runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Så lad mig være mindre floromvunden.
Jeg er enig med hr. Hans Kristian Skibby i, at det både er et uheldigt tidspunkt, og at det er en dårlig sag, der er blevet rejst af den socialdemokratiske borgmester i Odder, og jeg tror, at han, hvis han kunne holde mund med tilbagevirkende kraft, ville gøre det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-10:
Jeg har egentlig ikke flere spørgsmål til det her punkt.
Jeg har jo et punkt mere, som minder gevaldig meget om det.
Anser ministeren det ikke for kommunalpolitisk problematisk, når Odder Kommunes socialdemokratiske borgmester, Elvin Hansen, går ud og kræver 400.000 kr. mere i lønningsposen, når samme borgmester står i spidsen for fyring af 126 medarbejdere, to skolelukninger og tilmed en skatteforhøjelse?
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Spørgeren har jo fuldstændig ret i, at når man er inde i sparerunder, når der er finanskrise, når vi skal forsøge at skabe forståelse for, at vi ikke kan opfylde alle ønsker, så er det meget uheldigt, at en toppolitiker fremsætter et så voldsomt ønske, der vedrører hans egen pengepung.
Det er rigtig uheldigt, og det tror jeg også han selv synes.
Jeg tror ikke, at han selv har lavet den beregning på de 400.000 kr., for så havde han aldrig sagt det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-10:
Jeg kan selvfølgelig ikke svare på, hvem der ordret har sagt hvad, men den pågældende borgmester fra Odder er altså citeret i Ekstra Bladet, hvor der står: »Da man er borgmester og har det overordnede ansvar for hele kommunen, som så har ansat en direktør til at være den administrative chef med 400.000 kroner mere i løn om året, burde jeg tjene mest, siger Elvin Hansen til Ekstra Bladet«.
Hvis man går ind og kigger på, hvad den pågældende kommunaldirektør får om måneden, kan man se, at han får 86.000 kr., og så skal der jo sådan set bare lægges de pågældende 50 kr. oveni, som indenrigsministeren selv var inde på at borgmesteren havde ytret.
Så på den måde har man jo sådan set selv sagt det.
Men jeg vil gerne spørge: Når en kommune som Københavns Kommune har fem ledere ansat i den kommunale tjeneste, som alle sammen får en højere månedsløn end landets statsminister, synes indenrigsministeren så ikke, at der er noget grundlæggende forkert i det, altså at topembedsmænd får højere lønninger end landets statsminister?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-10:
Det er jeg naturligvis meget glad for.
Jeg synes, det er godt af hensyn til de fremtidige diskussioner, og der er heller ingen grund til at lægge skjul på, at jeg selv har stået med to forslag i Folketingssalen, hvor man lige præcis har diskuteret noget af det samme, og hvor jeg er blevet afvist, så derfor er jeg selvfølgelig overordentlig glad for ministerens svar.
Derfor er mit næste og sidste spørgsmål: Er ministeren så ikke, ligesom jeg er, en anelse bekymret over, at vi jo i forbindelse med alle de europæiske tal, vi melder ind, hvor vi jo faktisk oplyser om alt, hvad der foregår på tandlægeområdet, på medicinområdet som vores brugerbetalingsandel, ikke indtil nu har taget høreapparatdelen med?
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han ikke er enig med mig i, at det er lidt trist, at det skal være sådan, og om vi så ikke også skal have rettet op på den del, så de sammenligninger, der foregår på europæisk plan, bliver gjort ens.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-10:
Hvad er ministerens holdning til, at personer, der i mange år har holdt deres psoriasisgigt nede ved at komme til klimabehandling, nu ikke tilbydes denne behandling mere, men i stedet tilbydes en biologisk behandling, som er meget dyrere?
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Konklusionen på beslutningsforslaget blev, at mit ministerium bad Det Nordiske Cochrane Center om at belyse, hvilken dokumentation der foreligger for effekten af klimabehandling af patienter med psoriasisgigt.
Centeret afleverede sin rapport til mig i slutningen af september, og jeg oversendte rapporten til Sundhedsudvalget den 6. oktober.
I den rapport blev det konkluderet: Der mangler relevante randomiserede forsøg om effekten af klimabehandling på patienter med psoriasisgigt.
Man kan ikke drage nogen konklusioner om effekt eller fravær af effekt på det foreliggende grundlag.
I forhold til biologiske lægemidler har videnskabelige undersøgelser til gengæld vist, at de er i stand til at stoppe leddestruktionen og forhindre eller reducere risikoen for invaliditet væsentligt.
Og behandlingen med biologiske lægemidler er i hastig udvikling.
Indikationerne for anvendelsen udvides løbende, og der kommer nye lægemidler til.
Det betyder også, at hvis en patient ikke kan tåle et biologisk lægemiddel, kan patienten muligvis tåle et andet.
Min holdning er, at det er et sundt princip, at vi kan kræve dokumentation for de behandlinger, som tilbydes i det offentlige sundhedsvæsen.
Nu har Det Nordiske Cochrane Center gennemgået de eksisterende undersøgelser af klimabehandling af psoriasisgigt og konkluderet, at der på det foreliggende grundlag ikke kan drages konklusioner om behandlingens effekt eller mangel på samme, og det må jeg jo selvfølgelig tage til efterretning.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-10:
Nu er det jo sådan, når vi taler om smerter, at det kan være meget svært at dokumentere, hvilken effekt forskellige behandlinger har.
Mange af de patienter fik for et par år tilbage pludselig inddraget alle de her klimarejser, fordi man nu pludselig skulle have det her nye biologiske medicin.
Det er også fint, der kommer nogle nye typer medicin til, men mange patienter kan ikke tåle biologisk medicin og skal igennem fire, fem forsøg med noget medicin, der faktisk er meget dyr.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren, om ikke det betyder noget for de mennesker, som i mange år har haft en behandling, der nu lige pludselig bliver taget fra dem.
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Det er jo sådan, at offentlige tilskud til medicin og til behandlinger forudsætter, at der er såkaldt evidens for, at det virker, og også at det virker bedre end andre behandlinger.
I det her tilfælde har spørgeren jo ret i, at den behandlingsform, vi taler om, faktisk er billigere end nogle af dem, som patienterne nu bliver henvist til.
Men hvis den behandling, som patienterne bliver henvist til, er dokumenteret, så der er evidens for, at den virker, er det jo meget naturligt, at det er den, man bliver henvist til, også selv om den er dyrere.
Det er jo ikke altid, man skal henvise til det billigste, hvis det billigste ikke er dokumenteret.
Så det står og falder med dokumentationen.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-10:
Nogle gange er det, som om vi vender nogle ting på hovedet herinde, for jeg ved, at vi jo på mange områder regner meget på, hvad der er den billigste medicin, og at vi derfor skal bruge billig medicin for at spare penge, sådan at der kan være flere penge til sundhed.
Og derfor forstår jeg det heller ikke, når vi nu har nogle mennesker, der siger, at de helst så, at de kunne få en klimabehandling, og vi behøver ikke tale om de dyre klimabehandlinger, hvor man rejser til Det Døde Hav, det kan være Læsø, der også har klimabehandling, som faktisk er godt, der er Island, og der er faktisk mange tilbud, som hjælper mange af de her mennesker.
Når man har et tilbud, der koster 25.000 kr., er det svært i en tid, hvor vi har brug for penge på sundhedsområdet, at forstå, at man så hellere giver 150.000 kr. til biologisk medicin.
Specielt når vi tænker på, hvor liberale vi gerne vil være med det frie valg for det enkelte menneske, vil jeg spørge, om ministeren ikke mener, at det, hvis nu patienten kunne vælge en klimabehandling, der var lidt billigere, så ville være bedre for den patient, og ville vi ikke få et bedre system med, at patienten er i centrum og på den måde selv får lov til at bestemme?
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Jeg har selv købt dødehavsprodukter, som jeg håbede på ville hjælpe på den lille hudlidelse, som jeg selv lider af.
Jeg er nødt til som sundhedsminister at holde fast i, at det ikke er prisen, men dokumentationen for, at det har effekt, som er afgørende for, hvad man kan få tilskud til.
Så kan det forekomme nok så absurd i et tilfælde, hvor en patient siger: Jamen jeg vil da meget hellere have det der andet middel, og det er billigere.
Jeg kan godt se det, men jeg er bare nødt til at holde fast i, at jeg er nødt til at forlange evidens og dokumentation, hvis der skal være offentlige tilskud.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-10:
Man kan ærgre sig over, at man ikke selv kan tage fat i nogle af de her psoriasisgigtpatienter eller Psoriasisforeningen og så få lavet en undersøgelse med de mennesker, der nu har fået en behandling i næsten 30 år, hvor de selv siger, at for dem betyder det, at de kunne gå på arbejde, og at de kunne være medicinfri, og nogle smider krykkerne, efter at de har været en tur ude.
Jeg kan godt lide den her måde med, at vi går ud og siger, at vi har det frie valg, at vi har mennesket i centrum, og derfor synes jeg da også, at vi jo kunne starte et sted med at sige, hvis man havde været igennem de her produkter, biologisk medicin, og ikke kunne tåle dem, var der så ikke mulighed for, at man kunne komme og få en klimabehandling, hvis det er det, man mener hjælper?
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Jeg står her med rapporten fra det nævnte center, Det Nordiske Cochrane Center, som virker troværdig og grundig – det, man har været igennem, er ganske omfattende – og konklusionen er altså, som jeg sagde, at man på det foreliggende grundlag ikke kan drage nogen konklusioner om en effekt eller fravær af en effekt.
Det er konklusionen.
Det kan da godt være, at der kommer nogle forskere og siger, at den konklusion er helt forkert, men vi politikere, som jo er lægfolk, er altså nødt til at holde os til, hvad de kloge siger, indtil der kommer nogle andre kloge og siger noget andet.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at statsforvaltningen jo er inde over den beslutning.
Det er statsforvaltningen, som fører tilsyn.
Det er statsforvaltningen, der i første instans tager stilling til, om en kommune skal fritages for forpligtelsen.
Et flertal har besluttet ikke at søge om fritagelse for reglerne om forudgående offentligt udbud.
Jeg har godt fulgt debatten i Fyens Stiftstidende.
Der er jo mange forskellige meninger om sagen, og det er jo altså et led i det kommunale selvstyre, at der er nogle ting, man må slås om lokalt, og som man ikke kan få klaret herinde.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-10:
Jeg anerkender til fulde, at vi ikke skal lave hovsalovgivning, men omvendt har man jo for ganske kort tid siden gennemført en lovgivning, fordi man måtte konstatere, at det ikke er hensigtsmæssigt, at staten udlejer sommerhusgrunde.
Nu står vi så med en konkret kommune, der er kommet frem til, at de vil sælge.
Så er mit stilfærdige spørgsmål, om det ikke ville være en god idé, at man lignede de folk i Nordjylland, der fik mulighed for at købe deres grund, med de mennesker i Kerteminde, der virkelig står med håret i postkassen.
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Som hr. Karl H. Bornhøft beskriver det her, lyder det som en god indgangsvinkel, og den vil jeg tage med mig og give videre til det kulegravningsudvalg, som er nedsat.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-10:
Jeg har fået besvaret mine spørgsmål.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-10:
Mener ministeren, at det er udtryk for forskelsbehandling mellem staten og kommunerne, hvis Kerteminde Kommune ikke har mulighed for at sælge jorden i Sommerbyen til lejerne af grunden på samme vilkår som dem, hvorpå staten i marts 2010 har solgt ud af jord til lejere i Nordjylland?
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Jeg kan desværre ikke udtale mig om den konkrete sag, og det skyldes, at det er statsforvaltningen, som fører tilsyn med kommunerne.
Det er statsforvaltningen, som i første instans tager stilling til, om en kommune skal fritages for forpligtelsen til at sælge en grund efter et forudgående offentligt udbud.
I øvrigt har jeg forstået, at et flertal i Kerteminde Kommunes økonomiudvalg har besluttet ikke at søge om fritagelse for reglerne om forudgående offentligt udbud.
Jeg skal derfor blot her kort redegøre for disse regler og baggrunden for dem.
Udgangspunktet er, at salg af kommunale faste ejendomme skal ske efter forudgående offentligt udbud.
Det står i den kommunale styrelseslov.
Formålet med reglerne er at sikre, at offentligheden får kendskab til, at kommunale ejendomme er udbudt til salg.
På den måde får alle på lige fod mulighed for at komme i betragtning som købere, og mulighed for vennetjenester osv. udelukkes.
Udbud giver også mulighed for købstilbud fra en bredere kreds af købere, og det betyder, at udbuddet fører til bedre priser for kommunen.
Ved at foretage udbud imødegår kommunen også kritik af, at der ved et ejendomssalg skulle være sket en usaglig begunstigelse af en bestemt køber.
Men der er altså nogle situationer, hvor kravet om offentligt udbud kan fraviges, f.eks. hvis der er tale om salg til institutioner, som kommunen lovligt kan yde støtte til, og hvis der er særlige forhold, kan statsforvaltningen også give samtykke til, at man undlader offentligt udbud.
Jeg kan oplyse, at salg til lejerne af en fast ejendom ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at opnå statsforvaltningens samtykke.
Det skyldes, at kommunerne også i den situation er forpligtet til at varetage sin grundlæggende interesse i at få den højest mulige pris for ejendommen, dvs. markedsprisen.
Jeg kan ikke udtale mig om lov om udstykning og salg af visse sommerhusgrunde tilhørende staten, som fru Anne Baastrup henviser til i sit spørgsmål.
De regler henhører under Miljøministeriet, og dem vil jeg helst ikke udtale mig om i dag.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-10:
Nu er det jo sådan, at jeg bare ønskede at få ministeren til at sammenligne de der forskellige situationer.
Her er det et meget stort område, der er ganske centralt i Kerteminde, og som har ligget der i rigtig mange år.
Kerteminde byråd har med et meget snævert flertal besluttet sig for at sælge, på trods af at man på sigt kommer til at tabe penge på det.
Lejeindtægterne vil være større end de renteindtægter, man får af de 100 mio. kr., som man satser på at få ud af det.
Samtidig er det mennesker, der har boet der i rigtig, rigtig mange år, som kan se frem til, at de, når de her kontrakter så udløber, kan løbe ind i en udlejer, der får priserne til at stige på en sådan måde, at der er mange mennesker, der må gå fra deres sommerhus, på trods af at de har investeret rigtig mange penge i det.
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Jeg har fuld forståelse for, at man i Folketingets spørgetid kan fremføre protester imod kommunale beslutninger, som man ikke bryder sig om.
Når man så gør det i form af et spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren, er jeg som indenrigs- og sundhedsminister nødt til at holde mig til reglerne, og om reglerne er, som de skal være.
Jeg kan fortælle, hvor man kan klage, jeg kan fortælle, hvad man på anden måde kan gøre, men det er ikke min opgave at fælde dom i sager, der besluttes i kommunerne.
Jeg synes, at reglerne er hensigtsmæssige og finder ikke grundlag for at ændre dem.
Om reglerne i det konkrete tilfælde er blevet brugt på en rimelig måde, er en helt anden sag.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-10:
Det vil sige, at regeringen ikke har til hensigt eventuelt at revidere lovgivningen på en sådan måde, at disse sommerhusejere kan blive beskyttet af en ny lovgivning, inden dette forløb afsluttes.
Det betyder for mig at se, at der er en meget stor del af den historiske del af Kerteminde Kommune, som så mister et meget attraktivt sted for folk, der ikke har så mange penge, men som har haft lejlighed til at leje et sommerhus.
Jeg så gerne – det er jo ikke uset, at regeringen kommer med hurtig lovgivning – at man kunne se, at der her muligvis er en grund til, at vi sammenligner med de sommerhuslejere fra Nordjylland, som fik mulighed for at købe deres sommerhusgrunde via en andelsforening, og at vi ligestillede statens grunde med kommunens grunde, således at vi i hvert fald havde sikkerhed for, at Kerteminde Sommerby kunne fortsætte også på sigt.
Bertel Haarder (V), 2010-11-10:
Jeg har som sagt stor respekt for, at repræsentanter for det mindretal, som er blevet nedstemt i Kerteminde Byråd, kan stille spørgsmål til mig her i Folketinget.
Jeg er nødt til at gentage, at min opgave er at påse, at reglerne er rimelige, og hvis de ikke er rimelige, så at få dem ændret.
Det kommunale selvstyre består jo i, at kommunerne kan træffe beslutninger om mangt og meget, men inden for visse regler fastsat af Folketinget og regeringen.
Det, som Kerteminde Byråd har gjort, er inden for disse regler.
Jeg synes, vi skal passe på med, lige så snart vi er uenige i en beslutning, så at ønske reglerne strammet for at forhindre en sådan beslutning.
Det er i hvert fald ikke den måde, jeg er indenrigsminister på.
Margrethe Vestager (RV), 2010-11-10:
Jeg forstår til fulde OECD's generalsekretær, og jeg synes sådan set også, det er anerkendelsesværdigt at lægge sig efter at anerkende, hvad der foregår.
Derfor håber jeg selvfølgelig også, at OECD's anerkendende stil vil føre til, at den meget, meget længe ventede klimaplan vil gå den vej, som bliver anbefalet, nemlig at være den, der rykker først for at få fordelen af innovation og vækst.
Men det er så en anden diskussion.
Jeg synes, der er én ting, der er afgørende i en krise, og det er det politiske ansvar for at prioritere.
Når statsministeren siger, at de har masser af penge, og de må selv løse problemerne, vender det jo tilbage til, at regeringen har fralagt sig ansvaret for at sige, hvad man gerne vil have, og hvad man mindre gerne vil have.
Så siger statsministeren helt åbenlyst, at det med, hvordan det kommer til at virke konkret, må vi spørge nogle andre om.
Jeg er uenig i den nedprioritering af uddannelse, som finansloven lægger op til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-10:
Er ministeren enig med Odders socialdemokratiske borgmester, Elvin Hansen, som bl.a. i Ekstra Bladet og på Aarhusportalen er citeret for at kræve en lønforhøjelse på ikke mindre end 400.000 kr. om året?
Søren Pind (V), 2010-11-10:
Jeg synes, at hr. Per Dalgaard skulle anskue verden ud fra den synsvinkel, at det efter den 11. september er blevet noget andet, vi taler om, og at han i virkeligheden skulle tage at anskue udviklingsbistanden som en form for strategisk investering, ikke mindst i Danmarks egen sikkerhed.
Det var jo ikke tilfældigt, at der pludselig stod en somalisk flygtning i Kurt Westergaards hus.
Det er jo, fordi verden er blevet et meget mindre sted, og vi kan ikke lukke os af fra verden og bare sige, at vi er ligeglade med den.
Hvis ikke vi kommer til verden, så kommer verden til os.
Derfor har regeringen også fundet sammen med Dansk Folkeparti i et fortrinligt samarbejde om flygtningeindsatsen i nærområderne, og jeg tænker i og for sig, at hr. Per Dalgaard ud fra den tankegang måske kunne overbevises om, at udviklingsbistanden i den sammenhæng også kunne ses som en form for risikovillig kapital for at sikre ro og stabilitet.
Men jeg anerkender jo de grundlæggende uenigheder, og dem tager jeg bare til efterretning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-10:
Nu synes jeg, at statsministeren bryder den aftale, jeg prøvede at starte med, nemlig at vi to skulle diskutere politik og ikke politisk fnidder.
Så jeg vil lade være med at tage de billige point i forhold til iværksætterskatten og multimedieskatten.
Det ville være for nemt.
Jeg vil i stedet for prøve at holde fast i, at bl.a. både Tyskland, Sverige, Holland og vel også England har borgerlige regeringer, der fører en klar borgerlig vækstpolitik.
Det er bare det, vi i Liberal Alliance også kunne ønske os i Danmark.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi støtter hundrede procent op om statsministeren, hundrede procent op om en borgerlig regering, men vi ville bare så gerne have, at vi også havde en borgerlig vækstpolitik, for sandheden er jo den, at det her havde været en udmærket finanslov sidste år, men hvis vi skal nå at være et af verdens ti rigeste lande i 2020, får vi virkelig travlt fra næste år og frem, for den her finanslov har ikke gjort nok, hvis vi skal nå statsministerens egen drøm, som vi ellers gerne ville være med til at hjælpe statsministeren til også at opleve i virkeligheden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-10:
Jeg tror, at med hensyn til den vurdering af de pågældende landes aktuelle økonomiske situation ville man for det første næppe kunne lave den analyse inden for rammerne af spørgetiden, og for det andet tror jeg, at man skal have fat i mange parametre.
Der er et andet valutaregime i Sverige, der er et andet valutaregime i UK, bare for at nævne nogle forskelle.
Men i forhold til bundlinjen har Danmark en borgerlig-liberal regering.
Det er jo bl.a. derfor, at vi sidste år lavede den mest omfattende, fuldt finansierede sænkning af skatten på den sidst tjente krone, der er gennemført, siden indkomstskatten blev indført i det her samfund.
Det er jo derfor, at vi som et alternativ til en isoleret sparevej har valgt i genopretningen at lave reformer, en dagpengereform, som jo helt konkret også havde det resultat, at vi kunne afmontere, hvad der var alternativet, nemlig at vi skulle ind og låse pensioner og andet.
Så det er den regering, vi har, som i øvrigt så skal finde et flertal.
Jeg skal endnu en gang beklage, at det flertal i den her konkrete situation ikke rækker til og med Liberal Alliance.
Så vil jeg bare til slut kvittere for, at man fra spørgerens side dog trods alt udtrykker sig med noget større positivitet og optimisme end de der ord om makværk og uansvarlighed, der ellers har lydt i debatten.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-10:
Tak for det.
I sin tale på Venstres landsmøde sagde statsministeren, at Venstres sundhedspolitik er, og jeg citerer, blevet genstand for den mest nedrige propaganda fra oppositionens side.
Her fremhæver statsministeren bl.a., at i modsætning til, hvad oppositionen påstår, har de private sygehuse i gennemsnit fået en lavere betaling end de offentlige.
Så er det, at jeg bliver en lille smule usikker på, hvem det rent faktisk er, der fører propaganda her, for i oppositionen har vi jo sådan set hele tiden sagt, at privathospitalerne fra 2006 fik 95 pct. af taksterne til det offentlige.
Vores kritik har bare været, at betalingen skulle have været langt lavere, ikke mindst fordi privathospitalerne ikke varetager funktionen til akutmodtagelse, de varetager ikke et beredskab, der skal stå klart 24 timer i døgnet, der er ingen uddannelse af læger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter osv.
Så der er altså en lang række ting, som privathospitalerne ikke tager ansvar for, heller ikke forskning eller indbetaling til Patientforsikringen.
Så når det er sagt, vil jeg sige, at det jo har været vores kritik, at man faktisk skulle have haft en endnu lavere takst end den takst, man reelt set har givet de private.
Og derfor vil jeg egentlig gerne spørge statsministeren: Hvor er det, at oppositionen ifølge ham har påstået, at privathospitalerne har fået en højere betaling end de offentlige?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-10:
Men f.eks. er det sådan, at de private sygehuse står anderledes i forhold til lønsum og moms, og de er nødt til at arbejde med afskrivning; der falder ikke en røntgenmaskine ned fra himlen, og så er den betalt kontant, og så påvirker den ikke hver enkelt røntgenfotografering, nej, den skal afskrives på de behandlinger, der laves.
Sådan er der jo rammeforskelle, der går den ene vej og den anden vej, og det er sådan set også baggrunden for, at man historisk har sagt, at man tager afsæt i det, det koster – afsæt i det, det koster – i det offentlige, og så forhandler man det.
I takt med at man har hentet erfaringer og at markedet fylder noget mere, har man så også været i stand til at få mere for pengene.
Og det at få mere for pengene er en rigtig god idé, og jeg har jo glædet mig meget over, at oppositionen i forhold til det, når vi handler ind privat, er stærkt optaget af det.
Jeg glæder mig til den dag, hvor synspunktet også vinder genklang i forhold til den offentlige sektor, for så bliver der virkelig noget at tage fat på.
Når der spørges konkret til, hvor den nedrige propaganda ses mest konkret, vil jeg sige, at det jo f.eks. er i det fuldstændig udokumenterede udsagn om, at der skulle have været overbetalt 1 mia. kr., hvilket er tilbagevist af mange omgange, men det florerer jo fortsat i debatten.