runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Jeg tror slet ikke, at jeg omtalte Nina Smith.
Jeg omtalte den aftale, jeg har indgået med kommunerne, og jeg synes da, at hvis man vil henvende sig et relevant sted, så kunne man da henvende sig til Kommunernes Landsforening.
Og så skulle man spørge i Kommunernes Landsforening: Er det rigtigt, eller er det ikke rigtigt, at man med den aftale, kommunerne har indgået med regeringen, har bundet sig til at bruge 1 mia. kr. mere næste år på skoler, daginstitutioner, ældreområdet, idrætsområdet?
Er det rigtigt, eller er det ikke rigtigt, at man i 2010 har bundet sig til at bruge 2 mia. kr. ekstra på skoler, daginstitutioner, idrætsområdet, ældreområdet?
Det kan jo ikke være sværere end som så.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Ja, det er jo nok lidt sværere end som så, og jeg tror også, det er det, der er årsagen til, at finansministeren ikke har valgt at referere til fru Nina Smith, som er professor i økonomi, for det, hun netop siger i Politiken i dag, er, at finansministerens udsagn er hokuspokus.
Der er altså et mindre anlægsloft, end der har været tidligere.
Så når man fra Finansministeriets side siger, at man har tvunget kommunerne til nu at bruge lidt mere af deres samlede anlægsbudget på borgernære områder, så ændrer det ikke ved det faktum, at der samlet set er en ringere anlægsramme end den, der har været tidligere, og det må ministeren jo forholde sig til.
Og det er i den sammenhæng, jeg så spørger: Står ministeren her og siger, at økonomiprofessor Nina Smith skal have sine skolepenge tilbage, når hun ikke forstår, hvordan sammenhængen er, for det er jo sådan set det, man må drage som konklusion på det, ministeren siger, når han pure afviser, at anlægsloftet er ringere til næste år, end det har været tidligere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Jeg svarer bare på spørgsmålet, som jo lyder: Hvorfor forringer regeringen i 2009 kommunernes muligheder for at investere i bl.a. daginstitutioner og folkeskoler?
Det er det spørgsmål, jeg svarer på, og svaret er meget enkelt: Vi forringer ikke de muligheder, for vi har aftalt og skabt finansiering til, at hvor kommunerne i dag bruger 5 mia. kr. om året på at forny skoler, daginstitutioner, ældreområdet, idrætsområdet, så kan de næste år bruge 6 mia. kr. og året efter 7 mia. kr.
Det er et markant løft - det er et markant løft.
Så vil hr. Rasmus Prehn og andre hellere diskutere alle mulige andre ting, nemlig hvad det er for en profil, der er på kommunernes behov for at investere i f.eks. jordforsyning - hvor der har været nogle år, hvor der har været et historisk højt aktivitetsniveau, og hvor der af konjunkturmæssige grunde nu kommer en periode, hvor der er et lavere niveau - eller administration, hvor der i en årrække på grund af kommunalreformen er blevet investeret relativt meget og mere end historisk i administrationsbygninger og administrationstilretning, og nu bliver der investeret mindre.
Men det, der er det interessante for borgerne, er jo, om regeringen lever op til sit løfte om, at der skal ske et megaløft i institutioner, skoler, daginstitutioner.
Ja, det gør regeringen, for det løftes fra 5 til 6 til 7 mia. kr.
Morten Bødskov (S), 2008-11-19:
Jeg tror, man må sige til finansministeren, og det er også det, spørgsmålet handler om, at kommunerne næste år har færre penge, end de har i år.
Derfor synes jeg, at det er værd at understrege, at selv om man har svaret Folketingets Finansudvalg, at kommunerne næste år samlet set får mindre til at foretage anlægsinvesteringer med, så har vi en finansminister, som i dag står her og påstår, at der er tale om et megaløft i velfærden, og at den her regering har indfriet samtlige sine valgløfter.
Hvis man ser på den sten - kan man vel sige - som finansministeren nu også slæber rundt på med løftet om, at der nu skal sættes penge af til uhumske toiletter, så får kommunerne jo lov til at betale det krone for krone.
Hvis man ser på, hvordan det er gået med handicapinvesteringerne, er væksten i handicapinvesteringerne faldet dramatisk under den her regering, og der er intet, der tilsiger, at udviklingen vendes.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Jeg kan bekræfte, at de jo ikke er blevet indfriet endnu, for det er kun få måneder siden, vi har lavet en aftale med kommunerne om, at der nu skal ske noget.
Der skal investeres 1 mia. kr. mere i de borgernære områder næste år, og der skal investeres yderligere 1 mia. kr., altså 2 mia. kr., ekstra i 2010.
Det agter regeringen sådan set at holde kommunerne fast på.
Derfor vil hr. Morten Bødskov, som 2009 og 2010 skrider frem, også se, at der investeres massivt mere på de borgernære områder end på noget tidspunkt tidligere i historien.
Jeg må sige, at jeg jo ikke kan genkende billedet af, at regeringen år for år bruger færre penge på vores børn, syge og ældre.
Næste år er situationen jo den, at der samlet set bruges noget, der ligner 53,5 mia. kr., reelt mere på den offentlige service end i 2001, og størstedelen af det her løft på 53,5 mia. kr. er målrettet kommuner og regioner, altså sundhedsområdet, socialområdet og undervisningsområdet, så der har med andre ord været tale om et betydeligt løft af den samlede offentlige velfærd under den nuværende regering.
Det er et løft, der er kommet både børn og ældre og syge til gavn, og det folder jeg gerne yderligere ud.
Morten Bødskov (S), 2008-11-19:
Endnu en gang er vi i en situation, hvor vi har en finansminister, som står med Finansministeriets hokuspokusregnestykker, som Nina Smith også har sagt.
Det, finansministeren står og taler om, er, hvor mange kroner der er tilført næste år, så man kan løfte servicen.
Altså hvor meget stiger det fra år til år?
Det er det, der er det helt centrale.
Der må man bare konstatere, at hvis man ser på regeringens egne økonomiske planer, vil man se, at realvæksten falder, med hensyn til hvor mange penge kommunerne år for år har ekstra til rådighed til at investere i daginstitutioner, skoler, ældreområdet osv. - alt det, der handler om indhold og ikke om bygninger.
Det er jo derfor, at man rundtomkring i ganske mange kommuner har været igennem massive besparelser her i efteråret, samtidig med at regeringen har stået og lovet megaløft i velfærden.
Det er jo, fordi den her regering har en meget, meget fast strategi om, at der år for år skal være stadig mindre til rådighed til, at man kan investere i det, der er fælles, nemlig ordentlig ældreomsorg, ordentlige folkeskoler og ordentlig pasning af vores børn.
Derfor er spørgsmålet til finansministeren bare: Kan finansministeren bekræfte, at der foregår massive millionbesparelser rundtomkring i kommunerne?
Det er sket med de her budgetter, det er sket med de forrige budgetter, og det står i skærende kontrast til de løfter, som har regeringen har givet ved folketingsvalget, og som man nu har haft tre muligheder for at indfri over for befolkningen: først ved finansloven, som vi lavede i foråret, så ved kommuneaftalen og nu ved den her finanslov.
Ingen af gangene er det lykkedes at løfte serviceniveauet, således at befolkningen vil opleve en stigende realvækst i forhold til året før, når det handler om at forbedre servicen på børne-, ældre-, sundheds- og folkeskoleområdet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Tag f.eks. sundhedsområdet.
Jeg skal ikke stå og sige, at vi har paradisiske tilstande i det danske sundhedsvæsen, det har vi ikke.
Der er masser af udfordringer, strejken i foråret skabte også et problem.
Men går man ned og ser på, hvad der præsteres i det danske sundhedsvæsen nu kontra i fortiden, må man sige, at det på alle måder er gået bedre.
Overlevelsesgraden er steget, der er investeret massivt på kræftområdet og hjerteområdet, der behandles langt flere patienter end på noget tidligere tidspunkt, og ser man bort fra det efterslæb, der er kommet oven på strejken, er antallet af folk på venteliste faldet - bare for at tage et konkret eksempel, når der nu spørges til de syge.
Situationen er faktisk også den, at hvis man ser på, hvor stor en andel forbrugsudgifterne udgør af bruttonationalproduktet, vil man se, at det aktuelt er omkring 26 ½ pct.
Der har aldrig nogen sinde tidligere under nogen SR-regering været så stort et forbrugstryk, kunne man kalde det, som i øjeblikket.
Det står jeg såmænd ikke og praler meget af, for det begynder snart at udfordre os i forhold til vores 2015-planlægning, at vi bruger 26 ½ pct. af BNP på offentligt forbrug.
Det er et historisk højt niveau.
Så hvad enten man opgør det her i kroner og øre, altså absolutte tal, eller man opgør det relativt i forhold til bruttonationalproduktet, bruges der mere på offentlig service end nogen sinde før i danmarkshistorien.
Morten Bødskov (S), 2008-11-19:
Det er jo ikke sådan, at kommunerne ikke kan lave investeringer ud over det, selv om regeringen beslutter sig for, at x antal af de 15 mia. kr., kommunerne har i år, lige nøjagtig skal gå til skoler, daginstitutioner, ældreomsorg og idrætsfaciliteter.
Kommunerne kunne, hvis de ville, bruge samtlige 15 mia. kr. til det her område.
Kommunerne har stadig 15 mia. kr. næste år.
Det er rigtigt nok, at en større del af dem bliver båndlagt, men det er jo ikke rigtigt, at kommunerne har fået flere penge til det her område.
Tværtimod får de 600 mio. kr. mindre.
Finansministerens regnemetode passer jo ikke.
Det er jo derfor, børnefamilier og andre bliver så forfærdelig skuffede, når de hører, hvilke løfter, den her regering har givet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Megaløftet kommer, det er aftalt med kommunerne.
Uanset hvordan hr. Morten Bødskov vender og drejer sine ord, er det et faktum, at på de borgernære områder - skoler og daginstitutioner, og det er jo det, der spørges ind til - investerer kommunerne historisk ca. 5 mia. kr. om året.
Vi har aftalt med kommunerne, at det skal løftes til 6 mia. kr. næste år.
Det er et løft på 1 mia. kr., det er 20 pct., og det er et megaløft.
Vi har aftalt, at det året efter skal løftes med yderligere 1 mia. kr., fra 6 mia. kr. til 7 mia. kr., og det er også et megaløft.
Det betyder altså, at man der, hvor man i kommunerne over 5 år ville sidde og planlægge med at investere for 25 mia. kr. i daginstitutioner og skoler, nu i stedet skal arbejde inden for en ramme på 34 mia. kr.
Og hvis ikke 34 mia. kr. er mere end 25 mia. kr., vil jeg sige, at jeg da i hvert fald skal have mine skolepenge tilbage.
Thomas Adelskov (S), 2008-11-19:
Jamen jeg er med på, at beskæftigelsesministeren ikke er bekymret over, at man nu kommunaliserer indsatsen, og at man smadrer den statslige del.
Det har jeg forstået.
Men når man nu ved, at både lønmodtagerorganisationer og arbejdsgiverorganisationer er det, og når nu beskæftigelsesministeren selv i sin første tale her sagde, at det var vigtigt at inddrage arbejdsmarkedets parter på det nationale, det regionale og det lokale niveau, så er det vel meget rimeligt at spørge beskæftigelsesministeren, om ikke der skulle have været taget en drøftelse med arbejdsmarkedets parter om det kloge i at kommunalisere hele beskæftigelsesindsatsen, særlig i lyset af at ministeren jo vel er klar over, at der er meget store forbehold og stor bekymring hos lønmodtagerne og hos arbejdsgiverne over den øvelse, som man nu gennemfører sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance - altså et meget snævert flertal i det her Folketing.
Skulle man ikke have taget en ordentlig drøftelse med parterne?
Det har man ikke gjort.
Man har indkaldt til trepartsforhandlinger, hvor man vil snakke om alt muligt andet - efterløn, beskæring af dagpenge, alt muligt andet - men man vil ikke snakke om det her, for der vidste man i hvert fald også at de ville vende tommelfingeren nedad.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg synes, hr. Thomas Adelskov gør det her til noget vildt problematisk.
Vi har to systemer i dag, et statsligt system med en personaleadministration, med et chefsystem, med edb-systemer, med styringssystemer, revision osv. og også et kommunalt system for mennesker, der mangler et arbejde.
Jeg tror, at indsatsen kan blive bedre, hvis vi slår dem sammen og laver et bæredygtigt system for kommunerne med økonomiske incitamenter til at få mennesker i arbejde.
Så tror jeg, vi har taget et stort skridt for at hjælpe mennesker, der er eller måtte blive arbejdsløse, i arbejde.
Så må organisationerne jo tage til efterretning, at vi har en politik, som vi fremlagde i 2004.
Vi tog et vigtigt delskridt med kommunalreformen; vi tager nu det næste skridt, sådan at man har det nye beskæftigelsessystem, når der har været kommunalvalg til næste år i november og de nye byråd starter deres funktionsperiode den 1. januar 2010.
Det synes jeg er en fair og ordentlig måde at gribe det her an på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Beskæftigelsesministeren har lige indrømmet, at grunden til, at man ikke har spurgt parterne, er, at man vidste, at de var imod det.
Man er fuldstændig hamrende ligeglad med den danske aftalemodel.
Nogle af kronjuvelerne på det danske arbejdsmarked er, at vi kan forpligte arbejdsmarkedets parter til at være med til at løfte en bestemt opgave.
Her er der altså en risiko for, at både arbejdsgivere og lønmodtagere vender tommelfingrene nedad, fordi det er uigennemsigtigt, hvad det er, man gerne vil opnå med det.
Det, der er hele manøvren i det her, er: Der er ingen saglige, faglige begrundelser for det, nogen skulle straffes.
Vi vidste jo alle sammen, at man i efteråret skulle ud og stemme om, om et af de fire forbehold skulle afskaffes.
Så sagde irerne nej.
Så blev der bedt om, at Arbejdsmarkedskommissionens konklusioner blev fremrykket, og så skulle de arbejdsløse straffes.
Det kunne man så ikke, fordi man havde stået og lovet, at man ikke ville skære i hverken dagpengenes størrelse eller dagpengeperiodens længde, så nu skal kommunerne så have byrden fremover.
Det vil beskæftigelsesministeren ikke gøre her i dag.
Derfor er det også en bombe under det kommunale system.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen: Regeringen driver altså ikke politik på den måde, at den vil hævne sig på nogen.
Vi gør det her, fordi vi synes, at det er den rigtige måde at drive beskæftigelsespolitik på, nemlig at samle indsatsen for de berørte.
Når vi diskuterer hænder til rådighed og hvordan vi får et større arbejdsudbud fremover, må man sige, at et af de områder, hvor der er det allerstørste potentiale, nemlig er området med de kommunale målgrupper.
Med en ledighed på 44.000-45.000 og med skifteledighed osv. kan man jo se, hvor stort potentialet er, for så vidt angår de forsikrede ledige.
Men vi er jo ligesom nødt til at se på, hvordan vi skaffer flere hænder til arbejdsmarkedet.
Og der er det jo bare at beklage, at Socialdemokraterne af partitaktiske grunde valgte ikke at deltage i de forhandlinger.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
De var slet ikke taktiske.
Men jeg er helt sikker på, at der vil komme to høringssvar.
Det ene fra lønmodtagerne vil sige: Det her udgør en risiko for, at lønmodtagerne taber rettigheder med hensyn til at tilegne sig kompetencer i forhold til en globaliseret verden.
De får færre muligheder.
Det andet fra arbejdsgiverne vil sige: Vi bliver udsat for et system, hvor vi ikke er sikre på, at systemet kan levere den fornødne arbejdskraft, fordi den kommunale økonomi strammer til.
Så kan det være, kommunerne vil vælge at skære ned på den tidlige indsats for de ledige.
Hvis der er mange, der skal gøres en indsats for, koster det flere penge, og hvis kommunen ikke får nogle flere penge, kan den ikke gøre den indsats.
Det vil sige: Vi ved udmærket godt, hvorfor det er, at arbejdsmarkedets parter ikke vil være med til det.
Derfor er de ikke blevet hørt, og ministeren er sådan set hamrende ligeglad.
Men kan vi få en garanti for, at dagpengediskussionen er slut - at der ikke bliver nogen nedsættelse af dagpengene, og at der heller ikke bliver nogen begrænsning af perioden for, hvor lang tid man kan få dagpenge, af ungeindsats osv.
og heller ingen nedskæringer i forbindelse med efterlønnen, altså at der kun er lutter forbedringer, for det her er jo ikke et besparelsesprojekt?
Må jeg forstå det sådan?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det her er ikke et besparelsesprojekt.
Vi gør det her, fordi vi synes, det er politisk rigtigt.
Jeg synes da, at arbejdsgiverne skal notere med glæde, at hr. Bjarne Laustsen giver den forsikring til arbejdsgiverne, at hvis der er noget, de er imod, når der kommer en socialdemokratisk regering, så bliver det ikke gennemført.
Det var da en vidunderlig garanti, arbejdsgiverne her fik.
Thomas Adelskov (S), 2008-11-19:
Jeg skal bare konstatere, at vi har stillet en række spørgsmål her i dag, og at beskæftigelsesministeren ikke har kunnet dokumentere, at der er fagligt eller sagligt belæg for at gennemføre den her kommunalisering.
Tværtimod har beskæftigelsesministeren heller ikke gendrevet de synspunkter, vi har fremlagt, og den dokumentation af, at man ude i jobcentrene faktisk klarer sig dårligere i den kommunale del end i den statslige del.
Beskæftigelsesministeren har heller ikke gendrevet, at når det handler om styring, er det en farlig vej, vi bevæger os ud på, og at det for kommunerne kan ende med at blive som med gyngerne og karrusellerne; nogle kommuner vil komme til at tabe, og det kan påvirke den kommunale økonomi og dermed den kommunale service, hvis det er sådan, at man får overdraget denne opgave.
Det eneste, der vel i realiteten står tilbage, er, at vi alle sammen kan sidde med en fornemmelse af, at der her er tale om, at beskæftigelsesministeren ved, at ledigheden formodentlig bliver fordoblet i løbet af det næste år, og så har man skyndt sig at skille sig af med et meget stort problem ved at sende hele ledighedsproblemet ud i kommunerne; så kan de bokse med det derude, og så slipper regeringen for at høre mere om det.
Jeg kan bare love, at sådan vil Socialdemokraterne ikke acceptere at det udvikler sig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg takker for Socialdemokraternes aktive medvirken til at holde den beskæftigelsespolitiske debat ved lige.
Jeg kan bare sige, at vi gør det her, fordi vi mener, at det er det rigtige at gøre, at vi får et bedre arbejdsmarkedssystem ud af det her.
Reglerne, for så vidt angår de lediges rettigheder, er uændrede; forsikrede ledige skal stadig have deres forsørgelse i a-kassen, og derfor er det bare en administrativ omlægning og en enkel forankring af systemet, vi gennemfører, fordi vi ikke synes, at man skal have dobbeltadministration - man behøver ikke to personalechefer, to personaleadministrationssystemer, to bevillingssystemer, to edb-systemer osv.
Morten Bødskov (S), 2008-11-19:
Hvorfor forringer regeringen i 2009 kommunernes muligheder for at investere i bl.a. daginstitutioner og folkeskoler, når regeringen før folketingsvalget lovede befolkningen et megaløft i velfærden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at jeg får lejligheden til her at afvise den præmis, spørgsmålet hviler på, nemlig at regeringen skulle forringe kommunernes muligheder for at investere i bl.a. daginstitutioner og folkeskoler, for virkeligheden er præcis den modsatte.
Regeringen har nemlig indgået en aftale med kommunerne om, at det her område - de borgernære områder i kommunerne - prioriteres op i de kommende år.
Det er sådan, at kommunerne aktuelt hvert år investerer i omegnen af 5 mia. kr. på daginstitutionsområdet, skoleområdet, ældreområdet, minus ældreboliger, og i idræt i tilknytning til skoleområdet.
5 mia. kr.!
Det, vi har aftalt med kommunerne, er, at det skal have et løft.
I 2009 skal det løftes til 6 mia. kr., altså med 1 mia. kr. fra 5 mia. kr. til 6 mia. kr., og i 2010 skal det løftes med yderligere 1 mia. kr., altså fra 6 mia. kr. til 7 mia. kr. Hver enkelt kommune skal lave en flerårig investeringsplan.
De beløb, der er til rådighed, er blevet meldt ud, og det betyder, at man kan sige, at hvor kommunerne alt andet lige ville investere 25 mia. kr. over de næste 5 år i daginstitutioner og skoler m.v., så løftes det i stedet til 34 mia. kr.
Det er et målrettet og markant løft, som danskerne også vil kunne se i deres hverdag, som dagene skrider frem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Det er klart, at Nyrups regering brugte flere penge end Hartlings, og denne regering bruger flere penge end Nyrups, og når der engang kommer en ny regering, vil den givetvis også bruge flere penge end denne.
Det, der imidlertid er det interessante - for det er det, hr. Morten Bødskov spørger til - er, hvor stor en del af samfundskagen vi bruger på offentligt forbrug.
Så kan vi jo håbe, at samfundskagen vokser, for så vil den samme andel jo give sig udslag i et stadig større pengebeløb.
Og der peger jeg bare helt stilfærdigt på, at vi altså aktuelt har et forbrugstryk på 26½ pct.; det vil sige, at 26½ pct. af bruttonationalproduktet bruges på offentligt forbrug.
Det er et tal, der er højere end på noget tidspunkt under SR-regeringen i 1990'erne.
Så det er ikke bare sådan, at vi bruger flere penge i kroner og øre, fordi samfundet er blevet rigere
- nu er de 53,5 mia. kr., jeg nævnte, i øvrigt et realløft -
men der er også tale om, at vi bruger en relativt større andel af samfundsøkonomien på offentligt forbrug.
Sådan er de barske tal.
Så kan hr. Morten Bødskov selvfølgelig have det synspunkt, at man skal bruge endnu mere, og det synspunkt er hr. Morten Bødskov jo velkommen til at have, men det er bare ikke fair, at vi diskuterer på falske præmisser.
Og præmissen er, som jeg siger det, at der er et realløft i den kommunale og regionale økonomi, og det har der været år for år under den her regering.
Astrid Krag (SF), 2008-11-19:
Man må jo sige, at denne sag hele tiden fører noget nyt med sig.
Den sidste oplysning, der kom, efter at Berlingske Tidende havde fået aktindsigt, altså om at Justitsministeriet faktisk havde prøvet at presse Integrationsministeriet til at erkende, at der gælder en regel for Arbejdsdirektoratet, som også må gælde for Integrationsministeriet, er af en tidligere kollega til justitsministeren, Hans Engell, blevet kaldt en retspolitisk skandale.
Forvaltningsretsekspert Carsten Henrichsen har sagt, at der kan være tale om ulovlig forvaltning og magtfordrejning, når Integrationsministeriet har afvist at rette ind af politiske og dermed usaglige grunde, når det har fået en henstilling fra Justitsministeriet, og flere eksperter har sagt, at det her er i strid med forvaltningsloven og på kanten af ministeransvarlighedsloven.
Er justitsministeren enig eller uenig i de vurderinger?
Og mener ministeren ikke, at det bør have konsekvenser for et ministerium, såfremt det gør sig skyldig i ulovlig forvaltning og magtfordrejning?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-11-19:
Vi er jo kommet vidt omkring i forhold til det spørgsmål, jeg er blevet stillet, men jeg kan roligt konstatere, at det, vi står inde for, er den meddelelse, der kom den 2. oktober.
Den blev til i samarbejde med Justitsministeriet, og her præciserer vi, hvordan regelgrundlaget skal opfattes.
Alle mulige kloge mennesker gør sig jo altid kloge på alt muligt, selv om de nogle gange ikke helt ved, hvordan processen har været.
Men i en regering er det nu meget normalt, at man snakker sammen, at man er i dialog med hinanden.
Det er også sket i dette tilfælde, og det vigtigste for mig er det resultat, der er kommet, nemlig meddelelsen til Udlændingeservice fra den 2. oktober i år.
Astrid Krag (SF), 2008-11-19:
Hvad mener ministeren om, at Udlændingeservice ikke har anvendt den definition af arbejdstagerbegrebet, som Beskæftigelsesministeriet anvendte, set i lyset af, at Justitsministeriets embedsmænds henstilling om at anvende den blev ignoreret?