runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Jeg konstaterer så, at det, når der står, at der i en årrække vil være et betydeligt merprovenu, er en ny definition af skattestoppet.
Men det kan der godt være i en årrække, et betydeligt merprovenu, uden at det kommer i karambolage med skattestoppet.
Det er fint.
Det tager jeg ad notam.
Med hensyn til bilpriserne kan jeg godt glæde mig over, at nogle af de små biler bliver meget billigere, også fordi de er miljømæssigt interessante.
Det er jo også sådan, at de biler, der bliver billige, nemlig de helt små biler, ikke er specielt interessante for en dansk familie, netop fordi der f.eks. ikke er plads for en børnefamilie til særlig mange børn eller klapvogne eller lignende.
Det er der simpelt hen ikke i de her biler.
Oven i købet gør man dem så billigere og sørger ikke for, at de her biler får partikelfiltre.
Så miljømæssigt bliver der også et problem.
Hvad med hensyn til sikkerheden?
Er det ikke et problem, at Falck påpeger, at de biler, som er nævnt i forslaget som kassevogne, vil de ikke acceptere at køre med, fordi sikkerheden er alt for lille?
Er der ikke noget der, som skal tages vare på?
Nu har vi gang på gang i Skatteudvalget hørt erhvervet komme og sige, at der er et problem her.
Er hr. Jakob Axel Nielsen ikke enig i, at der er et problem, og vil regeringen tage fat i det med sikkerheden i overgangsordningen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Det her lovforslag er gennemført under en forudsætning om provenuneutralitet, men selv om der skulle være nogle små divergenser i den sammenhæng, så tror jeg ikke, at man kan finde nogen model eller nogen virkelighed, der kan ramme det så præcist.
Det her er lavet under forudsætning af provenuneutralitet, og det har vi det fint med.
Så bliver der sagt fra hr. John Dyrby Paulsens side, at vi i Det Konservative Folkeparti kan glæde os over små ting.
Det er sådan set korrekt, hvis det er sådan, man synes, at det er små ting, at en Peugeot bliver 19.000 kr. billigere, og at en Passat bliver næsten 13.000 kr. billigere.
Det synes vi ikke er små ting.
Det synes vi faktisk er noget, der betyder noget for mennesker og deres penge, at man rent faktisk får bilen måske 20.000 kr. billigere af beskattede penge.
Det synes vi ikke er små ting, men jeg kan forstå, at det synes hr. John Dyrby Paulsen er små ting, som man ikke behøver at glæde sig over.
Der ligger også det i forslaget, at vi Konservative hele tiden har sagt, at det skal være grønnere, det skal være sikrere, og det skal være billigere.
Det er i virkeligheden tre forhold, som godt kan modarbejde hinanden.
Derfor er det et meget fint kompromis, at dele af sikkerhedskriteriet godt kan betyde, at nogle biler bliver dyrere, hvis de eksempelvis ikke lever op til noget sikkerhed eller der er et fordyrende element i den manglende sikkerhed.
Det har vi syntes var en god ting.
Det har vi været med til at forhandle ind, fordi også sikkerheden var et kriterium for os.
Det bevirker, at bilen bliver billigere, hvis den har sikkerheden, men at det også gør bilen dyrere, hvis den ikke har sikkerheden.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Nu har De Konservative ved de to sidste valg gået rundt og advokeret for billigere biler, og ved nogle lejligheder har de endda taget en bil med.
Der var det jo nogle andre rabatter, man havde med til befolkningen, end dem, som hr. Jakob Axel Nielsen nævnte fra talerstolen.
Hr. Jakob Axel Nielsen har også lige nævnt, at De Konservative fortsat vil arbejde for billigere biler.
Man må konstatere, at hvis det er en konservativ mærkesag, så skal man som regeringsparti enten kunne glæde sig over at få sin mærkesag igennem, eller man skal kunne glæde sig over små ting.
De Konservative gør altså det sidste.
Jeg vil egentlig godt ind på en helt anden boldgade.
I lovforslaget står der om konsekvenserne, at der i en årrække vil være et betydeligt merprovenu i forhold til skatten med dette lovforslag.
Er det ikke i direkte modstrid med De Konservatives kære skattestop?
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Ja, der var jo flere spørgsmål fra hr. Mikkel Dencker.
Lad mig først sige, at hvis det betragtes som yderliggående venstreorienteret rent faktisk at ville gøre noget for at bekæmpe den globale opvarmning, rent faktisk at ville gøre noget effektivt for at nedsætte CO2-belastningen, så må hr. Mikkel Dencker såmænd gerne bruge det ord om os.
Det er vi fuldstændig ligeglade med.
Det, der betyder noget, er naturligvis, at man får gjort en effektiv indsats over for de problemer, vi har med klimaforandringerne, med den globale opvarmning, med, at vi skal have nedsat vores CO2-belastning.
Deri ligger jo også svaret på den anden del af hr. Mikkel Denckers spørgsmål, nemlig at skal vi have en effektiv indsats, kan det jo ikke gå, at vi nu cementerer, at man tilsyneladende har gjort noget på trafikområdet og der så ikke er grund til at gøre noget de næste mange år.
Det er jo det, der gør, at det er svært for os at stemme for det her forslag, fordi det altså vil cementere noget, der i bedste fald er nogle kosmetiske ændringer, som stort set ikke ændrer på virkelighedens verden.
Det kan da ikke være ambitionsniveauet.
Hvis det er det for Dansk Folkeparti og regeringspartierne, er det på høje tid, at man får kigget på, hvad udfordringerne er, for så har man ikke set udfordringerne rigtig i øjnene.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Det, der var pointen i mit indlæg lige før, var, at det forslag, der er fremsat her, trækker i en bestemt retning, som stemmer overens med, hvad Det Radikale Venstre selv på et tidligere tidspunkt, for 3 år siden, fremsatte forslag om.
Jeg kan forstå på hr. Poulsen, at forslaget her ikke er så radikalt, som hr. Poulsen godt kunne have tænkt sig det skulle være, men sådan som jeg ser det, trækker det altså i den samme retning, som Det Radikale Venstre tidligere har slået sig op på at støtte.
Så det virker næsten for mig, som om den radikale holdning til bilbeskatning forsvandt sammen med hr. Anders Samuelsen her tidligere på ugen.
Nu har man så fået en ny politik.
Det undrer mig altså, at man ikke kan stemme for det her forslag, som trækker i den retning, som Det Radikale Venstre tidligere har argumenteret for.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Jeg vil gerne ønske skatteministeren tillykke med familieforøgelsen og barselorloven på 14 dage.
Jeg kan forstå, at sprogbruget til de 14 dage har ministeren taget med her til Folketingssalen.
Men det var ikke det, jeg ville sige noget om.
Det, jeg ville spørge skatteministeren om, var, hvorvidt skatteministeren ikke kan se,
at hvis man har en målsætning, sådan som der står som overskrift på det her lovforslag, om at mindske CO2-udledningen, så er det også nødvendigt at forholde sig til drivmidlerne, altså selve det at køre.
Jeg vil derfor spørge, om skatteministeren, måske ikke aktuelt, men så i alt fald efterfølgende, vil være med til at drøfte en eller anden form for kørselsafgifter, der jo kan leve op til den målsætning, hvad det forslag, skatteministeren har lagt frem, ikke gør.
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Det er sådan lidt mærkeligt, at det første, man beder om, er at kunne komme ind og være forligspartner, og at det næste, man beder om, er at få lov til at ændre det hele.
Altså, hvis man vil ind og være forligspartner, så må man acceptere det grundlag, der er; sådan er det.
Derfor hænger det ikke sammen, når SF både siger, at man godt vil ind og være forligspartner og være med til at kunne lave forhandlinger, og bagefter siger, at man alligevel ikke vil have den pakke, der er blevet lavet.
Vi har lavet en pakke, der meget nøje hænger sammen, om, at vi har tre målsætninger fra regeringens side, nemlig at vi både vil have grønnere biler, sikrere biler og billigere biler.
Der må jeg bare sige, at hvis man har den indgangsvinkel, jamen så er afstanden mellem os jo for stor som udgangspunkt, og derfor er der nu en forligskreds, som jeg mener skal være med til at bære forslaget igennem og også skal have mulighed for at drøfte, om der i forligskredsen er enighed om, hvorvidt nogle hjørner skal laves anderledes, end de ligger lige nu.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Jeg vil undlade at komme ind på mere øv bøv, for det virker ikke, som om ministeren helt har styr på det; det svinger sådan lidt, hvordan det skal defineres.
Men var det muligt at komme ind i nogle konkrete forhandlinger om at ændre nogle ting, og var det muligt, at de forhandlinger ville brede sig til flere end de tre parter, som har haft oplægget nu, altså Dansk Folkeparti og regeringen?
Og var det f.eks. muligt at lave 4.000-kroners-grænsen ved at ligge over højere, og også rokke ved 1.000-kroners-grænsen ved at ligge under?
Er der mulighed for at rokke ved noget af det, sådan at der bliver lidt mere slag i det her forslag?
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Nej, jeg vil igen gerne understrege, at man i min optik ikke kvalificerer sig til at være øv bøv’er ved at være uenig, men ved at være negativ og kun negativt fokuseret på de hjørner, der måtte være, og ikke glæde sig over, at der med det her rent faktisk bliver lavet en afgiftsomlægning, der sikrer mere miljørigtige biler, og som sænker CO2-udledningen.
Jeg ved godt, at der er nogle, som rejser tvivl, men jeg har ikke hørt nogen begrunde tvivlen om, at der skulle være en CO2forbedring i forslaget her.
Det har kun været løse påstande, for når man går ind og læser i bemærkningerne til forslaget, bl.a. med hensyn til provenubemærkninger, så kan man se, at der meget detaljeret er regnet igennem, hvilke virkninger det forventes der er.
Når hr. Poul Henrik Hedeboe så spørger om, hvorvidt vi skal til at graduere, at de 16 km, henholdsvis 18 km sådan skal rykkes år for år for at imødekomme, at biler bliver mere energirigtige, så er jeg ikke enig.
Jeg synes sådan set, at hvis en bil bliver mere energirigtig, så skal vi belønne den yderligere, ved at den optjener en større andel af nedslag i registreringsafgiften.
Hvis en bil går fra at kunne køre 19 km/l til 20 km/l, så fortjener den også et yderligere nedslag på de 4.000 kr., der ligger i forslaget her.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Debatten har vel vist, at vi er nogle stykker, der sår tvivl om skatteministerens evne til at få defineret klimatilretninger via bilbeskatningen.
Jeg har også en klar fornemmelse af, at skatteministerens definition af det nye begreb øv bøv ikke hænger helt sammen.
Altså, først er det øv bøv’er for alle, der ikke er enige, og så hedder det øv bøv’er for dem, som ikke har nogen forslag selv.
Men SF blev også puttet ind i øv bøvpuljen, og vi har jo et præcist forslag, og det er det, jeg vil frem til.
Er skatteministeren parat til at forholde sig til nogle af elementerne – og jeg forstod, at der var nogle åbninger – eller er det en fuldstændig færdig og lukket pakke, og det er elementer som en øgning af den grænse, 16 km?
Er man parat til at øge den sådan til en eller anden grænse?
Er man f.eks. parat til at lave en større forskel på at ligge over eller under grænsen?
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Altså, først og fremmest bliver man ikke kvalificeret til at være øv bøv’er ved at være uenig, men ved ikke at komme med noget konstruktivt selv, ved alene at kunne rakke ned og kritisere uden at fremstille et eneste konstruktivt eget forslag; der må jeg bare indrømme, at der synes jeg godt nok, man klart kvalificerer sig til en betegnelse som øv bøv’er.
Jeg håber da sådan set, at partierne vil lade være med at være det og spille aktivt ind og sige, hvad de gerne vil.
Jeg synes, der er nogle hjørner med hensyn til det med sikkerhed, hvis der er en rude i en kassevogn, der sikrer mod højresvingsulykker, som ikke har været inde i overvejelserne, dengang vi lavede aftalen.
Det kunne være interessant at drøfte, hvordan man kan lave en sådan tilpasning, uden at det bryder med forslaget, nemlig at vi vil sætte en grænse for den klare udnyttelse af gulpladeordninger til privat drift, og uden at det bryder med den afgørende forudsætning om, at vi skal have ensartede afgifter og ikke det gamle afgiftssystem, som vi havde tidligere.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Jeg synes, det jo næsten er en ny parlamentarisk situation, at man som minister siger: Nu indkalder vi V, vi indkalder Dansk Folkeparti, så laver vi en aftale, og så forelægger vi den – og de partier, der så ikke vil være med på den og godtage det uden videre, er øv bøv’ere – vi behøver ikke engang indkalde dem til en forhandling, vi behøver ikke indkalde dem til bare en drøftelse, vi behøver overhovedet ikke høre på, hvad de har at sige.
Og hvis man ikke bare bukker og nikker og siger, at det da godt nok var et godt forslag, så er man øv bøv’er.
Det var da godt nok en besynderlig indstilling til det her parlament og debatten her i salen.
Men jeg vil godt et helt andet sted hen.
Jeg hører skatteministeren – nu skal man jo være lidt positiv – sige, at nogle af de indvendinger, der er kommet, faktisk ikke er så dumme endda, og at man godt vil indarbejde dem; ikke, at skatteministeren ville indrømme det oppe på talerstolen, men det var det, jeg hørte ham sige, Kunne skatteministeren ikke være lidt mere konkret og sige, hvad det er for nogle indvendinger, der er kommet fra de forskellige organisationer, som vi nævner, som skatteministeren gerne vil indarbejde i det endelige lovforslag?
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Jo, det rundede jeg sådan set også min tale af med, nemlig med at sige, at de krøller og de hjørner, der måtte være, har jeg en klar forventning om at regeringen sætter sig sammen med forligspartierne og drøfter i hvilket omfang det er muligt at imødekomme.
Men når hr. John Dyrby Paulsen nævner sådan en række af organisationer, der har sendt høringssvar ind, dækker det jo over vidt forskellige bekymringer og vidt forskellige holdninger og kommentarer.
Så det afslører intet af, hvad Socialdemokraterne selv vil.
Hr. John Dyrby Paulsen har i dag haft 5 minutters taletid til at forklare, hvad Socialdemokraterne ville på det her område, og intet har vi hørt.
Det eneste, vi har hørt, er lige om de her hjørner, der kan være.
Hvad en socialdemokratisk model skulle være for at få endnu mere miljø ud af en omlægning af bilafgifterne, er der ikke kommet ét bud på, ikke i dag, ikke i forbindelse med SF’s forslag tidligere på folketingssamlingen, og ikke i de kommentarer, hr. John Dyrby Paulsen har haft.
Og hvis hr. John Dyrby Paulsen synes, det er nedladende at blive kaldt en øv bøv’er, så skulle man måske prøve at lade være med at være det og så til gengæld begynde at være konstruktiv.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Jeg har en lille niece på 5 år.
Når hendes mor irettesætter hende, holder hun hænderne for ørerne og siger: Jeg kan ikke høre, hvad du siger.
Og jeg kom til at tænke på min lille niece, da skatteministeren indledte sin tale, for det er jo i virkeligheden det samme.
Nu er skatteministeren glad, fordi han langt om længe kan sætte et hak ved regeringsgrundlaget med noget, som i virkeligheden ikke er ret meget, og nu skal relevante indvendinger jo ikke komme i vejen for det, og der er slet ikke noget om at høre på det og i øvrigt tage det ad notam.
Jeg må i øvrigt sige: Vi er jo ikke engang blevet inviteret til forhandlingerne, så vi havde ikke engang mulighed for at sige, hvad vi gerne ville.
Nu behandler vi så et lovforslag.
Men skatteministeren behøver jo ikke kun at høre på dem, han med et lidt nedladende udtryk kalder øv bøv’ere.
Han kan jo høre på FDM, på bilimportørerne, på Falck, på Rådet for Større Færdselssikkerhed, bilforhandlerne, Dansk Industri osv. osv.
Hvis det er det, skatteministeren mener med øv bøv’erne, så siger jeg: Ellers tak.
Men det, der jo er sagens kerne her, er, at regeringen har fremsat et forslag, som vi måske kan være enige om ikke er så meget, som nogle partier havde ønsket sig, og slet ikke Konservative, men hvor der i virkeligheden er nogle krøller, noget, som godt kunne være bedre.
Kunne vi da for søren ikke gå i gang med at tage fat i dem og ændre på dem?
Er skatteministeren ikke interesseret i at se på de områder?
Frank Aaen (EL), 2007-05-09:
Jeg siger tak for erindringen.
Da statsministeren hørte USA’s præsident udtale sig, som han gjorde, kom statsministeren straks og sagde, at det må vi også gøre noget ved i Danmark, selv om samme regering, som statsministeren er chef for, har skåret ned på en lang række miljøforbedrende programmer.
Nu ser vi så, hvad de gør i praksis, nemlig med det forslag, der er kommet her: Ingenting.
Tværtimod.
Det her forslag vil øge CO2-udledningen i Danmark.
Det vil det gøre, fordi stort set alle hvidpladebiler bliver billigere med det her forslag.
Det vil det gøre, fordi biler, der kun kører 10 km pr. liter – det var det, min gamle Folkevogn kunne køre tilbage for 30 år siden – også får en afgiftsnedsættelse.
Den er beskeden, men det er dog en nedsættelse.
Gulpladebiler under 2 t bliver billigere, brugte biler bliver billigere i meget stort omfang.
Derfor kommer der flere biler ud af det her forslag, og derfor vil ikke alene CO2-udledningen øges, men vi vil også se en øget forurening fra partikler fra dieselbiler, fordi der også kommer flere dieselbiler uden partikelfilter.
Det bliver altså samlet set endnu en gang billigere at være bilist.
Man sparer 41.000 kr. i registreringsafgift, i forhold til før den her regering kom til.
Men mens det bliver billigere at være bilist, er det altså blevet dyrere at køre med kollektiv trafik, og det er den vej, det går med den kollektive trafik.
Bilisterne er blevet belønnet, de, der bruger kollektiv trafik, er blevet straffet.
Den udvikling kan vi selvsagt ikke være med til at fortsætte, som der er lagt op til med det her forslag.
Vi synes selvfølgelig, det er fint, at de mest svinende biler, skal være dyrere, men hvorfor skal nogle andre så være billigere?
Den kan man også kun forstå inden for regeringens egen logik, nemlig den om skattestoppet.
For det betyder jo, at hver gang man tager fat i et problem, selv om det er indlysende, at der skal tages fat i det, nemlig svinende gulpladebiler af en enorm størrelse, der kører rundt i vores byer og gør det farligt at være cyklist, hver eneste gang man tager fat i et problem – på samme måde som når man lukker skattehuller, hvis man endelig tvinges til at lukke et skattehul – sker det samme. Hvis man endelig tvinges til at gøre noget mod stærkt forurenende biler, siger regeringens logik, at vi straks må gøre det billigere for alle andre, f.eks. dem, der bare har betalt deres skat inden for erhvervslivet, eller i det her tilfælde alle bilister.
Så længe man har den logik, at hver gang man gør noget fornuftigt med den ene hånd, skal man gøre noget ufornuftigt med den anden hånd – sætte skatten ned for erhvervslivet eller sætte skatten ned for bilister, mens det bliver dyrere at køre kollektivt – så skal det gå rigtig skidt, og så får vi ikke nogen løsninger for miljøet.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Hele pointen er jo, at det ikke trækker i nogen som helst retninger.
Uanset hvor man trækker i forslaget, trækker det ikke i nogen retninger.
Det løser ikke nogen af de udfordringer, vi står med.
Måske kan det tværtimod næsten betyde det modsatte.
Det er altså helt igennem noget, som ikke trækker i nogen som helst positiv retning.
Det er jo hovedproblemet.
Så vil jeg til den anden del om, hvad folk har gjort for så og så mange år siden, for 5, 10, 15, 20 og 30 år siden, sige, at det er en yndet sport her i Folketingssalen at stå og diskutere den slags ting.
Jeg deltager gerne i diskussioner om forskellige forslag fra Folketingssalen i danmarkshistorien, men det mener jeg egentlig er relativt uinteressant, når man ved, hvilke udfordringer vi står med anno 2007 på det område, der hedder klimaforandringer og global opvarmning.
Der er altså åbenbart nogle, der mener, at det er mere vigtigt at forholde sig til, hvad der er sket i danmarkshistorien på det her område, end at forholde sig til den aktuelle udfordring.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Jeg synes, der er tale om forskellige situationer.
Jeg synes, der er forskel på, om det behov, man har, er en plejebolig eller en plejehjemsplads, eller om man ønsker at flytte til noget, som er mere praktisk, altså en ældreegnet bolig, eller flytte i et ældrekollektiv eller lignende.
Men når vi taler om plejeboliger og plejehjemspladser, må jeg sige, at de må være forbeholdt de situationer, hvor myndigheden konstaterer, at der altså er et omfattende plejebehov, et omfattende behov for hjælp og støtte, som så kræver, at man får den type boform at etablere sig i.
Men ellers er der frit slag, og der har regeringen jo netop sørget for at udvide valgmulighederne for folk.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-09:
Jo, det kan jeg være fuldstændig enig i
Jeg vil ligefrem anbefale, at man i tide sørger for at flytte til en bolig, som man bedre kan magte i situationen.
Men der, hvor vi taler om en situation, hvor den ældre er så plejekrævende, at det er en bestemt boligtype eller en plejehjemsplads, vedkommende har brug for, vil jeg holde fast i, at det skal bero på en visitation fra kommunens side.
Jeg mener, at vi skal holde fast i det helt grundlæggende princip, vi har, nemlig at det er kommunen, der som myndighed vurderer, hvad det er for en hjælp og støtte, den pågældende borger har brug for i sammenhæng med de forskellige ydelser, og at vi netop ikke skal ind på den vej, som Enhedslisten her lægger op til med, at der skal være sådan et tagselvbord med hensyn til, hvad man kunne ønske sig af hjælp.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-09:
»På hvilken måde vil ministeren indskærpe over for Center for Koldkrigsforskning, at god forskningsskik skal overholdes?«
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Så må man gentage det igen for hr. John Dyrby Paulsen, selv om jeg tror, at det er trættende for andre at høre på.
Det er ikke det, der er regeringens politik, og det er ikke det, vi vil.
Så når hr. John Dyrby Paulsen ikke kan få mig til at sige, at vi ønsker et privatiseret forsikringssamfund, så skyldes det nok – hold nu fast – at jeg faktisk ikke mener det.
Bare lige for at hr. John Dyrby Paulsen forstår det nu: Jeg mener faktisk ikke, at vi skal have et forsikringssamfund.
Så nu håber jeg, vi er enige om, at det mener jeg ikke, og at det mener hr. John Dyrby Paulsen ikke.
Hvad er udviklingen så?
Udviklingen er den, at vi forbedrer det offentlige sundhedsvæsen.
Vi forbedrer behandlingsgarantierne.
Vi prioriterer flere penge i den retning.
Ved siden af det har vi fjernet det, den tidligere regering havde, nemlig skat på sundhedsbehandlinger.
Vi oplevede jo, at personer, hvis arbejdsgivere havde betalt for deres behandling, så de kunne komme hurtigt tilbage i deres liv og virke, blev mødt med en hilsen fra den socialdemokratiske skatteminister, der sagde: Vi vil i øvrigt gerne have skat af den sundhedsbehandling, du lige har modtaget.
Borgerne blev beskattet af sundhedsbehandlinger under den tidligere regering.
Det har vi fjernet.
Det er jeg glad for.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi fjerner skat på sundhed.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi er med til at gøre, at virksomhederne tager et større socialt ansvar, samtidig med at vi bevarer en fri og lige adgang til et godt offentligt sundhedsvæsen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Det ligger faktisk stadig i hele svaret, at der er en prioritet for den private sundhedsdel i forhold til den offentlige sundhedsdel, og skatteministeren og regeringen prioriterer den private del højt.
Jeg synes altså, at det er et forkert grundlag, og det er et skråplan at komme ind på.
Derfor har vi hele den her diskussion om, hvorvidt der er læger nok eller ikke læger nok.
Det er helt evident: Der er sådan set ikke læger nok, der er heller ikke sygeplejersker nok.
Og vi er jo enige i, at vi skal forsøge at hente dem til landet.
De sundhedsforsikringer skulle såmænd nok komme alligevel.
Så det er en prioritet fra regeringens side, at vi prioriterer den private sundhedsdel frem for den offentlige.
Vi appellerer bare til, at man i det her tilfælde kunne bruge pengene til at udvide den offentlige sundhedsdel med.
For det er der jo behov for.
Det siger skatteministeren selv.
Men skatteministeren vil hellere have, at de opgaver løses i den private del i stedet for i den offentlige.