runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2012-05-10:
Når Konkurrencestyrelsen peger på, at en ændring af markedsforholdene på elmarkedet med bl.a. øget involvering af elhandelsvirksomhederne har et besparelsespotentiale på 400 mio. kr. på kort sigt og vistnok noget, der ligner det dobbelte på lang sigt, bliver man selvfølgelig nødt til at være opmærksom.
Det har bl.a. ført til dette meget omfangsrige lovforslag, som vil resultere i en omfattende ændring af rollefordelingen mellem de store aktører på elområdet.
Vi har jo i mange år haft en form for pseudoliberalisering, synes jeg at jeg vil kalde det, af det her område, hvor de store netselskaber de facto har opereret på monopollignende vilkår, og hvor kunderne har haft utrolig svært ved at gennemskue systemet.
Derfor hilser vi dette skridt velkommen, selv om det også kalder på en række tekniske og formelle udfordringer vedrørende sikkerhedsstillelse og ansvarsforhold m.v. Man skal huske på, at med det afgiftsniveau, vi er kommet op på i energisektoren, er det ganske store summer, som det nu påhviler elhandelsvirksomhederne at opkræve.
Det stiller også store krav til udveksling af informationer mellem aktørerne og hele it-faciliteringen.
Vi synes, at Energistyrelsen har svaret fyldestgørende på de mange bekymrede spørgsmål – også på spørgsmålet om frivillighed, når det handler om storforbrugere, der, som det lige er nævnt, må formodes fortsat at skulle have en del kontakt med netselskaberne.
Her er det jo rigtig vigtigt at understrege, at selve det tekniske omkring nettilslutningen og ændringerne heri fortsat er en relation mellem kunden og netselskaberne.
Vi har en mindre bekymring vedrørende Energinet.dk, som kunne se ud til at få en egentlig myndighedsopgave, når det handler om at tage licensen fra elhandelsvirksomheder, som ikke ser ud til at opfylde kravene.
Ved sådanne meget indgribende handlinger – og det er det jo, når man fratager virksomheder deres eksistensgrundlag – er det vel mere i overensstemmelse med dansk forvaltningsret, at det er en styrelse, der har ansvaret, og ikke en ledningsejer, eller hvad man kan kalde Energinet.dk.
Vi tror, det er nødvendigt at tage dette store skridt, som lovforslaget er udtryk for, for at få skred i liberaliseringen og ser ingen problemer i, at man overvejer en udskydelse af ikrafttrædelsen – hellere det end at få en ny tinglysningsskandale, kan man måske sige.
Det er jo rigtig mange mennesker, der bliver berørt af det her, og al fakturering overgår til elhandlerne, så en god implementeringsplan må være ret afgørende for succes.
Så med dette håb i en lysegrøn årstid støtter vi forslaget.
Steen Gade (SF), 2012-05-10:
Jeg skal i den her sag tale også på vegne af hr. Rasmus Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre.
Forslaget er, synes jeg, en fornuftig forsimpling, eller man kunne sige klargøring af et system, og måske vil jeg lægge vægt på, at det først og fremmest er en mere gennemskuelig model, som vi får lavet.
Jeg kan høre, at mine medordførere er meget sikre på, at det nødvendigvis fører til mere konkurrence.
Jeg ved egentlig ikke, om det fører til ret meget mere ændret adfærd, men det giver forudsætningerne for, at man kan gøre det.
Jeg tror, at det med at få større konkurrence, altså at vi som forbrugere lidt mere kigger på, om der er forskel på, hvor vi køber strømmen henne, kræver lidt mere end det og måske også lidt ændret tarifpolitik og den slags, før vi for alvor gør det.
Men det kan godt være et skridt på vejen.
Og i hvert fald er det en forudsætning.
Jeg synes under alle omstændigheder, at det er en bedre model, som vi har strikket sammen her.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-10:
Ja, det går jo godt, vil jeg sige til ministeren: To ud af tre forslag støtter vi i dag!
Det er en stor dag.
Med det her lovforslag kunne man jo godt genkalde sig situationen fra før kommunalreformen, hvor man havde en række kommuner, som måske af nød måtte lave samarbejde, fordi de var for små.
Det var faktisk et delelement i det, der førte frem til kommunalreformen.
Det her kunne jo så også påkalde sig en diskussion om, om vi er på vej til en ny kommunalreform, hvor der er brug for at samle kræfterne, men det er ikke det, der ligger i det.
Men her gives der så mulighed for, at også ikkenabokommuner kan samarbejde, så vi synes sådan set, det er et naturligt element og et godt forslag, som er udmærket.
Men det kan godt være på et eller andet tidspunkt, at der vil være kommuner, der er for små, og så må vi se på det, men det bliver så en anden dag.
Vi støtter forslaget.
Villum Christensen (LA), 2012-05-10:
Hvis den socialdemokratiske ordfører skulle have ret i den antagelse, at det er hundrede procent sikkert, at priserne stiger på olie osv. og forskellige energiformer – jeg har også mange gange hørt ministeren sige, at det her gør ondt, men at det bliver meget værre, hvis vi ikke gøre noget – kan jeg vel kommentere det sådan, at hvis man er så sikker på det, er der ingen grund til at rende rundt til den løn, vi får herinde.
Man kunne nemlig være en rigtig velhavende person, for hvis man kunne se så klart ud i fremtiden med hensyn til prisudviklingen, ville det jo være verdens nemmeste ting at tegne en terminskontrakt.
Nu da Liberal Alliance står uden for forliget, får jeg rigtig, rigtig mange henvendelser fra folk, der er frustrerede.
Her for nylig, og det vil jeg egentlig gerne for indeværende lade være en kommentar til den her skråsikkerhed omkring oliepriserne, fik jeg en besked om, at jeg skulle prøve at klikke et bestemt sted; man kan i dag købe olie leveret i 2019 til en pris, der er 20 pct. billigere, end prisen er i dag.
Det vil altså sige, at markedet ikke er enig i det hovedræsonnement, at det bliver meget dyrere, hvis vi ikke gør noget, og at vi derfor godt vil acceptere, som det bliver sagt, at det bliver lidt dyrere nu – det har jeg hørt mange gange – for det bliver meget dyrere, hvis vi ikke gør noget.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg har svært ved at forstå, at man som en velbegavet, analytisk, dygtig politiker kan være så skråsikker i de her ting.
Der er også skråsikkerhed omkring beskæftigelsen.
Det er jo ikke rigtigt.
Når noget er støttet, bliver det mindre produktivt, og så tager man arbejdspladser fra andre sektorer.
Jeg synes, at det er så velbelyst og er blevet sagt så mange gange i de vismandsrapporter og i alt, hvad vi overhovedet kan grave op af også international litteratur på det her område.
Det bliver altså ikke mere rigtigt af, at man siger, at det giver mere miljø og mere beskæftigelse, hvis det er det modsatte, der er tilfældet.
Mike Legarth (KF), 2012-05-10:
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, og det gør vi, fordi vi gerne vil medvirke til øget omstilling til biomasse på centrale kraftvarmeværker.
Vi bakker selvfølgelig op om det.
Det giver lavere varmepriser, det hjælper de virksomheder, der har haft de højeste priser til at få nogle lavere priser, og det hjælper med mere vedvarende energi i forhold til i dag.
Det bakker vi meget op om.
Det er det første led.
Det andet led i aftalen er så det, der omhandler oliefyr, hvor det jo er vigtigt, at vi er landet på en aftale, hvor vi ser tingene i øjenhøjde, og hvor der også tages hensyn til folk, der bor i de områder, som nogle kalder yderområder eller endnu værre for udkantsområder.
Der kommer jeg selv fra, og det er jeg rigtig stolt af.
Jeg er glad for at bo i Vamdrup ved Kolding ovre i Jylland.
Jeg vil ikke bytte med noget som helst herovre, og der er jo nogle, der bor så langt ude på landet, at der ikke er nogen anden form for offentlig forsyning.
Man kan ikke blive tilsluttet fjernvarme eller naturgas, og derfor vil det selvfølgelig heller ikke være rimeligt, at man tvinger dem til at skulle skifte fra oliefyr til naturgas eller en anden form for varme, som kan være mange forskellige slags, men som i hvert fald vil koste rigtig mange penge.
Derfor siger vi, at de får dispensation til at fortsætte med oliefyr, og så må vi håbe, at prisen ikke bliver så høj, som nogle spår.
Folk må jo selv afgøre, hvordan de vil reagere og indrette sig.
Hvis prisen bliver for høj, er jeg helt sikker på, at folk af egen drift flytter til en anden energikilde og får deres varme derfra.
Vi vil ikke være med til at diktere det.
Det må være op til det frie valg.
Men samlet set bakker Det Konservative Folkeparti op om det her lovforslag, som er rigtig godt, og som er det sidste i en række på fire.
Så nu mangler vi bare ministeren.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-10:
Jeg skal på vegne af Liberal Alliances ordfører på området oplæse følgende tale:
Varmeforsyningsloven er vel uden tvivl en af de love vedtaget i det danske Folketing, som indeholder absolut mest muligt planøkonomisk vraggods.
Her har man som myndighed virkelig fat i det frie mennesker og kan med paragrafferne disciplinere folket til at gå i magthavernes retning.
Det skulle ikke undre, hvis man også kunne blive inspireret af Nordkorea.
Hvis man ikke kan lide individuel opvarmning med oliefyr, kan der gives påbud om tilslutning af eksisterende bygninger til kollektiv energiforsyning.
Det har man kunnet i mange år, og vi har set borgmestre ryge på det.
Men hvis folk så ikke lystrer og betaler tilslutningen – uden at bruge den, fordi der er et godt alternativ – så må skruen drejes endnu en omgang.
Nu hedder det ikke tilslutningspligt, nej, ifølge det her nye lovforslag skal det hedde aftagepligt.
Det gør man så med store smil også hos de – på papiret – ikkesocialistiske partier.
Forstå det, hvem der kan.
Jeg forstår godt harmen hos de folk, som har investeret fornuftigt og interesserer sig for området, og som pludselig – som vi har set det i bl.a. Silkeborg og Hillerød Kommune – bliver overrulet af en kommunalbestyrelse.
Med verdens dyreste energipriser er der jo rigtig mange, der forsøger at finde individuelle alternativer og billigere løsninger. Går man ned i substansen og ser på begrundelserne for disse indgreb, skulle man jo forvente, at de var klokkeklare og indlysende, når der også i et borgerligt parti gås så vidt.
Men nej, det ses nemlig, at omstillingen til biomasse for det første ikke hjælper på reduktionen af CO2-udslippet, da kraftværkerne ligger i den kvotebaserede sektor.
Jamen hallo, det er bare et tal, man selv har fundet på, og som heller ikke hjælper på det globale udslip.
Graver vi endnu længere ned og ser på, at denne omstilling samtidig kalder på nogle meget alvorlige etiske dilemmaer omkring dyrkning af raps til energiformål i en tid, hvor mere end en milliard mennesker sulter – og hvor vi kan være helt sikre på, at det trækker i retning af højere fødevarepriser og endnu mere forarmelse – bør man blive endnu mere bekymret.
Jeg skal nok lade være med at uddybe problemet yderligere ved at spekulere over, at den nødvendige import af træpiller efter al sandsynlighed vil medføre, at der ikke genplantes efter skovhugst, hvilket vil give et negativt CO2-regnskab, og at EU's videnskabelige komité netop har offentliggjort en redegørelse, der fortæller, at hvis vi blander biobrændslerne, så bliver emissionerne i virkeligheden lige så skadelige som ved den store skurk i eventyret, nemlig afbrænding af kul.
Begge dele er også pointeret af tænketanken Concito.
Før kæden hopper helt af, skal jeg medgive, at det jo fremgår, at regeringen trods alt vil undersøge, hvorvidt der reelt er et bæredygtighedsproblem på området for biobrændsel.
Men det er vel ret beset at tage problemerne i den omvendte rækkefølge: Først gennemfører man loven, hvilket kræver hyper langsigtede investeringer, og bagefter undersøger man, om det kan tænkes, at det giver mening.
Mikkel Dencker (DF), 2012-05-10:
Vi er nået frem til det fjerde og sidste lovforslag i dagens lange række af udmøntninger af energiaftalen.
Et vigtigt element i lovforslaget her er, at der findes en løsning på kvalerne på barmarksværkerne.
Det er en kendt sag, at mange af de såkaldte barmarksværker i mange år har døjet med dårlig økonomi og deraf meget høje varmepriser, hvilket har været et stort problem for deres kunder.
Problemerne skyldes jo til dels de stigende naturgaspriser, og værkernes brancheorganisation har selv anvist den løsning, som vi gennemfører her.
Dermed skal den billigere biomasse bidrage til, at driftsøkonomien i værkerne bliver forbedret væsentligt.
Et andet element i forslaget er den fremtidige ordning for installation af olie- og naturgasfyr i boliger.
Her er der i energiaftalen blevet flyttet meget væsentligt i forhold til regeringens udspil.
Oprindelig ville regeringen nemlig helt forbyde oliefyr, og det havde været en katastrofe for folk, der bor i områder af landet, hvor der ikke er adgang til kollektiv varmeforsyning.
Så havde de skullet skifte deres oliefyr ud med en meget dyr og ny løsning, og det synes vi ikke at nogen kunne have været tjent med.
Så når det gamle oliefyr ikke kan længere, er det stadig væk tilladt at sætte et nyt ind.
Den mulighed ville næppe mange have benyttet sig af alligevel, da det ikke økonomisk giver nogen mening at have et oliefyr, hvis der er adgang til langt billigere varmekilder af andre slags.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti rigtig godt tilfredse med det her resultat af forhandlingerne.
I forbindelse med, at der med energiaftalen indføres forbud mod oliefyr i kollektivt forsynede områder – og dermed forsøges det så at styre borgernes valg af varmekilde – synes jeg også, det er relevant at tage spørgsmålet om tilslutningspligt op.
Det er en kendt sag, at flere kommuner i landet, bl.a. Silkeborg Kommune, har besluttet at pålægge borgerne at tilslutte sig kollektiv forsyning i form af fjernvarme for på den måde at opnå, at borgerne betaler bidrag til den kollektive forsyning, også selv om de ikke benytter den.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og det skulle jo også gerne være sådan, at den kollektive forsyning alt andet lige økonomisk er så attraktiv, at det er indlysende at tilslutte sig ad frivillighedens vej, og at tvang dermed er helt overflødig.
Jeg synes derfor, det er vigtigt at sige, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det er at gå for vidt, når man ligefrem vil pålægge borgerne at tilslutte sig varmekilder, som de slet ikke ønsker.
Men med de bemærkninger skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti tilslutter os lovforslaget, da det jo er en del af energiaftalen, hvor der jo som nævnt er nogle ganske udmærkede elementer, som vi gennemfører.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-10:
Det lovforslag, som vi behandler her i Folketingssalen i dag, er så det sidste i rækken af lovforslag, som udspringer af energiforliget.
Det indeholder konkret tre dele, for det første omstilling til mere biomasse, hvilket sker ved at forbedre de økonomiske rammevilkår for de centrale kraft-varme-anlæg.
Det gør vi for at tilskynde til omstilling til mere biomasse, da det selvfølgelig er med til at sikre den grønne omstilling, som vi lægger op til i energiforliget.
Det andet omhandler barmarksværkerne.
Der skal der selvfølgelig sikres en bedre økonomi, for det er sådan, at man i dag visse steder i Danmark oplever at have ekstremt høje varmepriser i forhold til andre steder.
For det tredje sker der med lovforslaget et forbud mod installation af olie- og naturgasfyr i nybyggeri fra 2013, og det sker selvfølgelig, fordi forligsparterne er enige om, at energiforsyningen skal være dækket af mere vedvarende energi.
Man skal være opmærksom på, at oliefyr så absolut er en af de dyreste opvarmningsformer, der findes på markedet i dag, og derfor kan det jo betale sig rent økonomisk for langt de fleste, der har et oliefyr, at droppe at have et oliefyr, når de i fremtiden står over for at skulle skifte det ud.
Derfor mener jeg sådan set også, at en stor del af den debat, der har været i aviserne om det, og som også Venstres ordfører gentager, når han nævner det med de 150.000 kr., var ren galimatias.
Altså, det svarer jo til, at man siger til folk, der skal skifte bilen ud: Det kommer så til at koste jer 1 mio. kr. Ja, det er da rigtigt, at det godt kan koste 1 mio. kr. at udskifte sin bil, hvis man skal have en stor dyr Rolls-Royce, men de fleste af os kan trods alt nøjes med lidt mere beskedne modeller.
Så det er jo rigtigt, at det godt kan koste 150.000 kr., hvis man skal udskifte sit oliefyr, men som det gælder for bilerne, tror jeg sådan set, at de fleste mennesker godt kan nøjes med en mere beskeden model.
Og i modsætning til bilerne skal man jo ikke ligge og køre rundt i sin forsyningskilde.
Man skal sådan set bare have varme ud af radiatorerne, og det tror jeg at en mere beskeden model kan levere lige så effektivt.
Jeg vil sige, hvis jeg skal opsummere lovforslaget, at det betyder en klar, grøn omstilling af varmeforsyningen i Danmark, både på de store kraft-varme-værker, på den kollektive varmeforsyning og helt ned på forsyningen af bygningerne.
Vi er selvfølgelig rigtig glade for den her del af forliget også og ser frem til det videre arbejde med energiforliget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-05-10:
Vi fortsætter med at implementere energiaftalen, og det område, vi nu skal behandle, er faktisk en af hovedhjørnestenene, nemlig at vi skaber de økonomiske rammer og muligheder for en omstilling fra kul til biomasse på de centrale kraft-varme-værker.
Det er noget, der har været arbejdet med i et stykke tid.
Den tidligere regering havde det også med som et meget centralt element i vores daværende udspil, ligesom det er et meget centralt element i den energiaftale, der netop er indgået.
Vi finder, at det både miljømæssigt og i forhold til CO2-fortrængning er ganske fornuftigt at skabe rammer og vilkår for, at de centrale kraft-varme-værker kan skifte kullene ud med biomasse.
Det er et meget, meget stort tiltag, og jeg ved, at i en lang række af byerne er man allerede ganske langt med at forberede den her proces.
Lovforslaget giver også mulighed for, at de 35 barmarksværker, som har de højeste varmepriser, får mulighed for at etablere biomassevarme i stedet for naturgasfyret kraft-varme.
Vi tror, at det vil kunne skabe nogle rammer og nogle muligheder for, at de mest økonomisk trængte barmarksværker får mulighed for at levere billigere fjernvarme.
Venstre havde gerne set, at endnu flere decentrale kraft-varme-værker og barmarksværker fik den her mulighed, men det er nu engang den mulighed, der er blevet skabt med energiforliget.
Lovforslaget har også fat i det andet og det tredje hjørne af energipolitikken, nemlig spørgsmålet om oliefyr.
Det var noget af det, der fyldte rigtig meget i energiforhandlingerne.
Regeringen foreslog jo oprindelig et fuldstændigt stop for installation af oliefyr i eksisterende bygninger overalt i Danmark, og det ville have betydet, at op imod 200.000 husstande var blevet tvunget ud i ganske voldsomme investeringer, ja, for nogles vedkommende måske op imod 150.000 kr., og det ville have været en ganske alvorlig sag.
Vi har fundet en løsning, der er båret af sund fornuft, nemlig at man i forhold til nye huse skal finde anden opvarmning end oliefyr, og i de områder, hvor der i forvejen er fjernvarme, er det jo ganske fornuftigt, at man selvfølgelig skal skifte oliefyret ud med fjernvarme den dag, hvor oliefyret ikke kan længere.
Det er god, sund fornuft, og det kan Venstre støtte.
Mike Legarth (KF), 2012-05-10:
Tak, formand.
Det her er så det tredje lovforslag ud af fire, som er en udmøntning af den glimrende energiaftale, som et bredt flertal i Folketinget har indgået med undtagelse af Liberal Alliance, der har valgt at stå udenfor.
Vi har jo forhandlet en energiaftale i tre spor.
Energieffektiviseringer var det, de første to lovforslag handlede mest om.
Så er der det her og det næste, der handler mest om biogas, biomasse og vind, vindmøller på land og på kystnære områder samt havvindmøller.
Det, jeg vil sige mest om, er, at lovforslaget her hovedsagelig drejer sig om en reduktion af støtte til nye vindmøller på land samt ændrede regler for beregningsgrundlaget.
Der opnås bedre rammebetingelser for biogas og en ny støtte til eksisterende kraft-varme-værker.
Hvad er så vores motivation for at gennemføre det lovforslag?
Ja, den er jo, at teknologiudviklingen har betydet, at de nyeste vindmøller simpelt hen er mere effektive.
Derfor er det skønnet, at støtteniveauet er tilstrækkeligt til at sikre den nettoudbygning af landvindmøller på 500 MW, vi gerne vil have er forudsat i energiaftalen.
Og beregningsgrundlaget skal sikre, at støtten gives i bedre overensstemmelse med vindmøllernes elproduktion.
Så udbygger man biogasområdet, og det skønnes at øge elproduktionen på vedvarende energi ganske betragteligt.
Reduktionen af støtten til vindmøller skønnes at give en samlet besparelse for elforbrugerne i 2020-projektet på 450 mio. kr., og udbygningen med biogas skønnes at øge elproduktionen af vedvarende energi til glæde for klimaet.
Vi flytter jo kilden for kraft-varme-værkerne i byerne fra kul til biomasse, så vi får renere luft.
Det håber jeg vi alle kan være enige om.
Samlet set støtter De Konservative også det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2012-05-10:
Det er det, jeg siger har været så velbelyst.
Jeg kender ikke en økonom, der går ud og siger det modsatte.
Selvfølgelig er det sådan.
Det, der er hovedproblemet, er, at regnestykket meget let kan blive negativt, og derfor gør det ondt så mange gange at skulle høre, at det bærende element er beskæftigelse og miljø.
Vi kan også snakke langt, længe og inderligt om de miljømæssige ting, som jo globalt set ingen betydning har.
Det fortæller vismændene også i deres seneste rapport.
Så jeg tror ikke, at vi når længere, for vi sender ikke på samme kanal, når det handler om økonomisk teori.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-10:
Jeg synes jo, at det er logik for perlehøns.
Altså, hvis der er et biogasanlæg, skal det vedligeholdes, og det skal driftes.
Det er der vel varige arbejdspladser i, eller forestiller Liberal Alliances ordfører sig, at det bare skal stå på en mark, og så skal der ingenting foretages på det?
Naturligvis skabes der arbejdspladser.
Og det, der er det gode ved de arbejdspladser, der bliver skabt ud over de varige arbejdspladser, der er i forbindelse med bl.a. drift og vedligeholdelse af biogasanlæg, er jo, at det skaber en bølge af arbejdspladser nu, hvor vi har behov for, at folk ikke er på offentlig forsørgelse – nu hvor vi har behov for, at folk ikke er på offentlig forsørgelse, men hvor vi har behov for, at der bliver sat gang i hjulene i dansk økonomi.
Til det der med at spå: Jeg synes bare, at vi skal kigge lidt på historien.
Da jeg i sin tid blev valgt ind i Folketinget – det er nu mere end 10 år siden – var olieprisen på 22 dollar pr. tønde; det er en femtedel af, hvad prisen er i dag.
Jeg er med på, at der lige er blevet fundet et par nye oliefelter i Norge, og der skal da sikkert også nok komme flere til, men sandsynligheden for, at oliepriserne vil falde væsentligt, er stort set ikke til stede.
Det kan da godt være, at priserne på et eller andet tidspunkt vil falde, fred være med det, men så ved vi jo heldigvis også, at priserne på vindenergi vil falde.
Omkostningerne ved at lave de her vedvarende energiformer er høje nu, fordi det er ny teknologi, og de vil falde i fremtiden.
Så selv hvis det skulle være tilfældet, har det været en god investering for Danmark også af forsyningssikkerhedsmæssige årsager, fordi nordsøolien ikke varer evigt.
Derfor forstår jeg stadig væk ikke, hvordan det skulle hænge sammen med, at dansk erhvervsliv og dansk industri skulle have bedre af, at vi ikke forsøger at forudskikke situationen.
På nuværende tidspunkt vil det forbedre konkurrenceevnen med godt 2 procent, hver gang energipriserne fordobles.«
Der står i øvrigt også, at man har brugt dobbelt så mange penge på olie siden 2009 i erhvervslivet i Danmark.
Vi gør jo altså ikke det her, fordi vi har lyst til at pålægge dansk erhvervsliv og dansk industri en masse nye udgifter.
Det er jo sådan set også derfor, at både Dansk Industri og Dansk Erhverv støtter energiaftalen – det skal vi lige huske på.
Vi gør det her, fordi det sænker produktionsomkostningerne for dansk erhvervsliv og for dansk industri, fordi energipriserne er på vej opad.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvordan det hænger sammen med det, som Liberal Alliances ordfører siger om de stigende omkostninger.