runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det, jeg egentlig sådan kvitterede for i ministerens gennemgang, var nemlig alle de her positive ting, som også blev sagt.
Det er jo også det, man gerne vil sælge den her på.
Når vi kigger på det med styrkelse af den kommunale forebyggelsesindsats, altså at folk ikke gang på gang skal genindlægges, kan vi se, at man har sat 0 kr. af i 2015, og at man har sat 0 kr. af i 2016.
Man begynder først at sætte penge af i 2017.
Når vi kigger på sikringen af medicintilskuddet til de kronisk syge, er det en rigtig god overskrift, men problemet er bare, at man har sat 0 kr. af i 2015.
Man begynder først at sætte penge af i 2016.
Når vi kigger på en styrket indsats over for de sårbare familier, altså i den her aftale om finansloven for 2015, kan vi se, at man har sat 0 kr. af i 2015.
Man begynder først at sætte penge af i 2016.
Så må ministeren jo sige – og jeg anerkender, at man havde gode intentioner fra regeringens side – at det ikke lykkedes at få de gode intentioner gjort til handling i 2015, fordi man har ført en forfejlet politik på asylområdet, og derfor er det det, der har suget pengene til sig.
Desværre var der ikke rådighedsbeløb tilbage til at gennemføre de initiativer, man gerne ville, i forhold til velfærden i 2015.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det er simpelt hen forkert.
Nu er der jo taletidsbegrænsning her i Folketinget, men hvis man er interesseret i fra Dansk Folkepartis side at oplæse alle de udmærkede ting, der sker, når det gælder velfærd og fællesskab, hjælp til vores svageste medborgere, vores danske arbejdsmarked, sådan punkt for punkt, så kan man jo stille sig op uden for Folketingssalen herefter debattens afslutning i aften og gå i gang med det.
Det bliver en relativt lang oplæsning.
Så er der yderligere det forhold, at der også sker positive ting i de kommende år: Mange af bevillingerne er permanente, mange af dem indfases, sådan at de faktisk vokser over den kommende årrække vel at mærke jo fuldt finansieret allerede fra udgangspunktet, for der bruges jo ikke en krone, som ikke er finansieret.
Det er da kun yderligere en positiv ting.
Det ville jeg da glæde mig over, hvis jeg i øvrigt var en, der seriøst gik ind for den type formål.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Finansministeren vil jo gerne male det der billede af, at dansk økonomi var et håndværkertilbud, som han overtog; at der nu er kommet styr på det hele; at det går meget bedre nu; og at der ikke var styr på budgetterne dengang, men at det er der nu.
Jeg er da sådan set enig i, at VK-regeringens økonomiske politik kunne have været bedre, men ligefrem at anerkende, at den her regerings politik løser opgaven, ja, dertil er der lidt langt, synes jeg.
For når man ser på f.eks., hvad det offentlige underskud var i 2011, da finansministeren tog over, ser man, at det var på 37 mia. kr. Og så kommer finansministeren med en finanslov for 2015, hvor alting ifølge ham går meget bedre, og han præsenterer den i august, og så er der et underskud på 60 mia. kr.
Det redder finansministeren så ved at beskatte nogle pensionspenge før tid, men det er jo ikke ansvarligt.
Udgangspunktet er, at finansministeren overtog et underskud på 37 mia. kr., og han præsenterede en finanslov her i august med et underskud på 60 mia. kr.
Hvordan kan finansministeren påstå, at han har fået styr på tingene?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Jamen det må vi så prøve at undgå, altså det der med at skifte kasket.
Jeg beholder gerne min et stykke tid endnu.
Og generelt er det jo bare sådan, at det der med at få kaldt ting for falske, og jeg ved ikke hvad, jo ikke hjælper ret meget.
Altså, hvordan skulle det mon kunne lade sig gøre, at jeg selv, ved at bruge rigtig mange timer i døgnet på det, kunne bilde de førende økonomer i Danmark ind, at den regering, der sidder nu, gør det bedre end den regering, vi overtog magten fra?
De kan jo godt tallene.
De har også læst svarene til Finansudvalget.
De har jo grundlæggende sat sig ind i tingene, og det, de måske hæfter sig ved, er vel, at uanset hvad den tidligere regering fik gjort, når det gjaldt genopretning, så stod man jo også med 100 pct. af de problemer, der blev skabt.
Det var ganske mange, og dem har vi så måttet tage fat på.
Det kan vi så diskutere fremadrettet hvordan vi gør bedst, men hvis det, der kunne komme ud af vores lille ordveksling, var en enighed om, at tingene faktisk nu går bedre end før regeringsskiftet, så er vi da kommet et stykke.
Det var ikke det indtryk, man fik af talen fra ordføreren.
Trine Bramsen (S), 2014-12-17:
Jeg kan jo godt høre, at ordføreren gerne vil forsøge at svare udenom.
Svaret er jo: Nej.
Det skete ikke, at man ikke havde reserver til uforudsete udgifter, og det gjorde det ikke, fordi det er dybt, dybt uansvarligt at føre en økonomisk politik uden at have reserver, hvis der eksempelvis opstår storme, hvis der opstår andre ting, som der jo gør i et samfund, når man forsøger at styre økonomien.
Så jeg vil høre, om det generelt er udtryk for konservativ økonomisk politik, at man ikke opererer med reserver.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-17:
Tak for oplysningen om, hvordan man skal administrere de her bevillinger.
Jeg tror ligesom ordføreren, at det er en rigtig god idé, at det kommer til at ske i et tæt samarbejde mellem de grønlandske huse og Socialministeriet.
Hvad det sidste angår, kan man vel også bare lige understrege, at når Danmark indleverer et sådant krav, er det jo i virkelighedens verden på Grønlands vegne.
Så derfor mener jeg også, at Folketinget ligesom ordføreren kan være yderst tilfreds med det.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-17:
Tak, Finn Sørensen.
I forhold til et pensionat for udsatte grønlændere i Danmark må jeg sige, at det er et forslag, som Rådet for Socialt Udsatte har peget på som en af løsningsmulighederne.
Så om der bliver et pensionat, eller hvordan man arrangerer sig, er fuldstændig op til de grønlandske huses medarbejdere i et tæt samarbejde med Socialministeriet.
Det er noget, jeg er rigtig glad for, for de grønlandske huses medarbejdere rundtomkring her i landet er dem, der har førstehåndskendskab til, hvor problemerne ligger, og hvor store problemerne er.
Så det er jeg rigtig glad for.
I forhold til kontinentalsokkelprojektet og det krav, der er blevet indleveret til FN her for nylig, må jeg sige, at vi i mit parti er glade for, at der er fremsat det her krav.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Jeg kan sige én ting, nemlig at hver eneste krone, der bruges af staten, vil vi gerne tage medansvar for, og vi vil gerne pege på, hvor pengene skal findes.
Bare anvis, om det er til skattelettelser eller reformer, hvad som helst.
Ønskelisten kan være lang.
Det Konservative Folkeparti medvirker.
Vi er ikke politiske julemænd.
Det er ikke os, der går og drysser glansbilleder rundtom med, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Nej, vi fortæller det, vi mener, og siger, hvad vi tror vi kan gennemføre, og vi anviser krone til krone-finansiering.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Tak til ordføreren for at redegøre lidt for, hvor man skal finde finansiering til alle de her forslag, der ligger.
Hvis man skal dykke ned i et enkelt af dem, nemlig de 4 mia. kr., der skal spares på statens budget, kunne ordføreren så blive lidt mere præcis, med hensyn til hvilket tocifret millionbeløb der skal spares?
Det kan være på forsvars-, rets- eller uddannelsesområdet eller lignende.
De 4 mia. kr. bliver nævnt som et beløb, men kunne ordføreren sige lidt mere om, præcis hvor de 4 mia. kr. skal findes på statens budget?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Det er faktisk det samme som det, vi har været lidt omkring.
Lad mig hellere til at starte med komme med nogle generelle betragtninger om, hvorfor vi synes der skal være nulvækst.
Det er, fordi vi synes, at det er uholdbart i mange sammenhænge, at vi fortsætter med at øge omfanget af den offentlige sektor og øge skattetrykket.
Vi skal den anden vej.
Vi vil gerne have den offentlige sektor til at være mindre.
Vi mener, man kan gennemføre nulvækst, og det her gælder jo ikke bare i 2015.
Det vil vi jo gøre frem til 2020 hvert eneste år, og så er det en bogføringsøvelse, fordi vi ligger sidst på året.
Skal vi åbne budgetterne?
Vi havde så meget respekt for kommunerne, at vi sagde, at vi prøver at finde pengene på en anden måde i 2015, men i 2016 handler det om, at vi skal have nulvækst; andre kalder det et udgiftsstop.
Det synes vi er glimrende.
Men det er jo altså pris- og lønfremskrevet, så man kan have det samme antal medarbejdere og det samme varekøb.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Jeg prøver lige en gang til.
Det, jeg spurgte om, var de 4 mia. kr., man vil spare på statens budget.
Det er sådan set meget håndgribeligt i modsætning til nogle af de andre forslag, vi har haft tidligere, hvor man vil spare ude i kommunerne uden at kunne anvise, hvad det præcis er, der skal gøres der.
Man kan sige, at det gode ved det her forslag er, at det er statens budget.
Det er noget, som ordføreren kan give et direkte svar på.
Hvordan vil ordføreren og ordførerens parti spare 4 mia. kr. på statens budget?
Det er ikke noget, nogen kommuner eller regioner skal gøre.
Det er noget, som ordføreren faktisk kan komme med direkte anvisninger til her.
Jeg spørger endnu en gang: Hvordan vil man finde de 4 mia. kr. på statens budget i 2015?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Nu går jeg ud fra, at når vi sidder hernede i salen, har vi også lige lyttelapperne slået ud; så hører vi lige efter, hvad ordføreren siger, når han står på talerstolen.
Jeg redegjorde for, hvad det var for nogle reserver, vi havde taget ind.
Jeg redegjorde for, at vi havde 700 mio. kr. i overskud, som vi brugte af, og jeg redegjorde for, at vi så skal finde 550 mio. kr. på statens budget.
Jeg vil bare nævne én ting, selv om jeg måske nok synes, når det er finanslovsdebat, at det er de store tal og de store rammer, det handler om.
Men lad os da bare dykke lidt ned i det; det synes jeg er helt fair.
Statens forbrug af konsulenter er et eksempel.
Det kunne man måske spare på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Det er jo meget tydeligt, at hr. Mike Legarth og Det Konservative Folkeparti har smidt både livrem og seler i forhold til den danske økonomi og vores offentlige budget.
Ikke i 25 år har man set en regering ville køre uden reserver.
Kan hr. Mike Legarth virkelig garantere, at der ikke kommer noget som helst uforudset i 2015?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Hvis det her skal bringes ud til den yderste dag, er der da heller ikke nogen, der kan garantere, at de reserver, der er afsat, så er tilstrækkelige.
Og der kan jeg bare sige, at der kan man bare kalde på Det Konservative Folkeparti, og så leverer vi, for jeg kan i hvert fald garantere, at hvis nogen beder os om at medvirke til at finde de penge, der af den ene eller anden grund mangler, så er vi med.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Op gennem 00'erne kunne man da i det mindste regne med, at Konservative i regering leverede en tryghed omkring dansk økonomi, en sikkerhed omkring, at hvis der kom noget uforudset, så havde man lidt på kistebunden til at give af.
Skal man forstå det sådan, at den ansvarlighed vil vi nu ikke længere opleve fra Det Konservative Folkepartis side, hvis og såfremt man skulle komme i regering igen?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Jeg skal gerne sige det igen.
Jeg synes ikke, man kan spørge mig for meget, og jeg skal nok svare hver eneste gang, også selv om det er de samme ting, jeg bliver spurgt om.
Jo, vi anviser krone til krone-finansiering, det har vi også gjort i den her sammenhæng.
Hvis ikke det skulle være tilstrækkeligt, kan man kalde på os, og så skal vi nok medvirke.
Hvis der imod vores forventning bliver et større træk på nogle af de reserver, end vi havde forudset, skal vi gerne medvirke til at finde flere.
Vi vil også gerne i enhver sammenhæng være med til at finde vækstinitiativer i den private sektor, vi vil gerne af mange forskellige årsager være med til at finde pengene til, at vi kan afskaffe den øverste skat og bundskatten, sådan at det bliver bedre og nemmere for virksomhederne at konkurrere.
Så det her er ikke et spørgsmål om, at pengene ikke er der.
Vi skal nok medvirke til, at de er til stede, det kan man være helt sikker på.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-17:
Tak til ordføreren for talen, og tillykke med, at det lykkedes at få en aftale med finansministeren.
Jeg skal lige spørge, om der er mulighed for, at en del af den bevilling, der er aftalt, kan bruges til det pensionat for nytilflyttede grønlændere, som ordføreren selv tidligere har talt for, og som Enhedslisten også synes ville være en rigtig god idé.
Det kunne sikkert forebygge mange problemer i forbindelse med integration af grønlændere her i Danmark.
Det andet spørgsmål vedrører, at der de sidste par dage i medierne været nogle røster om, at det var en voldsomt aggressiv handling, at rigsfællesskabet har indleveret et såkaldt krav på Grønlands kontinentalsokkel helt over til Ruslands 200-sømilegrænse.
Jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren opfatter det.
Opfatter ordføreren det som en aggressiv handling fra rigsfællesskabets side?
Jo, mange tak
Ordføreren kom selv ind på dagpengesystemets fremtid og sagde, at når Arbejdsmarkedskommissionen barslede med sine anbefalinger, var man i Det Radikale Venstre også parate til at være åbne og kigge på alt og på alle muligheder.
For den er jo sådan for Dagpengekommissionen, at de ikke må komme med anbefalinger, der gør, at det samlet set bliver dyrere end det system, som VKO indførte, og som De Radikale er så glade for.
Så derfor er mit spørgsmål: Vil De Radikale også være åbne over for at kigge på, at vi får en større økonomisk ramme, sådan at vi både kan sikre den fornødne tryghed for de arbejdsløse og et effektivt og smidigt dagpengesystem i det hele taget?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg vil for en stund godt lige dvæle ved det her med Produktivitetskommissionen, for den læner hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance sig jo meget kraftigt op ad i argumentationen her.
Jeg vil bare høre, om hr. Ole Birk Olesen kan bekræfte for mig, at selv samme Produktivitetskommissions formand, Peter Birk, har sagt, at det vil være fugle på taget – det er citatet – at give sig til at bruge af et effektiviseringspotentiale, før man faktisk har realiseret det, fordi de ting, de har lagt frem, er usikre.
Er det korrekt, at den opgørelse, som hr. Ole Birk Olesen omtaler, er ledsaget af en advarsel mod at give sig til at bruge af de her penge, før man har realiseret effektiviseringerne?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Grunden til, at vi hæver fradraget for fagforeningskontingent, er jo ikke entydigt, at vi vil skabe arbejdspladser.
Det er jo en skattelettelse på arbejde.
Det er derfor, vi kan gå med til det.
Vi synes, det sådan set er fint, og så synes vi, at vi har en interesse i, at vi fortsat har en stærk fagbevægelse i det her land.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Men vi har en klar retning, nemlig at vi vil have et dagpengesystem, hvor færre falder ud, og som giver en større tryghed for lønmodtagerne.
Det er fuldstændig åbenbart.
Det diskuterer vi meget gerne, for vi synes ikke, at den dagpengereform, der blev lavet i sin tid, var god.
Vi stemte imod den.
Vi får så forhåbentlig chancen for efter næste valg at lave justeringer af den.
Men det vil jo ske i forhandlinger med de partier, der forhåbentlig fortsat kan være en del af regeringen efter næste valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Hr. Jesper Petersen går rigtig meget op i, at de offentlige udgifter bestandig skal stige.
Hvis vi går tilbage til f.eks. 1972, det år, hvor jeg blev født, ser vi, at de offentlige udgifter var på 42 pct. af BNP.
I dag er de på omkring 55 pct. af BNP.
Men dengang jeg blev født, blev jeg da født på det lille Gram Sygehus, som siden er blevet nedlagt.
Jeg gik i børnehave, min faster gik på universitetet, der var alle mulige offentlige ydelser, som der også er i dag.
Og er hr. Jesper Petersen enig i, at der formentlig – det siger i hvert fald regeringens Produktivitetskommission – kan spares endda betydelige beløb i produktionen i den offentlige sektor i Danmark, uden at servicen bliver dårligere?
Og er hr. Jesper Petersen ikke enig i, at man også kan gøre den offentlige service betydelig bedre, uden at den nødvendigvis skal blive dyrere, simpelt hen fordi der er en mulighed for at effektivisere endda ganske meget?
Regeringens Produktivitetskommission siger, at man kan effektivisere, så den offentlige produktion bliver 10 pct. billigere uden at blive dårligere.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg er enig i, at det er muligt at effektivisere og øge produktiviteten.
Det sker jo hele tiden, og også denne regering har en målsætning om at kunne modernisere og effektivisere i den offentlige sektor i den 2020-plan, der er lagt frem.
Vi vil så bare bruge den gevinst på faktisk at forbedre kvaliteten for borgerne i de velfærdsinstitutioner, de møder, og vi har jo også nogle ret kraftige udfordringer foran os, hvis vi skal sørge for stadig væk at have et godt velfærdssamfund.
Tiden skal ikke skrues tilbage til, hvordan velfærden var a la 1972, hvor hr. Ole Birk Olesen selvfølgelig var så heldig, at der havde været nogle socialdemokratiske regeringer forud, der havde taget hul på at lave et socialdemokratisk velfærdssamfund, så man ikke skulle betale lige så meget selv, men så der var skattefinansiering af forskellige servicer.
Det har vi jo så heldigvis arbejdet videre med.
oversæt ikke det til enighed i Liberal Alliances politik og alle de mellemregninger, der var undervejs.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Men det synes jeg da er et reelt og redeligt svar fra hr. Jesper Petersen.
Den offentlige sektor kan godt drives billigere og mere effektivt end i dag, og så kan man så tage en diskussion om, hvad den her effektiviseringsgevinst skal bruges på.
Hr. Jesper Petersens svar er, at den skal bruges på at levere endnu mere offentlig velfærd, end der allerede bliver leveret i dag.
Vores svar er, at når man effektiviserer den offentlige sektor, kan vi gøre noget ved, at Danmark har verdens højeste skattetryk, for det synes vi faktisk er et problem.
Det er reel snak i stedet for det, som vi ofte hører fra Socialdemokraterne og SF, om, at hvis man gerne vil drive den offentlige sektor mere effektivt, vil man skære den ned til sokkeholderne, og så vil der ikke være nogen velfærd, så vil folk ikke kunne komme på sygehuset, og så vil de gamle ikke blive passet og sådan noget.
Det passer jo ikke.
Vi har regeringens ekspertkommissions ord for, at den offentlige sektor kan drives bedre og billigere for færre penge, og det var et reelt svar fra hr. Jesper Petersen.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg ved ikke, om der var et spørgsmål undervejs, men tillad mig så den bemærkning, at jeg altså synes, at hr. Ole Birk Olesen har en meget statisk opfattelse af, hvad velfærd så er, fordi man stopper et sted og siger.
Det kan vi gøre noget billigere, og så behøver vi aldrig at gøre mere.
Altså, der bliver i de her år f.eks. flere ældre.
De skal også have en ordentlig pleje fremover.
Jeg synes selv, at det er for dårligt, når man stadig kan se historier om ældre, der ikke har fået en ordentlig pleje, har været i den samme ble alt for mange timer.
Det skal vi da kunne gøre bedre.
Jeg synes, at der er mange punkter, hvor vi skal investere, hvis vi har muligheden for det.
Der prøver vi jo så at effektivisere os til noget rum at gøre det med, og vi prøver at sørge for, at en del af den vækst, der er, og det økonomiske råderum, vi har, bruger vi altså til at forbedre kvaliteten i vores offentlige sektor.
Det står ikke stille.
Så man kan ikke stille det op, som hr. Ole Birk Olesen gør, men hvis vi er kommet så langt som til, at jeg har gjort hr. Ole Birk Olesens dag god ved at sige, at jeg mener, at man skal få det maksimale ud af skattekronerne, er jeg da også på en måde glad for det.
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Nu kommer der jo sandsynligvis et folketingsvalg, inden vi skal diskutere finanslov igen, og der tænker jeg, at det er vigtigt at kommunikere klart og entydigt, så folk forstår, hvad vi mener.
Jeg tror selv på, at dagpengespørgsmålet og arbejdsløsheden bliver meget centrale spørgsmål for venstrefløjen eller centrum-venstre, alt efter hvor Socialdemokraterne opfatter sig placeret.
Derfor forstår jeg ikke, at det, når regeringen insisterer på, at kontantydelsen i 2015 dækker et sted mellem 1.500 og 3.000, skal koste 610 mio. kr.
Der var et par af mine venner, som ikke er sådan født i går, og som faktisk er vant til at arbejde med tal og sidder i en a-kasse, der spurgte mig: Hvordan kan det lade sig gøre at bruge 610 mio. kr. på ca. 3.000 ledige i 3 måneder – det vil sige, at de hver skal have ca. 70.000 kr. om måneden?
Kunne ordføreren hjælpe mig med det?
Altså, nu har vi hørt meget om den der mørkelygte, der tændes, og så kan man ingenting se.
Men kunne vi ikke prøve at slukke mørkelygten et øjeblik og så få en forklaring på, hvordan det kan koste 610 mio. kr. i 2015 at lave en kontantydelse til 3.000 mennesker?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Den beregning og andre, der ligger bag finansloven, bliver jo lavet fuldstændig på den gængse måde, som der altid bliver regnet på, og som Enhedslisten jo er bekendt med, eftersom man har siddet omkring det samme bord.
Der er sørget for, at der er råd til at afholde de udgifter, som man skal, og sørget for, at vi ikke bryder de grænser, vi har lagt, for, hvor mange penge vi synes det er ansvarligt at bruge.
Der er jeg jo glad for at vi har kunnet finde en aftale med Enhedslisten om at lave den her kontantydelse, hjælpe nogle af de mennesker, der ellers kommer i klemme, men også at finansloven fortsætter den økonomiske politik, der giver flere arbejdspladser, og det er jo nok så vigtigt.
Det må jo være det primære formål.
Der skal man jo så også inden for det rum, der er, kunne afholde de udgifter, der er til offentlige investeringer og til at føre de vækstplaner ud i livet, som regeringen har taget initiativ til og fået flertal for.
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Det forstod jeg ingenting af.
Jeg spurgte ganske simpelt: Kontantydelsen koster ifølge finanslovsforslaget 610 mio. kr., og det omfatter 3.000 mennesker.
Det hænger ikke sammen.
Det har ikke noget med beskæftigelse og igangsættelse af arbejde osv. osv. at gøre.
Vi kan også tage et andet tal, hvis ordføreren ikke ønsker at diskutere det tal.
I forbindelse med akutjobbene regnede man med, at det skulle give akutjob til 12.500 mennesker.
Det gav akutjob til 300-400.
Vi afsatte 180 mio. kr., og vi har ikke engang brugt 8 mio. kr.
Folk kan da ikke forstå, at vi budgetterer så løsagtigt.
Altså, en finanslov er jo et budget for næste år.
Hvorfor i alverden kan man ikke være mere præcis?
Altså, hvorfor kan højtuddannede embedsfolk og en meget, meget dygtig finansminister da ikke finde ud af at sige tallene mere præcist, især når vi peger på, at de tal ikke passer?
Jeg har flere gange peget på, at de 610 mio. kr. aldrig kommer til at passe.
Alle ville da have lyst til at være på kontantydelse, hvis man kunne få så mange penge.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jamen Enhedslisten har jo selv siddet i det lokale og siddet med de tekniske forudsætninger foran sig.
Hvis man gerne vil have en længere teknisk udredning af, hvordan de her ting bliver beregnet, er man velkommen til at bede om det.
Det er jeg sikker på at Finansministeriet kan levere.
Vores politiske opgave er at sørge for, at vi holder os inden for de rammer, som vi har aftalt – som vi har besluttet os for og finder er ansvarlige for dansk økonomi – og at vi så inden for det jo bl.a. gennemfører den her kontantydelse og en serie af velfærdspolitiske tiltag: sundhed, ældrepleje, inklusion i folkeskolen, daginstitutioner osv.
Vi holder os altså under de lofter, som vi har aftalt.
Det at gøre det er jo meget væsentligt, fordi det fastholder en høj grad af tillid til dansk økonomi og sørger for, at renterne er gevaldig lave til gavn for os alle sammen.