisk sådan, at de ansatte nægter at få gmo-produkter i deres kantine.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Altså som sagt afventer vi nu, hvad der sker i formandskabets regi, men jeg kan sige, at det er regeringens holdning, at det inden for den nugældende EU-lovgivning faktisk er muligt at tage nogle særlige skridt for at sikre sårbare naturområder.
Det, vi jo bør overveje, er, hvordan vi kan udnytte de muligheder bedre, bl.a. ved at gøre det muligt at holde særligt følsomme økosystemer fri for dyrkning af gmo'er.
Vi er jo allerede meget langt i Danmark, vi har de såkaldte sameksistensregler, der sikrer en sameksistensmulighed mellem gmo-afgrøder og konventionelle afgrøder og økologiske afgrøder, men jeg synes også, at det her bør være en mulighed, og vi mener som sagt, at det er en mulighed, der allerede er inden for de gældende EU-regler.
Henrik Brodersen (DF), 2008-11-26:
Jeg tænker bare, at man som dansk regering kunne tage et skridt i den rigtige retning netop ved at tage initiativ til at præge udviklingen, sådan at man i det mindste fik gjort Danmark til et gmo-frit område.
Jeg tænker på, om ikke det gør indtryk på ministeren, at der verden over er tusinder af såkaldte eksperter, som ikke kan anbefale, at man bruger gmo, netop fordi man ikke kender konsekvenserne af det endnu af den simple grund, at man ved for lidt om, hvorvidt det på længere sigt giver misdannelser eller misvækst, måske oven i købet af forplantningsorganerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-11-26:
Nordisk Råds anbefaling af 29. oktober opfordrer de nordiske regeringer til at arbejde for, at EU skal godkende etablering af gmo-fri zoner samt bakke op om sådanne gmo-fri zoner i de nordiske lande, bl.a. gennem frivillige aftaler.
Nu er anbefalingen fra Nordisk Råd henvendt til de nordiske landes regeringer, og det er det siddende formandskab for Nordisk Ministerråd, der vurderer, hvordan de her anbefalinger skal håndteres.
Det forventes, at rekommandationen vil blive behandlet i forbindelse med den næste samling i Ministerrådet i 2009, og regeringen vil afvente en eventuel henvendelse fra formandskabets side.
Henrik Brodersen (DF), 2008-11-26:
På Nordisk Råds 60. session den 29. oktober 2008 blev der truffet en principiel beslutning, der anbefaler landene at holde Norden fri for genmodificerede produkter.
Spørgeren finder beslutningen rigtig, da der stadig ikke er tilstrækkelig viden om, hvilke konsekvenser genmodificerede produkter på langt sigt kan få for borgernes sundhed.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Det gælder bl.a stoffet Diclofenac, som er det aktive stof i lægemidlet Voltaren, som der spørges til.
Jeg kan oplyse, at der i 2005 blev holdt flere møder i EU-regi om bl.a. stoffet Diclofenac.
Man konkluderede fra EU's side i 2005, at der ikke på baggrund af de tilgængelige data var grundlag for at stille skærpede krav til sikkerhedsoplysningerne for Diclofenac.
Det gjorde man, fordi der var gennemført nye studier.
Konklusionen blev, at der var en lille forøget risiko for hjerte-kar-bivirkninger ved længerevarende indtagelse af høje doser af bl.a. Diclofenac.
EU anbefalede derfor forsigtig anvendelse af disse lægemidler efter grundig vurdering af den enkelte patient, dvs. lavest mulig dosis og så kort tid som muligt.
Det blev samtidig besluttet, dvs. også i 2006, at man indsatte advarsler om den lille forøgede risiko for hjerte-kar-bivirkninger i produktresumeerne for bl.a. produkter, der indeholder Diclofenac.
Det gjorde man også i Danmark.
Lægemiddelstyrelsen har med andre ord fulgt EU's anbefalinger.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-26:
Problemet er jo, at belægningen i visse regioner er langt højere.
Sådan som jeg har fået det oplyst, er belægningen i Region Sjælland jo helt oppe på 100 pct. og i Region Hovedstaden også i nærheden af 100 pct.
Det er jo så høj en belægningsprocent, at vi har set disse konsekvenser: at medicinske patienter ligger på gangene, at medicinske patienter på den måde bliver andenrangs patienter i forhold til, hvad der ellers sker på hospitalerne.
Det er da ikke ordentligt over for ældre, svage, medicinske patienter at udsætte dem for at ligge på gangene, at skulle have deres mad derude, at skulle gøre deres toilette på gangene og gøre alle disse ting, som man nu engang gør på et hospital; det er da ikke anstændigt over for disse mennesker.
Det kan godt ske, ministeren mener, at der er senge nok, og det kan godt ske, at kommunerne kunne gøre det anderledes, men når jeg stiller spørgsmålet, er det jo med udgangspunkt i den enkelte borger: Hvad betyder det for den medicinske patient?
Den medicinske patient kan jo ikke bruge det til noget, at man ikke kan få ordentlige aftaler regioner og kommuner imellem, og at der er nogle, der ikke bliver udskrevet.
Det kan de ikke bruge til noget som helst.
De har oplevelsen af at ligge på disse gange, jeg har selv set det, og det er naturligvis ikke godt nok.
De har nemlig ikke noget udvidet frit valg.
De kommer ind akut, langt de fleste af dem.
Jeg tror, det er 85 pct., som kommer akut ind og så bliver bragt i den her situation.
Det er altså vigtigt, at man får nogle prioriteringer, så disse patienter også bliver tilgodeset.