Benny Engelbrecht (S), 2014-03-25:
Vi behandler i dag to beslutningsforslag fra Enhedslisten.
De omhandler begge to den private virksomhed Nets, der gennem en offentlig proces har været sat til salg af deres hidtidige ejerkreds, der består af ca. 200 danske og udenlandske pengeinstitutter.
De to forslag hænger naturligvis sammen, og derfor er det også udmærket, at vi har besluttet at sambehandle dem her i dag – i aften, må det være.
Formålet med B 53 er at sikre, at statens ejerandel og Nationalbankens aktier i Nets ikke blev solgt, før en analyse, som forslagsstillerne har nærmere defineret, var gennemført.
Dette forslag er i sagens natur blevet overhalet af virkeligheden, al den stund at det endelige salg af Nets faldt på plads i går.
Formålet med B 54 er at pålægge regeringen at arbejde for en samfundsmæssig overtagelse af Nets.
Forslagsstillerne ønsker med andre ord en nationalisering af det private selskab Nets, f.eks. ved at anvende grundlovens § 73, stk. 1, om ekspropriation og betaling af fuld erstatning.
Den private virksomhed Nets står herhjemme bl.a. for dankortet, Betalingsservice og NemID og ejer sammen med Post Danmark e-Boks.
Nets har aktiviteter i fem lande: Danmark, Norge, Sverige, Finland og Estland.
Den regulering, der i dag gælder for en række af Nets' forretningsområder, det tilsyn, der føres med Nets, vil jo også gælde i fremtiden, uanset at Nets nu skifter ejer.
Reguleringen retter sig mod virksomheden Nets.
Uanset at der kommer en ny ejerkreds, vil virksomheden altså skulle leve op til at overholde reguleringen af dankortet, betalingstjenestelovens regler om, at betalingskortgebyrer ikke må være urimelige, samt markedsføringsloven og konkurrenceloven.
Finanstilsynet fører tilsyn med Nets i medfør af lov om finansiel virksomhed og lov om betalingstjenester og elektroniske penge.
Tilsynet vedrører hovedsagelig regler om betryggende kontrol og sikringsforanstaltninger på it-området.
Finanstilsynet fører ligeledes tilsyn med, at Betalingsservice drives forsvarligt og drives i overensstemmelse med de regler, der gælder for virksomheder, der udbyder deres betalingstjenester.
Det gælder f.eks. aftaleindgåelse, det gælder gennemførelse af transaktioner.
Finanstilsynet fører også tilsyn med f.eks. godkendelse af ledelsesændringer og opdateringer af selskabsoplysninger i forhold til Erhvervsstyrelsen.
Herudover overvåger Nationalbanken i medfør af nationalbankloven og værdipapirhandelsloven betalings- og afviklingsystemer, som er af væsentlig betydning for betalingsafviklingen i Danmark, herunder bl.a. Nets.
Nationalbanken overvåger således på linje med andre centralbanker, at den nationale betalingsinfrastruktur er sikker og effektiv og lever op til internationale standarder.
Derfor er det selvfølgelig også lidt af en tilsnigelse, at Nationalbanken hidtil har været medejer af Nets, fordi de samtidig har en myndighedsopgave desangående.
Men det har jo, som det er fremført tidligere har ministeren, mere historiske årsager.
Forslag til lov om ændring af lov om finansiel virksomhed m.v., som blev fremsat den 29. januar 2014, og som har været førstebehandlet her i Folketinget, indfører det, at Finanstilsynet fremadrettet vil føre tilsyn med virksomheder, der er væsentlige for den danske betalingsinfrastruktur uanset ejerkredsen.
Det betyder med andre ord, at Finanstilsynet vil kunne føre tilsyn med Nets, selv om Nets sælges til en ikkefinansiel virksomhed.
Dette vurderes at være væsentligt af hensyn til tilliden til, at der er betryggende kontrol- og sikringsforanstaltninger omkring denne betalingsinfrastruktur.
Salget af Nets har givet anledning til bekymring om, hvorvidt aktiviteter, som Nets varetager, f.eks. dankortet, Betalingsservice og NemID, også vil kunne opretholdes fremadrettet.
Nets og Dansk Erhverv indgik i maj 2013 en aftale om dankortet, som bl.a. indebærer, at Nets i løbet af de næste 5 år kan hæve forretningernes betaling fra 50 pct. af driftsomkostningerne til 100 pct. i 2018.
Bankerne har endvidere tilkendegivet, at de under de nuværende vilkår fortsat aktivt vil tilbyde et tidssvarende dankort i aftalens løbetid.
Dankortet er endvidere reguleret ved lovgivning, som fastlægger, hvad Nets må opkræve for forretninger i den fysiske handel.
Samtidig gælder der et forbud mod, at forretninger må opkræve gebyr af forbrugerne ved betaling med dankort i den fysiske handel.
Ved anvendelse af øvrige betalingskort og dankort på internettet følger det af betalingstjenesteloven, at Nets ikke må opkræve urimelige gebyrer.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen fører tilsyn med gebyrreglerne for betalingskort, og som bekendt har man også tidligere skredet ind i forhold til Nets' fastsættelse af disse gebyrer.
Med andre ord fører Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen et aktivt tilsyn.
Nets er endvidere omfattet af konkurrencelovens bestemmelser, hvor der bl.a. gælder et forbud mod at misbruge en dominerende stilling, f.eks. for så vidt angår betalingsservice.
Den regulering, der i dag gælder for en række af Nets' forretningsområder, vil altså stadig finde anvendelse og gælde for de nye ejere af virksomheden.
I forhold til datasikkerhed er der ikke tale om en ny problemstilling.
Der er en række andre udenlandske, herunder amerikanske virksomheder i Danmark, der behandler personfølsomme data, f.eks. TDC, KMD og CSC.
Nets behandler følsomme og fortrolige persondata for sine kunder, altså bankerne, der er de dataansvarlige.
Nets må ikke bruge disse oplysninger til andre formål end det, der er aftalt med de dataansvarlige, altså bankerne.
Finansielle virksomheder videregiver fortrolige oplysninger til Nets, og Nets kan ikke videregive disse oplysninger, fordi tavshedspligten følger oplysningerne.
Nets er forpligtet til at overholde bestemmelserne i persondataloven så vel som anden dansk og europæisk lovgivning.
For så vidt angår beslutningsforslag B 53 er det ikke længere aktuelt, så jeg antager selvsagt, at forslagsstillerne ikke har i sinde at opretholde forslaget.
Skulle det alligevel være tilfældet, skal jeg for god ordens skyld indikere, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det.
For så vidt angår forslag B 54, og det er altså det, der handler om nationalisering af den private virksomhed Nets, kan Socialdemokraterne ikke støtte sådan en tanke.
Jeg synes, at det er værd at notere sig, at Enhedslisten end ikke har antydet en finansiering.
Vi ved fra medierne, at Nets er blevet solgt til en pris af godt 17 mia. kr., og det er næppe forkert at antage, at hvis Nets skulle nationaliseres, ville det koste et formodentlig større beløb end det at indfri en sådan aftale.
Alligevel nøjes forslagsstillerne med at skrive i bemærkningerne, at forslaget selvfølgelig vil koste et stort milliardbeløb, men da der er tale om en investering, vil det ikke øge statens nettogæld.
Det er alligevel en meget frisk måde at anvise finansiering til en investering, synes jeg, og på den måde kunne man jo sådan set godt starte den store Gilberts gavebod, altså en halv storebæltsbro eller en hel metrocityring kunne man jo sådan set bare begynde at bygge uden at anvise nogen form for finansiering, hvis man skulle følge Enhedslistens logik.
Jeg tror nu, at de entreprenører, der i givet fald skulle støbe betonen til en metrocityring eller en halv storebæltsbro, alligevel gerne ville være sikre på, at der kom en eller anden slags penge ind på kontoen den første i måneden, på samme måde som man altså også naturligvis, hvis man skulle nationalisere Nets på den ene eller den anden måde, skulle være i stand til at kunne anvise de penge, som de nuværende ejere så skulle have udbetalt i en klækkelig erstatning.
Nå, men man kan jo sikkert gøre sig kloge tanker om, hvorfor man ikke vil anvise en finansiering.
I hvert fald kan jeg konstatere, at Socialdemokraterne finder, at det er muligt ved lovgivning at styre rammerne for Nets' operationer, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.