runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-04-21:
Det, som hr. Morten Østergaard ikke hæftede sig ved i min ordførertale og det er jo typisk for Det Radikale Venstre - var sådan set, at vi fra Dansk Folkepartis side fuldt ud anerkendte, at det, når der eksempelvis er nogle perioder, hvor det går økonomisk godt i Danmark, hvor der er arbejdspladser, hvor der er noget nær fuld beskæftigelse, hvilket vil sige, at langt, langt de fleste arbejdere er i job, jo er sund fornuft, at der f.eks. kommer udenlandske arbejdere til Danmark og i en periode så at sige hjælper virksomhederne og også hjælper og bidrager positivt til det danske samfund.
Og vi anerkender jo, at de bidrager positivt til det danske samfund.
Men vi siger bare, at ligesom vi i økonomiske perioder, hvor det går godt, har mulighed for at få udenlandske arbejdere ind, eksempelvis på byggepladserne, så må det altså også være sådan, at vi fra Folketingets side tager et hensyn, der går på, at når vi kan se - og det kan vi jo at danske arbejdere bliver fyret ude på byggepladserne, hvilket i hvert fald sker i visse tilfælde, og at det så er østeuropæiske arbejdere, der beholder deres job, så bør der skabes et system fra Folketingets side, der regulerer det, så vi ikke kommer i en situation, hvor så ikke Dansk Folkeparti, men de EU-venlige partier skal forklare over for de danske arbejdere, at man simpelt hen har valgt at prioritere forkert.
Der bør man have et system, der regulerer det bedre.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-21:
Hvad angår den bekymring, Dansk Folkeparti har, synes jeg, det er ærgerligt, at hr. Martin Henriksen ikke kan se, hvad en af de negative effekter af østaftalen har været.
Den har jo betydet, at en lang række udenlandske og europæiske virksomheder som resultat af, at der ikke har været en direkte og uhindret adgang for arbejdskraft til danske virksomheder, er gået ind og har taget en del af markedet.
Derfor må man faktisk sige, at hvis man ønsker at bevare danske arbejdspladser, og hvis man ønsker at sikre, at det danske erhvervsliv kan blive ved med at ansætte også danske arbejdere, så skal man faktisk gå ind for at afskaffe østaftalen, sådan at man netop får den der meget uhindrede regulering, hvor man henter arbejdskraft.
Der må vi sige til hr. Martin Henriksen, at de rapporter, der er lavet på det her område, jo viser, at det ikke har de negative konsekvenser, som hr. Martin Henriksen frygter, men at det faktisk har været til glæde og gavn for det danske samfund.
De nyeste analyser viser så også, at det også vil være det på sigt, hvis vi har en fortsat udveksling af arbejdskraft med Østeuropa, også uden alt det papirvælde, som har præget billedet siden østudvidelsen.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-21:
Det er altid svært at argumentere med en, som ikke hører efter, men jeg vil nu alligevel gøre forsøget.
Vi sagde sådan set fra Dansk Folkepartis side, at vi anerkender, at de østeuropæiske arbejdere, der har været her, i en periode har bidraget positivt til den danske økonomi og udvikling.
Vi anerkender fuldt ud, at det er tilfældet.
Men ligesom vi er i stand til at anerkende, at der kan komme udenlandske arbejdere og bidrage positivt til det danske arbejdsmarked, så beder vi bare om, at andre partier vil anerkende, at man altså ser nogle eksempler på, at danskere presses væk fra arbejdspladsen.
Det kan man gå ind og se sort på hvidt på fagforeningshjemmesider osv., og der er jo i hvert fald nogle her i salen, der påstår, at de går meget op i, hvad fagforeningerne mener.
Der siger vi bare, at det ikke er rimeligt eller hensigtsmæssigt, når vi er i en periode, hvor folk mister deres arbejde.
Så må det altså være sådan, at vi fra Folketingets side ikke ligefrem udsteder jobgarantier, men i det mindste forsøger at indrette et system, der gør, at det altså ikke er danskerne, der mister deres arbejde, når der bliver foretaget afskedigelser ude i virksomhederne - det bør være de udenlandske arbejdere.
Det betyder ikke, at vi ikke mener, at de har bidraget positivt og fortsat kan gøre det, men at man ikke bare skal lukke op og have stort set fri indvandring inden for EU's grænser.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-21:
Jo, men det, hr. Martin Henriksen glemmer, er jo, at hele grundstenen i EU-samarbejdet netop er, at arbejdskraften og ressourcerne kan bevæge sig frit over grænserne, og det er sådan set ikke indvandring, men man bevæger sig inden for et grænsefællesskab
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti er meget skeptisk over for alt, hvad der har med EU at gøre, og man var formentlig også skeptisk over for, at der blev taget flere lande med i klubben og der dermed blev udvidet til Østeuropa.
Nu har vi så haft en overgangsordning, men jeg synes, det er helt rimeligt, at man har de samme muligheder for at tage arbejde i Danmark eller et andet sted, uanset om man kommer fra Østeuropa eller Vesteuropa, når man er med i Den Europæiske Union, hvor man har de samme vilkår.
Og ingen danskere skal være et øjeblik i tvivl om, at den frie bevægelighed af arbejdskraft og kapital er til glæde og gavn for hver eneste dansker, og de nyeste analyser viser også, at hvis vi kan oppebære en fortsat udveksling af arbejdskraft med Østeuropa, så kan det faktisk hjælpe med at finansiere den velfærd, som alle danskere er så utrolig glade for og selvfølgelig har fortjent.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-21:
Nu deler jeg jo ikke Dansk Folkepartis generelle had til fagfolk.
Fagfolk kan man lytte til, og man skal rette sig efter dem, i det omfang man synes de har en pointe, og det er netop det, jeg synes de har her.
De har en pointe angående kvaliteten af specialundervisningen, og det er sådan set derfor, vi kalder dem fagfolk.
Det er jo, fordi de har noget forstand på det og faktisk har forsket i det, og en lillebitte smule respekt for folk, der har forstand på det, besidder jeg nu altså.
Det kan man nemlig allerede i dag, og det kan man også med det ændringsforslag, SF har stillet.
Man kan sætte det i gang dag et, man kan sætte det i gang 10 minutter efter, at man har besluttet det, hvis man vil, og så skal man efterfølgende have en PPR-undersøgelse.
Det ændrer forslaget her ikke en tøddel ved.
Det er et forsøg på at spare lidt på udgifterne på bekostning af hensynet til kvaliteten.
Frank Aaen (EL), 2009-04-21:
Nu siger ministeren, at man ikke skal stole på alt, hvad der står i avisen, og det er sikkert rigtigt, men i det her tilfælde er der altså Peter Straarup, direktøren i Danske Bank - som man måske ikke altid skal stole på, det vil jeg ikke påstå - som siger, at loven blev lavet om på grund af Danske Banks udtrykkelige ønske.
Hvad angår det med at kunne nationalisere banker, hørte jeg ikke lige nogen bekræftelse.
Jeg hørte bare, at man hele tiden vil lave reglerne om.
Er det ikke korrekt, at man burde tage det op i en debat i Folketinget, hvis staten vil indføre mulighed for helt eller delvis at nationalisere virksomheder?
Kan man bare overlade det til en minister, give ministeren 100 mia. kr. og sige: Gør med dem, hvad du vil, du kan dele dem ud på betingelse af, at banken bliver nationaliseret?
Jeg mener da ikke, at det er en måde.
Det kan man da ikke bare skyde ind under, at man har en finanskrise.
Det er da fuldstændig forkert over for banker, over for samfundet, at hvis ministeren synes det, eller hvis direktøren i Danske Bank synes det, skal man lige pludselig overtage 40 pct. af Danske Bank.
Skulle vi ikke lige diskutere det igennem, inden vi bare lige pludselig bliver bankejere?
Lene Espersen (KF), 2009-04-21:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at de her ændringer har vi jo allerede drøftet meget nøje under førstebehandlingen, og det, det ene og alene er udtryk for, er det, der har været bred politisk opbakning til i Folketinget, nemlig at vælge en model, hvor vi tilfører hybrid kernekapital til de penge- og kreditinstitutter, der måtte ønske det, og der vil vi gerne have en sikkerhed for, at den kapital bliver regnet som værende kapital af højest mulige kvalitet.
Med andre ord er hele øvelsen jo gået ud på at sørge for, at der bliver tilført kapital, så vi får en sikkerhed for, at vi ikke ender i en kreditklemme, men at bankerne bliver ved med at låne penge ud.
Og der kan man da ikke sidde overhørigt, at ratingbureauerne tilkendegiver, at hvis man vil have, at det skal regnes ind med høj kvalitet, skal der altså være en konverteringsmulighed.
Man kan sige, at vi i forvejen i den oprindelige aftale havde lagt op til fuldstændig i overensstemmelse med EU-reglerne, at såfremt en bank kom i problemer, var der en tvangskonverteringsret fra statens side.
Her giver det så altså også den anden part mulighed for at konvertere, såfremt den hybride kernekapital kommer til at udgøre mere end 35 pct., og det synes jeg altså ikke der er noget fikumdik i.
Frank Aaen (EL), 2009-04-21:
Nu ved jeg ikke helt, hvad ministeren mener med ordet fikumdik.
Altså, jeg har det bare sådan, at når man vedtager meget vidtgående lovgivning i Folketinget, uden at det er lagt åbent frem i Folketinget eller lagt åbent frem for befolkningen, så er det ikke i orden.
Det er ikke i orden uden at gøre opmærksom på det at vedtage en lov, der kan betyde, at ved en beslutning i Danske Banks direktion kan staten komme til at eje, dvs. være bestemmende ejer af Danske Bank.
Det er ikke i orden.
Det er ikke i orden, at ministeren bare får mulighed for at lave cirkulærer, der giver ministeren mulighed for helt eller delvis at nationalisere banker.
Det er ikke i orden.
Og det er ikke i orden, at vi slet ikke har haft en debat endnu om, hvad vi skal med de banker.
Skal de bare føres videre i Straarups ånd, eller skal de føres videre på en anden måde?
Jeg synes også, at det er stærkt utilfredsstillende, og jeg må nok sige, at det undrer mig, at så vidtgående beslutninger om ændring af den finansielle sektor i Danmark skal træffes egenhændigt af en minister, eventuelt forhandles bag lukkede døre med forligspartierne.
Det er ikke en måde at behandle folkestyret på.
Lene Espersen (KF), 2009-04-21:
Det kan godt være, at hr. Frank Aaen bliver ved med at frembuse med en anden version af virkeligheden end den, jeg kan genkende.
Der er tale om - og det er jo sådan set en del af god lovkvalitet - at der er en bekendtgørelse, der har været i høring, og i forbindelse med den høringsfase er det blevet gjort klart for os, at der var et problem i forhold til ratingbureauerne, fordi den hybride kernekapital, som Folketinget havde valgt at sige var den type kapital, der skulle tilføres, skulle vægtes som værende høj kvalitet, og så skulle konverteringsretten kunne gå begge veje.
Det har vi helt åbent redegjort for baggrunden for at vi så gør.
Det er selvfølgelig noget, der er blevet drøftet med forligspartierne.
Det er jo lige præcis det modsatte.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-21:
Nu er det sådan, at det er en satspuljeaftale, og jeg er meget forundret over fru Sophie Løhdes mystiske tale.
Vi har grundlæggende diskuteret - også før fru Sophie Løhde blev ordfører på det her område - hvordan vi skulle håndtere de problemer, der er inden for psykiatrien.
Vi har arbejdet med forskellige metoder.
Noget af det, vi bl.a. har som problem, er, at der ikke er tilstrækkeligt med uddannede mennesker.
Det synes jeg er et seriøst problem, som fru Sophie Løhde måske også burde fokusere på.
Allerede da vi lavede den første aftale i 2006, fik Sundhedsstyrelsen at vide, at nu skulle man prøve at lave en ny overbygningsuddannelse for psykologerne, således at de kunne fungere ligesom de norske psykologer.
Det viste sig så efterfølgende, at det har Sundhedsstyrelsen overhovedet ikke gjort.
Det er bare et eksempel ud af mange på, at det her er mere kompliceret, end at vi skal sættes op i nogle båse, sort eller hvid.
Sophie Løhde (V), 2009-04-21:
Jeg er helt enig i, at vi har en stor udfordring i forhold til personalesituationen i psykiatrien.
Det er måske en af de største enkeltstående udfordringer i forhold til at kunne opfylde det, som vi heldigvis i dag alle sammen står bag og bakker op om, nemlig at psykiatriske patienter også skal have det udvidede frie sygehusvalg, altså have muligheden for at vælge ventetiden fra.
Nu nævner ordføreren fra SF, at det er et seriøst problem, at jeg i min tale står og fremhæver de her ting.
Jeg synes, det er et seriøst problem, hvis jeg her fra Folketingets talerstol ikke må have lov til at forholde mig til den politik, der rent faktisk er blevet ført i praksis med bl.a. SF's stemmer.
Det er ikke en politik, som vi i Venstre har kunnet godkende; det er heller ikke en politik, vi har ønsket at lægge stemmer til, og derfor takker jeg endnu en gang oppositionen for, at man fra Folketingets side har ændret holdning og nedlagt den rituelle modstand mod det udvidede frie sygehusvalg.
Det synes jeg er i orden at jeg påpeger og takker oppositionen for.
Og man kan vel ikke klandre en politiker for at sige, hvad det er, politikeren mener.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-04-21:
Hvordan kan ministeren leve med, at nogle mennesker vil få tilbudt lægeordineret heroin - forhåbentlig om kort tid - og at de kan få lov til at fixe det, mens andre kan få lov til at forblive ude på gadeplan og fixe sig, ofte med urene kanyler, urent vand eller sågar bare på en måde, der gør det fuldstændig umuligt for dem at opretholde en god sundhed, en sundhed, der måske kan gøre, at de får overskud til at gå i behandling og en dag komme ud af det?
Det er jo det dilemma, vi er i, og jeg vælger så at sige, at fixerum ville være det sted, et sted på vejen, der ville gøre, at de mennesker kunne få et bedre liv og dermed også kunne overskue at komme videre med deres liv, altså ud af stofmisbruget igen.
Det tror jeg på.
Men ministeren får altså ikke lov til at krybe så let udenom med hensyn til konventionerne.
Og derfor vil jeg gerne høre ministeren, om han er bekendt med det, eller om han har taget nogen initiativer, i EU-regi eller i FN-regi, for bl.a. at indbringe EU for INCB, altså FN's narkotikakontrolkommission, control board, således at de her sanktioner kunne blive taget i brug over for Tyskland eller de andre lande, som har forbrudt sig imod dem ifølge ministeren.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-04-21:
Jeg har forstået, at arbejdsgruppen om en datahub lige har afsluttet sit arbejde, og jeg vil derfor gerne bede om, at vi får L 3 tilbage i udvalget, så vi kan have en drøftelse af, hvordan vi sikrer det vigtige område, der handler om, at alle forbrugere skal have fri og lige adgang til deres data fra elnetselskaberne.
Tom Behnke (KF), 2009-04-21:
Jo, men det med at lave fixerum på den måde i samarbejde med politiet har man jo forsøgt i 1991 på Halmtorvet på Vesterbro i København, og det forsøg stoppede man jo ret hurtigt igen, fordi det endte i totalt kaos, så man har jo forsøgt det her tidligere i danmarkshistorien.
Men hvis jeg skal forstå det rigtigt, er vi altså nået dertil, at definitionen på »hårdest belastede stofmisbrugere« er den samme definition som på forslaget om at udlevere heroin til hårdt belastede narkomaner.
Hvis hårdt belastede narkomaner kan få udleveret lovligt heroin, altså få det af staten, og indtage det under kontrol på et sted, hvorfor skulle disse narkomaner så gå ud og købe illegalt heroin og løbe ned i et fixerum og sidde og indtage det der?
Forslaget er vel blevet overflødigt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-21:
Altså, foreløbig har vi jo desværre ikke i praksis fået gennemført det, det handler om.
Det er i sig selv jo bare kedeligt, at det skal vente så længe, og at det har skullet tage så lang tid.
Hvis der overhovedet ikke er nogen forskel, og hvis vi kan nå alle, er det da fint.
Jeg tror bare ikke, at vi når alle.
Det tredje, jeg gerne vil sige, er, at det, at man forsøgte nogle ting i 1991, ikke for mig er et argument for, at man ikke 20 år efter kan prøve at se, om der ikke er nogle muligheder nu, som der ikke var for 20 år siden.
Vivi Kier (KF), 2009-04-21:
Lad det nu være.
Hvis vi holder os til det beslutningsforslag, som vi står med, og som vi faktisk behandler i dag, og som handler om fixerum, kan vi se, at en af begrundelserne for, at vi skal have fixerum, er, at vi har for mange narkorelaterede dødsfald.
Det kan vi så være enige om.
Men målgruppen her er de hårdest belastede narkomaner.
Er fru Line Barfod ikke enig med mig i, at der er rigtig, rigtig mange narkomaner, som dør, og som ikke hører til de hårdest belastede narkomaner, men som er narkomaner, som allerede bare ved første fix tager en overdosis og dør?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-21:
For det første vil jeg sige, at alt det der med matrikelnummeret synes jeg er noget underligt noget, for livet er altså, som jeg sagde, ikke sort og hvidt, og i øvrigt skulle det her foregå i et samarbejde med politiet.
Vi skal jo bare erkende, at vi har de her problemer.
Det er nogle meget syge mennesker, som vi gerne vil hjælpe, det er det, det handler om.
Vi giver jo også narkotika i forskellige andre sammenhænge, på sygehuse, og hvad ved jeg.
Her prøver vi så at sige: Kunne vi ikke afgrænse det til nogle rum, så det ikke bliver så uværdigt, hvad der foregår?
Det andet med »hårdest belastede«
synes jeg at vi skal diskutere.
Jeg har netop sagt, at jeg synes, at vi nu skal diskutere det i forhold til det, vi allerede har vedtaget, nemlig den lægeordinerede heroin.
Men det er jo i princippet de mennesker, som vi ikke kan nå med den lægeordinerede heroin.
Efterfølgende er vi så kommet med nogle yderligere oplysninger om, at der desværre er nogle, vi ikke kan hjælpe, fordi deres vener er totalt ødelagte, og så synes jeg, at vi skal åbne op for det, for det vil dog i det mindste begrænse den gruppe, der føler behov for at skulle fixe ulovligt.
Vivi Kier (KF), 2009-04-21:
Svaret glæder mig rigtig, rigtig meget, for efterhånden bliver jeg mere og mere overbevist om, at alle de her mange forslagsstillere egentlig ikke har gennemtænkt, hvad det er, de har fremsat forslag om.
Det, jeg gerne lige ville spørge om, er, om det så gør indtryk på fru Line Barfod, når jeg kan stå og fortælle, at der faktisk har været en delegation af sted endog med en partifælle - det siger jeg vel vidende, at man godt kan have forskellige standpunkter afhængig af, om man sidder i Folketinget eller man sidder i byrådet - som blev ret positivt overrasket og erkendte, at det måske i virkeligheden skal være lægeordineret heroin frem for fixerum, som der er rigtig, rigtig dårlige erfaringer med andre steder.
Gør det indtryk på fru Line Barfod?
Line Barfod (EL), 2009-04-21:
Først vil jeg gerne sige, at jeg mener, at vores forslag er både gennemtænkt og gennemprøvet.
Der er en lang række lande, som har haft fixerum i mange år, og som har erfaringer med det, som man har set på.
Der er tænkt meget over, hvordan man skulle gøre det her.
Der er tænkt og gennemarbejdet meget af de mennesker, der bor på Vesterbro, og som er nogle af dem, der mest oplever problemerne dagligt.
Så det forslag er gennemtænkt og gennemarbejdet. Det gør selvfølgelig indtryk på mig, hvad fru Vivi Kier fortæller.
Jeg har ikke deltaget på den tur.
Jeg ved ikke, hvem det er, de mennesker, der deltog på turen, har talt med, eller hvad det er for en konkret erfaring, man har haft det sted, de har været.
Det synes jeg ville være fint at gøre.
Det er altid nyttigt at indhente ny viden.
Og så glæder det mig da, at der er flere og flere, der går ind for lægeordineret heroin.
Det kan jo være, at det kan være med til at presse på, så vi snart også kommer til at se, at det i praksis bliver gennemført i Danmark, for det tror jeg også er et vigtigt værktøj til at hjælpe til med, at vi får reduceret de skader, der er.
Line Barfod (EL), 2009-04-21:
Jo, der er også nogle, der dør af en overdosis ved første fix, men langt de fleste af dem er nogle, som gør det igen og igen, og som kommer til at tage en overdosis, eller som har været stresset af systemet, eller som har været i fængsel og kommer ud og ikke har fået noget som helst at komme ud til, som ikke har fået en ordentlig udslusning, som ikke er blevet sikret, at de har et andet sted at bo, har en anden tilværelse.
De kommer ud, og så begynder de at fikse igen og tager den dosis, som de tog, før de kom i fængsel.
Den kan de ikke holde til, når de har været på afvænning og ikke har taget narko i et stykke tid, og så dør de af den overdosis.
Derfor er der altså behov for, at man kan få en ordentlig vejledning, nogle ordentlige vilkår at gøre det her under, og vi tror på, at det i Danmark ligesom i de andre lande, der har indført det, vil kunne føre til langt færre dødsfald.
Men det ændrer jo ikke på, at der også er behov for andre indsatser.
Der er ingen tvivl om, at der ikke er nogen af os, der har en mirakelkur.
Vi vil ikke bare ved at indføre den kur, den ene ting, kunne stoppe, at der er nogle, der tager narko, og at der er nogle, der dør af det.
Der skal mange indsatser til.
Tom Behnke (KF), 2009-04-21:
Jeg er meget enig med fru Lone Dybkjær i, at der er tale om dilemmaer, helt enig.
Jeg er også glad for, at det nu bliver understreget, at der ikke er nogen, der går ind for, at man skal legalisere narkotika.
Jeg synes sådan set, det er fint, at vi får det slået fast.
Men det, der alligevel efterlader netop sådan et dilemma, er så, at det, at et stof altså er ulovligt, lige indtil man når inden for døren i fixerummet, hvor det så pludselig bliver lovligt, jo giver sådan et mystisk retsvakuum. Hvis politiet når at fange narkomanen, inden narkomanen når døren, er det kriminelt, ulovligt og kan konfiskeres, men når narkomanen lige at komme inden for døren, er det ulovlige stof pludselig blevet lovligt.
Men lad mig i stedet spørge til definitionen på »hårdest belastede stofmisbrugere«, for det her forslag handler kun om de hårdest belastede stofmisbrugere.
Hvad er definitionen på det?
Er det den samme definition, som vi tidligere har været enige om i forhold til udlevering af heroin til hårdt belastede narkomaner?
Vivi Kier (KF), 2009-04-21:
Jamen hvor træls det end må lyde, må jeg igen svare, når hr. Kamal Qureshi citerer Mogens Lønborg for at sige, at sundhedsrum er med til at redde liv: Ja, jeg har ikke noget imod sundhedsrum, og jeg har også været med til at støtte det sundhedsrum, som er kommet ude på Vesterbro.
Sundhedsrum og fixerum er altså to forskellige ting set ud fra min vinkel.
Når jeg står her på Folketingets talerstol, taler jeg på vegne af den konservative folketingsgruppe, og vi går ikke ind for fixerum, men sundhedsrum siger vi ja tak til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-04-21:
Som sagt fremsatte Socialdemokraterne, De Radikale, Enhedslisten og SF allerede i 2002 et forslag, hvor vi netop argumenterede for oprettelsen af sundhedsrum, hvor man også kunne indtage illegale stoffer under ordnede forhold, og derfor føler vi selvfølgelig lige så meget, at vi kan bruge ordet sundhedsrum, som den konservative ordfører kan det.
Og det er da glædeligt at høre, at den konservative ordfører så støttede det sundhedsrum light, som nogle vælger at kalde det, som nu findes på Vesterbro.
Det er bl.a. dem, der i dag indtager deres stoffer rygende, altså ryger rygeheroinen, og det kan også være dem, der har så dårlige vener, at de simpelt hen ikke kan injicere, altså tage det via kanyler, og de mennesker vil så altså stadig væk ikke have noget andet alternativ end at ryge på gadeplan, eller hvordan de nu indtager det.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre, når nu den konservative ordfører så klart afviser sundhedsrum, hvor de kan injicere og andre ting, om man så vil være med til at se på, om lægeordineret heroin ikke skal kunne gives til dem, som ikke kan fixe.