Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil bare fremhæve et par af de pointer, som jeg startede med at fremhæve.
Først vil jeg selvfølgelig takke ordførerne for Enhedslisten og regeringspartierne, dvs. Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og SF, for et rigtig godt forslag til vedtagelse.
Så vil jeg bare give en kort kommentar til nogle af de punkter, der har været til debat i dag.
Med hensyn til regeringens aktuelle overvejelser om at skærpe straffen på kartelområdet, altså økonomisk kriminalitet, er det blevet nævnt, om det fjerner den balance, som det understreges der er i regeringspartiernes forslag til vedtagelse.
Til det er svaret nej.
Hvorfor?
Fordi, som der helt klart står, hvis der skal ske ændringer, skal det ske på baggrund af grundige overvejelser.
Det er lige nøjagtig det, der her er tale om.
Det synes vi er helt fint i balance, og jeg må indrømme, at jeg også mener, at i lyset af finanskrisen, som der også er henvist til i regeringspartiernes forslag til vedtagelse, er det meget naturligt, at man ser på det her område.
Så er der blevet nævnt en række andre forhold om den tidligere regerings strafskærpelse tilbage fra tiden lige omkring tiltrædelsen, altså folketingsåret 2001-02.
Hvis man læser forslaget til vedtagelse fra partierne, ser man, at der henvises til, som der står, at der fortsat er et alt for stort spænd mellem de faktisk udmålte straffe og strafferammerne.
Nu skal jeg ikke tage den tidligere regerings lovforslag i forsvar, men jeg vil dog alligevel bare gøre opmærksom på, ikke mindst al den stund jeg selv var ordfører på lovforslaget dengang og rent faktisk stemte for lovforslaget, bare som tilføjelse til det, hr. Karsten Lauritzen sagde, at Socialdemokraterne stemte for.
Det huskede hr. Tom Behnke, og det er jeg meget taknemlig for.
Hvis man læser lovforslaget og særlig punkt 1.2., ser man, at der her meget nøje er angivet under det afsnit, der hedder Hovedtræk af forslagene, hvilke strafskærpelser forslaget tilsigter.
Det kan virke lidt underligt, at jeg står og skal grave i arkiverne for lovforslagene fra den tidligere regering, men jeg synes, det hører med, når den nuværende opposition, som altså fremsatte der her lovforslag, nu siger følgende: at der fortsat er et alt for stort spænd mellem de faktisk udmålte straffe og strafferammerne.
I det lovforslag, man fremsatte dengang, havde man meget specifikt beskrevet, hvad hensigten var med de strafskærpelser, man ville have, og hvordan de skulle indfries.
Det står punkt for punkt i punkt 1.2. i det daværende lovforslag, som altså næsten er 10 år gammelt nu.
Der var det så, at jeg sagde, at under den tidligere regering har Rigsadvokaten flere gange undersøgt, om hensigten med de strafskærpelser, som rent faktisk nu var blevet gennemført i lov nr. L 118 fra folketingsåret 2001-02, er blevet efterlevet.
Konklusionen er: Ja.
Derfor har jeg lidt svært ved at forstå, hvordan det kan være, at man i sådan et forslag til vedtagelse mere eller mindre direkte kritiserer sin egen lov, når den lov er blevet tjekket flere gange af Rigsadvokaten, som har sagt, at her er der altså tale om en lov, der er blevet efterlevet, men alligevel finder man grundlag for at kritisere den.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det, for hvis man havde lyttet til, hvad Rigsadvokaten har sagt om den daværende regerings eget lovforslag, da man selv sad i regering, ville man se, der var en smuk harmoni.
Den lov, man havde vedtaget, havde nogle hensigter, og de hensigter er blevet efterlevet, og det har Rigsadvokaten dokumenteret gang på gang.
Så apropos proportionalitet, bare for at bringe lidt af den ind i debatten om strafskærpelse, synes jeg man skulle starte med at læse sin egen lov og finde ud af, hvad man sagde, og hvad Rigsadvokaten har sagt.
Alt er i den skønneste orden efter den lov, man selv har vedtaget.
Derfor er det bare lidt underligt, at man så skal høre, at der har været tale om, at det ikke helt er sådan.
Jeg synes, at det som sagt er vigtigt, at vi finder, at der er og skal være den rigtige balance mellem strafniveauerne for henholdsvis personfarlig og økonomisk kriminalitet.
Det har Straffelovrådet gentagne gange bekræftet der er, og det skal der også være.
Derfor straffes forbrydelser af personfarlig karakter markant hårdere end økonomisk kriminalitet.
Det synes jeg man bør tage med i de videre overvejelser, nemlig at det, man lovgivningsmæssigt har ønsket, har man fået.
Det har Rigsadvokaten dokumenteret gentagne gange, og det er selvfølgelig også det, regeringen her læner sig op ad.
Hvis der så skal ske ændringer, kan de så ske uden at forrykke balancerne?
Hvis de skal ske, skal de ske på baggrund af grundige overvejelser.