runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-29:
Det Radikale Venstre vil gerne støtte kunstnere, kulturen, forfattere.
Vi mener, at det tilfører befolkningen meget inspiration og meget glæde.
Jeg vil også rose regeringen for, at man tager det op at støtte netop denne gren, dog vil jeg sige, at jeg synes, det er en lidt besynderlig måde, man gør det på.
Jeg vil støtte hr. John Dyrby Paulsen i, at det alt andet lige jo var nemmere, at man blot forhøjede biblioteksafgiften med de 8 pct. frem for for en lille specifik gruppe at fjerne arbejdsmarkedsbidraget.
Men lad det være.
Hvis det er regeringens måde at gøre det på, så kan Det Radikale Venstre godt støtte den del også.
Hvad angår kunstneres skattefrie hædersgaver, synes jeg også, at det er fint, at man inddrager erhvervslivet som donor til det.
Jeg vil bare gerne i lovforslaget have specificeret, under hvilke kriterier disse donationer, disse hædersgaver kan gives.
Der skal være en eller anden form for kvalitet i det, man foretager sig.
Enten skal det være kunstnere, der er anerkendte på en eller anden måde, eller også skal der være nogle kriterier for, at det kun er fonde, der kan udbetale det.
Jeg synes, det er forkert, hvis enhver erhvervsvirksomhed, stor eller lille, kan give et beløb og derefter trække det fra i skat, og så kan modtageren få det skattefrit.
Jeg vil gerne meget nøje have specificeret, hvilke virksomheder det kan handle om.
Men Det Radikale Venstre vil gerne gå positivt ind i forhandlinger om det med afdækning af de stillede spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 2007-03-29:
Vi er også positive over for forslaget.
Jeg vil da bare sige, at jeg synes, vi skal skrive på kontoen, at her får erhvervslivet – og det vil primært sige forsikringsselskaberne, der i forvejen tjener styrtende med penge – 200 mio. kr. i besparelse, og regeringen planlægger samtidig, at samme selskaber skal have en enorm skattelettelse på yderligere mange hundrede millioner kroner.
Jeg synes, det er for meget, hvad vi herindefra på den måde med flertallet – desværre – ønsker at forære forsikringsselskaberne.
Vi synes bare, det skal tælles med, at forsikringsselskaberne altså her begunstiges, eller at det i hvert fald giver dem en fordel.
Så har jeg ét spørgsmål, og svaret er en forudsætning for, hvad vi siger til sidst.
Når de her penge kommer fra et forsikringsselskab, f.eks. for en arbejdsulykke, plejer den slags udbetalinger normalt at være fritaget for, at andre kan gøre krav på pengene, hvis det er sådan, at man skylder penge til det offentlige eller skylder penge til andre.
Vi vil gerne være helt sikre på, at der ikke på nogen måde bliver tale om, at en skyldner eller en, der har penge til gode hos en borger, via Nemkonto kan gøre udlæg i penge, som der i dag ikke kan gøres udlæg i, hvis jeg fik det udtrykt klart nok.
Vi skal altså ikke have, at de, der har penge til gode, lige pludselig får foræret en mulighed, de ikke havde i forvejen.
Kan vi ikke få et klart svar i dag, vil vi gerne have det gennem et udvalgsspørgsmål, sådan at vi sikrer os, at man ikke ad bagvejen kommer til at skade borgeren med det her forslag.
Men altså: Vi er positive.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-29:
Vi vil dog gerne i udvalgsarbejdet se nærmere på de muligheder, som tilbydes handicappede for at bruge ordningen, ligesom det også gælder borgere, der ikke har nogen konto.
Muligheden skal stadig væk være til stede for at kunne få udbetalt de ydelser fra det offentlige og fra det private.
Der er, synes jeg, overraskende mange borgere, som ikke har en konto i dag, og jeg finder det afgørende, at det respekteres, at en række borgere ikke har mulighed for eller styr nok på deres liv til at forholde sig til en bankkonto.
Det er et reelt problem for et mindretal, og disse borgeres interesse skal naturligvis også varetages, trods det at det store flertal af os får en væsentlig lettelse.
Det Radikale Venstre er positiv i den videre sagsbehandling.
Kim Christiansen (DF), 2007-03-29:
Jeg vil da udtrykke den samme glæde som Venstres ordfører.
Det jo altid er en fornøjelse, når man en sjælden gang kan lette de administrative byrder for det danske erhvervsliv.
Vi pålægger dem jo tit nok byrder.
Så det er da en fornøjelse, at vi kan give dem en håndsrækning, i form af at de her får mulighed for at tilslutte sig Nemkontosystemet, som jo har været anvendt – og med stor succes, må vi sige – men hidtil har været forbeholdt det offentlige.
Det sker, uden at der er tale om en slækkelse af persondataloven, idet man jo – som andre ordførere også har været inde på – skal have kendskab til beløbsmodtagerens personnummer.
Der ligger en besparelse på 200 mio. kr.
Den har Dansk Industri sat et lille spørgsmålstegn ved, og det er jo også sådan noget, man altid kan diskutere, men skulle der så kun kunne spares det halve, er det dog stadig væk en gevinst for erhvervslivet.
René Skau Björnsson (S), 2007-03-29:
Derfor er vi også positivt stemt over for lovforslaget her om at give erhvervslivet adgang til Nemkontoregisteret, sådan at private udbetalere får mulighed for at benytte Nemkontiene i forbindelse med udbetaling til borgere, virksomheder og det offentlige.
Det har været vigtigt for os, at persondatalovgivningen bliver overholdt, og derfor er vi enige i de kommentarer, der er kommet fra Datatilsynet, og vi er også glade for, at de er blevet imødekommet i det endelige lovforslag.
Vi kan også tilslutte os Forbrugerrådets bemærkninger om, at besparelserne for erhvervslivet også må komme forbrugerne til gode.
er vi i Socialdemokratiet positive over for lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-03-29:
I Venstre er vi meget optagede af at sikre de bedst mulige vilkår for dansk erhvervsliv.
Regeringen har ambitiøse målsætninger om begrænsning af administrativt bøvl, bureaukrati og papirarbejde for erhvervslivet.
Samtidig arbejdes der konstant på at sikre de bedst mulige rammevilkår for dansk erhvervsliv, og udgangspunktet er jo ganske fornuftigt, når vi gang på gang kan se, at Danmarks konkurrenceevne ligger i top i internationale undersøgelser.
Men ingenting kommer af ingenting.
De flotte resultater skal konstant følges op med nye tiltag for at sikre det bedste erhvervsklima overhovedet i Danmark, og det lovforslag, vi nu behandler, er et godt eksempel på, at regeringen sætter bredt ind for at sikre erhvervslivet gode vilkår i Danmark.
Siden etableringen har ordningen været en stor succes.
Det foreliggende lovforslag giver mulighed for at øge udbredelsen af Nemkontoordningen, så også det private erhvervsliv kan nyde godt af et fremragende system.
I Venstre synes vi, det er særdeles positivt, at gode offentlige systemer kan udbredes til at sikre bedre arbejdsgange, færre fejl, mindre papirarbejde og mindre bøvl også for private virksomheder.
Ved at give private virksomheder adgang til at benytte Nemkontoordningen vil dansk erhvervsliv kunne spare op imod 200 mio. kr. på administrative omkostninger i forbindelse med udbetaling til deres kunder.
Brugen af Nemkontoordningen er forbundet med nogle omkostninger, og disse omkostninger skal afholdes af de virksomheder, der benytter ordningen.
Men det er jo ikke kun virksomhederne, der opnår fordele, ved at Nemkontoordningen udbredes, det er også en fordel for borgerne, at de ikke skal rende i banken med checks, eller at forskellige overførsler skal indsættes på forskellige konti.
Nemkontoordningen forudsætter, at den virksomhed, der ønsker at overføre penge via Nemkontoordningen, har adgang til den pågældende kundes cpr-nummer.
Jeg vil gerne slå fast, at der med private virksomheders adgang til Nemkontoordningen ikke ændres på, hvem der har adgang til cpr-nummeret, eller den beskyttelse, der generelt er i forbindelse med cprnummeret.
Jeg skal sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jeg vil sige: Vi korrigerer ikke på skatterne.
Altså, det, man i givet fald korrigerer for, er jo tilskuddet til kommunerne.
Så det er ikke skat, man korrigerer for.
Loven er for så vidt meget klar, for loven giver i virkeligheden også udtryk for, at man kan analysere tallene og spørge, hvad det er.
Og det, vi ved, er, at der i den analyse også ligger, hvad der er drift, og hvad der er anlæg, altså hvor tallene egentlig hører hjemme.
Men ellers er lov lov, og lov skal holdes.
Magnus Heunicke (S), 2007-03-29:
Jamen det er jo så for alvor bekymrende, at vi har givet regeringens indenrigsminister og regeringen som sådan en bestemmelse og en lov til at gå ind og virkelig – og nu siger ministeren, det ikke er at straffe – helt ned i detaljen at korrigere på skatteprocenter i kommunerne, uden at regeringen overhovedet har nogen anelse om, hvornår man i givet fald vil tage dette redskab i brug.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Nu er det sådan, at vi for det første ikke straffer nogen kommuner.
Der indgår ikke ordet straf, der indgår korrektion eller neutralisering, så det har ikke noget at gøre med en straf.
Så vil jeg for det andet sige, at der ikke gives noget svar på, hvordan tallene egentlig vil være, hvad der er op, og hvad der er ned, og hvad resultatet bliver i forhold til den lovgivning, der er vedtaget af Folketinget, så det svar gives ikke i dag.
Jeg kan sige helt klart: Jeg vil ikke anvende den, for det er en hjemmel til indenrigsministeren; ja, det vil jeg bare sige.
Altså, ret skal være ret, orden skal være orden, lov skal være lov.
Men det, der også er tale om i teksten, er i virkeligheden usikkerheden om, hvad det er for et tal, der kommer ud af budgetterne, altså hvad der er overskridelse, og hvad der ikke er overskridelse.
Det er i virkeligheden noget, der skal analyseres, og hvad der kommer ud af det, kender jeg ikke svaret på.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Altså, at loven gælder, er jo svært at sælge som en nyhed, når den er vedtaget.
Men hvis jeg husker rigtigt, er indholdet af lovbestemmelsen sådan, at der er åbnet en mulighed for, at ministeren kan – ikke at ministeren skal – foretage modregning individuelt kommune for kommune.
Hvis jeg har ret – og jeg vil gerne korrigeres, hvis jeg ikke har ret – så er det jo centralt, om finansministeren vil anvende den bestemmelse, som han meldte ud i pressemeddelelsen at han agtede at gøre, eller han ikke vil anvende den.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Det er klart, at den lovgivning, som Folketinget har vedtaget, står til troende; sådan vil det altid være.
Og den kender jeg ikke.
Men loven kender jeg, den har Folketinget vedtaget, og indtil andet er vedtaget, er det den lov, der gælder.
Men hvordan den rent faktisk udmøntes, altså hvor udgifterne egentlig ligger, hvad det egentlig er, der er indeholdt i en mulig overskridelse, det er ukendt for mig for nærværende, og derfor kan jeg ikke give et svar.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Så vil jeg godt bede finansministeren om at svare på følgende.
For ud over loven ligger der også en pressemeddelelse fra sidste år fra finansministeren, der siger, at enhver kommune, der ville overskride de budgetter, der var revideret, ville blive modregnet i bloktilskud individuelt efter en overskridelse krone for krone.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren: Hvis vi nu ikke kan få en diskussion om tallene – og det vender vi så tilbage til – står det så til troende, at en overskridelse af de reviderede budgetter vil få som konsekvens, at hver enkelt kommune, der har overskredet de reviderede budgetter, vil blive modregnet krone for krone for en eventuel overskridelse?
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Vi kender ikke tallet, og jeg giver jo ikke et svar til Folketinget om et tal, som vi ikke kender.
Der er nogle gisninger, som svirrer rundt, om, hvad man tror det er.
Der udestår i givet fald også et arbejde med at dechifrere tallene, når de kommer, med hensyn til hvad der er anlæg og hvad der er drift, hvordan det egentlig er konteret.
Det, som hr. Ole Stavad kender til, er den lov, som Folketinget har vedtaget, om, hvordan mekanismen i givet fald er, hvis man i et korrigeret regnskab overskrider det reviderede budget for 2006.
Jeg skylder hr. Ole Stavad at sige, at vi ikke kender tallet.
Vi har spurgt Kommunernes Landsforening, men det findes ikke endnu.
Der er ...
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Når jeg har bedt om ordet, skyldes det en enkelt ting, nemlig at hr. Ole Glahn rejste spørgsmålet om 2006-budgettet.
Jeg synes, vi skylder både denne debat og de kommuner, der følger med i debatten, at finansministeren giver et klart svar på: Hvad er status for 2006-regnskabet, hvor finansministeren har sagt, at såfremt kommunerne overskrider de reviderede budgetter for 2006, vil man kommune for kommune begrænse bloktilskuddet, altså kræve betaling hos den enkelte kommune for enhver overskridelse, der måtte være?
Ud fra de oplysninger, som jeg er i besiddelse af, har man opgjort, som jeg også tror hr. Arne Toft sagde, en overskridelse i størrelsesordenen 1 mia. kr. under et, og jeg mener, at finansministeren skylder at give Folketinget et svar på: Hvad er det, regeringen planlægger på det her område?
Så det ikke skal komme som en tyv om natten.
Det har afgørende betydning for kommunernes økonomi, ikke kun for 2008, men også for indeværende år, og derfor forventer jeg, at finansministeren nu, hvis han skulle have været i tvivl om spørgsmålets indhold, vil give et svar på det.
Magnus Heunicke (S), 2007-03-29:
Men mens vi venter på tallene, kunne det jo være interessant at kende finansministerens holdning til, hvor stor en overskridelse der skal være, før regeringen vil tage dette instrument i anvendelse.
Hvor stor en overskridelse af de reviderede budgetter skal der være, før regeringen vil straffe kommunerne?
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
I lighed med de tidligere talere skal jeg også på SF’s vegne tilkendegive, at vi er positive over for forslaget.
Jeg vil godt lige supplere, understøtte det, som Det Radikale Venstres ordfører gav udtryk for med hensyn til de muligheder, der skal være for alle, også for de folk, som ikke har en Nemkonto, altså at vi ikke gør det alt for ensartet.
Men som udgangspunkt synes vi, det er fint, specielt at man giver mulighed for, at erhvervslivet også kan gøre brug af kontoen.
Så vi støtter forslaget.
Sanne Schroll (SF), 2007-03-29:
Det er sjældent, at man har mulighed for at rose socialministeren og regeringen, men det er der faktisk al mulig grund til i dag.
Ved flere lejligheder strittede ministeren imod, men nu har socialministeren altså overvundet sig selv.
Hans Timmermand havde nemlig efter kommunesammenlægningerne erfaret, at nogle kommuner gav befordringsgodtgørelse og andre ikke.
Som altid ved harmoniseringerne landede man på minimumsniveauet, så befordringsgodtgørelsen blev fjernet for alle.
Argumentationen fra den nye kommunes side var, at det er ulovligt at give en enkeltydelse til kommunens borgere, hvis der ikke er lovhjemmel.
Det er en fortolkning, som muligvis er korrekt, i hvert fald blev den varmt bakket op af ministeren.
Med den forhistorie er der da god grund til at rose ministeren i dag.
Forslaget gør nemlig op med en oplagt urimelighed om forskelsbehandling af aktive borgere i kommunernes seniorråd, og det giver ældre mulighed for at være politisk aktive, også selv om de ikke har store formuer.
SF støtter derfor denne ændring, så ældrerådene reelt har mulighed for at eksistere og være aktive i de nye, større kommuner.
Så der er fuld opbakning fra SF’s side.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-29:
I den radikale ordfører fru Bente Dahls fravær skal jeg oplæse dennes ordførertale.
Den 1. januar 1996 trådte lov om ældreråd i kraft.
På dette tidspunkt var der allerede et stort antal kommuner, der havde ældreråd på frivillig basis.
Så man kan sige, at lovgivningen havde pilotprojekter nok at læne sig op ad.
Der var mange gode erfaringer med denne form for samarbejde mellem folkevalgte og ældre borgere.
Loven har været en succes.
Naturligvis er der forskelle i det kommunale landskab, men tendensen på landsplan er klar.
Det ses bl.a. på den temmelig høje stemmeprocent til valgene af ældrerådene, og det ses også på det, der sker i det daglige samarbejde derude.
Paraplyorganisationen Sammenslutningen af Ældreråd i Danmark har lavet en række undersøgelser, der peger på en række opgaver, som løses på bedste vis, fordi de ældre er med i høringsfasen i sager, der vedrører denne gruppe borgere.
Med lovfæstelsen af ældrerådene åbnedes mulighed for en langt mere direkte dialog mellem kommuner og ældre.
Ældrerådet varetager en række opgaver som bindeled mellem kommunalbestyrelsen og de ældre i kommunen.
Rådene skal høres om alle forslag, der vedrører ældre borgere, samt bidrage aktivt til at formulere politikken på området.
Ud over at have høringsret indgår rådene i kommunens administrative praksis gennem nedsættelsen af klagerådene.
I den nye kommunale struktur efter den 1. januar 2007 er der mange nye problemstillinger, der kræver nytænkning.
Det er bl.a. følgende: Hvordan fastholdes nærdemokratiet og kontakten til borgerne i de større kommuner?
Hvilke arbejdsformer skal rådet finde såvel internt i rådet som i forhold til borgeren samt til politikere og embedsværket?
Hvem sikrer, at også udkantområdernes problemstillinger bliver taget op og belyst i rådet?
Hvorledes kan it-teknologien inddrages i processerne?
Med lovforslag nr. L 192 om at indføre diæter, erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste og udgiftsgodtgørelse, herunder godtgørelse til befordring, gives medlemmerne af ældreråd lidt råderum, idet L 192 sikrer, at de holdes økonomisk skadesløse.
Fremover kan de bruge kræfterne på opgaveløsningerne i forbindelse med arbejdet i rådene uden at være afhængige af egen økonomisk formåen.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er helt rimeligt, at folkevalgte kan hellige sig den opgave, de er valgt til at udføre, og ikke skal hæmmes af eventuelle økonomiske barrierer af privat art.
Nogle af høringssvarene peger på, at der ikke er afsat tilstrækkeligt med midler i lovforslaget.
Der er estimeret en årlig udgift i det første år på 1,9 mio. kr. og derefter 3,7 mio. kr. årligt.
Vi vil i udvalgsarbejdet bede om yderligere belysning af det skønnede økonomiske behov med fokus på både ministerens beregninger på 3,7 mio. kr. og høringssvarenes 10 mio. kr.
Vi vil se nærmere på, hvor stort behovet for tilførsel af midler kan skønnes at være.
Med dette mener Det Radikale Venstre, at lovforslaget er sympatisk, og vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Pia Kristensen (DF), 2007-03-29:
Det er jo kun ca. 2 måneder siden, vi behandlede et lignende forslag fra SF om kørselsgodtgørelse til ældrerådene, og man kan næsten bruge den samme tale, som man brugte sidst.
Der er ikke tvivl om, at ældrerådene spiller en vigtig rolle i forhold til vores ældre medborgere, især de ressourcesvage ældre, som ikke er i stand til at deltage i debatten om forhold, der har betydning for de ældre.
Ældrerådene udfører et vigtigt arbejde.
Og så skal de ikke kun beskæftige sig med spørgsmål, der angår de svage ældre, men med alle spørgsmål, der har betydning for personer på 60 år og derover, f.eks. trafik, boligforhold, sundhed, miljø og kultur.
Ældrerådenes opgaver er altså mangfoldige.
Som de ældres talerør yder de en værdifuld og vigtig indsats, og i Dansk Folkeparti mener vi, at det er prisværdigt.
Man skal tænke på, at det er en frivillig indsats, men der er et meget stort engagement bag, og derfor skal der selvfølgelig ikke være udgifter forbundet med at varetage ældrerådenes virksomhed.
Den 1. januar i år blev danmarkskortet ændret.
Vi har fået større kommuner, og det betyder, at ældrerådenes medlemmer mange steder har fået længere transporttid.
Men bedre sent end aldrig.
Med det her forslag løser vi problemet.
Nu får ældrerådenes medlemmer ret til diæter, erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og udgiftsgodtgørelse.
De bliver med andre ord ligestillet med handicaprådenes medlemmer.
Da vi i januar måned førstebehandlede et forslag fra SF om befordringsgodtgørelse til ældrerådene, var Dansk Folkeparti faktisk indstillet på at støtte forslaget, indtil socialministeren bebudede, at hun ville fremsætte et forslag, der var mere vidtgående.
Det, der var vigtigt for Dansk Folkeparti, var, at ministeren ville fremsætte forslaget så hurtigt som muligt, så det kunne træde i kraft allerede i år.
Derfor vil jeg egentlig gerne rose ministeren, som har været hurtigt på banen og fremsat det her forslag, som træder i kraft den 1. juli i år.
Det er vi meget tilfredse med.
Jeg behøver vel næppe sige det, men for en sikkerheds skyld vil jeg afslutningsvis sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter dette forslag.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jeg vil bare sige, at vi nok skal afdække det, så det er helt præcist.
Men som det er mig bekendt, kan der ikke finde modregning sted i de beløb for privat gæld.
Frank Aaen (EL), 2007-03-29:
Tak for svaret.
Jeg har forstået, at problemstillingen er sådan, at Nemkontoen jo typisk er en almindelig konto, man har i banken til sin løn og til alt muligt andet, hvor der kan ske modregninger, hvorimod erstatningsbeløb kan sættes ind på en anden konto, altså beskyttes mod, at der sker modregning, ikke på Nemkontoen, men i det pågældende pengeinstitut.
Men jeg tror bare for en sikkerheds skyld, at vi stiller et spørgsmål, og så får vi det afdækket.
Det lyder ikke, som om der er et problem.
Vi skal bare være helt sikre på, at der ikke er det.
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jeg takker for den velvillige indstilling, der er fra samtlige ordførere, som ikke er overraskende, i og med at vi har etableret et system, som er overordentlig smidigt og moderne, og som det offentlige indtil videre har haft meget stor glæde af.
Her er der så et ønske fra andre om at kunne få lov at anvende det mod at betale det, det i virkeligheden koster det offentlige, når de går ind, så de bidrager i virkeligheden til at dække det.
Jeg vil godt lægge vægt på det, der jo også fremgår af materialet: at systemet er frivilligt.
Altså, hvis en borger ikke ønsker, at man skal gøre brug af det, så kan de, der skal udbetale pengene, ikke frigøre sig ved at sige, at så får borgeren ikke pengene.
Altså, man bestemmer selv, om man vil have det over Nemkontoen.
Jeg er også med på den tilgængelighed for handicappede, som der bliver spurgt til, og at vi afdækker den nærmere via det, vi kan hjælpe med under udvalgsarbejdet.
Endelig vil jeg til hr. Frank Aaen sige: Der kan ikke ske modregning.
Der kan ikke ske modregning overhovedet, heller ikke fra det offentlige for så vidt, som loven er nu, i det, som i givet fald bliver ført over.
Og det er selvfølgelig noget, man kan diskutere, om det i virkeligheden skal gælde for sådan en konto for det offentliges egne betalinger, altså der, hvor det offentlige sætter pengene ind, men selv i virkeligheden har penge til gode.
Det ville så kræve en lovændring.
Men det er helt udelukket, at der kan finde modregning sted for private.
Klaus Hækkerup (S), 2007-03-29:
Jeg synes, at ministeren også nåede rundt om nogle af de ting, der var lidt uklare i forslaget, og det er de, fordi vi jo som opposition ikke har det kæmpe administrationsapparat bag os, der gør, at vi kan vende hver en sten i den her sag, selv om vi har været meget omkring.
Mit spørgsmål er: Er det ikke ministeren bekendt, at de jo har et system i Tyskland, som man eventuelt kunne overveje at købe sig ind på, at de i Tjekkiet har været i udbud med henblik på at indhente tilbud på et system og åbenbart er ved at vælge et andet system end det tyske?
Så der er altså et marked, og der er også en markedspris.
Jeg kender den ikke i dag, men det var noget af det, man kunne få undersøgt.
Jeg vil bare spørge: Er ministeren slet ikke bekendt med, at der foregår den slags, når han står og siger: Det er et nyt system, det bryder vi os ikke om, det vil vi ikke have?
Kristian Jensen (V), 2007-03-29:
Jeg har ingen viden om, hvilken grænse der skal til, altså hvilken mængde afgiftsforhøjelser der skal til, for at grænsehandelen lige pludselig ændres.
Vi udgiver fra Skatteministeriets side hvert eneste år en grænsehandelsrapport.
Her har vi netop været inde at kigge på bl.a. betydningen af, at der ikke har været stigninger i benzinafgiften og dieselafgiften fra dansk side i forhold til Tyskland, og at det har gjort, at grænsehandelen er vippet til dansk fordel, hvor man i Tyskland har hævet afgifterne.
Det vil sige, at man laver en skattestigning i det, der er her.
Derfor mener jeg klart, at forslaget er et brud på skattestoppet, og jeg må blankt afvise at støtte det.