runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Jeg har sådan glædet mig til at få lov til at stå på den her talerstol, og så er det jo en særlig fornøjelse at få lov til at gøre det med et så vigtigt og godt lovforslag.
Forslaget er godt, fordi det løser et konkret og akut problem, og det er særlig godt, fordi det bygger på en bred aftale mellem regeringen, Enhedslisten, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne anerkende ministerens indsats for at finde et kompromis, og jeg vil også gerne anerkende Venstre, De Konservative og Dansk Folkepartis vilje til at være lige så konstruktive, som de sagde de ville være.
Det føles godt, at det allerførste, vi laver her på undervisningsområdet, sker med en bred tilslutning, for som der står i regeringsgrundlaget: Når vi bøjer os mod hinanden, får vi styrke.
Lad os blive ved med det.
Alle eller næsten alle unge skal tage en ungdomsuddannelse.
Den her aftale er et skridt på vejen, for i dag falder alt for mange unge fra deres erhvervsuddannelse, fordi de ikke har en praktikplads.
Hvis ikke vi gjorde noget, ville der forsvinde 1.500 praktikpladser den 1. januar 2012, hvor den nuværende aftale udløber.
Med det her forslag forlænger vi aftalen om de 1.500 skolepraktikpladser endnu et år.
Men det gør det jo ikke alene.
Vi er i en krisetid, hvor arbejdsgiverne ikke kan oprette nok praktikpladser.
Derfor opretter vi yderligere 1.500 skolepraktikpladser oven i de andre 1.500 pladser.
Det skal ses som en midlertidig forstærkning, der netop er midlertidig.
Snart skal vi i gang med at drøfte en egentlig uddannelsesgaranti, der sikrer praktikpladser nok, så alle kan afslutte deres erhvervsuddannelse.
I Det Radikale Venstre er vi godt tilfredse med dette første skridt, og vi glæder os til at være med til at tage det andet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Dansk Folkeparti er imod sociale klausuler.
Vi har brug for frivillige aftaler.
Vi ved, at tekniske skoler i f.eks. København sagtens kan finde de praktikpladser, de har brug for, ved frivillige aftaler med arbejdsgivere både i det private og i det offentlige.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Det er jo interessant nok.
Hvordan vil ordføreren forholde sig til det, når nu sociale klausuler bliver hevet frem af aftalen og gjort til virkelighed?
Hvordan vil Dansk Folkeparti forholde sig til det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Jeg hørte det godt, og det undrer mig, for det eneste, der står i aftalen, er, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe i ministeriet, og den skal selvfølgelig arbejde hen imod, hvordan man skal sikre sociale klausuler.
At Socialdemokraternes ordfører så tror, at vi har en aftale om sociale klausuler, skyldes nok, at han ikke helt har læst teksten, som den foreligger.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Nu hørte vi fra den socialdemokratiske ordfører, at sociale klausuler er en del af aftalen.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Der står i et af høringssvarene fra en af de store bidragydere til denne ordning, at de foreliggende data viser, at effekten af præmieringsordningen har været marginal og har haft begrænset betydning i forhold til virksomhedernes indgåelse af uddannelsesaftaler, dvs. at nu er alle vi, der står bag den her aftale, ude at hente 2,3 mia. kr. op af deres lommer.
Vi er faktisk med til at forringe dansk konkurrenceevne med 2,3 mia. kr.
Hvis den ordning, vi har sat i søen, ikke har nogen stor positiv effekt, så skulle søren da forringe dansk konkurrenceevne.
Hvordan stiller ordføreren sig til, at vi i fællesskab i de partier, der står bag aftalen, måske kigger lidt på erfaringerne, således at vi hele tiden evaluerer dem og er sikre på, at aftalen opfylder de mål, som vi alle sammen har ønsket os?
For der er vel ingen grund til at få erhvervslivet til at betale ekstra penge for en aftale, som i bund og grund ikke har nogen effekt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-24:
Alt skal ikke gøres op i penge.
Jeg kunne godt tænke mig, at venstrefløjens politiske ordførere rejste sig op og sagde: Det er dejligt, at vi har et dansk erhvervsliv, som deltager i at løfte udfordringen med hensyn til praktikpladser.
Det ville være rart, og jeg tror, de ville være glade for det.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jamen anerkender Enhedslisten dermed, at det så vil afholde nogle små virksomheder fra at byde, altså fordi de ganske enkelt ikke kan honorere de her krav, og at det på sigt vil skævvride konkurrencen?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Nej, der må jeg jo nok skuffe spørgeren og sige, at Enhedslisten ikke har til hensigt at slække på sin opfattelse af, hvordan sociale klausuler skal bruges.
Vi har jo en situation, hvor nogle offentlige myndigheder på det her område går i spidsen – og også med gode resultater.
Vi mener faktisk, det er en forpligtigelse for alle offentlige myndigheder at anvende sociale klausuler, konkret på det her område i forhold til oprettelse af praktikpladser.
Det kommer der nogle drøftelser om, dels blandt partierne i den her aftale, dels mellem partierne, regeringen og Enhedslisten, fordi vi jo på et andet område også har formuleret en målsætning om, at vi skal fremme sociale klausuler i forhold til offentlige kontrakter.
Så det er jo et arbejde, vi vil fortsætte med.
Vi mener, det er et godt redskab og et rimeligt redskab, offentlige myndigheder der bruger, fordi man jo foretager nogle indkøb i det offentlige og laver nogle kontrakter med private virksomheder, og der er det helt rimeligt, at disse virksomheder må leve op til de offentlige myndigheders krav på det område.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
Jamen det er jo rart at høre, at Enhedslisten også gerne vil give erhvervslivet et lille klap på skulderen, men vil Enhedslisten så også medvirke til at slække på kravet til sociale klausuler, når nu den her tværministerielle arbejdsgruppe kommer tilbage med noget?
Vil man undlade at holde fast på at stramme den her skrue så hårdt, man overhovedet kan, i erkendelse af, at det i særlig grad vil ramme små virksomheder?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
For at være hudløst ærlig vil jeg sige, at jeg ikke har læst det høringssvar, da jeg er blevet kastet ind i opgaven, lige før jeg mødte op.
Så der er jo ikke andet at sige, end at vi ikke vedtager loven i dag.
Der skal først være et udvalgsarbejde, og så går jeg ud fra, at man også kigger på de høringssvar, der er kommet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jamen jeg synes jo, at når man laver en lov, skal man selvfølgelig tage de høringssvar, der kommer ind under lovbehandlingen, med og blive kloge af dem og så rette det, mens tid er.
Ellers skal vi jo vedtage et lovforslag og om ganske kort tid lave en rettelse til loven.
Når ordførerens parti er regeringsgrundlag for en regering, der har slået sig op på, at nu skal man i dialog med alle, og at nu skal høringssvar imødekommes, når det er muligt osv., så synes jeg faktisk også, at når der nu ligger et høringssvar, der siger, at her har vi nogle navngivne arbejdsgivere inden for nogle brancher, som ikke har mulighed for at få del i den bonus, fordi uddannelsen er skruet sådan sammen, som den er, bør man så ikke sikre sig, at de arbejdsgivere, som tager et socialt ansvar, også får fuld glæde af den bonus, som de faktisk selv har finansieret?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Hvis spørgsmålet skal forstås på den måde, at vi nu har lavet den helt rigtige aftale, må jeg sige, at det går jeg ud fra alle er enige om.
Ellers skriver man vel ikke under på den.
Men det er jo en naturlig ting, når man laver en aftale, at man undervejs følger op på, hvordan den virker i praksis, og hvis der er nogle uhensigtsmæssigheder i den måde, den virker på, så kigger man selvfølgelig på dem, og det gør man jo iblandt de partier, der har indgået aftalen.
Så jeg er ret sikker på, at der vil blive fulgt op på, om der skulle være sådan nogle problemer.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille spørgsmål til ordføreren, for jeg kan forstå, at ordføreren er vikar, men når man svinger sig helt derop, hvor ordføreren er, må man jo være beredt på, at der også kan komme nogle spørgsmål.
Der ligger et høringssvar fra Dansk Erhverv, som navngiver nogle virksomheder, som er med til at tage et socialt ansvar, som ordføreren rigtigt nok påpeger virksomhederne skal gøre.
Dansk Erhverv skriver også, at nogle virksomheder ikke har mulighed for at få den sidste rate med den måde, som uddannelserne og praktikken osv. er skruet sammen på.
Men jeg synes også, jeg hørte ordføreren sige, at erhvervslivet selvfølgelig skal have det skulderklap, når de tager et socialt ansvar.
Er ordføreren og ordførerens parti så indforstået med, at vi nu går tilbage og kigger på, om vi har fået lavet den helt rette aftale, således at de arbejdsgivere, der tager et socialt ansvar, også har en mulighed for at få fuld dækning af den bonus, som er en stor del af aftalen?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Jeg kan jo kun gentage mig selv og sige, at jeg ikke kan forestille mig, at den situation opstår.
Det må jo være en fuldstændig naturlig ting for virksomheder i det her land, at de kigger på det store problem, vi har med, at der er store generationer af unge mennesker, der ikke får den fornødne uddannelse, det bør alle i samfundet hjælpe med at løse.
Og skulle der være nogle enkelte, der ikke synes, at det er en god idé, og at det er en voldsom byrde, ja, så synes jeg søreme, de alligevel skal have lov til at betale til, at det overhovedet kan lade sig gøre.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Hvis virksomheder er nødsaget til at oprette praktikpladser for at kunne byde på opgaver i det offentlige og således overleve som virksomhed, vil jeg jo nok kalde det tvang.
Så hvordan vil ordføreren beskrive det?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Jeg kan ikke tro, at der vil forekomme en sådan situation, for der er jo ikke tale om, at man tvinger nogen arbejdsgivere til at oprette praktikpladser, men Enhedslisten kunne måske i en mørk nattetime overveje, at det var sådan nogle midler, vi skulle tage i brug, og det må vi jo vende tilbage til, hvis det her ikke virker.
Så den situation kan jeg ikke tro vil forekomme.
Man tvinger jo ikke nogen arbejdsgivere.
Det er bare en del af en leverance til det offentlige, at man løfter sin forpligtelse på det her område, og det vil en arbejdsgiver selvfølgelig gøre med glæde som en del af den aftale, han laver med det offentlige.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Nu er det jo ikke noget nyt, at Enhedslisten ikke har noget imod at pålægge erhvervslivet flere byrder eller bruge flere skattekroner, men det, der undrer mig såre, er ordførerens kvalitetsbegreb.
Hvordan mener ordføreren at de unge mennesker vil opleve det som en kvalitet, når de kommer ud på et uddannelsessted, en praktikplads, hvor de ikke er ønsket, et sted, hvor virksomheden er blevet nødt til at oprette en praktikplads, fordi de er truet på brødet og således har fået vredet armen om?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
På vegne af vores ordfører på uddannelsesområdet, som desværre har fået forfald, vil jeg da også sige, at vi forholder os positivt til det her lovforslag, og vi synes da også, det er glædeligt, at der er et bredt flertal i Folketinget.
Det er jo ærgerligt, at vi ikke har fået alle partier med, men det er da et dejligt bredt flertal, der tyder på, at der er en bred forståelse for, at vi skal have et kraftigt løft på det her område.
Alligevel må vi sige fra Enhedslistens side, at der desværre er langt igen, før vi kan opfylde ønsket fra de unge mennesker om at få en egentlig praktikpladsgaranti og en uddannelsesgaranti.
Men vi er glade for, at man også viderefører SKP-ordningen.
Der vil vi da også lige glæde os over finanslovaftalen mellem regeringen og Enhedslisten, hvor vi jo får tilført flere midler til det område og også får forbedret aflønningen af de unge mennesker, når de er i skolepraktik.
Vi ser gerne, at man kan komme videre med en mekanik i elevrefusionsordningen, så vi har et langt stærkere, jeg tror, at vi plejer at bruge udtrykket økonomisk incitament til arbejdsgiverne, sådan at de er mere ihærdige med oprettelse af praktikpladser, og det kunne jo altså forstås på den måde, at virksomheder, der ikke tager lærlinge, betaler mere til ordningen end de virksomheder, der rent faktisk løfter deres ansvar.
Det vil nogle kalde en økonomisk sanktion, men jeg tror, at vi må se i øjnene, at med den træghed, der har været i erhvervslivet med hensyn til at oprette praktikpladser, kan det nok være nødvendigt at gå den vej.
Det er også derfor, at Enhedslisten meget gerne ser, at vi vedtager en mere håndfast brug af de sociale klausuler på det her område.
Det ser ud til, at det er nødvendigt, og så kan jeg ikke se noget som helst problem i det – tværtimod, vi bruger skatteydernes penge, og vi skal sikre os, at skatteyderne får mest muligt ud af dem, også på det her område, altså når vi taler om uddannelse.
Derfor bør vi ikke have så snæver en opfattelse af begrebet kvalitet, som nogle her i salen har givet udtryk for.
Det er en kvalitet i en levering af en ydelse til det offentlige, at man også løfter et ansvar i forhold til at oprette praktikpladser.
Til slut vil jeg bare sige, at jeg blev opfordret til at rose erhvervslivet, fordi de er med i det her.
Det vil jeg da gerne gøre: en stor ros til hver eneste arbejdsgiver, der løfter sit ansvar og opretter praktikpladser til unge mennesker, en eller flere.
Og så ser jeg frem til de videre forhandlinger om at få en egentlig uddannelsesgaranti.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Som sagt mener jeg, at det altid er fornuftigt at evaluere det, man laver, rent politisk, og det kan jeg heller ikke se nogen tegn på at vi ikke har gjort.
Men jeg står ved den aftale, der er lavet, og jeg synes, den er rigtig fin.
Jeg synes, det er en meget solidarisk ordning, også solidarisk for virksomhederne i fællesskab, for hvis man løfter sit ansvar, er det jo en god aftale.
Så jeg har svært ved at se præmissen for spørgerens kommentar, men selvfølgelig skal vi løbende evaluere.
Hvis det udelukkende handler om det, kan jeg selvfølgelig sige ja til det.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jo, men jeg løber skam ikke fra nogen aftale.
Jeg siger bare, at når vi er ude at bruge andres penge – og det er faktisk det, vi er, vi er ude at bruge andres penge, det her er ikke statens penge, det er erhvervslivets penge, de betaler X antal kroner pr. medarbejder, de har ansat, og de kroner er vi så ude at disponere til noget – så synes jeg netop, det er ret og rimeligt, at man hele tiden og løbende evaluerer en ordning, og det er faktisk bare det, jeg prøver på at få håndslag fra ordføreren på, nemlig at vi, når vi er ude at bruge nogle penge, så løbende holder styr på, hvordan de penge bliver brugt, og om de penge er med til at løfte det formål, som er en forudsætning for den aftale, vi har indgået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Det er jo altid klogt at evaluere, hvad man gør, men det er måske lidt sent at stå i Folketingssalen, når man selv står bag en aftale, og komme med de her indvendinger nu.
Men jeg synes da, at vi løbende skal kigge på det her.
Det er jo også først senere, vi skal lave den store aftale og den fulde uddannelsesgaranti, og så skal vi selvfølgelig kigge mere og nøje på nogle af de elementer, der er.
Men jeg vil så også sige, at det jo altid er sådan, at når nogle skal bidrage, vil de jo også have nogle kommentarer til det, de skal bidrage med, hvis det så ikke løfter opgaven på den måde, som det her skal være et incitament til.
Når det er en refusionsordning, handler det jo netop om, at man bliver præmieret som virksomhed, hvis man løfter sit samfundsmæssige ansvar, og dem, der måske forventer ikke at blive præmieret, vil have nogle indvendinger.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Ja, og det er jo også det, der sker i lovforslaget her, for de arbejdsgivere, der vil være med til at løfte byrden i form af at oprette praktikpladser, bliver jo belønnet for det, så jeg forstår simpelt hen ikke problematikken.
Og så er det vel rimeligt, at de arbejdsgivere, der ikke bidrager til at løfte på det her vigtige område, bidrager økonomisk til, at det kan lade sig gøre.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-24:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Danmark står i de kommende år over for store udfordringer med en faldende arbejdsstyrke.
I Liberal Alliance ønsker vi at øge tilskyndelsen til, at folk bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
Dette er en væsentlig forudsætning for at skabe økonomisk vækst og velstand.
Derfor er vi positive over for lovforslaget, da det vil reducere tilskyndelsen til tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-24:
Der er jo gjort godt rede for indholdet, så jeg skal bare meddele, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Der er tale om nogle forbedringer på pensionsområdet for de berørte tjenestemandsgrupper, og samtidig er det jo et led i en overenskomstaftale og et løfte fra regeringen om at fremsætte sådanne ændringer.
Annette Vilhelmsen (SF), 2011-11-24:
På vegne af SF's ordfører på området skal jeg hermed erklære, at vi også følger den indstilling, der er her.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Forslaget er en opfølgning på aftaler og overenskomstforhandlingerne i 2011 mellem Finansministeriet og CFU.
Ændringen omfatter ophævelse af aldersgrænser for optjening af pensionsalder og krav om mindste pensionsalder for ret til opsat pension samt ændrede regler om førtidspensionsfradrag og fastsættelse af pension for visse tjenestemænd.
I Det Radikale Venstre støtter vi forslaget og ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-24:
Det går rimelig stærkt i dag.
Jan Johansen (S), 2011-11-24:
Med lovforslaget foreslås en række ændringer i lov om tjenestemandspension og lov om pension til statens tjenestemænd i Grønland.
Lovforslaget følger op på en aftale og overenskomstforhandlingerne i februar 2011 mellem finansministeren og Centralorganisationens Fællesudvalg.
Lovforslaget skal ses som et kompromis indgået ved aftalen og overenskomstforhandlingerne, der gennemfører dele af velfærdsaftalen fra 2006 vedrørende løft af den pligtige afgangsalder og skærpelse af førtidspensionsfradraget for tjenestemænd.
Med forslaget afskaffes den særlige regel om, at tjenestemænd først optjener pensionsret efter det fyldte 25. år.
Det samme gælder kravet om, at tjenestemænd skal have optjent mindst 3 års pension for at få ret til opsat pension.
I forbindelse med aftalen og overenskomstforhandlingerne i 2011 blev der indgået en aftale om at forhøje den pligtige afgangsalder for militære tjenestemænd, der fratræder den 1. januar 2019 eller senere, i takt med den gradvise forhøjelse af efterlønsalderen.
For tjenestemænd i politikorpset og uniformeret personale i kriminalforsorgen afskaffes den pligtige afgangsalder fra den 1. januar 2012.
Lovforslaget indebærer indførelse af en bestemmelse, der giver finansministeren mulighed for at forhøje pensionsalderen i op til 10 år for militære tjenestemænd, der fratræder ved den pligtige afgangsalder, samt at pensionsalderen fremregnes til det 70. år for tjenestemænd i politikorpset, der er ansat inden den 1. januar 2012, og uniformerede tjenestemænd i kriminalforsorgen, der er ansat inden den 1. januar 2019, uanset at de har en pligtig afgangsalder.
En fremregning af pensionsalderen til det 70. år modvirker nedgang i de berørte tjenestemænds pensionsdepoter på grund af den senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Socialdemokraterne bakker op om de resultater, der er blevet indgået i forbindelse med aftalen og overenskomstforhandlingerne, og kan støtte forslaget.
Fatma Øktem (V), 2011-11-24:
Flere erfarne medlemmer af Folketinget har fortalt mig, at det første lovforslag, som man som nyt medlem udsættes for, ofte er ukompliceret og lige til at gå til.
Sådan havde jeg det ikke helt med denne sag, da jeg læste lovforslaget til behandling i dag, men det skyldes muligvis, at det er min første sag, at jeg ikke er tjenestemand, og at jeg ikke er på vej til pension.
Lovgivningen skal følge udviklingen.
Således er det også i det nærværende lovforslag.
Lovforslaget er en opfølgning på overenskomstforhandlingerne i 2011 mellem den tidligere finansminister og Centralorganisationernes Fællesudvalg.
Lovforslaget lægger op til, at reglerne om tjenestemandspension bliver mere tidssvarende – et tiltag, som Venstre støtter.
Hovedparten af de ansatte i såvel offentligt som privat regi er i dag omfattet af pensionsordninger, hvor der umiddelbart efter ansættelsen bliver indbetalt pensionsbidrag.
I lyset af den udvikling giver det god mening at ophæve aldersgrænsen på 25 år for optjening af pensionsalder og reglen om 3 års pensionsalder for ret til opsat pension.
Det var et krav fra den forhenværende finansminister, at der skete en skærpelse af fradragene i tjenestemandspensionen ved tilbagetrækning før folkepensionsalder.
Målet er at reducere tilskyndelse til tidlig tilbagetrækning, og det er et mål, som vi i Venstre finder helt afgørende.
Reglerne i loven skal ikke indbyde til for tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, særlig ikke på et tidspunkt hvor vi har brug for en meget effektiv arbejdskraft, så meget effektiv arbejdskraft som muligt.
Det er et behov, der kun stiger de kommende år.
Derfor finder Venstre det også særdeles fornuftigt at ophæve og løfte den pligtige afgangsalder for en række tjenestemænd, som det er optegnet i forslaget.
Mike Legarth (KF), 2011-11-24:
Det Konservative Folkeparti er altid på borgernes side.
Enhver ved, at Det Konservative Folkeparti er Danmarks skattelettelsesparti nr. 1, og her har vi altså en sag, hvor vi synes, det er helt rimeligt, at borgerne får de rettigheder, som er rimelige, og som har været hensigten med loven og den måde, vi administrerer tingene på.
Derfor medvirker vi gerne til at sikre den retsstilling.
Så Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-11-24:
Egentlig bør vi sige nej til det her forslag, som jo alene går på at forlænge fristen for at rette op på en fejl, der er sket.
Virkeligheden er jo, at myndigheder ikke skal opkræve mere, end de har ret til.
Sker det alligevel, skal de uopholdeligt sørge for at få det tilbagebetalt hurtigst muligt.
Nu står vi så her med et lovforslag, hvori vi skal forlænge fristen, inden man får taget sig sammen til at udføre det, der bør være en selvfølge, nemlig at rette op på fejlen over for borgerne, når det drejer sig om noget så alvorligt som opkrævning af skat.
Og når vi så alligevel stemmer ja til det her forslag, er det jo, fordi det er en urimelighed, der er sket.
Det bør der rettes op på, men det bør jo altså ske inden for den frist, som nu bliver givet af Folketinget her, og som egentlig bliver givet i lyset af, at det her helt urimeligt har trukket alt for længe ud, og at det rører lidt ved borgernes retssikkerhed.
Det er dybt beklageligt, men det er nødvendigt at sige ja, og derfor gør vi det.
Lars Dohn (EL), 2011-11-24:
Som vi sagde under behandlingen af lovforslag nr. L 65 tilbage i 2010, som det her forslag er en udløber af, kan vi jo under ingen omstændigheder, uanset hvor gerne vi vil have beskattet fast ejendom, acceptere, at borgerne bliver opkrævet skat, der ikke er lovhjemmel til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Med lovforslaget foreslås det som tidligere nævnt af de foregående ordførere, at forældelsesfristen for krav på tilbagebetaling af grundskyld, der støttes af ejendomsskattelovens stk. 1 eller stk. 6, som fortsat består, forlænges, således at forældelsesfristen tidligst udløber den 1. januar 2014.
Dette forslag støtter SF på linje med vores tidligere udmeldinger i forrige samling, hvor vi i tillægsbemærkningen til L 65 pointerede, at der ikke i tilstrækkeligt omfang har været taget højde for de fejl og mangler, der måtte være i den hidtidige lovgivning.
For SF er det helt afgørende, at man sikrer borgerens retsstilling i forhold til de fejl, der allerede er begået.
Det handler kort sagt om at give borgeren krav på tilbagebetaling af for meget opkrævet grundskyld.
Endelig noterede vi, at ministeren har understreget, at lovforslaget ikke vil påføre kommunerne yderligere merudgifter som følge af den statslige refusionsordning.
Dermed støtter SF selvfølgelig op om forslaget.