Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
VK-regeringen lavede i samarbejde med Dansk Folkeparti en nedrivningspulje til nedrivning af faldefærdige rønner på landet.
Ordningen var en enormt stor succes.
Med beslutningsforslaget, der behandles efter dette lovforslag, foreslår vi igen en nedrivningspulje, men desværre har regeringen på forhånd afvist forslaget.
Dette lovforslag er regeringens alternativ til nedrivningspuljen eller indsatspuljen, som ministeren for by, bolig og landdistrikter kalder det.
Men dette lovforslag er ikke i nærheden af at være en nedrivningspulje: For det første er der langt færre penge, der målrettes til mindre byer, dog med mulighed for at flytte dem over til større byer, hvis der ikke er nok ansøgere blandt de mindre byer; for det andet er det meget dyrere for kommunerne at benytte sig af denne pulje; for det tredje er det ikke sikkert, at alle udsatte kommuner kan få en del af midlerne; og for det fjerde er mulighederne for at nedrive erhvervsbygninger blevet begrænset.
Lovforslaget forbedrer samtidig muligheden for, at kommunerne kan støtte etablering af bad i ejer- og andelsboliger.
Formålet med nedrivningspuljen var at forbedre det fysiske miljø i en lang række udkantskommuner.
Det sker f.eks., når købmanden lukker og skolen flyttes, det skæmmer lokalmiljøet og gør områderne mindre attraktive for beboelse og erhverv, hvilket blot medfører yderligere fraflytning, butiksdød og forfald.
Puljen skulle give støtte til opkøb af ejendomme og visse typer avls- og driftsbygninger med henblik på renovering eller nedrivning, den skulle give tilskud til oprydning af oplagret skrot, udtjente biler og affald på private grunde, og puljen skulle bidrage til den kommunale andel af byfornyelsesindsatsen.
Nedrivningspuljen har været en kæmpe succes.
En midtvejsevaluering foretaget af Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter viser entydigt, at kommunerne har været ovenud tilfredse med puljen.
Over 3.500 faldefærdige bygninger er blevet revet ned, og over 1.300 misligholdte bygninger er blevet renoveret.
Men lad mig nu lige vende tilbage til forskellene, for dette er ikke en ny nedrivningspulje.
De langt færre penge, der er afsat over forskellige puljer, vil langtfra have den samme effekt, som nedrivningspuljen havde tidligere, og der vil givetvis også være færre ansøgere, da regeringen samtidig gør denne ordning væsentlig dyrere for kommunerne, end den tidligere nedrivningspulje var.
Det har regeringen dog taget hensyn til i lovforslaget, da pengene så bare bliver brugt af større byer.
Lad mig konkretisere det nærmere.
Lad os forestille os, at en fiktiv kommune har et projekt om nedrivning af nogle faldefærdige bygninger, heriblandt erhvervsbygninger, til et samlet beløb af, lad os sige 10 mio. kr. Med den tidligere nedrivningspulje ville kommunen få refunderet mellem 7 mio. og 7,5 mio. kr., men med den nye ordning får kommunen blot refunderet 6 mio. kr. – altså skal de selv ud at finansiere ekstra 1-1,5 mio. kr.
Der vil derfor være tilfælde, hvor kommunen ikke kan finde den sidste finansiering.
Man kunne forestille sig, at en kommune som f.eks. Lolland, der også mistede betydelige midler i regeringens udligningsreform, vil have svært ved at finde disse penge.
En anden forskel i forhold til nedrivningspuljen er, at nedrivningspuljen fokuserede på 39 udsatte kommuner, mens lovforslaget fokuserer på små byer med under 3.000 indbyggere.
Det kan betyde, at nogle af de 39 kommuner, der benyttede sig af nedrivningspuljen til vigtige renoveringer og nedrivninger i lidt større byer, ikke får adgang til byfornyelsesmidlerne.
Ellers har regeringen taget ved lære af nedrivningspuljen og langt hen ad vejen givet mulighed for at bruge penge til det samme som den tidligere nedrivningspulje – dog med undtagelse af erhvervsbygninger, hvor muligheden for tilskud til nedrivning af disse er blevet begrænset.
Det er f.eks. ikke muligt at få støtte til nedrivning af overflødige og nedslidte avls- og driftsbygninger i landdistrikterne.
Kun nedlagte landbrug i de små byer kan få støtte til nedrivning.
Lovforslaget er med andre ord en ringe erstatning for nedrivningspuljen, men regeringen vil tydeligvis ikke gøre mere for landdistrikterne.
Venstre vil derfor støtte denne mindre forbedring af landdistrikternes vilkår.
Da De Konservatives ordfører ikke har mulighed for at være til stede, vil jeg på vegne af De Konservative sige, at De Konservative med samme forbehold som Venstre støtter lovforslaget.