runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2009-04-02:
Jeg må sige til fru Nanna Westerby, at nr. 2 indlæg her fra Socialistisk Folkeparti egentlig overrasker mig lidt, for jeg regner faktisk fru Nanna Westerby for at være meget kyndig ud i lige præcis det politiske på det her område og have sat sig ind i sagerne.
Det er jo alle, der har læst det her lovforslag, bekendt, at der er muligheder for lejerne for at søge tilskud til alt det, hvor man selv har råderet, så for lejerne er der stadig væk mange muligheder.
Men som jeg gentog - og det gør jeg da gerne igen - synes vi, at det her skal komme flest mulige danskere til gode.
Jeg synes ikke, det ville være fair, hvis der var fem store selskaber, der tømte puljen på 1 time.
Jeg synes faktisk, at det skal komme flest mulige danskere til gode, og det er et politisk valg: Skal det komme få til gode eller mange til gode?
Og der har regeringen valgt at sige: Det skal komme flest mulige danskere til gode.
Så vil jeg sige til fru Nanna Westerby, at Det Radikale Venstre jo faktisk sammen med regeringen har lavet en aftale, der gerne skulle være med til at fremme vilkårene i den almene sektor.
Der er Socialistisk Folkeparti ikke med.
Men der bliver faktisk hver dag gjort ting, der også er med til at fremme mulighederne for danskerne, herunder også dem, der bor i almene boliger.
Thomas Jensen (S), 2009-04-02:
Nu hvor fru Nanna Westerby ikke har mulighed for at give svar på tiltale til ministeren, vil jeg lige sige, at den proces, som en lejer skal igennem for at få del i den her renoveringspulje, er en lang og møjsommelig proces, som vil betyde, at ikke ret mange lejere får andel i den her pulje.
Til ministerens bemærkning om, at der lige er indgået et forlig på det almene område, der vil sikre lejerne, vil jeg sige, at når det handler om renovering, er der kun afsat et stort, rungende nul til den almene sektor i det forlig. Men ellers vil jeg vende tilbage til beskæftigelseseffekten og sige, at det jo er en tilståelsessag fra ministerens side, når ministeren erkender, at beskæftigelseseffekten vil være på omkring 2.400 personer ved den her pulje på 1,5 mia. kr.
Og det er også derfor, Socialdemokraterne alligevel godt kan støtte det, for der er jo en beskæftigelseseffekt, men den er godt nok meget lille.
Det er også derfor, Socialdemokraterne har været med til at stille et ændringsforslag, som vil sikre, at mere end dobbelt så mange vil komme i beskæftigelse med den her renoveringspulje.
Derudover vil jeg sige, at det er utroligt, som ministeren bliver ved med at lave en kunstig modstilling; ministeren mener, at man ikke både kan skabe energibesparende effekter og beskæftigelseseffekter.
Hvis man ser på spørgsmål nr. 11, som ministeren har svaret på, kan man se, at det jo er sådan, at man kan nå en energibesparelseseffekt på 100 pct., hvis man gør sådan, som vi har sagt i ændringsforslaget, nemlig at øremærke alle pengene til energibesparende foranstaltninger.
Så det er en kunstig modstilling fra ministerens side.
Jeg vil sige til Dansk Folkepartis ordfører, at Socialdemokraterne naturligvis bakker op om det satsforlig, der er indgået, hvor man sætter antallet af dage til 14.
Det, jeg også er fuld af fortrøstning ved omkring det her forlig, er, at der jo står, som der altid gør i satsaftalerne, at der skal ske en evaluering efter nogle år.
Så vil jeg også for lige at korrigere Dansk Folkepartis ordfører præcisere, at det antal dage, som BL, altså Boligselskabernes Landsforening, nævner, jo er 10 dage.
Så det er jo ikke noget, der flugter fuldstændig med det, parterne på lejeboligmarkedet er kommet frem til.
Det er bare lige for at korrigere Dansk Folkepartis ordfører.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-02:
Oven på den socialdemokratiske ordførers tale skulle man jo tro, det her handlede om udlejer- og lejerorganisationers forhandlinger.
Jeg vil gerne slå fast, at det gør det ikke.
Det her er en aftale, der ligger på baggrund af en satspuljeaftale, der skal hjælpe de udsatte borgere til at kunne blive boende i deres boliger og ikke blive sat på gaden.
Det er en rigtig, rigtig god aftale.
Ja, udlejere og lejere kom efter satspuljeaftalen med et forslag om påkravsfrister, som indgår i det her.
Det fraveg.
Fra regeringens side blev der vist velvilje.
Men det var man ikke tilfreds med, og derfor holder vi jo selvfølgelig fast i det forlig, vi har indgået.
Det her er et rigtig godt forlig, der skal sikre, at vi ikke får så mange udsættelser, som vi har på nuværende tidspunkt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-02:
Jeg har bare et ganske enkelt spørgsmål til fru Pernille Frahm, og det er, om fru Pernille Frahm kan bekræfte, at Hamas står på EU's terrorliste.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Jamen det kan jeg bekræfte.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-02:
Og hvis fru Pernille Frahm siger, at SF anerkender det, hvordan kan det så være, at SF's formand, hr. Villy Søvndal, har udtalt, at han synes, det kunne være fantastisk sjovt at være udenrigsminister i en regering, som ville anerkende det palæstinensiske selvstyre?
På det tidspunkt, hvor hr. Søvndal udtalte det her, den 15. april 2007, var det rent faktisk Hamas, der sad ved magten, hvilket vil sige, at hr. Villy Søvndal ønsker at være udenrigsminister, og at han ønsker at anerkende en regering, hvor Hamas, som vi i hvert fald betragter som værende en terrororganisation, reelt set er ved magten.
Er det SF's politik?
Mit første spørgsmål er altså: Betyder det, at SF anerkender, at Hamas er en terrororganisation, når man i dag stemmer for forslaget til vedtagelse?
Og det andet er: Betyder det, at SF med de udtalelser, hr. Søvndal er kommet med, rent faktisk ønsker at anerkende en regering, hvori der indgår en terrororganisation?
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jeg kan se på forespørgselsanmeldelsen her, at den er indleveret den 14. januar.
På det tidspunkt skriver Socialistisk Folkeparti meget ensidigt: Hvilke initiativer vil regeringen tage for at stoppeIsraels angreb på Gaza og for at hjælpe de mange civile, der er blevet ofre for de israelske angreb?
Nu i dag skriver vi den 2. april.
Hvad er der sket i den mellemliggende periode, der har bevirket, at Socialistisk Folkeparti er gået fra at være ensidig modstander af alt, hvad Israel foretager sig, og fra at holde hånden over alt, hvad de foretager sig på palæstinensisk side, til, at man i dag er klar til at skrive under på, endda være medforslagsstiller på et forslag til vedtagelse, som meget klogt går på to ben?
Man skriver, som det jo er tilfældet, at der er to parter i den her konflikt, og at begge parter skal forholde sig i ro, og at begge parter skal anerkende hinanden; begge parter skal være med til, at vi får en fredelig løsning.
Hvad er der sket, fra at Socialistisk Folkeparti havde en meget ensidig, jeg vil sige uhørt ensidig indstilling til det her udelukkende vendt mod Israel, og så til det, der er sket i dag?
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Jamen der er ikke sket noget, for fremstillingen af SF's politik er helt forkert.
Så hvis ordføreren havde sat sig ind i det, ville han kunne se, at fremstillingen var helt forkert.
Når der har været en kritik, og når vi har rejst forespørgselsdebatten, som vi har gjort, er det, fordi det jo altså var Israel, der angreb Gaza.
Det var jo civile mennesker i Gaza, der blev ofret.
Israel er i øvrigt en stat, der er bedre rustet til at tage sig af sine ofre, end palæstinenserne er, fordi de ud over at være under angreb bor i et område, der har været lukket, så de har mangel på alt.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Ofre er altså ofre.
Uanset om der tilfældigvis står nogen ved siden af, som er klar til at hjælpe ofrene, gør det lige ondt.
Så det synes jeg er et helt uhørt argument at bruge i den her sammenhæng.
Når jeg spørger, som jeg gør, er det, fordi jeg læser ordlyden i forespørgslen.
Der står ikke: Hvad vil regeringen gøre for at stoppe Hamas’ raketangreb ind i Israel?
Det står der ikke.
Den debat kunne man også have rejst.
Hamas har angrebet med raketter dag efter dag i et helt år ind i Israel, indtil Israel til sidst sagde, at nu er det nok, nu stopper festen.
Det var i selvforsvar, at Israel slog igen – i forståeligt selvforsvar.
Men den forespørgselsdebat har Socialistisk Folkeparti ikke rejst.
Hvad vil man gøre for at standse Hamas’ raketangreb?
Så langt har man ikke kunnet gå.
Man kører meget ensidigt, og det er det, jeg forholder mig til.
Så er det muligt, at Socialistisk Folkeparti har en politik, som ikke står skrevet nogen steder, og som nu pludselig bliver ført frem, men jeg forholder mig til det, man skriver i en forespørgsel.
Forespørgslen er ensidig.
Er det ikke korrekt?
Nu når vi kigger i bakspejlet og skriver den 2. april, og der er nogle andre hensyn, der gør sig gældende for Socialistisk Folkeparti, kan ordføreren så ikke anerkende, at som forespørgslen blev formuleret i sin tid, i januar måned, er den uhørt ensidig?
Thomas Jensen (S), 2009-04-02:
Jeg kan sige til Venstres ordfører, at Socialdemokraterne har forholdt sig til det, som Venstres minister på området, fru Karen Jespersen, har lagt frem i svarene på spørgsmålene, nemlig at Venstreministeren var åben over for at ændre satsforliget.
Det har vi forholdt os til, vi har kontaktet ministeren og sagt, at vi var villige til at gå ind i en drøftelse, hvis man kunne tage de 57 punkter med i forhandlingerne.
Derefter fik vi det svar fra ministeren, at der ikke var mere at forhandle om, og derfor står vi selvfølgelig ved satsforliget.
Men jeg vil godt understrege, at det var velfærdsministeren, som åbnede ballet med at sige, at der skulle ændres i satsforliget.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-02:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for at høre, at Socialdemokraterne gerne vil ære det forlig, som de har indgået.
Når det så er, at velfærdsministeren har valgt at prøve at imødekomme de ønsker, som vi har hørt fra Dansk Folkeparti, og som vi også har hørt at Socialdemokraterne har interesse i, så er det netop for at finde ud af, hvad forligsparterne er interesseret i.
Man kan ikke ændre et forlig, uden at alle parter er enige, og derfor er det ikke noget, man går hen og gør som en tyv om natten.
Det her er et rigtig godt forlig, og hvis forligsparterne ønskede at opnå noget andet, så kunne vi jo altid prøve at se på det, for vi vil gerne sikre, at vi opnår det bedst mulige forlig.
Thomas Jensen (S), 2009-04-02:
Det kan jo ikke være anderledes, at vi, når vi som forligspart får en henvendelse fra ministeren på området om, at man gerne vil gå ind og ændre på forliget, så svarer tilbage, at hvis vi skal gøre det, så er der også nogle krav i forhold til det.
Og det var helt åbenlyst med den farceagtige proces, vi har set, hvor der blev forhandlet sats, mens parterne på lejeboligmarkedet samtidig forhandlede på det samme område, at det var nødvendigt at trække deres forlig med i spillet.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-02:
Nu, hvor der er al den polemik om det her, vil jeg da gerne bare først og fremmest sige, at SF selvfølgelig også står ved det, vi har aftalt i satspuljeforliget.
Det er rigtigt, at det her har været et højst mærkværdigt forløb.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er et lovforslag om forebyggelse af udsættelse af lejere.
I SF synes vi, at det her er et utrolig fornuftigt forslag.
Vi har arbejdet længe på at få regeringen til at tage det her spørgsmål alvorligt, til at gøre noget for at forebygge, at lejere bliver smidt ud af deres lejligheder.
Vi har jo set et stigende antal udsættelser af lejere i den seneste tid.
Så langt, så godt.
Vi står selvfølgelig ved det forlig, vi har indgået, og vi rigtig glade for, at der bliver gjort noget for forebyggelse af udsættelse af lejere.
Det underlige ved det her forløb er sådan set, at sideløbende med, at SF i satspuljeforligskredsen har sagt ja til det her forslag, så har lejerog udlejerorganisationer siddet og forhandlet om præcis det samme tema.
Også de forhandlinger var, ligesom satspuljeforliget, sat i gang af velfærdsministeren.
Og der må jeg indrømme, at jeg synes, det da er mærkeligt, at velfærdsministeren tog temaet om udsættelse af lejere op i satspuljeforhandlingerne, hvis ministeren vidste, at lejer- og udlejerorganisationer lige præcis samtidig sad og forhandlede om lige præcis det samme, forhandlinger, som jo var sat i gang af ministeren selv.
Enten har ministeren ikke vist, hvad der foregik i de lejeforhandlinger, eller også har ministeren bevidst valgt at ignorere det.
Og begge dele synes jeg i særklasse er uprofessionelt.
Men selvfølgelig står SF bag satspuljeforliget.
Vi står også inde for det her lovforslag, og vi er meget tilfredse med, at der endelig bliver gjort noget for at forebygge udsættelse af lejere.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-02:
Som formand for Socialudvalget vil jeg gerne lige knytte nogle få kommentarer til den del af lovforslaget, som handler om de såkaldte lukkede døre, når sociale sager skal behandles i kommunalbestyrelsen. Som det er velkendt for de fleste, er det sådan i dag, at sociale sager alene behandles i det kommunale socialudvalg.
Men med lovforslaget her er det vigtigt at opnå to ting, nemlig at kommunalbestyrelsen kan leve op til sit samlede overordnede sociale ansvar, og at kommunalbestyrelsen også fremover efter vedtagelse af det her lovforslag vil kunne behandle enkeltsager i kommunalbestyrelsen.
I den forbindelse har det været drøftet grundigt i hele Socialudvalget, og det har også været vigtigt at markere samlet fra Socialudvalget i samarbejde med velfærdsministeren, at det selvfølgelig stadig væk skal være for lukkede døre.
Det er der nu opnået - tror jeg - stor, bred enighed om med de tilkendegivelser og indstillinger, der nu er lavet i betænkningen, som jeg kan henvise til.
Rent praktisk ligger der nu fire ændringsforslag, og to af dem vedrører så lige præcis det her område.
Der vil jeg også gerne henvise til betænkningsbidraget fra VKO og rent faktisk anbefale, at man stemmer for ændringsforslag nr. 1 stillet af Socialdemokratiet, som lige præcis sikrer, at dørene altid er lukket, når sociale enkeltsager behandles i kommunalbestyrelsen.
Lene Hansen (S), 2009-04-02:
Jeg vil gerne takke V, K og O for deres opbakning til vores ændringsforslag.
Det vigtigste for os har været i processen at sikre, at personsager på det sociale område altid behandles på det lukkede møde i kommunalbestyrelsen.
Da det nu er sikret med en enstemmig vedtagelse af vores ændringsforslag nr. 1, vil vi gerne trække ændringsforslag nr. 3, der alene var begrundet i en meget stor skeptisk over for lovforslagets udformning, der netop i første omgang ikke præciserede, at behandling af personsager på det sociale område altid skal foregå på det lukkede møde.
Det sikres nu, og derfor mener vi, at ændringsforslag nr. 3 kan trækkes tilbage.
Flemming Bonne (SF), 2009-04-02:
SF udtrykte sig meget klart ved førstebehandlingen af dette lovforslag.
Vi sagde, at vi kunne tilslutte os det meste af lovforslaget, men at vi er afgørende uenige i, at kommunalbestyrelserne fremover får mulighed for at behandle personsager på det sociale område.
Det er, vil jeg sige først, et tilbageskridt i forhold til at udvikle arbejdet i de nye kommunalbestyrelser, som jo skal arbejde anderledes i forlængelse af kommunalreformen.
I stedet for overordnet strategisk bestyrelsesarbejde, hvor der arbejdes med mål og rammer, og hvor arbejdet i højere grad skal gå i retning af at lave overordnede politikker og at udvikle kommunerne til stærkere innovative enheder og arbejde med moderne ledelsesformer og strategier, så åbner det her lovforslag altså mulighed for, at kommunalbestyrelsen bevæger sig tilbage til dengang, vi havde sognerådene.
Det er for os at se en form for sognerådspolitik, hvis man forestiller sig, at en kommunalbestyrelse på 31-35 medlemmer skal sidde og pille i enkeltsager, personsager, på det sociale område
Jeg synes, det er meget lidt klædeligt for det kommunale demokrati, at man vedtager sådan et tilbageskridt.
Derfor er jeg ked af at høre, at Socialdemokratiet nu trækker ændringsforslaget, som jo gik ud på, at vi kunne lave en revisionsbestemmelse, således at man om 3 år kunne prøve at se på, hvordan den her lovændring bliver håndteret i kommunerne.
Jeg må så bede om, at forslaget bliver sendt til afstemning.
Det er da det mindste, vi kan gøre.
Så er der i forhold til førstebehandlingen stillet et andet ændringsforslag.
Det er SF, som har stillet det, og det er et spørgsmål om at få en revisionsbestemmelse, således at vi kan kigge efter, om kommunerne nu vil overholde de tidsfrister, de bliver pålagt.
Det er sådan, at der tidligere har været pålæg til kommunerne om, at de skulle fastsætte tidsfrister for sagsbehandlingen, og når man gransker dette lovforslag meget nøje, vil man kunne se, at der jo ingen konsekvens er.
Hvis kommunerne fortsat ikke efterlever de tidsfrister, som de oplyser borgerne, kan den enkelte borger føre sagen helt til Menneskerettighedskommissionen, uden at der sker noget.
Hvis man lovgiver på sådan et område, må der være en konsekvens, og en konsekvens kunne være, at hvis ikke en sag er behandlet inden for en fastsat tidsramme, har borgeren ret i sin ansøgning.
Derfor er det for os at se vigtigt, at vi får en revisionsbestemmelse ind, således at vi inden for en 2-årig periode får gjort det op for at se, om kommunerne overholder de tidsfrister, som de nu endnu en gang pålægges at indføre.
Thomas Jensen (S), 2009-04-02:
Der er ikke tale om nogen skandale her.
Og dengang alle partier så det, måtte vi jo tage det til efterretning og handle i forhold til det.
Derfor gjorde vi det fra oppositionens side, at vi skrev et brev til ministeren, hvori vi skrev, at når ministeren nu gerne ville åbne op om satsforliget, ville vi da også gerne bringe lejelovsparternes forlig på banen.
Det fik vi det svar fra ministeren på, at ministeren fornemmede, at der alligevel ikke var villighed til at ændre i satsforliget, og derfor ville man ikke gå videre, og derfor ville man arbejde færdigt med forslaget, som det var fremsat.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Som spørgeren jo godt ved, har vi i Venstre og i VK-regeringen været fortalere for at indføre visitationszoner, og vi har jo rent faktisk også gjort det.
De viser sig også at have en stor betydning i kriminalitetsbekæmpelsen her i Københavnsområdet.
Vi har jo faktisk også mulighed for at lave en pendant til vores grænse mod syd og vores grænseindfaldsveje, hvad enten det så er lufthavnen, eller det er vandvejene ved havnene, som kan være analog med visitationszonerne.
Vi har jo mulighed for at lave særlige stikprøveindsatser fra politiets side i et samarbejde mellem SKAT og politiet, og det er jo rent faktisk det, der er foregået nogle gange på det seneste, ligesom vi jo i henhold til EU-reglerne på det her område og Schengenaftalen har mulighed for at lukke grænsen og indføre paskontrol.
Det gjorde vi i forbindelse med Det Europæiske Råds topmøde i København i 2002, og hvem ved - det kan være, man træffer en lignende foranstaltning, når vi her til efteråret også skal have nogle store topmøder i København.
Indtil da kan vi lave stikprøver, også sammen med SKAT, og det har vi også gjort.
Pia Adelsteen (DF), 2009-04-02:
Jeg kan så forstå, at når der er topmøder og der er vigtige folk i byen, er det meget, meget vigtigt at lave en eller anden form for ekstra indsats, sådan at man kan beskytte dem, men når det drejer sig om dagligdagen for alle de mange danskere, som bliver kuppet i deres eget hjem, om man så må sige, så er det ikke noget problem.
Det må jo være den holdning, man indtager.
Så kunne jeg godt tænke mig at sige - for det gælder jo flere veje - at hvis vi er så loyale i vores EU-medlemskab og ønsker, at vi skal være samlet om at bekæmpe kriminalitet og sådan noget, så er en grænsekontrol jo også en form for beskyttelse af vores nabolande, i og med at hvis man tager nogen ved vores grænse, kommer de jo altså ikke videre.
Kan man ikke bekræfte det?
Og kan man ikke forsøge at forstå, at netop den visitationszone, som hr. Kim Andersen synes var så god, og som var effektiv, altså også kunne være effektiv ved vores lands grænser?
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Der skal slet ikke være tvivl om, at Venstre går ind for en massiv bekæmpelse af forbrydere og andre kriminelle; det er der ikke nogen der kan være i tvivl om.
Vi står bag en restriktiv lovgivning på området, og vi støtter helhjertet politiets indsats, vi støtter helhjertet det arbejde, der udføres i Europol og i andre politimæssige og efterretningsmæssige samarbejder i Europa.
Med hensyn til dette med, hvornår der er topmøde, og hvornår det er hverdag for almindelige mennesker, og at vi så ser anderledes på bekæmpelsen af kriminalitet, vil jeg sige - og undskyld, at jeg siger det ligeud, men jeg føler mig kaldet til at svare lidt direkte: Det er for billigt; det er ikke rigtigt.
Men der er bare det ved det, at alle undersøgelser viser, at kontrollen ved grænsen ikke giver det samme konkrete resultat, som den efterretnings- og analysebaserede politimæssige forskningsindsats gør, også op i landet og hele året rundt.
Det er det, som fanger de kriminelle, det er det, som gør, at man kan opspore deres tyvekoster og være på forkant med deres planer, og det er det, vi skal satse på.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Det er jo nogle meget, meget store og flotte ord, der her kommer fra hr. Kim Andersens mund, altså det her med, at man er så stor tilhænger af det åbne Europa, fordi det er vigtigt for et lille land som Danmark.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører rent faktisk prioriterer det her åbne Europa højere end danskernes, vores borgeres, sikkerhed og tryghed.
For det, som jeg også hører hr. Kim Andersen sige i sin ordførertale, er, at hr. Kim Andersen udmærket er klar over, at der er kriminalitet, som truer den enkelte borgers tryghed og sikkerhed.
Så det, jeg gerne vil høre Venstres ordfører om, er: Er åbenhed i Europa virkelig vigtigere, end at danskerne kan føle sig trygge her i Danmark og ikke bliver udsat for hjemmerøvere og des lignende?
Pia Adelsteen (DF), 2009-04-02:
Jeg hæftede mig lidt ved, at ordføreren sagde, at den fri bevægelighed, som er skabt, er den, man ønsker - altså, man ønsker virkelig, at der skal være fri bevægelighed i EU.
Og så kom jeg til at tænke på, at vi jo i forbindelse med at bekæmpe kriminalitet i København har fået indført noget, der hedder visitationszoner, hvor man faktisk laver en begrænsning i bevægeligheden, fordi man ønsker at bekæmpe en eller anden form for kriminalitet.
- i forhold til vores lands grænser.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Kriminalitet skal bekæmpes.
Det skal naturligvis bekæmpes ved en præventiv indsats og ved en stærk politimæssig indsats, og det er rent faktisk også det, der sker.
Jeg synes altså, at Dansk Folkeparti fremturer med en forkert antagelse, når de tror, at der kan drages den slutning, at fordi man er i et åbent europæisk samarbejde og prioriterer det højt, for det gør vi i Venstre, er vi ligeglade med danskernes sikkerhed og tryghed i hverdagen herhjemme.
Det synes jeg simpelt hen er forkert; det er faktisk for billigt, og det er ikke tilfældet.
Alle undersøgelser og faktuelle forhold viser derimod, at vi gør mere for at skabe sikkerhed i hverdagen for almindelige mennesker ved at have et analytisk efterforskningsbaseret politi, ved at indgå i europæiske politisamarbejder, bl.a. Europol, og ved naturligvis at have et topmoderne, veludstyret dansk politi, som har en moderne lovgivning i ryggen, og som har nogle bevillinger, der gør, at de kan have et effektivt udstyr.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Nu er der ikke nogen tvivl om, at Danmark har nogle pivåbne grænser, og det betyder jo, at man kan tage ind og ud af vores land lige så tosset, man vil.
Det er et problem.
Det er et problem i forhold til narkotika.
Danmark flyder med meget mere narkotika, end før man åbnede grænserne.
Der bliver i stor stil importeret ulovlige våben til vores land.
De bruges f.eks. også til den nuværende bandekrig, som vi ser i København.
Kvinder handles til Danmark for at drive prostitution.
Det er noget af det, som jeg synes er så dybt problematisk.
Vil hr. Kim Andersen fra Venstre ikke godt tage ansvar for at have været med til at bidrage til, at netop mængden af narkotika og ulovlige våben og antal kvinder, der handles til Danmark, er steget, efter vi har fået de åbne grænser?