runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
I forbindelse med de justeringer, der har været, også senest i 2007, blev det dyrere for andre biler.
Det er derfor, registreringsafgiftssummen kontinuerligt har været stigende.
Der har altid været fluktuationer i forhold til konjunkturer, men generelt set hiver staten altså flere penge ind i registreringsafgift end i 1990.
Det er selvfølgelig en nødvendighed, at man får de penge i statskassen, så vi kan finansiere det samfund, vi nu engang har, og vi vil gerne prioritere og bevare de værdier, vi har i det danske samfund, men der må være en grænse for, hvor meget bilisterne skal betale i skatter og afgifter.
Derfor vil vi gerne diskutere en kommende omlægning af registreringsafgiften, men vores udgangspunkt er, at det ikke må være dyrere at være bilejer.
Men det er det jo blevet med forslaget fra regeringen, som Enhedslisten så støtter, med 1 mia. kr., og det er den helt almindelige dansker, som kommer til at betale det.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-27:
Det er til den megen snak om brandskatning af bilister og de meget høje afgifter osv. osv.
Er ordføreren ikke bekendt med, at man fra 1990 og til 2011 har forhøjet det såkaldte skalaknæk, registreringsafgifterne, fra 19.700 kr. til 79.000 kr.?
Jeg tror, ordføreren er bekendt med det.
Og i virkeligheden betyder det jo alt andet lige en nedsættelse af registreringsafgiften på i gennemsnit mellem 40.000 kr. og 50.000 kr. pr. bil.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Det Konservative Folkeparti er det ordentlige parti.
Det er partiet, som leverer det, vi lover.
Vi lover f.eks. ikke at afskaffe registreringsafgiften, selv om vi synes, den er urimelig, for hvor finder vi lige 43 mia. kr. henne?
Så det gør vi ikke bare lige.
Men summa summarum er bundlinjen på regeringens forslag og den aftale, man har lavet med Enhedslisten og Dansk Folkeparti, at den koster bilejerne 1 mia. kr. ekstra.
Og det er Emma Jensen, der kører fra Brønshøj ind til byen hver dag for at arbejde som skolelærer.
Det kan være slagteriarbejderen, der kører fra Rødovre til Sorø for at arbejde.
Det kan være andre helt almindelige danskere, som kun kan få deres liv til at hænge sammen ved at have en bil.
Hvis man havde lavet en reel omlægning, så kunne man have brugt den ene milliard kroner til at gøre det nemmere at være familie i det her land ved at sørge for, at registreringsafgiften blev en lille smule lavere, end den er i dag.
Og det ville være vores forslag.
Det her er altså at komme med nye skatter og afgifter og belaste helt almindelige danskere med en helt urimelig afgift, blot fordi man ikke har kunnet leve op til de løfter, man har givet under valgkampen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Tak for talen.
Det er jo interessant at høre, at der ikke er noget at høre – altså, det er jo interessant, at Venstre overhovedet ikke mener, at vi har ligestillingsudfordringer.
Jo, jeg kan forstå, at ordføreren for Venstre er lidt irriteret over, at der ikke ligger et forslag i forhold til kvoter; det har vi bemærket.
Men hvad er ellers problemet?
Eller mener Venstre overhovedet, at der er et problem?
Hvad er Venstres bud på, hvordan vi kan rette op på de skævvridninger, der er i forhold til at skabe lige muligheder for kvinder og mænd?
Eller mener Venstre overhovedet, at vi har nogen problemer på ligestillingsområdet?
Jeg er interesseret i at høre, om Venstre synes, at ligestillingsdebatten er fuldstændig overflødig, fordi der fuld ligestilling i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-27:
Jamen nu må skatteministeren lige følge mig her.
Som jeg siger, er det jo rigtigt, at der har været et fald i indtægterne fra registreringsafgifter til statskassen.
Var det fald ventet i den langsigtede fremskrivning af dansk økonomis holdbarhed?
Hvis det ikke var ventet, er det, man gør, jo bare at få de penge ind, som man havde håbet på ville komme.
Det er jo ikke nogle ekstra penge, som kan bruges til at sætte gang i den kollektive trafik på udvalgte områder for.
Så spørgsmålet lyder: Var det forventet i den langsigtede fremskrivning af dansk økonomi, at der ville være et fald i registreringsafgiften, således at når man nu hæver den med 1 mia. kr., kan man bruge frit af de penge til kollektiv trafik?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-27:
Tak, formand.
Først og fremmest tak for en konstruktiv og god første behandling af regeringens forslag.
Jeg vil også gerne takke for den brede tilslutning til forslaget, som er blevet meldt ud fra ordførernes side.
Jeg tror, det er en styrke, at det her forslag får opbakning bredt i Folketinget.
Helt grundlæggende har vi i regeringen med det her lovforslag lagt særlig vægt på, at beregningen af registreringsafgiften kommer til at ske på det grundlag, der hele tiden har været meningen, nemlig den pris, som bilen rent faktisk har.
Når en familie står over for at træffe den vigtige beslutning at få en ny bil, en ny Toyota, eller hvad det måtte være, er det jo vigtigt, at det er familiens eget valg at finde ud, om det skal være en leaset bil, eller om det skal være en købt bil.
Det skal ikke være sådan, at en afgiftsbegunstigelse gør, at det bedre kan betale sig for familien at lease.
Det er det, som jeg synes er kernen i det her forslag, nemlig at vi gør op med en uhensigtsmæssig og utilsigtet forskelsbehandling mellem leasingbiler og almindelige købebiler.
Det gør vi ved at slå ned på tre ting.
For det første vil vi ikke acceptere, at biler på papiret sælges med tab, det burde jo give sig selv, så fremover vil det kun kunne lade sig gøre, når der er helt særlige omstændigheder.
For det andet går forslaget ud på at sikre, at de biler, der handles internt mellem forbundne parter, sker til priser, der er retvisende i forhold til de priser, der dannes ved lignende handeler mellem uafhængige parter.
For det tredje vil vi med lovforslaget sikre, at vi offentliggør de konkrete handelspriser, og det vil altså skabe en gennemskuelighed i markedet, der kan understøtte det grundlæggende mål, nemlig at værdier, der bliver betalt registreringsafgift af, er et retvisende spejl af markedet.
Vi har i forbindelse med høringsfasen på det her punkt også lyttet til nogle af de indvendinger, der har været, og i den forbindelse har jeg også gjort klart, at jeg vil fremme enkelte ændringsforslag.
Lovforslaget er jo en del af den stærke aftale mellem regeringen, Enhedslisten og Dansk Folkeparti, der gør op med en uhensigtsmæssig og utilsigtet brug af mindstebeskatningspriserne og på den måde sikrer en ens behandling af almindelige biler og leasede biler.
Samtidig har regeringen sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti valgt at bruge det provenu til bedre og billigere kollektiv trafik.
Jeg vil også understrege, at det her forslag og den stærke aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten ikke ændrer på regeringens ambitioner om at gennemføre en provenuneutral omlægning af registreringsafgiften.
I den forbindelse, selv om det er lidt uden for forslagets sådan helt snævre rammer, vil jeg da også kvittere for debatten i dag, fordi der bredt fra Folketingets partiers side har været udvist interesse for at deltage i en sådan provenuneutral omlægning af registreringsafgiften.
Jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg trækker ikke mere i land, end ordføreren selv gør.
Når ordføreren udtaler, at der skal indføres kvoter, og at hvis ikke bestyrelserne selv kan finde ud af det, skal man nok sørge for, at det bliver gjort, så synes jeg da, at det er meget tydeligt.
Ellers ved jeg ikke, hvad man mener med det.
Men jeg trækker ikke i land – jeg synes bare ikke, at der bliver givet en klar melding nogen steder.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-27:
Og det gør det, det vil jeg gerne understrege endnu en gang, det er en ansvarlig og robust finansiering af bedre og billigere kollektiv trafik.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Tak for det.
Vi kan selvfølgelig godt tage en lang debat om, hvad vi har diskuteret frem og tilbage i medierne – det vil jeg naturligvis også gerne kaste mig ud i.
Det har nu været mit ærinde til enhver tid at forsvare overhovedet at kunne diskutere det.
Jeg har hverken villet afvise det eller sige, at det kommer, jeg vil bare have lov til at diskutere det.
Men det, jeg reagerede på, var bare, at ordføreren sagde, at det stod i den her handlingsplan, men det kan jeg så høre at ordføreren trækker i land på igen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-27:
Jeg vil starte med at sige tak til ordførerne.
Jeg har sådan set ikke behov for at gå lovforslaget voldsomt meget igennem, for det synes jeg blev gjort både ordentligt og loyalt af flere af ordførerne.
Jeg vil måske bare sige til Det Konservative Folkeparti, at regeringen under alle omstændigheder også med det her lovforslag har tænkt sig at leve op til grundlovens bestemmelser.
Jeg synes, det, der er målet med det her lovforslag, er at sikre trafiksikkerheden, og vi giver Trafikstyrelsen nogle nye muligheder, som kan være med til at forfølge det mål, som jeg hørte alle ordførere være optaget af.
Det er det, der er hovedoverskriften her.
Så havde både hr. Karsten Nonbo og andre nogle mere principielle spørgsmål, bl.a. om 4-ugers-reglen osv.
Det synes jeg er ordentlige og relevante spørgsmål, som vi skal bruge tid på at give en ordentlig og præcis forklaring på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jeg noterede mig med tilfredshed, at hr. Leif Mikkelsen støttede lovforslaget, bl.a. med en begrundelse om, at der var en nedsættelse på 3 kr.
Det vil jeg overveje for fremtiden at have med i samtlige lovforslag, for så har jeg en sikker støtte dér.
Så også den del af det takker jeg for.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Tak til fru Fatma Øktem.
Jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for nogle af de elementer, der står i handlingsplanen her.
Hvor er det lige, at fru Fatma Øktem finder sætningen om, at regeringen vil indføre kvoter?
Jeg har selv siddet og kigget i det her stykke papir et par gange eller to, og jeg er ikke faldet over det, men det kan være, at fru Fatma Øktem vil sige, hvor det står.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Da den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Det Konservative Folkeparti er enig i, at der skal være en stikprøvevis kontrol med synshallernes syn af køretøjer, fordi trafiksikkerheden selvfølgelig er vigtig.
Vi er også enige i, at det er nødvendigt med flere kontroller af nysynede lastbiler og andre erhvervskøretøjer, fordi der desværre har vist sig en stigning i antallet af lastbiler, der ved stikprøverne viser sig ikke at være synet godt nok.
Men vi er ikke enige i, at det skal være muligt uden retskendelse at foretage uanmeldte kontroleftersyn af synede erhvervskøretøjer på virksomhedsarealer m.v. Det er, som regeringen selv skriver, en tilsidesættelse af grundlovens § 72, og det vil vi kun være med til, hvis det er nødvendigt, og hvis ikke kontrollen kan ske på anden vis.
Men kontrollen kan jo ske på anden vis, f.eks. ved at stoppe køretøjerne på landevejene, eller når de kommer ud fra synshallerne.
Og vi kan ikke acceptere regeringens begrundelse for denne tilsidesættelse af grundlovens regler.
I forslagets begrundelse skriver regeringen – og jeg citerer: »Der er behov for at kunne foretage kontrolsyn på firmaadressen, da det markant øger mulighederne for at kontrollere flere køretøjer med samme ejer.
Her kan det kontrolleres, om enkelte synsvirksomheder »presses« af store kunder«.
Den tilgang til problemet og mistænkeliggørelse af større virksomheder er vi uenige i.
Karin Gaardsted (S), 2012-03-27:
Tak for det.
Alle i Danmark har jo et klart ønske om at kunne færdes sikkert ude i trafikken, og lovforslaget her vil være med til at højne netop trafiksikkerheden.
Et af midlerne er de periodiske syn, som for personbilernes vedkommende faktisk fungerer rigtig godt og tilfredsstillende.
Men i de seneste år har Trafikstyrelsen desværre kunnet konstatere en markant forøgelse af antallet af især lastbiler, som ikke lever op til de sikkerhedsmæssige krav.
Det er sådan, at i 2008 var det cirka hver syvende lastbil, der blev kaldt til omsyn, og i starten af sidste år var vi helt oppe på hver fjerde lastbil.
Trafikstyrelsen konstaterer også, at der er fejl og mangler på en relativt stor del af lastbiler selv kort tid efter syn.
Politiet kan sammen med styrelsens inspektører årligt udpege et par hundrede lastbiler, der tjekkes ved vejsiden, og det er en foruroligende udvikling, vi desværre her ser, fordi tallene for de lastbiler, som sendes tilbage i synshallen med mistanke om alvorlige fejl og mangler, hen over de seneste 3 år er steget fra 24 til 35 procent, og sidste år var tallet helt oppe på 38 pct. af de udvalgte.
Det er i høj grad utrygt for både chaufførerne og for medtrafikanterne.
Trafikstyrelsen får mulighed for at tage på besøg hos f.eks. lastbilejere på deres firmaadresser, parkeringsadresser osv., hvor flere lastbiler ejet af den samme ejer vil kunne kontrolleres på samme tid.
Vi lægger op til, at indsatsen skal være styret af risikovurderingen, så der opnås en maksimal effekt – alt sammen for at sikre trafiksikkerheden bedre på de danske landeveje.
Jeg er selvfølgelig enig med Venstres ordfører i, at vi skal vide, om det er muligt at kontrollere flere biler end lige netop de biler, som er blevet synet inden for de seneste uger.
Gebyret til staten for syn og omsyn sættes ned til 19 kr.
Trafikstyrelsen har faktisk effektiviseret, og det skal jo komme brugerne til gode.
Til gengæld udvider vi rammerne
for, hvad Trafikstyrelsen kan anvende gebyrindtægten til, så pengene bruges målrettet i bestræbelserne på at kontrollere
Det kan være med større indsatser på firmaadresser eller ved flere og større vejkontroller.
Vi vil med dette lovforslag kunne få flere af disse vejkontroller, og det tror jeg både trafikanterne og de lastbilejere, som gør sig stor umage for at køre med sikre køretøjer, vil være rigtig godt tilfredse med.
Vi åbner også med lovforslaget for, at anonymiserede data fra synshallerne kan sælges til interesserede.
Det er især autobranchen, som efterspørger adgang til disse data.
Det kan f.eks. være hyppige fejl på bestemte bilmodeller eller statistiske data vedrørende syn og omsyn.
Endelig fastslår lovforslaget, at det ikke kun er den registrerede ejer, men også brugeren, der har ansvar for, at syn overholdes.
Socialdemokraterne finder, at der er mange fordele for trafiksikkerheden og for trafikanterne på de danske veje med dette lovforslag, og vi anbefaler hermed lovforslaget.
Og jeg skal på vegne af Radikale Venstre og SF oplyse, at de også tilslutter sig forslaget.
Morten Marinus (DF), 2012-03-27:
Det lovforslag, som vi førstebehandler her i Tinget i dag, er i høj grad en revision af hele området for periodisk syn og anden kontrol med lastbiler og andre erhvervskøretøjer.
I revisionen ligger der visse skærpelser af den hidtidige praksis i forhold til f.eks. uanmeldt kontrol med bilerne på firmaadressen eller ved vejsiden.
I Dansk Folkeparti anser vi disse ændringer for afbalancerede.
Det lader til at være rettesnoren, at der skal være en mere pragmatisk indstilling i forhold til de vognmænd, der faktisk godt kan finde ud af at overholde reglerne, mens man fokuserer indsatsen og ressourcerne på de sorte får i branchen med mere systematisk og intensiv kontrol med f.eks. snyd med fartskrivere, partikelfiltre og mekaniske begrænsninger af hastigheden, og vi synes faktisk, det er godt, hvis vi kan få ram på nogle af dem.
På den baggrund tilslutter Dansk Folkeparti sig forslaget og vil gå ind i et konstruktivt udvalgsarbejde, også for at få belyst nogle af de ting, som både Venstres ordfører og Socialdemokraternes ordfører har bemærket her fra talerstolen.
Vi mener, at vi skal have flest mulige administrative lettelser for dem, der overholder reglerne, mens vi på den anden side skal sikre en stærk kontrol med dem, der snyder og på den måde bringer trafiksikkerheden i fare.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-27:
Der står skrevet, at lovforslaget som hovedformål har at skabe et hjemmelsgrundlag for, at Trafikstyrelsens kontrol af synede køretøjer i langt højere grad kan ske på grundlag af en risikovurdering, så Trafikstyrelsen kan sætte ind med kontrolsyn der, hvor der er størst effekt.
Det er sådan set meget vanskeligt at være imod, og det har et fornemt formål, og vi kan sådan set støtte, at det bliver forfulgt.
Når vi taler om trafiksikkerheden ved erhvervskøretøjer, er det utrolig vigtigt, at den slags ting er så meget i orden, som det overhovedet er muligt.
Nu ved vi jo godt, at den konkurrencekraft, Danmark har tabt i de senere år, har betydet, at mange erhvervskøretøjer på danske landeveje sådan set er udenlandske køretøjer.
Det er klart, at konkurrenceforholdet imellem danske vognmænd og udenlandske jo ikke skal forrykkes på det her område.
Det er værd at holde sig for øje, at balancen mellem danske og udenlandske køretøjer er der.
Jeg tror, at det var Venstres ordfører, der var inde på det, og det er faktisk en række synspunkter, som jeg gerne vil støtte.
En lille detalje, som vi jo i Liberal Alliance hylder meget, og som næsten kan få os til at forfølge enhvert lovforslag, er jo, at gebyret nedsættes fra 22 kr. til 19 kr.
Det vil sige, at vi her har en minister, der virkelig tager et skridt i den rigtige retning, så det kan næsten aftvinge støtte til enhver tid, når ministeren blot har det for øje.
Vi bliver tit spurgt, hvad vi vil stemme for, og vi siger, at vi selvfølgelig er meget nøjeregnende med ethvert skridt, lille skridt, beskedent skridt i den rigtige retning, og vi er selvfølgelig meget nøjeregnende med, om den regering, vi har her, tager sådan et skridt.
Så jeg vil gerne rose dem for det, og på den baggrund vil jeg sige, at vi nok ender med at støtte lovforslaget på de her strækninger.
Tak for ordet.
Manu Sareen (RV), 2012-03-28:
Der var jo ikke noget spørgsmål, så jeg kan ikke gøre andet end at sige, at man virkelig fralægger sig ansvaret, for hvor er det, den dispensation kommer fra?
Er det en, der kommer derudefra, et eller andet sted fra?
Nej, den kommer herindefra, og det er jo den tidligere regering, der har givet den dispensation, og når man siger det, man gør, fralægger man sig ansvaret for det, man vasker ærlig talt hænder.
Men rent faktisk synes jeg da, det er godt, at man har forholdt sig til det med positiv særbehandling, og bakker op om det.
Vi synes, det er godt, vi anerkender det, og det er jo helt fantastisk.
Jeg glæder mig også til, at vi skal samarbejde om andre ting på det her område, og jeg synes da, der i går var en masse gode takter i forhold til, hvordan vi skal prøve at løse nogle ting.
Men til det der med, hvis det bare er sådan, at man får en forskrækkelse i forhold til, at lovgivere lige pludselig kommer med noget ovenfra, i stedet for at det kommer nedefra, vil jeg sige, at det jo altså er en del af det at sidde herinde, at vi på alle ledder og kanter regulerer.
Det kan jo ikke komme som nogen overraskelse.
Fatma Øktem (V), 2012-03-28:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at bevæge mig lidt væk fra det her, for nu stiller ministeren jo også mig et spørgsmål.
Jeg kan sige, at halvdelen af det, der står i det, jo var vores initiativer.
Så hvad er det, ministeren efterlyser?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, men det er ikke det, der er spørgsmålet.
For jeg vil egentlig hellere svare på det, som ministeren anklager den tidligere regering for, altså netop det, at man har lavet en særlig ordning i med hensyn til Københavns Universitet.
Ja, det har man, men det var ikke herindefra, det blev dikteret, hvad det var for en dispensation, der skulle gives.
Det var institutionen selv, der ville.
Havde den været privatejet, så havde den bare gjort det.
Nej, men fordi det var et universitet, var de nødt til at bede om dispensation.
Det ville svare til, hvad der ville gælde, hvis det var en skole, der i en periode overvejede at gøre noget.
Men så længe det er noget, der kommer nedefra, er det godt; det var ligesom med det initiativ, som jeg i går selv stod og roste Carlsberg for at have taget.
Der er meget stor forskel på, om det er nogle ting, der gror op nedefra, eller om det er nogle ting, som lægges på oppefra, som regeringen ønsker, bliver jeg næsten fristet til at sige.
Jeg synes, der er en væsentlig forskel på, om behovet kommer nedefra eller det ikke gør.
Og i det her tilfælde er det Københavns Universitet, der har bedt om en dispensation, det er ikke politikerne, der har bedt Københavns Universitet om at få en dispensation.
Der er meget stor forskel på de to ting.
Nej, det er ikke nogen overraskelse, men jeg er da fortaler for, at man regulerer så lidt som muligt, og jeg har det da også sådan, at jeg er sikker på, at det i en virksomhed er ledelsen, der bedst ved, hvordan de skal drive den virksomhed.
Det synes jeg ikke vi som politikere behøver at blande os i overhovedet.
Det er så mit sidste spørgsmål, for det gik jo hen og blev til lidt andet.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at få samlet lidt op på det hele.
Det, jeg egentlig godt vil høre ministeren om i hele det her, er: Skal jeg opfatte det, som at ministeren siger, at der er dokumentation, der indikerer, at hvis der er kvinder i en bestyrelse, så er det godt for en virksomheds bundlinje?
Det er spørgsmålet.
Manu Sareen (RV), 2012-03-28:
Tak for det.
Jeg er ikke bekendt med andre undersøgelser af kvoteordninger end den norske, så jeg går ud fra, at fru Fatma Øktem med sit spørgsmål om kvotering tænker på undersøgelser i forhold til den norske kvotemodel.
I forhold til den norske kvotemodel er jeg sådan set enig med fru Fatma Øktem i, at der ikke findes videnskabelige beviser for, at kvotemodellen har forøget de norske virksomheders økonomiske performance.
Men der findes en række internationale undersøgelser, som viser, at bestyrelser med flere kvindelige medlemmer har en bedre økonomisk performance end bestyrelser med færre kvindelige medlemmer.
Disse undersøgelser handler ikke specielt om Norge, men om selskabsbestyrelser i flere forskellige lande i Europa og resten af verden.
Dertil kommer, at mange erhvervsfolk, organisationer og andre interessenter i Danmark udtaler sig positivt om det at have kvinder i bestyrelser.
De påpeger, at det vil bidrage positivt til virksomhedernes konkurrenceevne og økonomiske vækst at trække på den kvindelige talentmasse og dermed få mere mangfoldighed ind i bestyrelseslokalerne.
Og det er i det lys, at Perspektiv- og handlingsplanens mål om at få flere kvinder i bestyrelser til gavn for virksomhedernes bundlinje skal ses.
Dette harmonerer i øvrigt også helt fint med, hvad ordførerens partifælle og tidligere minister på området, fru Lykke Friis, har udtalt både i den foregående Perspektiv- og handlingsplan for 2011 og i Operation Kædereaktion, som hun tog initiativ til i 2002, og som jeg synes er rigtig godt.
Og her var det erklærede formål netop at udnytte den kvindelige talentmasse bedre til gavn for virksomhedernes bundlinje.
Jeg vil gerne citere fra den forrige Perspektiv- og handlingsplan fra 2011, hvor der stod følgende på side 13 – og nu skal man lige spidse ører: »Der skal flere kvinder på bestyrelsesposter og på ledelsesgangene i Danmark – alt andet er hjernespild. Virksomhederne skal blive bedre til at udnytte de forretningsmæssige fordele, der ligger i at øge mangfoldigheden i danske bestyrelser og på ledelsesgangene.
« Men så kommer det mere interessante, eller i hvert fald lige så interessante, synes jeg: »Adskillige internationale undersøgelser dokumenterer, at der er en positiv sammenhæng mellem mangfoldighed i bestyrelser og virksomhedernes økonomiske præstationer.« Så jeg går ikke ud fra, at ordføreren på nogen som helst måde er uenig med den tidligere ligestillingsminister.