runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Mach (SF), 2014-12-19:
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren svarede på det, der var spørgsmålet.
Jeg deler jo ordførerens bekymring for den økonomiske smalhals i kommunerne, det tror jeg vi er mange herinde der gør, og jeg er også enig i, at der skal holdes grundigt øje med, om kommunerne med den her lovændring rent faktisk håndterer det efter ambitionen og efter ønsket.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren lige kommenterede noget.
Går ordføreren ikke ind for ældres selvbestemmelse, det at myndiggøre mennesker i deres eget liv, som det her jo grundlæggende går ud på, og var det ikke noget, som Enhedslisten i virkeligheden gerne ville bakke op om?
Kunne man ikke i stedet stemme for det her lovforslag og så være med til at holde øje med, at det faktisk går, som det skal, ude i kommunerne?
Og i øvrigt: Hvad er det ved ministeriets garanti om, at det her ikke må betyde, at man kan afvise at give hjemmehjælp, alene fordi nogen ikke har deltaget i et rehabiliteringsforløb, som ordføreren ikke tror på?
For den diskussion har vi jo haft ret grundigt.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-19:
Vi går jo varmt ind for de ældres selvbestemmelsesret.
Det er jo derfor, vi har stillet nogle ændringsforslag, der kunne sikre denne selvbestemmelsesret i forbindelse med indføringen af det her lovforslag.
Vi har jo faktisk valgt at spille ind på lovforslagets bane og sagt: Okay, så lad os da sige til kommunerne, at de skal give de ældre et tilbud om det her rehabiliteringsforløb; vi vil bare gerne sikre, at den ældre har nogle rettigheder til at sige nej til at deltage i det.
Den ret har de ældre ikke fået med ministerens ændringsforslag, næh, der er blevet rettet en lille del af det, hvor der står, at hvis man afbryder hjemmehjælpsforløbet, er årsagen til, at det bliver afbrudt, uinteressant i forhold til udmåling af hjælpen.
Det er såmænd den eneste ændring, der er sket.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-19:
Som forholdsvis ny i Tinget må man jo ligesom finde ind i procedurerne, så jeg undskylder naturligvis.
Det var faktisk i forbindelse med ændringsforslaget jeg ville sige, at jeg vil have lov at følge det her til dørs, da vi nu i tirsdags ved andenbehandlingen fik skabt en del larm og hurlumhej i gaden, og det var jo i forbindelse med det ændringsforslag, som Enhedslisten havde stillet.
Det ændringsforslag blev som bekendt ikke vedtaget, men vi må alligevel i dag konstatere, at Transportministeriet og transportministeren har lyttet til Enhedslistens argumenter og erkendt, at bestemmelserne om snerydning m.v. i det oprindelige lovforslag ikke var helt rimelige.
Så ligger der jo altså nu det her ændringsforslag fra ministeren.
Vi synes, det er godt, at man sådan lytter efter, når der tales fra talerstolen i Tinget.
Men vi må også sige, at det kun delvis retter op på miseren i det oprindelige lovforslag.
Det gør det på den måde at forstå, at der stadig væk er betydelige arealer for grundejere at vedligeholde og rydde for sne, hvis man er så uheldig at have en grund, som ligger op til et såkaldt oversigtsareal.
Ministeren tilkendegiver dog i et svar til Transportudvalget, at kommunen på disse arealer trods alt skal stå for renholdelse og snerydning på dele af det her oversigtsareal, hvis det ellers er sådan, at det er kommunen, der ejer arealet.
Vi må sige, at ændringsforslaget bestemt er et fremskridt, og det er en imødekommelse af Enhedslisten og de andre partier, som så støttede os i tirsdags.
Og når nu Enhedslistens eget ændringsforslag blev nedstemt, vil jeg blot meddele, at vi naturligvis stemmer for det her pågældende ændringsforslag, som er stillet af ministeren, og vi takker for lydhørheden.
Jeg vil så også med det samme sige, at af mange andre og meget forskellige grunde, som vi har redegjort for ved førstebehandlingen, stemmer vi hverken for eller imod det endelige lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-19:
Ordføreren vil jo ikke rigtig forholde sig til det, jeg siger.
Problemet er, at man som udgangspunkt ikke må visitere borgeren til hjemmehjælp, før borgeren har gennemført rehabiliteringsforløbet.
Det er det, der er den helt nye mekanik i det her lovforslag.
Det vil man pålægge kommunerne at gøre.
Man vil sikre sig, at de gør det på den måde, fordi man på den måde vil håbe at nå frem til en situation, hvor man kan spare endnu flere millioner hjemmehjælpstimer, end man allerede har gjort.
Det er krumtappen i det her lovforslag.
Vi har forsøgt at give borgerne nogle redskaber til at beskytte sig mod det.
Dem har de ikke fået.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at stemme imod lovforslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2014-12-19:
Jamen jeg var ikke et sekund i tvivl om, at hr. Finn Sørensen ville gå op og tage ordet til det her lovforslag.
Jeg synes, det har været en lidt ærgerlig proces i forhold til Enhedslisten, og at det er ærgerligt, at Enhedslisten faktisk ikke har været mere aktive ved forhandlingsbordet.
For vi har brugt timer på det her forslag, og Dansk Folkeparti har netop prøvet at få præciseret rigtig mange ting i det her.
Det mener Dansk Folkeparti i hvert fald.
Nu har vi fået med, at det er sådan, at uanset hvad en borger angiver som årsagen til, at man ikke kan gennemføre det her forløb, vil man aldrig blive frataget sin hjemmehjælp.
Er det ikke et skridt i den rigtige retning?
Ordføreren svarede overhovedet ikke på det, jeg spurgte om i forhold til rehabilitering som sådan.
Det var sådan, at da vi nedsatte Hjemmehjælpskommissionen, som jo var et forslag, Dansk Folkeparti fremsatte i Folketinget, var det her noget af det, der kom med, og man lavede de her anbefalinger.
Ældre Sagen sad bl.a. med i kommissionen, og der har været en god dialog.
Så vil jeg også gerne lige påpege, at Enhedslisten jo aldrig plejer at holde sig tilbage fra noget, så derfor undrer det mig, at hr. Finn Sørensen virker sådan lidt forarget over, at man ikke har været inviteret mere med.
Man kunne jo bare have meldt mere ind i forhold til det, så man kunne have deltaget på lige fod med alle os andre, som faktisk kæmpede for at få gjort det her lovforslag meget bedre, end sådan som det oprindelig så ud.
Men jeg vil altså meget gerne høre hr. Finn Sørensens kommentar i forhold til rehabilitering, altså om det ikke er noget, der kan være med til at øge livskvaliteten for en borger, og derudover også om det ikke er korrekt, at nu har vi fået præciseret det så meget, at det er sådan, at uanset hvilken årsag en borger angiver for ikke at kunne gennemføre et rehabiliteringsforløb, bliver vedkommende ikke frataget hjemmehjælpen.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-19:
Nu tror jeg, at fru Karin Nødgaard udmærket kender historien i forbindelse med forhandlingsforløbet, nemlig at Enhedslisten ikke har haft mulighed for at deltage i de forhandlinger.
Vi er simpelt hen ikke blevet indbudt til de videre forhandlinger efter det første møde.
Der er også et andet parti, der har været i den samme situation.
Og det er jo den første betingelse for, at man kan øve indflydelse.
Nu er det ikke sådan, at vi er sure.
Vi har jo forsøgt at øve indflydelse på det her lovforslag ved at stille nogle ændringsforslag, og vi har deltaget i den offentlige debat om det.
Og den eneste lillebitte ting, der er blevet ændret i det, er, at kommunen, hvis borgeren ikke kan gennemføre forløbet, så skal foretage en vurdering af, om borgeren skal have hjemmehjælp.
Det er rent lovteknisk og retssikkerhedsmæssigt den eneste lille ændring.
Vi har ikke kunnet få svar på et helt afgørende spørgsmål: Vil de retningslinjer, man har i Københavns Kommune, være lovlige eller ulovlige, når det her bliver vedtaget?
Og det er jo sådan set kernen i det hele, for de retningslinjer siger, at hvis borgeren ikke vil medvirke til rehabilitering, er der ingen hjemmehjælp.
Astrid Krag (S), 2014-12-19:
Jeg skal bare bede Enhedslistens ordfører bekræfte nogle ting.
Altså, jeg har meget svært ved at genkende det billede, der bliver tegnet af, hvordan tingene hænger sammen her.
Jeg besøgte selv et rehabiliteringscenter i Mou, hvor man giver folk et godt ophold, og i snit sparer man 9,3 timers hjemmehjælp pr. borger, der kommer ind der, fordi de kan mere selv, når de kommer tilbage, fordi de kan leve det liv, de plejer at leve, fordi de bliver selvhjulpne.
Så står Enhedslisten her og gør det til et meget stort problem.
Det er jeg faktisk lidt rystet over, og derfor vil jeg bare bede Enhedslistens ordfører om at bekræfte, at med den her nye rehabiliteringsparagraf, § 83 a, har man som borger stadig præcis den samme ret til at blive visiteret til hjælp efter § 83, hvis ikke man får gavn af rehabiliteringsforløbet.
Det er nemlig det, der er virkeligheden, og den utryghed, som Enhedslistens ordfører prøver at skabe, er der ikke nogen der er tjent med.
Derfor vil jeg bare gerne bede om at få bekræftet det meget faktuelle, at man har præcis den samme ret til at blive visiteret til den klassiske hjemmehjælp efter § 83, som man hidtil har haft, hvis man ikke har gavn af § 83 a.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-19:
Det har man ikke.
Ordføreren rammer jo lige nøjagtig ned i det, der er kernen i problematikken.
Jeg vil gerne læse op af bemærkningerne: »Med lovforslaget forpligtes kommunalbestyrelsen til, forud for vurderingen af behovet for hjemmehjælp, at tilbyde et tidsafgrænset, korterevarende og målorienteret rehabiliteringsforløb, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre modtagerens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjemmehjælp.«
Det betyder, at man ikke kan få hjemmehjælp, før end man har gennemgået et rehabiliteringsforløb, hvis kommunen vurderer, at man har behov for det, og kommunen vurderer, at man har udviklingspotentiale til at kunne klare sig selv.
Det er en hel anden retsstilling omkring retten til hjemmehjælp end den, der er i den nuværende lov.
Det har været vores hovedanke mod det her, og vi har gerne villet udstyre borgeren med noget retssikkerhed i den situation, og derfor har vi stillet nogle ændringsforslag.
De er alle sammen blevet forkastet, og vi kan ikke få nogen saglig, konkret forklaring på, hvad der er i vejen med de ændringsforslag.
Når fru Karin Nødgaard stiller spørgsmål om noget, jeg allerede har sagt i min ordførertale, kan jeg jo blive nødt til at gentage det, for så har hun åbenbart ikke hørt efter.
Og jeg sagde i min ordførertale, at rehabilitering er en fin ting.
Men det er jo ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer, om det skal være et redskab til at spare på hjemmehjælpen, om det skal være et redskab til at bringe ældre medborgere i en situation, hvor de bliver overladt til sig selv.
Det er jo det, det hele drejer sig om i det her lovforslag.
Det er det, diskussionen har drejet sig om.
Så vil jeg bare sige, at jeg var yderst aktiv for at komme med, inden aftalen blev indgået.
Men det har ministeren bekræftet ved tidligere lejligheder.
Astrid Krag (S), 2014-12-19:
Jeg er ked af at sige det, men det, Enhedslistens ordfører står og siger, er fuldstændig på månen.
Kan ordføreren ikke selv høre det?
Er det et problem, at kommunen først vurderer, hvor selvhjulpen den ældre kan blive, og hvor meget af ens liv, man kan få tilbage?
Det er det, Enhedslisten står og siger er et stort overgreb.
Det er det altså ikke.
Hvis man ikke kan gennemføre rehabiliteringsforløbet, hvis man ikke får gavn af det – og det kan jo være fra dag et, fordi man er plaget af sorg og tankemylder, og eller fordi man har en svær funktionsnedsættelse – har man præcis det samme retskrav på at blive visiteret efter § 83, som man har i dag.
Det, Enhedslistens ordfører står og siger, er simpelt hen ikke rigtigt, og jeg håber ikke, at der er alt for mange derude, der lytter til det, for det her kommer til at betyde en meget positiv forandring for mange ældre, der kommer til at kunne det, som de har kunnet hele deres liv, i længere tid.
Det skal man altså være et lidt særligt sted for at synes er et stort problem.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Jeg spurgte såmænd heller ikke til, hvad Socialdemokratiet mener i 2050.
Der er også en risiko for, at ordføreren ikke længere sidder i Folketinget til den tid.
Men det, jeg var ude efter, var også, hvad Socialdemokratiet mener nu, altså om vi skal fortsætte med at pumpe op og så tage indtægterne – og så må de fossile brændsler jo blive brændt af et andet sted – eller om vi skal holde op, fordi det er noget værre stads, noget syndigt noget, som vi skal holde op med.
Kan vi ikke få et mere klart svar på, hvad Socialdemokratiet mener i dag; ikke i 2050, men i dag?
Jeg kan jo sige, at Enhedslisten godt ved, at Dansk Folkeparti er med i energiaftalen, og energiaftalen gør også, at der afsættes penge til eksempelvis forskning i grøn energi.
Det er jo, fordi vi for Dansk Folkepartis vedkommende synes, det er spændende, at der er udsigter til, at man kan udvikle nye energiformer, som på sigt kan afløse de energiformer, vi bruger nu.
At vi ikke har så travlt med at afskaffe den fossile energi på det her tidspunkt, handler om, at hvis man antager, at den klimapåvirkning, som der er mange der mener at der er, er der, så er Danmarks bidrag til de klimaeffekter, der måtte være, så ubetydelig lille i forhold til den globale udledning af CO2, at det ikke har nogen særlig betydning, hvad Danmark gør.
Derfor skal vi ikke forcere udviklingen og have så travlt i Danmark i den tro, at vi kan redde hele verden.
Det kan vi ikke.
Vi skal også tænke på vores egen økonomi og på, at Danmark ikke halter økonomisk efter resten af verden.
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Jeg har et forholdsvis kort og enkelt spørgsmål.
Jeg vil bare spørge hr. Mikkel Dencker, om han slet ikke mener, at der er nogle miljø- og klimamæssige hensyn, også hensyn til fremtidens generationer, der kunne tale for, at man skulle prioritere vedvarende energikilder frem for fossile brændsler.
Jens Joel (S), 2015-01-13:
Vi betragter det ikke, tror jeg, som noget syndigt noget, at vi i dag udnytter den olieressource, vi har i Nordsøen, og at vi bruger de penge, der kommer derfra til bl.a. at lave elektrificering af vores jernbaner og i øvrigt hurtigere transport på tværs af Danmark.
Så vi har ikke nogen berøringsangst i forhold til at sikre, at i øvrigt så stor en del som muligt af de penge, der kommer fra vores fælles olie, om man vil, ude i Nordsøen, også bliver brugt til fælles goder.
Det synes jeg er vigtigt.
Men diskussionen om, hvor lang tid der går, inden der ikke længere skal brændes fossile brændsler af i den her verden, afhænger jo i høj grad af, hvor ambitiøse vi er, og hvor hurtigt vi kan få internationale aftaler, som forhåbentlig og formodentlig kommer til at begrænse efterspørgslen på den slags.
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Betyder det, at Dansk Folkepartis synspunkt er, at det der med klimaforandringerne og miljøpåvirkningen er rigtig nok, men det kan vi alligevel ikke rigtig gøre noget ved i Danmark?
Og hvis det er det, der er holdningen, er det så også Dansk Folkepartis opfattelse, at det er der nok heller ikke nogen andre der gør noget ved, og så er der heller ikke nogen fidus eller nogen fordele ved at udvikle nogle vedvarende energikilder, der kunne blive fremtidens løsninger?
Altså kort og godt: Vi regner med, at det fortsætter med at gå, som det gør nu, og så må vi bygge nogle højere diger, mens vi stadig væk forhåbentlig har billig energi.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Det er helt rigtigt, at Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal have billigst mulig energi;
det kan jeg bekræfte.
Dansk Folkeparti er med i energiaftalen, bl.a. også for at vi kan være med til at fremme forskning i grønne energier, og det er, fordi vi gerne vil være med til at udvikle vores samfund og fremme ny teknologi på alle områder.
Ikke kun på energiområdet, men på alle områder går vi da ind for, at vi skal have teknologisk udvikling
Der ligger også en selvforsyningsstrategi i, at hvis vi kan udvikle de naturkræfter, vi har i Danmark, til at kunne afgive energi til os, så kan vi også på længere sigt blive fri for at importere energi fra regimer, som vi ikke ønsker at være i lommen på, som hvis vi eksempelvis skulle blive afhængige af at importere gas fra Rusland; det har vi ikke lyst til.
Derfor kunne det være, at der var fornuft i, at vi udvikler den teknologi, vi har i Danmark.
Men det betyder ikke, at jeg mener, at vi skal afskaffe fossil energi til en bestemt dato eller gøre det, før vi har udviklet den grønne teknologi til at være den, der er billigst.
Det er sådan, at hvis vi antager, at der er en klimapåvirkning fra menneskelig aktivitet, så er det jo ikke kun Danmark, der står for den klimapåvirkning.
Det er hele verden.
Og derfor kan det, at Danmark gør sig fossilfri, jo ikke redde noget som helst, hvis resten af verden ikke afskaffer fossile brændsler.
Lige nu er der jo en voldsom udvikling i f.eks. Kina, hvor man har en vækst i sin CO2-udledning, som langt slår det, vi i Danmark reducerer.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-13:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi ikke alene i Danmark kan redde hele verden.
Men jeg er alligevel optaget af de svar, der kom her før, for det lyder, som om det, så længe hele verden ikke er i gang med grundigt at ændre sit energiforbrug, heller ikke kan betale sig, at Danmark gør noget; for vi kan lige så godt bare leve bedst og billigst på den korte bane.
Jeg vil gerne bare høre: Er det virkelig hr. Mikkel Denckers synspunkt, at det ikke nytter noget, at vi gør noget som helst?
Men anerkender ordføreren, at der er regninger, det faktisk kan betale sig at betale tidligt, altså fordi regningen bliver større, hvis man venter længe?
Er det et princip, som Dansk Folkeparti vil erkende, og kan Dansk Folkeparti på den måde godt se en stor interesse i, at vi faktisk kommer tidligt i gang i Danmark med at betale en billigere regning, fordi vi vil forebygge?
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Det kan man sagtens sige er tilfældet, altså at det generelt er tilfældet, at der kan være regninger, som er billigere at betale på forhånd, eller investeringer, der er gode at foretage.
Jeg siger bare ikke, at det gør sig gældende lige på det her punkt.
Danmark har taget meget store skridt fremad med hensyn til energipolitikken eller klimapolitikken, langt foran de fleste andre lande, og det har været dyrt, og det har ikke nogen særlig påvirkning på klimaet, hvis man antager, at det har nogen påvirkning overhovedet.
Så hvis vi skal tage endnu større og hurtigere skridt, bliver det dyrere for Danmark, uden at det har nogen klimapåvirkning, og så har det mere karakter af en religiøs renselse af samvittigheden.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-13:
Det Radikale Venstre ønsker, at Danmark, EU og hele verden gør noget ved de omfattende klimaforandringer, vi ser.
Måske i modsætning til tidligere talere mener vi i hvert fald, at klimaforandringerne er menneskeskabte, og at der simpelt hen skal ske noget, hvis ikke vores vejr og klima skal forandre sig dramatisk.
Vi har jo i den seneste uge set, hvordan der igen har været ekstremt vejr, og DMI og andre forskere peger jo på, at fremtidens vejr kan byde på dobbelt så hyppige situationer med ekstremt vejr, som vi lige har haft.
Derfor er vi glade for, at Danmark har en ambitiøs grøn politik, en grøn energipolitik, som gør noget ved problemet, samtidig med at vi selvfølgelig erkender, at Danmark ikke kan løse hele verdens problemer.
Men det, at vi gør noget ved problemet, skaber jo samtidig tusindvis af job i den grønne industri, og det skaber masser af løsninger, som vi kan eksportere, og som dermed kan være med til at påvirke andre landes tilgang til energiforsyning.
Andre lande er jo også i gang med en grøn omstilling, og der er simpelt hen job i at gå forrest og udvikle løsninger.
Det endelige mål er jo som bekendt at blive fri af fossile brændsler i 2050.
I Det Radikale Venstre arbejder vi for en grøn fremtid, og vi er sikre på, at det er prisen værd.
Og vi er jo i gang, og det går faktisk godt med den grønne omstilling af energiforbruget.
Enhedslisten spørger så, hvad de næste skridt skal være, når det nuværende forlig udløber i 2020.
Vi tror i særlig grad på vindscenariet, hvor vi udbygger antallet af vindmøller.
Det er ikke, fordi vi tror, at vind skal være den eneste energikilde, men fordi f.eks. biobrændsel jo har den udfordring, at vi i så fald ville komme til at importere meget fra udlandet, og det lægger et pres på verdens naturressourcer i det hele taget.
Men når vi skal have mere og mere strøm, kræver det også, at vi bruger strøm i vores varmeproduktion og transport meget mere, end vi gør i dag.
Og det er vi jo i gang med, bl.a. via finansloven, hvor vi sammen med Enhedslisten fik afsat penge til varmepumper, og det betyder jo, at vi kan bruge strøm fra vindmøller til at lave varme med.
Og vi skal have mere af den slags.
Derfor foregår der et arbejde med en lang række analyser i Klima- og Energiministeriet, der skal belyse, hvordan vi bedst udbygger den grønne energi i de kommende år.
Vi glæder os til at fortsætte det arbejde, også her i Folketinget, og vi håber på, at vi kan få det brede forlig og dermed sikre, at investeringsrammerne kan fortsætte.
Vi støtter selvfølgelig op om den tekst, vi selv har været med til at forfatte, og vi glæder os til det fortsatte arbejde.
Jens Joel (S), 2015-01-13:
Jeg tror, at det som med så meget andet kan være lidt farligt at træffe stik- og nagelfaste beslutninger om, hvad der skal ske i 2050.
Men det er klart, at det for Socialdemokraterne er sådan, at f.eks. vores ressourcer i Nordsøen er nogle, vi trækker op og i øvrigt sørger for, at det, vi så at sige som samfund vinder på det, er noget, der også kommer samfundet til gode, og i øvrigt også bliver brugt i den omstilling, som vi tidligere i dag har diskuteret, nemlig den aftale, vi lavede med også Dansk Folkeparti, om en togfond, hvor vi bruger fællesskabets penge, kan man sige, vores fælles penge fra Nordsøen, til at lave en grøn omstilling af vores togtransport.
Så vi vil meget gerne udnytte de økonomiske muligheder, og hvorvidt vi også skal gøre det i 2050, som jo er meget langt ude i fremtiden, synes jeg ikke vi skal lægge os fast på nu.
Det vigtige for os er – punkt nr. 1 – at vi i Danmark søger at være og vil være fossilfrie i 2050, og at vi – punkt nr. 2 – forfølger i EU, i FN, i alle internationale relevante fora målsætningen om en global aftale, som betyder, at vi skal have alle lande til at reducere deres brug af fossile brændsler.
Mit håb er da, at vi er kommet rigtig langt ad den vej, så der ikke er så mange købere i 2050.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Jeg vil spørge ordføreren om noget.
Når nu Socialdemokratiet går ind for et fossilfrit Danmark om en årrække, hvad skal der så ske med de forekomster af fossile brændsler, der stadig måtte være tilbage i undergrunden på det tidspunkt?
Skal vi så sætte en prop i hullet og lade være med at udnytte dem længere og ikke få de indtægter, der kan komme på det?
Hvad mener Socialdemokratiet?
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Jeg kunne jo godt tænke mig at høre, om hr. Lars Christian Lilleholt mener, at den energiaftale, som vi har indgået, og som nu er ved at blive gennemført, var en fejltagelse, altså at det var forkert ...
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Nej, det var en aftale, som Venstre står inde for.
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Jamen det er jo rart at vide, men man kunne jo godt opfatte det på den måde.
I hvert fald må man vel forstå det på den måde, at hr. Lars Christian Lilleholt synes, at man skal til at føre en anden politik fremover.
Men så vil jeg gå til det andet spørgsmål, hvor jeg bare vil spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om jeg skal forstå det, han siger om Danmarks overimplementering af EU-regler på det her område, sådan, at det betyder, at Venstres politik er, at vi nu skal bremse omstillingen til vedvarende energi, altså at det ligesom skal sættes på standby i en periode, indtil de andre har indhentet os.
Er det der, vi er endt med hr. Anders Fogh Rasmussens berømte grønne revolution, altså at det nu skal sættes i stå, fordi det nu er gået for hurtigt?