runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2016-01-26:
Jeg er helt enig i, at Danmark har hentet kæmpestor inspiration fra udlandet igennem århundreder, og det skal vi blive ved med at gøre.
Problemet med den her lede debat er, at den splitter familier, den splitter samfund, den splitter partier, den splitter internationale samarbejder.
Det bliver vi nødt til at se i øjnene, og hvis ikke vi påtager os et ansvar for at have så meget kontrol over, hvor mange mennesker vi skal tage vare på at få integreret i vores samfund, så opgaven har en rimelig chance for at lykkes, så er risikoen jo netop, at det her glider os af hænde, og at vi kommer til at ødelægge det samfund, som vi burde have en fælles interesse i at kunne bevare i mange år fremover – også af hensyn til dem, som kommer til vores land.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-26:
Lad os nu lege, at vi lever i virkelighedens verden, hvor vi historisk set aldrig har kunnet få flygtninge til at få en lige så høj erhvervsfrekvens som almindelige danskere, hvor Europa-Parlamentet går i den stik modsatte retning af en fælles europæisk løsning, og hvor de europæiske lande kæmper imod fælleseuropæiske løsninger og ikke ønsker dem.
Kan vi ikke forholde os til den virkelighed og så spørge, hvordan vi skal navigere i den i stedet for i den, hvor vi tror på internationale løsninger, som aldrig kommer, og tror på at få flygtninge, som ikke vil det, i arbejde?
Christian Langballe (DF), 2016-01-26:
En som mig, der har fulgt debatten siden den ulyksalige flygtningelov i 1983, som jo ødelagde utrolig mange ting, har hørt det synspunkt, som ordføreren giver udtryk for, så mange gange før.
Man skulle næsten tro, at der ikke var sket noget siden 1983, da den her debat startede, for der sagde man: Det er danskernes frygt, der føder problemerne i det danske samfund.
Nu har vi så hr. Martin Henriksen, min partikollega, der spørger ordføreren: Hvor går egentlig grænsen for Alternativet, i forhold til hvor mange mennesker der kan komme til Danmark?
Når man ser på de ghettoområder og den elendige integrationsindsats, som simpelt hen ikke har fungeret, og den manglende integrerbarhed blandt nogle af de mennesker, der er kommet, så siger man stadig væk, bl.a. i det her lovforslag, at det er frygten, der føder alle problemerne.
Det er da ikke sandheden overhovedet.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jeg har den opfattelse, at det her lovforslag ikke befordrer noget som helst.
Det befordrer det, kan man sige – og det kan man medgive regeringen, og det er grunden til, at de har fremsat det her lovforslag – at det skræmmer folk i de lande, som kunne tænke sig at flygte hertil, fordi de har behov for det, fordi de ikke kan blive i deres hjemlande.
Det er det, det her lovforslag egner sig til.
I forhold til frygten tror jeg også, hr. Christian Langballe selv ved, at frygt sjældent har rod i noget godt.
Frygten evner ikke, at man åbner op og ser, hvordan man kan løse problemstillingerne på en anden måde.
Vi har jo en række forslag til, hvordan man kan løse problemstillingerne på en anden måde.
Christian Langballe (DF), 2016-01-26:
Jeg kan godt tilstå, at jeg har den klare holdning, at mit ansvar som dansk politiker siddende i det danske Folketing er at videregive dette samfund til mine børn og børnebørn og de efterkommere, der kommer senere, på en ordentlig og forsvarlig måde.
Så står ordføreren deroppe og siger, at det er den frygt og bekymring, som mange danskere har, der skaber problemet, samtidig med at der ikke på noget tidspunkt er kommet en eller anden tilkendegivelse af, at der er en grænse.
Jeg mener bestemt, at der er en grænse, men jeg mener også, at det, ordføreren står og udtrykker, er sådan et program fra hippiekollektivet om, at der er plads til alle sammen, og det er der ikke.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jeg har jo også den opfattelse, at jeg gerne vil give et godt samfund videre til mine børn og børnebørn osv.
Nu har jeg ikke selv nogen børn, men det har mine søskende f.eks.
Et samfund, der taler ned til folk, afskrækker folk osv., er ikke et godt samfund i min optik.
Og der tror jeg at vi har hver vores udgangspunkt i, hvor vi kommer fra.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Mener ordføreren, at de flygtninge, som kommer til Danmark, har en eller anden form for ansvar for at bidrage til et godt samfund og bidrage til den her sammenhængskraft, som ordføreren efterlyser?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Ja, selvfølgelig mener jeg det, og det skal vi så give dem mulighed for.
Og det gør vi ikke med det her lovforslag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-26:
Hvordan mener ordføreren det går med at bidrage til den her sammenhængskraft, når man kommer til Danmark, et trygt og sikkert land, og kvitterer med at bryde landets love, med at brokke sig over, at det samfund, som man aldrig har bidraget med en eneste krone til, ikke giver en penge nok, ikke giver flygtninge en ordentlig luksusindkvartering, som man er blevet stillet i udsigt?
Hvordan mener ordføreren det går med at bidrage til den her sammenhængskraft, når man fra dag et starter med at lange ud efter samfundet, fordi det ikke er godt nok til en?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Altså, det der tror jeg er en voldsom generalisering.
Jeg har ikke hørt stribevis af flygtninge stille sig op og sige det.
Noget af det, vi jo gerne vil, i forhold til at de får mulighed for at bidrage, er, at vi i virkeligheden fra dag et gerne vil have dem kompetenceafklaret, og så vil vi gerne have dem matchet med landets virksomheder.
Vi ved, at der er mange virksomheder, der rigtig, rigtig gerne vil tage imod den her arbejdskraft, og det vil sige, at de skal ud på arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
Det er jo også en intention, kan man så sige, som regeringen har.
Vi tror bare, at det er nogle andre tiltag, der skal til.
Mette Bock (LA), 2016-01-26:
Jeg deler fuldstændig ordførerens opfattelse af, at vi skal behandle de mennesker, som kommer til Danmark, ordentligt.
Men kan ordføreren ikke dele bekymringen for, at vi, hvis vi skal modtage 25.000-30.000 mennesker om året de næste mange år og de derefter får familiesammenføring, dermed risikerer en splittelse i vores samfund, risikerer isolation, risikerer ekstremisme, risikerer modsætninger, som det kan være umådelig vanskeligt at håndtere?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jeg tror, vi skal erkende, at vi står i en ny tid, og jeg tror også, at vi som samfund i Danmark skal erkende, at vi bliver nødt til at bruge nogle ressourcer på det her.
Nu har der været snakket meget om europæiske løsninger og globale løsninger, og det er vi jo helt enige i.
Men der er spørgsmålet bare, hvorfor vi ikke går forrest som land, hvorfor vi ikke går forrest og tager initiativ til at få italesat de løsninger.
Det har vi prøvet i Alternativet sammen med flere andre partier.
Vi vil f.eks. gerne have ankomstcentre på begge sider af Middelhavet.
Derfor kan jeg ikke stå her og svare: Jamen vi skal sige ja eller nej til et specifikt tal.
Jeg tror simpelt hen bare ikke, den måde, vi håndterer det på i dag, er den korrekte.
Vi må også erkende, at flygtninge og indvandrere igennem hele den forgangne tid har været med til at skabe det samfund, som vi har i dag.
Jeg tror, at nye flygtninge og indvandrere kan være med til at skabe et endnu bedre fremtidigt samfund.
Men det betyder, at vi herinde som Folketing bliver nødt til også at give civilsamfundet mulighed for at tage imod de her flygtninge på en god måde.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-26:
Nu er det jo ret almindelig kendt, at vi kan hjælpe mange flere og meget bedre i nærområderne.
Det vil sige, at hvis vi hjælper i nærområderne, kan vi altså bruge væsentlig færre penge og alligevel hjælpe flere.
Hvor skal alle de penge, vi skal bruge, hvis de kommer hertil, komme fra?
Og hvem skal betale dem, hvem skal det gå ud over?
Hvad med vores eget velfærdssamfund, kan det blive ved med at eksistere under sådan et pres, hvis vi får en udgift på 48 mia. kr. frem mod 2020?
Hvordan ser ordføreren hele den sammenhæng?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jamen det er jo præcis det, der er kernen i det hele.
Det, som hr. Dan Jørgensen støtter, er, at vi i mange år, i lang tid har sendt problemerne videre til andre lande, og derfor har vi så ikke ifølge hr. Dan Jørgensen, må man forstå, været nødt til at stramme, men nu er vi nødt til det, for nu kan Sverige ikke tage flere.
Men der er jo bare det ved det, at der fortsat kommer flere flygtninge til Danmark.
Selv med de seneste stramninger kommer der fortsat flere flygtninge til Danmark, og det vil der jo også fortsat komme.
Man kan ikke lukke for hanen, hvis ikke man forholder sig til Europas ydre grænser.
Og så længe man ikke vil ind i den diskussion og bare siger, at vi, der kun taler om det, ikke er nede på jorden, så må man jo forholde sig til, at der ikke er nogen dansk hane, som man kan skrue op og ned for tilstrømningen med.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-01-26:
Der er jo uenighed i Folketinget om de her spørgsmål, og der er debat og diskussion, og det er, som det skal være.
Sådan er demokratiet.
Der er imidlertid også nogle, der gør en indsats for, at diskussionen skal tages i Europa-Parlamentet i Bruxelles og i Strasbourg, og at EU bør tage stilling til dansk udlændingepolitik.
Der sidder to radikale medlemmer af Europa-Parlamentet, og man kan forstå på pressen og de mails, de har udvekslet dernede, at de ønsker, at landets statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, skal stå skoleret for Europa-Parlamentet og forklare sig om dansk udlændingepolitik.
Det er to radikale europaparlamentarikere, der ønsker den slags.
Har de opbakning til det fra den radikale folketingsgruppe her på Christiansborg?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Ja, det er to radikale europaparlamentsmedlemmer.
Dem er vi meget glade for.
Vi har fordoblet vores gruppe i Europa-Parlamentet for nylig, og det er vi rigtig, rigtig glade for.
Og selvfølgelig har de opbakning til at føre radikal politik så langt ud, som det overhovedet kan lade sig gøre, og vise, at der er politikere i Danmark, der vil en anden linje, politikere, der vil tage ansvar for, at Danmark kommer frem mod fremtiden med en anden politik end den, der bedrives i Folketinget i dag.
Det er da så politisk, som spørgeren i øvrigt understregede.
Vi tager den politiske debat.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-01-26:
Nu er der jo det med parlamenter, at de debatterer, og så beslutter de.
Og det er min opfattelse, at de ting, som diskuteres i dag i Folketingssalen, bør bestemmes af Folketinget og ikke af Europa-Parlamentet.
Er det den radikale opfattelse, at Europa-Parlamentet bør bestemme over disse ting?
At man fra Bruxelles eller Strasbourg, eller hvor man nu befinder sig i denne uge, skal bestemme over de ting, som vi diskuterer her i Folketingssalen i dag?
Hvorfor skal Europa-Parlamentet også debattere det, vi diskuterer i Folketingssalen i dag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Det er min bestemteste opfattelse, at ethvert parlament i verden har ret til at tage en diskussion om et hvilket som helst emne, og det er også min meget klare opfattelse, at flygtningestrømme til Europa er en udfordring, som går over grænser.
Det er ikke en dansk udfordring, det er ikke en fransk udfordring, det er ikke en tysk udfordring, det er en europæisk udfordring.
Og derfor er det da helt åbenlyst og oplagt, at Europa-Parlamentet, som er den valgte forsamling, vi har i EU, så længe vi er med der, også har en diskussion om de emner, der rører sig i Europa, når det gælder flygtninge.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-26:
Ordføreren siger, at Sverige er et foregangsland.
Og vi behøver jo kun at kigge til Sverige for at se, hvordan det er gået der.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den radikale ordfører, hvor mange milliarder de danske statsborgere skal betale for den integration, De Radikale gerne vil have.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Det er nemlig min meget klare opfattelse, at det vil blive helt afsindig dyrt.
Og det, vi skal forholde os til, er, at lige nu kommer der flere flygtninge til Danmark end nogen sinde før.
Det gør der, selv om Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag for regeringen.
Og det betyder, at der i øjeblikket opholder sig flere flygtninge i Danmark, end der nogen sinde har gjort.
Det mener jeg at vi skal forholde os til.
Det kræver, at vi vender det helt om og siger, at der skal være klare krav, klare forventninger, og at man skal arbejde fra dag et.
Det er den eneste måde at få flygtninge til at bidrage fuldt og helt til samfundet på, og så bliver det en mindre udgift.
Men at det er en udgift, er jeg fuldstændig enig med fru Karina Adsbøl i.
Spørgsmålet er, hvordan den bliver mindst mulig.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-26:
[Lydudfald]
... at ordføreren ikke svarer på, hvor mange milliarder det her skal koste de danske statsborgere.
Man så vil jeg godt stille ordføreren et spørgsmål i forhold til den artikel, der var i Jyllands-Posten her forleden, hvor Henrik Sass Larsen er kommet til fornuft.
Og jeg citerer Henrik Sass Larsen fra overskriften i Jyllands-Posten: »Jeg prioriterer danskerne og danskernes velfærd og velstand højere, end jeg prioriterer flygtningene.«
Somme tider kan man jo godt komme i tvivl om, hvad De Radikale ønsker.
Hvordan prioriterer De Radikale det i forhold til den tilstrømning, vi ser til Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jamen jeg vil gerne svare på fru Karina Adsbøls første spørgsmål igen, hvis ikke det stod klart for fru Karina Adsbøl.
Det skal koste så få millioner som overhovedet muligt at integrere i Danmark, og det betyder integration i beskæftigelse fra dag et, for der kommer flere end nogen sinde før.
Og det er også et svar på spørgsmål nr. 2.
For løsningen med at internere dem i 10-årsperioder bliver helt afsindig dyr for alle danske skatteydere.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-26:
Som jeg kender Det Radikale Venstre, er det et parti med en vis økonomisk fornuft, og også et parti, der deler den holdning, at 1 kr. kun kan bruges én gang.
Når man nu ikke ønsker at begrænse tilstrømningen af flygtninge til Danmark, anerkender Det Radikale Venstre så, at det nødvendigvis vil føre til øgede udgifter til flygtningeindsatsen i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Vi kommer både til at betale her i Danmark til dem, der kommer til Danmark – de skal tages ordentligt imod – og så kommer vi til at investere i nærområderne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jeg tror, at ordføreren har misforstået noget.
Jeg har ikke sendt nogen invitationer ud i verden for at invitere flygtninge til Danmark.
Jeg vil rigtig gerne begrænse antallet af flygtninge i Danmark, for jeg synes, at Europas lande har et langt større ansvar for at løfte den byrde indbyrdes, og jeg erkender og anerkender fuldt ud, at deter en byrde.
Den byrde kan blive mindre, hvis folk kommer langt, langt hurtigere i arbejde, og den kan blive større, hvis man internerer mennesker i lejre på offentlig forsørgelse.
Det er de vægtskåle, vi er nødt til at lægge vores lod i.
Der mener jeg helt ned i maven at vi skal regulere antallet af flygtninge, og det kan vi kun gøre sammen med de europæiske lande.
Det er den eneste måde, man kan skrue på den hane på.
Og så skal vi få dem rigtig hurtigt i arbejde i Danmark i stedet for at internere dem i lejre, for det er den eneste måde at få prisen ned til gavn og glæde for danske skatteydere.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Jeg kan forsikre ordføreren om, at det ikke er noget, jeg synes er sjovt.
Når jeg bringer det op, er det jo, fordi en af grundene til, at vi laver den lovgivning, som vi laver i dag, er at undgå at ende i den samme situation som Sverige.
Det er muligt, at Det Radikale Venstre mener, at det er et foregangsland, der gør, som Sverige gør, men det mener vi bestemt ikke.
Det, Sverige jo har gjort, er, at de har taget imod så mange – fordi de ikke har lavet de stramninger, som vi nu laver – at de nu står i en situation, hvor de de facto sætter asylretten ud af kraft.
Det vil altså sige, at hvis man kommer på flugt og ikke har sit id med, kan man ikke komme ind i Sverige, uanset hvad.
Så hvad har Det Radikale Venstre egentlig af alternativer til at sikre, at vi ikke kommer i den situation, når man nu ikke støtter lovforslaget i dag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jeg tjekkede også lige citatet, fordi jeg selvfølgelig er helt med på, at Socialdemokratiets ordfører synes, at det er rigtig skægt.
Det er jeg helt enig med ham i.
Sverige har løftet en kæmpestor opgave i forhold til at tage ansvar for den tilstrømning af flygtninge, der er kommet til Europa.
Er det det samme, som at jeg synes, at vi skal føre svensk politik på alle områder?
Nej, det er det ikke.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Mit spørgsmål er i forhold til omtalen af Danmark i de internationale medier.
Ordførerens partifælle, Uffe Elbæk, udtalte til canadisk radio i forbindelse med processen om L 87, at det, der foregår i øjeblikket, minder lidt om det, der skete i 1930'erne.
Er ordføreren enig i det?
Er det Alternativets holdning?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Sådan som jeg har opfattet det, min partiformand sagde, så var det, at det lovforslag, der er på bordet her, giver billeder i folks hoveder, der kan minde om 1930'erne.
Hvis man læser bemærkningerne til forslaget, kan man læse, at regeringen med lovforslaget ønsker at »stramme ... asylvilkårene og adgangen til Danmark, så det bliver markant mindre attraktivt at søge til Danmark.«
Dermed er lovforslaget jo tænkt som et signal til de mennesker, der bor ude i verden, og som kunne tænke sig at flygte til Danmark, at de skal opleve, at det bliver markant mindre attraktivt at søge til Danmark.
Og dermed er lovforslaget jo også brugt til at skulle give de mennesker billeder i hovederne.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Hvad er det for billeder – bare et enkelt billede – som det, vi gør nu, skaber af 1930'ernes nazisme?
Susanne Eilersen (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at komme lidt tilbage til det med økonomien.
Der er sådan et fint program på TV 3, der hedder Luksusfælden – det ved jeg ikke om ordføreren er bekendt med – og der er det jo sådan, at folk er med, fordi de bare optager lån og bruger og bruger af pengene, og lige pludselig bliver alting så lukket ned, og de bliver nødt til at gå fra hus og hjem.
Det er jo sådan, at man ikke bare kan bruge pengene, men at man også skal finde dem og tjene dem ind igen.
Nu har ordføreren mange gange sagt det med, at vi bruger alle pengene i udlandet.
Vil ordføreren underkende, at KL og kommunerne er ude at sige, at de står med en utrolig stor opgave, de ikke kan løse økonomisk?
Det drejer sig jo også om, at de mangler hænder, både i sundhedsvæsenet, i skolevæsenet og alle mulige andre steder.
Vil ordføreren slet ikke forholde sig til det, som KL kommer med?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jo, det vil jeg bestemt gerne, og jeg tror ikke, jeg sagde, at vi kun skulle bruge penge i udlandet, for så er jeg i hvert fald blevet misforstået meget.
Jeg sagde netop, at jeg tror, vi bliver nødt til at erkende, at vi har en regning, vi skal betale, og som vi skal betale fremadrettet, både i Danmark og i udlandet.
Og jo, vi synes også, at man skal understøtte kommunerne i den opgave, de står over for fremadrettet.
Det interview, hvor der blev spurgt ind til det, blevet givet på det tidspunkt, hvor der var tale om, at man kunne tage vielsesringe – nu er jeg nødt til at læne mig lidt tilbage, så jeg kan se spørgeren – fra folk.
Det var en del af den danske debat, og DF var bl.a. ude at sige, at det skulle man kunne.
Det var i den forbindelse, det interview blev givet.
Og det må man jo sige er et billede, man kan kende fra 1930'erne, som man kunne få i sit hoved.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Jeg spurgte sådan set også, da vi havde førstebehandlingen, og da benægtede ordføreren ikke, at det forholdt sig sådan.
Så måske kunne vi få afklaret: Er ordføreren uenig med sin formand, eller er formanden blevet fejlciteret – for det er nemlig et ordret citat – eller hvad er op og ned?
Synes man, at Sverige er et foregangsland på det her område, eller ej?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jamen det er der, hvor vi tror at man skal investere i fremtiden, og det er også det, jeg har forsøgt at sige.
Vi skal gøre en markant bedre indsats i forhold til at få de her nye danskere, som de så bliver, ud på arbejdsmarkedet.
De skal kompetenceafklares med det samme, og der skal laves et match med virksomhederne.
Vi ved f.eks., at Dansk Industri er kommet med en lang række forslag, som vi i Alternativet kan bakke op om.
I forhold til det med økonomien kan det jo så altså undre mig, at Dansk Folkeparti har stemt ja til det omprioriteringsbidrag, som vil forhindre kommunerne i at beholde deres penge.
Noget af det, som vi gerne vil i Alternativet, er jo bl.a. at sikre, at pengene ligger ude i kommunerne, så de selv kan budgettere med dem.
Susanne Eilersen (DF), 2016-01-26:
Jamen jeg synes ikke, jeg hørte ordføreren sige, hvor pengene skal komme fra.
Vi er jo alle sammen bekendt med, at den her integration ikke er lykkedes i 30 år, og vi er bekendt med, at det kun er fire ud af ti ikkevestlige indvandrere, der er i arbejde efter at have boet i Danmark i 10 år.
Hvordan forholder ordføreren sig til, at de her ressourcer, ordføreren taler om, måske ikke er til stede, og hvad gør vi så?
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-27:
Vil ministeren tage initiativ til at ændre lov om social service, så det fremover bliver muligt for hjemløse og andre socialt udsatte at klage over afgørelser truffet af lederen af et § 110-botilbud?
Inger Støjberg (V), 2016-01-27:
Hvis der er arbejdsgange, der er ændret, tror jeg nærmere, det er, at de vælgerforeninger, der inviterer mig ud, må sætte nogle flere stole frem, for jeg kan da se, at det åbenbart har en stor interesse, hvad der bliver sagt på Venstremøder, og derfor har spørgeren jo da også en stående invitation til altid at komme ud til mine foredrag fremover.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-27:
Det er jeg meget enig med ministeren i.
Er der arbejdsgange i ministeriet eller hos ministerens særlige rådgiver, som er ændret efter episoden i Frederikshavn, med henblik på at sikre, at situationen ikke gentager sig?
Ønsker ministeren at bruge lejligheden her i dag til at beklage, at ministeren har fremlagt oplysninger vedrørende hamburgerryggen i aalborgensiske børnehaver, som ikke er korrekte?
Mener ministeren, det vil være en god lejlighed til at sige, at det var en fejl, og beklage, at man er fremkommet med urigtige oplysninger?
Inger Støjberg (V), 2016-01-27:
Jeg har sådan set ikke mere at tilføje i den sag, men jeg synes da sådan set, at det kunne være interessant, hvis spørgeren havde kastet sig lidt mere offensivt ind i debatten om danske værdier og om, om danske værdier står stærkt nok rundtomkring i samfundet.
Det synes jeg sådan set havde været mere relevant.
Mattias Tesfaye (S), 2016-01-27:
Tak for svaret.
Nu er det ikke for at være pernitten.
Jeg er ikke jurist og kan derfor ikke vurdere, om der er behov for en ændring af selve lovgivningen, eller om det er muligt for ministeren blot at træffe en beslutning i ministeriet uden om Folketinget for at sikre klageadgangen, så jeg må spørge lidt mere præcist: Er det ministerens opfattelse, at vi skal reetablere adgangen til at klage over lederes afgørelser vedrørende § 110-tilbud?
Karen Ellemann (V), 2016-01-27:
Som jeg allerede har svaret Folketingets Social- og Indenrigsudvalg tilbage i december måned, mener jeg generelt, det er hensigtsmæssigt, at der er mulighed for at klage over afgørelser om hjælp efter serviceloven.
Og jeg må ligesom andre notere mig, at det faktisk lige præcis ikke er tilfældet for afgørelser om optagelse i § 110-tilbud.
Det er sådan, at i bistandslovens tid var der adgang til at klage over afgørelserne, men så udgik den mulighed med serviceloven, som trådte i kraft tilbage i 1998.
Vi kan ikke af lovens forarbejder se, hvorfor den bestemmelse ikke blev videreført, og derfor synes jeg præcis ligesom spørgeren, at det faktisk giver god mening at se på retssikkerheden for borgere, der optages i § 110-tilbud.
Derfor har jeg sat et arbejde i gang, som skal se på bl.a. kompetencen til at træffe disse afgørelser og også se på klagemulighederne.
Og derfor vil jeg erklære mig åben over for, at det på baggrund af det arbejde, vi har foran os, kan blive nødvendigt med en ændring af serviceloven i den retning, som spørgeren spørger ind til.