runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jeg står ikke her og siger, at man skal føre fredsdialog med Islamisk Stat.
Forskellen på det, som Venstre mener, og det, som Enhedslisten mener, er, at Venstre ikke vil fortælle, hvilke grupper man nu er på vej ind i Syrien for at støtte.
Der er en fare for, at man kommer til at støtte ekstreme islamistiske grupper, ligesom man har gjort det i Irak, hvor man har støttet shiamilitser.
Og der må jeg bare sige, at vi fra Enhedslistens side ikke tror, at ISIL bliver svækket, ved at vi støtter lokale ekstremister og islamister, eller ved at vi støtter undertrykkende regimer.
Nej, det, vi foreslår fra Enhedslistens side, er at støtte lokale sekulære kræfter, der vil kæmpe for demokrati.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Ønsker man at indgå i en eller anden form for fredsforhandling med Islamisk Stat, en terrororganisation, som, når de rykker ind i byer, dræber børn, unge, ældre, kvinder osv.?
Alt, hvad de kan komme i nærheden af, som ikke støtter deres forkvaklede livssyn, dræber de bare.
Det er en terrororganisation, som er værre end al-Qaeda.
Den tror man så åbenbart på at man kan lave en eller anden form for fredsdialog med, fordi man ikke ønsker at fjerne den militært.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
I Alternativet har vi faktisk aldrig afvist at gå ind og bruge militær som det første step, hvis ellers planen var god og vi var sikre på, at der ville være et godt efterspil og der var reserveret det, der skulle til, for netop at genopbygge civilt og infrastrukturelt.
Det, der er problemet for os, er, at den plan kan vi ikke se lige nu.
Jeg spørger, så danskerne, der følger med, kan få et lidt mere nuanceret billede af, hvad det egentlig er, vi er oppe imod.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Hvis man kigger på historien for ISIL, vil man se, at det er sådan, at de først fik deres opblomstringsperiode, da Vesten i flere år havde set på i forbindelse med Syrienkonflikten og ikke havde valgt at gå ind og støtte de moderate, der var rigtig mange af især på det tidspunkt i Syrien.
Det betød, at man kiggede andre steder, folk var fortabte, de ønskede at gøre oprør, og derfor fik ISIL større og større støtte, samtidig med at de blev mere og mere kendte, så forskellige radikaliserede unge mennesker fra resten af verden kunne tage derned og træne i fred og i fred for luftangreb og andet kunne gå ind og tage aktiv del i kampen.
Så jeg tror ikke, jeg er enig med Alternativet – i al fald som jeg har forstået Alternativets position – i at tro, at man kan håndtere sådan en trussel andet end militært, til at starte med.
For det er jo vigtigt, at man derefter, når man har fået fjernet den militære trussel, skal gå ind med massiv genopbygningshjælp, sådan at indbyggerne i de lande kan se, at de har en fremtid.
Det er vi fuldstændig enige i, men det er altså sådan, at der kommer et skridt, før du kan skabe stabiliteten, og det hedder sikkerhed.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Debatten bliver nogle gange lidt fastlåst, når vi diskuterer det her, for det ender lidt i et ja eller nej – ikke mindst i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at svare på noget af det, som folk i hvert fald tit spørger mig og Alternativet om, nemlig om det virkelig kan være rigtigt, at vi ikke vil fjerne ISIL fra jordens overflade.
Nej, det kan ikke være rigtigt; vi vil meget, meget gerne fjerne ISIL fra jordens overflade.
Det er så fundamentet for det, som jeg så spørger om nu, så vi ikke kommer ud i det spørgsmål igen.
Er ordføreren enig i, at ISIL, der af forskellige årsager blomstrer, bl.a. blomstrer, hvis der er ustabilitet i et område, hvis der er fattigdom, hvis der er nogen, der savner at kunne se muligheder for, hvordan fremtiden kan se lys ud for dem, og er ordføreren enig i, at det er mere oplagt at gå ind i noget, der giver en fuldstændig sandhed, altså en ekstremisme, når det er sådan?
Og er det også ordførerens oplevelse, at hvis ikke vi får stabiliseret hele regionen, Syrien, Irak, får de rigtige spillere ind til at have magten, så er der større risiko for, at der vil komme flere, der kunne melde sig ind i ISIL og den her ekstremisme?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Altså, allerførst vil jeg sige, at forskellige olietransporter og lignende er militære mål, som vil kunne rammes.
Dernæst er det vigtigt at holde fast i, at regeringen jo faktisk har afsat 28,5 mio. kr., som skal bruges til alt lige fra at bekæmpe tilstrømningen af fremmedkrigere til også at give en decideret ekspertbistand i forhold til hele den form for finansiering af ISIL.
Så Danmark er faktisk i front på det her område.
Så det, som Enhedslisten er ude at sige, er ikke korrekt.
Tak for det.
Allerførst vil jeg da bare lige minde Enhedslistens ordfører om, at Enhedslisten jo faktisk stemte for interventionen i Libyen, før man fik fortalt, hvor dårlig en idé det var.
Dernæst synes jeg jo, at det er lidt beskæmmende at høre en lang tale om alt det, man er imod, og så bruger man nøjagtig 10 sekunder på at fortælle, at man vistnok også selv har nogle andre løsninger, man ikke rigtig vil ind på.
Man ønsker fred, og man ønsker dialog.
Undskyld, hvem er det, man ønsker fred og dialog med?
Vil hr. Nikolaj Villumsen melde sig til en eller anden fredsdelegation, som skal rejse ned til Raqqa og forhandle med ISIL?
God fornøjelse, siger jeg bare.
Sådan en tur er ikke noget, jeg ville melde mig til.
Tror hr. Nikolaj Villumsen virkelig, at man kan forhandle under nogen som helst form om noget, der bare minder om fred, med Islamisk Stat?
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige til sådan noget.
Påstår Alternativets ordfører, at Danmark lige nu beslutter at sende 400 danske soldater i kamp på grund af lavere oliepriser?
Jeg er chokeret!
Undskyld, det er jeg.
Vi gør det her, fordi vi er oppe imod en terrororganisation, som også har Danmark som mål, og vi har set med eksemplerne i Paris og Bruxelles, at de vil rejse langt for at udøve terrror.
Vi ved også, at med den måde og den brutalitet, de farer frem på i Syrien og Irak, skal de bare standses.
Så overhovedet at kæde det samme med oliepriser er totalt uhørt!
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Holger K. Nielsen stiller det, for det er rart for mig at få lejlighed til at sige, at nej, Enhedslisten mener ikke, at kurderne skal styre hele Syrien, eller at det udelukkende er kurderne, der skal støttes i Syrien.
Nej, tværtimod.
Det, som vi synes at Danmark burde gøre, er at støtte de sekulære kræfter, der er, både de sekulære FSA-grupper, de kristne grupper og kurderne, som er sekulære, og som ønsker et demokratisk Syrien.
Jamen det er jo faktisk lige præcis de her grupper, der har samlet sig – for resten med amerikansk støtte – og gør klar til at slå ISIL omkring Raqqa, ligesom de prøver at lukke ISIL's olieeksport over den tyrkiske grænse.
Det tror jeg er noget, der for alvor kan svække ISIL.
Det er klart, at kurderne ikke kan indtage Raqqa, men det kan sekulære FSA-grupper jo gøre, og det er dér, hvor Enhedslisten så siger: Lad os da sørge for, at de her moderate sekulære grupper kan få lov at være med i fredsforhandlingerne.
Det håber jeg også meget at SF vil støtte.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-01:
Jeg synes, der er mange rigtige betragtninger i hr. Nikolaj Villumsens indlæg, herunder også det, at han fremdrager de kurdiske styrker som samarbejdspartnere, man har kunnet arbejde sammen med som nogle af de få på landjorden.
Men når nu Enhedslisten tilsyneladende lægger alle deres æg i den kurdiske kurv, er vi så ikke ligesom nødt til at diskutere, om vi kan regne med, at det kan være et samlet alternativ for en fremtidig syrisk løsning?
Vil det ikke være sådan, at kurderne vil have en dagsorden om, at de ønsker at få mere selvstyre i de kurdiske områder, men i og for sig ikke vil være så interesserede i at kæmpe andre steder i Syrien?
Med andre ord: Kan vi eksempelvis omkring Raqqa forvente, at YPG også vil hjælpe til der?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jamen det er da helt rigtigt, at når man støtter nogle grupper – som eksempelvis Enhedslisten og Alternativet i dag foreslår, at vi gør det, ved at sige, at sekulære grupper også skal have lov at være med i fredsforhandlingerne, og at det ikke kan være rigtigt, at Tyrkiet holder dem ude, bare fordi de ikke kan lide dem, men lukker ekstremister ind – er det da klart, at det vil betyde noget.
Det vil betyde noget for fredsforhandlingerne, at der også er mennesker med i dem, der ønsker demokrati i et fremtidigt Syrien.
Men det vil da også have konsekvenser, når Dansk Folkeparti er parat til at støtte ekstremistiske islamister i Syrien.
Det vil da også få konsekvenser for de mennesker, der er i Syrien, og som skal leve med det diktatur, som de har tænkt sig at indføre.
Derfor må jeg bare sige til Dansk Folkeparti: Det er mig fuldstændig uforståeligt, at I har valgt den her nye kurs, hvor dem, som I ønsker at støtte i Syrien, er ekstreme islamister.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-01:
Dansk Folkeparti støtter dette forslag, fordi ISIL, Islamisk Stat, udgør en konkret trussel imod Danmark, og det skal nedkæmpes.
Det har som sådan ikke noget at gøre med, at man ønsker at udpege nogle bestemte grupper, man ønsker at støtte.
Men det gør Enhedslisten derimod, og ordføreren undveg at svare på det spørgsmål, som jeg faktisk stillede: Med hvilken ret mener Enhedslisten at vi kan gå ind og udpege dem, som skal styre og regere andre lande?
Hvilken ret har vi her i Vesten til at bestemme, hvem der skal bestemme i Syrien?
For det er jo det, man gør, når man går ind og udpeger bestemte grupper, som man vil bevæbne og gøre til de nye herrer i regionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jeg er glad for, at det efter debatten allerede nu står klart, at Enhedslisten går ind for, at man tænker sig om, når man går i krig, og har styr på, hvad det er for nogle grupper, man støtter.
Jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører tidligere, at det er Dansk Folkepartis nye politik at støtte ekstreme islamistiske grupper i Syrien.
Tror Dansk Folkeparti ærlig talt selv, at det at give militær støtte fra dansk side til ekstreme islamistiske grupper vil gøre noget som helst godt for lokalbefolkningen i Syrien, for fred og stabilitet i Mellemøsten eller for danskere her i Danmark?
Jeg må ærlig talt
sige: Det tror jeg ikke.
Jamen igen synes jeg, at hr. Martin Lidegaard skal have tak for at bringe Ramadi op, for jeg synes, at lige præcis Ramadi er et eksempel på nogle af de problemer, der er ved at give støtte til den irakiske hær og deres tilknyttede shiamilitser.
For det, vi jo har set ved befrielserne – som man vel skal kalde det – af Ramadi og Tikrit, er jo, at de shiamuslimske militser har begået meget, meget grove overgreb på civilbefolkningen.
Og jeg tror simpelt hen ikke, at vi kommer til at få svækket ISIL, hvis vi støtter ekstremistiske grupper, hvis vi støtter undertrykkende regimer.
Altså, jeg synes, at erfaringerne bør lære os, at dem, vi bør støtte, er lokale sekulære kræfter, der vil kæmpe for demokrati.
Og det er derfor, Enhedslisten siger fra her.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-01:
Ordføreren mener, at man bedst bekæmper ISIL ved at støtte udvalgte grupperinger og fraktioner i nærområderne, som så skal stå for den egentlige kamp på vores vegne.
Dermed gør man jo også disse fraktioner og grupperinger i stand til at overtage magten i nærområdet.
Hvilken ret mener Enhedslistens ordfører at vi her i Vesten har til at udpege dem, som skal styre og regere i andre lande end dem, vi selv bor i?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det.
Jeg håber, det står klokkeklart, at vi fra Enhedslistens side mener, at man skal gøre noget.
Når vi er imod det forslag, som regeringen her fremlægger om at gå i krig i Irak og Syrien, er det, fordi vi mener, at det forslag ikke vil gøre noget.
Det vil styrke ekstremisterne.
Jeg er den eneste i den her sal, der har været i Syrien.
Jeg har besøgt de befriede kurdiske områder inde i Syrien.
Jeg har snakket med folk der.
Jeg har snakket med rigtig, rigtig mange oprørere.
Hvad siger de?
De siger: Vi har masser af mænd og kvinder i vores sekulære grupper, der kæmper for demokrati, men vi får ikke støtte nok.
Det forslag, som regeringen her fremlægger, risikerer at styrke ekstreme islamistiske grupper i stedet for at støtte de sekulære grupper, der kæmper for demokrati.
Det har vi fra Enhedslistens side gang på gang foreslået.
Vi har bl.a. fremlagt et beslutningsforslag her i Folketinget om at støtte forsvaret af Kobane, da Islamisk Stat belejrede byen, som De Konservative stemte imod.
Det her handler ikke om, at man vil gøre noget.
Det handler om, at jeg mener, at I gør noget forkert, og jeg synes, vi har nogle fornuftige forslag, der vil hjælpe.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-01:
Jeg synes, det er at tale udenom, for jeg spurgte hr. Nikolaj Villumsen, hvordan han tror at de her mennesker, som han selv har været nede at tale med, vil se på, at Enhedslisten siger nej til militær intervention.
Vil hr. Nikolaj Villumsen virkelig påstå, at de her mennesker, som bliver udryddet, er udsat for folkemord, massevoldtægter, slaveri og en total kulturdestruktion, vil være modstandere af, at vi nedkæmper Islamisk Stat militært?
Vil hr. Nikolaj Villumsen påstå det?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Jamen det er klart, at for os alle sammen er det her nogle svære valg, for når man går ind i en væbnet konflikt, er der nogle ting, der lykkes, og nogle ting, der ikke gør.
Men altså, det var et klokkerent ja til, at det var godt, at man hjalp med at forsvare Kobane.
Var det også godt, at man hjalp med at befri Ramadi?
Var det også godt, at Ramadi, den by, som har levet under et tvangsåg, og hvor befolkningen har været udsat for frygtelige ting, lykkedes det faktisk at befri samt civilbefolkningen der, og at 95 pct. af de mennesker, der blev fordrevet fra byen, har kunnet vende tilbage, og at der nu er håb om en menneskelig tilværelse for de mennesker?
Var det også værd at støtte den aktion ifølge Enhedslisten?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Som sagt har jeg været i Syrien og talt med folk.
Man har faktisk også haft mulighed fra De Konservatives side for at tale med nogle af de ledende oppositionsfolk.
Vi havde hr. Salih Muslim, som er en af lederne af en af de største oppositionsgrupper i Syrien, det kurdiske PYD, på besøg her i Folketinget for ikke særlig lang tid siden, og han sagde helt klart: Vi har ikke brug for danske kampfly eller specialstyrker, vi har masser af unge mænd og kvinder, der gerne vil kæmpe mod ISIL; det, vi mangler, er våben; det, vi mangler, er at få lov til at være med i fredsforhandlingerne.
Og det er det, som vi fra Enhedslistens side foreslår, ligesom vi foreslår, at Danmark bør styrke genopbygningsindsatsen, sådan at det viser sig for mennesker helt konkret, at når man eksempelvis tager kampen op mod ISIL, som man gjorde i Kobane, ligger ens hus ikke i ruiner et år efter.
Det er da et fuldstændig forkert signal at sende, at vi ikke hjælper de grupper, der faktisk tør tage kampen op, og som ønsker en sekulær demokratisk udvikling i Syrien.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-01:
Jeg synes, at Enhedslistens moralske kompas fuldstændig svigter i den her sag.
Jeg kunne godt tænke mig at stille Nikolaj Villumsen et spørgsmål: Hvordan tror han at de hundredetusinder af mennesker, som er på flugt fra Islamisk Stat, vil se på Enhedslistens modvilje mod at stoppe Islamisk Stat?
Hvordan tror Nikolaj Villumsen at de jasittier, som bliver forsøgt udryddet som folk, vil se på, at Enhedslisten er modstander af at nedkæmpe den organisation, som begår det her folkemord?
Hvordan tror Nikolaj Villumsen at de kvinder, som bliver massevoldtaget, holdt som sexslaver, vil se på, at Enhedslisten er modstander af, at man nedkæmper deres slaveejere og deres bødler?
Hvordan tror han at kurderne vil se på, at Enhedslisten modsætter sig, at vi nedkæmper Islamisk Stat?
Jeg kan godt forstå, at man kan frygte en hel masse ting, men det er også en frygt, at vi ikke gør noget, og at de her uhyrligheder fortsætter.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
I dag får vi endnu en gang bekræftet den lidt pudsige dobbeltstandard, som Enhedslisten har i forhold til militær støtte, nemlig at så længe den går til kurdere, er man sådan set med på den et langt stykke ad vejen, og det har man været ad flere omgange, men når det handler om at støtte andre etniske grupperinger, ønsker man det ikke.
Og lad mig derfor bare helt enkelt spørge: Var og er Enhedslisten imod den luftstøtte, som amerikanske jagerfly gav til de kurdiske oprørere, da de forsvarede Kobane?
Jeg tror, at alle er enige om, at Kobane var faldet, hvis ikke der havde været den luftstøtte fra koalitionens side.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål, og jeg er faktisk glad for, at hr. Martin Lidegaard stiller det.
For jo, der er ingen tvivl om, at nogle af bombardementerne har hjulpet.
Altså, eksempelvis hjalp bombardementerne ved Kobane – jeg var selv nede at besøge den tyrkiske side af grænsen til Kobane, dengang kampene var allerallerhårdest, og ja, der hjalp bombardementerne.
Men problemet med det forslag, som vi tager stilling til her, er jo, at man også åbner op for at give støtte til en lang række andre grupper, eksempelvis ekstreme shiamuslimske militser i Irak, som vi ved styres af det iranske præstestyre, og som begår grove overgreb, og at vi ikke kan få et klart svar på, hvem det reelt er, der skal støttes i Syrien, hvor vi ved at nogle af dem, som vi kommer til at være allieret med i koalitionen, eksempelvis Tyrkiet og Saudi-Arabien, går ind for at støtte meget, meget ekstreme islamistiske grupper, der også begår meget voldsomme overgreb.
Og det er selvfølgelig derfor, vi siger klart fra.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Og anerkender Radikale Venstre ikke, at vi i dag har en ekstremt ulige adgang socialt til nogle gode seniorår?
Uanset hvilke regnestykker ordføreren fra Liberal Alliance vil kunne bidrage med, ændrer det bare ikke på det faktum, at der er ekstremt stor forskel på, hvor mange år vi lever, alt efter om man er kortuddannet eller langtuddannet, og at den afstand øges.
Og på den måde bryder man sådan helt grundlæggende sociale kontrakter i vores velfærdssamfund mellem generationerne og mellem de forskellige sociale klasser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-05:
Tak for det.
Der har været en længere debat, og jeg beklager, at jeg ikke har kunnet deltage hele vejen.
Det er sådan, det er, når man har to ordførerskaber og der også foregår forhandlinger et andet sted.
Men jeg har det, tror jeg, som mange ordførere, måske endda alle her, sådan, at hvis man kan bidrage på arbejdsmarkedet, skal man også, men hvis man ikke kan, skal man heller ikke.
Det er jo det, vi sådan set har arbejdet os frem til med brede flertal gennem flere reformer at finde løsninger på.
Kan man lidt, skal man lidt, og man skal have mulighed for at bidrage lidt.
Det er jo derfor, vi har lavet førtidspensionsreformen, fleksjobreformen og de andre ting, som både ministeren og andre ordførere har været igennem.
For Radikale Venstre er det vigtigt hele tiden at have øjnene åbne for, om de ting, man har gennemført, virker efter hensigten.
Vi har jo for ganske nylig været igennem med nogle ændringer til førtidspensionsreformen.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Vi skal hele tiden have fokus på, om de ting, vi gennemfører, også virker med det formål, vi gerne vil have, nemlig at der ikke er meningsløse aktiveringer eller igangsættelser af mennesker, som slet ikke har mulighed for det.
Men vores fokus er altså på at få det, vi gør, til at virke og være meget åbne over for at se på, hvordan det fungerer hele tiden, være ude der, hvor det påvirker borgerne, i stedet for at oprette nye ordninger, som så måske skal gælde særlige faggrupper, i stedet for at fokusere på, hvad det er, de enkelte mennesker har mulighed for.
Derfor er vi imod dette beslutningsforslag.
Jeg tror, at ordføreren og jeg ser forskelligt på nogle helt grundlæggende ting, og det er jo også derfor, vi er i to forskellige politiske partier.
Jeg ser egentlig det her som et forsøg på sådan lidt ad bagdøren at genindføre efterlønnen, som jeg går ud fra at ordføreren fortsat går ind for.
Det gør jeg ikke, og det gør vi ikke i Radikale Venstre.
Man kan godt begræde, at der er masser af mennesker, som stadig er på arbejdsmarkedet i stedet for at være på efterløn, men det er der jo.
Så på samme måde synes jeg jo ikke, det er et problem i sig selv, at der ikke er så mange på seniorførtidspension.
Det, jeg bider mærke i, er, at der ikke bliver givet så mange afslag.
Det synes jeg er interessant.
Det kan sagtens være, at de ordninger, vi har, ikke er nok udbredt og ikke fungerer der, hvor de skal.
Det tror jeg godt vi kan finde eksempler på, og så skal vi være meget opmærksomme på at få det til at virke.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg lagde mærke til, at fru Sofie Carsten Nielsen sagde, at man fra Radikale Venstres side er optaget af at få de ordninger, vi har, til at fungere.
Mener ordføreren så, at den seniorførtidspensionsordning, vi har nu, fungerer – når kun godt og vel en håndfuld mennesker har fået den tilkendt?
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-05:
Jo, men hvis ordføreren lytter efter, vil han høre, at vi faktisk også synes, at SF's forslag er så stærkt, at vi faktisk er klar til at støtte det.
Det her er for os
det næstbedste.
Vi synes, den anden model er bedre, men hvis det var sådan, at der havde været flertal for at få det her i gang, i stedet for at der ikke sker noget, havde vi måske også kunnet modellere det på plads.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jo, det vil det jo typisk være, men der findes jo en række andre situationer, hvor det ikke er sådan – altså, hvis man har skiftet branche igennem sit liv – eller der kan være alle mulige andre ting, der forstyrrer det billede, som jeg synes er sådan lidt firkantet set fra tysk side og nu her i debatten fra Alternativets side. Jeg vil igen sige, at det gode ved den er, at den er rettighedsbaseret, men jeg synes da, at Alternativet bliver nødt til i hvert fald at adressere den udfordring, der ligger i, at man ikke tager højde for, at man af alle mulige andre årsager kan være nedslidt tidligere.
Det kan endda være, fordi man er i en særlig branche, eller fordi man måske også som jurist har været udsat for en række, kan man sige, meget voldsomme sager ved eksempelvis at arbejde inden for børneområdet.
Så man kan faktisk godt risikere, at man som jurist er absolut mentalt nedslidt som 60-årig, men man vil jo ikke være berettiget til pension efter den der tyske model, som Alternativet godt kan lide.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-05:
Vi forsøger jo at tage højde for det, at det er de faggrupper, der har det hårdeste arbejde, der også får pension, ved at det ofte er dem, der er startet tidligst på arbejdsmarkedet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-05:
Jeg synes, at jeg indledte med at sige, at for Radikale Venstre er det fuldstændig afgørende, at hvis man kan, så bidrager man, og kan man ikke, så skal der være løsninger til dig.
Og det mener jeg at vi har.
Det har vi været enormt optaget af at udvikle – netop ikke på en måde, hvor alle bare kan gå tidligere, men kun dem, der har behov for det.
Så er man nedslidt, er der ordninger, og fungerer de ikke efter hensigten, skal vi fortsat arbejde for, at de kommer til det.
Jeg tror ikke, at vi kan brancheregulere hverken vores pension eller vores ordninger på en måde, hvor vi siger, at alle, der arbejder i den her sektor, får lov til at gå 3 år tidligere, og at man så skal straffes, fordi man har taget noget mere uddannelse, eller omvendt.
Og jeg synes ikke, at den her ordning er et svar på det.