runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-11-20:
Tak, formand.
Det foreliggende beslutningsforslag har jo i virkeligheden et ret overskueligt sigte, nemlig hvorvidt man skal sende en bestemt afgørelse om kommercielle dispositioner for et statsligt selskab ud til folkeafstemning.
Jeg kan allerede høre på debatten, at der også er forskellige tanker om at drøfte andre ting, som havde hørt bedre hjemme i en anden sammenhæng end i forbindelse med et beslutningsforslag.
Det kunne være en forespørgselsdebat eller et samråd, og det kan man selvfølgelig altid overveje.
Derfor vil jeg som socialdemokratisk ordfører nøjes med at tage stilling til det, som er det foreliggende, altså beslutningsforslagets indhold isoleret set, og bare konstatere, at når det handler om at håndtere kommercielle dispositioner for statslige selskaber, er der ikke en præcedens for at lægge det ud til folkeafstemning.
Det ville nemlig gøre rammerne for statslige selskaber umulige, hvis der skal holdes folkeafstemning om det.
Det fremgår også eksplicit af den politiske aftale, at aftalen skal bidrage til at sikre stabile rammer for DONG Energy, og at selskabet også fremover vil kunne agere som et kommercielt drevet selskab.
En folkeafstemning og den deraf følgende usikkerhed om børsnotering vil ikke bidrage til sådanne stabile rammer.
På den baggrund afviser Socialdemokraterne forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Det synes jeg egentlig er et interessant argument, altså at demokrati truer stabile rammer, og at vi skal tilsidesætte muligheden for at spørge befolkningen, fordi det ikke skaber stabile rammer.
Hvor kunne den tankegang om en masse af den lovgivning, vi vedtager herinde, ikke føre os hen?
Jeg synes, det minder lidt om, da grækerne ville udskrive en folkeafstemning i første omgang, indtil daværende præsident Papandreou og den danske ambassadør var ude at sige, at det ikke var godt, det ville markederne reagere negativt på, altså på demokrati.
Er det virkelig det, der er ordførerens holdning, altså at vi i forhold til det at spørge danskerne om nogle afgørende ting, som der jo er tale om her, skal afholde os fra den demokratiske øvelse, fordi vi tror, det måske kan skabe mindre stabile rammer for et selskab, som dybest set er ejet af danskerne, i hvert fald en stor del?
Benny Engelbrecht (S), 2015-11-20:
Jeg har respekt for, at ordføreren ikke var valgt i Folketinget i 2004, hvor den oprindelige beslutning om forløbet om DONG Energy blev truffet i første omgang – det gjorde jeg i øvrigt heller ikke, kan jeg så afsløre.
Men jeg ved jo så til gengæld, at hr. Pelle Dragsted har stillet et spørgsmål til finansministeren, spørgsmål 26, alm. del, i denne samling, hvor ordføreren har bedt om den samlede gennemgang, og der fremgår det jo meget klart og tydeligt, at den retning, vi går i, baserer sig på den aftale, som blev lavet i 2004.
Så kan man jo med en vis ret spørge: Hvorfor så bede om dette nu?
Det er jo ikke, fordi der er lavet nogen afgørende ændringer, i forhold til hvilken kurs man fører for DONG Energy, og det fremgår jo altså også meget eksplicit, at staten skal bibeholde sin aktiemajoritet i forhold til ejerskabet i DONG Energy.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Jeg tror godt nok, at uanset hvor man har siddet henne, skal man have sovet en lille smule i timen, hvis ikke, man mener, der er sket noget i sagen om DONG siden 2006.
Altså, jeg tror godt, ordføreren kan huske, at den her sag var et af de største politiske spørgsmål i befolkningen i januar-februar 2014 og i månederne op til, at hundredtusindvis af danskere skrev under på en, hvad hedder det, sådan en meningsmåling om, at de ikke ønskede at sælge, at Slotspladsen hernede var fyldt, og at en række eksperter også var på banen.
Benny Engelbrecht (S), 2015-11-20:
Tak, formand.
Allerførst vil jeg sige, at det ord, som ordføreren manglede, var underskriftsindsamling, ikke meningsmåling – gætter jeg på i hvert fald.
Men man må jo bare sige, at kursen i forhold til en børsnotering, og det er jo det, som beslutningsforslaget handler om, er der ikke sket nogen ændringer af siden 2004.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Tak for det.
Jeg er nu ikke af den opfattelse.
Der er sket rigtig meget siden 2014 på energiområdet, og jeg vil gerne høre ordføreren, om han ikke synes, at det er okay at gøre status en gang imellem, når f.eks. hele verden er klar over, at vi har svært ved at kunne følge de planer, vi har for klima og ting og sager, og at vi faktisk har brug for det optimale antal redskaber til at kunne agere for at kunne styre den udvikling, som er på katastrofekurs for kloden.
Benny Engelbrecht (S), 2015-11-20:
Jeg tror ikke, at der var nogen, der i 2004 – jeg tror, ordføreren sagde i 2014 – selv ikke hr. Svend Auken, æret være hans minde, kunne have forestillet sig, at DONG kunne spille en så afgørende rolle i forhold til at øge mængden af vindmølleparker i Nordeuropa.
Det er ganske imponerende, så stor en rolle, man spiller i forhold til det.
Så set på den måde har man jo fuldstændig ret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Jeg tror nu, det er ordføreren, man spørger, og ikke ordstyreren.
Jeg tror, formanden ville være træt af at skulle svare på spørgsmål på mine vegne.
Jeg vil først sige, at det er forkerte tal, man bruger.
Den varige virkning af det her forslag er 200 mio. kr.
Det skal sættes op imod det, der blev sagt i det forrige spørgsmål fra hr. Ole Birk Olesen, nemlig at det var deres krav til en forhandling.
En af de ting, som vi så fik i forhandlingerne, var en ældremilliard – 1 mia. kr. – som også er varig.
Altså, man giver jo nogle ting, og man tager nogle ting, og jeg tror ikke, det var Liberal Alliances ønske, at man skulle give en hel milliard kroner mere til kommunerne.
Tingene bliver jo lidt komplicerede, hvis man sådan sidder og skal tage tingene en mod en i en finanslov.
Der er jo rigtig mange ting, hvor der både er plusser og minusser, og det, man skal gøre op med sig selv, er, om der er flere plusser i vægtskålen, end der er minusser, når man er færdig.
Det synes jeg altså at der har været for Dansk Folkeparti, selv når man også tager med i ligningen, at vi startede med at skulle finde 5 mia. kr. bare for at komme på den rigtige side af EU's henstilling – penge, man i øvrigt skulle have fundet, lige meget hvem der havde vundet valget.
Altså, havde venstrefløjen vundet valget, skulle de også have fundet nogle penge for at komme på den anden side af EU-ligningen, inden man kunne lave en finanslov.
Så med det i betragtning synes jeg sådan set, at det her er blevet en okay aftale, hvor der er langt flere plusser, end der er minusser.
Men jo, der er også minusser, det er der da helt klart.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jamen der kan være mange balancer og ubalancer i en finanslovsaftale.
Nu kan vi så se her, at Dansk Folkeparti har været med til at prioritere, at der skal bruges 360 mio. kr. på at reducere bilafgifterne, og vi har her via debatten fået frem, at det er dem, der køber de dyreste biler, som får mest ud af den aftale, der er indgået.
Hvis man ser på det store beløb, 360 mio. kr., hvad kunne man så have fået i stedet for?
Ja, man kunne jo sådan set have ladet være med at tage de 200 mio. kr. i boligydelse til ældre op af de ældres lommer.
Man kunne også have sikret, at fastfrysningen af grundskylden også kom til at gælde lejere og beboere i almene boliger, handicapboliger og ældreboliger – det ville have kostet 225 mio. kr. – og så ville tilbageløbet bagefter have været 170 mio. kr.
Så i stedet for de her lempelser af bilafgifter, kunne man altså have beholdt 200 mio. kr. til de ældre, og man kunne sådan set have sikret, at fastfrysningen af grundskylden også gjaldt lejere.
Jeg vil godt spørge ordstyreren, om ordstyreren er tilfreds med, at Dansk Folkeparti fik 1,5 mio. kr. til runestene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Det kan jeg fuldt bekræfte, og det tror jeg også jeg sagde i min ordførertale.
Det var Liberal Alliance, der bar det her til forhandlingsbordet og gerne ville have den her model.
Og når man laver finanslov, er det jo sådan, at man får noget, men man må også give noget, for det er jo kompromiser, som jeg har nævnt det flere gange.
Så der er ingen tvivl om, at det her var Liberal Alliances model og deres betingelse for at gå med i en aftale.
Så det kan jeg kun bekræfte.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Først en lille kommentar til hr. Jesper Petersen, som bekymrer sig meget om pensionister, som angiveligt, kan jeg forstå, køber deres dyre, sidste bil og så allerede sælger den et år efter og derfor taber på det her.
Ude i virkelighedens verden er det sådan, at den sidste bil, som pensionisten har, typisk er en, som bliver kørt, indtil den ikke kan køre mere, og derefter holder pensionisten op med at have bil.
Men til det der med, at det bedste altid vil være at omlægge, som alle de andre partier også siger, må man bare sige, at der kun var ét parti, der gik til finanslovsforhandling med et ønske om at gøre noget ved registreringsafgiften, og som gerne ville sætte penge af til det, og det parti var ikke Dansk Folkeparti.
Det var Liberal Alliance, og det er jo derfor, det er Liberal Alliance, der har fået noget her, og ikke Dansk Folkeparti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Langt størstedelen, der får noget ud af det her lovforslag, er altså børnefamilier, som køber en ganske almindelig Skoda, Toyota, Folkevogn eller Volvo.
Det er altså ret få danskere, der køber en Porsche eller Lamborghini.
Så jeg køber altså ikke den påstand om, at det her bare er en gave til de allerrigeste, og at alle andre sådan set ikke får noget ud af det.
Jeg tror ikke, at det er ret mange herinde, der har en dyr bil, selv om vi faktisk i forhold til gennemsnitsdanskeren er ret højt lønnede.
Jeg tror også, at vi kører rundt i almindelige biler.
Det med, at man skulle købe en Porsche eller Lamborghini, synes jeg simpelt hen er et dårligt argument, og jeg synes, det er meget usagligt, at man bruger det til at sige, at det er et dårligt forslag, for det er børnefamilier, der får mere sikre biler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg kan forstå, at ordføreren glæder sig over, at først tager man 1 mia. kr. fra kommunerne, og så giver man 1 mia. kr. tilbage, og så giver det 0 kr.
Det er man så glad for.
Så kan jeg godt forstå, at der er nogle ting, som man kan finde i teksten til finanslovsaftalen.
Det er jo ikke kun de 1,5 mio. kr. til runesten, som jeg nævnte lige før.
Der er jo også afsat 1,5 mio. kr. til at formidle Danmarks historie til børn og unge.
Der er også sat 1,5 mio. kr. af til markering af noget med De Dansk Vestindiske Øer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Skulle man bruge den omvendte logik, kunne man lige så godt have haft en afgift, der var dobbelt så høj, fordi det har åbenbart ikke nogen betydning for, hvilken bil folk vælger.
Det tror jeg måske at spørgeren selv kan høre lyder lidt underligt.
Selvfølgelig betyder det noget for en børnefamilie, som har nok udgifter til rigtig mange forskellige ting, hvad tingene koster.
Hvis man gerne vil have en sikker bil, som nu så bliver lidt billigere, har det da en påvirkning på, at man så i hvert fald har muligheden for at vælge den.
Om man gør det eller ej, er jo op til en selv.
Det kan også være, at man vælger at bruge pengene på en bedre barnevogn eller bedre flyverdragter eller sko, eller hvad der kan være.
Der er mange udgifter til.
Man skulle ikke tro, at spørgeren vidste det, men nu er det ikke finansloven, vi behandler i dag, nu er det altså et konkret lovforslag om bilafgifter.
Og så kan man jo godt hive en eller anden side ud af finansloven og tage diskussionen om det.
Men jeg vil bare slå fast, at der altså ikke er nogen, der tager 1 mia. kr. fra kommunerne for at give 1 mia. kr. til kommunerne.
Jeg sidder selv i byrådet i Herning Kommune, og jeg kan nævne, at selv om vi ikke gjorde noget i finansloven, hvor vi retter op på nogle ting, ville vi faktisk have en plusvækst næste år, som vi ikke havde under den røde regering.
Det er da rigtigt, at vi faktisk konkret i Herning Kommune mister 7,5 mio. kr. på et omprioriteringsbidrag, men samtidig får vi flere penge med de her ekstraordinære finansieringstilskud.
Vi får 5 mio. kr. til integration og nu altså 15 mio. kr. til ældreområdet.
Så der er altså et pænt plus i Herning Kommune.
Så til den der myte om, at der er minusvækst i kommunerne, vil jeg sige, at efter min egen erfaring i Herning Kommune holder den altså ikke.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Jeg synes, at det er et meget sympatisk argument, altså at børnefamilier kan få en lidt mere sikker bil.
Det fortjener de.
Så er det, jeg ikke kan lade være med at tænke lidt over, at når man på en lidt sikrere bil vil spare 7.000-9.000 kr. på sådan en almindelig bil, betyder det så, at den almindelige børnefamilie, på grund af at de kan få en billigere bil, vælger at gå fra den lidt usikre bil til at købe f.eks. en Volvo, som jo er kendt for at være en meget sikker bil?
Tror ordføreren, at det er det, det får som konsekvens?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Ja, det vil det jo for nogle.
Det kan også være folk, der i forvejen købte en Volvo og nu altså køber en ny Volvo og sparer nogle penge, som de så bruger på ekstra flyverdragter eller ny barnevogn, eller hvad det kan være.
Men jeg tror helt sikkert, at der er nogle mennesker i dag, som måske køber en mikrobil, men godt kunne tænke sig en mere sikker bil, som de så måske nu får råd til, fordi man sænker den høje afgift fra 180 til 150 pct., hvilket stadig væk er et højt niveau, men trods alt gør det lidt mere attraktivt at købe en familiebil.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Jeg har jo selvfølgelig ikke nogen forventning om, at det er bileksperter, og at alle kan bilpriserne, men vi taler jo faktisk om, hvis nu det er Volvo, som er blevet nævnt et par gange, at den billigste koster over 500.000 kr.
Det hører jeg at man ser som alternativet til det fornuftige køb af en Skoda – tror jeg at ordføreren selv nævnte – hvor man måske kan komme ned i 250.000 kr.
Helt ærligt, har det overhovedet nogen effekt?
Skal vi ikke være ærlige og sige til hinanden, at det her er en lettelse for dem, der vil have de helt dyre biler?
Skal vi ikke være så ærlige og sige, at den har I simpelt hen måttet æde?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Det er lidt pudsigt
det her med, at man fra regeringens side bruger argumentet om sikkerhed, når man samtidig foreslår at hæve hastighedsbegrænsningerne.
Altså, det er jo virkelig noget, som kommer til at føre til rigtig mange dødsulykker på de danske veje, hvis man lytter til dem, som er eksperter på det område – så hjælper det ikke så meget, at bilerne er lidt større.
Så jeg synes, det lyder som en forklaring, der handler om at dække over et forslag, som jo er hamrende socialt skævt.
Det handler om biler, der koster over 160.000-170.000 kr. – det er dem, som får en sænkelse, resten får ikke en sænkelse.
Alle de biler, som rigtig mange danskere køber, omkring halvdelen af de biler, der blev solgt sidste år, bliver ikke omfattet af den her sænkning.
Der vil jeg egentlig gerne spørge: Er det noget, som Liberal Alliance har sørget for, eller er det også Venstres holdning, at hvis man skal sænke registreringsafgiften, er det klogest at gøre det på en måde, hvor halvdelen af de danskere, der køber bil – eller deromkring – ikke vil mærke nogen forskel, men dem, der køber de rigtig dyre biler, vil få en kæmpe lettelse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
I sidste ende kommer pengene jo det samme sted fra.
Og jeg må bare sige til DF, som ellers tit taler om, at vi har et velfærdsflertal, at man aldrig er der til at udnytte det sammen med os andre, men laver en så asocial finanslov.
Og hvem er det så, der skal have?
Det er de rigeste virksomhedsarvinger, og der kommer også andre skattelettelser.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Lovforslaget er en del af finanslovsaftalen for 2016.
Vi er en mindretalsregering, og derfor har dette været en af de ting, som er kommet ud af finanslovsforhandlingerne, men det er faktisk også noget, der gavner ganske almindelige familier.
I Danmark kører familierne rundt i langt mindre biler, end de gør i resten af Europa.
Det har en betydning, fordi de billige biler ofte ikke har det samme sikkerhedsniveau som de lidt større biler.
Man kan derfor håbe, at afgiftslettelser vil føre til nogle lidt større og mere sikre biler.
Der har også en betydning i forhold til risikoen for uheld og omfanget af uheld, når det sker.
Så med denne afgiftslettelse får den almindelige familie forhåbentlig råd til en lidt bedre og sikrere bil.
Helt konkret betyder det, at alt efter hvilken model man vælger, kan man spare mellem 10.000 og 20.000 kr. på en mellemstor familiebil.
Lavere registreringsafgift er med til at gøre en forskel for den helt almindelige familie.
Når vi sænker registreringsafgiften, er det også til gavn for mobiliteten og for arbejdsudbuddet, som andre ordførere tidligere har nævnt, og det er derfor en god aftale.
Jeg er klar over, at der er nogle, som gerne ser registreringsafgiften helt fjernet, men her må vi jo også forholde os til, at vi har behov for at få skattekronerne ind til finansiering af vores velfærdssamfund.
Dette handler om at lette afgifterne og lette hverdagen for de almindelige familier, og der, hvor lettelsen rent faktisk betyder noget.
På vegne af Venstre kan jeg støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-04:
Nu gav vi jo så i samme ombæring 5.000 kr. til de fattigste ældre.
Det synes jeg lige ordføreren skal huske på.
Det var heller ikke topskatten, vi sænkede, men grænsen for, hvornår man skulle begynde at betale den.
Det kunne man jo også have valgt at gøre her.
Man kunne jo have valgt at sige, at det faktisk var den billigste gruppe, altså ikke de allerbilligste biler, men mellemklassebilerne, man gik ind og friholdt.
Det har man ikke gjort.
Der findes jo mange profiler på det her.
Det synes jeg sådan set også ordføreren selv medgiver.
Så får ordføreren det til at lyde, som om det her forslag er noget, man er tvunget til at gennemføre.
Det her forslag er der ikke nogen, hverken fra EU eller andre steder, der har tvunget nogen som helst til at fremsætte.
Vil ordføreren gerne bekræfte, at det her er penge, man tager fra de ældre og giver til nogle bilejere?
Og så spørger jeg bare igen: Er det en rimelig måde at fordele pengene på i vores samfund?
Altså, det er lige før, jeg får ondt af ordføreren, som står og lyder helt slukøret på baggrund af den der aftale, som Dansk Folkeparti har indgået.
Det lægger måske meget godt op til det spørgsmål, jeg vil stille, for en del af aftalen er jo, at man går ind og beskærer boligydelsen for, hvad Ældre Sagen vurderer til at være mellem 160.000 og 180.000 ældre mennesker i Danmark.
Tak for kaffe, det er mange penge.
Det giver i 2020 samlet set et beløb, der kun udgør halvdelen af det, vi taler om her i dag i salen.
Jeg bliver nødt til at spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvordan føles det egentlig for Dansk Folkeparti, når man i hvert fald i valgkampen har givet indtryk af, at man kæmpede de ældres sag, at stå og være med til at bruge pengene på at lette registreringsafgiften på biler i stedet for at bruge pengene på de ældre?
Hvori består rimeligheden, og hvordan føles det for Dansk Folkeparti at have indgået den aftale?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Jeg tror altså, at socialdemokraten fru Pernille Rosenkrantz-Theil er mødt op til debatten om det forkerte lovforslag, for debatten om boligydelsen er på tirsdag i næste uge.
Men vi er sådan set godt tilfredse med den finanslovsaftale, vi har indgået, med de forudsætninger, der nu engang var økonomisk.
Faktum er jo, at vi skulle starte med at finde 5 mia. kr. bare for at bringe Danmark på den rigtige side af EU-henstillingen
, og for at kunne finansiere de tiltag, der skulle prioriteres, var man efterfølgende nødt til at finde nogle penge.
Det er vi sådan set godt tilfreds med ud fra de rammer, der er.
Derfor kunne man jo godt tænke sig, at man kunne have lavet en anden finanslov, og at der var nogle ting, der kunne være prioriteret mere.
Der er jo også altid negative ting i en finanslov, og sådan er det for alle partier, tror jeg.
Jeg tror heller ikke, Liberal Alliance eller Konservative synes, at alt i finansloven er supergodt, men sådan er det, når man indgår et kompromis.
Det burde Socialdemokraterne jo vide fra før valget, hvor de selv sad i regering, og hvor de selv sænkede topskatten og selskabsskatten, og det giver måske heller ikke ligefrem penge til de ældre, når det kommer til det.
Jeg synes ikke, at det er urimeligt, at man vælger at sige til børnefamilierne, at de kan få en mere sikker og tryg bil at køre rundt i.
Det synes jeg sådan set der er ganske god fornuft i.
Det er klart, at hvis vi alene kunne bruge pengene, ville vi hellere bruge dem på sundhed eller ældre, men det er et kompromis, når man laver et forlig, og det er klart, at de andre partier også skal have et eller andet.
Hovedkravet fra Liberal Alliance var, at man vil have noget på bilafgifterne, og det var den her model, man gerne ville have.
Fremadrettet så vi på samme måde som Socialdemokraterne sådan set stadig væk gerne, at man generelt fik lavet en omlægning af bilafgifterne, som var mere teknisk baseret, men det er jo nok en diskussion, man må lave et fælles pres for at tage senere hen.
Det er jo ikke en del af det her lovforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Finanslove indebærer altid kompromiser.
Men der er også noget, der hedder en nedre grænse, og hr. ordfører: Dansk Folkeparti finder finansieringen til deres finanslov ved at stikke hånden ned i lommen på over 100.000 danske folkepensionister og stjæle deres boligydelse for sammen med Liberal Alliance at bruge pengene på at lette afgiften på den dyreste halvdel af bilerne – ikke på at lette bilafgiften for førtidspensionistfamilien eller de lavtlønnede, som skal købe en bil – og selvfølgelig allermest for de allerdyreste biler.
Det er en total overgivelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Jeg køber ikke præmissen om, at det her kun er for de dyreste biler.
Altså, langt de fleste biler, der bliver købt og solgt rundtomkring, er ikke de dyreste biler.
Det er ikke en Porsche eller en Lamborghini; det er en Skoda eller en Toyota osv.
Det er dem, som folk, der har børn, kører i, og her gør man det altså bare lidt billigere for dem at få en mere sikker bil.
Det synes jeg jo sådan set er ganske fint.
Nu var spørgsmålet ikke om det grønne, men man nævner det alligevel.
Men jeg køber altså heller ikke, at det nødvendigvis skal forurene meget mere, for man får en bedre bil.
Problemet med den værdibaserede afgift, og det tror jeg faktisk at Socialdemokratiet og SF er enige i, er, at den faktisk gør, at man ikke får de nye teknologier, som er mere grønne.
Ved at sænke afgiften er der faktisk et større incitament til at købe en bedre bil med en bedre teknologi, så man måske kan køre længere på en liter benzin, diesel, el, eller hvad det nu er.
Så det med, at det skulle være skadeligt for den grønne profil, køber jeg sådan set ikke.
Koblingen med 1:1 i en finanslov ved ordføreren jo godt ikke holder.
Man kunne lige så godt sige, at det her bliver sat ned med midler fra, at ulandsbistanden bliver sat ned, eller det kunne være fra alle de andre finansieringskilder.
Der er jo ingen, der siger, at det her kommer lige præcis fra boligydelsen, så det synes jeg er en underlig kobling at lave.
Man kan jo vende det om og sige, at med det her lovforslag får de måske en større mulighed, end de ellers ville have haft, for at købe en bil, der er lidt mere sikker og har lidt mere plads.
Og når man nu synes, det er så totalt skævt, hvad er det så, der sker i alle de andre lande, der har en langt lavere afgift på biler?
Er det så en social massegrav?
Jeg synes ikke, det er så urimeligt at sørge for, at børnefamilierne kan få en lidt mere sikker bil, end de kunne før det her lovforslag.