runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Som fru Lisbeth Bech Poulsen godt ved, var der jo ingen socialdemokrater, som stemte for dagpengereformen i sin tid.
Det var der jo ikke.
Men ligesom SF var det, da SF sad i regering, så er vi jo bundet af de aftaler, vi indgår.
Og hvis man gerne vil sidde i regering, kan man jo ikke bare løbe fra dem – så binder de.
Og så må man se på, hvad man så ellers har af muligheder.
Og det har vi jo gjort – også SF og Enhedslisten – sammen med regeringen; altså taget tiltag for tusinder af danskere.
Når man får lavet aftaler, der faktisk peger frem, må man i stedet for sige om dem, som er rigtigt i det her tilfælde, at den sociale profil er i orden, og svinge det røde flag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Det går jo meget bedre for dansk økonomi nu, end dengang regeringen overtog – siger regeringen selv.
Der er et stemningsskifte.
Dengang regeringen overtog magten, var økonomien et håndværkertilbud, så det siger sig selv, at økonomien er meget bedre i dag.
Kan hr. Jesper Petersen så forklare, hvorfor regeringen opererer med et underskud på de offentlige finanser på 60 mia. kr. i 2015, når underskuddet på de offentlige finanser i 2011 kun var på 37 mia. kr.?
Hvordan kan det være, at denne regering har et større offentligt underskud, næsten dobbelt så stort, end den foregående regering havde – den foregående regering, som ifølge regeringen afleverede et håndværkertilbud til denne regering?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Håndværkertilbuddet bestod jo i, at regningerne for krisen, trods man havde påstået det modsatte, ikke var betalt.
For at der skulle være holdbarhed igen i dansk økonomi, for at man kunne have maksimal tillid til dansk økonomi, måtte der gøres noget.
Og det er der jo blevet gjort, der er blevet rettet op på det, så man nu kan se, at der i årene derefter er en holdbar, grundlæggende sund økonomi.
Lige nu er der krise, tilbageslag, men vi er på vej ud af det lige så langsomt, selv om der er nogle vanskelige år.
Og jo, vi mener, at økonomien er i bedring, når vi kan se, at f.eks. 27.000 flere danskere har fået et arbejde at stå op til om morgenen over de sidste 6 kvartaler.
Det mener jeg er en konkret forbedring for de mennesker.
Spørgsmålet er så, hvad man skal bruge en ny fremgang til, om man vil styrke vores fællesskab, om man faktisk vil forbedre nogle ting inden for vores fælles velfærd, eller om det hele skal skydes af på skattelettelser.
Der forstår jeg hr. Ole Birk Olesen er på skattelettelsesholdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Regningerne var ikke betalt, siger hr. Jesper Petersen, tilbage i 2011, men der blev da betalt flere regninger, end den her regering gør.
Underskuddet på de offentlige finanser var på 37 mia. kr., de regninger, som ikke bliver betalt i 2015, andrager 60 mia. kr., vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Der bliver betalt færre regninger i 2015 end i 2011, og det er da mærkeligt, at det er sådan, når økonomien ifølge regeringen er meget bedre.
Fordi det er et valgår, vil den her regering gerne kunne dele en masse velfærdsgaver ud for lånte penge og for flere lånte penge, end den regering, som var før den her regering, lånte i 2011.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jeg må bare minde hr. Ole Birk Olesen om, at den her regering har ført en væsentlig mere ansvarlig politik end den tidligere.
Vi er nu ude af den EU-henstilling, som den tidligere regering fik bragt os på halsen.
Det var jo det, der skete, vi blev sat under skærpet overvågning, krav om at få barberet til i løbet af kort tid, og det har vi gjort, men det var den tidligere regering, der fik bragt os i den misere.
Det var dem, der spildte en historisk højkonjunktur, ikke fik det ud af det, vi skulle have fået.
Det var sådan, det var.
Nu vælger vi så i år at gå så langt, som vi synes er ansvarligt.
Det synes markederne i øvrigt også, kreditvurderingsbureauerne synes det samme, de er overhovedet ikke nervøse; hr. Ole Birk Olesen prøver at fremmane et eller andet spøgelse, men det er der ikke belæg for.
Men ja, vi bruger det, vi synes er ansvarligt, fordi det jo betyder, at flere danskere kommer i arbejde.
Det betyder, at der er kortere vej til, at vi kan sige, at vi er ude af krisen, fordi vi stimulerer økonomien, og trækker man de penge ud igen, ville langt flere danskere være arbejdsløse, så ville det gøre skade på dansk økonomi.
Så det er faktisk et udtryk for ansvarlighed, at vi stimulerer økonomien og får flere danskere i beskæftigelse.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Tak for det.
For os Konservative
er det ubegribeligt og direkte forkert, når regeringen og Socialdemokratiet vælger at bruge et stort milliardbeløb til et øget fradrag til de personer, der ønsker at være medlem af en fagforening.
Vi er i en tid, hvor alle kalder på vækst og jobskabelse, og så bruger man pengene på den her måde.
Hvorfor er det ikke en privatsag?
Og hvorfor skal der være særlige skatteforhold for fagforeningsmedlemmer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-09-09:
Jeg er sådan set enig med hr. Jesper Petersen i, at det på mange måder kan kaldes både hyklerisk og populistisk, at Dansk Folkeparti har ændret holdning.
Men Dansk Folkeparti har ikke desto mindre ændret holdning.
Og så siger ordføreren, hvad jeg også har hørt andre socialdemokrater sige før: Man kan jo ikke stole på dem.
Jamen lad os da teste det.
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag i Folketingssalen, hvor vi foreslår at halvere genoptjeningsperioden, frem til at Dagpengekommissionen barsler med et eller andet forslag.
Enhedslisten stemmer for, SF stemmer for, og Dansk Folkeparti har sagt, de stemmer for.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke stemme for?
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at ordføreren siger: Jamen vi har jo indgået en aftale med Radikale Venstre om ikke at gøre noget ved dagpengene.
Nå ja, bevares, der blev også lavet en aftale om øremærket barsel, og der blev f.eks. også lavet en aftale om en betalingsring.
Så det var åbenbart ikke alt det, der skete i det der sorte tårn på Amager, som ikke kunne laves om.
Virkeligheden har jo ændret sig, og jeg vil gerne spørge hr. Jesper Petersen, om det ansvarlige ikke er at sige: Vi indgik en aftale, men nu er 40.000 mennesker faldet ud.
Det skal vi selvfølgelig reagere på, og vi skal reagere her og nu, for det er her og nu, at de her mennesker står med et problem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-09-09:
Hvorfor siger man det nu lige, når jeg skal have ordet.
Jeg skal bare spørge hr. Jesper Petersen om noget.
For vi har jo af og til haft nogle diskussioner om det her med, at man kommer med løfter, forslag eller visioner om, hvad man vil, og hver gang vi i Dansk Folkeparti fremkommer med sådan en tanke om, hvordan vi gerne vil have at samfundet skal udvikle sig, så sørger hr. Jesper Petersen for at sende det over i et eller andet ministerium for at få det beregnet – og tak for det, det er meget nyttigt.
Men jeg vil bare spørge hr. Jesper Petersen: Er det, fordi det ligger til grund for Socialdemokratiets måde at arbejde på, at man altid, når man fremkommer med en tanke om, hvordan samfundet skal udvikle sig, så samtidig skal anvise en finansiering?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Det er sådan med hensyn til SKAT, at der er nogle, der vil sige, at det her bare er 2 procents effektivisering, og at det er derfor, det kommer til at se ud, som det ser ud.
Det, jeg bare kan se, når man går ind og kigger på paragraffen i finansloven, er, at det er påfaldende, at det er indsatsen, der ryger hver gang; det er den proaktive indsats, man finder pengene på.
Det, vi også kan se, er altså, at man så bruger 90 mio. kr. mere på administrativt arbejde, fordi man har så mange klagesager.
Nu har jeg ikke medtaget noget af det, vi kalder de dynamiske effekter.
Jeg tror sådan set, at de her skattefolk nærmest ville indtjene deres egen løn, hvis de kom ud og lavede nogle kontroller og fik stoppet de brodne kar, forbrydere, som faktisk underminerer det her velfærdssamfund, vi har.
Det er simpelt hen tyveri ved højlys dag, når man tager til Sverige og henter slik og sælger det uden nogen form for afgifter i sine butikker.
Man betaler hverken moms, afgifter eller andet.
Og det sker også i forbindelse med sodavand og mange andre varer.
Når der nu er et markant flertal, der ikke vil have en grænsekontrol, så bliver vi da nødt til at have en øget kontrol i landet.
Vi kunne også diskutere, om de bøder på 5.000 kr., der gives i dag i en kiosk, hvor der står så mange af de varer, overhovedet har nogen præventiv virkning.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jeg betragter egentlig i meget høj grad det, som vi gør med at granske Dansk Folkepartis forslag grundigt, som en slags service.
Altså, eftersom partiet ikke besidder regnekraften til sådan at lægge en politik frem, som er finansieret, og som holder, som årene går, og eftersom man ikke kan sætte penge af til de mange forslag, så tager vi den opgave på os
det er ligesom at få det bragt hen til et sted, hvor der kan blive regnet på det, og så kan vi diskutere det.
Jeg synes, at man i den politiske debat har lov til at sige, at der er noget, man godt kunne tænke sig at gøre bedre, absolut, men det, som Dansk Folkeparti gør, er jo, at man går og giver indtryk af, at man kan få en hel masse ting gennemført – er vi oppe på, at det er for 170 mia. kr.?
Der må også bare være en eller anden rimelighed i det.
Og der er immer væk ret langt op til de 170 mia. kr., ikke mindst, hvis man tænker på, at hr. Kristian Thulesen Dahl jo vil have hr. Lars Løkke Rasmussen, som vil have nulvækst, til at være statsminister.
Det gør Dansk Folkepartis politik til fri fantasi.
Det siger jeg ligesom for at sige, hvor store fantasierne egentlig er, og det må vi jo have lidt hjælp fra ministeriernes side til at beregne i ny og næ.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-09-09:
Det var vel ikke lige et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, det nærmeste, vi kom et svar, var vel, at der skal være en eller anden rimelighed i det, det vil sige, at der er en eller anden grænse for det.
Man kan godt have nogle visioner og nogle tanker om samfundet, der skal bare være en eller anden rimelighed i det, og hr. Jesper Petersen skal så definere, hvad den rimelighed består i.
Så må jeg spørge: Har Socialdemokratiet ramt det, der er den rimelighed?
Jeg kan forstå, at der er sendt et udkast til et arbejdsprogram ud til baglandet, som man skal behandle på Socialdemokratiets kongres her senere i september måned, som Socialdemokratiets næstformand, hr. Mogens Jensen, står bag.
Han anerkender, at en række af forslagene vil være kostbare at gennemføre og har her for ganske nylig, i et af de nyere eksemplarer, sagt til Ugebrevet A4, og jeg citerer: »Nu er det her et arbejdsprogram med et længere sigte, og det skal ikke gennemføres inden for et finansår. Men det er helt klart, at når vi lægger konkrete forslag frem på baggrund af programmet, vil vi selvfølgelig anvise finansiering.«
Ligger det så inden for rimelighedens grænse, altså, at det kan man godt?
Er der det spænd, der gør, at man godt kan foreslå noget, som man ikke har anvist finansiering for?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Nu er forskellen jo, at jeg peger på en, der siger det, og så kan man pege på en, der siger det modsatte, men gør det alligevel.
Det er nok dér, forskellen ligger.
Vi kan rigtig godt lide at arbejde sammen med samarbejdspartnere, som siger det, de mener, og så tager vi en politisk debat ud fra det.
Så når man som regel også hinanden et eller andet sted.
Det, der også er interessant, er jo, at hr. Jesper Petersen siger, at der nu her med det sidste finanslovsforslag, som nok også er et valgoplæg, kommer til at ske noget ude i kommunerne, nu stiger væksten.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Jesper Petersen om, er: Hvordan er det lige med de 12 mia. kr., der skal findes frem til 2020?
Jeg spurgte også om det sidste år og fik ikke noget svar.
Hvor er det lige, de 12 mia. kr., som man gerne vil finansiere ved, at kommunerne og regionerne skal gøre det bedre, kommer ind i effektiviseringer?
Og kunne man ikke også få et svar på, hvad de skal bruges til?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jamen det er fuldstændig korrekt.
Og jeg er egentlig glad for, at hr. René Christensen spørger til de her effektiviseringer, fordi det jo modbeviser det billede, som andre parter i den her side af salen prøver at fremmane, nemlig at regeringen er så ødsel og overhovedet ikke kan finde ud af at få den offentlige sektor til at køre længere på literen.
Jo, det sker hele tiden.
Spørgsmålet er, hvordan man så prioriterer de midler, der kommer ind.
Jeg har forstået, at der regnes på, hvor langt man er med effektiviseringer på de 12 mia. kr., som vi siger og tror at vi kan finde i den offentlige sektor.
Og det er jo så penge, vi kan lægge oven i det rum, vi har i økonomien, til at lave forbedringer for.
Det kan vi.
Det, Venstre gør, er, at de klynger sig til det som halmstrå for at prøve at bortforklare de massive konsekvenser, nulvækst vil have – altså dem, som Dansk Folkeparti åbenbart bakker op om, ligesom de endte med at bakke op om dagpengereformen, efterlønsreformen, skæve skattereformer.
Dem kan jeg ikke huske at Dansk Folkeparti fortalte vælgerne om før valget i 2007.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-09-09:
Da regeringen trådte til, var der jo ikke flertal for at lave ændringer af dagpengesystemet, fordi Radikale Venstre og højrefløjen tilsammen havde flertal, og de sagde: De der dagpengeforringelser kan vi godt lide, dem vil vi holde fast i.
Men det har jo faktisk ændret sig.
Altså virkeligheden har jo helt åbenlyst ændret sig, for 40.000 mennesker er faldet ud af systemet, og man sagde, det ville være 2.000–4.000.
Så virkeligheden har ændret sig, men den parlamentariske situation har også ændret sig, fordi Dansk Folkeparti har ændret holdning, de er blevet klogere, og det skal der jo være plads til – også i politik.
Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne ikke slår sig sammen med Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti?
For hvis Socialdemokraterne gør det, har vi jo sammen et flertal for at få gjort noget ved det her dagpengeproblem, og det er der i den grad behov for.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg tror, jeg vil lade det sidste svar stå for sig selv.
Det står rigtig pænt dér, vil jeg sige.
Jeg vil egentlig gerne hjælpe hr. Jesper Petersen lidt, for nu var der rigtig mange Venstrefolk, der sådan spurgte hr. Jesper Petersen: Hvad er det, der er sket under den her regering?
Og der kom ikke rigtig noget svar til Venstrefolkene.
Men jeg vil godt hjælpe lidt, for hr. Jesper Petersen blev jo sådan set valgt for SF.
Så vil jeg sige: Hvad er det så, der er sket efterfølgende med regeringen her, som hr. Jesper Petersen stadig væk er en del af?
Det er, må man sige, når man bl.a. kigger på hjemmehjælpen, at der altså er blevet 5 millioner hjemmehjælpstimer mindre i den her regeringsperiode.
Samtidig har man altså skruet voldsomt op for ulandsbistanden.
Hvis man nu bare gik ned på 0,7 pct. af BNI – altså det, der ville gøre, at vi kom i en klub med kun 5 lande i verden, der vil betale det – så havde vi 15 mia. kr. i frirum frem til 2020, som vi kunne gøre noget godt med.
Så vil hr. Jesper Petersen ikke godt anerkende, at det, regeringen har gjort i den her periode, bl.a. er – når man kigger på ældreområdet, hvor hr. Jesper Petersen anerkender der er kommet flere midler – at der er blevet 5 millioner færre timer til rådighed?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Det er jo interessant, at Dansk Folkeparti går til forhandlingerne med en opbakning til en forhøjelse af det fradrag, som regeringen lægger op til, for fagforeningskontingent.
Betyder det – også i forlængelse af det, ordføreren lige har sagt – at Dansk Folkeparti har ændret holdning siden 2010, hvor Dansk Folkeparti mente, at fagforeningerne malkede deres medlemmer?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Det er sådan, at Dansk Folkeparti faktisk gerne vil lave politik.
Det er også derfor, vores forslag om halvering af optjeningsretten er et midlertidigt forslag.
Regeringen har jo mast sig fuldstændig op i et hjørne, regeringen ikke rigtig kan komme ud af, og hvis vi gik til forhandlingerne og sagde, at det her om fradraget vil vi under ingen omstændigheder gå med til, og det her om dagpengene skal være en permanent løsning, vi træffer nu, uden at kommissionen er kommet med nogen anbefalinger, så havde vi ikke en chance for at komme ind i lokalet og komme ud med et godt resultat.
Og det er også derfor, vi har sagt, at det er en midlertidig løsning, for så regner vi faktisk med, at regeringen kan tage et skridt ud af det hjørne, de har mast sig så hårdt ind i.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jamen jeg prøver sådan set bare at finde ud af, hvad Dansk Folkeparti mener om fagforeningskontingenter i Danmark.
I 2010 sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, som nu er leder af partiet: Det, at man har kunnet få fradrag for hele kontingentet, har betydet, at man ikke har taget debatten om, hvor meget et fagforeningskontingent skal koste.
Der er et stort spænd, mellem hvor meget de dyreste og de billigste koster.
Derfor vil jeg bare spørge, om Dansk Folkeparti mener, at det er for dyrt at være medlem af en fagforening i Danmark.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Der er ingen tvivl om, at det her i hvert fald har været medvirkende til, at fagbevægelsen har kigget meget på sig selv og spurgt, hvad det egentlig er, en fagbevægelse kan.
Vi kan også se det nu med de kampagner, der bliver kørt.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at vi har en stærk fagbevægelse, men det skal ikke være en fagbevægelse, der er selvfed og tror, at medlemmerne bare kommer af sig selv.
Det er en fagbevægelse, som medlemmerne vælger til.
Fagbevægelsen skal stå til regnskab over for sine medlemmer.
Fagbevægelsen skal ikke være en forlænget arm for et partikontor.
Og der tror jeg faktisk, at det har været med til at give noget konkurrence.
Fagbevægelsen har måske også lidt fundet sig selv og spurgt: Hvad er det egentlig for en position, vi har?
Hvad er det egentlig, vi skal levere?
Og fagbevægelsen har leveret så meget.
Hvorfor er det, at vi nu kan se, at der er rigtig mange ældre, der lever længere, og rigtig mange, som også har det bedre i deres ældreliv?
Det er jo netop også, fordi fagbevægelsen har kæmpet for, at vi har nogle arbejdsvilkår i dag, der er rigtig gode, og det har fagbevægelsen simpelt hen ikke været god nok til at gå ud og fortælle.
De har ikke været gode nok til at rekruttere deres medlemmer, for det har været så nemt – de er kommet af sig selv.
Og der vil jeg sige: Det her har jo været med til at skærpe fagbevægelsens profil.
Så jeg er sådan set helt enig i, hvad der også blev sagt dengang.
Men derfor vil jeg da gerne sige her, at det ikke er et projekt, vi har med nu, hvor vi vil skære i det her beløb.
Som udgangspunkt ønsker vi faktisk ikke at give nogen en skattestigning, fordi det mener vi faktisk ikke er givtigt.
I den her sag vil jeg bare sige igen: Vi har ikke brugt de her penge til noget andet.
Hvis det ender med at blive en del af den aftale, vi kan være en del af, stemmer vi selvfølgelig ja til det.
Når man kender Dansk Folkeparti godt, ved man, at det er sådan, at når vi har sagt ja til det, er det selvfølgelig det, der ligger.
Dermed jo ikke sagt, at det er en aftale, der så ligger i alle år frem.
Det er jo sådan, at fagbevægelsen er en fagbevægelse, som også skal konkurrere, og der må man sige, at det er vigtigt, at fagforeninger også er i konkurrence med hinanden, og det har vi faktisk oplevet her de senere år.
Det har også givet noget fornuft, at fagbevægelsen ikke er en institution, der bare hviler i sig selv og ikke skal gøre særlig meget for at skaffe deres medlemmer.
Der tror jeg faktisk at det her har været med til, at fagbevægelsen – hvis jeg må bruge sådan et lidt hårdt udtrykt – også er vågnet lidt op.
Det, jeg glæder mig over nu, er også, at fagbevægelsen bruger sine kræfter på at fortælle, hvad den har gjort.
Fagbevægelsen har gjort så meget godt for det danske arbejdsmarked, og hvorfor er det først nu, de begynder at fortælle det i reklamer og andet.
Det skulle de have gjort for længe siden.
Vi kan sådan set ikke undvære fagbevægelsen.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren svare på: Kan vi være sikre på, at Dansk Folkeparti også står fast på en støtte til kortere genoptjening og en længere dagpengeperiode?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Nej, det er der, forskellen er.
Den er formodentlig nedsat af regeringen med det formål, at kommissionen skal arbejde, og så skal man træffe en beslutning.
Vi så jo gerne, at vi fik et dagpengesystem, der var konjunkturbestemt.
Og hvorfor det?
Det er, fordi dagpengesystemet er utrolig vigtigt; det er vigtigt, at vi har det her sikkerhedsnet.
Dagpengesystemet er faktisk ikke kun for de ledige, det er sådan set også for virksomhederne
Hvis vi har et dagpengesystem, som til sidst bliver så udvandet, at medlemmerne vælger det fra – dagpenge er ligegyldigt – så tror jeg, fagbevægelserne begynder at arbejde på en helt anden måde.
Så er det de overenskomster, man begynder at lave; så laver man det andet sikkerhedsnet for medlemmerne.
Derfor har vi et behov for at tage en ordentlig diskussion af, hvordan vi får lavet et dagpengesystem, der virker, så det er et sikkerhedsnet for de ledige, samtidig med at virksomhederne selvfølgelig stadig væk har et fleksibelt arbejdsmarked, hvor det er nemt at ansætte, men også relativt nemt at afskedige.
Det er jo det, vi har i dag, og det skal vi altså værne om.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Jamen jeg er glad for at høre den bekymring, der åbenbart er for fagbevægelsen – og også nu i forhold til fagforeningskontingenter og dagpenge.
Det er jo nye toner fra Dansk Folkeparti, og jeg vil sådan set gerne kvittere for, at man nu også ligefrem er bekymret for fagbevægelsen.
Men jeg kunne også godt tænke mig at få et lidt klarere svar.
For vi har jo sagt fra SF's side – det har Enhedslisten også – at vi går til forhandlinger med regeringen, men også ønsker at åbne nogle delforhandlinger om dagpengene.
For nu synes jeg faktisk, jeg fik et mere uldent svar, end vi har fået andre dage.
Så jeg vil gerne høre: Kan Dansk Folkeparti støtte et forslag, der halverer genoptjeningsretten?
Og så vil jeg også gerne have et svar på, om Dansk Folkeparti støtter en kommende Venstreledet regering, uden at der bliver lavet dagpengeforbedringer.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Det er sådan, at når der er nedsat en kommission, vil vi gerne vente på, hvad de kommer med.
Og når vi siger, at vi skal have et konjunkturbestemt dagpengesystem, vil jeg sige, at det tror jeg ikke bliver nogen nem løsning, og jeg tror, det er vigtigt, at man bredt funderet i Folketinget sætter sig sammen og siger: Hvad er det for nogle værdier, vi har i det dagpengesystem, vi har i dag?
Det har store værdier for os, og det er ikke kun for dem, der ryger ud af arbejdsmarkedet, det er det også for arbejdsgiverne.
Derfor vil jeg ikke det, som Enhedslisten og SF lægger lidt op til, nemlig at man bare skal træffe beslutningen nu, og så skal det gælde for altid.
Jeg kan slet ikke forstå, at man så syntes, det var en god idé at nedsætte en kommission, for så er det jo ligegyldigt.
Det, vi siger, er, at vi gerne vil have ro på nu, også i forhold til at befolkningen skal have mere ro i forhold til deres jobsituation.
De skal gå ud og bruge lidt af de penge, de har opsparet, så vi kan få lidt vækst og få nogle arbejdspladser.
Det er jo sådan set det, det drejer sig om.
Men med den diskussion, der kører nu hele tiden og kan komme til at køre til udgangen af 2016, tror jeg bare ikke vi får ro på arbejdsmarkedet, og man får ikke den her tillid til, at man er sikret i sit job.
Derfor siger vi: Lad os nu lave et optjeningsprincip på 6 måneder, frem til kommissionen kommer med sit arbejde.