runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jamen ordføreren kom selv ind på de aspekter med, at Danmark importerer så meget gmo-foder og især gensplejset soja.
Jeg synes, at det er nogle meget foruroligende resultater, der er kommet ud af det.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han er bekendt med de negative erfaringer, og om det er noget, vi skal inddrage i det videre udvalgsarbejde.
Og så ser jeg frem til at rejse sammen med ordføreren ikke til USA, men til Spanien, hvor vi med udvalget skal ned og kigge nøjere på de erfaringer med gmo, de har der.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Ja, nu er det jo det der fif med en ordfører fra Fyn, som kan være ganske udmærket, hvis det er godt nok.
Men hvad er godt nok?
Hvis vi vil have den her produktion, så har vi taget det hjem fra EU, og så er det jo meningen, at vi selv skal definere, hvordan det er, vi vil have det – og der er det jo fint, at der er landmænd, der allerede har taget EU-kørekortet – og så skal vi finde ud af, hvordan det skal være.
Jeg tror, det kommer an på, hvad det er, vi taler om i forbindelse med det arbejde, vi prøvede at sætte i gang, hvor man spurgte, hvor stor afstanden skulle være til en kartoffelmark mellem to marker, hvor man dyrker to forskellige produktioner, med hensyn til frø, som vi jo ved kan spredes med vinden over meget lange afstande.
Men vi vil gerne være med til at snakke om det.
Og så må det ikke være sådan, at man bare har fundet på at dyrke nogle planter, der så skal have noget mere sprøjtegift.
Det ville også være skidt for miljøet.
Så der er rigtig, rigtig mange ting, som jeg også tror at ordføreren godt ved at vi skal have med i overvejelserne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jamen jeg noterer mig, at ordføreren siger, at vi skal gå videre på sikker grund.
I forlængelse af det vil jeg godt høre, om ordføreren er bekendt med de erfaringer, man har fra andre lande, med dyrkning af gmo-afgrøder.
Jeg tænker især på Canada og USA, hvor man er kommet frem til, at der er noget voldsomt ukrudt, som kan tåle mere sprøjtegift, hvilket resulterer i, at landmændene i de to lande er nødt til at bruge flere giftstoffer for at holde ukrudtet nede i de gmo-afgrøder, som de dyrker.
Er det ikke noget, som bekymrer ordføreren?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Tak for det.
Ordføreren siger, at man er skeptisk som udgangspunkt, og det er jo meget forståeligt og helt okay.
Nu kan vi jo ikke komme helt præcist ind på det, det bliver nogle konkrete sagsbehandlinger, vi skal have fat i, men vil det være sådan, at Socialdemokraterne og ordføreren ligesom vil være, om jeg så må sige, så skeptiske, så konsekvente, at det nærmest bliver umuligt nogen sinde måske at komme til at få en godkendelse af det, hvis det faglige grundlag i øvrigt ellers er på plads?
Er det sådan, at man bare prøver at snakke det væk, eller er det i realiteten en egentlig principbeslutning, at man bare ikke vil det her, og man vil bekæmpe det med næb og kløer?
Er der nogle muligheder for, hvis grundlaget er i orden, at så kan man komme ind og se på det?
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Alternativet støtter forslaget.
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Isoleret set pålægger det fremlagte lovforslag dog fra 2017 erhvervslivet yderligere gebyrer, hvilket ikke ligefrem er liberal erhvervspolitik.
I forhold til indførelsen af rekvireret vejledning er der ligeledes et par bemærkninger, som jeg gerne vil fremhæve her fra talerstolen, for i sig selv er behovet for rekvireret vejledning jo egentlig et udtryk for, at bureaukratiet har taget overhånd, og at mange af de berørte virksomheder og personer ikke forstår reglerne og udmøntningen af disse.
Det synes jo grundlæggende at kalde på en afbureaukratisering og ikke på at indføre nye bureaukratiske systemer, hvilket man i flere af høringssvarene også stiller sig lidt undrende over for.
Derfor vil vi i Liberal Alliance i stedet for gerne tilbyde fremadrettet samarbejde med ministeren for helt generelt at kunne forsimple regulering på fødevareområdet i stedet for.
Samtidig med det arbejde vil vi gerne opfordre Fødevarestyrelsen til at fokusere langt mere på den allerede eksisterende almindelige vejledning, så virksomhederne får langt bedre forståelse af lovgivning, redskaberne til overholdelse af lovgivningen samt til en forståelse af fortolkningen af loven og eventuelle uklarheder i den forbindelse.
Det er jo væsentligt, at virksomheder efter et kontrolbesøg står tilbage med en forståelse af styrelsens stilling og eventuelt har fået en form for forhåndstilkendegivelse af, om implementering af konkrete forbedringer vil kunne rette op på konstaterede regelbrud.
I Liberal Alliance frygter vi, at indførelsen af den her rekvirerede vejledning blot vil blive en måde at gebyrfinansiere den eksisterende almindelige vejledning på, og der vil opstå en gråzone, hvor styrelsen kommer til at konkurrere med private rådgivende virksomheder, og derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jeg vil som Enhedslistens fødevareordfører holde vores ordførertale i den her sag.
Enhedslisten støtter lovforslaget, som er en opfølgning på det fødevareforlig, som Enhedslisten også er med i.
Vi siger ja til den her justering af betalingen for fødevarekontrol og nedsættelsen af betalingen for kontrol med de virksomheder, der håndterer kosttilskud.
I lovforslaget er medtaget en mulighed for betaling af den statslige vejledning, og det kan vi støtte.
Overordnet set er det utrolig vigtigt, at vi har en god fødevaresikkerhed og sikrer sundhed og sunde fødevarer, og der er det vigtigt, at vi har en velfungerende fødevarekontrol.
Jeg synes, det er rigtig godt, at dette lovforslag har været i høring, inden det blev fremsat i Folketinget.
Det synes jeg er langt bedre end det, vi oplever i de her dage, hvor noget kan hastes igennem på 2 dage med tre lovbehandlinger.
Her kan vi faktisk se, at høringen har medført, at parterne er blevet inddraget, inden man sådan set skriver det endelige lovforslag.
Det synes jeg er den proces, vi skal have omkring vores lovarbejde.
Jeg synes også, det er positivt at se, at når der så er høringsparter, der gør opmærksom på, at der er noget, der er uklart, så har ministeriet svaret, at det er noget, som man kan håndtere, i forbindelse med at man skriver bekendtgørelsen.
Så er det, der er en grundighed i lovgivningsarbejdet, og det synes jeg er positivt.
Det synes jeg der skulle være ved alle lovbehandlinger.
Så skulle jeg hilse fra SF og sige, at de også støtter lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 57 om ændring af lov om fødevarer kan jeg sige, at Venstre vil stemme for lovforslaget.
Med dette lovforslag vil hjemmel til opkrævning af betaling til finansiering af kontrolkampagner blive overført fra en tekstanmærkning i finansloven til fødevareloven.
Samtidig vil der ske takstændringer for kontrolkampagner og kontrol af kosttilskud, og det sker som en konsekvens af, at kontrolkampagnerne styrkes og kontrollen af kosttilskud reduceres.
Samlet set vil der blive en lavere kontrolfrekvens og lidt færre gebyrbelagte opfølgende kontrolbesøg, end der er i dag.
Lovforslaget indeholder desuden en bemyndigelse til, at ministeren kan fastsætte regler om rekvirering af vejledning mod betaling på områder inden for fødevarelovgivningen, og virksomhederne vil derfor få mulighed for at drøfte konkrete problemstillinger med Fødevarestyrelsen.
Lise Bech (DF), 2015-11-19:
Da loven om næringsbrev til visse fødevarevirksomheder blev ophævet med virkning fra den 1. januar 2015 og opkrævningen til kampagnekontrollen lige nu opkræves med hjemmel i en tekstanmærkning på finansloven, giver det god mening at indsætte reglerne i fødevareloven.
Der foreslås takstændringer for kampagnekontrollen på baggrund af en styrket indsats i 2015.
En styrket og mere målrettet indsats er vi i Dansk Folkeparti glade for, da en styrket indsats har været et stort ønske.
Ved fødevareforlig 2 blev det besluttet at styrke kontrolindsatsen vedrørende kosttilskud.
Denne indsats har luget ud i brodne kar, og med fødevareforlig 3 sænkes betalingen, da kontrolindsatsen nu sænkes til normalniveau.
Det foreslås ligeledes, at virksomheder, der ønsker hjælp og vejledning, kan rekvirere vejledningsbesøg med brugerbetalt finansiering.
Høringsparterne er positive over for dette tiltag, og det er jo rart.
Ordningen skal evalueres efter 2 år, og i Dansk Folkeparti vil vi følge det nøje.
Da lovforslaget bl.a. er en udmøntning af fødevareforlig 3 fra april 2015, som Dansk Folkeparti er med i, kan vi støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, har sit udspring i fødevareforlig 3, som blev indgået mellem den tidligere regering under socialdemokratisk ledelse og en lang række af Folketingets partier.
Fødevareforlig 3 havde bl.a. til formål at højne kvaliteten af fødevarekontrollen og dermed også fødevaresikkerheden, og det er netop i det lys, dagens førstebehandling skal ses.
Lovforslaget indeholder grundlæggende to elementer.
Som det første element ændrer lovforslaget reglerne for finansiering af den kampagnebaserede kontrol og kosttilskudskontrollen.
Tidligere fandt opkrævning af finansieringen af den kampagnebaserede kontrol sted gennem næringsbreve, men da næringsbrevet blev udfaset den 1. januar, sikrer dette forslag, at hjemlen til finansiering af kontrolkampagner efter fødevareloven fremover findes i fødevarelovens § 45.
Med fødevareforlig 3 blev det besluttet at intensivere den kampagnebaserede kontrol.
Forslaget udmønter det, idet forslaget indeholder et ønske om at forøge erhvervets betaling fra 2017 med 17 pct., hvilket skaber bedre muligheder for kampagnebaseret kontrol.
Det betyder øget kontrol af de elementer, der ikke indgår i basiskontrollen, som f.eks. dokument- og regnskabskontrol og ulovlig fødevarevirksomhed, områder, der indebærer en særlig risiko for svindel.
Det blev samtidig i forbindelse med fødevareforlig 3 besluttet at nedskalere virksomhedernes betaling til kontrol af kosttilskud, eftersom denne kontrolform ikke skønnes at være specielt effektiv.
Forslaget indeholder derfor en nedsættelse af betalingen til finansiering af kosttilskudskontrol med 37 pct., hvilket er til gavn for landets fødevarevirksomheder, da det sænker kontrolomkostningerne.
Fødevareerhvervet har ytret et klart ønske om at få mulighed for at tilkøbe mere vejledning inden for Fødevarestyrelsens område for at styrke fødevaresikkerheden, og forslagets andet element indfrier det ønske.
Forslaget indfører en mulighed for, at fødevarevirksomheder hos Fødevarestyrelsen kan købe sig til ekstra vejledning, som altså ligger ud over den basisvejledning, der allerede gives.
Det er min og Socialdemokraternes holdning, at forslaget gavner Danmarks kontrol af fødevarer, samtidig med at forslaget tilgodeser og forbedrer forholdene for danske fødevarevirksomheder, og på den baggrund støtter vi forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Igen vil jeg gerne sige tak til alle Folketingets partier og også til ministeren.
Jeg synes, det er rart, at alle ordførerne i tider, hvor vi kan være uenige om så meget andet, på sådanne områder som det her og det foregående behandler det med den respekt og eftertænksomhed, som jeg også synes at det kræver.
Jeg blev også rigtig glad for ministerens tilsagn om at sætte et arbejde i gang.
Det er nok for mig – nu må jeg selvfølgelig vente og se, hvad det indeholder, ellers skal jeg nok sige til, hr. minister.
Men jeg sætter meget pris på det.
Det er jo netop også intentionen med et beslutningsforslag, altså at få regeringen til at handle.
Og når ministeren så siger, at han er fuldstændig enig i problematikken, og at vi nu skal have kigget nærmere på det, så bliver jeg rigtig glad for den melding.
Mange af dem, der har berettet om, hvordan det er at være offer for stalking eller forfølgelse, eller hvad man vil kalde det, taler jo om den her følelse af at være fuldstændig isoleret – kontroltab; de kan ikke styre noget; de ved ikke, om den person er bag det næste hjørne, eller om vedkommende står og kigger ind gennem deres vinduer.
Det kommer til at paralysere deres liv.
Det er jo som at blive amputeret.
Det må være den mest forfærdelige følelse i verden.
Og jeg er rigtig glad for, at vi nu kommer til at tage endnu et skridt i forhold til at sikre dem bedre muligheder, måske også lave nogle rammer for at få de her netværk.
Det er jo ikke staten eller ministeriet, der skal lave de netværk, men der skal gives bedre mulighed for, at man kan få den kontakt til andre ofre, så man både kan komme ud med nogle af de oplevelser og også dele de følelser, man har været igennem.
Jeg vil sige om det her med fodlænke, at det er meget vidtgående og det kun ville være noget, der skulle sættes i værk ved absolut gentagne brud på tilhold.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad fru Pernille Skipper sagde, nemlig at gentagne brud på et tilhold selvfølgelig så skal medføre en sanktion, f.eks. fængselsstraf.
Men vi hører bare igen og igen, at der ikke er ressourcer til at håndtere de her mange henvendelser, der trods alt kommer, om brud på tilhold.
Og en ting er jo som person at have en stalker eller forfølger – det er forfærdeligt nok i sig selv – men hvis man rækker ud og man har fået at vide: Ja, der er grund til tilhold, det får du, og nu kan du føle dig sikker, og det så alligevel ikke hjælper, eller at der ikke bliver fulgt op på det, så må det jo være endnu et overgreb, hvor man føler sig svigtet af det system, der skulle passe på en. Jeg ser rigtig meget frem til ministerens arbejde og håber, at vi kan blive briefet om det grundigt også i udvalget, og så vil jeg også gerne takke alle ordførerne for de positive tilkendegivelser på det her område.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-19:
Jamen også her er vi i Radikale Venstre helt enige i forslagets intentioner, sådan set på linje med ministeren.
Der er enkelte elementer, som jeg helt ærlig er lidt i tvivl om.
Øget brug af digitale fodlænker er vidtgående, men virker det?
Er der erfaringer?
Jeg er villig til at høre mere om det.
Som ministeren også redegjorde for, vedtog vi jo i den regering, som SF var med i på det tidspunkt, en ny lov om tilhold og også skærpede straffemuligheder.
Det kan sagtens være, at det er tid at følge yderligere op på det.
Men også i den her sag hører jeg ministeren være stærkt optaget af at styrke indsatsen.
Jeg synes, det lyder som en rigtig god idé at få kortlagt området, så vi på den baggrund kan træffe beslutning, jo gerne med inddragelse af nogle af beslutningsforslagets elementer, forhåbentlig på et oplæg fra justitsministeren i 2016.
Det arbejde er jeg villig til at vente på, og derfor støtter vi altså heller ikke forslaget på nuværende tidspunkt.
Jeg vil også gerne lige tilføje, nu jeg har tiden, hvor godt det ville være for ofre for stalking, hvis vi den 3. december afskaffede retsforbeholdet i EU og erstattede det med en tilvalgsordning, for det vil betyde, at ofre for de her forbrydelser vil opnå samme beskyttelse i andre EU-lande, som de kan få i Danmark.
Det håber vi i Radikale Venstre meget at der kommer til at være opbakning til.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-19:
Tak for det.
Stalking er et område, der, som SF's beslutningsforslag også beskriver, er overset i det danske retssystem.
Og som det også er blevet nævnt heroppefra, er det rigtig ubehageligt, og det er skræmmende.
Det kan være meget, meget voldsomt at have en stalker, der forfølger en, og ikke mindst når det bliver af truende og voldelig karakter.
Derfor mener vi også, det er vigtigt at få kigget på, hvordan vi kan lovgive fornuftigt på det her område.
De elementer, der ligger i SF's forslag, synes vi er interessante, og det, jeg særlig har hæftet mig ved her, er i virkeligheden, at vi også i beslutningsforslaget får en mulighed for at lægge op til, at man skal se på, hvordan man giver ofrene for stalking bedre sikkerhed, og ikke mindst se på, hvordan man også kan behandle stalkere.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at beslutningsforslaget lægger op til, at vi skal tænke præventivt og langsigtet.
Så med de bemærkninger vil Alternativet bakke op om forslaget.
Vi synes, det er interessant.
Jeg har også hørt justitsministerens bemærkninger, som jeg også synes er rigtig positive, og jeg kan fornemme, at det er der, det bærer henad, og Alternativet vil selvfølgelig også gerne indgå rigtig konstruktivt i det arbejde.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-19:
Det kan ikke komme som nogen stor overraskelse, at Radikale Venstre også støtter lovforslaget, i og med at vi er en del af det forlig, der ligger bag.
Det, der er det nye, er, at man sætter gebyrbetaling for kosttilskud ned med 37 pct. Der har været en lidt urimelig overbetaling for det erhvervs vedkommende, og derfor valgte vi i det her forlig at sætte den omkostning ned.
Det støtter vi selvfølgelig og støtter også lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Tak til formanden.
Jeg hørte i hvert fald Enhedslistens ordfører udtrykke synspunkter på SF's vegne og sige, at SF kunne støtte lovforslaget.
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for de mange positive tilkendegivelser og støtten til lovforslaget og også kvittere for de gode drøftelser, vi har haft i forbindelse med at få omsat forliget på området til egentlig lovgivning.
Jeg er glad for, at der så er tilfredshed med de ting, der ligger.
Særlig vil jeg gerne kvittere over for Enhedslisten og sørge for at give rosen for, hvordan det her lovarbejde er blevet håndteret godt, videre til ikke mindst embedsværket.
Jeg vil sige, at jeg som minister vil bestræbe mig på altid at overholde reglerne om at give den nødvendige frist til høring og se på de synspunkter, der kommer ind.
Jeg lover ikke på forhånd at ville tage højde for dem, for det afhænger helt af, om jeg er enig i de synspunkter, der bliver givet udtryk for, men for mig er det i hvert fald vigtigt, at vi får drøftet de forskellige synspunkter og -vinkler, der måtte være på de forskellige elementer i lovforslaget.
Til Liberal Alliance vil jeg sige, at jeg bare skal understrege, at der jo er en lettelse i betalingen på det her område.
Jeg skal medgive, at det er meget kompliceret, fordi der kommer lidt øgede betalinger på nogle områder og færre betalinger på andre områder, men samlet er regnestykket sådan, at det forlig, vi nu gennemfører med lovforslaget, betyder en samlet gebyrbelastning, der reduceres med 0,9 mio. kr. i 2017 og frem.
De 1,1 mio. kr. i øget gebyrbelastning anført i lovforslaget
bliver opvejet af, at der kommer andre gebyrlettelser på i alt 2 mio. kr. årligt fra 2017 og frem.
Det er jo bl.a. på grund af lavere kontrolfrekvens for de planlagte gebyrbelagte tilsyn i engrosvirksomheder.
Det er bare lige for at få dette indviklede gebyr på plads i forhold til Liberal Alliances ordførers kommentar.
Så vil jeg gerne over for Liberal Alliance sige, at jeg er meget indstillet på at samarbejde med Folketingets partier, i forhold til om vi kan forenkle reglerne på området.
Jeg skal medgive, at der er mange indviklede og besværlige regler, og jeg er meget indstillet på, at vi senere tager initiativ til at gå regelsættet igennem for at se på, om der er noget, der kunne være anderledes i dag.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi er villige til at se på, om vi nu har indrettet tingene på bedst mulig måde, eller om vi bl.a. på baggrund af virksomhedernes tilbagemelding og fortælling om, hvordan det her håndteres i dagligdagen, måske kan skrue tingene sammen på en nemmere måde, men helt uden overhovedet at sætte noget fødevaresikkerhed over styr.
For mig er det nemlig helt afgørende, at der er stor troværdighed om og stor tillid til fødevaresikkerheden i Danmark.
Det betyder rigtig meget for de danske forbrugere, det betyder rigtig meget i forhold til at mindske risikoen for at få sygdomme på grund af den mad, man spiser, og så skal jeg love for, at det også betyder rigtig meget i udlandet, altså for vores eksportmuligheder.
Så der var bare disse kommentarer til ordførernes bemærkninger.
Tak for støtten til lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Nej, altså, hele den risikovurdering, som vi er nødt til at foretage, vedrører jo f.eks. konventionelle majs, som bliver dyrket rigtig meget i Danmark – også lidt skidt, fordi rigtig meget af det ryger til biogasanlæg i Tyskland.
Der er det jo sådan, at hvis man giver sig til at dyrke en anden form, skal vi jo kigge på risikoen i forhold til de konventionelle majs og så eventuelt gmo-majs.
Og mig bekendt ligger der ikke nogen som helst risikovurdering af det, hverken i forhold til biodiversitet eller forskellige andre ting.
Og der er vi på forhånd rigtig, rigtig skeptiske, fordi vi vil have gode vurderinger af det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Jamen jeg er meget glad for ordførerens skepsis over for det her.
Det synes jeg er rigtig godt.
Nu ved jeg ikke, præcis hvad det er for en majs, som ordføreren taler om, men det er jo især majs, man har set at der har været problemer med i forhold til naturlige, vilde sommerfugle.
Så nævner ordføreren en stivelseskartoffel, men er det ordførerens opfattelse, at vi har haft godt nok styr på risikovurderingerne?
Vi sætter de her ting ud i naturen, ud i virkeligheden, og så kan vi se, hovsa, at det spreder sig over større afstande, end vi troede, og at det, hovsa, skader vilde sommerfugle.
Mener ordføreren, at der er godt nok styr på risikovurderingerne?
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Man kan kigge på bare et enkelt produkt som f.eks. genmodificeret majs.
Der har også været tale om en kartoffel udelukkende til industribrug, altså hvor man laver stivelse af den i en produktion, der ikke har noget som helst med fødevarer at gøre.
Det kunne være et par eksempler på noget, vi kunne snakke om.
Men generelt er vi jo meget, meget skeptiske over for det, for hvis vi vil bevare en god konventionel landbrugsproduktion og dertil ved siden af også en økologisk produktion, så vil det være besværligt lige pludselig at få et tredje areal ind ved siden af eller imellem dem.
Og hvis vi først siger ja, kan vi så rulle det tilbage, og hvad sker der?
Alle de der ting skal vi have styr på.
Så jeg er mere skeptisk, end jeg er positiv over for at begynde at dyrke det i Danmark.
For vi er så lille et land, og hvis man skulle lave et forsøg med det her, skulle det nok være på en ø.
Jeg tror, at hverken Læsø eller Samsø ville synes godt om det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Og tak for talen.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er rigtig mange problemer forbundet med gmo'er og med dyrkning af gmo'er.
Biotekvirksomhederne lovede os jo, at det ville reducere pesticidforbruget – det har haft den modsatte effekt.
Vi kan i forhold til foder se, at der er en masse, der peger på, at dyrene bliver syge, når de spiser gmo-foder.
Og vi kan også se, at når man inkorporerer Bt-toksiner, som man har gjort det, ser det ud, som om det skader naturlige sommerfugle.
Så grundlæggende kan man bare sige, at dem, der har godkendt det her, ikke har haft styr på, hvad det her i virkeligheden handlede om.
Jeg vil gerne bede ordføreren blive en lille smule mere præcis: Hvor er det, Socialdemokraterne kan se, at det her er der en fordel i?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Nu kan jeg næsten ikke klare mere ros fra Enhedslistens side i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jeg vil da gerne rose ministeren i den her sag for ikke at have imødekommet høringssvaret fra Landbrug & Fødevarer om indførelse af gebyrer.
Jeg synes, det er godt, at ministeren ikke har imødekommet det høringssvar.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jo, jeg kan bekræfte, at der samlet set er en reduktion, men at vi jo så omlægger i forhold til de kontroller, der er aftalt partierne imellem, helt sikkert.
Om den rekvirerede vejledning vil jeg sige, at vi jo har haft nogle grundige politiske drøftelser om, hvordan og hvorledes det skal foregå, og jeg deler ordførerens interesse for nu at følge med i, hvor meget det bliver efterspurgt.
Jeg er i øvrigt enig med ordføreren i, at det jo er vigtigt, at det så ikke betyder, at man tilsidesætter den rådgivning, man i øvrigt bør udføre i forbindelse med de kontrolbesøg, man er på.