Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Lad mig starte med også at sige tak til Folketingets medlemmer for en rigtig god debat.
Man kan sige, at freden har sænket sig, i den forstand at både højre og venstre side i Folketingssalen er enige om, at det nordiske samarbejde, også når det gælder forsvarsområdet, er vigtigt.
Jeg er derfor også glad for, at vi i dag har anledning til at debattere det nordiske forsvarssamarbejde.
En debat er central, og jeg vil gerne benytte lejligheden til også at rette en særlig tak til hr. Bertel Haarder, som har arbejdet målrettet for, at vi kan drøfte de ting her i dag, nemlig hvor vi henne i det nordiske forsvarssamarbejde, og hvor skal vi hen i fremtiden.
Som oplæg til debatten har Forsvarsministeriet udarbejdet en skriftlig redegørelse om det nordiske forsvarssamarbejde, og redegørelsen er en udbygning af regeringens redegørelse til Folketinget om det nordiske samarbejde i 2012-13.
Og jeg vil gerne kvittere for de rosende ord, der har været om, at den er konkret, og at der ikke er for mange omsvøb.
Jeg tror endda, at hr. Bertel Haarder kaldte den forbilledlig sine steder, og det tager jeg til mig og glæder mig over; jeg håber, at det kan være en inspiration.
Det er med glæde, jeg kan konstatere, at det nordiske forsvarssamarbejde fortsat er højt prioriteret i alle de nordiske lande.
Oven i købet bliver samarbejdet udbygget og udviklet konstant.
Vi udbygger det sikkerhedspolitiske samarbejde, samtidig med at antallet af praktiske, fælles initiativer bliver øget, og det viser, at det er noget, der ligger alle de nordiske lande på sinde.
Det er noget, vi prioriterer højt, og det gælder naturligvis også den danske regering.
Det nordiske samarbejde er således ikke, hvilket også flere ordførere har understreget i dag, et alternativ, men derimod et supplement til det arbejde, som foregår i NATO.
Udgangspunktet er, at det enkelte nordiske lande pragmatisk skal involvere sig på områder for at forfølge effektive løsninger.
Eller sagt på en anden måde: Vi samarbejder der, hvor det giver mening.
Vi samarbejder der, hvor det giver merværdi, og det synes jeg er fornuftigt.
En af de væsentligste årsager til, at samarbejdet er succesfuldt, er, at det foregår mellem gode naboer.
Vores fælles historie, brede værdifællesskab og geografiske placering gør det naturligt, at vi i fællesskab møder en række forsvars- og sikkerhedspolitiske udfordringer.
Og vi står over for en række udfordringer: besparelser i mange lande på forsvarsbudgetterne, en række nye trusler samt nye opgaver.
Derfor giver det god mening og også merværdi med et styrket nordisk forsvarssamarbejde.
Fælles udfordringer giver et godt grundlag for fælles løsninger.
Jeg vil gerne fremhæve nogle af de områder, som Danmark særlig har fokus på, og som vi bl.a. har haft højt på dagsordenen i 2012 under det danske formandskab for det nordiske forsvarssamarbejde.
Overordnet set har Danmark fokus på at videreudvikle den forsvars- og sikkerhedspolitiske dialog med henblik på at koordinere nordiske initiativer og positioner der, hvor det giver mening, og hvor det er muligt.
Sammen får vi en vægt og en indflydelse til at præge aktuelle sikkerhedspolitiske udfordringer, som de nordiske lande ikke i samme omfang ville have haft hver for sig.
De nordiske lande har f.eks. ambitioner om et fælles bidrag til en FN-ledet operation.
Det vil kræve tæt nordisk koordination.
Til dette nordiske forsvarssamarbejde er de nordiske landes evne til at arbejde sammen en yderst brugbar platform og også det, at vi er i stand til at uddanne vores tropper, sådan at de hurtigt og effektivt kan deltage i missioner i fællesskab.
For at kunne arbejde sammen må vi derfor træne sammen og have materiel, som kan virke sammen.
Samtidig giver det et potentiale for, at vi kan opnå mere operativ effekt for færre penge.
Derfor har vi, som også flere ordførere har været inde på, fokus på nordisk Smart Defence og multilateralt samarbejde.
Eller sagt på en anden måde: Der, hvor vi kan hjælpe hinanden til at løse opgaver, der, hvor vi kan købe ind i fællesskab, er der penge at spare; det er opgaver, der bliver løst på en bedre måde, og det er i en fælles interesse.
De nordiske forsvar analyserer netop nu muligheden for, at de nordiske lande vil kunne trække på en fælles pulje af taktisk lufttransportkapacitet, f.eks. vores C-130-fly.
På det kommende nordiske forsvarsministermøde i december skal der gøres status over det projekt, og på sigt er der også mulighed for, at samarbejdet kan udvides til en fælles lufttransportkommando, et fælles logistisk samarbejde og en fælles træning og uddannelse på en række områder.
Dette projekt har derfor et godt potentiale for en mere effektiv og fleksibel udnyttelse af vore landes samlede ressourcer i forhold til taktisk lufttransport.
Et andet eksempel er fælles indkøb, hvor der også på dansk initiativ er igangsat analyser af et muligt samarbejde på en række områder.
Her forventes det også, at der skal gøres status på projekternes udvikling ved det kommende forsvarsministermøde.
En anden form for nordisk samarbejde tager udgangspunkt i fælles bestræbelser på at støtte afrikanske partnere, så afrikanske lande selv i højere grad kan tage hånd om egne sikkerhedsudfordringer.
Vi, de nordiske lande, har derfor siden 2009 koordineret og fokuseret vores kapacitetsopbygningsindsatser i Østafrika.
Den nordiske støtte har været rettet mod opbygningen af den østafrikanske reaktionsstyrke, Eastern Africa Standby Force, der har sit hovedkvarter i Nairobi.
Vores nordiske indsatser indbefatter bl.a. udsendelse af rådgivere, økonomisk støtte og kursusvirksomhed.
Den fælles nordiske indsats er et godt eksempel på, at vi sammen kan optræde som en markant aktør, der kan udøve en positiv indflydelse.
Og derfor – i forhold til den problematik, som hr. Finn Sørensen rejste – vil jeg sige, at man selvfølgelig altid skal være parat til at påpege de steder, hvor lande, der indgår i det her samarbejde, efter dansk opfattelse har ting, der skal gøres bedre.
Men det ændrer ikke på, at vi har en grundlæggende interesse i, at man også i Afrika i højere grad end tidligere påtager sig fredsbevarende arbejde og også går ind og løser opgaver på en stærkere måde, end man tidligere har haft mulighed for.
Det er også en af grundene til, at vi bl.a. fra dansk side støtter op om den kenyanske kystvagt, sådan at den får opbygget stærkere kapaciteter til at kunne gribe ind over for de pirater, som opererer i farvandene, fordi vi sådan set har et ønske om den stærkest mulige indsats mod netop dem.
Ud over de nævnte eksempler findes der en lang række andre initiativer, eksempelvis inden for veteranområdet, grønt forsvar, fælles nordisk sanitetshjælperuddannelse for specialstyrker, udveksling af erfaringer inden for folkeret og Cyber Defence.
Det er bare for at nævne nogle få initiativer.
Det er alle initiativer, som giver merværdi og lever op til samarbejdets principper om øget udnyttelse af ressourcerne og øget operativ effekt.
Der er iværksat en stock taking, en slags servicetjek, af NORDEFCO her i 2013.
Efter mere end 3 års virke var det på tide at undersøge, om vi kan arbejde på en mere effektiv måde eller organisere os mere hensigtsmæssigt.
Der er ligeledes iværksat et arbejde her i 2013 med det formål at udarbejde en overordnet vision for NORDEFCO, der skal være retningsgivende for fremtidens nordiske forsvarssamarbejde.
Vi er i en tæt nordisk dialog om, hvad vi ønsker at opnå med NORDEFCO, og det forventes, at både stock taking og visionen skal drøftes på det kommende ministermøde den 3.-4. december.
Vi må erkende, at der er forskelle.
Det er ikke nødvendigvis en dårlig ting, at vi har valgt hver især at have vores respektive tilknytninger og sikkerhedspolitiske tilgange.
Men det er mit indtryk, at det nordiske samarbejde også på forsvarsområdet er inde i en god udvikling, og at Danmark fortsat vil spille en meget aktiv rolle der.
Et af de steder, hvor vi meget gerne vil arbejde videre og se, hvad der kunne byde sig af nye muligheder, er i forhold til Arktis.
Flere ordførere har været inde på spørgsmålet, og det er jo sådan, at det er besluttet, at der skal laves en meget stor og omfattende analyse af, hvad der vil være den mest hensigtsmæssige måde, som forsvaret skal varetage sine opgaver på i et område, i Arktis, som også fru Lene Espersen beskrev som enormt stort geografisk, og som også har nogle klimatiske forhold, der gør, at det er vanskeligt terræn på alle måder.
Der er allerede i dag samarbejder, som det også er blevet beskrevet tidligere i debatten.
Men vi vil med et åbent sind se på, hvad der kunne være af yderligere tiltag, der kunne have interesse.
Jeg tror også, at man må sige, at når det gælder det samlede arktiske område, er det så enormt i sin geografi, at der ingen lande er, der alene kan dække det.
Det gælder både USA, Canada, Rusland og de nordiske lande.
Og vi vil i forbindelse med den analyse se på, hvordan vi bedst muligt kan ruste det danske forsvar til sammen med Grønland at varetage vores forpligtelser, men naturligt også se på, hvordan vi bedst kan tænke det sammen med de indsatser, man gør i andre lande, sådan at vi i fællesskab bedst muligt kan løfte de udfordringer, der måtte komme, også selv om de vil være nogle, som vi ikke bryder os om at møde, men hvor vi alligevel skal være klar, hvis det sker.