runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
Jeg er ikke enig i præmissen for spørgsmålet forstået på den måde, at jeg er sikker på, at hvis spørgsmålet om DR’s økonomi blev udsat for en folketingsbehandling, hvad enten det var for en 4-årig periode eller en 5-årig periode, ville det være en helt anden politisk diskussion.
Så ville der være knyttet anderledes politiske betingelser til DR, end der er i dag.
Det ville ødelægge DR’s udvikling, og DR’s uafhængighed ville være om ikke i fare, så i hvert fald trykket og presset på en anderledes måde, end når vi sikrer den med de licensforlig, vi laver hvert fjerde år.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Nu ved vi, at alle formændene kræver reglerne overholdt, og den formand, der er her nu, er jo grundig, hvad det angår, så jeg retter mig også efter det.
Jeg vil bare spørge kulturministeren, om han ikke kan bekræfte, at hvis man gennemførte en lovændring, der betød, at Danmarks Radios økonomi blev fastlagt gennem 5-årige beslutninger, ville det betyde, at man havde præcis den samme uafhængighed, som man har i dag, hvor man har et medieforlig, der rækker over 4 år.
Altså, det er ikke et spørgsmål, om det er finanslovfinansiering eller licensfinansiering; spørgsmålet er, om der er mulighed for at gå ind og, om jeg så må sige, korrigere i bevillingerne i løbet af den periode, man har lavet en aftale for, som er afgørende.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
Det er helt korrekt.
Men når vi taler om politiske implikationer - jeg ville blot have, at formanden skulle rejse sig op og sætte sig ned igen - handler det jo om, at man i en daglig finanslovproces hvert eneste år ville kunne opleve, at DR stod for skud, forstået på den måde, at man ville gå ind i nogle prioriteringer og pålægge nogle politiske krav i den forbindelse.
Så den måde, hvorpå man kan sikre en integritet og en autonomi omkring DR, vil altså være, at man sikrer, at der er de aftaler, som vi har nu, som er 4-årige, og som en forligskreds står bag, og at det ikke er de årlige finanslovforhandlinger, der skal afgøre DR’s videre skæbne.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Kulturministeren nævnte sidst i sit indlæg, at der var en lang række grunde, som talte for at gå over til en finanslovfinansiering, og det er jeg helt enig med kulturministeren i.
Det ville bl.a. få den konsekvens, at vi ikke ville bevare en situation, hvor man betaler det samme, uanset hvor meget man tjener.
Så har kulturministeren nævnt et enkelt eksempel på noget, som taler imod, nemlig Danmarks Radios
uafhængighed, og jeg vil bare spørge, om kulturministeren ikke kan bekræfte, at uanset om vi snakker om licensfinansiering eller finanslovfinansiering, er det Folketinget, der fuldstændig entydigt fastlægger Danmarks Radios økonomiske rammer.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
I Danmark har vi en lang og stærk tradition for at fremhæve principperne om ytringsfrihed, informationsfrihed og mediernes uafhængighed, principper, som hele Folketinget står bag.
Ønsket om at sikre DR uafhængighed i forhold til staten er da også en væsentlig årsag til DR’s nuværende styre- og finansieringsform, som er lovfæstet i radio- og fjernsynslovgivningen.
Her er DR defineret som en selvstændig offentlig institution med en selvstændig bestyrelse og med det daglige programansvar henlagt til generaldirektøren.
Her er ligeledes fastlagt den finansieringsform, der har været gældende for DR siden institutionens spæde start i 1925, nemlig betaling fra lyttere og seere i form af licens.
Enhedslistens folketingsmedlemmer har med det beslutningsforslag, vi drøfter nu, en idé om, at Folketinget skal pålægge regeringen at optage forhandlinger med Folketingets partier for at erstatte den nuværende medielicens med en 5-årig aftale, hvorefter DR’s aktiviteter finansieres direkte over finansloven.
Jeg skal med det samme bemærke, at jeg ikke spår beslutningsforslaget den mindste chance for at samle flertal.
Spørgsmålet om den fremtidige finansiering af DR blev indgående drøftet under de mediepolitiske forhandlinger i foråret 2006, forhandlinger, som jo førte til en bred medieaftale, der gælder for 2007-2010.
Det er alle Folketingets partier på nær Enhedslisten, der står bag denne aftale og dermed også opretholdelsen af et licenssystem baseret på en medielicens.
Jeg skal dog ikke undlade at kommentere lidt på baggrunden for beslutningen om at opretholde licensfinansieringen af DR.
Som nævnt har den væsentligste baggrund for licensfinansieringen af public service-virksomheder i Danmark såvel som i udlandet været ønsket om at sikre de her virksomheders uafhængighed af staten.
Jeg vil blot nævne, at vi havde en mediekommission, som for øvrigt også var årsag til, at TV 2 blev oprettet, der i 1983 kom med en betænkning om et øget dansk tv-udbud, hvor skattefinansiering blev afvist af principielle grunde, bl.a. med henvisning til at en sådan finansiering efter kommissionens opfattelse alt for let kunne stimulere til forsøg på politisk styring af programindholdet.
Det fremhævedes bl.a., at finanslovfinansieringen var problematisk, fordi public service-institutionernes politiske uafhængighed ville kunne anfægtes og befolkningens overvejende positive vurdering af institutionens uafhængighed dermed kunne påvirkes.
Samtidig blev der i rapporten udtrykt bekymring for, at en mere direkte finansiel kontrol med budgetterne via finansloven ville kunne muliggøre - som det blev formuleret i rapporten - mere politisk intervention over for institutionernes programvirksomhed og selvcensur i den redaktionelle proces.
Det er på den baggrund min opfattelse, at beslutningsforslaget må afvises.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
De redskaber eksisterer allerede i dag.
Det er jo bl.a. derfor, at vi i Danmark har et dyrt - og det er en opgave, som det er meget fint at der skal gives penge til - censorkorps.
Et uafhængigt censorkorps er jo netop til stede, fordi man så sikrer sig, at universitetet, hvis vi tager det, ikke bare giver sine gode karakterer til sine egne studerende, og det er jo så uanset om det er gruppeeksamen, eller om det er individuel eksamen.
Det har man netop for at være sikker på, at der kommer nogle udefra med ekspertise i at kunne vurdere i forhold til den konkrete eksamenssituation og se, hvad det er, de studerende rent faktisk kan.
Så redskabet er der.
Vi er nødt til at sige, at hvis uddannelsespolitikken fremover skal laves sådan, som jeg kan forstå hr. Martin Henriksen åbenbart lægger op til, altså at vi skal rejse rundt som sådan et ekstra korps, hvor det er vores egen mavefornemmelse for snyd, der ligesom skal vise, hvornår der skal ske et indgreb, eller som ministeren så poetisk sagde: Se, om nogen skejer ud, så tror jeg altså, at vi skal holde den armslængde og have nogle uvildige organer som censorkorpset til at tage sig af det.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Betyder det så, at Socialdemokraterne ikke anerkender, at der har været problemer, da gruppeeksamen var her?
Hvis man taler med studerende og andre, som man jo gør en gang imellem, og jeg forstår også, at Socialdemokraterne siger, at de i høj grad taler med de studerende, og det er vel også helt almindelige studerende, så falder man jo en gang imellem over studerende, der siger, at der er problemer forbundet med det her.
Og der er det bare, jeg siger, at jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke anerkender, at der har været problemer i forbindelse med afholdelse af gruppeeksamen, og hvis man er fuldstændig blind for det, skal man jo bare indføre det igen.
Men altså, har Socialdemokraterne - for jeg kan ikke se det i beslutningsforslaget - et konkret forslag, altså et redskab, man kan give, så man kan gå ind og sikre, at man har en hundrede procent garanti for, at den vurdering, der foregår, er individuel?
Altså, hvilket redskab skal man bruge?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Selvfølgelig bekymrer jeg mig om institutionernes pressede økonomi, men ikke i den her situation.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
I beslutningsforslaget er der absolut ikke sat spørgsmålstegn ved, at man naturligvis fortsat skal til individuel bedømmelse, så det undrer mig ærlig talt, at ordføreren bliver ved med at diskutere præcis det spørgsmål.
Men ordføreren svarer faktisk ikke på mit spørgsmål, nemlig: Hvad skal de enkelte uddannelsesinstitutioner gøre ved det faktum, at man står med store økonomiske problemer som følge af afskaffelsen af gruppeeksamen?
Ordføreren siger, at det er rart, at Enhedslisten bekymrer sig om økonomien på uddannelsesinstitutionerne.
Det har vi skam altid gjort i Enhedslisten.
Vi bekymrer os meget om økonomien på de enkelte uddannelsesinstitutioner.
Noget, vi bekymrer os om lige præcis nu, er bl.a. de konsekvenser, som afskaffelsen af gruppeeksamen har haft for uddannelsesinstitutionerne.
Men jeg kunne godt tænke mig at få et klart svar på, om ordføreren også bekymrer sig om uddannelsesinstitutionernes pressede økonomi.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jeg synes, det er vigtigt for os at understrege vigtigheden af, at virksomhederne rent faktisk bruger det eksamensbevis, også for den enkelte person.
Det er altså en tryghed for den enkelte, at man rent faktisk har et dokument, som er ens eget, og som man kan gå ud og vise til en virksomhed eller andre, altså at her har man bestået en eksamen.
hvad er det, der gør, at lige præcis eksaminationen i en gruppe betyder, at man bliver så meget bedre bagefter?
Det forstår jeg ikke.
For hele forløbet har jo rent faktisk været sådan, at man har arbejdet i en projektgruppe, man har arbejdet med tingene, som man nu skal, også som man gør ude i erhvervslivet, men hvad er det så lige præcis, der gør, at dette forslag betyder så stor en forskel, altså at når personen kommer ud, så har vedkommende kompetence til meget mere, fordi pågældende rent faktisk har været med i en gruppeeksamen?
Det forstår jeg ikke.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Er det også en konservativ grundholdning, at vi skal styre så meget som muligt herinde fra Christiansborg i forhold til universiteterne?
Er det også en grundholdning, man har til den universitetslov, vi har indgået, at vi så oven i den skal komme og trække alle mulige detailregulerende bekendtgørelser ned over hovedet på universiteterne?
For det er faktisk sådan, det her opfattes mange steder rundtomkring, altså at vi fra Folketingets side - eller i det her tilfælde fra regeringens og regeringens flertals side – går ind og bestemmer, hvordan universiteterne skal tilrettelægge deres uddannelser.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jeg siger mange tak til hr. Rasmus Prehn for det rigtig gode råd, men jeg tror, jeg siger pas denne gang.
Det, der er interessant, er jo netop hele undervisningsforløbet, hvor der lige præcis er mulighed for - og der håber jeg da også, og jeg ved da også, at uddannelsesinstitutionerne er rigtig gode til det - rent faktisk at bruge muligheden for gruppearbejde og projekteringsopgaver, hvor man altså arbejder i et projekt.
Det skal man også, og det skal man kunne, og det indgår jo i en del af undervisningen.
Det skal der være plads til, og der jo også mange, der læser op til eksamen via et projektarbejde , og det synes vi da er fantastisk, og det skal der da også skabes rig mulighed for, og det er jeg helt sikker på, at man gør på uddannelsesinstitutionerne.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Netop det forhold, at man fra en virksomheds side ønsker at få en individuel bedømmelse med en karakter, man kan regne med, udelukker jo ikke, at man går ind for gruppeeksamen.
I det forslag, der ligger her, og som vi behandler i dag, er det jo helt tydeligt præciseret, at der er tale om en individuel bedømmelse.
Det er jo også det, som ordføreren lægger vægt på er Det Konservative Folkepartis holdning: Det skal være en individuel bedømmelse, der ligger til grund.
Med hele den argumentation, som vi netop nu har hørt ordføreren fremføre som svar på mit spørgsmål fra før, er der overhovedet ingen uoverensstemmelse i forhold til det forslag, der er fremsat.
alle dem, der gerne vil de her ting - ved simpelt hen at stemme for det her forslag.
Er det ikke lidt fristende at springe på den her, når man kan få sin politik gennemført, og man kan møde erhvervslivet og indfri deres ønsker?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Naturligvis gør det indtryk.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det her er en klar, konservativ grundholdning: Et eksamensbevis og en eksamenssituation vedrører den enkeltes præstation, og det er et spørgsmål om kompetencer - ingen tvivl om det.
Det er rigtigt, at industrien er ude og meddele, at de støtter gruppeeksamen, men jeg har da talt med mange virksomheder, som rent faktisk siger, at det er vigtigt for virksomhederne første gang at se tallene, for så kan man præcis målrette den enkelte ved at se den enkeltes kompetencer og sige: Passer denne person ind i det team, som jeg rent faktisk ønsker i min virksomhed?
Det er der mange virksomheder, som bruger eksamensbeviset til, og det skal man på ingen måde underkende.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Ja, tak til hr. Henrik Rasmussen fra Det Konservative Folkeparti.
Nu har jeg haft lejlighed til at lære hr. Henrik Rasmussen at kende gennem de sidste par uger, hvor vi sammen har arbejdet om forsknings- og uddannelsespolitik.
Jeg kender jo ordføreren som en meget pragmatisk og lyttende mand og også som en mand, der er meget optaget af, hvad der tjener erhvervslivet bedst.
Og jeg kan fortælle, at alene i Nordjylland var der 70 virksomheder, der kom med høringssvar om de her ting og sagde: Lad os nu få genindført gruppeeksamen.
Derfor vil jeg gerne spørge: Gør den slags ting så ikke indtryk på en erhvervsmand som hr. Henrik Rasmussen?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Den konservative gruppe kan ikke bakke op om at gennemføre gruppeprøver.
Vi lægger vægt på, at eksamensbeviset tilhører den enkelte og derfor også skal afspejle den enkeltes viden og kompetencer.
Vi er ikke i tvivl om vigtigheden af at kunne samarbejde, og den nuværende lovgivning giver derfor rig mulighed for at kunne lave gruppearbejde eller lave projektgrupper på flere uddannelsessteder.
Det er noget, vi ikke vil blande os i fra regeringens side.
En fordel ved at berede sig til en eksamen via gruppearbejde kan f.eks. være, at man, når man bliver eksamineret individuelt, også kan bevise, at man har et fuldt og helt kendskab til hele opgaven.
For os Konservative
er det vigtigt at give den enkelte mulighed for at udtrykke sig individuelt ved en eksamenssituation, bl.a. for at forberede den enkelte til en eventuel jobsamtale efter endt uddannelse.
Her skal den enkelte jo også selvstændigt præsentere, hvad han eller hun kan bidrage med i den enkelte virksomhed.
Virksomhederne søger jo ofte en person, som skal indgå i et team, så her stilles både den enkelte og arbejdspladsen bedre, hvis man kan fremvise sine egne kvalifikationer, så netop ved at fremvise sit eget eksamensbevis vil dette indgå i en bedømmelse af, om man skulle kunne passe ind på den pågældende arbejdsplads eller i det pågældende team, som man rent faktisk ønsker i erhvervslivet.
Lad mig understrege, at de steder, hvor der er fag, som har mål om at kunne aflevere en gruppeprøve, er der allerede mulighed for det.
Det gælder bl.a. hjemkundskab i grundskolen og musik i de gymnasiale uddannelser.
Så muligheden er rent faktisk allerede i dag der, hvor man har det som mål.
Vedrørende udviklingen af eksamensformerne er det selvfølgelig vigtigt, at vi følger udviklingen.
Ministeren har også taget initiativ til at nedsætte nogle arbejdsgrupper, og vi venter meget spændt på at se, hvad de kommer med.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Vi er jo i Grundtvigs eget fædreland, hvor nogle meget vigtige værdier er frihed og folkestyre.
Vi har faktisk et uddannelsessystem, som i meget høj grad er bygget på de her værdier, frihed og folkestyre, med den hensigt at man vil danne nogle myndige borgere, som kan tænke selv, som kan bestemme, og som kan tage nogle beslutninger.
Det er altså så det, man forstår ved folkestyre, og det er noget andet, end at staten går ind og bestemmer alt, hvad der sker rundtomkring, hvor der skal dannes myndige mennesker gennem oplysning og uddannelse.
Selv om der sidder nogle meget kloge, forstandige og kvalificerede mennesker rundtomkring på de danske uddannelsesinstitutioner, både undervisere og studerende, som sagtens selv kan finde ud af, hvordan de afvikler både undervisning og eksamener, er de jo altså frataget retten til selv at bestemme.
Det er helt vildt skammeligt - både fordi det er et brud med den tradition, der er for at lytte til kvalificerede røster, og fordi det næsten er det modsatte af frihed, og endelig også fordi vi, hvis Danmark skal klare sig i den globale konkurrence, hvor den vigtigste råvare er uddannelse, skal rykke os på nutidens og fremtidens præmisser.
Og her er udviklingen af nye undervisningsformer og prøve- og eksamensformer noget helt centralt.
Når både erhvervslivet og uddannelsesverdenen selv efterspørger en meget vigtig frihed, nemlig friheden til forskellige eksamensformer, er det brandærgerligt, hvis vi ikke som ansvarlige politikere giver erhvervsliv, elever, studerende og undervisere den mulighed.
Så synes jeg personligt, at det er meget dejligt, at der har været nogle politikere i den borgerlige lejr, bl.a. valgt i Nordjylland som jeg selv, der godt ved, at Aalborg Universitet har en stor ekspertise i f.eks. projektarbejde og projekteksamener, og som derfor tidligere har været fremsynede nok til at stemme for det her forslag.
Det, der er knap så dejligt, er, at de her nordjyske politikere tilsyneladende er blevet banket på plads, fordi Folketinget nu har en anden sammensætning.
Det er skammeligt over for vælgerne, og det er ikke mindst skammeligt over for nordjyderne.
Mit håb er, at undervisningsministeren og videnskabsministeren når frem til det samme klarsyn, som de her nordjyske politikere har haft, og åbner sig mod verden og fremtiden.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Jeg troede, det var et andet parti, men sådan er det jo.
Oppositionen har set lyset og mener nu at kunne give gruppeeksamenen tilbage til folket.
Det er sket efter folketingsvalget, hvor flere lettere forvirrede Venstremedlemmer over for pressen har tilkendegivet, at de skam er uenige med deres egen regering og regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti.
Det sidste er ikke overraskende, da vi efterhånden har vænnet os til, at medlemmer af regeringens folketingsgrupper lægger afstand til Dansk Folkeparti.
Dog er det ganske uforståeligt, at man tilsyneladende heller ikke gider bakke op om den politik, som ens egen regering ønsker at føre.
I Dansk Folkeparti har vi i så lang tid, jeg kan huske, haft den holdning, at man i en eksamenssituation skal eksamineres individuelt.
Vi var derfor tilfredse med den beslutning, som bl.a. undervisningsministeren traf, vedrørende afskaffelse af gruppeeksamen, og den beslutning bakker vi fortsat op.
Så jeg kan allerede nu meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget; vi har også diskuteret det flere gange.
Som sagt mener vi, det er helt grundlæggende, at det, når man er oppe til en afgangsprøve eller står i en eksamenssituation, selvfølgelig er de faglige kompetencer, den enkelte har tilegnet sig, som skal vurderes.
Og det er alt andet lige lettere at vurdere de faglige kompetencer, såfremt man er alene i en eksamenssituation.
Dansk Folkeparti bakker gerne op om nye initiativer, og vi er åbne over for en generel drøftelse af de forskellige eksamensformer.
Vi har i øvrigt forstået på debatten i dag, at Venstres folketingsmedlemmer også bakker op om den førte politik og agter at følge VOK-flertallet, og det sætter vi selvfølgelig stor pris på i Dansk Folkeparti; alt andet ville sådan set næsten også være uacceptabelt.
Jeg synes også, det er værd at bemærke den kommentar, som faldt fra Socialdemokraternes videnskabsordfører, hr. Rasmus Prehn, i et svar på, at Venstres ordfører, fru Sophie Løhde, sagde, at 55 pct. af de studerende ved Aalborg Universitet foretrækker individuel karaktergivning, individuelle eksamener.
Hr. Rasmus Prehn sagde da, at det ikke handler om, hvad de studerende foretrækker.
Nu kan man næsten få det indtryk, at det rent faktisk er nogle andre, der af ideologiske grunde har den holdning, at man for enhver pris skal have gruppeeksamen i det danske uddannelsessystem.
Jeg håber da, at de, der har siddet derude og lyttet til debatten, har bemærket, hvem det er, der fører det ideologiske korstog imod uddannelsessektoren.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
I Venstre er vi meget interesserede i at få belyst karakterdifferentieringen under den gamle og den nuværende ordning.
Det har været fremhævet, at der er nogle, der har prøvet at gå til gruppeeksamen og har fået forskellige karakterer.
Personligt har jeg aldrig nogen sinde prøvet det, men det er jo ikke ensbetydende med, at det ikke kan lade sig gøre.
Men efter den gamle ordning var det jo sådan, at når man gik til gruppeeksamen, havde man som studerende også mulighed for at putte sig i debatten, alt efter hvad det var for nogle ting, der skulle svares på.
Meget ofte er det jo sådan, at der bliver stillet nogle spørgsmål til de studerende af en sådan art, at de skal afspejle en gruppesamarbejdssituation.
Dermed er det også de studerende selv, der afgør, hvem der svarer på de enkelte spørgsmål, men dermed får man ikke nødvendigvis belyst, hvor den enkeltes faglige viden er på et konkret felt.
Marianne Jelved (RV), 2008-01-18:
Når vi som almindelige borgere ser fjernsyn og ser nogle mennesker sidde i et rum og diskutere, tror jeg, fru Sophie Løhde vil være fuldstændig enig med mig i, at det er meget, meget nemt at give dem individuelle karakterer: Hvem er bedst i sin argumentation, hvem er bedst i sin form, hvem er bedst i sin måde at lytte på osv.
Det med, at man ikke kan give individuelle karakterer ved en gruppeprøve, er altså stik imod al sund fornuft.
Når vi ser en ballet, hvor nogle dansere samarbejder i en bestemt scene, kan vi også godt se, hvilken danser der er bedre end de andre, så det er aldeles muligt at se forskel på kvaliteten, når der er flere på scenen på en gang.
Vil fru Sophie Løhde bekræfte det?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Det skal forstås sådan, at vi mener i Venstre, at eksamensbeviset tilhører den enkelte, og derfor skal det også være en individuel bedømmelse.
Man kan godt forsvare et projekt, som man har lavet i en gruppe, men man forsvarer det individuelt, og så får man også sin egen bedømmelse af, hvad man i en eksamenssituation kan vise man har kunnet bidrage med i hele projektarbejdet.
Som studerende får man samtidig lejlighed til i bund og grund at styre det, man gerne vil fremhæve som det vigtigste i sit projektarbejde, og det har man ikke altid mulighed for i en gruppearbejdssituation.
Der har været talt meget om gruppearbejde tidligere, men jeg synes også, det skal fremhæves, at der jo er en lang række gruppearbejder på universiteterne og på handelshøjskolerne osv., hvor der ikke er mulighed for selv at vælge, hvem man kommer i gruppe med.
Marianne Jelved (RV), 2008-01-18:
Jeg kan forstå af fru Sophie Løhdes indlæg, især de sidste, at fru Sophie Løhde er fuldstændig sikker på, at man får den karakter, man har fortjent, bare man ikke får den ved en gruppeeksamen.
Skal det, fru Sophie Løhde svarede før, forstås sådan?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Så bliver det ikke dyrere, og derfor er jeg ikke helt enig med Enhedslistens ordfører i, at der er et større økonomisk problem.
Der bliver måske konkluderet på grundlag af en debat, der virker noget unuanceret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Når hver enkelt studerende skal gå ind og ud af lokalet, kan det ikke undgås, at det tager længere tid.
Timeforbruget bliver simpelt hen større.
Det er svært at være uenig i det, for det er fakta på uddannelsesinstitutionerne.
Så vil jeg gentage mit første spørgsmål: Har ordføreren og regeringen forholdt sig til de økonomiske problemer, uddannelsesinstitutionerne står i som konsekvens af afskaffelsen af gruppeeksamen?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Derudover har jeg som ordfører noteret mig, at bl.a. DTU har oplyst, at censorerne jo bliver betalt pr. studerende, og derfor bliver det ikke dyrere.