runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-12-06:
Det vil være meget hensigtsmæssigt, om den danske regering kunne blive enig med sig selv om, om der er tale om udstationering eller der er tale om Østaftalen, for det er jo forskellige vilkår, der skal opfyldes, om det er det ene eller det andet.
Jeg kender godt reglerne for udstationering, og de har aldrig nogen sinde været opfyldt i den her forbindelse.
Om man kan overbevise de danske myndigheder om det, skal jeg ikke kunne sige.
Jeg synes bare, det er uhensigtsmæssigt, at man ikke har været i stand til over for danske myndigheder at dokumentere, at de er her på lovligt ophold.
Vi har jo tidligere haft sager både i forhold til SAS og i forhold til Danish Crown i Sæby, hvor ministeren overhovedet ikke rystede på hånden; der skulle der falde bøder og politianmeldelse med det samme.
Hvad nøler man efter i den her sag, siden man ikke er skredet til politianmeldelse for at få de sager frem, således at vi får dokumentationen i orden af hensyn til retssikkerheden?
Om beskæftigelsesministeren gav nogle særlig brillante svar i sidste uge, vil jeg lade stå hen og lade andre afgøre.
Jeg kan forholde mig til, at beskæftigelsesministeren allerede for 14 dage siden sagde, at der var tale om udstationering, men det ville ministeren ikke stå ved i sidste uge.
Hvorfra ved man, at det er udstationering?
Men hvis det er Østaftalen, forholder det sig ganske anderledes.
Jeg synes, vi her har med et firma at gøre, der ikke er i stand til at dokumentere, at de medarbejdere, de har til at arbejde her i landet under kummerlige forhold, har papirerne i orden.
Det er jo flere uger siden, man begyndte at klippe pyntegrønt.
Man har end ikke været i stand til at dokumentere over for Skov- og Naturstyrelsen og over for ministeriet, at forholdene er i orden.
Og derfor må det da have en konsekvens.
Man kan jo ikke beskæftige folk, der ikke har lovligt ophold, vel?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-12-06:
Jeg håber, hr. Bjarne Laustsen har forståelse for, at jeg ikke kan gå nærmere ind i den konkrete sag, da vi netop i Udlændingeservice er blevet bedt om at vurdere, på hvilket grundlag de polske medarbejdere har haft beskæftigelse i Danmark.
Og ellers så synes jeg jo, at vores beskæftigelsesminister i sidste uge gav nogle glimrende svar til hr. Bjarne Laustsen.
Men jeg kan mere generelt oplyse, at Udlændingeservice efter henvendelse fra virksomheder, offentlige myndigheder og andre kan afgive vejledende tilkendegivelse om, hvorvidt udlændinge i et konkret arbejdsforhold er fritaget for kravet om opholdstilladelse og arbejdstilladelse på grund af reglerne om udstationering.
Udlændingeservice kan endvidere afgive en vejledende tilkendegivelse til politiet, der efterforsker sager om ulovligt arbejde efter udlændingeloven.
Det hører ikke til under Udlændingeservices opgaver at foretage egentlige kontrolaktioner på arbejdspladser.
Dette henhører under politiet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-12-06:
Spørgsmålet er stillet, fordi der er en række verserende sager om, at Skov- og Naturstyrelsen har udliciteret det at klippe pyntegrønt til et polsk firma, der hedder ESL.
Skov- og Naturstyrelsen har valgt at opsige kontrakten, fordi – som de skriver i deres pressemeddelelse – det polske firma ikke kan dokumentere, at medarbejderne er her på lovlig vis.
Jeg har forsøgt at inddrage forskellige myndigheder i den her sag først og fremmest af hensyn til de medarbejdere, der er her; de skal have ordentlige arbejdsvilkår.
Det er sådan set også det, der står i Skov- og Naturstyrelsens kontrakt.
Men når det så efterfølgende har vist sig, at firmaet ikke er i stand til at dokumentere, at de er her på lovlig vis, er jeg interesseret i at høre, hvad den ansvarlige minister for området har gjort i den her sag, og om der er nogen, der skal have en bøde i den forbindelse.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-12-06:
Nej, men jeg har jo også lige fortalt hr. Bjarne Laustsen, at vi netop i øjeblikket er ved at se på, på hvilket grundlag de her polske medarbejdere eller ansatte har arbejdet i Danmark.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg bemærkede tidligere under dagens debat, at hr. Morten Helveg Petersen ikke ville kaste sine stemmer ind på ændringsforslaget om kvalitetsudviklingsreformen på 250 mio. kr.
Det får mig jo selvfølgelig til at interessere mig lidt for de motiver, der måtte være gældende her.
Der er jo ingen tvivl om, at det er sådan en lille pulje, der lavet for at købe aflad, fordi man ikke fra Dansk Folkepartis side kunne komme igennem med bedre lønninger til hjemmehjælperne og dermed blande sig i de kommunale overenskomstforhandlinger.
Men kunne hr. Morten Helveg Petersen ikke gøre lidt rede for, hvad der egentlig begrunder den radikale modstand mod det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Nu kommer vi et stykke ud over ændringsforslagene.
Jeg kan i hvert fald ikke huske, hvad det er for en paragraf, de konkrete forslag er stillet under.
Må jeg ikke godt sige om det her med regeringsdannelser og kandestøberier: Vi har egentlig det udgangspunkt, at det nok er meget fornuftigt at lade vælgerne tale, inden man begynder på den type gisninger og spekulationer.
Vi har opstillet vores politiske projekt – de fem krav, som vi har i det, vi kalder den anden vej – og det er det, vi går efter.
Eventuelle konstellationer og regeringsdannelser synes jeg sådan set må afvente et valg.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Når man nu ser de ændringsforslag, der kommer fra SF’s side, kan vi jo se en tydelig og – naturligt nok – folkesocialistisk politik, hvor man også øger det offentlige forbrug markant.
Derfor er det selvfølgelig interessant at høre hr. Morten Helveg Petersens kommentar til det socialdemokratiske tilbud til SF om at komme i regering, og høre, om det er noget, De Radikale kan forestille sig realiseret, altså en socialdemokratiskradikal-SF-regering?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Vi opstillede fem punkter, fem politiske krav i vores politiske projekt.
Det er det, der er vores udgangspunkt; det er det, vi vil forhandle om; og det er også de meldinger, vi har givet.
Så det synes jeg står rimelig klart.
Det er noget, vi forfølger, og af samme grund er vi så optaget af at få brudt det her skattestop, for, som vismændene påpeger, hvis man ikke forholder sig til skattestoppet, så risikerer vi, at det, vi i øvrigt måtte have lavet af fornuftige ting med hensyn til velfærdsaftalerne fra før sommer, ganske langsomt eroderes af det her perspektivløse skattestop.
Så alt det her er for at sige, at vi tilstræber en meget ansvarlig økonomisk politik.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-07:
Det svar havde jeg nok forventet fra hr. Morten Helveg Petersen.
Men jeg fik ikke noget svar på, hvor vi har Det Radikale Venstre, når der skal vælges side.
For det formoder jeg at også hr. Morten Helveg Petersen i sit inderste hjerte er klar over at De Radikale kommer til.
Hvor har vi De Radikale henne, når der skal vælges side?
Hvad mener De Radikale om, at der sker et overforbrug i det offentlige, og at den private produktion ikke får lov til at udvikle sig, så den kan finansiere den offentlige velfærd?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Lad mig allerførst sige, at jeg synes, vi tidligere savnede et svar fra Socialdemokratiet.
Når man sagde, at SF var det næstbedste parti, fik vi ikke spurgt, hvem der så var det bedste parti.
Og der vil jeg da i al forfængelighed tillade mig at antage, at det selvfølgelig var Det Radikale Venstre, men det må vi jo så vende tilbage til ved tredjebehandlingen på onsdag for at få opklaret.
Jeg ved ikke, om vi kan stille spørgsmål ovre i Finansudvalget om det, men ellers tager vi den på onsdag.
Må jeg sige omkring skattestoppet, at det ikke er radikal politik.
Det tror jeg er temmelig klart.
Det er bestemt ikke noget, vi går ind for.
Vi vil gerne sænke skatten på arbejde.
Det kræver et brud på skattestoppet, og argumentationen herfor tror jeg de fleste af os efterhånden kender.
Det er bare ærgerligt, det ikke trænger ind, og det er ærgerligt, at der er flere og flere, der synes, at skattestoppet er en god ting.
Alt det her for at sige, at vi ikke vil skattestoppet.
Det er ikke radikal politik, og vi kan selvfølgelig ikke indgå i et samarbejde, hvor skattestop er banket ind i muren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-07:
Vi hørte tidligere hr. Jan Petersen stå her i salen og fortælle, at skattestoppet er en del af det socialdemokratiske projekt.
Vi har også i dag fundet ud af, at De Radikale set med socialdemokratiske øjne ikke længere er de næstbedste.
Der har været ultimative krav om, at man skulle have statsministerposten.
Det har man så lagt lidt til side.
Men hvor er De Radikale henne?
Vil De Radikale støtte en socialdemokratisk ledet regering, hvor skattestoppet er en del af det politiske projekt?
Hvordan ser De Radikale på, at der skubbes mange milliarder ud i den offentlige sektor i en tid, hvor den private produktion ikke kan følge med på grund af mangel på arbejdskraft?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Ja, det kan jeg.
Og jeg tror da ikke, at timingen er helt tilfældig.
Så det korte af det lange er et ja til hr. Jan Petersen; jeg tror, det her bliver en genbrugspulje.
Jeg tror, vi kommer til at høre om den her igen til næste år.
Og når så midlerne bliver udbetalt drypvis, eller hvordan man i øvrigt har tænkt sig at håndtere det, så vil man da selvfølgelig prøve at tage kreditten for det indtil flere gange.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det synes jeg er et ret voldsomt angreb på noget, der er blevet sagt tidligere under debatten.
For det må jo betyde, at når den pulje skal bruges til at fortælle, at man vil øge kvaliteten i den offentlige sektor, så er det sådan set ikke noget, vi kommer til at mærke i 2007.
Til gengæld kunne man vel formode – og det er sådan set et ledende spørgsmål, det indrømmer jeg – at de 250 mio. kr. så ville indgå på en succesliste over, hvor god man så var, næste gang man skulle lave finanslov, for så har man brugt pengene to gange.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Jeg vil godt sige, at vi for vores vedkommende betragter arbejdet med en kvalitetsreform som et rendyrket politisk projekt iværksat af en solbrændt statsminister på vej hjem fra sommerferie og med udsigt til et lidt tumultagtigt efterår.
Og så finder man på ordet kvalitetsreform.
Men for mig at se er der ikke nogen tvivl om, at det her med kvalitetsreformen er et forsøg på et politisk projekt, på at rage nogle kastanjer ud af ilden.
Jeg hæfter mig i øvrigt ved, at det, der står tydeligt i finanslovaftalen, er, at de eventuelle initiativer, der måtte komme ud af det her, først påbegyndes i efteråret 2007.
Det står sort på hvidt i aftaleteksten.
Så inden man hænger sin hat for godt på den knage, synes jeg, det er nyttigt at være opmærksom på, at det altså i tidligste fald først er i efteråret 2007, at den her kvalitetsreform eller den her pulje overhovedet kommer til udbetaling.
Nej, det gør vi ikke.
Vi står ved det forlig, som vi har lavet, og vi står ved de prioriteringer, der er lavet i udmøntningen af satspuljeaftalen også i år.
Min pointe var egentlig, at hvis man, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr, vil diskutere ulighed, så synes jeg egentlig, man skulle gribe fat i det, som betyder mest for skabelsen af uligheden i det danske samfund, og der peger vi på, at skattestoppet virkelig er et problem.
Det er virkelig en hjørnesten i det, der skaber ulighed herhjemme.
Og det er egentlig den diskussion, jeg måske nok synes er den væsentligste, hvis vi skal snakke ulighed.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-07:
Jeg vil godt vende lidt tilbage til skattedebatten, som vi var inde på tidligere.
Jeg forstod på hr. Christian Wedell-Neergaard, at det danske samfunds udvikling, den fortsatte økonomiske vækst og mangelen på arbejdskraft ligger De Konservative meget på sinde.
Jeg håber bare, hr. Christian Wedell-Neergaard lige sådan til en start kan erkende, at det ville være fuldstændig galmandsværk på nuværende tidspunkt at lave en skattelettelse.
Det, der er brug for, er en skattereform.
Det er det, vismændene peger på.
Det er det, OECD peger på.
Men hvis man har det perspektiv, at man tænker på samfundets vækst og på at forhindre en overophedning, så er det fuldstændig galmandsværk at lave en egentlig skattelettelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Nej, det gør vi ikke.
Vi deltager i det forlig og synes, der foregår en masse fornuftige aktiviteter og prioriteringer i forbindelse med det forlig.
Spørgeren ved også udmærket godt, at vi også deltager i år, og vi er glade for en række af de resultater, der er nået inden for det område.
Vi er optaget af at bryde skattestoppet, fordi vi finder, det er asocialt, og fordi det skaber en ulighed.
Vi kan så samtidig arbejde med gode modeller, der giver endnu flere mennesker en chance for at komme ud på arbejdsmarkedet, og det er da den bedste måde at give folk en chance på og bekæmpe ulighed.
Men vi er med i satspuljeforliget, og det står vi ved.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-07:
Ulighed er jo et af de største samfundsmæssige problemer, især den øgede ulighed, som vi har været vidne til her de seneste mange år.
Det tror jeg også at Det Radikale Venstre vil give mig ret i.
Det Radikale Venstre plejer jo heller ikke ligefrem at bryste sig af at mene, at øget ulighed skulle være noget gode.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Det Radikale Venstres ordfører om satspuljen.
Satspuljen er jo et redskab, som Det Radikale Venstre er med bag, og som år ud og år ind pr. automatik er med til at øge uligheden.
Man kan sige, at satspuljen gennem de år, den har eksisteret, faktisk bare i rene tal har øget uligheden sådan, at de laveste indkomster her i landet alt i alt har mistet mere end 7 mia. kr. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Det Radikale Venstres ordfører, om han ikke mener, at det er på tide, at vi får gjort op med det ulighedsskabende instrument, der hedder satspuljen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Hr. Rune Lund ved jo udmærket godt, at Det Radikale Venstre er en varm fortaler for ulandsbistand og har været det i årevis, og hr. Rune Lund ved også, at kampfly og forsvarets internationale indsats desværre er helt afgørende i mange sammenhænge, hvis vi skal undgå vedvarende krænkelser af menneskerettigheder.
Der findes jo også utallige eksempler på, at det danske forsvar har udøvet og udøver et fantastisk godt og flot stykke arbejde ude i den store verden.
Jeg kan ikke gå ind for den præmis, som hr. Rune Lund forsøger at opstille, altså at det er enten det ene eller det andet.
Vi vil faktisk gerne begge dele.
Vi går ind for et dansk forsvar, som deltager aktivt internationalt og gør et godt stykke arbejde for forsvar af demokrati og menneskerettigheder, og vi går samtidig ind for en høj og flot ulandsbistand.
Rune Lund (EL), 2006-12-07:
Den globale ramme, som ordføreren nævner, er Enhedslisten også tilhænger af.
Vi har altså haft en diskussion her i Folketinget om indkøb af jagerfly, som enten kan blive den svenske Gripen eller Eurofighter eller den amerikansk producerede Joint Strike Fighter.
Men uanset hvordan vi vender og drejer det, vil det blive et flyindkøb, som kommer til at koste rigtig mange milliarder kroner, og her er pointen fra Enhedslistens side: Hvorfor bruger vi ikke de milliarder til udviklingsbistand?
Vi tror faktisk, at man kan skaffe sig flere venner på den måde, og hvis Det Radikale Venstre ikke kan gå ind for den tankegang, må man jo gå ud fra, at Det Radikale Venstre mener, at man kan få flere venner ved at købe fly, som man bruger til at smide bomber i hovedet på folk med, end man kan få ved at øge ulandsbistanden.
I Enhedslisten tror vi, at ulandsbistanden er det rette at satse på, men det lader ikke til, at Det Radikale Venstre synes det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Det er klart, at den skal finansieres, og vi vil stille ændringsforslag til finansloven om en gradvis indfasning.
Finansieringen skal selvfølgelig findes, men om det skal være fra det ene eller det andet område, er en generel og principiel diskussion, og her og nu vil jeg ikke foregribe en diskussion om materielanskaffelser i et kommende forsvarsforlig.
Uanset om det er kampfly af den ene type eller den anden type eller den tredje type, eller hvad det ellers måtte være, ved hr. Rune Lund jo, at den forespørgsel, vi havde om kampfly og JSF og den slags ting, endte meget fornuftigt med, at Folketinget vedtog, at der igangsættes et analysearbejde.
Dermed får vi heldigvis et ordentligt og uvildigt beslutningsgrundlag at for holde os til i prioriteringsdiskussionen om eventuel investering i kampfly.
Rune Lund (EL), 2006-12-07:
De 0,8 pct., som gives i dag, udgør ca. 13,5 mia. kr., og en samlet opposition er enig om, at den skal sættes op til 1 pct.
Det vil give ca. 3 mia. kr. ekstra, altså i alt ca. 16,5 mia. kr., og det er jo godt.
Men vi kunne faktisk godt gå endnu videre, og Enhedslistens finanslovforslag vil sætte den op til 1,5 pct. af bruttonationalindkomsten.
Så er spørgsmålet jo, hvor pengene skal komme fra, men her har vi et meget godt forslag.
Det et af de steder i vores finanslovforslag, vi gerne vil skaffe penge til ved at spare på materielanskaffelser til forsvaret.
Det er jo sådan, at et flertal her i Folketinget har forelsket sig i det jagerfly, som hedder Joint Strike Fighter, som man anslår vil komme til at koste minimum 40 mia. kr.
Det ved jeg at også De Radikale har, men spørgsmålet er, hvorfor vi skal bruge penge på død og ødelæggelse for at kunne bombe folk på den anden side af jordkloden, når vi kan skabe os en masse venner ved at øge ulandsbistanden for de samme penge.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor stort det incitament er, og det er det, Rockwoolfonden har taget op, når de siger, at det er fuldt finansieret.
Jeg vil tro, det ikke helt er tilfældet, men det skal vi ikke diskutere nu.
Analysen er jo den samme.
Der kan ikke opfindes nye skatter og afgifter.
Skattestoppet skaber tryghed hos borgerne, fordi de ved, hvad de har at råde over, fordi de ved, hvordan det fungerer, og fordi de ikke skal frygte, at der hver måned hvert eneste år kommer nye skattestigninger.
Derfor duer hr. Morten Østergaards model ikke, og jeg kan finde talrige økonomer, der kan understøtte det, jeg siger.
Vi har ikke lagt os fast på, hvordan en skattelettelse skal laves.
Vi siger bare, at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-07:
Kan hr. Christian Wedell-Neergaard finde bare en enkelt økonomisk ekspert, der er enig i det synspunkt, at det vil være klogt at lave en skattelettelse på nuværende tidspunkt?
Det tror jeg simpelt hen ikke.
Derudover vil jeg spørge mere til en egentlig skattereform.
De økonomiske vismænd, OECD og andre taler om at ændre skattekilderne, og det, jeg ikke helt forstår ved det konservative synspunkt, er: Er man overhovedet ikke opmærksom på, at skattestoppet koster penge?
Bare i år vil skattestoppet koste 13 mia. kr., fordi det udhuler afgifterne og ejendomsværdiskatten.
De 13 mia. kr. kunne være brugt på at sænke marginalskatten, og derfor undrer det mig, at den konservative politiske ordfører, fru Pia Christmas-Møller, har sagt, og jeg citerer: Vores politik er klar.
Vi skal videre med skattelettelser på den sidst tjente krone, og vi vil ikke på nogen måde binde os til en definition af skattestoppet, som kunne forhindre os i det.
Citat slut.
Når man mister 13 mia. kr. på skattestoppet i år, har man så netop ikke bundet sig til en politik, der forhindrer en i at bruge de samme penge på at sænke marginalskatten?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Nej, det kan jeg altså ikke erkende.
Det mener jeg er helt forkert.
Væksten i økonomien gør, at den samlede samfundskage og dermed finansieringen af velfærdsstaten bliver større, og det betyder, at der efterhånden kommer et varigt råderum, som ikke er midlertidige indtægter i form af prisstigninger på nordsøolien eller andet.
Det råderum skal efter Det Konservative Folkepartis mening bruges til skattelettelser, og derfor kan jeg under ingen omstændigheder erkende, at noget som helst af den konservative politik er galimatias.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Men det er jo meget tydeligt, når man ser ændringsforslagene – og det er dem, vi diskuterer i dag – at der er en helt anden vej, en socialistisk vej, i de forslag, der ligger.
Det er vel ikke overraskende.
Men derfor synes jeg da alligevel, det kunne være interessant at høre, om man i Det Radikale Venstre er parat til at gå så meget på kompromis, at man kan indgå i et regeringssamarbejde med et socialistisk parti.
Det har vælgerne vel egentlig også krav på at vide.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-07:
Fuldstændig automatisk betyder det, at førtidspensionister, folkepensionister, kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere år efter år halter bagud i forhold til resten af indkomsterne her i samfundet.
På den måde er det sådan, at en enlig folkepensionist i dag ville have ca. 6.000 kr. mere om året, hvis satspuljen ikke havde taget de her penge; en dagpengemodtager ville have knap 7.000 mere om året, en kontanthjælpsmodtager 5.500 mere om året.
Mener hr. Morten Helveg Petersen ikke i øvrigt på linje med en række af de andre partier, der er begyndt at få kolde fødder med hensyn til satspuljen, at det er på tide, at vi regulerer satserne, sådan at de følger den almindelige lønudvikling?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Lad mig vende tilbage til noget af det, jeg sagde før, nemlig at hr. Peter Christensen kan føle sig tryg ved, at vi står for en ansvarlig økonomisk politik.
Det gør vi nu, det har vi altid gjort, det kommer vi også til at gøre fremover.
Så uanset hvad der måtte ske, er Det Radikale Venstre ikke at finde blandt dem, der bare lader det offentlige forbrug drøne derudad og ikke tænker på ansvarligheden i det her, og sådan vil det selvfølgelig også være, når/hvis der skal forhandles om et eventuelt regeringsgrundlag på den anden side af valget.
Vi står for en ansvarlig økonomisk politik.
Det har vi altid gjort, og det bliver vi ved med at gøre.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Under debatten i dag har hr. Ole Sohns socialdemokratiske kollega og partner i fremtidens røde kabinet slået fast, at den bedste økonomiske politik, der er blevet ført, var i 1990’erne.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre om SF er enig i.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Ja, det kan vi godt, og det skal jeg kvittere for og sende varme tanker til statsgælden, som heldigvis bliver høvlet af i et rigtig flot og godt tempo.
Så kvittering herfra, og lad det præge den søde juletid.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Vi har valgt, som hr. Torsten Schack Pedersen vil kunne se senere i aften, når vi skal stemme, at undlade at stemme til de ændringsforslag, der tilfører flere midler på området her.
Det har vi gjort, fordi vi egentlig synes, det var det mest fornuftige, når vi som udgangspunkt har haft en kritik af, at vi ikke kunne få belyst, hvad de reelle omkostninger og udgifter forbundet med gennemførelsen af reformen har været.
Så vi har valgt at sige, at vi undlader.
Vi har ikke selv et apparat herinde, der på kroner og øre kan vurdere, hvad det præcise og korrekte og rigtige beløb er, som kommunerne måtte skulle kompenseres for.
Derfor har vi valgt at undlade at stemme.
Det er begrundelsen for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-12-07:
Det er da rart at få at vide, at der så er en klar uenighed mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet i den her sag, når Socialdemokratiet har travlt med at forsøge at give indtryk af, at man ville komme med ekstra midler.
Men det er måske så der, hvor hr. Morten Helveg Petersen kan påstå og bevise, at det er den uansvarlighed, der ligger i det socialdemokratiske forslag, hvor man jo har sagt, at uanset hvad budskabet måtte have været for kommunerne, ja, så vil man komme med ekstra midler.
Det er der så åbenbart ikke noget behov for hos De Radikale, men det kan så være, det er derfor, at man er blevet tredje hjul og ikke andet hjul i Socialdemokraternes opfattelse.
Men hvis vi nu taler om driftsudgifterne – for at være helt konkret: driftsudgifter til daginstitutioner, folkeskoler og ældrepleje – så mener Det Radikale Venstre altså, at der er alt, som det skal være, man har ikke noget ønske om at sætte ekstra midler ind.