runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-07:
Jeg vil gøre det her kort, for de her to beslutningsforslag er, som hr. Henning Hyllested lige forklarede, genfremsættelser.
Derfor bare lige et par enkelte ord om det.
Det er sådan, at den nuværende ordning om rejsetidskompensation blev godkendt af et enigt Finansudvalg i 2006.
Målet for den kollektive trafik er selvfølgelig først og fremmest, at kvaliteten skal være af en sådan art, at der ikke er behov for at yde rejsetidskompensation.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, at der er grund til at kippe lidt med flaget, for den indsats, som DSB og Banedanmark i de senere år har gjort og har fokus på, når det gælder rettidighed, bærer altså nu rent faktisk frugt.
Antallet af forsinkelser hos DSB i de første 9 måneder af 2012 er det laveste i rigtig mange år, og det synes jeg sådan set bare at vi skal notere os.
Det er jo klart, at den flotte rettidighed ikke betyder, at der ikke fortsat skal være fokus på det, for det handler selvfølgelig om at yde den bedst mulige service for passagererne.
Jeg vil bare slutte af med at sige, at hvis der skal være ændringer i forhold til rejsetidskompensation, og det udelukker jeg sådan set ikke, så synes jeg, at det ville være hensigtsmæssigt, at vi sikrer, at det sker i forbindelse med en ny kontrakt, som skal indgås for 2015, fordi den nuværende kontrakt udløber.
Desuden synes jeg, at vi skal bruge den evaluering, som er i gang, om de fordele og ulemper, der er, og så kan vi forhåbentlig fra 2015 og frem få lavet en ordentlig og holdbar rejsetidskompensation, som er til gavn for passagererne, og som også kan håndteres og styres af DSB og andre aktører.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Jamen det er selvfølgelig i forlængelse af mit ordførerindlæg.
Jeg vil sige, at vi jo er lidt bekymrede over, at beboerne i de tre berørte byer, hvor overkørslerne skal lukkes, i bogstaveligste forstand er begyndt at føle sig kørt over af Banedanmark.
Vi synes, at det er lidt bekymrende, at man ikke giver sig tid til ligesom at forklare, hvad det er, man er i gang med.
Jeg ved godt, at man har brugt meget tid på det, men beboerne er jo rent faktisk kommet med nogle indvendinger og også nogle yderligere forslag.
Det lader jo til, at i hvert fald Rebild Kommune ligesom har ændret signaler i forhold til, hvad skal man sige, deres oprindelige høringssvar til Banedanmarks forslag.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren her ville tage en snak, hvis det hedder sådan, med Banedanmark og måske bede dem om lige at gøre noget ekstra ud af det eller måske slå lytteklapperne ud og høre efter.
Så det vil jeg da bede ministeren om.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-07:
Men på et eller andet tidspunkt skal der selvfølgelig træffes nogle beslutninger, og det tror jeg også at hr. Henning Hyllested er klar over.
Det er jo meget sjældent, at man kan lave den her slags forbedringer, som det store flertal synes er gode, uden at der somme tider også er nogle ting af nødvendig art, som må gennemføres.
Der er en økonomisk ramme, og det synes jeg også at man bliver nødt til at fastholde.
Men i det omfang der er en relevant indgangsvinkel til det her, hvad enten det kommer fra de lokale kommuner eller beboerforeninger, så vil vi meget gerne forholde os til det.
Det er også noget af det, som hr. Henning Hyllested ved man bl.a. kan bruge udvalgsarbejdet til.
Så hvis der er nogle ting, der inden for de rammer, der i øvrigt er givet, kan ses på, vil jeg selvfølgelig gerne være med til det.
Jeg kan ikke de tekniske detaljer helt så godt, som jeg kan høre at hr. Henning Hyllested kan, men dialog siger jeg altid ja til.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Det synes jeg lyder rigtig glædeligt.
Jeg ved ikke, om jeg må være så fræk eller gå så langt som til at sige, at jeg egentlig tager det som et tilsagn om, at nu vil Banedanmark endnu en gang bruge lidt tid på at indfinde sig i de nordjyske byer og prøve at tage en snak med beboerne og, som jeg sagde, slå lytteklapperne ud og høre, om der er noget i det.
Så er der selvfølgelig en økonomisk ramme.
Det er jeg klar over.
Jeg var i min ordførertale selv inde på, at det jo kunne være, at man kunne finde nogle penge.
Det lader jo til, at man kan finde 600 mio. kr. her og 600 mio. kr. der til noget vej og til noget dit og til noget dat. Så kunne der måske også findes nogle hundrede millioner kroner til nogle vejunderføringer i stedet for de der bemeldte vejbroer.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-07:
Jeg vil bare sådan stilfærdigt nævne, at nogle hundrede millioner kroner er ret mange penge.
Jeg vil sige, at jeg ikke i min gang her mellem Folketinget og Transportministeriet, selv om jeg lægger vejen forbi Finansministeriet, på noget tidspunkt har fundet et par hundrede millioner kroner på gaden, så det er ikke bare sådan noget, man finder.
Det tilsagn, jeg gerne vil give hr. Henning Hyllested, tager udgangspunkt i ordførertalen, som jeg lyttede opmærksomt til, og det går på, at hvis der er nogle ting, som vi ikke har fået forklaret godt nok, hvis der er nogle nye ideer, som vi ikke har fået vurderet, så vil vi selvfølgelig gøre det.
Det vil vi gøre, og det er Banedanmark, der har sagkundskaben vedrørende det her, og det vil være en naturlig del af udvalgsarbejdet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-07:
Enhedslisten opfordrer med dette forslag regeringen til at indføre skærpede sikkerhedsbestemmelser og ny teknologi til sikring af asfaltog vejarbejder.
Jeg vil gerne slå fast, at det er en relevant sag at tage op her i Folketingssalen, og som ministeren også var inde på, er der jo tale om en genfremsættelse af et forslag fra sidste samling.
Efter Venstres opfattelse køres der ofte hensynsløst forbi vejarbejder.
Vi kan jo i debatten tage et solidt afsæt i Vejdirektoratets temaanalyser om ulykker Ved vejarbejde i perioden 2001-2010 – det er altså et problem, der er blevet kortlagt grundigt.
I denne 10-årsperiode skete der i alt knap 2.700 ulykker ved vejarbejder i Danmark, heraf 973 med personskade, og så sent som i 2010 blev der registreret 62 personskadeulykker blandt vejarbejdere.
Det er alt for mange.
Heldigvis kan vi også notere, at der er sket et fald i antallet af alvorlige ulykker i de seneste 10 år, men vi skal selvfølgelig videre.
Venstre er klar til at se på en række virkemidler, der kan bidrage til at sænke det høje antal ulykker.
Det kan vi gøre ved brug af ubemandede automatiske fartkontroller med tydelig skiltning i forbindelse med vejarbejder.
For det andet er det utrolig vigtigt, at vi genskaber respekten for den nedskiltning af farten, der sker i forbindelse med vejarbejder.
Mange gange oplever man, at man kommer til et vejarbejde, hvor der måske er skiltet ned til 50 km/t. over en 3 km lang strækning, og man ser ikke skyggen af en vejarbejder på den strækning.
Det er et problem, fordi det undergraver respekten for, at der skal køres langsomt og hensynsfuldt her, og så er der nogle, der alligevel kommer til at køre en 80-90 km/t.
Det er en glidebane.
Så det er meget vigtigt, at det går hånd i hånd med en skærpet fartkontrol.
For det tredje hilser vi det meget velkommen, at både Vejdirektoratet og entreprenørerne i vejbranchen er i gang med at tage en lang række nye initiativer i brug.
Der er kommet masser af ny teknologi, som kan være med til at styrke sikkerheden.
Vi hilser velkommen, at det er i fuld gang ad frivillighedens vej.
Nu har Enhedslisten jo lavet et meget detaljeret forslag her.
Det er jo nærmest et idékatalog med rigtig mange detaljerede forslag, og det er fint nok.
Vi finder ikke fra Venstres side behov for at lovgive detaljeret om alle de her ideer, som Enhedslisten kommer med, men håber selvfølgelig, at de kan bidrage til at inspirere vejbranchen og Vejdirektoratet til at benytte sig af dem.
Det er jo bl.a. nogle erfaringer fra andre lande, som Enhedslisten har listet op her.
Så konklusionen er, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget i sin helhed, men efter debatten her i dag ser vi frem til udvalgsarbejdet, hvor vi forhåbentlig kan finde nogle fællesnævnere på tværs af partierne.
Målet er i hvert fald klart: Vi skal have færre ulykker i forbindelse med vejarbejde.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-07:
Jeg og Socialdemokratiet er glade for, at vi igen i dag kan tage debatten om, hvordan vi gør vejene sikre for vores asfalt- og vejarbejdere.
»Pas på min far« hedder det i kampagnen, som vi sikkert alle kender fra vores ture bag rattet.
Det er nemlig ikke ufarligt at navigere i tung morgentrafik på motorvejen eller at køre hjem i de tågede nattetimer, og sikkerheden på vejene har stor betydning for vores vejarbejdere, som står midt i det.
For os socialdemokrater er det vigtigt, at vi hele tiden forsøger at forbedre sikkerheden for de mennesker, der arbejder i trafikken.
Undersøgelser fra Vejdirektoratet viser heldigvis, at antallet af ulykker for vejarbejdere bliver færre, og den udvikling skal selvfølgelig blive ved.
Vi skal derfor sætte ind over en bred kam, og vi er altid åbne for nye ideer.
Faktisk er der gode initiativer, der allerede er iværksat.
Vi har allerede sat mange gode ting i gang.
Kampagner er vigtige, og de virker, men de kan selvfølgelig ikke stå alene.
Vejdirektoratet arbejder allerede målrettet med at skabe bedre uddannelse og flere uddannelsestilbud for vejarbejderne, og der er blevet iværksat et samarbejde på tværs mellem politiet, fagforbundet 3F, Arbejdstilsynet, kommunerne m.fl., der også handler om at styrke sikkerheden for vejarbejderne.
Der bliver sat turbo på teknologien, hvor det kan lade sig gøre, så man på den måde kan bruge GPS, informationstavler og ny it i trafiksikkerhedens tjeneste, ligesom man arbejder med bump, kontrol og meget andet i indsatsen for at få hastigheden ved vejarbejde ned.
Enhedslisten har helt sikkert mange gode forslag, så fra socialdemokratisk side glæder vi os til at fortsætte diskussionen i udvalget.
Vi har allerede sat godt gang i arbejdet, og vi vil gerne være med til at passe endnu bedre på vores folk på vejene.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Jeg synes, at det her forslag fra Enhedslisten fortjener al mulig ros, og jeg tror heller ikke, at der imellem de forskellige tilstedeværende er nogen uenighed om, at det her er et problem.
Vi skal selvfølgelig til stadighed have fokus på at sikre vejarbejderne, så vi ikke får ulykker med dræbte og tilskadekomne til følge.
Én ulykke er en ulykke for meget, og derfor er det vigtigt.
Jeg synes, det er et spændende udspil med en masse gode ideer.
Så nævner ministeren, at meget af det sådan set allerede er sat i værk.
Men jeg synes måske, det under udvalgsarbejdet kunne være interessant at finde ud af, hvilket af det her der allerede er i gænge, og hvad der kunne være.
Det her kan jo munde ud i, at vi laver en beretning, hvor vi ligesom lover hinanden, at vi får kigget på det her i en helhed.
For det handler jo også om, at Justitsministeriet skal ind over, i hvert fald i forhold til kontroldelen og sanktionsdelen.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti har den holdning, at der skal være mere kontrol ved de her vejarbejder, og for min skyld må det også godt være en skærpende omstændighed, at der er vejarbejde.
Men jeg er også enig i mange af de andre ting, der er blevet sagt.
Jeg tror, det var hr. Kristian Pihl Lorentzen, der var inde på det her med, om man ikke skal slukke for skiltene eller lægge skiltene ned eller trække en sort sæk hen over, altså gøre et eller andet, når der ikke arbejdes, således at det vil være med til at øge respekten og troværdigheden.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Jeg skal igen holde talen på vegne af hr. Andreas Steenberg, da han ikke selv havde mulighed for at være her, og jeg skal hilse fra ham og sige tak til Enhedslisten for at have fokus på trafiksikkerheden for vejarbejdere.
Det har regeringen og resten af Folketinget også fokus på.
Som vi har forstået det på Transportministeriet, er mange af Enhedslistens meget detaljerede forslag allerede igangsat, eller også er de i gang med at blive undersøgt. Så vi er åbne for at diskutere de her tiltag i udvalget, og vi ser i det hele taget frem til udvalgsbehandlingen.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-07:
Jeg er sådan set enig i det, som flere ordførere allerede har påpeget; det er jo en vigtig debat, som man rejser her i dag.
Nu er jeg jo en relativt ny ordfører på området, men jeg kan forstå, at det her og også det næste beslutningsforslag, B 41, sådan set er en opfølgning på tidligere debatter, som man så at sige ønsker at få sendt tilbage i udvalget, så man kan arbejde videre med det i udvalgsarbejdet, og det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Men det er klart, at der er en udfordring, når det kommer til asfalt- og vejarbejdere.
De er et truet folkefærd, for det er et risikofyldt arbejde, hvor man er i en risikozone, fordi folk desværre kører for stærkt; det ser vi gang på gang eksempler på.
Heldigvis viser de undersøgelser, der er lavet, at det går den rigtige vej med hensyn til ulykkestallene, folk er blevet bedre til at passe på.
Men én ulykke er jo stadig væk en ulykke for meget, og man må også have den største respekt for de mennesker, der faktisk påtager sig det her arbejde, for det er risikofyldt, og derfor er vi selvfølgelig også nødt til at se på, hvad vi kan gøre for at beskytte dem bedre.
Men som sagt, som ministeren også var inde på, gør vi allerede rigtig meget, og det skal vi fortsætte med.
Bl.a. har vi jo sammen med Enhedslisten sat nogle initiativer i gang i forhold til de aftaler, der i øvrigt er lavet, sådan som jeg har forstået det.
Men det er klart, at vi er nødt til hele tiden at have fokus på, om vi ikke kan gøre endnu mere, og jeg glæder mig sådan set til den videre udvalgsbehandling af det.
For det her er jo noget, hvor vi bliver nødt til at se på: Er der nye initiativer, vi kan tage?
Jeg vil også lige tillade mig at sige, at jeg også hilser debatten i forhold til B 41 velkommen.
Jeg bliver desværre nødt til at gå, så jeg tillader mig, med formandens samtykke, så længe jeg holder mig inden for taletiden, blot at sige nogle enkelte bemærkninger i forhold til B 41, som drejer sig om omstruktureringen af ordningen om rejsetidskompensation.
Jeg forstår også, at det forslag i høj grad går ud på, at man gerne vil have det tilbage i udvalget, således at man fortsætter udvalgsdrøftelsen, som var i gang i den foregående folketingssamling, og det hilser vi fra SF's side velkommen.
Det er klart, at vi løbende er nødt til at se på, hvad vi kan gøre, og det gør jo vi fra regeringens side i øvrigt også i samarbejde med Enhedslisten.
Med de bemærkninger skal jeg hilse begge forslag velkommen.
Vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Også herfra tak til Enhedslisten for at genoptage den diskussion, som vi har haft om det her vigtige område, som jo handler om mennesker af kød og blod.
Derfor er det sådan set vigtigt at tage særdeles alvorligt, at vi kan samles om at få sendt nogle stærke signaler fra Folketinget om at arbejde videre med det område og forbedre de muligheder.
Nu er det nævnt flere gange herfra, og jeg synes faktisk, at det ikke kan understreges for tit, at det at få bilister til at tage det alvorligt, når der er vejarbejde, bliver nemmere, hvis man til enhver tid kunne være sikker på, at der ikke er skiltet, når der ikke er mennesker.
Altså, når der, tredje gang man kører forbi, stadig væk er skiltet ned og der aldrig er en sjæl, så er det jo, at man får den fornemmelse, at de nok heller ikke er der næste gang.
Det er dårligt, og jeg tror ikke, at det kan understreges tit nok, at det ofte måske er det egentlige problem til, at nogle fristes til at overtræde de regler.
Jeg fornemmer faktisk, at mange bilister er særdeles opmærksom på, at det er en farlig situation, når der er vejarbejdere i gang med et stykke arbejde, og så skal det respekteres.
Det er godt, hvis vi kan få fokus på den del af det som en væsentlig ting.
Der er og må være teknologiske muligheder, som udvikler sig dag for dag, til at kunne ændre på de her ting, også fra den ene tid af døgnet til den anden, så det ikke kun bliver sat op, hvorefter der går en hel uge, og så står det måske søndagen over.
Det er et område, som jeg synes er særdeles væsentligt at fokusere på, så vi hilser velkommen, at vi kommer i gang, og derfor håber jeg også og tror på, at man kan enes om en fælles signalgivning, en beretning, eller hvad det nu kan blive til.
Vi pegede på, at vi kunne støtte forslaget sidst, og det kan vi igen.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Tak for det, og tak for en overordentlig positiv modtagelse.
Det havde jeg nu også forventet, fordi det var der sådan set også tale om, da vi sidst behandlede det i forrige folketingssamling.
For der er jo tale om en – i det her tilfælde – fuldstændig uændret genfremsættelse, men vi nåede bare aldrig til andenbehandlingen af forslaget i sidste folketingssamling.
Det blev lidt hektisk til sidst, og vi nåede simpelt hen ikke at behandle det færdigt, inden det nye folketingsår oprandt.
Det er jo så baggrunden for, at vi har genfremsat det.
Jeg vil ikke stå her og gentage, hvad mange ordførere og hvad ministeren har sagt.
Det er rigtigt, som også hr. Kristian Pihl Lorentzen var inde på, at det i høj grad er et spørgsmål om anvendelsen af de her mobile ubemandede stærekasser, som de populært bliver kaldt, kontra bemandede kontrolvogne, fotovogne.
Vi rendte jo ind i det problem, om jeg så må sige, at politiet – man kan jo ikke sige, at det var over night, for sådan noget gør man ikke over night, men det kom sådan lidt bag på de fleste, tror jeg nok, også ordførerne her på transportområdet – pludselig anskaffede 75 nye fotovogne.
Det gav så anledning til lidt støj på linjen i forhold til Justitsministeriet og i forhold til justitsministeren.
Jeg satser på og regner med, at vi igen kan nå frem til at lave en eller en form for beretning.
Det, jeg fik drøftet med justitsministeren dengang, var, at vi ikke udelukker muligheden for at bruge mobile stærekasser, men indtil det så kan stables på benene, bruger man selvfølgelig de fotovogne, som politiet nu anskaffer.
Det er selvfølgelig logisk.
Det er sådan baggrunden for det, og det er det, jeg regner med og håber på at ordførerne også vil være med til i udvalgsarbejdet, og det kan vi så arbejde os frem mod.
Ellers er det jo rigtigt, som det er sagt, at beslutningsforslaget her indeholder forskellige former for kampagner, blinkende lamper og skiltning, især, som mange ordførere lægger vægt på, den her mulighed for variabel skiltning, så man altså rent faktisk kan lukke ned eller opgradere hastigheden, når der ikke ligefrem arbejdes der, chikane af forskellig art, trafiklys, hastighedsdisplay osv. osv.
Det er alt sammen noget, som ministeren også har gjort opmærksom på at Vejdirektoratet er i gang med.
Men jeg synes, at det stadig væk er vigtigt, at vi fra Folketingets side ånder dem i nakken og sørger for, at det ikke går i stå, og at vi sørger for, at der sker noget på området.
Baggrunden er alvorlig nok.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen har refereret nogle tal, så baggrunden er alvorlig nok.
Jeg vil også sige, at det oprindelige beslutningsforslag jo blev fremsat på baggrund af en henvendelse, som vi fik fra 3F og fra industrien på området og fra entreprenørerne på området, som jo stadig væk synes, at det er et meget, meget stort problem.
Det er jo selvfølgelig glædeligt, at der sker en hel masse.
Som sagt, tror jeg, at vi når frem til en enighed om en beretning.
Så synes jeg jo også, at det er et godt signal, og så er vi godt tilfredse fra Enhedslistens side.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jo, naturligvis er det muligt at afskedige lærere.
Rigtig mange steder overlader man det til skoleledelsen at finde ud af, hvem det så er, der skal afskediges, eller hvis det er sådan, at der er en lærer, der ikke duer, har man mulighed for at afskedige.
Men det er jo også kommuner, hvor man trækker det ind på rådhuset, og så er det dér, man sidder og træffer beslutningerne.
Der er også nogle kommuner, som har nogle lister, som man sætter de her afskedigede lærere på, og så står de først for tur, når der skal ansættes nye lærere rundtom på skolerne.
Det er jo ikke et problem, hvis det er lærere, som har super kompetencer.
Hvis man, på grund af at man har reduceret elevantallet, har afskediget lærere for at få det til at passe sammen, så er det jo ikke et problem.
Problemet opstår i det øjeblik, hvor det drejer sig om en lærer, som er blevet afskediget, fordi læreren ikke har de nødvendige kompetencer, men så bare bliver flyttet over på en anden skole.
Så kan man lige se, om ikke det går lidt bedre der.
Troels Ravn (S), 2013-02-07:
Forslaget her pålægger regeringen at fremsætte lovforslag, der sikrer, at skoleledelsernes beføjelser styrkes, så de får det formelle ansvar for at forestå ansættelse og afskedigelse af folkeskolelærere uden om kommunalbestyrelsen og den kommunale forvaltning.
Socialdemokraterne mener, at det er en rigtig god idé at arbejde for, at en skoles ledelse og en skoles bestyrelse styrkes.
I den sammenhæng indgår det netop som vigtige afsnit i regeringens forslag til et løft af folkeskolen, »Gør en god skole bedre«, at skoleledelse og bestyrelse vil få et større lokalt rum for skoleudvikling.
Der lægges også op til, at både lærere, pædagoger og skoleledere gennem kompetenceløft og en ny måde at organisere skoledagen på, får de bedste forudsætninger og kompetencer for undervisning og ledelse af folkeskolen.
Lærerkompetencer og ledelseskompetencer er nøgleord i udviklingen af folkeskolen, og tesen er den, at når en kompetent bestyrelse, en kompetent ledelse og en medarbejdergruppe sammen beskriver et udviklingsprojekt og sammen definerer mål og metoder for handling og evaluering, ja, så udvikler en god skole sig bedst. Men hvorom alting er, er driften af folkeskolen en kommunal opgave, og sådan ønsker Socialdemokraterne fortsat at det skal være.
Kommunalbestyrelsen har ansvaret for kommunens skolestruktur, for bevillingerne til kommunens skolevæsen og for de økonomiske rammer for den enkelte skole.
Sagt med en gammel talemåde: Den, der bestiller musikken, er også den, der betaler for den.
Jeg kan i forlængelse heraf godt forstå, at en kommune ønsker at have fat i den lange ende f.eks. i tilfælde af en afskedigelse, som måske ikke er kørt helt efter de juridiske retningslinjer, og som derfor kan udløse et stort økonomisk erstatningskrav mod kommunen.
Netop kompetencen til at ansætte og afskedige er central for forståelsen af den ansvarsfordeling.
Dog skal det bemærkes, at folkeskoleloven faktisk gør det muligt for en kommunalbestyrelse at vælge at uddelegere kompetencen med hensyn til ansættelse og afskedigelse til skolens leder.
Det kan en kommune altså gøre.
Men som nævnt er vi fælles om målet om at styrke skoleledelse, ledelserum og kompetencer, og regeringen har også i sit udspil til en endnu bedre folkeskole netop derfor afsat i alt 60 mio. kr. til kompetenceudvikling for lederne.
Alt i alt har vi her et forslag fra Liberal Alliance, som kan siges at være interessant, men med baggrund i de anførte bemærkninger kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Jeg vil spørge ordføreren, om ikke det er ordføreren bekendt, at der især inden for det sidste par år er fyret i tusindvis af lærere.
Derfor undrer det mig lidt, at ordføreren beskriver situationen, som om det ikke er muligt at afskedige en lærer.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
I noget af den mest solide pædagogiske forskning, som vi har i Danmark i øjeblikket, nemlig TIMSS- og PIRLS-undersøgelsene, bliver det igen slået fast, som det også gør i meget anden pædagogisk forskning, at netop ledelse er en afgørende parameter for at få skabt et højt fagligt niveau.
Jeg vil derfor gerne høre ministerens holdning til, hvorvidt uddannelse alene er tilstrækkeligt til at styrke skoleledelserne, eller om selve det ledelsesmandat, man har ude på skolerne, også har betydning for kvaliteten af ledelsen.
Christine Antorini (S), 2013-02-07:
Det er begge dele, der er vigtigt.
Men det er selvfølgelig også det, at man reelt har kompetencer, hvad skolelederen jo også har, der er vigtigt.
Det sker også et antal steder.
Men det giver god mening, at det er kommunalbestyrelsen, der træffer den beslutning som det ledelsesorgan, der på det politiske niveau har ansvaret for den samlede skoleudvikling i kommunen.