runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg vil lige sige helt generelt, at grunden til, at jeg tager det her problem med ældre og unge op, jo er, at spørgsmålet handler om ældre og unge og den udvikling, der er.
Det, som hr. Thomas Jensen prøver at foregive, er, at det er på grund af genopretningsaftalen og på grund af, at vi skal holde de offentlige udgifter i ro, at kommunerne skal spare.
Kommunerne har til næste år de samme penge, som de har i år, oven i købet forhøjet med pris- og lønudviklingen, sådan at det for kommunerne under et betyder, at de har 8.486,5 mio. kr. mere i 2011 end i 2010.
For Silkeborg giver det et plus på 131,7 mio. kr., og det er altså det modsatte er en besparelse.
Der er jo mange gode grunde til, at staten hyrer eksterne konsulenter.
Langt størstedelen af de konsulenter, der hyres, bruges jo på konkrete opgaver i forbindelse med bygning af veje, foretagelse af vandprøver, udvikling af it-projekter osv. Der kan også være gode grunde til at hyre eksterne konsulenter som ekstra ressourcer over en kortere periode.
Ifølge Rigsrevisionen har ministerierne dokumentation for deres overvejelser i den forbindelse.
Særlig i forbindelse med skarpe deadlines kan det være afgørende for den politiske og den administrative proces i Folketinget og i regeringen såvel som i ministerierne generelt, at der skal kunne leveres bestemte ydelser meget hurtigt.
I spidsbelastningsperioder kan det være økonomisk mest hensigtsmæssigt at hyre eksterne konsulenter frem for at ansætte interne medarbejdere, der kan være uforholdsmæssig dyre eller måske endda umulige at tiltrække til staten.
Staten hyrer konsulenter som ekstra ressourcer til at lave hjemmesider, formidling og oversættelse, grundvandskortlægning, miljøovervågning, it-systemer og en lang række tilsvarende opgaver.
Og under alle omstændigheder bør ministerierne jo foretage en samlet økonomisk vurdering, hver gang de anvender konsulenter som ekstra ressourcer.
Det er jeg jo enig med spørgeren i.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Det er jo altid interessant at have den her type debatter med finansministeren, det er lidt som at spille fodbold op imod en væg, man ved altid præcis, hvordan bolden kommer tilbage.
Uanset hvordan den bliver sendt af sted, er svarene gerne de samme.
Lad mig lige fortsætte så, for jeg vil faktisk gerne bede ministeren om at uddybe sin holdning i forhold til hr. Jacob Jensens udtalelse, men samtidig også sætte det i perspektiv i forhold til den konservative finansordfører, hr. Mike Legarth, der jo har udtalt, at meget tyder på, at omfanget er blevet udnyttet stort – altså med henvisning til anvendelsen af konsulenter – og at der er en tendens til at ty til eksterne konsulenter, hver gang man møder en udfordring, og at man skal passe på med det og kun bruge de eksterne konsulenter, når det er strengt nødvendigt.
Det siger altså hr. Mike Legarth, som er finansordfører for De Konservative.
Jeg synes, det er interessant, særlig i betragtning af også de pointer, som finansministeren var inde på i den forrige besvarelse på det forrige spørgsmål, hvor finansministeren netop slår fast, at man jo eksempelvis på it-området skal bruge eksterne risikovurderinger og i højere grad skal have eksterne konsulenter til det.
Man kan så bare i den sammenhæng pointere, at de risikovurderinger, der tidligere er blevet lavet af it-projekter, der har vist, at der har været nogle risici, sådan set heller ikke har fået nogen konsekvenser.
Så man kan spørge, hvor forskellen er i, om det er en intern vurdering eller en ekstern vurdering, ligesom det vel bør være hip som hap, om det er en intern vurdering i Finansministeriet eller en ekstern konsulent, der peger på – som det eksempelvis var tilfældet i den digitale tinglysning – at der kunne være nogle risici, som man så i øvrigt ikke tog højde for i Justitsministeriet.
Spørgsmålet er så bare, hvilken løncheck man i givet fald skal sende efter den pågældende konsulent.
Der må jeg erkende, at jeg hellere vil betale den normale statslige løn frem for at skulle betale en ekstern konsulent en skyhøj hyre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg tror, det er vigtigt, at man kan trække på folk, der har prøvet at gennemføre it-projekter i store danske virksomheder; der er jo store banker, der er store danske virksomheder, som har lavet gigantisk store edb-projekter, og der er det da ret vigtigt, at vi kan lære af de erfaringer.
Der er da begået fejl på statens område, men vi opbygger nu en it-styrelse, hvor vi skal prøve at fastholde ekspertise, som så kan være med til at bistå ministerierne, når man skal i gang med større edb-projekter, og det er jo nogle af de erfaringer, som vi må prøve at samle op.
Men det er ret vigtigt, at vi kan trække på kræfter uden for statsadministrationen, for hvis de enkelte ministerier en gang hvert tredivte år skal i gang med et nyt edb-system, kan de jo ikke køre med topeksperter og ekspertbistand, der bare skal sidde klar i starthullerne til næste opgave om 20 år, så der er vi da nødt til at få det her fleksible system, så vi kan trække på ressourcer uden for ministerierne.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Er det rigtigt forstået, at når Domstolsstyrelsen griber til en undergravning af afdelingsdomstolen i Thisted, skyldes det, at der ikke er afsat penge til at drive afdelingsdomstolen i Thisted, hvilket har bevirket, at Domstolsstyrelsen har fremsendt en udmelding herom til retspræsidenten, at han skal indskrænke de forudsætninger, der ligger for, hvordan en afdelingsdomstol skulle fungere i Thisted?
Er det rigtigt forstået, at når Domstolsstyrelsen griber til en undergravning af afdelingsdomstolen i Thisted, skyldes det, at der ikke er afsat penge til at drive afdelingsdomstolen i Thisted, hvilket har bevirket, at Domstolsstyrelsen har fremsendt en udmelding herom til retspræsidenten?
Lars Barfoed (KF), 2010-10-13:
Det afgørende må vel være, at borgerne kan få behandlet deres sager i Thisted, for så vidt angår de borgernære sager, og det kan de; at der er et fast afdelingskontor i Thisted, det er der; og at en lang række retssager kan blive behandlet, ved at dommeren tager til afdelingskontoret i Thisted og gennemfører retssagen der, bl.a. under hensyntagen til borgernes lange transportvej.
Det er jo det, der skal til, for at borgerne får den service, som de har krav på, og som vi har forudsat ved reformen.
Og alt det mener jeg sådan set er på plads.
Jeg tror ikke lige, jeg her har det notat af 29. maj, som hr. Ole Vagn Christensen nævner, men jeg har en lang række svar, der er givet gennem tiden, og også forudsætningerne, da lovforslaget blev vedtaget, og det er de forudsætninger, det blev vedtaget på, og dem overholder vi til punkt og prikke.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Jeg skal også prøve at holde mig til taletiden.
Der står i svaret på de spørgsmål, jeg har stillet: Medarbejderne ved et afdelingskontor vil være ansat ved hovedtingstedet, men kan efter nærmere aftale med byretspræsidenten gøre tjeneste ved afdelingskontoret fast eller på bestemte dage.
Det vil ikke være hensigtsmæssigt, hvis en eller flere dommere gør fast tjeneste ved et afdelingskontor med et begrænset eller svingende antal sager.
Med andre ord udgør det antal sager, der er blevet behandlet ved Thisted Ret, og som skal behandles i fremtiden, altså sådan set det grundlag, der er for at have faste dommere i området.
Det er det, der er min anke, vil jeg sige til ministeren.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-13:
Det vil jeg så også prøve at lægge mig på sinde: at der er afmålt taletid.
Det står mig ikke klart, hvor præcist det er, hr. Ole Vagn Christensen mener at vi nu gør noget, der er i strid med forudsætningerne for den reform, der blev gennemført.
Det var klart en aftale, at der skulle være et afdelingskontor i Thisted netop for at skabe balance i forhold til et område, hvorfra der er langt til den byret, der blev etableret i Holstebro.
En lang række retssager kan stadig væk blive behandlet i Thisted, fordi dommerne kan tage til Thisted og behandle de sager der.
Og det er jo alt sammen for at sikre den balance og for at sikre, at borgerne ikke bliver belastet af den geografiske afstand til Holstebro.
Så jeg kan ikke se, at vi på nogen måde er i uoverensstemmelse med den aftale, den forståelse, som vi havde.
Nu er der 1 sekund tilbage af min taletid, så jeg stopper nu.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Nu er det sådan, at ministeren her fremfører, at Socialdemokraterne er en del af forliget, og det er jeg helt enig i at vi var indtil den 29. maj, hvor vi fik et svar på nogle spørgsmål, jeg havde stillet for mit lokalområde, for da tog jeg faktisk forbehold over for hele retsreformen og politireformen.
Men da jeg fik svaret, hvori der stod, at man efter nærmere aftale med byretspræsidenten skulle finde ud af, hvem der skulle gøre tjeneste ved afdelingskontoret – om det skulle være fast personale, eller om det skulle være på bestemte dage, der skal være den bemanding, som vi kendte til på daværende tidspunkt – var det antallet af sager og antallet af alt det andet, der sådan set helt naturligt skulle vurderes i forbindelse med sagsbehandlingen, der skulle tages op.
Her mener jeg at der også helt tydeligt stod, at den regionale afstand selvfølgelig spillede en stor rolle, med hensyn til om det skulle være det ene eller det skulle være det andet.
Derfor er det så jeg siger, at der har været to dommere – og det står også her, at hvis en eller flere dommere skal gøre fast tjeneste ved afdelingskontoret, er det noget, der skulle foreligge en vurdering af ud fra de forhold, som jeg her har nævnt.
Derfor er jeg nødt til at sige ganske klart og tydeligt til ministeren, at jeg ikke synes, ministeren lever op til det ansvar, som han påtog sig ved at være en del af den her forligskreds – altså det ansvar, som hans parti påtog sig, og som regeringen påtog sig.
Jeg synes, man undergraver det grundlag … undskyld, formand.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-13:
For at starte med det sidste: Nu er der ikke særlig mange dommere at trække væk fra afdelingen i Thisted, eftersom der kun var en før reformen, så der er jo ikke særlig mange dommere at trække væk.
Derudover mener jeg, at det er et forslag og en proces, der er fuldt ud i balance, for der er jo netop taget hensyn til balancen, ved at man på grund af de geografiske omstændigheder og distancen til Holstebro fastholder et afdelingskontor i Thisted.
Det er i øvrigt det, Socialdemokratiet, som hr. Ole Vagn Christensen mig bekendt jo fortsat er stærkt aktiv medlem af, selv har været med til at vedtage her i Folketinget.
Så den proces, der er i gang nu, er i fuld overensstemmelse med den vedtagelse, der var i forbindelse med domstolsreformen, som hr. Ole Vagn Christensens parti selv har været med til at vedtage.
Vi følger simpelt hen den plan, der er lagt.
Der er stadig væk et afdelingskontor i Thisted, og de borgernære sager kan blive behandlet dér.
Det vil sige, at borgerne i Thisted og Morsø Kommune fortsat kan få behandlet de borgernære sager, det kan være fogedsager og dødsboskifte, gældssaneringssager, notarialforretninger og mindre bødesager.
Alt sådan noget kan blive behandlet ved afdelingskontoret i Thisted.
Afdelingskontoret vil også stadig væk kunne behandle tilståelsessager og domsmandssager eller civile sager, hvor der er mange lokale vidner, særlig selvfølgelig hvis borgernes afstand til Holstebro er meget stor.
Så jeg synes, der er meget balance i det, vi gør.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Det er store vaskedag i dag.
Jeg har stillet et spørgsmål til statsministeren, som har talt om et Danmark i balance og om, hvorvidt det kan være rigtigt, at borgerne i Thisted og Morsø skal have 100 km til byretten.
Når spørgsmålet er rejst, er det, fordi de dispositioner, retspræsidenten åbenbart med Domstolsstyrelsens tilsagn har foretaget, fører til den situation, som er det modsatte af et Danmark i balance, og som ikke lever op til det forarbejde, der blev gjort i forbindelse med retsreformen.
Derfor har jeg nu stillet det spørgsmål til justitsministeren, om ministeren finder, at handlingen over for Thisted og Morsø Kommune er i overensstemmelse med et Danmark i balance.
Det er et konkret spørgsmål.
Retspræsidenten og Domstolsstyrelsen har med deres handling undergravet den indgåede aftale om retsreformen.
Argumenterne for at opretholde en afdelingsdomstol stod i et notat af 18. maj om ændringer af den oprindelige retsreform.
Heri hed det: flere afdelingskontorer, mindre transport.
Med den beliggenhed, vi har, langt fra Retten i Holstebro, med 100 km’s afstand dertil, som jeg siger her, er det altså svært at se, at man har foretaget de nødvendige vurderinger for at skabe et Danmark i balance.
Derfor er det, at vi på det her område spørger så indgående, om det er regeringens politik for et Danmark i balance, at man mere og mere udsulter yderkantsområderne i stedet for at opbygge dem, således at vi her kan risikere, at vi kommer i den situation, at det næste, der udsuges fra området, er advokater, hvis retssagerne skal køre i Holstebro – og det har vi jo ingen garanti for at de ikke skal på trods af det, som ministeren fremfører her, for det bestemmer retspræsidenten og Domstolsstyrelsen.
Det vil altså sige, at man har fralagt sig det ansvar, som man sådan set påtog sig i forbindelse med retsreformen, nemlig at man netop skulle lave alle disse her vurderinger.
Derfor vil jeg sige til ministeren, at vi har brug for at vide, om det er regeringens politik for at skabe et Danmark i balance, at advokater og dommere skal trækkes væk fra området.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-13:
Som det var forudsat ved reformen vil afdelingskontoret også fremover være bemandet med det personale, som i det daglige behandler de borgernære sager, og byrettens dommere vil naturligvis også fortsat kunne behandle sager i Thisted.
Der var jo sådan, at et enigt Folketing, bortset fra Enhedslisten, vedtog domstolsreformen.
Det gjorde Folketinget på grundlag af indgående drøftelse af, hvordan vi skaber den rigtige balance, når vi sammenlægger 82 byretter til 24.
Formålet var jo at skabe et fagligt niveau ved de byretter, der er tilbage, med det faglige miljø og den kompetence, der er nødvendig, for at alle borgere, uanset hvor de bor, kan regne med, at deres sager bliver afgjort på et ensartet, højt fagligt niveau.
Det har vi så sikret ved at samle dommerne i nogle stærke faglige stærke enheder ved de 24 nye byretter, som jo i øvrigt i dag afslutter flere sager end nogen sinde før.
En af de byretter er så retten i Holstebro.
Ved domstolsreformen blev det forudsat, at de borgernære sager skal behandles så tæt på borgerne som muligt.
På grund af de geografiske forhold blev det besluttet, at særlig retten i Holstebro skal have et fast bemandet afdelingskontor i Thisted.
Før reformen var der en dommer ved retten i Thisted.
Nu er der så mulighed for, at den ene dommer flyttes til hovedtingstedet, og når den nye retsbygning i Holstebro bliver taget i brug, tages der så stilling til, hvordan den faste bemanding af afdelingskontoret i Thisted bagefter skal være.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Er det at skabe et Danmark i balance, at borgere i Thisted og Morsø Kommuner nu skal have 100 km eller mere i transport for at møde i den lokale byret?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Nu er vi jo som sagt i gang med at lave en analyse af statens brug af konsulenter, og derfor kan vi jo vende tilbage og drage konklusioner, når vi har læst den analyse.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
Det er jo rigtigt at lave en analyse.
Det vil jeg dog give finansministeren ret i, og så kan finansministeren jo i øvrigt sætte et lille hak i sin kalender, fordi han for en gangs skyld har fået ret her i Folketingssalen og har fået en positiv ting med tilbage af mig.
Ros for det.
Men jeg vil så spørge finansministeren: Hvis det viser sig, at der er nogle af de konsulentopgaver, der bliver udført på tværs af ministerierne, som er ensartede, som bliver gentaget, hvor man kan se, at det er en type opgaver, som vi ganske jævnligt har behov for at få udført, vil finansministeren så være med til i de konkrete situationer at se på, om der kan være penge at spare –
jeg beder ikke finansministeren om at sætte tal på, det har jeg forståelse for at finansministeren naturligvis ikke vil – ved at staten har egne medarbejdere frem for at købe konsulenterne eksternt, så der altså derved spares penge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Man er også nødt til at kigge på de forskellige opgaver, som staten anvender konsulenter til.
Det er jo ikke ligefrem fremtrædende, at det er strategikonsulenter, de her beløb er brugt til.
Det er jo helt konkrete opgaver i forbindelse med bygning af veje, varetagelse af vandprøver, udvikling af it-projekter osv.
Det er jo det, langt de fleste ressourcer bruges til.
Vi er i øjeblikket i Finansministeriet i gang med at analysere statens forbrug af konsulenter, og vi vil selvfølgelig også i den forbindelse fokusere på konkrete initiativer, der kan være med til, at vi kan få en mere effektiv anvendelse af dem.
Men der er altså meget dynamik i at kunne få øjne uden for systemet til at kigge på, hvad det er vi laver i den offentlige sektor, for at sikre at vi kan få bedre forretningsgange, udnytte moderne teknologi og i det hele taget effektivisere vores ydelser.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-13:
I den sammenhæng må jeg dog lige pointere, at det faktisk er således, at langt de fleste af de it-mæssige udfordringer, som vi oplever, når staten skal udrulle nye systemer, ikke handler om it-problemer.
Det handler ikke om, at der er fejlkodninger.
Altså, at den ledelse, der sidder i den pågældende statslige institution, har svært ved at styre projektet ledelsesmæssigt.
Der er utrolig stor forskel.
Så lad mig lige påpege, at her er der netop noget at komme efter.
Man kan sige, at hvis man skal samarbejde med eksterne eksperter, og det skal man muligvis nok på nogle områder, så savner staten i hvert fald nogle kompetencer i forhold til at styre den slags projekter.
Det er vi ganske enkelt nødt til at blive væsentlig bedre til.
Her er virkelig store summer for staten at spare.
Det håber jeg også at finansministeren er enig med mig i.
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Nu begynder det at blive interessant.
Vi kan ikke få ministeren til at anerkende, at genopretningspakken har konsekvenser for en kommune som Silkeborg.
Det tror jeg nu jeg vil lade være op til borgerne i Silkeborg Kommune selv at føle efter årsskiftet 2010/2011, når de kommer til at mærke, at de bor i en minimalkommune, hvor velfærd kun er noget, man tør drømme om.
Der er jo nedsat et såkaldt finansieringsudvalg under indenrigs- og sundhedsministeren, og så synes jeg, det er interessant, at ministeren kun fokuserer på den demografiske komponent i det udvalgsarbejde.
Der er jo også nogle sociale udligningsordninger derunder og forskellige andre parametre, man kan se på.
Men når ministeren begynder at trække det frem, er det så, fordi ministeren anerkender, at Finansieringsudvalget, når det skal til at afslutte sit arbejde, også bør gå ind og imødekomme de kommuner, som har det her pres med et stigende antal ældre, både yngre og ældre ældre, og et stigende antal børn, der skal i daginstitutioner og skoler?
Kan vi få det svar i dag, at ministeren vil anerkende, at det skal der findes en løsning på?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Beregningerne viser, at for kommunerne under et svarer udgifterne til de flere ældre rundt regnet til udgifterne til de færre børn og unge.
Det skal ses i lyset af, at der primært er tale om en stigning i antallet af yngre ældre.
Og samtidig viser flere undersøgelser, at de ældres sundhedstilstand bliver bedre og bedre, og at antallet af leveår med behov for pleje derfor er faldende.
Det har betydning for de kommunale udgifter.
På landsplan viser beregningerne, at der samlet set ikke er et demografisk pres i kommunerne næste år, og derfor er det naturligt nok grundlaget for aftalen om kommunernes økonomi for 2011, selv om situationen selvfølgelig kan være en anden i de enkelte kommuner; der kan være kommuner, hvor der på samme tid bliver både flere ældre og flere unge, og der kan være kommuner, hvor der på samme tid bliver både færre ældre og færre unge.
Men det er sådan set logikken i aftalesystemet for den kommunale økonomi.
Udviklingen på landsplan behøver ikke at afspejle sig en til en i alle landets 98 kommuner.
Tværtimod er der plads til forskellighed kommunerne imellem.
Og i den forbindelse er det væsentligt samtidig at være opmærksom på, at udligningssystemet omfatter en demografisk komponent.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Nu er det jo en kendt sag, når man sådan taler ledelsesteori og sådan noget, at noget af det allerbedste, man kan gøre, er at udvise tillid, at have tillid til, at de, der gør arbejdet, gør det godt nok osv.
Det, finansministeren står og gør her, er at sige til 85 pct. af landets kommuner: I gør det ikke godt nok.
I er uansvarlige.
I har brændt pengene af på forkerte ting.
Det er jo altså udtryk for dårlig ledelse, når det er allerdårligst, at man siger til hele 85 pct. af landets kommuner: Det er ikke godt nok, det her.
I gør det ikke godt nok.
Tror finansministeren virkelig ikke, at alle, der sidder i en kommunalbestyrelse, alle, der sidder i en kommunal økonomiforvaltning, gør deres yderste hver eneste dag, at de har mareridt, når tallene ikke stemmer, at de gør alt, hvad de kan, for at få tingene til at stemme?
Er det virkelig budskabet fra landets finansminister til langt, langt over halvdelen af landets kommuner: I er ikke gode nok, det duer ikke; men vi har styr på det i staten?
Virkeligheden er da vist, at hvis man kigger på det, som staten skal administrere – forsvar, politi og andre ting – kan man se, at det jo sejler endnu mere, end det gør i kommunerne.
Er det ikke virkelig dårlig ledelse fra regeringens side at tale så grimt om så stor en del af landets kommuner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg vil bare sige en lille ting til hr. Rasmus Prehn.
Hvis regeringen havde sagt til kommunerne, at de skulle spare, hvorfor skal de 15 pct. så ikke spare?
Altså, hr. Rasmus Prehn har jo selv leveret svaret.
Vi har jo ikke forlangt, at kommunerne skal spare.
Der er det problem i nogle kommuner, at man har brugt flere penge, end man har budgetteret med.
Men undskyld mig engang, vi godkender hvert år i kommuneaftalerne budgetterne, vi lægger alle budgetterne sammen, vi kompenserer for udgifterne og fylder op, og det har vi også gjort i 2011.
Som jeg nævnte før, får kommunerne 8.486,5 mio. kr. mere i 2011, end de fik i 2010.
Så kan det da godt være, at der er nogle kommuner, der har været uansvarlige og letsindige.
Det må der jo være, for i forbindelse med regnskaberne i 2009 hørte vi jo én klagesang fra kommunerne om, at de sparede og sparede og sparede, men da vi fik regnskaberne her i begyndelsen af i år, viste det sig, at de havde brugt 5 mia. kr. mere end det, der var budgetteret med.
Det er selvfølgelig klart, at så må der finde en eller anden tilpasning sted.
Men det er ikke på grund af regeringens politik, for regeringen tilfører kommunerne flere penge.
Det må være, fordi man ikke har været god nok til at styre sin egen økonomi.