runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-27:
Hr. Flemming Damgaard Larsen bemærker, at SF går ind for incitamenter.
Det gør man faktisk i et socialistisk parti.
Det tror vi på.
Det her drejer sig jo om incitamenter.
Kan ordføreren ikke anerkende, at kommunerne i dagens situation er i en stor omstillingsproces, og at cykelstrategier formentlig er noget, der vil ligge stille?
Det her er så et spørgsmål om at give incitamenter, så vi sikrer, at der sker noget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-03-27:
Jeg er helt sikker på, at kommunerne er opmærksomme på, at det, at folk kommer til at motionere, herunder at cykle, er en væsentlig ting for folkesundheden.
Efter at kommunerne efter kommunalreformen i langt højere grad har fået ansvaret for hele sundhedsområdet, er jeg helt overbevist om, at kommunerne også vil indtænke det at fremme cyklismen ude i den enkelte kommune.
Så jeg har altså stor tillid til kommunerne også i den her sag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-27:
I sit første indlæg sagde ordføreren også, at det her ville koste mange milliarder.
Vi ved ikke, præcis hvor meget det vil koste.
Det var specielt hægtet op på fradraget for de første kilometer på cykel, og også hvordan vi skulle kontrollere det.
Men jeg vil sige, at det er en meget almindelig praksis, at mange ydelser går på tro og love, og det skal det her også gøre.
Men man kunne jo lave en forsøgsperiode – det kunne ordføreren jo være åben over for – hvor vi droppede fradragsretten til parkeringspladser, og så kunne vi jo vædde om, om ikke det gik lige op med hinanden, og så var det ikke mange milliarder, vi satsede.
Var det ikke en idé for ordføreren?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-03-27:
Lige meget hvor stort eller hvor lille beløbet er, vil vi i Venstre meget hellere bruge de penge på at lave sikre cykelveje, som jeg var inde på i mit indlæg.
Det er langt mere fornuftigt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-27:
Det er ikke mig, der er ordfører.
Walter Christophersen (DF), 2007-03-27:
Socialistisk Folkeparti vil med dette beslutningsforslag opfordre regeringen til at iværksætte en række initiativer til at fremme cyklismen i Danmark.
Forslaget indebærer bl.a., at der i perioden fra 2008 til 2012 afsættes i alt 250 mio. kr. til en 50 pct. statslig medfinansiering af mindst 25 nye cykelbyer.
Dansk Folkeparti anerkender Odense Kommunes positive tiltag med 10 mio. kr. i støtte fra staten i perioden 1999-2002 for at fremme cyklismen.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der på grund af Odense Kommunes projekt om cyklismen er fremkommet ny viden på området, og at disse erfaringer naturligvis danner grundlag for andre kommuners initiativer på området.
Disse cykelstier er ofte integreret i et kommunalt netværk af cykelstier til glæde for alle cyklister i kommunerne.
Dansk Folkeparti finder derfor, at kommunerne er ganske meget på forkant med udviklingen og fremdeles i samarbejde med Dansk Cyklistforbund, Hjerteforeningen, Skole og Samfund samt Det Økologiske Råd vil udvikle konceptet og hermed fremme cyklismen.
Dansk Folkeparti ønsker således ikke, at staten pålægger kommunerne at udarbejde cykelhandlingsplaner.
Endvidere ønsker Socialistisk Folkeparti, at der fra 2008 afsættes mindst 50 mio. kr. årligt til 50 pct. statslig medfinansiering af kommunale cykelinitiativer.
I forslaget nævnes anlæg og udbygning af cykelstier og sikring af børns cykling til skole m.v. Dansk Folkeparti finder, at sådanne anlægsmæssige tiltag er et kommunalt anliggende.
Det tredje punkt i forslaget handler om at give bedre muligheder for kombineret brug af kollektiv trafik og cyklisme.
Dansk Folkeparti finder dette punkt meget relevant og interessant.
Dansk Folkeparti har forstået, at embedsmænd i Transport- og Energiministeriet for øjeblikket arbejder med en cykelstrategi.
Dansk Folkeparti formoder, at kombineret brug af kollektiv trafik og cyklisme indgår i regeringens kommende cykelstrategi, hvorfor Dansk Folkeparti afventer samme.
Ideen om at indføre et skattemæssigt tilskud til cyklismen kan Dansk Folkeparti ikke støtte.
Ud over at det vil medføre et enormt kontrollerende og administrativt arbejde for staten, finder Dansk Folkeparti, at det er en privat sag at møde op på sit arbejde og forholde sig til valg af transportmiddel.
En revision af færdselsloven for cyklister, en revision af krav til vejafmærkning og et projekt om at give cyklister bedre muligheder for at søge en cykelrute på internettet er der meget fornuft i.
Dansk Folkeparti er derfor langt hen ad vejen enig i forslagets punkter 5, 6 og 7.
Dansk Folkeparti støtter bestemt cyklismen, og dele af forslaget er som sagt meget fornuftige.
Der er ingen tvivl om, at det er sundt at cykle, og at man ved at fremme cyklismen vil øge folkesundheden.
Danmark er dog i forvejen et af de mest cyklende lande, og forholdene for cyklister er gode både med hensyn til trafiksikkerhed og mange cyklister.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte dette beslutningsforslag og afventer regeringens udspil for den kommende strategi for cyklisme i Danmark.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-27:
Jeg bemærkede jo, at ordføreren måske ikke helt overraskende ikke var interesseret i fradragsretten for cykler.
Men det kunne være, at der var nogle veje ved siden af.
I f.eks. Holland og Belgien kører man med eksempler på fradragsting i forbindelse med cykling.
Jeg har tidligere nogle gange nævnt, at vi f.eks. har det på parkeringspladser for biler.
Walter Christophersen (DF), 2007-03-27:
Med hensyn til fradrag for tiltag, der kan påvirke brug af cykel af en eller anden grund – sikkerhedsmæssigt udstyr osv. – mener jeg altså stadig væk, at det er op til den enkelte cyklist.
Men der er andre ting, som Dansk Folkeparti kunne forholde sig til.
Det er det, at infrastrukturen selvfølgelig må forholde sig til cyklisterne, hvorfor der i de store byer og i særdeleshed omkring stationer må være de parkeringsfaciliteter, som cyklisterne med god grund kan påberåbe sig.
For som vi ser det i dag, f.eks. i vores metropol København, står cykler hulter til bulter for at sige det rent ud, og der er meget at følge op på.
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-27:
Jeg skal indledningsvis gøre opmærksom på, at jeg er stedfortræder for vores trafikordfører, Henriette Kjær, der skulle til møde i Jylland og derfor ikke kan være til stede her i aften.
Man får god motion, og samtidig har man friheden til at komme af sted, når det passer en selv.
Derfor er det også vigtigt, at vi i Danmark, hvor vi har så mange cyklister, sørger for, at der er gode forhold for cyklisterne.
Det vil sige, at der er cykelstier, en høj grad af trafiksikkerhed og fokus på børn som cyklister.
SF er her kommet med et forslag, der indeholder rigtig mange gode ideer om, hvordan vi kan fremme cyklismen.
SF foreslår, at der afsættes op til 300 mio. kr. over en 4-årig periode.
Pengene skal bruges til at lave cykelbyer efter samme model, som er brugt i Odense.
Vi Konservative mener, at det må være op til den enkelte kommune at finansiere de cykelstier, som man ønsker, hvis man vil slå sin egen by op på at være cykelvenlig.
Det mener vi er en kommunal opgave.
Vi kan heller ikke lide tanken om de skattemæssige tilskud ved brug af cykel mellem hjem og arbejde.
Der må vi klart melde pas.
SF har en række andre gode ideer, der bestemt er værd at arbejde videre med, bl.a. hvordan færdselsloven kan gøres mere cyklistvenlig.
Jeg vil henvise til, at vi i Færdselssikkerhedskommissionen i dag for helt præcis 1 uge siden lavede en 100-punkts-handlingsplan, hvoraf en del af disse 100 punkter indeholder tiltag med henblik på at gøre cykling mere attraktivt og sikkert i trafikken.
Det er noget, som vi godt vil henlede opmærksomheden på, og vi er helt sikre på, at transportministeren også er opmærksom på det i den kommende strategihandlingsplan, som vi ser meget frem til, og som vi også er sikre på vil vise, at det, vi siger her, de gode ord, vi giver det her forslag med på vejen, ikke er tomme ord.
Vi mener bestemt, at der skal gøres noget for cyk lismen, og det mener vi også vil blive tydeliggjort af den strategihandlingsplan, som transportministeren vil komme med.
Det håber vi meget på, og det ser vi meget frem til.
Men som det ser ud nu, kan vi ikke støtte det forslag, som SF har fremsat.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-03-27:
Venstres ordfører sagde allerede i sit indlæg noget om, at der skal være en vurdering af, hvor store udgifterne ville være, så der er jo egentlig givet en dokumentation for, at der ikke kan sættes direkte tal på økonomien.
Men det er for den sags skyld ikke det, det handler om, for Dansk Folkeparti har formodentlig den samme holdning som Socialdemokraterne og sikkert også andre partier i Folketinget, nemlig at der skal være en lige, fri og optimal behandling af alle sygdomme.
Det vil sige, at det afhænger af finansloven, om økonomien skal sættes sammen på den ene eller den anden måde, og det tror jeg i øvrigt jeg problematiserede en anelse fra min plads i et spørgsmål til Venstres ordfører.
Martin Lidegaard (RV), 2007-03-27:
Mange tak, og tak til ordførerne fra Dansk Folkeparti og De Konservative for at give mig lov til at sprænge rækken, men jeg skal nå et tog.
Det bliver forhåbentlig ikke nødvendigt efter næste valg overhovedet at lave den slags aftaler, men nu tager vi den herfra.
Tak til SF for et fremragende forslag.
Jeg skal ikke kunne vurdere, om SF har kigget i De Radikales cykeludspil, men der er i hvert fald meget, vi kan genkende.
Der er jo ingen tvivl om, at det er en fremragende idé og en fremragende forretning – også samfundsøkonomisk – at investere i det her.
Jeg tror, det er nordmændene, der har regnet ud, at der simpelt hen ikke eksisterer nogen bedre måde at anvende afkastet af deres mange oliepenge på end at investere i cykeltrafik og cykelstier, fordi det både giver bonus på trafikken, på miljøet og på sundheden.
Derfor afventer vi også i meget stor spænding regeringens cykeludspil.
Ministeren har jo nu virkelig stemt vores humør til det store.
Vi forstår, at der vil blive afsat 100 mio. kr. til de stats lige cykelstier og forhåbentlig endnu større beløb til at medfinansiere initiativer ude i kommunerne ud over alle de andre initiativer.
Vi glæder os til at se det.
Jeg vil selvfølgelig ikke kommentere det, før jeg har hørt det, men kun sige, at selv om det selvfølgelig er kommunerne, byerne, der har hovedansvaret for at lave de her cykelplaner, så tror jeg, det er en god idé at give dem lidt tilskud til at hjælpe med til at få det her på skinner, når man skal foretage investeringerne, og så kan det godt begynde at køre af sig selv, fordi man får alle gevinsterne hjem på kommunalt plan.
Med hensyn til SF’s konkrete forslag har vi det fint med de fleste af dem.
Man kan diskutere, hvor store beløb der skal sættes af til det her, da det primært er en kommunal opgave.
Så jeg vil ikke på forhånd binde mig til at afsætte det beløb, som SF har afsat, men vi vil gerne være med til at lave en statslig pulje af en eller anden størrelse.
Der må være mere direkte og lettere måder at fremme cyklismen på, f.eks. simpelt hen ved at gøre det, som mange altså har gjort med stor glæde, nemlig lave bedre cykelstier, grønne bølger, og så – og det er nok så vigtigt – kommunikationskampagner.
Noget af det, vi også ser meget frem til i den statslige cykelstrategi, der kommer her, er, om der er nogle penge til Dansk Cyklistforbund eller andre, der på landsplan forsøger at koordinere de initiativer, der er, og videregive de gode erfaringer.
Så vi går positivt ind i udvalgsbehandlingen, men synes altså, der er et par knaster, før vi vil kunne stemme for det endelige forslag, og glæder os meget til at se regeringens strategi.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-03-27:
Vedrørende de øgede krav til den kommunale og regionale revisions sagkundskab og uafhængighed mener Socialdemokraterne, at det er et ganske fornuftigt forslag, der vil sikre en god adskillelse mellem den offentlige forvaltning og en uafhængig og særlig revision.
Denne del af lovforslaget støtter vi helt sikkert.
Derudover har vi vedrørende ophævelsen af den særlige revisionsordning i Københavns Kommune jo også noteret os, at forslaget efter ønske fra Københavns Kommune selv afskaffer den her særlige revisionsordning i Københavns Kommune, hvor revisionen er varetaget af kommunens Revisionsdirektorat.
Men jeg kan rolig sige, at Socialdemokraterne også støtter den her del af lovforslaget.
Vedrørende offentliggørelse af vederlag er det jo sådan, at lovforslaget siger, at alle offentlige vederlag fremover skal offentliggøres.
Der er det sådan, at man fra Københavns Kommunes side er kommet med et forslag, som Socialdemokraterne meget gerne vil støtte i det videre udvalgsarbejde, om, at hvis en enig kommunalbestyrelse, et enigt flertal i kommunalbestyrelsen, foreslår, at de vederlag, som en borgmester – der altså får fuld løn – modtager, skal tilfalde kommunen, så skal dette selvfølgelig også være muligt.
Vi mener, at det må være i tråd med det kommunale selvstyre, at man selv beslutter krav om øget åbenhed og også fritagelse for mistanker og myter om f.eks. pamperi og om, hvilke lønninger borgmestre egentlig modtager.
Vi synes, det er lidt overraskende, at udvalget og regeringen ikke støtter det her forslag, og det vil vi forfølge i udvalgsarbejdet og eventuelt stille et ændringsforslag i den forbindelse.
Vedrørende spørgsmålet om de privates udfordringsret, som ophæves med den her lovgivning, synes vi – som jeg også allerede har været inde på – at det er en ren tilståelsessag fra regeringens side; et eksempel på, at det ville være klogt, hvis regeringen en gang imellem lyttede til oppositionen.
Der står faktisk direkte i be mærkningerne til lovforslaget, at uanset at udfordringsretten har været med til at sætte det offentlig-private samarbejde på dagsordenen i kommunerne og regionerne, har det vist sig, at denne metode ikke er særlig brugbar.
Det er også tankevækkende, at flere høringssvar fra både HTS og Dansk Industri siger, at reglerne jo ikke har fungeret efter hensigten, fordi det er et dårligt udgangspunkt for et samarbejde, fordi det er uigennemsigtigt, fordi det giver en dårlig kunderelation, og fordi metoden ikke er særlig brugbar.
Der havde det jo været rart, hvis man kunne have undgået en masse arbejde i Folketinget med først at indføre reglen og derefter afskaffe den igen, ved at man fra regeringens side for en gangs skyld havde lyttet til oppositionen.
Vi støtter ligeledes de nye regler vedrørende beskyttelse af de historiske byvåben og -segl imod kommercialisering.
Som sagt er der masser af ganske fornuftige tiltag i den her lovgivning, så jeg kan rolig sige i dag, at vi støtter den.
Henrik Brodersen (DF), 2007-03-27:
Jeg skal starte med at sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget fra indenrigsministeren.
L 168 er en naturlig opfølgning af hele kommunalreformen: ændring af lov om kommunernes styrelse, lov om regioner og om nedlæggelse af amtskommunerne, Hovedstadens Udviklingsråd og Hovedstadens Sygehusfællesskab m.m.
Lovforslaget omhandler bl.a. den kommunale og regionale revision, der som noget nyt skal varetages af en statsautoriseret eller en registreret revisor.
Det må alt andet lige give en sikkerhed for faglig uafhængighed parterne imellem.
Og at loven først træder i kraft i år 2012, skulle give kommunernes revision en rimelig tid til at omstille sig til de nye tider, dog med den særlige ordning, der gælder for Københavns Kommune, som træder i kraft i 2008.
Lovforslaget indeholder endvidere krav om offentliggørelse af vederlag m.m.
Det har Dansk Folkeparti det helt fint med i åbenhedens tegn.
Og man kan sige, at med størrelsen på de honorarer, der bliver givet for det kommunale arbejde, er der sikkert ikke nogen, der har noget imod den offentliggørelse.
Dette sker også med ikrafttrædelse i 2008.
Sidst, men ikke mindst, er der ønsket om at kunne registrere gamle byvåben og -segl, således at de kun bruges af de relevante parter og med den historiske indgangsvinkel, som de måtte have.
Alt i alt er det et lille, praktisk lovforslag, som Dansk Folkeparti støtter.
Kamal Qureshi (SF), 2007-03-27:
Da SF’s ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kunne være her på dette tidspunkt, skal jeg på vegne af SF sige, at vi støtter forslaget.
Tilsvarende gælder for De Radikales ordfører og Enhedslistens ordfører, som heller ikke kunne være her; de støtter også forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-27:
Jeg tror, vi er kommet til at bytte lidt rundt på rækkefølgen, men det er o.k.
Charlotte Fischer (RV), 2007-03-27:
Man kan heller ikke tage til Norge og få dansk offentligt tilskud, uden at der har været en dansk speciallægehenvisning ind over.
Det er jo bare for at sige, at den speciallæge er nøglen til det hele, og derfor er det så utrolig vigtigt at sikre, at den speciallæge ikke har andre interesser end lige præcis patienten og de lægefaglige hensyn, når man ordinerer det her høreapparat.
Så vil jeg godt spørge Venstres ordfører.
Fru Birgitte Josefsen sagde, at det vil forringe udbuddet af høreapparater til patienten.
Det er jeg fuldstændig med på.
Men selvfølgelig vil der opstå et marked, og derfor vil det da ikke forringe patientens muligheder.
Birgitte Josefsen (V), 2007-03-27:
For at starte ved det første er jeg ganske bevidst om, at jeg ikke kan tage mit offentlige tilskud med til Norge, men jeg kan faktisk få et meget billigt høreapparat.
Og vi ønsker faktisk, at patienten/borgeren har så bredt et udbud som overhovedet muligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-03-27:
Jeg skal lige starte med at gøre opmærksom på, at jeg i virkeligheden står her som ordfører for hr. René Skau Björnsson, der ikke kunne være her i salen.
Socialdemokraterne mener, at det er vigtigt at sikre de praktiserende speciallægers faglige uafhængighed i forbindelse med henvisning til private klinikker.
Vi er helt enige i, at det skal være et grundlæggende princip i det danske sundhedsvæsen, at der ikke er økonomiske interesser mellem læge og patient, og at princippet er afgørende for tilliden mellem læge og patient samt en sikkerhed for, at det kun er det faglige, der lægges til grund for den lægelige vurdering.
Det er et princip, som også gælder inden for andre dele af sundhedsvæsenet.
Derudover er det et bærende princip i den offentlige forvaltning, som det f.eks. er fastslået i forvaltningsloven.
I et retssamfund er det afgørende, at der er uafhængighed mellem myndighedspersonen og borgeren.
Og denne uafhængighed bør selvfølgelig også gælde inden for speciallægeområdet.
Som forslagsstillerne skriver i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er der dog ikke særlig stor klarhed på det her område.
Et andet kardinalpunkt for Socialdemokraterne er således også at sikre, at der er læger nok til at behandle de patienter, som kommer i det danske sundhedsvæsen med deres problemer.
Derfor ser vi frem til, at der i udvalgsbehandlingen bliver mere klarhed over omfanget af de her problemer samt den generelle retsstilling på området.
Under udvalgsarbejdet vil vi gerne have belyst, hvorvidt der gennem overenskomsterne på området kan opnås de nødvendige forbedringer.
Den nuværende situation med stor mangel på speciallæger gør det nemlig ikke lettere at finde den optimale løsning for området.
Derfor er vi Socialdemokrater umiddelbart positivt indstillet over for intentionerne i forslaget.
Men vi er p.t. meget skeptiske over for konsekvenserne af forslaget, både de tilsigtede og de utilsigtede, f.eks. at sådanne regler, som er lagt frem i det her beslutningsforslag, formentlig rimelig let ville kunne omgås.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, som det ser ud her i dag, men vi vil gerne følge det op og stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet og se, om man kan kvalitetssikre området på anden vis.
Charlotte Fischer (RV), 2007-03-27:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Dansk Folkeparti også har øje for den her problemstilling, om end det ikke så meget er ud fra det principielle som ud fra det meget konkrete, som handler om hele høreområdet.
Jeg får jo de samme henvendelser om problemer, som Dansk Folkepartis ordfører givetvis også får.
Det, jeg spørger mig selv om, er: Kan man finde ud af – for det har jeg også tænkt på – at man efter et stykke tid laver en undersøgelse for at finde ud af, hvordan den her informations- og underskriftsordning osv. virker?
Det tror jeg kan være lidt svært, og i hvert fald kan man sige, at hvis den udvikling fortsætter med, at et større og større antal af privatklinikkerne er ejet af praktiserende ørelæger, har vi vel ikke løst problemet?
Hvad mener fru Birthe Skaarup om det?
Birthe Skaarup (DF), 2007-03-27:
Det har vi jo ikke.
Der er også mange øreklinikker, hvor man ikke absolut sidder og er praktiserende ørelæge.
Og de skal jo også have smør på brødet, synes jeg.
Men det drejer sig bare om den nepotisme, som jeg synes kommer til udtryk i mange tilfælde.
Og det er det, som jeg synes vi på en eller anden måde skal gribe fat i.
Og så er der også det, at ørelæger kan tildeles en advarsel og en bod.
Hvor mange gange er det gjort?
Det er jo nogle af de spørgsmål, vi kunne prøve at tage op i udvalgsbehandlingen, for jeg tror nok, at vi går efter samme mål, og jeg kunne da også forestille mig, at man også fra andre partiers side gerne ser, at vi får lidt mere fast grund under fødderne på det her område.
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-27:
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg er ordfører som stedfortræder for Helle Sjelle, der ikke kunne være til stede her ved sagens behandling.
For os Konservative er det meget vigtigt, at den enkelte borger trygt kan opsøge sin læge og få stillet den relevante diagnose og blive henvist til den rette klinik, uden at patienten samtidig skal bekymre sig om, hvorvidt vedkommende har økonomiske interesser i at henvise til diverse private klinikker eller hospitaler.
Den enkelte borger har med andre ord krav på en tillidsfuld og tryg oplevelse i sit møde med sundhedsvæsenet.
Det gælder på høreapparatsområdet som på alle andre områder.
Vi Konservative kan ikke bakke op om det her forslag, som er et forbud.
Regeringen har sørget for, at en ørelæge i henhold til overenskomsten for specialhjælp skal oplyse patienten om muligheden for frit valg med tilskud af høreapparatleverandør i enten det offentlige eller det private.
Hvis en ørelæge derfor optræder som privatleverandør eller på anden måde har en økonomisk forbindelse til leverandøren, skal vedkommende oplyse patienten om det, når henvisningen udfærdiges.
Dertil kommer, at diverse aftaler med leverandører eller andre økonomiske forbindelser med leverandører endvidere skal fremgå af opslag eller pjecer i venteværelset.
Samtidig foreskriver reglerne på området, at patienten hos ørelægen skal skrive under på at have modtaget fuld oplysning om valgmuligheder og om ørelægens eventuelle relationer til en leverandør.
Ønsker patienten ikke at afgive en sådan erklæring, skal ørelægen anføre det i patientens journal.
Men hvis ørelægen ikke kan fremlægge dokumentation for, at oplysningspligten er opfyldt, kan ørelægen risikere en advarsel eller, som det er sagt tidligere, en bod i henhold til sygesikringsoverenskomsten.
På den måde har regeringen sikret, at patienten har mulighed for at foretage et ordentlig informeret valg baseret på gennemsigtighed, så man kan afgøre, om man har tillid til den enkelte læges henvisning.
Alt i alt mener vi Konservative altså, at den enkelte borger skal føle sig tryg og sikker, når ørelægen henviser til en klinik.
For os Konservative
går vejen til patientens tryghed ikke omkring et forbud, men opnås bedst gennem åbenhed og gennemsigtighed, og på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget, som det foreligger.
Birthe Skaarup (DF), 2007-03-27:
Nu har jeg siddet og kigget på det forslag til vedtagelse, som hr. Bjørn Medom Nielsen er medforslagsstiller på.
Her er der nævnt en række områder, men mange af områderne er jo sådan set allerede implementerede, og jeg kunne godt tænke mig at spørge: Når man fremsætter sådan et forslag til vedtagelse, er der så noget økonomi bag?
Hvad vil det koste ud over det, der allerede er sat i gang?