Marion Pedersen (V), 2010-10-12:
Først vil jeg gerne takke ministeren for et godt samarbejde og for en god, kort og præcis redegørelse.
Det er desværre ikke så ofte, vi diskuterer Nordisk Råd her i Folketingssalen, men så meget desto bedre er det, at vi så gør det nu, 3 uger før vi skal til session i Reykjavik.
Udarbejdelsen af det kommende budget har været en lakmusprøve, synes jeg, på dette samarbejde og med stor succes, synes jeg, da de ændringer, vi i budgetgruppen ønskede, blev imødekommet.
Det har vi ikke været så vant til i Nordisk Råd, vil jeg sige.
Der har været megen fokus på globaliseringsinitiativet i de forløbne år, og det vil der også blive i de kommende mange år, da det jo er et yderst vigtigt område – ikke bare for Danmark, men for hele Norden.
Her er virkelig et område, hvor vi i fællesskab kan udrette meget mere end hver for sig.
Der er ikke tid til at komme ind på alle de emner, som vi i Nordisk Råd har beskæftiget os med, men jeg vil prøve at komme omkring så mange som muligt på den tid, jeg har til rådighed, og så håber jeg, at mine kollegaer måske dækker nogle af de områder, jeg ikke når.
Under globaliseringshatten har der bl.a. været fokuseret på en grøn erhvervsstrategi, og også klima- og miljødebatten har været stærkt repræsenteret, ved at man forlængede den nordiske klimagruppes mandat.
Den fælles branding af Norden ved Expo 2010 i Shanghai med en klima- og energidag er et andet af de tiltag, jeg hilser velkommen.
Vi er i Norden meget langt fremme på disse områder, og derfor er det meget vigtigt, at vi også kommer ud i verden med det.
På globaliseringsforummet i maj understregede de nordiske statsministre også vigtigheden af to fremadrettede strategier henholdsvis på det nordiske elmarked og i form af nedsættelsen af en taskforce, som skal komme med forslag vedrørende grøn vækst.
Igen er det tiltag, som det virkelig giver mening at gå sammen om som region, fordi det vil give vækst og fremgang i hele Norden. Uddannelse har også været et stærkt punkt i det forgangne år og vil fortsat være et af dem, vi skal fokusere på.
Det er viden og det høje uddannelsesniveau i Norden, der skal skaffe os mad på bordet i fremtiden.
Vi kan ikke konkurrere med østlandene og de asiatiske lande på lave lønninger.
Derfor er det afgørende, at vi får udviklet det, der er mellem ørerne på os alle sammen.
Her er det også vigtigt, at vi ser på den demografiske udvikling, der sker i Norden, og støtter op om yderområderne.
Grænsehindringer har i år som i de forgangne 20 år været et højt prioriteret emne.
Der er i sommer nedsat en ekspertgruppe under Ministerrådet for Arbejdsliv, som det næste halvandet år vil gennemgå området vedrørende social sikring og beskyttelse, og der skal her lægges vægt på, at dér, hvor der er hindringer, som ikke kan fjernes, skal vi sørge for, at der sker en ordentlig oplysning, så man i hvert fald ved, hvad man går ind til, hvis der er en hindring.
Man har heldigvis også ligeledes forlænget grænsehindringsforummets mandat indtil 2013.
Vi har i Nordisk Råd særlig gjort ministeren opmærksom på, at der ofte opstår nye hindringer, når landene implementerer lovgivningen forskelligt, og det er jeg sikker på at Nordisk Ministerråd, nu hvor vi har gentaget det adskillige gange, vil være meget opmærksom på.
Det vil jeg gerne endnu en gang takke ministeren for.
Vi har også fået lovning på, at det bliver lettere at gennemskue regnskabet fremover, hvilket også vil bidrage til, at det bliver lettere for Nordisk Råd at prioritere og eventuelt omlægge budgetterne på en mere fornuftig og gennemskuelig måde.
Vi kan ikke tale Nordisk Råd uden også at komme ind på arktisk samarbejde.
Der sker enormt meget i det arktiske område i disse år, ikke mindst på grund af klimaforandringerne.
Det er en utrolig stor udfordring, som vi bør være meget opmærksom på. Vi skal både forbedre levevilkårene for dem, der bor i området, og støtte dem, når de skal træffe de svære beslutninger, der er, f.eks. i forbindelse med udvinding af diverse råstoffer.
Vi kan selvfølgelig selv gøre meget via Arktisk Råd, men også gennem den internationale skibsorganisation skal vi sammen i Norden presse på for, at vi får nogle ordentlige regler, som gælder for alle.
På økonomi- og finanspolitikområdet har der jo som bekendt været en del udfordringer.
Den krise, der har ramt hele verden, har ramt meget forskelligt i de nordiske lande, og det har vi også haft mange gode debatter om i Nordisk Råd.
Det nordiske projekt om bekæmpelse af international skatteunddragelse, som vi startede i 2006, er fortsat en succes.
Vi har i den anledning høstet ros fra OECD, og vi har nu indgået aftaler med næsten 30 lande, og flere er på vej.
Dermed er de nordiske lande blandt dem, der har indgået flest aftaler.
Jeg synes, det er endnu et vigtigt område, hvor vi står bedst samlet som region.
Pengestærke folk og firmaer skal ikke kunne shoppe fra land til land og lade ubetalte skatteregninger ligge tilbage efter sig.
Det retspolitiske samarbejde udvikles også hele tiden.
Rent praktisk sker det ved et tæt samarbejde om organiseret kriminalitet mellem vores politi- og toldmyndigheder og i en udvidet gruppe i østersøtaskforce, hvor også de baltiske lande og Tyskland og Rusland deltager.
Det sidste, jeg vil komme ind på, er menneskehandel.
Her har Nordisk Ministerråd forstærket det regionale samarbejde i Norden og også med de andre nabolande.
Vi kan nå meget længere, hvis vi står sammen om dette, og jeg er sikker på, at fru Line Barfod vil tage det op under sit indlæg, da det heldigvis er lykkedes os at få hende placeret på formandsposten for BSPC, altså den baltiske forsamlings arbejdsgruppe, som har fokus på netop dette område i år.
Vi kan og skal ikke stiltiende se på, at der foregår handel med mennesker i vores lande, og igen vil sammenhold gøre os stærkere og give os mulighed for at agere samlet.
Afslutningsvis vil jeg sige, at hele ideen med det nordiske samarbejde er, at da vore lande langt hen ad vejen har en fælles historie, ligner hinanden kulturelt og har samme type velfærdssamfund, giver det god mening at arbejde tæt sammen på at give vore befolkninger de bedste betingelser for at stå godt rustet i fremtiden.
Internt i Nordisk Råd bruger vi ofte udtrykket, at det skal give en nordisk merværdi for borgerne.
Det er sådan et lidt fancy udtryk, det kan virke lidt underligt på folk, som ikke arbejder i Nordisk Råd, men alle os, der er i Nordisk Råd, ved nøjagtig, hvad vi hver især mener, når vi bruger det udtryk.
Det arbejde, vi sætter i gang i Nordisk Råd, skal virke, hvis vi fortsat skal regne med, at skatteyderne synes, det er en god idé at bruge penge på det nordiske samarbejde.
Det skal give mening for den enkelte borger i Norden, at vi laver nogle ting sammen, de skal kunne mærke forbedringerne.