runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Rademacher (S), 2011-05-31:
Statsministeren stod lige og fik sig en sludder hernede bagved.
Jeg kan sige, at efter at have sunget i kirkekor i 7 år kan jeg bare konstatere, at De Konservatives løfter om skattelettelser er lige så sikre som amen i kirken.
Og jeg vil gerne takke for den ærlighed, som De Konservative kommer med, for dagen efter at VKO nærmest slagtede efterlønnen, meldte den konservative finansordfører, hr. Mike Legarth, ud, at man vil forgylde de rige i Whiskybæltet med flere skattelettelser.
Det sker, mens f.eks. min mor, som har været hårdtarbejdende i adskillige år i hjemmeplejen og har ondt i skulderen, nu skal blive flere år på arbejdsmarkedet.
Mener den konservative ordfører, det er fair, at man, samtidig med at man beder min mor og andre om at blive flere år på arbejdsmarkedet, bare melder ud, at man vil forgylde de rige i Whiskybæltet med endnu flere skattelettelser?
Er det fair?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne først positivt kvittere De Radikale for at være med i tilbagetrækningsreformen.
Jeg synes, det har været nogle fine forhandlinger, og vi er rigtig glade for det resultat, der ligger.
Nu kan jeg så også forstå, når man følger med i medierne, at for en radikal vælger, som sidder ude i landet, er det politikken, der ligesom gælder frem for alt, og at det er politikken, der altid sættes først.
Jeg vil bare høre, om fru Margrethe Vestager kan bekræfte, at hvis man sidder som radikal ude i landet og gerne vil have gennemført radikal politik – kerneradikal politik: reform af efterlønnen, som vi jo ved at De Radikale har kæmpet hårdt for, fremrykning af tilbagetrækningsalderen, dagpengereform, skattelettelser på arbejde, som vi hørte i går, osv. – skal man ikke stemme på Det Radikale Venstre, for så skal man sådan set hellere stemme på De Konservative, Venstre eller sågar Dansk Folkeparti, altså nogle af de andre partier, der står bag tilbagetrækningsaftalen, for fru Margrethe Vestager vil jo kæmpe for, at fru Helle Thorning-Schmidt bliver statsminister, kan jeg forstå, og hun vil ikke gennemføre radikal politik.
Hun siger jo helt klart, at hun nægter at gennemføre radikal politik.
Så hvis man gerne vil have gennemført radikal politik i det her land, skal man altså ikke stemme på Det Radikale Venstre, eller hvad?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Hr. Jonas Dahl ved lige så godt som alle os andre, at der i de kommende år kommer en eksplosion i sundhedsudgifterne i det her land.
Vi kommer altså ikke uden om at tage stilling til, hvordan vi vil forholde os til de her stigende sundhedsudgifter.
Sådan er det.
Der er tre ting, vi kan gøre.
Vi kan vælge at hæve skatterne massivt; det ønsker vi Konservative ikke.
Noget andet, vi kan gøre, er at begynde at skære i velfærden alle mulige andre steder, og det ønsker vi sådan set heller ikke.
Det tredje, man kan gøre, er at spørge, om man på en eller anden måde – på en hensigtsmæssig måde, for jeg er fuldstændig enig i, at det jo skal gøres klogt – kan mindske presset på sundhedssektoren, så man sikrede, at der var et mere hensigtsmæssigt træk på de offentlige ydelser.
Det er bare den debat, vi godt kunne tænke os.
Vi har ikke peget på, hvor der så skal være brugerbetaling.
Vi har sagt, at vi kan kigge til Norge og Sverige, for de har eksempelvis indført, at det koster 75 kr. at gå til lægen.
Vi har også sagt, at vi mener, det er hensigtsmæssigt, hvis man indfører brugerbetaling, at der skal være et loft, så vi ikke rammer de udsatte i vores samfund.
Man kunne f.eks. sige, at ingen skulle betale over 500 kr. om året for at gå til en læge.
Det er bare et eksempel.
Det, vi ønsker, er at få nedsat en kommission, der kunne komme med nogle forslag til os politikere, og så kunne vi jo tage en fordomsfri drøftelse af det.
Det kunne vi bare godt tænke os.
Jonas Dahl (SF), 2011-05-31:
Det er da fuldstændig grotesk at høre, at ordføreren sammenligner det at gå til læge med at køre over Storebælt eller gå til undervisning på en aftenskole.
Der er dog en verden til forskel på, om man er alvorligt syg og har behov for lægebehandling, eller om man vælger frivilligt at køre en tur over Storebælt eller gå til et kursus på aftenskolen.
Det er da fuldstændig ude af proportioner, at man på den måde kan sammenligne de tre ting.
Men jeg vil gerne høre, om ikke ordføreren vil svare på, om De Konservative også synes, at der skal være brugerbetaling, når man går ind ad døren på sygehuset, altså når man skal behandles på sygehuset, eller at man, når man bliver hentet af ambulancen, måske også skal have dankortet med.
Er det den konservative tilgang til det?
Nu var det jo brugerbetalingen på fertilitetsbehandlingen og brugerbetalingen på lægebesøg, som De Konservative har været ude med.
Hvad er næste skridt?
Er det brugerbetaling, når vi kommer ind på sygehuset, eller brugerbetaling, når lægeambulancen kommer og henter den tilskadekomne?
Er det dér, man fra De Konservatives side også vil indføre brugerbetaling?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg synes i det hele taget, det er ret besynderligt, at når man taler om brugerbetaling, træder venstrefløjen sådan lige et skridt tilbage og siger, at det, uha, er noget skrækkeligt noget, som om det er et eller andet nyt fænomen, der er kommet væltende ind i det danske samfund.
Mig bekendt betaler vi alle sammen for at køre over Storebælt, man betaler for at gå på aftenskole, og vi betaler også alle sammen, når vi går til tandlægen.
Jeg kan også forstå, at Socialdemokraterne og SF vil have sådan en betalingsring, så man skal betale, når man kører ind i København.
Altså, det er da også brugerbetaling.
Men når det handler om brugerbetaling i sundhedssektoren, står venstrefløjen fuldstændig af.
Altså, vi har det godt nok i dag, men det nægter man at se i øjnene, selv om det godt kan være, at vi betaler for det der med at gå til tandlæge.
Vi vil gerne have en åben debat om brugerbetaling, også om den, vi har i dag.
Er den indrettet hensigtsmæssigt?
Er det rimeligt, at nogle får nogle rigtig høje tandlægeregninger, mens det er gratis at gå til læge?
Kunne man gøre det på en anden måde?
Der har vi i al stilfærdighed foreslået, at man kunne nedsætte en kommission, der kunne komme med nogle anbefalinger til, hvordan man egentlig kunne indrette den brugerbetaling, som vi jo allerede har her i Danmark, på en måske lidt mere hensigtsmæssig måde.
Og der har vi sagt, at man jo kunne overveje at gøre, som man gør i Norge og Sverige, hvor man betaler, tror jeg, 75 kr. for et lægebesøg, og det har altså betydet, at presset på de praktiserende læger i Norge og Sverige er mindsket.
Så det er et helt åbent forslag fra vores side, som vi da håber at man vil arbejde med på.
Jonas Dahl (SF), 2011-05-31:
Jeg vil godt vende lidt tilbage til sundhedsvæsenet.
Det er blot i parentes bemærket
lidt grotesk, at man i en situation, hvor man også havde en tidligere familieminister, som sagde, at nu skulle vi bare have så mange børn som overhovedet muligt, at der sådan set ikke kunne blive børn nok, så indførte brugerbetaling på fertilitetsbehandlingen, som desværre for små 10 pct. af den danske befolkning er nødvendig for overhovedet at få et barn.
Den anden del af det er jo så, at den konservative partiformand nu har været ude at snakke om, at der også skal være brugerbetaling på lægebesøg.
Jeg vil bare gerne høre: Hvor stopper den konservative brugerbetaling inden for sundhedsområdet?
Har De Konservative ambitioner om, at man også skal betale, når man gå ind ad døren på et sygehus?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jamen jeg har jo sådan set lige sagt, hvad der er vores politik, hvad det er, vi reelt er optaget af, også i forbindelse med skatter.
Det, vi er optaget af, når det handler om skatter, er, at det skal kunne betale sig at gå på arbejde.
Det skal kunne betale sig at gå fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse.
Det er vi meget optaget af i Det Konservative Folkeparti.
Vi synes, at det er meget underligt, når man går ud og siger, at man vil finansiere sin »En Fair Løsning« – nej, det er så ikke Enhedslisten, der er med i den plan – med, at alle skal arbejde 1 time mere om ugen, og samtidig vil man så øge topskatterne og gøre det mindre attraktivt for folk at yde en ekstra indsats.
Det hænger simpelt hen ikke sammen ifølge vores logik.
Vi synes, at man skal belønne de flittige, stræbsomme, dygtige danskere, som yder en massiv indsats på arbejdsmarkedet hver eneste uge.
Så er vi også optaget af, at virksomhederne skal finde det interessant, at det skal være attraktivt at drive virksomhed her i Danmark.
Og det tror vi er helt afgørende for fremtiden.
For hvis det ikke er interessant for dem, hvis de ikke kan tjene penge på det, ja, så flytter de deres virksomhed til udlandet.
Så nemt er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
Jeg stiller et spørgsmål til De Konservatives egen politik, ikke til alle mulige andres politik, men til De Konservatives politik.
Jeg spurgte meget konkret: Hvor store skattelettelser skulle der gives her og nu, hvis De Konservative havde 90 mandater?
Hvis nu De Konservative havde 90 mandater nu og her og kunne bestemme skattepolitikken i Danmark, hvor store skattelettelser skulle der så gives, hvem skulle have de skattelettelser, og hvordan skulle de betales?
Jeg går altså ud fra, at De Konservative har en selvstændig politik, og at man er villig til at lægge den frem.
Ellers kunne man jo måske lægge sig ind under Venstre – det ved jeg ikke, det skal jeg ikke blande mig i.
Kim Mortensen (S), 2011-05-31:
Vi må jo så konstatere, at det konservative svar er det samme, som det har været de sidste 9 år, at det er mere af det samme, det er flere skattelettelser, på trods af at vi kan se, at medicinen ikke virker.
De Konservatives svar er så at øge arbejdsudbuddet ved at lave en tilbagetrækningsreform, der hindrer, at man kan komme på efterløn efter en lang karriere på arbejdsmarkedet.
Jeg lagde mærke til, at den konservative ordfører før beklagede, at hun ikke havde alle tabellerne med derop, men i den rapport, der er kommet i dag, fra Det Økonomiske Råd, kan vi se på side 289 i tabel nummer 4, at på 5 år øger reformen arbejdsløsheden med 20.000 – den øger arbejdsløsheden med 20.000 de første 5 år.
Vi har en situation, hvor vi i den anden ende af aldersskalaen ser en masse unge mennesker, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, der ikke kan få et job efter deres uddannelse, der ikke kan få en praktikplads.
Samtidig står den konservative ordfører og siger: Nu skal vi øge arbejdsudbuddet og hvorfor?
Det står i den samme rapport.
Det er, fordi arbejdsudbuddet, der øges, trykker lønnen alene med 2 pct. med den her reform.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg blev helt i tvivl om, hvorvidt jeg skulle være ked af, at der rent faktisk er nogen, der siger, at opsvinget har bidt sig fast, at det går godt for danske virksomheder.
Det synes jeg er rigtig godt og positivt, og det tror jeg faktisk også er det, som mange af os oplever, når vi er rundt at tale med virksomheder her i landet.
Ordrerne begynder at tikke lidt mere ind, det går lidt bedre, man føler sig lidt mere tryg, og det oplever medarbejderne selvfølgelig også.
Det mener jeg da at vi alle sammen har grund til at glæde os over.
Vi skal selvfølgelig bare understøtte det opsving.
Hvordan gør vi så det?
Ja, det gør vi ved at sikre, at vi har en sund økonomi i det her land, at der er balance i de offentlige finanser.
Det er det, vi lige har leveret med vores 2020-plan, og det sikrer altså, at vi kan holde ro i økonomien og sikre, at renten ikke stiger.
Som noget andet er vi nødt til at sikre, at virksomhederne har mandskab nok.
Altså, hvis de skal vækste, skal der være nogle, de kan ansætte, og derfor er vi nødt til at se på, hvordan vi kan øge arbejdsudbuddet.
Derfor må jeg bare sige, at det næsten er tragisk, at Socialdemokraterne i den grad siger nej, nej, nej til reformer og intet bud har på, hvordan vi kan øge arbejdsudbuddet i det her land.
Det bliver en kæmpe bremse for væksten, når man vågner op i 2015 og finder ud af, at hov, man sagde nej til alt, hvad de andre foreslog, nu sidder man i saksen, nu har man ikke den arbejdskraft, man har brug for til at sikre væksten i det her land.
For det tredje bliver man bare nødt til at vågne op og forstå, at man ikke kan blive ved med at tro, at man kan leve i en osteklokke og ikke have internationale konkurrencedygtige rammevilkår.
Kim Mortensen (S), 2011-05-31:
Man kan jo høre på den konservative ordfører, at det er de positive toner, der slås an.
Det startede jo i morges i Jyllands-Posten, hvor vi kunne læse, at Finansministeriet ser lysere tider komme.
Og nedenunder: Opsvinget vil bide sig fast.
Ja, man kan næsten høre den konservative grundtone fra 1980’erne med Poul Schlüter: Opsvinget vil bide sig fast, opsvinget er lige om hjørnet.
Man kan næsten høre Poul Schlüter læne sig tilbage og sige: Nu må vi have skattelettelser.
Det var dengang i 1980'erne, hvor ungdomsarbejdsløsheden eksploderede.
Vi hørte lige før den konservative ordfører rose situationen i Sverige, hvor vi kan konstatere at ungdomsarbejdsløsheden nu er markant over 20 pct.
De her positive toner varede lige til kl. 9.03 i morges, hvor økonomerne så måtte sige: Det ser overraskende dystert ud, opsvinget vakler nu, faldende privatforbrug.
Er det mere af den her medicin, er det flere skattelettelser, der efter den konservative ordførers mening skal redde Danmark?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg kan godt høre, at Det Radikale Venstre gerne vil af med skattestoppet.
Sådan må jeg i hvert fald forstå det.
Det skal så være boligskatterne, der skal hæves.
Det ønsker vi ikke.
Jeg kunne så høre i går – hvis man skal lykønske her, så tillykke med den nye 2020-plan – at De Radikale ønsker at sænke topskatterne osv., så i bund og grund virker det, som om vi er ret enige om skattepolitikken.
Der er fundet en finansiering frem til 2020, og jeg er helt sikker på, at der også vil blive fundet en finansiering derefter, for vi synes, det er en rigtig god ting, at der er et skattestop.
Og skal skatterne bevæge sig i det her land, så ønsker vi at sænke skatterne og ikke at hæve dem.
Og vi ønsker ikke at røre ved boligskatterne.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-31:
Jeg synes, det er befriende klar tale af fru Carina Christensen.
Hvis man tager vismandsrapporten fra i dag og ser på side 10, så fremgår det klart, at nominalprincippet – altså det her med at fastlåse ejendomsværdiskatten og de forskellige afgifter i kroner og øre – forværrer holdbarheden med 1¼ pct.
Det er det, vismændene kalder en systematisk forværring af de offentlige finanser, hvis skattestoppets nominalprincip antages opretholdt i al fremtid, sådan som fru Carina Christensen lige har gjort.
Det giver altså en forværring af den offentlige saldo med 25 mia. kr.
Den efterlønsreform, vi lige har lavet i fællesskab, giver en forbedring på 10 mia. kr.
Det er to en halv gange det beløb
Jeg synes, Det Konservative Folkeparti skylder i dag at redegøre for, hvor man skal holde for for at finansiere skattestoppet efter 2020, eller som minimum insistere på, at regeringen fremover indlægger det i sin fremskrivning, så vi kan se den markante forværring af dansk økonomi, den massive gældsopbygning, der vil komme, når man år efter år skal finansiere 25 mia. kr. for at få råd til det skattestop, man i dag har sagt at man vil holde fast i.
Jeg ønsker held og lykke med forehavendet, men må bare sige, at det i sandhed er en bombe under dansk økonomi.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Vi er rigtig glade for skattestoppet.
Vi synes, det er en helt fantastisk ting.
Det er rigtigt, at vi har fundet finansieringen frem til 2020, og jeg er sikker på, at det også vil lykkes os at finde en finansiering derefter.
Jeg kan godt høre, hvad Det Radikale Venstre fisker efter.
De vil jo så gerne have, at der er nogle, der hopper med på det med boligskatterne.
Der kan jeg bare sige, at Det Konservative Folkeparti går ikke med til at hæve boligskatterne.
Det Radikale Venstre må prøve andre steder, for vi går ikke med til det.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-31:
Jeg vil gerne starte med at lykønske fru Carina Christensen med en rekord.
25 mia. kr. hvert eneste år brændte fru Carina Christensen af i sit svar til fru Margrethe Vestager.
Det er jo vildt.
Virkeligheden er jo, at hvis man kigger i regeringens egen 2020-plan, finansierer man skattestoppet indtil 2020, og herefter er det der ikke længere.
Det er ikke indlagt i de økonomiske fremskrivninger.
Man regner ikke med det.
Derfor vil jeg håbe, at man fra konservativ side vil erkende, at det, der vil være en bombe under økonomien, er, hvis fru Carina Christensen holder fast i, at Det Konservative Folkeparti vil bevare skattestoppet på ubestemt tid og bare ukritisk videreføre det efter 2020.
Og hvis fru Carina Christensen så ville have ulejlighed med lige at forklare, hvor de 25 mia. kr. skal komme fra, ville det være rigtig fint.
Men kan vi under alle omstændigheder få et klart svar: Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at skattestoppet skal videreføres efter 2020?
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-31:
Jeg vil godt bide mig fast i spørgsmålet om vækst, som nu er et nok så væsentligt tema.
Det føles jo ganske underligt at stå i en situation, hvor både ordføreren og Finansministeriet og andre får det til at lyde, som om det er lyse tider, vi går i møde, samtidig med at vi altså kan konstatere, at der er en recession, der har bidt sig fast i det danske samfund.
Vi er bestemt også optaget af, at der skal være nogle gode vilkår i Danmark, hvad angår arbejdspladser.
Men vil ordføreren i det mindste ikke anerkende, at en meget vigtig forudsætning for, at folk kan komme i beskæftigelse, rent faktisk er, at de har en uddannelse, der passer til de behov, som erhvervslivet har?
Lad mig blot nævne et ganske lille eksempel, som jeg går ud fra at ordføreren også har lagt mærke til, nemlig at Carl Holst, regionsrådsformanden for Region Syddanmark – det er det område, ordføreren kommer fra – i dag har påpeget over for medlemmerne og dermed bl.a. også ordføreren, at man om 10 år kommer til at mangle 25.000 uddannede personer i Region Syddanmark.
Altså kommer 25.000 lavtuddannede til at mangle uddannelse.
Er det ikke et problem, og er det ikke også et sted at investere?
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Jeg forstår ikke, at ordføreren er så tøsefornærmet og starter sådan en lavine af hidsigheder, der skal strømme ud over Folketingssalen.
Altså, jeg giver sådan set bare ordføreren en chance for at forklare noget mere om et forslag, som man er kommet med, nemlig det med at skulle sænke topskatteprocenten med 6,5 pct. – ingen kan betale mere end 50 pct. – og så kommer der alt muligt med selskaberne og sådan noget.
Det forstår jeg ikke så meget af.
Det handler sådan set bare om at få forklaret rimeligheden i, at det ved sådan en skattelettelse på omkring 4 mia. kr. – det vil den koste, når vi har regnet det hele med, tilbageløb og alt muligt – vil være sådan, at 25 pct. af den skattelettelse vil gå til den rigeste procentdel at danskerne.
Det siger Skatteministeriet selv, og vi kan ikke få nogen forklaring på, hvorfor det skulle være rimeligt.
Altså, timingen behøver man sådan set ikke sige noget til; jeg vil altid gerne høre den forklaring.
Jeg tror bare, det er noget måbende, de almindelige danskere står tilbage, når de først har fået at vide, at det på grund af økonomien er nødvendigt at skære ned på dagpenge, på efterløn, på børnecheck, på kommunal velfærd – at det alt sammen er nødvendigt – men at man alligevel godt lige vil sige, at de rigeste altså skal have nogle flere skattelettelser, der så entydigt er givet til de allerrigeste.
Kan vi bare få sådan den moralske begrundelse for, at det er rimeligt?
Jeg har også bidt mærke i den konservative melding om at ville have skattelettelser for yderligere 35 mia. kr.
Den slags ideer kom man vel at mærke med, efter man havde lavet en genopretningspakke, hvor dagpengemodtagere og børnefamilier, den kommunale velfærd betaler en meget stor regning for de ufinansierede skattelettelser, der er givet.
Senere laver man så efterlønsreform, hvor det er de samme, der kommer til at betale en gang til.
Men o.k., man foreslår alligevel for det her meget, meget store beløb ekstra skattelettelser.
På et spørgsmål tilbage fra januar om topskatten er der blevet svaret fra Skatteministeriet, at hvis man gjorde, som De Konservative gerne vil, nemlig at man maksimalt må betale 50 pct. af den sidst tjente krone, altså sætter topskatten ned med 6,5 pct., så vil det betyde, at 72 pct. af sådan en skattelettelse vil gå til de 10 pct. rigeste danskere.
25 pct. af den skattelettelse på lidt over 4 mia. kr. vil gå til den rigeste procent af danskerne.
Er det virkelig en retfærdig politik efter alle de nedskæringer, man har lavet?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Man skal kunne betale.
Man kan ikke betale sine regninger med løse fugle på taget, og det er jo desværre lidt det, der fylder hele »Fair Løsning 2020«.
Det er løse fugle i den forstand, at hvis vi engang finder nogle penge, så kan vi betale uddannelse og alt muligt andet.
Det duer bare ikke, og det er derfor, vi har lavet vores egen 2020-plan, en tilbagetrækningsreform, hvor man finder 18 mia. kr. osv. osv.
Vi har fundet de kontanter, der skal til, for at vi kan investere i uddannelse, for at vi kan investere i forskning, for at vi kan investere i sundhed og sygehuse osv.
Det er altså bare nødvendigt.
Alt andet duer ikke.
Der er den ansvarlige, den økonomisk ansvarlige vej, og det er den, vi vælger, hvor vi finder pengene, inden vi bruger dem.
Og så er der den uansvarlige vej – det er desværre den vej, som Socialdemokraterne og SF går – hvor man bruger nogle penge, man ikke har, og igen peger på de her løse fugle på taget, hvor man en dag kan hente nogle penge, og hvor man har brugt alle pengene på forhånd.
Den vej duer ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-31:
Jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte, at det faktisk er sådan, at hvis man investerer i uddannelse, giver det også afkast til samfundet på længere sigt.
Det går jeg ud fra ikke er noget problem for ordføreren at bekræfte, og ordføreren bekræfter dermed også, at hvis man skærer ned på uddannelse, sådan som regeringen har gjort, kommer det også til at koste på lidt længere sigt.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi fuldstændig klart får slået fast, at der er to forskellige veje for vækst og investering.
Der er ingen tvivl om, at den nuværende regering og ikke mindst Det Konservative Folkeparti er meget interesseret i at gå en bestemt vej, nemlig at sikre skattelettelser.
Det er også slået meget klart fast.
Jeg ville bare ønske, at vi i det mindste kunne få den erkendelse, at hvis man investerer i uddannelse, giver det også afkast til samfundet, og deraf følger også, at hvis man skærer ned på uddannelse, vil det give det modsatte, altså et mindre afkast i fremtiden.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg kan forstå, at SF’s skatteordfører var lidt ked af timingen, altså hvornår Det Konservative Folkeparti lige talte om skat og ikke talte om skat.
Det beklager jeg meget, og jeg vil da overveje at ringe til SF’s skatteordfører, næste gang
jeg siger noget om det, hvis det er sådan, at der helst skal være en bestemt timing i det.
Men helt reelt kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti er optaget af at skabe vækst i det her land og af at sikre gode vilkår for danske virksomheder, så de skaber nogle nye arbejdspladser, så vi alle sammen har et job at stå op til om morgenen.
Jeg ved ikke, om der er nogle dage, der er bedre at tale om det end andre, vi synes sådan set, det burde være noget, vi talte om hver dag herinde i Folketinget, for det er rent faktisk noget, der optager rigtig mange danskere i det her land.
Og ja, vi mener, at skatten er en parameter i forhold til, hvor mange timer man ønsker at arbejde.
Nu kan jeg forstå, at man gerne vil have, at alle sammen skal arbejde 1 time mere om ugen, og det er fint nok, hvis det nogen sinde lykkes at få sådan en aftale med fagbevægelsen, men samtidig vil man fjerne topskattegrænsen og dermed gøre det mindre attraktivt for folk at yde en ekstra indsats, og det mener vi bare er den forkerte vej at gå.