runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Rademacher (S), 2008-05-29:
Jeg har allerede fået svar fra flere andre borgerlige partier - og også fra ordføreren - om, at man ikke ønsker at indføre nogle klare målsætninger eller kvoter i erhvervsvirksomheders bestyrelser, men jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til, hvordan det kan være, at man i Norge har haft så stor succes, og at det faktisk bl.a. har resulteret i en øget økonomisk vækst for mange af de virksomheder, som har gjort god brug af kvinder, som tænker lidt anderledes, i de her bestyrelser.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-29:
Jeg synes bestemt, at man skal se på de erfaringer, der er i Norge, men jeg bryder mig altså ikke om, at man direkte siger til virksomheder: Hvis ikke I kan levere varen, hvis ikke I har opnået det her mål, så tvangsopløser vi jeres selskab.
Og det er jo faktisk det, man har til hensigt i Norge, og det er også det, jeg kan forstå at Socialdemokratiet i Danmark har til hensigt.
Der må jeg bare sige, at der er vi altså ikke med fra konservativ side.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er jo selvfølgelig rigtig godt, hvis man bor på Strandvejen og man har fået 15 gange mere ud af skattelettelserne, end hvis man bor på Nørrebro, og man kan se, at man har fået sølle 20-30 kr. mere.
Det kan godt være, at det er det, ordføreren synes er rigtig godt, det er bare ikke den betegnelse, jeg vil bruge for et godt liv.
Jeg synes, at alle skal have lige meget, og det er det, hele den her diskussion handler om, og når skattelettelserne gør, at de rige har fået 15 gange mere end de fattige, så synes jeg ikke, at alle får lige meget, og så har alle ikke lige muligheder.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jeg vil godt følge lidt op på det, som den forrige spørger var inde på, nemlig at når man nu kan fastslå, at alle indkomstgrupper har oplevet en indkomstfremgang, må det da være godt.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Så har jeg prøvet det med - at blive beskyldt for at være sortseer.
Sagen er jo den, at hvis man tager ud i virkeligheden og kigger på, hvad det er for nogle ting, der sker, f.eks. i et møde i en kommunalbestyrelse, og lytter til, hvad det er, der rent faktisk skal tages beslutning om, så ser det sort ud.
Det er jo også derfor, at en ellers meget borgerlig avis som Børsen kunne skrive her sidste onsdag, at kommunerne er blevet sat på smalkost.
Og det er jo også derfor, at det tidligere Venstredagblad Jyllands-Posten samme onsdag kunne skrive, at man i 72 pct. af landets kommuner er i gang med besparelser.
For regeringen havde meget travlt med at love, at man kunne investere i velfærden, og folk havde sat forventningerne op til, at nu skulle vi have rene skoletoiletter, moderniserede undervisningslokaler, nye offentlige bygninger, cykelstier, nye veje osv., og så har man fået det modsatte.
Så det er altså bare realisme og ikke den jubeloptimisme, som jeg oplever at den konservative ordfører giver udtryk for.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Hr. Rasmus Prehn kan kalde mit humør og mit synspunkt, hvad han vil.
Det står for hans egen regning.
Jeg vælger at se lyst på tingene og på tilværelsen, og det er der god grund til, for regeringen har jo ikke indført nogen form for begrænsning, minimering, i forhold til det, der er lovet, og de løfter, der er afgivet.
Vi overholder hvert eneste ord, og det vil fremtiden også vise.
Men der er vel ikke nogen i det her samfund, der havde en forventning om, at man i det første år efter valgkampen skulle gennemføre alle de byggeprojekter, som nogle taler om i den perfekte verden.
Alle ved jo, at det er over år, at det her skal ske, og det er jo også det, vi i regeringen har tilkendegivet; nu giver vi 50 mia. kr., hvoraf de 25 går til sundhedsområdet, og så er der 25 tilbage, hvoraf de 22 skal gå til forbedringer af offentlige bygninger.
Men det er jo over tid.
Der er jo ikke nogen, der har sagt, at de beløb skal falde i år et.
Det er jo helt logisk, og det er også sådan, det normalt foregår.
Og lad det være min afsluttende kommentar.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Jeg tror ikke, at vi skal skrue tiden ret meget tilbage, men bare tilbage til folketingsvalgkampen her i efteråret 2007.
Der var en meget central tv-debat mellem Venstres statsministerkandidat, hr. Anders Fogh Rasmussen, og Socialdemokratiets leder, fru Helle Thorning-Schmidt.
Og der var en meget central dialog, hvor man fra socialdemokratisk side lancerede en række konkrete budgetforhandlingspunkter fra nogle kommuner, bl.a. at man i Næstved Kommune var så hårdt presset på økonomien, at man stod over for eventuelt at skulle lægge de ældre på plejehjemmet 1 time tidligere i seng.
Og i forbindelse med det konkrete eksempel spurgte Socialdemokratiets leder, fru Helle Thorning-Schmidt, så Venstres statsministerkandidat, hr. Anders Fogh Rasmussen: Kan vi ikke give hinanden håndslag på, at vi freder kommunerne? Statsministeren talte udenom, men senere oplevede vi lige til sidst i valgkampen, lige da vi var ved at nå slutningen af valgkampen, og hvor regeringen var lidt presset, at så gik regeringen ud og sagde: Vi freder kommunerne.
Og det, vi så har oplevet efterfølgende, er, at man har sagt: I kan køre videre i 2008, men vi står klar med et tæskehold af sanktioner, hvis ikke I overholder det her.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Jeg vil stille to konkrete spørgsmål til Venstres ordfører: Kan Venstres ordfører bekræfte, at Socialdemokratiet i betænkningen, da man behandlede kommuneaftalen, præciserede, at det var for stram en aftale, og at det ville komme til at betyde, at det ville være svært at få enderne til at nå sammen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan Venstres ordfører bekræfte, at der netop i folketingsvalgkampen var en meget kraftig debat, hvor Socialdemokratiet sagde: Der er ikke råd til både skattelettelser og velfærd.
Vi er nødt til at prioritere.
Hvis vi skal have råd til at indfri de velfærdsløfter, som alle partier har stået på nakken af hinanden for at komme med, så er vi nødt til at undvære skattelettelserne, for der er nemlig ikke råd til begge dele?
Venstre sagde: Der er råd til begge dele.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Til det første, at Socialdemokraterne hele tiden har markeret, at man synes, at der skulle endnu mere til, vil jeg sige, at jeg tror, at det er velkendt for de fleste.
Derfor har vi i Venstre også sagt, at vi skal vise ansvarlighed, fordi det ikke kan nytte noget, at vi lader samfundsøkonomien koge over.
En lang række uafhængige økonomer har jo netop gentagne gange sagt: Pas nu på - I går helt til grænsen af, hvad samfundsøkonomien kan bære.
Selvfølgelig skal vi holde os inden for de rammer, for det kan ikke nytte noget bare at lade det koge over.
Så man må egentlig spørge Socialdemokraterne: Hvor er ansvarligheden i Socialdemokratiet henne?
Er den fuldstændig væk?
Skal man bare lade det koge over i inflation?
Til det andet om debatten om skattelettelser og velfærd vil jeg sige, at det da også er velkendt for de fleste, at Socialdemokraterne netop har stillet det op som et enten-eller, men det har jo også vist sig, at det ikke er sådan, det forholder sig.
Jeg har også klart og tydeligt markeret, og det svarer jeg gerne igen, at der ikke er gået en eneste krone fra velfærd her i landet, fordi vi har givet skattelettelserne.
Mike Legarth (KF), 2008-05-29:
Tak, hr. formand.
Indledningsvis vil jeg gerne på vegne af De Konservative tilkendegive over for hr. Rasmus Prehn, at jeg synes, det er et sortseeragtigt syn, ordføreren har på denne sag.
Jeg synes, det er et skræmmebillede og fuldstændig ude i fantasien, for virkeligheden er jo, at regeringen forsøger at skabe fundament for det bedst tænkelige kommunale selvstyre, og derfor vil jeg her og senere i min ordførertale punkt for punkt kommentere, hvad vores holdning er, og tilbagevise den påstand, der er kommet.
Vores hensigt er at skabe fundament for øget kommunalt selvstyre, og for at det kan ske, er vi nødt til at gennemføre disse tre lovforslag, som giver nogle sanktionsmuligheder, for at sikre os, at kommunerne lever op til den aftale, de selv indgår med regeringen, så de ikke belaster samfundsøkonomien.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Først vil jeg til det sidste om, at der skulle være tale om en spareøvelse i de forskellige kommuner, sige, at det vil jeg fuldstændig afvise.
Man kan jo bruge sproget på mange forskellige måder, men når man har de største budgetter nogen sinde, så er det klart, at det vil være en prioritering imellem en lang række forskellige gode ønsker.
Det er præcis imellem alle de her mange forskellige ønsker man så er nødt til at prioritere nu for at holde sig inden for de samlede budgetter.
Så hvis man først siger, at vi har et budgetniveau, der ligger på et niveau, og man så skriver det op på et andet, højere niveau, og man så er nødt til at skrive det en lille smule den anden vej, så kan man selvfølgelig åbenbart i Socialdemokraternes terminologi kalde det besparelser.
Men det er jo en tilpasning inden for de største budgetter, der nogen sinde har eksisteret.
Så det kræver blot en god planlægning, så vil tingene glide stille og roligt, og der bliver også plads til det i 2009.
Om skattelettelserne vil jeg sige, at jeg da er glad for og stolt over, at det er lykkedes at få gennemført en skattepolitik, der giver bedre muligheder for alle: sikring af noget købekraft, flere arbejdspladser, mange flere er kommet i job, og vi ser en god og positiv udvikling i Danmark.
Så det går godt, og det er jeg da glad for og stolt over.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Nu var hr. Mike Legarth jo tidligere inde på humøret, og man må jo sige, at man kommer i et eller andet galgenhumoristisk lune, når man hører Venstres ordfører i den her debat, som kan meddele hele Danmark, at der ingen besparelser er i kommunerne, og at der overhovedet ikke foregår noget som helst i forbindelse med besparelser.
Det får mig til at genkalde mig det gamle ord om, at hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Det kunne Venstres ordfører roligt sige, for det foregår der overalt som tilpasning til det, der nu er undervejs i de tre lovforslag, hvoraf vi her taler om det sidste af dem i dag, og derfor vil jeg spørge: Er det sådan, at Venstres ordfører mener, at alle de Venstreborgmestre, som har været ude at sige, at det altså er konsekvensen af det her, at man må gennemføre forskellige typer af besparelser, bare er så enfoldige, at de ganske enkelt ikke har forstået det, hr. Erling Bonnesen har forstået?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Det er jo lige præcis det, som øvelsen også går ud på, netop for at få vist ansvarlighed, så man samlet holder samfundsøkonomien på sporet.
Og derfor er det da kun prisværdigt, at man så tager fat i det og spørger: Hvad har vi så af muligheder i vores kommune?
for at prøve at tilpasse tingene, f.eks. at få prioriteret anlægsbudgetterne og spørge, hvad det er for nogle ting, det er nødvendigt at holde fast i nu, hvad det er for nogle gode ønsker, man så i stedet for må prøve at sætte hen til 2009, altså at få et mere langsigtet planlægningsperspektiv på det.
Det kan man så vælge i en retorik at kalde besparelser, men når man er oppe på det højeste niveau nogen sinde, så må det være tilpasning inden for de budgetaftaler, man har lavet, som det går ud på, og det er jo præcis det, som det handler om.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-29:
Nu synes jeg bare, at Venstres ordfører skal beslutte sig.
Foregår der budgetreduktioner som følge af de her lovforslag, eller foregår der ikke budgetreduktioner som følge af de her lovforslag?
Alle, der færdes uden for de her mure, ved jo godt, at der foregår budgetreduktioner, så det er tilfældet.
Men lad mig spørge Venstres ordfører mere præcist
: Mener Venstres ordfører overhovedet ikke, det er et problem, hvis en kommune, der har lagt et budget for 2008, efterfølgende opdager, at der som følge af høj beskæftigelse og måske som følge af tilflytning til kommunen af børnefamilier og lignende er et øget pres på at stille pladser til rådighed, og når man så overholder en pasningsgaranti, får man ekstraordinære udgifter på et sådant driftsområde?
Mener Venstres ordfører så, det er på plads, at det får den betydning, at man så skal gennemføre besparelser på andre områder som følge af det her indgreb?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Som jeg tidligere har markeret, så kan man jo også sige, at disse tre lovforslag, der nu er på vej gennem Folketinget, er en hjælpende hånd og incitamenter til at hjælpe med at få overholdt disse større budgetter, der nu er aftalt.
Man skal også huske på, at en lang række også socialdemokratiske borgmestre jo selv sagde i forbindelse med vedtagelsen af disse budgetter sidste år, at det her var rigtig gode budgetter - der blev endda brugt ordene, at det faktisk var rigtig gode velfærdsbudgetter, som man kunne bruge til noget i egne kommuner, og dermed er det jo en klar understregning af, at det var et godt budgetforlig, en budgetaftale, der blev lavet sidste år.
Så er det klart, at det undervejs i løbet af et år jo ikke er alt, der går fuldstændig, som man planlægger.
Den er tilsyneladende væk, og nu kan man så bare lade det sejle.
Det vil vi ikke være med til, vi synes også, der skal ansvarlighed med.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Jeg tror, vi allerede nu fire gange har hørt fra hr. Erling Bonnesen, at vi har danmarkshistoriens største kommune- og velfærdsbudgetter.
Ikke desto mindre opfatter jeg og SF jo situationen markant anderledes, end Venstres ordfører gør.
Uanset hvad der bliver sagt, sker der massive besparelser ude i kommunerne i øjeblikket.
Senest har vi fået en melding fra de kommunale ledere, som helt klart og tydeligt siger, at kommunalreformen er underfinansieret.
De fleste kommuner har formentlig kun fået dækning for halvdelen af de sammenlægningsudgifter, der har været, og det siger sig selv, at det så går ud over servicen på velfærdsområderne.
Der er dårligere service, færre ressourcer og dårligere faglighed.
Det synes jeg Venstres ordfører må forholde sig til.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Det er jo besynderligt, at argumentet om, at økonomien kan koge over, først kommer, når turen er kommet til velfærden.
Da turen var kommet til skattelettelserne, var der ingen problemer fra Venstres side.
Da var der råd til det hele.
Venstre foregøglede jo vælgerne, at man kunne få begge dele, uden at økonomien kogte over.
Nu hvor man har givet skattelettelserne og man så står og skal til at investere i fremtidens velfærd, er det, man siger, at der skal holdes igen.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører kan bekræfte, at man, som det også fremgår af Jyllands-Postens artikel her den 21. maj, i 72 pct. af landets kommuner er i gang med spareøvelser som direkte følge af de sanktionsforslag, som regeringen har lagt frem.
Dansk Folkeparti må have en helt usædvanlig dårlig sag i det her forslag, siden de synes, at de skal bruge tiden på at komme op med småfnidder og små korrektioner, fordi man kom med en mindre fortalelse.
Jeg tror, at de forældre og de elever, der skal starte i skolen, oplever det her som en besparelse.
Det, der er det uhyrlige, er, at man lovede investeringer i velfærd, og nu oplever forældrene besparelser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-29:
Nu kan det jo skyldes, at hr. Ib Poulsen er forholdsvis ny, men hr. Jens Kirk burde vide, at vi forhandler ændringsforslagene, og der er det et spørgsmål om, hvorvidt vi kan finde et flertal.
Der er altså fire partier, der synes, at det her lovforslag fra starten skulle have været delt op.
Det er vores parlamentariske ret i forløbet at komme og sige, at det her er noget biks, som vi gerne vil have lavet om.
Det er der sandsynligvis ikke et flertal for, og derfor skal vi, Folketinget og partierne, nok finde ud af det her, når vi kommer til tredjebehandlingen.
Men det er selvfølgelig også et signal om, at man skal lade være med at komme og blande sådan noget sammen fra starten af, for når man har et forlig på et område som f.eks. fiskeripolitikken, hvor man har valgt at lave et snævert forlig sammen med Dansk Folkeparti og holdt alle andre ude, ja, så har det de konsekvenser, som det nu har i dag. Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Kristen Touborg fortalte, at hvad angår habitatdirektivet og prisen for lystfisketegn, vil vi gerne forholde os til det samlet, og den del af det, som jeg har talt om mange gange før, og hvor regeringen har lavet et forlig sammen med Dansk Folkeparti, må man så klare af i den kreds.
Vi skal nok forholde os til det hele, når den tid kommer, så man må have lidt tålmodighed.
Bente Dahl (RV), 2008-05-29:
Det er ganske rigtigt, at vi har udtrykt positivitet over for det her lovforslag, men selv om vi er positive, skal det nu ikke hindre os i at forsøge at gøre lovforslaget bedre.
Det er sammensat af seks forskellige elementer, som hver for sig er temmelig forskellige, og derfor synes vi, at det ændringsforslag, vi nu har til debat, er udmærket.
Det vil gøre dette lovforslag væsentlig bedre at få det delt op i flere lovforslag.
Derfor står jeg her for at anbefale, at vi stemmer for ændringsforslaget.
Det vil gøre lovforslaget bedre.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
SF vil ved tredjebehandlingen stemme nej til lovforslagene L 172, L 173 og L 174.
Forslagene er omdrejningspunktet i regeringens og Dansk Folkepartis ønske om at detailstyre den kommunale økonomi i 2009, men formentlig også i overslagsårene, eftersom L 173, der vedrører nedsættelse af statstilskuddet til kommunerne ved forhøjelser af den kommunale skatteudskrivning, først kan blive revideret i 2011 eller 2012.
SF konstaterer, at regeringen og Dansk Folkeparti prioriterer skattelettelser til de bedrestillede frem for at prioritere kommunernes mulighed for at gennemføre en vanskelig kommunalreform, således at fusionsudgifterne og overtagelse af nye opgaver er fuldt finansierede.
De kommunale ledere har for nylig været ude med en klar udmelding om, at kommunalreformen på sit nuværende stade har betydet ringere service, dårligere faglighed og færre ressourcer.
Der er tale om en meget præcis udmelding fra kommunale ledere, som normalt ikke går til pressen med den slags budskaber.
Det burde jo gøre enhver velfærdsminister betænkelig og eftertænksom, og det burde i virkeligheden også give anledning til den overvejelse, om ikke regeringen skulle vælge en mere positiv tilgang til forhandlingerne med kommunerne - en tilgang baseret på dialog og fælles opfattelse.
Derfor fremsætter SF sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten ændringsforslag, som begrænser sanktionen til kun at gælde i 2009.
Det vil herefter være muligt for parterne allerede i år at forhandle sig frem til et sæt fælles spilleregler, som kan gælde for kommende aftaler.
Jeg skal derfor anbefale Folketinget at stemme for ændringsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Vi har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde.
Så er det også kun rimeligt, at man overholder disse større budgetter, og det er sådan set i al enkelhed, hvad disse øvelser går ud på.
Så jeg vil sige, at god planlægning netop vil give muligheden for at overholde budgetterne, og gør man det, bliver der ingen sanktioner.
Derfor kan jeg også fuldstændig afvise, at der skulle være tale om løftebrud; det er der ikke på nogen som helst måde, heller ikke hvad angår kvalitetsreformen.
Derfor vil beløbene heller ikke blive lige store hvert år; de vil nogle år blive store og nogle år lidt mindre.
Men alt i alt kommer beløbene, og derfor kan vi fuldstændig afvise, at der skulle være tale om løftebrud.
Selvfølgelig holder vi vores løfter.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Det, vi hører fra Venstres ordfører her, er jo den sædvanlige sang om, at alt er, som det skal være; regeringen har holdt sine løfter.
Men den virkelighed, man oplever i kommunerne, er jo en fuldstændig anden.
Det, man er i gang med i alle kommunalbestyrelser landet over, er jo at kigge på, om man nu tør holde fast i det, man har lovet borgerne, eller om man er nødt til at bryde de budgetter op, der allerede er lagt.
Vi kunne jo læse i Jyllands-Posten onsdag den 21. maj, at 72 pct. af kommunerne har været nødt til at gå ind og spare, særlig på anlægsudgifter, fordi de simpelt hen er bange for den sanktionsmekanisme, som regeringen har lagt op til.
Så det er altså konkrete cykelstier, man har lovet, for at børn skulle kunne køre trygt i skole, der bliver taget af budgettet; det er skolerenoveringer, der bliver taget af budgettet, det er idrætsfaciliteter, der bliver taget af budgettet - en hel masse velfærdsprojekter.
Jeg er sikker på, at borgerne havde opfattelsen af, at det var den form for velfærd, regeringen lovede dem at de skulle have.
Så det er et velfærdstab, regeringen har gennemført her.
Man lovede, der var råd til både skattelettelser og velfærd; nu har vi alene fået skattelettelser, og velfærden bliver udhulet.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jeg kan fuldstændig afvise, at der skulle være tale om et velfærdstab i den her situation; der er jo lige præcis tale om aftaleoverholdelse.
Og man må da rose de kommuner, der nu tager fat i deres egne budgetter, hvis de kan se, at de budgetter, som var højere fra starten af, løber fra dem.
Når vi har danmarkshistoriens største budgetter, kan der ikke være tale om nedskæringer eller velfærdstab; så er det ren aftale- og budgetoverholdelse.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Det er jo lidt ærgerligt, at Venstres ordfører ikke er i tættere dialog med de rigtig, rigtig mange Venstrekommunalbestyrelsesmedlemmer og de rigtig, rigtig mange Venstreborgmestre, som i de sidste mange dage har fyldt spalterne med en meget hård kritik af den politik, som regeringen fører på det her område.
Det, de oplever, er, at regeringen har turneret land og rige rundt og lovet guld og grønne skove og bedre velfærd.
Hvem kan ikke huske, at statsministeren i sin egenskab af formand for partiet Venstre, brugte stort set hele Venstres landsmøde til at sige: Vi kan ikke være det bekendt, vi er nødt til at have rene skoletoiletter.
På samme måde lovede han en virkelig ambitiøs kvalitetsreform.
Men det, vi kan se nu, er, at der bliver sparet i kommunerne, og at det, der er udsigt til, er - som Børsen udtrykte det her den 21. maj - smalkost.
Så regeringen lovede velfærd, men serverer smalkost.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Jeg synes bare, at det er vigtigt i forbindelse med denne andenbehandling at få nogle klare svar ud af Socialdemokraternes ordfører, hr. Rasmus Prehn, i og med at han i sin ordførertale bl.a. sagde, at der var et anlægsstop i Danmark.
Samtidig valgte ordføreren så at sige, at Socialdemokraterne godt nok havde fået et svar fra finansministeren om, at der alligevel ikke var et anlægsstop i Danmark.
Så vil jeg gerne stille et tillægsspørgsmål, og det drejer sig om, at der bliver sagt, at kommunerne er blevet tvunget til at spare planlagte aktiviteter, byggeprojekter og energiforbedrende tiltag osv. væk.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det er rigtigt, at det ikke er blevet sparet væk, men at nogle af tiltagene er blevet udskudt, hvilket jo ikke er det samme.