runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2015-03-24:
Det har i mange år været betragtet som vigtigt, at man i den situation til fulde kan overskue, hvad det er, man gør.
Derfor er der regler i arvelovens § 63 og § 64, der siger, at et testamente, for at det er gyldigt oprettet, skal oprettes enten for to vidner eller for en notar.
Det, vi diskuterer i dag, har ikke noget med testamenter gøre.
Det har noget at gøre med fremtidsfuldmagter, men det minder lidt om det.
For hvor et testamente har virkning, efter man er død, har fremtidsfuldmagten virkning, inden man dør.
Det vil sige, at man opretter fremtidsfuldmagten eksempelvis i dag, og den får så også en virkning, fra det øjeblik man bliver dement eller kommer i en tilsvarende situation, og afslutter sin virkning, når man er død.
Der er en meget alvorlig lapsus i det her forslag, som jeg er nødt til at henlede alles opmærksomhed på, og det går på, at en fremtidsfuldmagt kan oprettes af én person.
Der er ingen som helst kontrol med den, der kræves ingen vidner, der kræves ingen notar eller lignende.
Og det indebærer altså risiko for, at der kan komme en lovlig smart person forbi hos en, der måske er i gang med at oprette en fremtidsfuldmagt, eller også overbeviser ham om, at han skal oprette en fremtidsfuldmagt, og den person får så sat sig selv ind som kommende fuldmægtig.
Det er noget, vi aldrig ville acceptere i arvelovsmæssig sammenhæng, men vi er åbenbart, hvis man stemmer imod Venstres forslag, i gang med at acceptere det i relation til fremtidsfuldmagter.
Venstres ændringsforslag går på, at der skal nøjagtig de samme sikkerhedskrav til, dvs. to vidner eller også en notar, for at en fremtidsfuldmagt er gyldigt oprettet.
Og skulle man være helt i tvivl, kunne man jo prøve at kigge på, hvad Advokatrådet og Danske Advokater skriver, eller man kunne kigge på retsstillingen i Norge og i Finland og på den måde, retsstillingen er på vej til at blive i Sverige.
Det er et alvorligt retssikkerhedsmæssigt problem, vi er i gang med at skabe, hvis en person uden nogen som helst form for overvågning af den mentale tilstand hos vedkommende kan lokkes til at skrive en fremtidsfuldmagt og måske oven i købet sætte en lidt tvivlsom person, der har lokket vedkommende ind i det, ind som fuldmægtig.
Jeg vil anbefale, at man stemmer for Venstres ændringsforslag, så vi får kravene, vi kender fra arvelovens §§ 63 og 64, over i reglerne for fremtidsfuldmagter.
Hvis man mod forventning stemmer imod, vil jeg begære forslaget henvist til Retsudvalget til videre behandling mellem anden og tredje behandling.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Tak, fru formand, og først og fremmest tak til ministeren for en fin tale, og jeg vil egentlig også gerne takke de øvrige ordførere, som har været på før mig, for det står jo klart, at vi deler intentionen om, at fængslerne ikke må blive et arnested for ekstremisme.
Vi Radikale mener, at man kan gøre mere for at sikre, at det ikke sker.
De danske fængselsbetjente gør, synes jeg, et godt stykke arbejde, det vil jeg gerne understrege, men jeg tror, at vi kan gøre endnu mere for at give Kriminalforsorgen og de ansatte bedre muligheder for at sikre antiradikaliseringen og ikke det modsatte.
Derfor glæder det mig, at ministeren allerede har taget initiativ til at se nærmere på en række områder, det gælder både bedre uddannelse og erfaringsudveksling mellem de ansatte i kriminalforsorgen, det gælder klarere procedurer for håndtering af tegn på radikalisering, og det gælder bedre samarbejde med PET om tegn på radikalisering.
Dertil kommer andre gode midler og tiltag, som Kriminalforsorgen også tidligere har haft i værktøjskassen, f.eks. deres mentorordninger, altså gode tiltag.
Så ser vi Radikale desuden frem til den endelige redegørelse, som ministeren fortalte kommer engang i maj.
Vi har taget det første skridt, der kommer flere, og det vil vi Radikale gerne være med til at tage ansvar for.
Derfor kan vi bakke op om det forslag til vedtagelse, som blev præsenteret af den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Hækkerup.
Og så ser vi i øvrigt frem til yderligere diskussion med de øvrige retsordførere.
Tak for ordet.
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Hvad Kriminalforsorgen har valgt at gøre i den helt konkret sag
ved jeg ikke på stående fod, og jeg er heller ikke sikker på, at det nødvendigvis er rigtigt, hvis vi i Folketingssalen i hvert eneste tilfælde har en diskussion af, hvad Kriminalforsorgen har gjort.
Men spørger du om, hvad der er min grundlæggende holdning, så er den følgende: Man skal, særlig når man har folk i de af samfundets institutioner, som et fængsel jo på en eller anden måde er, gøre, hvad man overhovedet kan, for at de ikke kan påvirke andre fanger i en radikaliseret retning.
Betyder det så også, at man skal isolere nogle, putte dem hen i forskellige fængselsafdelinger eller isolere dem helt fra andre fanger?
Ja, det kan det sagtens betyde, og det er derfor, jeg vil vende tilbage til det, jeg startede med at sige, nemlig at der sådan set er ikke noget virkemiddel, der for mig er helligt i forhold til at spørge: Hvordan undgår vi radikaliseringen i fængslerne?
Nej, vi har ikke ændret holdning.
Jeg tror måske, spørgsmålet ligger lidt i kanten af forespørgslens sigte om, hvad vi gør ved radikaliseringen i fængslerne.
Men hvis jeg skal svare direkte på spørgsmålet, vil jeg sige: Nej, vi har ikke ændret holdning.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor Det Radikale Venstre står i forhold til de her ting.
Man kunne jo godt få den mistanke, når man ser på den manglende handling fra regeringens side, som jeg tidligere har redegjort for her i forbindelse med debatten, at den skyldes, at De Radikale sidder i regeringen.
Når jeg konstaterer det på den måde, er det jo, fordi De Radikale traditionelt har været på det, man kunne kalde for slappersiden, når det gælder retspolitikken og indsatsen mod radikalisering.
Det kan godt være, at ordføreren ikke er enig, men det er i hvert fald den vurdering, jeg har, når jeg ser på det politiske billede.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Jeppe Mikkelsen vil være med til at gennemføre de 11 punkter, som justitsministeren fremlagde på pressemødet her i torsdags.
Jeg tænker på stramninger i forhold til prøveløsladelse; jeg tænker på stramninger, i forhold til at man får fokus på, hvor de pågældende er henne, altså de personer, der er radikaliseret.
Vil De Radikale være med til det, uden at vi skal høre Straffelovrådet, Strafferetsplejeudvalget, Rigsadvokaten, Kriminalforsorgen, altså dem, der skyder tingene til hjørnespark?
Vil De Radikale helhjertet være med til at stramme op på de her ting?
Christian Langballe (DF), 2015-03-25:
Så er der en anden sag, som jeg har beskæftiget mig lidt med, og eksemplerne er af ældre dato, men det drejer sig om personer, som har været under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed, og som på grund af en statsløsekonvention alligevel har fået tildelt statsborgerskab.
Der betragter jeg jo i hvert fald de her personer som nogle, der medvirker til kraftig radikalisering, siden de er i PET's søgelys, og jeg går ud fra, at det drejer sig om mistanker om terrorvirksomhed og forbrydelser mod staten.
Og der vil jeg godt lige høre, om Socialdemokratiet har ændret holdning, i forhold til at de her personer skal blive ved med at være omfattet af statsløsekonventionen og dermed automatisk få statsborgerskab.
Det er sådan set bare et opklarende spørgsmål.
For nu at være konkret var der jo en historie i en af aviserne om, at Said Mansour, som jo er dømt for at sprede hadpropaganda og opfordre til mord på jøder, i fængslet sad og spredte sin hadpropaganda, og jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at vide, hvad man har tænkt sig at gøre ved typer som ham.
For jeg mener jo bestemt, at han kunne isoleres, sådan at han ikke radikaliserede andre personer, og at man altså virkelig målrettet kunne begynde at isolere de her typer, som opfordrer til terror og er imod alt det, som Danmark står for.
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Jeg forstår det sådan, at de imamer, der fungerer i fængslerne, også ligger inde under de krav, som der samlet set er for, hvad Kriminalforsorgen skal løse, og det vil også sige de imamer.
Det er jo ikke sådan, at de frit kan fungere, nej, som en del af Kriminalforsorgen skal de være med til at løse de problemer, som vi har sat Kriminalforsorgen til at løse, herunder at forebygge radikalisering.
Det er det helt grundlæggende virke, og derfor har jeg da en forventning om, at hvis der er nogen af de imamer, der støder på noget, der handler om radikalisering, bidrager de imamer så også til at få løst det problem.
Det er simpelt hen, fordi de imamer, der skal ind i fængslerne, jo ikke skal være nogen, der fremmer radikalisering, men tværtimod får os i den stikmodsatte retning.
Så de imamer skal som alt andet i Kriminalforsorgen fungere med hensyn til det overordnede formål, nemlig at forhindre radikalisering.
Mai Mercado (KF), 2015-03-25:
Det er i virkeligheden ganske interessant.
Nu kan det godt være, jeg overfortolker hr. Ole Hækkerups ord, men det kunne jo lyde, som om Socialdemokraterne også godt kunne have lyst til at udfordre den tavshedspligt, som ligger i dag, og som jo netop betyder, at der er nogle oplysninger, man ikke kan gå videre med, fordi man jo netop er bundet af tavshedspligten.
Så jeg vil egentlig bare gerne bede om en uddybning.
Skal man forstå det sådan, at Socialdemokratiet ønsker, at man går ind og bøjer den tavshedspligt, som er gældende for imamer og i øvrigt også andre prædikanter i fængslerne i dag?
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Alt, hvad vi laver i fængslerne, må jo have det sigte at sørge for, at folk ikke bliver radikaliseret, og for mig er imamerne en del af den indsats.
Og hvis man kan påvise noget overhovedet – og det er jo Kriminalforsorgens ansvar – der fungerer inden for Kriminalforsorgen, som trækker imod det formål, skal man jo sørge for at gribe ind over for det.
Derfor forestiller jeg mig, at den måde, man bruger imamer på i fængslerne, skal være noget, der hjælper til at få folk ud af radikaliseringen.
Præcis hvordan skal man håndtere den opgave i Kriminalforsorgen?
Det må være fuldstændig bestemt af formålet, nemlig at alt, hvad der foregår, skal være styret mod at forhindre radikalisering.
Mai Mercado (KF), 2015-03-25:
Jeg tror, der er mange, som har fået den opfattelse, at det kan være svært at gøre noget ved imamernes virke inde i fængslerne, fordi der jo også er tale om tavshedspligt.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren direkte, om ordføreren har tænkt sig at skærpe de krav og prøve at se, hvor langt man kan gå i forhold til den her tavshedspligt.
Her tænker jeg på, at hvis der nu sidder en radikaliseret fundamentalist, som fortæller til en imam om detaljer, som kunne være værdifulde for PET,
hvor er så den balance for Socialdemokratiet, i forhold til at en indberetning skal ske til PET?
Og det er jo ikke noget, man behøver at sende i råd og i udvalg.
Det er faktisk en politisk stillingtagen.
Det er rimelig meget et ja eller et nej, og det er ikke noget, man behøver at sende omkring Straffelovrådet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Jeg gav svaret før, men nu vil jeg bare sige igen, at forespørgslen altså handler om, hvad ministeren kan oplyse om Kriminalforsorgens antiradikaliseringsprogram.
Det er spørgerens eget parti, som har stillet denne forespørgsel, og det har altså ikke noget med den her forespørgsel gøre, men jeg vil gerne svare igen.
Nej, vi har ikke tænkt os at ændre de regler, som spørgeren omtaler.
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Både når det gælder inden for fængslerne og uden for fængslerne, kan vi kun på det skarpeste – det tror jeg vi alle sammen kan – tage afstand fra den radikalisering, som der er nogle, der advokerer for.
Skal vi have så meget som muligt styr på, hvad der bliver sagt i vores fængsler af dem, vi lukker ind i fængslerne; hvad det er for en forestilling om samfundet de viderebringer?
Ja, det skal vi så sandelig have.
Alt, hvad vi overhovedet kan.
Det skal ikke være sådan, at man kan få fribillet til at komme ind og så i fængslerne går i gang med at radikalisere folk.
Så selvfølgelig skal vi have styr på det.
Christian Langballe (DF), 2015-03-25:
Hvis vi i Folketinget belønner folk med statsborgerskab, der er under mistanke fra PET's side for at være til fare for rigets sikkerhed, og det vil sige, at de forbryder sig imod de alvorligste paragraffer i straffeloven, så synes jeg nok, at vi medvirker til i hvert fald at fremme radikaliseringen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Det spørgsmål har simpelt hen intet at gøre med dagens forespørgsel, selv om den er kommet fra spørgerens eget parti, men jeg vil godt svare alligevel.
Nej, vi har ikke nogen intentioner om at ændre de regler, men det har altså intet med den her forespørgsel at gøre.
Så skulle man have udvidet forespørgslens emne.
Det handler om antiradikalisering i kriminalforsorgen, ikke om statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2015-03-25:
Jeg vil gerne knytte an til den positive tilkendegivelse, som Det Radikale Venstre kom med, om, at man vil gøre noget ved problemerne med hensyn til radikalisering, og derfor kunne jeg egentlig, ligesom jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører, godt tænke mig at spørge De Radikales ordfører: Vi har haft, så vidt jeg husker, tre tilfælde med personer, som har været under PET's mistanke om at være til fare for rigets sikkerhed, og som alligevel, fordi de har været omfattet af statsløsekonventionen, har fået statsborgerskab?
Vil De Radikale være med til, at de her personer, som man jo bestemt må mistænkte for at være radikaliserede, ikke får statsborgerskab i ly af en konvention?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Jeg ved ikke lige, hvor jeg skal starte, altså.
Mener hr. Peter Skaarup virkelig, at Radikale Venstre er ansvarlig for den radikalisering, der måtte finde sted i danske fængsler?
Det synes jeg i hvert fald er en grov beskyldning, selv om jeg godt ved, at det var en kort bemærkning til undertegnede, som kom fra hr. Peter Skaarup.
Jeg håber lige, at hr. Peter Skaarup vil opklare det for os.
Så til det om, hvor Radikale Venstre står generelt set i forhold til det her spørgsmål.
Hr. Peter Skaarup kalder det sådan slappersiden osv.
Og ja, Radikale Venstre går ind for resocialisering; ja, Radikale Venstre går ind for, at fængslerne skal forsøge at få folk ud af kriminalitet.
Men antiradikalisering er absolut også noget, som vi støtter fuldt og helt.
Vi støtter absolut op om, at man ser på, om vi kan sørge for, at folk ikke bliver radikaliseret; vi støtter absolut fuldt op om, at hvis der er tale om, at folk er blevet radikaliseret trods forsøg på at undgå det, så skal vi naturligvis holde øje med folk.
Og ja, derfor kan vi fra Radikale Venstres side naturligvis også bakke op om omkring de punkter, som justitsministeren fremlagde i sidste uge.
Jeg synes, vi skal passe på med at blande den her diskussion sammen med alt, hvad vi foretager os i forhold til Kriminalforsorgen.
Der er mange forskellige typer af kriminelle, og jeg tror godt, at man kan forsøge at få f.eks. unge kriminelle, som overhovedet ikke er skygge af at være radikaliserede, ud af kriminalitet, samtidig med at vi så har særlig fokus på, at hvis der er nogle, der er i risikozonen for at blive radikaliseret i den ene eller den anden retning, vil vi tage hånd om dem. Jeg har ikke her fra denne talerstol sagt, at alt er i den skønneste orden.
Jeg har lige præcis sagt, at der har været behov for at tage nogle initiativer efter det her frygtelige angreb i København.
Det har justitsministeren gjort, og så ser vi i øvrigt på at gennemarbejde en ordentlig evaluering, og med udgangspunkt i den vil vi selvfølgelig også fra radikal side være åbne over for at drøfte, om der skal tages yderligere tiltag.
Mai Mercado (KF), 2015-03-25:
Jeg tror, at når nogle af os sådan opfatter Radikale som slappere, kunne det måske skyldes et forslag, som ordføreren selv havde for et stykke tid siden, om, at man jo skulle kunne veksle en fængselsdom til et skoleophold.
Jeg husker det tydeligt.
Vi var nogle, som var ved at falde ned af stolene, for det var ikke lige sagen for os, som er tough on crime.
Derfor bliver jeg egentlig også lidt bekymret, når hr. Jeppe Mikkelsen maler et skønmaleri om, at nu er der kommet en 11-punktsplan, og så bliver det bare godt, hvad angår radikalisering i fængslerne.
Men så bliver det måske opvejet af, at der ikke er nogen hellige køer.
Så vil jeg egentlig gerne mærke lidt på ordføreren, hvor langt Det Radikale Venstre egentlig er klar til at gå.
For når man læser det forslag, som bliver lagt frem af justitsministeren, ser man, at det jo faktisk er mindre vidtgående end det, der for nylig var afstemning om den 26. februar, nemlig hvorvidt personfarlig kriminalitet, altså hvis man har begået vold, skulle udløse reststraffen.
Og i og med at det er mindre vidtgående end det, regeringen lægger frem – og vi har jo fra borgerlig side sagt, at vi kan gøre det i morgen –
vil jeg da bare høre hr. Jeppe Mikkelsen, om De Radikale også vil være med til at iværksætte det i morgen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Vi er fra radikal side med på at undersøge det her spørgsmål, som justitsministeren lagde op til i sidste uge, nærmere.
Og så vil jeg gerne understrege, at vi ikke har nogen hellige køer på det her punkt.
Vi er åbne over for at drøfte tiltag, som kan sikre, at når folk løslades begår de ikke ny personfarlig kriminalitet.
Det er vi sådan set åbne over for at drøfte.
Men det skal foregå på en ordentlig og fornuftig måde.
Det skal foregå på en sådan måde, at de folk, der gerne vil ud af kriminalitet, får mulighed for det, mens vi godt kan være mere hårdhændede over for de folk, som ikke har samme interesse.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Jeg kunne godt tænke mig så at spørge hr. Jeppe Mikkelsen, om De Radikale vil være med til at sikre, at vi fjerner muligheden for prøveløsladelse, når det gælder radikaliserede personer, for det er jo en af de ting, som ligger lige for, på baggrund af det, der er sket i København med hensyn til terrorangrebet; men også i forhold til at vi oplever, at der er såkaldte radikalisatorer i fængslerne, altså islamister, der gerne vil opildne andre til had mod det danske samfund.
Vil De Radikale være med til, at vi strammer op, når det gælder prøveløsladelse, sådan at personer, der er radikaliseret, ikke får prøveløsladelse – de må sidde tiden fuldt ud?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Jeg kan ikke huske præcis, hvornår vi diskuterede det sidst, men det var omkring en måned siden, tror jeg.
Det er vi imod at gøre, fordi det er en for firkantet måde at gøre det på.
Jeg synes, der skal være plads til en individuelt rettet indsats, sådan at vi tager hånd om de forskellige typer af kriminelle, der er, og sørger for, at indsatsen er målrettet deres specifikke negative løbebane.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Jeg tror, at man må sige, at på det punkt har Venstre så sandelig formået at forfine en teknik langt ud over, hvad jeg som menigt medlem af Folketinget var i stand til at kunne klare.
Der er i hvert fald gået ganske mange stykker papir til i den pågældende sag.
Jeg takker selvfølgelig også for opmærksomheden omkring det her.
Det kan jo nogle gange være lidt svært at blive helt præcis klog på Venstre.
Det her er et område, som har været vendt talrige gange i samråd og i utallige mængder af spørgsmål, så jeg er fuldstændig klar over, at Venstre er meget optaget af denne afgift, uden at jeg dog på noget tidspunkt har hørt, at partiet sådan har indikeret, at man selv var interesseret i at være med til at tage ansvar på nogen måde.
Men tak for spørgsmålene.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at vi kommer det nærmere i dag.
Jeg noterer mig, at skatteministeren siger uden at sige det: at reklameafgiften er en dum idé; den skal finansieres på en anden måde; det er ikke lykkedes mig med de partier, der står bag den, men jeg vil vende tilbage, når jeg har en løsning på det.
Så det afventer vi selvfølgelig i spænding.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Nu skal jeg jo i hvert fald ikke til at udtale mig om de konkrete forhandlinger eller for den sags skyld begynde at uddele karakterer i forhold til stil hos forhandlingspartnerne, men i hvert fald vil jeg dog godt tillade mig at konkludere, at det jo er sådan, at det oprindelige miljømæssige formål med afgiften faktisk er indfriet, al den stund at der er sket en markant reduktion i antallet af reklamer.
Selv om jeg ikke kan kommentere det konkrete forhandlingsforløb, vil jeg også gerne sige, at man selvfølgelig skal tænke sig om, når man skal finde en alternativ finansiering.
Det skulle jo helst være sådan, at den finansiering er et bedre alternativ end reklameafgiften.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Tak for det samme svar igen i en ny form.
Det vil jeg gerne kvittere for, for det kan være svært nogle gange, man jeg synes, at ministeren gjorde det flot.
Men ministeren er jo også stærk i varm luft og har været det gennem sin politiske karriere og vil nok også fortsat være det.
Men jeg kan bare konstatere, at vi ikke kommer det nærmere i dag.
Ministeren er ikke i stand til at sige noget som helst om, hvornår man har en holdning til, hvorvidt man vil indføre reklameafgiften, eller man vil droppe den.
Der er jo sådan, som ministeren siger, at den her regering har finansieret en del af sin politik på reklameafgiften.
Det kan selvfølgelig, tror jeg, tage lang tid.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren, hvis man vil indføre reklameafgiften, vil garantere, at der kommer en høringsperiode på den måned, som man plejer at give i forhold til god regeringsførelse, og i den forbindelse hvornår ministeren så regner med – som spørgsmål 2 – at man er i stand til at fortælle noget om den proces, der nu i hvert fald har taget efterhånden flere år, og hvor ministeren så igennem 3 måneder er i gang med en eller anden dialog, som helt sikkert med de partier kan være meget besværlig.
Det tror jeg sådan set kan være det eneste, ministeren har sagt i dag, som er rigtigt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Også tak for dette spørgsmål.
Som jeg også sagde under besvarelsen af det forrige spørgsmål, har regeringen inviteret SF og Enhedslisten til drøftelser om reklameafgiften.
De forhandlinger er, som jeg også var inde på før,
ikke afsluttet.
Det er de ikke blevet i mellemtiden, mens vi har svaret på det seneste, og så længe forhandlingerne ikke er afsluttet, kan jeg desværre heller ikke komme med en udmelding.
Men jeg har, som også tidligere nævnt, selvfølgelig stor forståelse for, at de virksomheder, som bliver påvirket af reklameafgiften, har brug for en afklaring.
Men når man er i et forhandlingsforløb, er der vidt forskellige ting, der skal afklares, og det er det, vi er i gang med.
Men når vi er klar til at komme med en udmelding, vil virksomhederne selvfølgelig også have tid til at indrette sig på det.
De politiske drøftelser om reklameafgiften skyldes bl.a. en kritik fra erhvervene om reklameafgiften.
Det er en kritik, som regeringen har lyttet til.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvor længe mener ministeren, at man med rimelighed kan udskyde en afgørelse om reklameafgiften under skyldig hensyntagen til de mange virksomheder, der har omsætning og arbejdspladser på spil?
Hvor længe mener ministeren, at man med rimelighed kan udskyde en afgørelse om reklameafgiften under skyldig hensyntagen til de mange virksomheder, der har omsætning og arbejdspladser på spil?
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Det er sådan, at det fremgår af den seneste redegørelse om regeringens lovprogram, at lovforslaget om reklameafgiften er udskudt til april, men det er også klart, at det videre forløb afhænger fuldstændig af udkommet af de drøftelser, som regeringen er i gang med i øjeblikket.