runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Jamen statsministeren skriver jo meget klart – det lyder, som om hr. Jeppe Mikkelsen ikke har læst brevet – at regeringen ved besvarelse af spørgsmål af tilsvarende karakter fra andre udvalg vil anlægge en lignende vurdering i forhold til Grønlands selvstyrelovgivning og kompetencefordelingen mellem Danmark og Grønland.
Det, statsministeren svarede i sin besvarelse på forespørgslen, var, at alt, hvad der var hjemtaget til Grønland, ønskede man sådan set ikke at svare på.
Det kunne jeg altså godt tænke mig at få en kommentar til – og så måske også lige, at hr. Jeppe Mikkelsen forholdt sig til det brev, jeg står med her fra Departementet for Sundhed, hvor man beder om, at spørgsmål fra danske folketingsmedlemmer vedrørende det grønlandske sundhedsvæsen stilles til Statsministeriet eller Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse i Danmark.
Tror hr. Jeppe Mikkelsen, at vi kan få svar på spørgsmål vedrørende sundhed, i henhold til det brev, som statsministeren oversendte den 28. januar?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-06:
Men det er korrekt: Vi mener selvfølgelig, at der skal være parlamentarisk kontrol.
Absolut.
Når vi så har nogle spørgsmål, som overlapper, er det selvfølgelig relevant, at der kan stilles spørgsmål om det.
Men med hensyn til de her fem konkrete spørgsmål har vi vurderet, at der ikke er nogen retlig interesse for Danmark på dette punkt, i og med at vi har den kompetencefordeling, vi har.
Derfor er det ikke vores opgave som parlamentarikere at føre den parlamentariske kontrol i forbindelse med det her konkrete mineprojekt i Grønland.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Altså, nu plejer Det Radikale Venstre jo ellers at gå meget op i, at det skal være muligt for folketingsmedlemmer, for parlamentarikere at føre parlamentarisk kontrol.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Jeppe Mikkelsen om at forholde sig til det brev, som statsministeren rent faktisk har skrevet.
For af det brev fremgår det rigtigt nok, at der er fem spørgsmål, som statsministeren ikke vil svare på, men derudover gør statsministeren det meget klart, at regeringen ved besvarelse af spørgsmål af tilsvarende karakter vil anlægge en lignende vurdering i forhold til den grønlandske selvstyreordning og kompetencefordelingen mellem Danmark og Grønland.
Jeg kan kun forstå det her sådan, at statsministeren på alle områder, der vedrører selvstyret, ikke ønsker at svare på spørgsmål.
Kan hr. Jeppe Mikkelsen bekræfte, at det er sådan, det skal forstås?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-06:
Tak for det.
Vi Radikale er glade for debatten om Grønland, som man må sige er blusset noget op på det seneste.
Det er jo en debat med ganske mange facetter, og jeg vil forsøge at forholde mig relativt konkret til det, som det ønskes vi skal diskutere her i dag, nemlig spørgsmål vedrørende besvarelse af en række spørgsmål fra Grønlandsudvalget.
Det er jo en del af Folketingets og særlig oppositionens arbejde at stille spørgsmål til regeringens arbejde.
Det tror jeg sådan set alle danskere forventer, for det er en vigtig del af den parlamentariske kontrol.
Men det, man må forstå i den her konkrete sag med de fem konkrete spørgsmål, er, at de ikke er stillet til regeringens arbejde.
For som beskrevet glimrende af hr. Magnus Heunicke drejer det sig om et konkret mineprojekt, og råstofområdet er jo som bekendt blevet hjemtaget af selvstyret for få år siden.
Derfor har vi fra dansk side hverken lovgivende eller udøvende kompetence på området, og derfor giver det ikke så meget mening at stille spørgsmål til regeringen om dette, for det er ikke regeringens arbejde.
Så kan man jo være uenig i denne kompetencefordeling mellem Danmark og Grønland, det er sådan set fair nok, men så længe vi har denne kompetencefordeling, som samtlige partier i dette Folketing med undtagelse af Dansk Folkeparti står bag, ja, så er det altså spillereglerne, uanset om man så stemte for selvstyreloven eller ej, eller om man eventuelt skulle have ombestemt sig i mellemtiden.
Vi skal alle vænne os til selvstyreaftalen.
Den er forholdsvis ny, og jeg tror også, at vi mangler noget præcedens, hvad angår det nye forhold mellem Danmark og Grønland, og jeg synes sådan set, det er fint, at vi diskuterer det her i dag.
Vi kan også fortsætte diskussionen i Grønlandsudvalget, som bl.a. hr. Finn Sørensen var inde på i sine bemærkninger tidligere.
I den forbindelse vil jeg gerne meddele, at vi fra radikal side har forståelse for, at statsministeren har givet afslag på at besvare de fem konkrete spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2013-02-06:
Der tror jeg at jeg skal minde hr. Thulesen Dahl om at der er blevet svaret på en lang række spørgsmål.
De her fem konkrete spørgsmål, som partiet Venstre har stillet, handler jo f.eks. om kvaliteten af den beslutningsproces, der har været i Grønland.
Det er typisk noget, man ville spørge den danske regering om, hvis det var sket i Danmark.
Så ville det være den danske regering, som var ansvarlig for den kvalitet.
Men nu handler det altså om et andet land, som har selvstyre og har hjemtaget ansvaret for dette område, nemlig Grønland, og det handler om grønlandske forhold.
Derfor er det jo fuldkommen klart, at den danske regering ikke kan gå ind og tage ansvar for den beslutningsproces, som er hjemtaget og fuldt i overensstemmelse med både ånden og teksten i selvstyreloven, som jeg selvfølgelig godt ved at man var imod fra Dansk Folkepartis side.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Så faktuelle forhold om noget, der foregår i Sverige, må vi gerne stille regeringens ministre spørgsmål om, men faktuelle spørgsmål om noget, der foregår i Grønland på de områder, hvor der så er grønlandsk selvstyre – svenskerne har faktisk også en form for selvstyre, altså, det er et selvstændigt land – må vi ikke stille.
Der er vi henvist til, at vi er parlamentarikere og kan drøfte det med hinanden osv.
Det er da højst ejendommeligt.
Hvad er det, man er bange for?
Hvad er det, Socialdemokratiet er bange for?
Er det, at vi får kendskab til nogle ting på Grønland, som vi kan diskutere med den danske befolkning?
Vi taler jo om, at vi stiller spørgsmål om helt faktuelle forhold, som man så kan bruge rigsombudskvinden – er det jo på Grønland – til at være behjælpelig med at indhente oplysninger om.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-06:
Og ja, jeg kan forsikre fru Gitte Lillelund Bech for, at jeg har læst det, sågar et par gange, tror jeg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Jamen det er jo fuldstændig absurd!
Altså, vi stiller massevis af spørgsmål herinde om forholdene i Tyskland, i Frankrig, i USA, i Spanien og i Grækenland i forbindelse med krisen, og jeg må sige, at jeg altså ikke har oplevet at få den besked, at det er noget, vi kan klare via en videokonference med græske parlamentarikere.
Når vi har spørgsmål om, hvordan tingene udvikler sig i Grækenland, spørger vi den relevante minister, som via vores ambassadesystem, vores repræsentationer i udlandet, indhenter de fornødne oplysninger og servicerer folketingsmedlemmer med det.
Nu indfører man så en praksis, der hedder, at hvis vi har en vurdering af, at der er noget, vi gerne vil vide noget om i Grønland, vil regeringen sige: Nej, det vil vi ikke svare på eller indhente oplysninger om via Rigsombudsmanden på Grønland, så I må se at få etableret en eller anden videokonference med parlamentarikere på Grønland.
Altså, jeg må bare spørge hr. Magnus Heunicke: Er Socialdemokratiet enig i, at det i hvert fald er udtryk for en ny praksis?
Er Socialdemokratiet enig i, at det her ikke har været den måde, vi normalt har håndteret det – heller ikke de områder, der har været hjemtaget til Grønland – på?
Jeg har en bunke papirer her, som jeg bare lige tog, om, at jeg har diskuteret grønlandske forhold med diverse ministre, og jeg er ikke tidligere blevet mødt af sådan et synspunkt som det, der nu gøres gældende, nemlig at der er ting, som man ikke må stille regeringen spørgsmål om, fordi det er hjemtaget til Grønland.
Så er Socialdemokratiet enig i, at der er tale om en ny praksis?
Magnus Heunicke (S), 2013-02-06:
Det synes jeg faktisk er en aldeles glimrende idé, for der tager man netop skridtet videre og siger: Det her er noget, man som politiker helt åbenlyst er interesseret i.
Det synes jeg er fair, og det synes jeg faktisk også er en fornuftig interesse at have som politiker.
Spørgsmålet er så bare, hvordan man får den interesse ført ud i praksis.
Og pointen i min tale var netop, at det i denne forbindelse ikke indgår som en del af det parlamentariske kontrolarbejde at tilse, hvordan regeringen i Danmark udfører lovgivningen og udmønter den.
Det gør det ikke, fordi det ikke er i Danmark, det foregår.
Men hvis det indgår som en del af en parlamentarisk diskussion med andre landes parlamentarikere – her er det Grønland – kan jeg da kun ønske held og lykke med sådan en konference.
Om det skal være en videokonference, eller om man skal besøge hinanden fysisk, tror jeg at jeg vil være fuldstændig tryg ved at lade være op til udvalgets medlemmer.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-06:
Det er ikke så meget et spørgsmål, jeg har, men mere en kommentar.
Det kan blive til rigtig, rigtig mange spørgsmål, hvis vi skal drøfte alle de områder, der vedrører f.eks. kultur, uddannelse og alt det andet, som Grønland har hjemtaget.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at den danske regering fastholder, at den ikke skal svare på spørgsmål, som nu hører hjemme i selvstyreregi.
Vi har derfor foreslået og er blevet enige om, at kommunikationen mellem det grønlandske udvalg og det danske Grønlandsudvalg skal foregå som en videokonference.
Hvad synes man om sådan en kommunikation direkte fra udvalg til udvalg?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Hvis det er sådan, at hr. Magnus Heunicke kan lægge et udkast til ændring af udlændingeloven på bordet og vise mig det, så skal jeg gerne på Venstres vegne tage stilling til det.
Men det har vi sådan set ikke set i Venstre.
Under samrådet i Beskæftigelsesudvalget i fredags sagde justitsministeren, at det her var en meget vanskelig sag, fordi man jo i den ændring af udlændingeloven, der skal komme, skal redegøre for konsekvenserne – bl.a. de økonomiske – for Danmark.
Jeg har forstået, at det er derfor, den danske regering endnu ikke har fremlagt noget.
Så dem, der nøler, er vel dem, der skal lægge lovforslaget frem, og det er ikke Venstre.
Det er den danske regering.
Magnus Heunicke (S), 2013-02-06:
Ja, vi er enige så langt, at selvstyret jo er nyt, og deraf følger, at når vi har en ny ting, som jeg ved at man var uenige i og stemte imod fra Dansk Folkepartis side – den del af rigsfællesskabet ville man ikke tage medansvar for og udvikle videre – en ny institution, selvstyre i Grønland, må vi også sige, at der sker nye ting, med hensyn til hvordan man forvalter dette.
Når det drejer sig om, hvordan den danske regering agerer, er det sådan, at den danske regering står til ansvar for det, der sker her i Danmark, det, man har ansvar for her.
Der kan man så som folketingsmedlem sige: Jeg vil godt føre parlamentarisk kontrol med dette.
Det er fint, det er godt, det er det, der sker.
Det er ganske normalt.
Man kan også spørge, om man i øvrigt kan finde ud af, hvad lovgivningen er i f.eks. de andre nordiske lande om kriminalitet, eller hvad det kan være, for at blive inspireret af dette.
Det er fint, det er godt.
Men man kan ikke forlange – og det er det centrale – at den danske regering påtager sig et ansvar på et område, som er hjemtaget og defineret under selvstyreloven som et grønlandsk anliggende.
Og det er der, vi står præcis lige nu og her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Jeg vil egentlig også bare ganske kort sige tak for debatten.
Man kan sige, at selv om vi ikke er enige om det her, synes jeg, de sidste par timer har vist, at det var rigtigt at tage den her hasteforespørgsel.
Jeg sagde i en af mine korte bemærkninger her mod slutningen af debatten, at jeg faktisk mener, der er en problemstilling i forhold til både grundlov og forretningsorden.
Det kan godt være, statsministeren synes, at det da var et latterligt spørgsmål, men sagen er bare, at udgangspunktet for grundloven jo er, at det er Folketingets medlemmer, der for ethvert offentligt anliggende kan æske ministrenes forklaring, som der står i grundlovens § 53.
Udgangspunktet i grundloven er, at det er uomtvisteligt, at det er Folketingets medlemmer, som kan sætte ethvert emne, offentligt emne, til debat og bede om at få ministrenes forklaring på det.
Det er så konkret udmøntet i Folketingets forretningsorden, og der står i § 20, hvordan man stiller spørgsmål til ministre, og der står så, hvordan en minister på et konkret spørgsmåls område kan sige, at man ikke vil svare.
Der står intet i forretningsordenen om, at en regering forlods kan tage et område ud og sige: Derom kan der ikke stilles spørgsmål.
Det er derfor, det her er så skelsættende, det er derfor, det er en praksisændring, der virkelig vil noget, og det er derfor, det er vigtigt, at Folketinget forholder sig til, om vi vil acceptere den her glidning af kompetence fra Folketinget til regeringen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Vi har haft en udmærket debat i dag, hvor vi har diskuteret et principielt spørgsmål om besvarelse.
Jeg synes, at de synspunkter, der er i sagen, er kommet frem.
Regeringen har gjort rede for sine synspunkter, og jeg vil gerne understrege, at regeringen ønsker at besvare spørgsmål.
Det er en rigtig måde, og det skal vi gøre.
Men der er nogle spørgsmål, som på grund af deres indholdsmæssige karakter ligger uden for det retlige område, som vi er ansvarlige for.
Jeg skal bare en gang til give et eksempel, hvis formanden tillader det.
Der er blevet spurgt, om det er rigtigt, at der skal foreligge et feasibility study, for at man kan søge om udnyttelsestilladelse, sådan som London Mining de facto har gjort det i forbindelse med Isuaprojektet – altså et meget konkret spørgsmål, som vi mener ligger uden for det her.
Og jeg vil egentlig bede alle dem, der har rejst debatten i dag, om at kigge på de fem konkrete spørgsmål, som vi henviser til, og om at hæfte sig ved alle de mange spørgsmål, som vi naturligvis – naturligvis! – agter at besvare i forbindelse med hele den her debat.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-06:
Nu vi er i den principielle afdeling og statsministeren er på talerstolen – og der kan jeg betrygge både Folketinget og befolkningen med, at hendes stil er i pagt med regeringsførelsen – så nævnte jeg allerede i mit indlæg på talerstolen, at jeg ville undlade at læse op fra forskellige skemaer, som beskriver ministres tidsforbrug i forbindelse med at svare på spørgsmål, høringsfrister osv., siden denne regering trådte til.
Det skal jeg stadig væk spare Folketinget for at læse op af, men jeg vil bare sige til statsministeren: Der er plads til forbedring.
Det håber jeg meget at vi kan få klare svar på fra talerstolen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Regeringen kommer til at svare på rigtig mange spørgsmål om hele det her felt, og det vil vi selvfølgelig også gerne, for der er en stor del af det, som vedrører Folketinget.
Derfor stiller vi os også beredvilligt til rådighed for samråd, forespørgsler – det er ikke den sidste om Grønland – og også for besvarelse af skriftlige spørgsmål.
Og sådan skal det også være.
Da fru Gitte Lillelund Bech var heroppe, fik hun det nærmest til at lyde, som om vi ikke vil svare på spørgsmål.
Hun nævnte fejlagtigt nogle ting, som vi rent faktisk svarer på, men som hun gav som eksempler på ting, vi ikke vil svare på.
Jeg kan bare nævne nogle eksempler.
Vi vil besvare spørgsmål om betingelserne for udlændinges ophold i Grønland ved storskalaprojekter, spørgsmål om pas og visum til udenlandske arbejdstagere, konsekvenser for danske myndigheder i storskalaloven – og der er temmelig mange spørgsmål om det – spørgsmål om SAR-beredskabet, herunder havmiljøberedskab og sundhedsberedskab.
Så det er altså temmelig store områder, som vi naturligvis svarer på spørgsmål om.
Men så er der nogle spørgsmål, som jeg har begrundet, hvorfor vi ikke vil besvare, nemlig på grund af den respekt, vi har for selvstyreloven, og den manglende retlige interesse, vi har i at få besvaret de spørgsmål.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-06:
Tak for det.
I sit svar glædede statsministeren sig over en god principiel debat på det område, og derfor forventer jeg selvfølgelig også, at vi kan få svar på principielle spørgsmål.
For som vi er flere, der har nævnt, er et væsentligt element i folkestyret, at ministre svarer på spørgsmål – på spørgsmål defineret af Folketingets medlemmer og ikke af ministre.
Når statsministeren har peget på, at hun ikke skelede til tidligere praksis, men derimod sin egen stil i et samråd, vil jeg spørge: Hvad er denne egen stil i forhold til det regeringsgrundlag om god regeringsførelse, som statsministeren selv har formuleret?
Hvad er statsministerens egen stil i forhold til regeringsgrundlaget?
Det vil være dejligt at få svar på det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Hvis ordføreren mener, at jeg svarede med spag stemme, så var det nok mere ubevidst udtryk for min manglende forståelse for tonelejet og det spørgsmål.
Altså, selvfølgelig har Statsministeriet undersøgt, om det her er i overensstemmelse med grundloven.
Og jeg synes måske, at man skruer sig lige lovlig langt op i den debat.
Hvis det var med spag stemmeføring, eller hvordan ordføreren vil vælge at tolke det, så var det nok, fordi jeg tænkte, at der var behov for at dæmpe tonen lidt i forhold til det toneleje, som ordføreren for Venstre anlagde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Det blev sagt med meget spag stemme, men jeg går ud fra, at jeg hørte rigtigt, nemlig at statsministeren sagde: Selvfølgelig har vi undersøgt det, så det er helt lovmedholdeligt.
Så har jeg et spørgsmål om, hvad vi så ellers kan forvente ikke at få svar på.
Hvis det nu er sådan, at mine kolleger stiller et spørgsmål til statsministeren om, hvor mange ledige læge-, sygeplejerske- og tandlægestillinger, der var slået op pr. 1. januar 2013 på Grønland – for det er jo det, vi har fået en henvisning om vi skal gøre – vil statsministeren så svare på det spørgsmål, eller vil statsministeren henvise til, at det jo er sundhedsområdet, så det er ligesom hjemtaget til Grønland?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Jamen det giver sig selv, at vi naturligvis mener, at det er lovmedholdeligt inden for grundloven.
Det siger sig selv.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Det er jo sjovt, for jeg står sådan set også med det spørgsmål og det svar her.
Og det er jo lige præcis, fordi der rent faktisk er gældende grønlandsk lovgivning.
Men jeg synes faktisk, at statsministeren manglede at svare på det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede.
Har statsministeren, inden brevet blev oversendt den 28. januar, undersøgt, hvorvidt det er lovmedholdeligt inden for grundloven og Folketingets forretningsorden, at man generelt kan afvise at svare – for det er jo det, statsministeren gør i sit brev: Jeg kan oplyse, at regeringen ved besvarelse af spørgsmål af tilsvarende karakter fra andre folketingsudvalg vil anlægge en lignende vurdering i forhold til den grønlandske selvstyreordning og kompetencefordelingen mellem Danmark og Grønland.
Har statsministeren undersøgt, om det er lovmedholdeligt inden for de to bøger?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Nu ved jeg ikke, om hr. Kristian Thulesen Dahl blev så ivrig, at han kom til at sige hjemmestyre fremfor selvstyre i sit spørgsmål.
Men der lægges til grund i spørgsmålet, at der er tale om en ændring af hidtidig praksis.
Jeg kan f.eks. henvise til, at hr. Christian H. Hansen fra Dansk Folkeparti spurgte daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen, om han fandt det acceptabelt, at der tilsyneladende foregik systematisk dyremishandling af husdyr, herunder slædehunde, i Grønland, og om statsministeren ville rejse problemet over for det daværende landsstyre.
Til det svarede den daværende statsminister, at regeringen klart tog afstand fra enhver form for mishandling af dyr, herunder slædehunde, hvilket det daværende grønlandske landsstyre også havde gjort.
Samtidig anførte statsministeren dog, at det var Grønlands hjemmestyre – dengang var det hjemmestyre – der havde overtaget ansvaret for sager vedrørende hunde og dyreværn, og som havde udstedt lovgivningen på området, så derfor så den daværende statsminister ingen grund til at tage sagen op over for landsstyret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Det er jo fantastisk, at jeg heller ikke kan få svar på det her spørgsmål.
Altså, jeg stiller spørgsmålet, om statsministeren har vurderet, inden hun i sidste uge sendte det her brev til Folketingets formand, om den ændring, der finder sted her, kan rummes inden for de her fine bøger, vi har med grundloven og forretningsordenen.
Det må der da kunne svares på med et ja eller et nej.
Jeg skal bare i forhold til praksisændring sige, hvad jeg også tidligere redegjorde for, nemlig at jeg selv og andre har stillet massevis af spørgsmål, bl.a. om grønlandske børns vilkår i Grønland, og fået svar fra den daværende statsminister, det var under Grønlands hjemmestyre, men det spørgsmål svarede den daværende statsminister beredvilligt på.
Så derfor er der jo tale om en praksisændring.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Nu har jeg hørt hr. Kristian Thulesen Dahl have en meget skråsikker vurdering af praksisændring, og der må jeg så sige, at jeg ikke er sikker på, at der egentlig er tale om en ændring af den praksis, som den tidligere regering har haft på området.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er utrolig skråsikker i den forbindelse, men jeg er egentlig ikke så sikker på, at han har ret.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-06:
Ja, og sagen er jo den, at når det er relevante spørgsmål, der stilles i den forbindelse, er det, fordi en forfølgelse af det spørgsmål om udvinding af råstoffer osv. kan føre til markante ændringer i Grønland, f.eks. med hensyn til fremmed arbejdskraft.
En udløber af det kan være, at det, på grund af at der er en række områder, hvor ansvaret ligger her – politi, retsvæsen osv. – kan få konsekvenser for Danmark og dermed for dette Folketing.
Og derfor kan der selvfølgelig ingen grænser være for, hvad dette Folketing kan få svar på i så henseende.
Per Stig Møller (KF), 2013-02-06:
Tak for det.
Jeg er glad for, at vi har den samme opfattelse af rigsfællesskabet: at det skal vi beskytte og bevare.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-06:
Først vil jeg lige beklage, hvis jeg fik formuleret mig sådan i min ordførertale, at det kunne forstås, som om jeg tog stilling til kvaliteten i hr. Kim Andersens spørgsmål.
Det var i hvert fald ikke min hensigt, og det er jeg helt enig i at vi ikke skal gøre.
Kollegaerne skal stille de spørgsmål, de mener de har behov for at få besvaret.
Så jeg beklager meget, hvis det kunne opfattes på den måde.
Så vil jeg varmt tilslutte mig ordførerens sidste bemærkning i ordførerens ordførertale, nemlig at vi skal gøre os umage for, at den debat, vi fører herhjemme, drejer sig om det, den skal dreje sig om, og ikke kommer til at skade rigsfællesskabet og give grønlænderne en oplevelse af, at vi forsøger på at tvinge noget ned over hovedet på dem, som de ikke har nogen interesse i.
Bortset fra det syntes jeg ikke, at der var nogen nye argumenter.
Men jeg vil gerne kvittere for den bemærkning, som ordføreren kom med i sin ordførertale.
Tak for det.