runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-04-04:
Af hensyn til de mange, mange tusinde vælgere, der sidder og kigger på det her program, vil jeg også fatte mig i korthed og sige, at vi støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Jeg er helt enig med Enhedslisten.
Det sker sjældent, men det er jeg her.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Det er jo lige før, jeg får lyst til at gå op og sige, at regeringen også støtter lovforslaget, og så gå ned igen, men det gør vi i øvrigt, vil jeg gerne understrege.
Tak for behandlingen.
Jeg havde nu heller ikke regnet med andet, forstået på den måde, at det her er et helt teknisk lovforslag, hvor vi imødekommer nogle konkrete ønsker fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond og ATP om at præcisere i den lovgivning, der regulerer deres virksomhed.
Jeg vil egentlig ikke knytte flere kommentarer dertil.
Så tak for behandlingen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-04-04:
Altså, jeg gider simpelt hen ikke at gentage mit svar.
Jeg synes, jeg har svaret på det spørgsmål.
Det er det samme, der bliver spurgt om igen og igen.
Jeg synes faktisk, jeg har svaret.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Så det vil sige, at når ministeren svarer, at det er et forligsbelagt område, mener ministeren, at det er god forligsskik at ændre på RUT-registeret, selv om det ifølge ministeren er et af de forligsbelagte områder, uden at inddrage forligsparterne?
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Jamen honorarmodtagere er et vidt begreb.
Der er kunstnere, der får honorarer; der er foredragsholdere, der får honorarer, når de er ude, og som egentlig lever af det; der er mange former for honorarmodtagere.
Er det den slags typer, der kommer ind under det her, hvor de kan modtage det?
Er der noget krav om, hvor stor en indtægt de skal have, for at de kan få barselsudligning?
Vil det sige, at ordføreren i forhold til det, der blev sagt før, mener, at det er social dumping, hvis en udenlandsk virksomhed, der er registreret i RUT-registeret, underbyder?
De behøver ikke overholde en dansk overenskomst.
De skal bare være registreret, så man har kontrol med, hvem der arbejder der.
RUT-registeret stiller ikke krav om, at de skal arbejde efter danske lønforhold.
Så siger ordføreren også, at det godt kan være, at det er helt i orden, hvis man arbejder til en lavere løn, bare der udbetales feriepenge.
Det er sådan, jeg forstår det.
Og det vil sige, at ordføreren mener, at det er helt i orden, at en virksomhed bliver oprettet Danmark og ansætter polske eller litauiske arbejdere til 80 kr. i timen, bare den udbetaler feriepenge.
For det er jo det, der kontrolleres, altså om de udbetaler feriepenge.
Er det sådan, det skal forstås?
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Sådan kan man ikke stille det op.
Der er mange elementer i det her.
Der er noget omkring det lovgivningsmæssige, det juridiske, og det skal selvfølgelig være på plads.
Og så er der jo hele den her gråzone.
For social dumping er ikke et entydigt begreb.
Det kan godt finde sted, uden at det er ulovligt.
Vi ser jo hver eneste dag eksempler på, at der er virksomheder, der forsøger at gennemføre social dumping på lovlig vis.
Der er det, jeg siger, at vi skal sikre, at andre lovgivningsmæssige ting som feriepenge og arbejdsmiljøregler bliver fulgt.
Så det, jeg i virkeligheden siger, er, at hvis ikke man kan stoppe nogle af de virksomheder i markant at underbyde dansk arbejdskraft på selve lønnen, så kan man gøre det på andre måder, fordi der ofte vil være en sammenhæng mellem, at de underbyder, og at de ikke overholder de gængse juridiske ting såsom feriepenge.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Jeg er også meget tilfreds med, at vi nu igen står med en del af udmøntningen af finanslovsaftalen med Enhedslisten.
I dag tager vi med det her lovforslag endnu et skridt mod ordnede forhold på det danske arbejdsmarked, når det kommer til udenlandske firmaer, der udstationerer udenlandske arbejdere i Danmark.
I SF er vi optaget af løbende at justere reglerne på arbejdsmarkedet, i takt med at virkeligheden ændrer sig.
Det samme gør sig gældende med RUT-registeret.
Hvad angår konkrete ændringer af registeret vil jeg sige, at det er ændringer, som kan være med til at til at styrke kampen mod social dumping.
Kampen for et arbejdsmarked med ens vilkår og med arbejde at få arbejde og arbejde, der er til at leve af, er nu engang en vigtig kamp, synes vi.
Brutaliseringen af arbejdslivet er stor og nogle steder endda meget massiv.
Når vi som i dag vedtager love og regler, der regulerer – det gælder også reglerne for udstationeret arbejdskraft – er det for at sikre, at danske såvel som udenlandske arbejdere får muligheden for at have et anstændigt arbejdsliv.
I vores øjne er det bl.a. et arbejdsliv, som gør, at man kan leve af den løn, man får, og med arbejdsforhold, der gør, at nedslidning, stress og arbejdsskader ikke er en naturlig følgesvend, når man går på arbejde.
Vi løser ikke alle problemer med social dumping med det her lovforslag, men vi tager et skridt i den rigtige retning, som er en retning mod bedre kontrol, mere ordnede arbejdsforhold, og derfor kan vi i SF naturligvis støtte lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Social dumping er jo sådan det helt store buzzword på venstrefløjen, men det er ofte svært at få en helt præcis definition af, hvad social dumping er – det er bare noget, vi ikke kan lide.
I LA synes vi, det er ærgerligt, at den her debat omkring social dumping er med til at tegne et billede af, at arbejdskraft udefra ikke er velkommen i Danmark, og at det i det hele taget er et problem.
Det her lovforslag gør det mere besværligt for udenlandske virksomheder og arbejdstagere at etablere sig i Danmark, og det er sådan set det sidste, vi har brug for.
Vi synes, at fokus burde ligge på at lave reformer, at sikre, at danske arbejdstagere og virksomheder er konkurrencedygtige, i stedet for på at holde virksomheder uden for Danmark.
Selv om regeringen ikke vil indrømme det, er det her et lovforslag, som handler om at holde især østarbejdere væk fra det danske arbejdsmarked.
Ud over det er det også et lovforslag, som åbner for, at Arbejdstilsynet kan udstede administrative bøder.
Principielt burde det kun være politi, anklagemyndighed og domstole, der udstedte bøder.
Alene derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-04:
Arbejdskraftens frie bevægelighed kan vi alle i større eller mindre grad blive enige om er en god idé.
Det betyder f.eks., at vi har mulighed for at tage et arbejde i et andet EU-land, og at det også gælder den anden vej, altså at andre EU-borgere har mulighed for at komme hertil og tage et arbejde.
Men vi kan også blive enige om, at vi ikke bryder os om, at den mulighed bliver misbrugt.
F.eks. har vi oplevet historier og sager, hvor borgere fra andre EU-lande arbejder i Danmark under nogle kummerlige vilkår og til en løn, der skævvrider markedet, så danske virksomheder har svært ved at få fyldt ordrebogen ud; det gælder f.eks. inden for byggebranchen, hvor der desværre har været flere eksempler.
Derfor er Det Konservative Folkeparti også enig med regeringen i, at det er vigtigt, at der fortsat gøres en indsats for at komme problemerne til livs, og derfor kan vi også godt støtte formålet med forslaget om at sikre, at udenlandske tjenesteydere overholder danske regler og vilkår.
Det vil også gavne de danske virksomheder, særlig de små og mellemstore virksomheder.
Men der er også et lillebitte men ved det her forslag, og jeg vil lige understrege, at det er et lille men, for vi har også lige en anmærkning i forhold til den del, der gælder, at Arbejdstilsynet får hjemmel til at kunne udstede administrative bødeforelæg for overtrædelse af anmeldelsespligten til RUT.
Vi er enige i, at man selvfølgelig skal anmeldes til RUT, hvis man ønsker at udføre opgaver i Danmark, og det er godt, at det med forslaget sikres, at det sker tidligere end i dag, men principielt er vi noget påpasselige med at udstede hjemler til, at myndigheder administrativt kan udstede bødeforelæg.
Ligesom Advokatsamfundet mener vi, at muligheden for administrative bødeforelæg som hovedregel bør forbeholdes politi og anklagemyndigheden.
Vi vil derfor spørge ind til dette område i udvalgsbehandlingen for at sikre os fuldstændig, at forslaget på ingen måde indeholder nogen retssikkerhedsmæssige problemstillinger.
Jeg hæfter mig ved, at Advokatsamfundet ikke finder, at der er nogen retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved den her model, der er fremlagt i forslaget.
Jeg vil blot gerne have dette uddybet under udvalgsbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-04:
Tak til ordføreren.
Det første spørgsmål går på, om det var mig, der sov i timen, eller kom der ikke en klar melding om, at man støtter lovforslaget?
Eller er det betinget af spørgsmålet om de administrative bøder og eventuelle juridiske problemer, der kunne være i det?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet
er: Kunne ordføreren løfte sløret lidt for, hvad det skulle være for problemer, når nu Advokatsamfundet siger, at de sådan set synes, det er i orden, for de kigger på den situation, det bruges i, og man har at gøre med virksomheder, som måske er væk, sådan, inden man rigtig får fat i dem, og derfor synes Advokatsamfundet, at det da er en meget god ting at udstyre Arbejdstilsynet med den mulighed.
Så hvad er det for problemer, ordføreren eventuelt kan se i det her?
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-04:
Jeg synes egentlig, at jeg talte meget positivt om forslaget.
Det, jeg blot har, er, at når vi netop bevæger os ind på det her område, vil jeg gerne gå med livrem og seler.
Jeg ved godt, at Advokatsamfundet i deres høringssvar er kommet med en vurdering af, hvorvidt der er nogle retssikkerhedsmæssige problemstillinger eller ej.
Jeg hæfter mig også ved, at de som udgangspunkt mener, at der ikke skal være sådan nogen administrative bødeforelæg.
Jeg vil blot sikre mig det helt.
Livrem og seler, jeg vil blot have uddybet det svar, som er kommet fra Advokatsamfundet, og det er blot det, jeg vil foretage mig i udvalgsbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-04:
Jamen så er jeg bare glad for, at problemet ikke er større, for så skal det såmænd nok gå sådan, at vi også får Det Konservative Folkeparti med om bord.
Så tak for det.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-04:
Det lyder godt.
Jeg sagde også, det var et lille men.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Jeg vil fortsætte der, hvor Enhedslistens ordfører slap, nemlig med, at jeg selvfølgelig er positiv og måske også positivt overrasket over, at vi måske kan få en bred politisk opbakning til forslaget her.
Det ville være rigtig, rigtig godt.
Tak for en grundig og ordentlig drøftelse af lovforslaget.
Jeg vil gerne takke for behandlingen og selvfølgelig især takke Enhedslisten for et godt, kontinuerligt og ambitiøst samarbejde om at bekæmpe social dumping.
Vi startede med det her samarbejde, umiddelbart efter at regeringen var tiltrådt.
Vi har forfulgt sporet lige siden, og jeg kan bekræfte over for hr. Finn Sørensen, at vi ikke er færdige endnu.
Det bliver vi givet ikke på noget tidspunkt.
Det vil blive ved med at stå højt både på Enhedslistens og regeringens dagsorden.
Så vil jeg med det samme sige til spørgsmålet fra først hr. Bent Bøgsted, som efterfølgende blev fulgt op af et spørgsmål fra hr. Finn Sørensen, at jeg synes måske også, at Beskæftigelsesministeriet har været lige flinke nok i udformningen af lovforslaget, når det gælder 3-dagesfristen.
Jeg har allerede tilkendegivet over for Enhedslisten, som har rejst ønsket om at få en kortere frist, bl.a. på baggrund af høringssvarene fra fagbevægelsen, tror jeg nok, at det ser jeg positivt på.
Det bekræfter jeg hermed også over for Dansk Folkeparti.
Og mit forslag vil være, at vi udarbejder et ændringsforslag om det med tidsfristen, og så kan det indgå i den videre behandling.
Det er helt afgørende, at vi i Danmark har et reguleret, ordentligt og gennemsigtigt arbejdsmarked, hvor vores lønmodtagere nyder den beskyttelse, de har behov for, og hvor der samtidig er en ordentlig konkurrence mellem virksomheder, der fungerer efter loven og på ordentlige vilkår.
Når social dumping er så stort et problem, som social dumping er, er det, fordi det både udfordrer lønmodtagere og virksomheder, og det er jo dermed en underminerende kraft på vores arbejdsmarked, som på lange, lange stræk fungerer rigtig godt, altså det danske arbejdsmarked.
Derfor er det vigtigt at sætte ind over for social dumping.
Endnu en gang tak for behandlingen.
Det lover godt, at vi forhåbentlig kan få bred politisk opbakning til det, der er så fantastisk vigtigt, nemlig at bekæmpe social dumping, så vi har et ordentligt arbejdsmarked i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Kan ministeren bekræfte, at ministeren har påpeget, at det her var et forligsbelagt område?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Det er jo næsten en gentagelse af den diskussion, vi har haft tidligere på aftenen omkring et andet lovforslag.
Altså, det er ikke vurderet i Beskæftigelsesministeriet, at der her ville være tale om forligsbrud.
Men jeg vil i øvrigt gerne sige, at hvis der er et ønske i den oprindelige kreds af RUT-partier om i det hele taget at drøfte RUT-registeret, så står jeg selvfølgelig ikke i vejen for, at det skal være muligt.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Som det er blevet nævnt af tidligere ordførere, anerkender vi jo, at der er en svaghed her, i forhold til at der ikke kan skabes totalt sammenfald mellem bidragsydere og den potentielle modtagerkreds.
Det er naturligvis et ønske, og det er selvfølgelig noget, man skal tilstræbe at der kan være.
Men som tidligere nævnt er det ikke muligt af forskellige tekniske årsager.
Så jeg vil opfordre til, at det er noget af det, man arbejder med at få afdækket i udvalgsarbejdet, altså om man kan komme det nærmere.
Med hensyn til hvilke honorarmodtagere det kan være, tænker jeg, at det f.eks. kunne være konsulenter – konsulenter, som midlertidigt er tilknyttet en virksomhed i forbindelse med udførelsen af et bestemt stykke konsulentarbejde.
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Mange tak.
Jeg havde nu håbet på, at ministeren ville sige, at det også er et ligestillingsproblem.
Det er ikke udelukkende et integrationsproblem, og derfor synes jeg, det er for nemt bare at parkere den og sige, at det er et integrationsproblem.
Ministeren gentager gang på gang, at han gerne tager drøftelser om det, men så lad os dog tage dem.
Hvorfor tager vi ikke den drøftelse?
Jeg synes ikke, jeg får noget svar fra ministeren på, hvad det konkret er, der gør, at vi herfra adresserer det som et integrationsproblem.
Det andet punkt drejer sig om homoseksuelle.
Ministeren taler om hate crimes, og det er vi selvfølgelig alle sammen imod, og vi er også imod vold.
Vi er imod alle former for hate crimes, det må der ikke herske nogen tvivl om.
Men der er nogle tal, som er alarmerende.
Ministeren kan jo sådan set bare henvende sig og høre, hvordan de føler at deres situation er.
De skriger om hjælp, for at vi skal sætte det på den politiske dagsorden, for at vi skal sætte fokus på det, og så synes jeg, det er sjovt, at det ikke engang bliver nævnt i ministerens handlingsplan.
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Jeg ville egentlig ønske, at fru Fatma Øktem havde en tredje runde, for jeg tror ikke, jeg helt forstod spørgsmålet, med hensyn til at der er muslimer, der ønsker, at man skal forbyde homoseksualitet.
Jeg forstod det ikke helt.
Jeg ved ikke, om man kan gøre en undtagelse?
Nej, det kan man ikke.
Men fru Fatma Øktem kan jo stille et skriftligt spørgsmål om det, og så vil jeg meget, meget gerne svare.
Men hvad angår det der med, at muslimer skulle ønske, at vi skal forbyde homoseksualitet, eller hvad det var, så forstod jeg det ikke.
Men jeg tager det gerne på et andet tidspunkt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Ministeren siger, at grunden til, at de initiativer, der er beskrevet i handlingsplanen, ikke er så konkrete, er, at ministeren kun har 12 sider til rådighed.
Nu vil jeg så stille det mindst politiske spørgsmål, jeg nogen sinde har stillet i Folketingssalen, nemlig:
Så vil jeg så stille et lidt mere politisk spørgsmål: Hvad er det, der gør, at Danmark endnu ikke har underskrevet og ratificeret Europarådets konvention om vold mod kvinder og vold i hjemmet?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Det var to gode spørgsmål.
Jeg ved, at det sidste, der blev nævnt, er min kollega justitsministeren ved at kigge på.
Og jeg ved, at der er andre, der også har haft interesse for det.
Der håber jeg selvfølgelig at vi snart kan få et svar.
Med hensyn til det antal sider, vi har til rådighed, vil jeg sige, at det, så vidt jeg ved, rent faktisk er Folketinget, der har bestemt det.
Så det er ikke noget, som jeg har bestemt på nogen som helst måde, eller som der er kommet nogle sure, grumme embedsmænd og har proppet ned over hovedet på mig – nej, det har de ikke, for de er altid søde.
Det er Folketinget, der har bestemt det, og man skal jo følge Folketinget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-04:
Jamen så er det jo godt, at man kan stille spørgsmål og få nogle uddybninger.
Så var der et spørgsmål, som jeg stillede i min ordførertale, og som jeg ikke tror ministeren har svaret på:
Jeg synes, at det er fint, ja, faktisk rigtig godt, at man vil styrke arbejdet med ligestillingsvurderinger, men jeg kan ikke forstå, at man ikke gør det obligatorisk for alle lovforslag, at der skal ske en ligestillingsvurdering, præcis ligesom der skal ske en vurdering af de miljømæssige konsekvenser af et lovforslag.
Hvad er dog forklaringen på det?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Man kan sige, at det, der står i vores »Perspektiv og handlingsplan 2013« på side 13 om ligestillingsvurdering, synes jeg egentlig er rigtig, rigtig godt.
Vi havde nogenlunde den samme debat, dengang vi snakkede kvoter eller ej og den danske model.
Nogle gange finder man måske noget, som er bedre, og som er mindre bureaukratisk, og det er et eller andet sted også mit svar til ordføreren.
Det bare at skulle skyde med spredehagl og så tage det hele med, bliver for bureaukratisk.
I stedet for gør vi, som der står – og jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at der kommer et særskilt fokus på de forskellige ting.
Det er jo sådan, at i forbindelse med forberedelsen og godkendelsen af det årlige lovprogram, bliver alle de relevante lovforslag udtaget til en ligestillingsvurdering i de forskellige ministerier.
Og ligestillingsvurdering af lovforslag er endvidere også et særskilt punkt i netop Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet.
Så jeg synes, at det at sætte fokus på det på den måde er en rigtig, rigtig god måde at få det indarbejdet på og få gjort opmærksom på ligestillingen og ligestillingens konsekvenser i de forskellige lovforslag på.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
I 2009 lavede CEPOS en undersøgelse.
De spurgte et udvalgt antal indvandrere og efterkommere af indvandrere om homoseksualitet.
Mener ministeren, at det er et ligestillingsproblem for de homoseksuelle i Danmark, at man har det problem, at en fjerdedel af indvandrere og efterkommere af indvandrere, en fjerdedel af de adspurgte, er imod homoseksuelles ret til at praktisere deres seksualitet?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Jamen det er da helt klart et problem.
Og jeg vil da også sige, at det da selvfølgelig er et problem for den enkelte homoseksuelle også, at der er mennesker, også fra vedkommendes egen religiøse baggrund, som ikke synes, at det er særlig godt.
Der er jo masser af danskere, der synes, at homoseksualitet er en vederstyggelighed.
Det så vi sidst, da vi havde en debat om vielser af par af samme køn.
Så det er da et problem; det er da helt klart et problem, og det skal vi da gøre noget ved.
Det gør man bl.a. ved stille og roligt at tage nogle debatter, ændre vores samfund, ved at få ligestillet homoseksuelle, når det handler om folkekirken, og ved at få ligestillet par af samme køn, når det handler om anden lovgivning.
Så jo, det er ligestilling, vi snakker om.
Det, jeg selvfølgelig også kan glæde ordføreren med – jeg ved, at der i hvert fald er nogle Venstrefolk, der er rigtig glade – er: Vi har rent faktisk også givet andre trossamfund mulighed for vielser af par af samme køn.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jamen der skete jo ikke en ligestilling mellem trosretningerne, det var kun folkekirken, der blev tvunget til at skulle lave en bestemt regel for homoseksuelles ret til vielse.
Den muslimske tro er ikke blevet pålagt at skulle vie homoseksuelle.
Har ministeren nogen planer om, hvad man specifikt vil gøre for at målrette det, så man sikrer homoseksuelles rettigheder i højere grad, også blandt andre trosretninger end den kristne?
Men jeg ved ikke, om ministeren har nogle andre tal.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at muslimske homoseksuelle får mulighed for at dyrke deres seksualitet?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Jeg undrer mig meget over det spørgsmål, det må jeg helt klart indrømme.
Det handler jo om den grundlovssikrede ret, som folkekirken har.
Det står i § 4, at den danske stat understøtter folkekirken, den evangelisk-lutherske kirke.
Det står i § 4.
Det betyder moralsk understøttelse, det betyder økonomisk understøttelse, og det betyder selvfølgelig også, når vi snakker om regulering af medlemskabet, understøttelse af de ydre rammer for den danske folkekirke.
Hvis vi nu skulle gøre det samme for andre trossamfund, ville det rent faktisk betyde, at vi skulle adskille kirke og stat og lave ligestilling mellem alle trossamfund i det her land.
Det er ikke regeringens politik.
Men det er regeringens politik, at vi har givet andre trossamfund mulighed for, at homoseksuelle kan blive viet.
Men vi kan ikke gå ind og bestemme for andre trossamfund.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Tak for det.
Mange kender nok en, som er selvstændig, og som har børn, og som derfor også har haft rigtig svært ved at få enderne til at hænge sammen i forhold til at holde barsel og holde virksomheden kørende.
Det gælder mænd så vel som kvinder.
Og skal man så vælge det ene frem for det andet?
Men det er altså særlig kvinder, som opgiver drømmen om at blive iværksættere.
Nu med den her lov bliver det heldigvis lettere at realisere drømmen med en fælles barselsudligning for selvstændige – for hvis man vil holde forældreorlov, skal økonomien følge med.
Derfor er vi i Socialdemokratiet meget begejstret for, at regeringen nu sørger for, at man som selvstændig ud over barselsdagpenge også kan få lønkompensation og endda til et meget rimeligt, overkommeligt beløb for alle selvstændige.
På den måde kan vi sikre, at man både kan være der for sit barn, og at man kan drive sin virksomhed og være iværksætter.
Barsel er selvfølgelig vigtigt.
For os Socialdemokrater handler det om rettigheder, altså muligheden for at være sammen med sit barn i den første tid.
Vi vil sikre et arbejdsmarked, hvor det er nemt for både mor og far at kaste sig over iværksætterdrømmen uden at skulle droppe forældredrømmen.
Det tror vi er til gavn for vores børn, familier, ligestilling og samfundet generelt, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Man kunne komme med mange spørgsmål, men jeg tror, jeg vil fokusere på det her med, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne vælger at bryde et forlig, som vi har fra 2005.
I 2011, da vi udskød revisionen, sendte man selv en pressemeddelelse ud præcis som det her, hvor man gjorde opmærksom på, at man mente, det var et forligsbundet område.