runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-12-08:
Jeg tror, hr. Christian Wedell-Neergaard har ret, når han siger, at dansk landbrug er tilfreds, særlig er godsejerne tilfredse.
Tænk at være med i et erhverv, hvor man, hver gang der sker en forringelse, bliver kompenseret med en skattelettelse.
Det ville være herligt.
Det ville også være herligt for almindelige mennesker.
Men jeg vil nu stille to saglige spørgsmål til hr. Christian Wedell-Neergaard.
Hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at det her forslag skal man se i forhold til den samlede støtte, og så vil jeg gerne spørge hr. Christian Wedell-Neergaard: Hvor i lovforslaget og beregningerne omkring det foreligger der et sådant regnestykke, der dokumenterer, at hr. Christian Wedell-Neergaard har ret.
Det ville jo være rart at se.
Nu skal jeg ikke blande mig i arbejdet i Kommunaludvalget, for ellers mener jeg nu nok, jeg ved, hvad man burde gøre ved et forslag, der er så dårligt belyst.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er, om det ikke er rigtigt, at lige så vel som vi ved, hvem EU-støtten går til – der er jo lister over, hvem der får det meste af EU-støtten – ved vi, at det er præcis de samme, som vil få størst glæde af de her skattelettelser, og det er jo dem, der ejer så meget jord, at fru Line Barfod kalder dem godsejere.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg kan måske klarificere debatten en lille smule ved at sige, at den enkelte landmand oplever et fald i støtten, og det gør han jo, efter at CAP-reformen er gennemført, midtvejsreformen fra 2003, som betyder, at den direkte landbrugsstøtte reduceres med 3 pct. i 2005, 4 pct. i 2006, 5 pct. i 2007 i forhold til, hvad der skulle have været udbetalt til landmanden, svarende til en reduktion på 168 mio. kr. i 2005, 70 mio. kr. i 2006 og 59,5 mio. kr. i 2007.
Det, dette forslag præcis går ud på, er jo at kompensere for landmandens tab i forbindelse med overgangen til CAP-reformen.
Jeg må derfor på det stærkeste bestride, at vi forærer midler på et falsk grundlag, og jeg må forlange, at hvis man begynder at blande alle mulige andre støtteordninger ind, så tager man også eksportsubsidier, landdistriktsmidler og mange andre ordninger med ind, således at man får det samlede støttebillede.
Jeg tror, at man meget hurtigt vil finde frem til, at støtten til landbruget i dag er væsentlig lavere, end den var under den tidligere SR-regering.
Der er sket en omlægning, som Venstres ordfører har været inde på, og Venstres ordfører har jo fuldstændig ret.
Tidligere gav man støtte til produkterne, nu giver man en individuel støtte, den støtte falder år for år, det er det, der er hele hensigten, og derfor kompenseres det med de beløb, der her er tale om i lovforslaget.
Grundskyldpromillen falder altså med 0,7 pct., og det er en reduktion og i øvrigt noget, som regeringen har gjort i en årrække.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Det kan siges meget klart: Der er ingen skattelettelser i det her lovforslag.
Det er en ren kompensation.
Når man regner hele regnestykket efter, er der ikke tale om en skattelettelse, men om en ren kompensation for et tab et andet sted.
Det er kompensation for et tab, det går i nul, og derfor er det ingen skattelettelse.
Derfor har det heller ingen sammenhæng med alle de skrækscenarier, som Enhedslistens ordfører her stiller op.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Meget nysprog har vi skullet høre på, siden den her regering tiltrådte, men at sige, at det ikke er en skattelettelse, når man gør skatten mindre, synes jeg altså er ret imponerende brug af sprog.
Hvorfor ikke stå ved, hvad det er, man gør?
Hvorfor tør Venstre ikke sige åbent: Vi ønsker at have et samfund, hvor vi sætter børn til at leve under fattigdomsgrænsen, så de ikke har råd til at holde jul, og samtidig forgylder vi de rigeste godsejere?
Man skal da bare stå ved sin politik i stedet for at begynde at påstå, at det at sætte skatten ned ikke er en skattelettelse.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Jeg mener, ministerens lovforslag her er fuldt dækkende, fordi det handler om lige præcis at give kompensation for det tab.
Det, som jeg gjorde, var at gendrive Socialdemokratiets ordførers påstande om, at det her var en overkompensation.
Det er det ikke, og der skulle man have den historiske baggrund med.
Men jeg noterede så også nu, at det sprang hr. Ole Stavad endnu en gang let og elegant over i håb om, at misforståelserne så kunne få lov til at køre videre.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
For at vi kunne få den her debat på et fair og oplyst grundlag, har vi jo gjort det, at vi stillede spørgsmålene til ministeren med mulighed for at komme med alle kommentarerne inden debatten.
Jeg forstår, hr. Erling Bonnesen er i besiddelse af et regnestykke, der viser, at landbruget vil være ringere stillet uden det her forslag.
Det regnestykke har man jo i hvert fald ikke fundet anledning til at give Folketinget og Folketingets Kommunaludvalg, der behandler sagen, som kommentar til og svar på de spørgsmål, der er stillet.
Derimod fremgår det af det svar, vi har fået, at hvis ikke der var sket nogle ændringer i EUtilskuddene, så ville den støtte, man modtager, stige med et endnu større milliardbeløb end det, som man rent faktisk har fået i yderligere tilskud siden 2001.
Så den eneste begrundelse, der er i besvarelsen, er, at EU-tilskuddene skulle være steget endnu mere, end det rent faktisk er sket.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Jeg har naturligvis de tal, som hr. Ole Stavad refererer til, og som jeg også klart og præcist i min ordførertale sagde jeg ikke betvivler rigtigheden af.
Dem finder jeg også fuldt dækkende i forhold til det, som loven egentlig handler om.
Det, som debatten her er kommet til at handle om, er jo det, som hr. Ole Stavad urimeligt bringer ind i den, nemlig at der er tale om en overkompensation.
Det er det, som jeg så tager fat i og får gendrevet.
For at få det forklaret er vi nødt til at have fat i det historiske perspektiv, som jeg så også trækker ind.
Men det, som lovforslaget her præcis handler om, er jo det midtvejsreguleringssystem, der blev taget fat på for ikke ret mange år siden, netop i og med reduktionen af den nuværende gældende EU-støtte, således at det bliver kompenseret via sænkning af grundskyldsbetalingerne her i landet.
Det passer jo krone for krone.
Det har jeg glædeligvis heller ikke hørt hr. Ole Stavad betvivle, så det tror jeg også vi er enige om.
Men det, som er kernen i budskabet her, er jo, at den påstand om overkompensation, som bliver bragt ind i det her fra sidelinjen, gendriver jeg ved at bringe det historiske perspektiv ind i det.
Påstanden er grundløs.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-08:
Jeg synes, Venstres ordfører har en dårlig argumentation for, at man opretholder det at give denne overkompensation til landbruget.
Når Venstres ordfører i sin ordførertale argumenterer med, at vi havde problemer med smørbjerge m.v., da der var den direkte støtte, er mit spørgsmål, om ikke det er rigtigt, at den omlægning fra den direkte støtte til hektarstøtteordning, dyrestøtteordning m.v. er foregået væsentlig tidligere end 2001, og at der dermed ikke er grundlag for at argumentere med, at det er den omlægning, der skulle være baggrunden for, at landbruget får 6,6 mia. kr. mere i den her periode.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Jeg vil faktisk godt takke Venstres ordfører, som i sin ordførertale startede med at bekræfte de tal, jeg havde opgivet, bekræfte, at målt i løbende priser kan vi opgøre, at landbruget i perioden 2002 til og med 2007 som minimum modtager yderligere 6.736 mio. kr. i EU-tilskud.
Jeg synes så, at Venstres ordfører var en lille smule modig, da han mente, at jeg kun havde givet den halve historie.
Mener Venstres ordfører, at det her lovforslag, som er fremsat af ministeren i den form, det har, giver noget, der nærmer sig halvdelen af sandheden?
Her fremgår det, at det er et faldende direkte EU-tilskud, som er grundlag for, at man kommer med en yderligere sænkning af landbrugets grundskyld.
Hr. Erling Bonnesen siger, at vi ikke er optaget af, at landbruget har det ordentligt.
Jo, det er vi, men problemet ved den måde, regeringen gør det her på, er jo, at de unge landmænd kommer til at betale, at det kun er de gamle landmænd, der får gevinsten, fordi det her betyder prisstigninger på landbrugsjord.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
For at skaffe sig vurderingsgrundlaget for en påstand er man også nødt til at have hele paletten og hele historikken med.
Som jeg nævnte, har landbruget set som helhed på bundlinjen mange vanskelige rammevilkår at slås med hver dag.
Så hvis der skulle være bare et gran af sandhed i, at landbruget var overkompenseret, skulle der jo være anderledes gyldne tider, end man oplever i erhvervet.
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at når vi ser på erhvervet som helhed, er det ikke sådan.
Tværtimod ser vi jo, at erhvervet for at udvikle sig også er nødt til at begynde at etablere sin produktion uden for landets grænser og begynde at udflage produktionen.
Det gjorde man jo nok ikke, hvis det var endnu bedre at køre produktionen her i landet.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-08:
Jeg vil godt takke Venstres ordfører for, at man vedstår, at argumentationen i ordførertalen ikke var korrekt, for den omlægning er foregået længe før den 5-årige periode, vi her snakker om.
Men jeg vil også samtidig sige, at jeg synes, det er godt nok, at Venstres ordfører accepterer, at det er korrekt, at der i den her periode er givet op mod 9 mia. kr. mere, når man regner det hele sammen.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Kobler man slet ikke de ting sammen, når man vurderer, om landbruget skal have kompensation eller ej?
Ser man slet ikke på, hvad der i øvrigt foregår i samfundet?
Kører man bare ensidigt på, at vennerne i landbruget bare skal have noget mere, og vel at mærke de venner i landbruget, der har mest tilliggende jord?
Det er jo dem, der får det store tilskud i den her sammenhæng.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
I den her sag er der nøjagtig tale om, at vi giver en kompensation for et tab, og dermed er der heller ingen gevinst for erhvervet.
Derfor kan jeg klart og tydeligt afvise, at der skulle være skyggen af overkompensation i det.
Selvfølgelig tager vi også helhedsbrillerne på, så skulle der, når vi tager hele paletten med, have været tale om en overkompensation eller en gave, ville vi selvfølgelig ikke gøre det.
Det her handler om, at vi så godt som muligt vil sikre rammevilkårene for et vanskeligt stillet erhverv, så det kan konkurrere på markedet, således at det også kan bidrage til vores velfærdssamfund og finansieringen af vores velfærdssamfund i sin helhed.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-08:
Det er da nogle fantastiske forklaringer, man skal høre fra hr. Bonnesen i den her sag.
Det er jo fuldstændig klart og præcist beskrevet, at man har fået 5,4 mia. kr. i 2001, og at beløbet har været stigende i hele perioden frem til 2006 til 7,2 mia. kr.
Det er jo altså det, der gør, at hvis man regner det her sammen, giver det 6 mia. kr.
Begrundelsen for sagen, som der står i det svar, vi har fået, er, at det er afgørende, at den samlede årlige nedsættelse af grundskylden afspejler udmøntningen i regeringsgrundlaget, hvorefter dansk landbrugs indenlandske omkostninger nedsættes gennem nedsættelse af beskatning af landbrugets produktionsjord i takt med reduktionen – altså i takt med reduktionen af EU-tilskuddene.
Men EU-tilskuddene er i den periode steget med det her voldsomme beløb.
Vi er simpelt hen ude i en sag, hvor man forærer dansk landbrug midler i meget, meget stort omfang på et fuldstændig falsk grundlag.
Jeg kan i øvrigt i næste spørgsmål – for der kommer jo et mere – også redegøre for, hvad fødevareministeren har sagt i den her sag.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Jeg vil kort sige til hr. Vernersen, at han begår nøjagtig den samme fejl som de tidligere ordførere for hans parti, nemlig at man ikke får den forudliggende del af det med, således at der også i det regnestykke mangler at blive trukket den tidligere indkomstnedgang fra, så man kan få helhedsvurderingen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-08:
Jeg vil bare sige, at begrundelsen for lovforslaget jo er, at der skal ske en reduktion af grundskylden, fordi man mister landbrugsstøtte i den periode, og det er ikke tilfældet.
Den stiger, og den stiger, og den stiger.
Det er en fuldstændig klar begrundelse.
Det er i øvrigt meget interessant, at fødevareministeren sagde det samme i et svar på et spørgsmål, der tidligere har været oppe her for ca. 2 år siden.
Det var S 773, og der sagde fødevareministeren: »Altså, jeg vil gerne sige, at det er vigtigt, at dansk landbrug bevarer og styrker sin position i konkurrencen med andre lande, og som et bidrag hertil er det derfor regeringens politik, at der samtidig med en gradvis reduktion af den direkte støtte til landbrug ved landbrugsreformen sker en lempelse af dansk landbrugs indenlandske omkostninger.«
Her siger ministeren: Vi giver altså kompensation, fordi man får mindre i tilskud.
Sagen er, at man år for år yder dansk landbrug større og større beløb, og altså samlet i den periode i en størrelsesorden på 6 mia. kr.
Uanset hvor mange gange man vender det her og taler om fortid osv., drejer det sig om den her periode.
Der er billedet fuldstændig klart, og jeg synes, det er meget, meget problematisk, at både indenrigsministeren og fødevareministeren fortæller os noget ganske andet.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
I det konkrete lovforslag er der en kompensation på 59-60 mio. kr., og det svarer præcis til reduktionen i den nuværende EU-støtte.
Der går det i nul.
Så er det korrekt, at de andre tal, som vi også har hørt tidligere, på flere milliarder, også dækker en vis periode.
Det er sandsynligvis også rigtigt, men alle erhverv har jo haft lang tid at løbe på, og det har det her erhverv også.
Som vi tidligere har været inde på, tror jeg ikke, set i en sammenhæng med de internationale konkurrencevilkår, at der her er nogen, der kan være i tvivl om, når vi lige sender tankerne tilbage til dengang, hvor støtten gik direkte til produkterne og man jo så brugte støtten til i sidste ende at lave store smørbjerge, at det var godt, man fik startet på at omlægge det dengang.
Derfor skal det selvfølgelig også med ind i regnestykket.
Så det skal også trækkes fra, og så har vi det samme vurderingsgrundlag.
Lone Dybkjær (RV), 2006-12-12:
Vi må jo konstatere, at politiet først nu kommer til at gøre en indsats, og at politiet selv har erkendt, at det ikke har været godt nok.
I alle mulige offentlige høringer har de sagt, at det ikke er godt nok, og så siger vi også, at det ikke er godt nok.
Vi har f.eks. sagt, at beskyttelsesperioden måske skulle udvides, og nu siger regeringen: Måske, måske ikke, jamen det kan da godt være, den skal være længere. Så er der nogle, der har sagt, at man i større eller mindre omfang skal kriminalisere prostitutionskunderne.
Men det har jo ikke været en central del af denne diskussion og er ikke en central del af forhandlingerne om handlingsplanen, så jeg tror godt, vi kunne have været nået til enighed, hvis regeringen havde ønsket det.
Lene Espersen (KF), 2006-12-12:
Det er jeg ikke enig med fru Lone Dybkjær i, men vi skal ikke trætte Folketinget og ikke mindst tilhørerne med en lang diskussion om, hvordan man forhandler sig frem til en vedtagelse.
Men jeg synes, det er vigtigt at få sagt, at politiet indtil videre har gjort en overordentlig stor indsats.
Jeg kan ikke acceptere præmissen om, at politiet ikke har gjort noget.
Men vi må erkende, at vi har 54 politikredse, hvoraf nogle er meget små, og hvor der har været mange andre presserende opgaver, der også har skullet løses.
Nu kan den politimæssige indsats løftes på alle områder.
Jeg synes simpelt hen, det er urimeligt over for politiet, at man nærmest trækker på skuldrene og siger, at der ikke er gjort noget.
Vi må bare erkende, at det af mange årsager har været meget, meget, meget svært at gøre en tilstrækkelig indsats.
Det er svært at komme prostitutionens bagmænd til livs, men jeg synes altså, det er urimeligt, hvis man nærmest konkluderer, at der ikke er sket noget indtil videre, for det er ikke det billede, jeg har.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Ministeren siger, at der ikke har været nogen målbar effekt af nogen indsats, der er foretaget nogen andre steder, men jeg vil gerne henlede ministerens opmærksomhed på, at ministeren selv svarede Folketingets Retsudvalg i september sidste år, at rekrutteringen af unge kvinder og mænd til prostitution i Sverige er faldet, efter at Sverige har indført et forbud mod køb af sex.
Er det ikke en målbar effekt, når ministeren selv svarer det til Folketingets Retsudvalg?
Der kom en redegørelse fra ligestillingsenheden i Sverige, og var svaret ikke i overensstemmelse med sandheden?
Lene Espersen (KF), 2006-12-12:
Nej, jeg må rette fru Pernille Vigsø Bagge og sige, at det ikke var udtryk for min opfattelse af, hvordan tingenes tilstand er i Sverige.
Vi refererede loyalt en svensk enheds opfattelse af virkeligheden, og det er da klart, at man måske er mest tilbøjelig til at referere det, der nu engang er den siddende regerings politik.
Som jeg erindrer svaret – eller måske har det været et tidligere svar, jeg har afgivet – påpegede vi, at nogle af de indberetninger, der er kommet fra politiet i Sverige, desværre tyder på, at det også kan have en meget negativ effekt at indføre en ordning som den svenske, fordi man faktisk kan gøre vilkårene endnu ringere for de piger, der i forvejen har det allerdårligst.
Jeg synes faktisk også, det er tankevækkende, at i det omfang, der har været en debat om problemet her i Danmark, har nogle af de kvinder, det handler om, advaret imod at gennemføre et sådant forslag, fordi det ville betyde, at det er de rigtig, rigtig, rigtig dårlige kunder, som virkelig behandler pigerne dårligt, der vil fortsætte med at udnytte dem.
Så jeg vil sige til fru Pernille Vigsø Bagge: Der er absolut ingen empirisk eller grundig dokumentation for, at den vej skulle være den rigtige vej at gå, hvis man vil kvindehandel til livs.
Tværtimod kunne man nok sige, at det eneste, der for alvor virker mod kvindehandel, er at bekæmpe fattigdom.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Det er helt sikkert, at det kan betale sig at bekæmpe efterspørgslen, for som justitsministeren selv lægger op til, gør vi i hvert fald heller ikke noget ved de rigtig grove kunder her i Danmark ved ikke at gøre noget ved nogen af kunderne.
Men jeg vil gerne spørge til det, justitsministeren læste op fra den sidste side i rigspolitiets strategi for bekæmpelse af kvindehandel, for det er lige præcis det, jeg synes er interessant.
Hvad er det helt præcis, politiet skal gøre?
Og hvad vil justitsministeren tage initiativ til at politiet kan gøre i forbindelse med markedsføring af prostitutionsydelser, fokus på kunderne, anonyme vidneafgivelser mod bagmændene osv.?
Det vil jeg gerne have ministerens svar på, for jeg mener ikke, ministeren har taget nogen initiativer på baggrund af det, rigspolitiet har skrevet i sin egen strategi.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Det er jo sådan, at i forbindelse med de sager, vi har set om mindreårige, som er handlet til prostitution, har der været en del forvirring om, hvad der skal ske, når man pågriber et handlet barn.
Politiet har selv givet udtryk for, at der har været nogle problemer angående lovhjemmel til at tilbageholde disse unge piger, og mener ministeren, at vi er nødt til at se på lovgrundlaget og se på, hvad vi kan stille op med de mindreårige i de tilfælde, vi har talt om for nylig?
Angående de nigerianske piger var problemet jo, at de ikke ønskede at få tilbuddet, men forsøgte at komme tilbage på gaden, og hvad kan vi stille op med dem i den situation?
Mener ministeren, at det tilstrækkelige lovgrundlag er til stede?
Lene Espersen (KF), 2006-12-12:
Jeg vil sige, at der er en løbende og utrolig god dialog mellem Socialministeriet og Justitsministeriet, også hvad dette spørgsmål angår, og jeg er helt enig i de betragtninger, som socialministeren er kommet med.
Ja, jeg er helt enig med socialministeren.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Ja, det gør det, for det er jo noget, vi har hørt fra politiet selv.
De føler, at der mangler noget i den situation, hvor de pågriber de børn og først skal igennem systemet i den kommune, børnene bliver anbragt i.
I tilfældet med de nigerianske piger blev de anbragt i Grib Skov, og kommunen skal først ind i billedet, før de kan tilbageholdes.
Det er det, som politiet påpeger kan være problematisk, og det er derfor, jeg vil opfordre ministeren til i det mindste at se på, om der kunne være grund til at justere lovgivningen.
Lene Espersen (KF), 2006-12-12:
Nu er det jo sådan med en strategi, at den skal udmøntes, og det er den i fuld gang med at blive.
Derfor vil jeg sige til fru Pernille Vigsø Bagge, at vi ikke kan se resultaterne endnu, for det er først nu, strategien er ved at blive udmøntet.
Men på alle områder vil rigspolitiet komme med oplæg til, hvordan den skal føres ud i livet.
Helt konkret vil jeg sige, at da strategiplanen blev fremlagt, redegjorde Rigspolitichefen i hvert fald for, at noget af det, man vil gøre, er at begynde at stoppe kunderne på vej ind i bordellet og spørge dem: Hvad skal du herinde?
Har pigerne det godt?
Hvordan har du det selv med det?
Man vil altså begynde at være meget proaktive, og det synes jeg er smaddergodt.
Det kan være med til at øge bevidstheden om, hvad det er, man bidrager til, og jeg synes, det er en udmærket og meget offensiv tilgang til sagen.
Det er altså noget af det, politiet vil gøre.
For så vidt angår markedsføringsinitiativer og andet, vil jeg sige, at der ikke er sket en udmøntning endnu, men at det vil ske.
Da fru Pernille Vigsø Bagges parti jo er part i flerårsaftalerne, bliver der også her mulighed for at spørge nærmere til, hvad der helt konkret kommer til at ske på det område.
Jeg vil sige til fru Lone Dybkjær, at min pointe var sådan set, at på besvarelsen af spørgsmålet fra bl.a. Venstres ordfører om, hvad man forstår ved mangelfuldt, kom der mange, mange forskellige svar.
Der var ikke et enslydende svar, og jeg synes bare, det er tankevækkende, at man har så mange forskellige opfattelser af, hvad det er, der skal til, når man bruger den formulering i sin vedtagelse.
Noget helt andet er, at jeg er fuldstændig enig med fru Lone Dybkjær i, at vi kan være politisk uenige om mange ting.
Men det er jo tankevækkende, at de ting, som fru Lone Dybkjær og også andre har brugt som eksempler på, hvad der er mangelfuldt, er initiativer, som man på nuværende tidspunkt slet ikke har dokumentation for vil have nogen virkning.
Der foreligger ikke international dokumentation eller andet, der viser, at de ville have haft en målbar anderledes effekt på den indsats, der allerede er sat i værk.
Det er ikke, fordi vi skal tale os væk fra hinanden igen,
men jeg vil bare fastholde – og det kan man jo se, hvis man går tilbage i Folketingets forhandlinger – at der har været utrolig mange bud i dag, men der har ikke været et samlet bud på, hvad der kunne være gjort anderledes, hvis man ville have haft bedre resultater.
Jeg vil sige, at hvis Socialdemokratiet ikke selv tager initiativ til det, vil jeg selv sørge for, at der bliver diskuteret en udmøntningsplan, og at vi også diskuterer tidshorisonten for, hvornår der kan ske afrapportering.
Men det er kutyme, som det også har været tilfældet ved andre flerårsaftaler, at man under alle omstændigheder mødes en gang om året og får noget opfølgning på, at de mål, vi har sat os fra politisk hold, også bliver ført ud i livet ude i den virkelige verden.
John Dyrby (S), 2006-12-12:
Jeg opfatter ministerens svar således, at der godt kunne foreligge noget omkring juni 2008, og det må vi så have i baghovedet.
Jeg har al mulig forståelse for, at ministeren ikke vil pålægge andre myndigheder et eller andet, men må jeg forstå det sådan, at ministeren har forståelse for, at vi i løbet af marts fastlægger en eller anden tidsplan i samarbejde med de relevante myndigheder?