runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Tak for det.
Radikale Venstre er meget optaget af, hvad vi bruger skattekronerne på i kommuner og regioner og i staten, og de skal ikke bruges på unødvendige bureaukratiske regler, og det er vi helt enige med SF i.
Vi er også enige i, at der har været gode erfaringer med Virksomhedsforum, som regeringen har nedsat, og som har betydet, at mere end 300 forenklinger af regler over for virksomheder er blevet gennemført.
Derfor gennemføres der også i flere kommuner allerede i dag ret grundige gennemgange af regler og procedurer for netop at rydde op i disse.
Ofte er der tale om regler, som man faktisk selv har besluttet, og ikke nødvendigvis om regler, som følger af lovgivningen fra Christiansborg.
Der arbejdes også i stigende grad med en tillidsdagsorden i kommunerne, hvor både politikere, embedsfolk og fagforeninger er blevet enige om at udvise større grad af tillid til, at ledere og medarbejdere i samarbejde med brugere og borgere kan finde de gode løsninger, og at ikke alt behøver at være skrevet ned i cirkulærer og retningslinjer – altså tillid til, at dygtige ledere og medarbejdere sammen med den ældre, med misbrugeren, med forældrene til det udsatte barn finder frem til den rigtige indsats for at komme videre.
Og sådan skal det være.
Regeringen har allerede gennemført en række styrings- og reguleringseftersyn af velfærdsområderne, f.eks. på dagtilbudsområdet, på det voksne socialområde, på sundhedsområdet og på området for forsikrede ledige, og det har ført til konkrete forenklinger.
I 2015 gennemføres et eftersyn af den regulering, der berører integration af flygtninge og indvandrere.
Med frikommuneforsøg er der gjort op med uhensigtsmæssige regler, og udfordringsretten, hvorefter kommuner og regioner kan søge om dispensation fra statslige regler, har fra 2008-20013 resulteret i 900 ansøgninger om dispensation, hvoraf halvdelen faktisk er imødekommet, og at en række ansøgninger har ført til generelle forenklinger i alle 98 kommuner
I forbindelse med demokratiet, som også er vigtigt, er der foretaget et eftersyn af de lokale høringer, og det skal jo beklageligvis siges, at der er fundet 125 forskellige høringsbestemmelser på tværs af ministerområderne.
Derfor har regeringen sammen med KL og Danske Regioner også taget initiativ til at forenkle lovgivningen om høringer.
Hvis vi skal se på lovgivningsområdet, skal jeg nævne blot to områder, nemlig beskæftigelsesområdet og skoleområdet, hvor der er gennemført betydelige forenklinger af den tidligere lovgivning, og det er sket med dels beskæftigelsesreformen, dels folkeskolereformen, som ministeren allerede har berørt.
Jeg nævner alle disse ting, fordi jeg synes, det faktisk er gode eksempler på, hvordan regeringen, regionerne og kommunerne allerede har taget fat på at forenkle og fjerne overflødige regler.
Og det arbejde skal fortsætte, hvis det står til Det Radikale Venstre.
Men vi mener altså ikke, at det er nødvendigt at nedsætte endnu et forum for at fortsætte den her rejse, der allerede er sat i gang af den nuværende regering.
Radikale Venstre kan således ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-16:
Jeg skal på vegne af Dansk Folkeparti oplæse en ordførertale på vegne af vores ordfører, Morten Marinus, som desværre ikke kunne være til stede i salen i dag.
SF fremsætter forslag om et såkaldt forenklingsforum for den offentlige sektor.
Dette forum skal, som der står i forslaget, tage udgangspunkt i borgernes og de ansattes forslag til regelforenkling og fjerne overflødige regler og bureaukrati i den offentlige sektor.
Dansk Folkeparti tilslutter sig tanken om at fjerne regler, der er overflødige, og lave regelforenkling, der fjerner det offentlige bureaukrati.
Det er nødvendigt, men heller ikke noget nyt.
Men om dette arbejde skal udformes, som SF foreslår i dette beslutningsforslag, nemlig ved at man skal tage udgangspunkt i de erfaringer, der var med Virksomhedsforum, og lave det på samme måde, er vi ikke overbevist om endnu.
Da man jo som sagt har forsøgt at løse opgaven flere gange, og da der hele tiden kommer flere love og regler til, er det heller ikke en opgave, der nogen sinde kommer til at blive færdig.
Men i Dansk Folkeparti vil vi gerne sikre, at vi får så gode redskaber som muligt, inden vi vælger, hvilken model arbejdet skal foregå i regi af, og hvordan arbejdet kommer til at udformes.
Derfor anbefaler vi i Dansk Folkeparti, at man, inden man sætter nye tiltag af den her karakter i gang, undersøger de metoder, vores nabolande har anvendt i forbindelse med lignende processer, og om nogle af de erfaringer kan inddrages i det arbejde, som vi skal i gang med i Danmark.
Vi er indstillet på at indgå i en dialog, og vi synes selvfølgelig også, at der er sund fornuft bag beslutningsforslaget.
Vi er ikke i tvivl om de velmente intentioner i det, men det, vi skal være sikre på, er, at det, vi sætter i søen, også er den rigtige model.
Simon Kollerup (S), 2015-04-16:
Når jeg indledningsvis siger, at jeg faktisk synes, det er et sympatisk forslag, så er det, fordi jeg tænker, at vi vil det samme, nemlig at vi gerne regelforenkle og effektivisere.
Så forstår jeg ikke, at man er så forhippet på, at der præcis skal være noget, man kan kalde et forum.
For muligheden er der jo.
I tillidsreformen udfoldes en hel vifte af muligheder, hvor fokus er på medarbejdernes faglighed med tillid til, at man lokalt kan håndtere opgavevaretagelsen bedst, hvis der er tillid til medarbejderne.
Så jeg synes faktisk, at vi gør det hele vejen rundt i det, man så kalder et sammensurium i den offentlige sektor.
Men i stedet for at være så forhippet på, at man skal oprette lige præcis et forum, der hedder noget helt bestemt, så mener jeg, at det er tænkningen i ledelsen af den offentlige sektor, der er vigtig.
Der synes jeg faktisk, som jeg også har prøvet at redegøre for, og som ministeren også har gjort, at vi er kommet rigtig, rigtig langt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Nej, der findes ikke sådan ét samlet forum, hvor alle kan henvende sig.
Det er rigtig, rigtig mange.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der ikke findes ét samlet forum, hvor man kan indlevere gode forslag til regelforenklinger i det offentlige – altså ét samlet forum og ikke det offentlige set som et kæmpe sammensurium af steder, man kan gå hen?
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Tak, formand.
Ja, også i Det Konservative Folkeparti kigger vi interesseret på en sag, når SF eller andre fra rød blok går ind på dagsordenen om at regelforenkle, at gøre tingene nemmere, bedre og billigere.
Det synes vi er en meget positiv dagsorden, så så langt er der fuld støtte fra vores side.
Vi har jo savnet den støtte tidligere.
Vi tror nemlig på, at meget af den effektivitet, der kunne komme ud af sådan noget her, eksempelvis sker ved, at man udliciterer, at man får private virksomheder med ind på banen til at vinde udbud og til at vise en anden vej end den vanetænkning, man nogle gange har – og det sagt uden negative henvisninger til nogen.
Det er bare sådan, det er.
I forhold til den måde, man gør det på i det offentlige, er det tit hensigtsmæssigt, at der kommer nyt blod, friske kræfter, og at vi får nogle, der ser anderledes på tingene, indover til at prøve at vurdere, om sagen kan løses på en mere enkel, stringent måde.
De vil støtte det med det her tiltag, og det kunne jeg godt sige rigtig mange positive ting om, og det har jeg sådan set også gjort.
Og havde SF nu samtidig med det her haft en målsætning om, at den offentlige sektor ikke måtte blive større, at vi ikke øgede det offentlige forbrug i den her proces, så ville vi have støttet det, men vi er bange for, at vi med det her får skabt et nyt administrativt monster, i takt med at SF får opfyldt det ønske, de har, som faktisk er godt, og som vi er enige i.
Vi mener bare ikke, modellen er rigtig.
Så havde SF haft en opfattelse af, at vi skulle minimere den offentlige sektor, fastholde den offentlige sektor i den størrelse, den har, og skabe effektivitet og rationaliseringer i sammenhæng med det her, så synes vi, det havde haft en gang på jorden.
Så hvis SF vil tilføje det til sit forslag, er vi interesseret i at se nærmere på det efterfølgende.
Men som det ligger her, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Nu har hr. Mike Legarth jo selv deltaget i forhandlingerne og har været med til lige præcis at beslutte, at der blev lagt nogle begrænsninger ind på 0,1 pct. og 0,2 pct., i forhold til hvor meget man kunne tabe – der blev lagt nogle lofter på 10 mio. kr. og 20 mio. kr.
Så jeg synes sådan set, at vi i det forslag har forsøgt at lave nogle tabs- og gevinstbegrænsninger.
Vi har også fået lavet en pulje i det forslag, der gør, at er man en særlig vanskeligt stillet kommune, kan man søge om nogle af de penge i den pulje.
Så jeg synes egentlig, at der i det forslag, som vi jo er enige om, er taget højde for nogle af de forhold.
Og så vil det jo altid være sådan – og det ved ordføreren også godt – at når man ser på de byrdefordelingsmæssige konsekvenser for de enkelte kommuner, vil der altid være et lille tab eller en lille gevinst hos nogle kommuner, og det er jo, kan man sige, sådan, vores tilskuds- og udligningssystem er indrettet.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Jeg vil i al stilfærdighed opfordre til, at man bliver en lille smule mere åben i forhold til det her.
Altså, at vi har et udligningssystem, og at der skal ske en eller anden form for fordeling af ressourcerne, er helt fair og helt i orden.
Men det kan være, at ordføreren lige vil forklare mig, hvorfor det er sådan i forbindelse med beskæftigelsesreformen og den refusionsordning, der bliver lavet, at der skal den kommune, hvor jeg opstiller, Esbjerg, betale mest af alle kommuner i det her land, mere end Gentofte, mere end nogen andre kommuner i dette land – ingen byer nævnt, ingen glemt.
Kan ordføreren se nogen retfærdighed i, at lige Esbjerg skal betale mere end nogen andre kommuner?
Har ordføreren en opfattelse af, at Esbjerg er et særlig velhavende sted, hvor det flyder med mælk og honning?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Jamen jeg var en del af den diskussion, vi havde forleden om det her spørgsmål, og jeg tror, vi med det samme kan konstatere, at hr. Mike Legarth og Det Radikale Venstre ikke deler synspunkt i den her sag.
Vi er ikke grundlæggende imod udligningssystemet
Vi synes grundlæggende, at det er en god mekanisme, der sikrer, at eksempelvis landdistrikter, yderområder i Danmark, hvor man måtte have et lavere indkomstgrundlag, beskatningsgrundlag, får nogle muligheder for også at have et godt liv og for at drive en god kommune, hvor dem, som måtte have en fleksbolig, jo også har lyst til at opholde sig.
Så jeg tror ikke, vi deler synspunkt, i forhold til om man skal lave en grundlæggende ændring af udligningssystemet.
Det ønsker vi ikke fra Det Radikale Venstres side.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Jamen det er bare en opfølgning på det spørgsmål, der kom fra fru Pernille Vigsø Bagge om udligningsordningen og den permanente tilpasning, der skal ske i 2018.
Nu havde vi også en debat om det emne i tirsdags, og jeg husker ikke, om det var ordføreren, der sagde noget af det samme der, hvor jeg også tog til genmæle, eller om det rent faktisk var en anden ordfører.
Men det er politikerne, der bestemmer, hvad en permanent ændring af udligningsreformen er, og det er politikerne, der i den forhandling sætter rammerne for det – det er ikke en refusionsordning.
Så jeg synes, det er meget defensivt at sige, at man ikke vil udelukke det.
Jeg synes, man skal have et noget større ambitionsniveau.
Der er behov for væsentlige justeringer og tilpasninger af udligningsordningen – væsentlige tilpasninger og justeringer – og jeg så gerne en fuldstændig revision, en total forandring, for det udligningssystem, vi har nu, er der jo kun fire mand der forstår.
De sidder ovre i ministeriet, og det er meget dygtige og kompetente mennesker, men det var nok en god idé, at vi havde et udligningssystem, som der var nogen der kunne forstå sammenhængen i.
Det var bare lige den markering, jeg havde behov for at komme med.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Men det er det jo allerede, kan man sige.
Altså, det nuværende tilskudsog udligningssystem sørger jo netop for at håndtere, at hvis der falder mange indtægter i en bopælskommune – der, hvor man har sin primære bopæl – og der falder færre indtægter i nogle af de her kommuner, hvor man måske har sin fleksbolig, så sker der en ret stor overførsel af penge fra den ene til den anden kommune.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Jeg er rigtig glad for at høre, at man ikke afviser, at udligningen fremover kan indeholde mange forskellige elementer.
Nu foreslog Dansk Folkeparti, at når man skal diskutere udligning fremadrettet, kan man fint tage det her forslag med og vægte konsekvenserne af det.
Vil den radikale ordfører tilslutte sig, at også det her forslag om delt kommuneskat kunne blive en del af den fremtidige udligningsdiskussion?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Det, jeg mente, var, at de forhandlinger, der jo netop har været om ændring af udligningssystemet som følge af refusionsomlægningen på beskæftigelsesområdet, er ganske komplicerede.
Derfor har man også lavet den her midlertidige justering, og man har lavet et kommissorium for Finansieringsudvalgets arbejde, der frem mod 2018 skal lave de ændringer i udligningssystemet, der håndterer de her ting.
Der står også nævnt nogle beslægtede ting, kan man sige,
i det her kommissorium for Finansieringsudvalget.
Jeg vil ikke afvise, at man skal ind at justere på skruerne i tilskudsog udligningssystemet; det tror jeg man skal hele tiden.
Det er også derfor, at man ser på det og også har et relativt højt udligningsniveau, altså for netop at sikre, at den ubalance, der er i kommunernes økonomi – på både indtægtssiden og udgiftssiden – skal håndteres i det udligningssystem.
Og sådan som jeg hører forslagsstillerne, er det jo også det samme mål, om man så må sige, der er med det her forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Hørte jeg ordføreren rigtigt: at en eventuel diskussion af udligningssystemet udelukkende må handle om beskæftigelsesreformen, altså at der set med den radikale ordførers øjne ikke må være andre elementer af kommunale udgifter og opgaver, der kan være en del af diskussionen om udligningen fremadrettet?
Eller hvordan skulle det forstås?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Tak for det.
Formålet er at sikre en rimelig fordeling af skatteindtægterne mellem kommunerne, når man nu bruger de forskellige kommuners faciliteter.
Vi synes, det er fornuftigt, at man har sådanne ordninger.
For at sikre dette har vi jo netop et udligningssystem med et meget højt udligningsniveau, så de kommuner, der har lavere skatteindtægter eller f.eks. flere sociale udgifter, kompenseres herfor i udligningssystemet.
Derfor mener Radikale Venstre heller ikke, at der er brug for et nyt system til at håndtere denne udfordring, når det allerede findes.
Herudover vil det være uhyre vanskeligt at finde en model for fordeling af kommuneskatten på de to kommuner uden en præcis opgørelse af, hvor mange dage man har været i henholdsvis den ene og den anden kommune.
Det vil medføre et urimeligt bureaukrati over for borgerne og i skattevæsenet, hvilket jo også var en af begrundelserne for, at man afskaffede landliggerskatten i 1979, der på nogle måder lignede denne delte kommuneskat, som der foreslås her.
Jeg tror, at det bliver meget bøvlet.
Der findes jo i øvrigt allerede i dag en regel om, at hovedbopælskommunen skal betale for den hjemmehjælp, en borger måtte modtage i en anden kommune, når den oprindelig er bevilget af bopælskommunen.
Så der finder altså allerede en form for betaling sted på nogle konkrete velfærdsydelser.
Radikale Venstre mener grundlæggende, at fleksboligordningen er en rigtig god ordning netop for yder- og landkommunerne, fordi mulighederne for at ophæve bopælspligten i helårsboliger betyder, at flere huse i yderområderne vil være beboet en større del af året i stedet for at stå tomme.
Det betyder ekstra omsætning hos købmanden, det betyder ekstra arbejde til de lokale håndværkere, og det er dermed med til at skabe liv i nogle af vores yderområder og landdistrikter.
Radikale Venstre kan således på baggrund af disse ord ikke støtte beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-16:
Jeg skal meddele, at vores ordfører på beslutningsforslaget, hr. Morten Marinus, ikke kan være her i dag, og derfor skal jeg læse hans ordførertale op.
Socialistisk Folkeparti foreslår, at borgere hvert år på deres selvangivelse skriver, hvor meget de har været i hver bolig; dog skal de mindst betale 10 pct. i den kommune, de har opholdt sig mindst i.
Dansk Folkeparti anerkender, at der er mange kommuner, som er økonomisk trængte, også kommuner, hvor man har helårshuse uden bopælspligt, og derfor bliver flere og flere af disse brugt som sommerhuse og fritidshuse.
Dansk Folkeparti ønsker generelt en større solidarisk udligning kommunerne imellem, og når der skal forhandles ny udligningsreform, er det oplagt, at man også ser på, om kommuner med mange helårshuse uden bopælspligt skal være en af parametrene, som indgår yderligere i disse forhandlinger.
Så beslutningsforslaget her bør efter Dansk Folkepartis opfattelse indgå i en kommende forhandling omkring udligning i statsforvaltningen, og Dansk Folkeparti er på den baggrund naturligvis indstillet på at diskutere og forhandle både form og indhold.
Simon Kollerup (S), 2015-04-16:
Forslaget betyder kort fortalt, at borgere skal betale delt kommuneskat i de kommuner, hvor man måtte eje en helårsbolig.
I dag gælder, at man kun betaler kommuneskat der, hvor man har sin hovedbopæl.
Jeg har sådan set helt umiddelbart sympati med og også forståelse for tankerne i det her forslag, men når man dykker lidt ned i substansen, dukker der også en række problemer op ved det.
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at forslaget ikke gælder beboede sommerhuse – de er i øvrigt også taget med i vores udligningssystem – men altså alene helårshuse.
Der er til gengæld med stor sandsynlighed kommet flere helårsboliger uden bopælspligt.
Regeringen indførte som bekendt, og som ministeren også har redegjort for i sin tale tidligere under den her behandling, fleksboligordningen, der giver kommunerne mulighed for at ophæve bopælspligten på helårsboliger.
Udover at fleksboligordningen kan reducere antallet af tomme boliger, er kommunerne samtidig sikret den indtægt, man så får, når ejendommen bliver solgt, og som kommer ind via grundskylden.
Det er straks mere problematisk i forhold til delt kommuneskat.
Der er nemlig ikke nogen tydelig sammenhæng mellem skattebetalingen og borgernes brug af de kommunale serviceydelser i den kommune, hvor borgeren måtte have sin sekundære bolig.
Borgerne vil antagelig fortsat gøre brug af størstedelen af de kommunale ydelser der, hvor deres hovedbopæl er beliggende.
Og skulle en borger eksempelvis have behov for hjemmehjælp, vil det være bopælskommunen, der skal afholde den udgift, også når man befinder sig i sin sekundære bolig, altså i en anden kommune.
Desuden er det vigtigt at holde sig for øje, at vores forholdsvis høje og fintmaskede udligningssystem og høje udligningsniveau betyder, at nettogevinsten ved at dele kommuneskatten vil være marginal.
Selvfølgelig kan vi altid justere i udligningssystemet, det er aldrig perfekt, og den dag, det bliver perfekt, har vi virkelig fundet et guldæg.
Vi har jo netop gjort det med at justere op på udligningsordningen, og vi gjorde det i 2012, hvor vi omfordelte 400 mio. kr. mere fra de større byer til netop kommunerne i landdistrikterne.
Desuden foreslår forslagsstillerne, at forslaget kombineres med Finansieringsudvalgets aktuelle arbejde – det, der blev sat i gang, da man lavede udligningsaftalen på ryggen af refusionsomlægningen.
Jeg synes bare ikke, det virker hensigtsmæssigt at skulle blande delt kommuneskat ind i drøftelserne om refusionsregler på beskæftigelsesområdet.
Derfor skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-16:
Altså, delt kommuneskat har en række problemer, som jeg redegjorde for, og derfor kan Venstre ikke støtte et forslag om delt kommuneskat.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Beslutningsforslaget om delt kommuneskat, afhængig af hvor meget man bor i den ene kommune og hvor meget man bor i den anden kommune, kunne vi måske godt have støttet, hvis der også fulgte en eller anden form for stemmeret med i den kommune, hvor man nu skal til at beskattes.
I USA gennemførte man en hel revolution på baggrund af et slagord, der handlede om, at der ikke skulle være beskatning, uden at der var stemmeret til de folk, som skulle beskattes.
Det, SF vil gøre her, er, at de vil beskatte nogle mennesker, som bor dele af året i én kommune, uden at disse mennesker overhovedet kan stemme i den kommune.
Skadevirkningen af sådan et forslag ser vi allerede i dag.
Noget af det mest usympatiske, der findes i dag i dansk skattelovgivning, er nok opkrævningen af grundskyld i sommerhuskommuner.
Den ene sommerhuskommune efter den anden opkræver maksimal grundskyld på 34 promille, fordi sommerhusbeboerne ikke kan stemme i kommunen.
De kan ikke stemme imod, at der er en grundskyld på 34 promille på deres sommerhus.
Man beskatter folk, uden at de har mulighed for at stemme om, hvorvidt beskatningen er rimelig.
Det vil man jo forstærke med det her forslag.
Man vil åbne for yderligere beskatning af folk, som ikke kan stemme om beskatningen af dem, fordi det er kommunen, der bestemmer, og den kommune, som bestemmer det, har de ikke stemmeret i.
Så det er et voldsomt demokratisk problem, som forstærker det i forvejen voldsomme demokratiske problem, vi har med, at der opkræves grundskyld af folk, der ikke kan stemme om den grundskylds størrelse.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-04-16:
Det interesserer mig altid, når Liberal Alliance er på talerstolen, og det gør det altså igen i dag, for nu må man jo så tage den logiske følge af det, man står og siger på talerstolen.
Hvad er det så, vi skal ændre?
Skal vi gøre det sådan, at borgere med sommerhus skal have stemmeret i den kommune, hvor deres sommerhus ligger?
Altså, skal vi have en delt eller dobbelt stemmeret?
Er det den vej, man foreslår at gå?
Eller skal man som sommerhusejer ikke længere betale grundskyld i den kommune, hvor man har en grund, som man har et sommerhus stående på?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Ja, nu er jeg selv en af de kommunalbestyrelsesmedlemmer, der bor i sådan en sommerhuskommune, og det er i hvert fald ikke mig, hr. Ole Birk Olesen har talt med.
Det må være folk fra Liberal Alliance eller fra andre højrefløjspartier, hr. Ole Birk Olesen refererer til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Jeg kan helt sikkert finde tal, der viser, at størstedelen af dem, der har sommerhus, ikke bor i den kommune, som sommerhuset ligger i.
Derudover har jeg jo, som formentlig også fru Pernille Vigsø Bagge, talt med kommunalpolitikere i de kommuner, som jo helt klart har sagt, at årsagen til, at de har en grundskyld på 34, er, at de gerne vil plukke sommerhusejerne.
De kan jo alligevel ikke stemme i kommunen, så det er helt gratis at gøre det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Ved hr. Ole Birk Olesen noget som helst om, om de folk, der har et sommerhus, bor i en anden kommune end den kommune, hvori de køber sommerhuset?
I min egen kommune i Vesthimmerland er rigtig, rigtig mange af sommerhusene ejet af folk, der bor i Vesthimmerland Kommune.
Har hr. Ole Birk Olesen tal, der understøtter påstandene, der slynges ud her i dag?