runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Regeringen, forsvarsministeren fremsætter et forslag om, at vi skal kunne sørge for, at vi er yderligere opmærksomme på og har bedre kontrol med den del af samfundets infrastruktur på det digitale område, som kan være mest kritisk, hvad angår angreb.
Det kan vi i Liberal Alliance sådan set kun være positive over for, og selv om vi i lighed med Enhedslisten stemte nej til, at Center for Cybersikkerhed skulle ligge under FE, må jeg sige, at jeg var helt enig med hr. Holger K. Nielsen i den ordveksling, der før var mellem ordførerne for SF og Enhedslisten.
Der er jo ingen sammenhæng imellem at være imod, at det skulle placeres, hvor det blev placeret, og så være imod dette lovforslag.
Derfor er vi som sagt sådan set også positive.
Vi er selvfølgelig opmærksomme på, at der kan være nogle ekstra omkostninger for erhvervslivet, og vi er selvfølgelig også opmærksomme på, at der er rejst nogle retssikkerhedsmæssige spørgsmål om, at det kan være problematisk, med hensyn til hvornår man kan gå ind over for virksomheder.
Men umiddelbart synes vi, at det ser godt ud.
Vi har stillet nogle spørgsmål og er i dialog med forsvarsministeren, og alt andet lige tegner det til, at vi kommer til at stemme for det her lovforslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Nej, det er ikke det, der er tilfældet.
Enhedslisten deltager selvfølgelig konstruktivt i forsøget på at sikre danskerne bedst muligt og samtidig sikre danskernes retssikkerhed.
Man kan sige, at hvis vi havde flertal, så kunne vi jo presse igennem, at man flyttede de her opgaver ud til en civil myndighed frem for under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det ville være ideelt, at Enhedslisten havde magt til det.
Derfor vælger vi så at sige, at det er et positivt indhold, der er, men det er en grundlæggende problematik, at det her center, som burde have civile opgaver, er lagt under Forsvarets Efterretningstjeneste, og vi frygter, at det fører til problemer med overvågning af danskerne, udlevering af oplysninger til fremmede efterretningstjenester som en del af et samarbejde, og derfor undlader vi at stemme imod og undlader at stemme for, men stemmer blankt.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
De her ting vil jo stadig væk ligge i Center for Cybersikkerhed fremover.
Det er jo ikke sådan, at den beslutning bliver omgjort, og derfor må konsekvensen af Enhedslistens tilgang være, at man ikke vil deltage i noget af det her arbejde positivt, medmindre den gamle beslutning ændres, så det flyttes væk fra FE.
Det tyder det jo ikke på at det bliver, og derfor må svaret blive, at man ikke vil deltage i, hvordan sikkerheden for danskerne kan forbedres.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det stiller os selvfølgelig i en svær position.
Vi er enige i det indhold, der ligger her, og vi er glade for, at man fra ministerens side har imødekommet den bekymring, som meget berettiget blev rejst af bl.a. IT-Politisk Forening.
Vores tilgang er så at undlade at stemme for, selv om vi er enige i indholdet, fordi vi synes, det er så grundlæggende problematisk.
Det betyder ikke, at vi melder os ud af debatten.
Vi kommer til at være aktive i de her debatter og til at arbejde for, at vi selvfølgelig sikrer borgerne, men ikke gør det på en måde, som skader deres retssikkerhed.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Jeg synes, det er en interessant argumentation, der bliver brugt her.
Beslutningen om Center for Cybersikkerhed er jo en anden beslutning end den her.
Det er jo besluttet, at det skal ligge der.
Det kan man være enig eller uenig i, det er klart nok.
Men betyder det, når de opgaver ligger hos Center for Cybersikkerhed, at Enhedslisten vil melde sig ud af enhver form for diskussion om, hvordan man håndterer hele spørgsmålet om infrastruktur, hacking, telesektoren osv., med det argument, at det ligger det forkerte sted, og at den placering er man ikke enig i?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det er en nødvendig og vigtig opgave at styrke Nets og informationssikkerheden.
Vi kan se, hvordan vores samfund er dybt afhængigt af it- og teleinfrastrukturen, og det er selvfølgelig helt afgørende, at befolkningen skal kunne være tryg ved sikkerheden ved beskyttelse af personlige oplysninger og ved, at systemet hurtigt kan genetableres, hvis der f.eks. er et angreb af hackere, eller nettet beskadiges i forbindelse med oversvømmelse eller stormvejr.
Jeg vil derfor godt rose ministeren og ministeriet – det er sjældent, jeg gør det, så bemærk, at jeg gør det – for, at man i lovarbejdet har indarbejdet de bekymringer og kommentarer, der er rejst af foreninger som eksempelvis IT-Politisk Forening, så forslaget nu sikrer, at tilsynsadgangen til teleselskabernes infrastruktur ikke kan give adgang til kundernes kommunikation.
Dette omfatter både selve indholdet af kommunikationen og metadata.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det ærgrer mig meget, at opgaverne og tilsynet helt grundlæggende ligger hos Center for Cybersikkerhed, som er en myndighed under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Sikringen af Nets og informationssikkerhed burde være en civil opgave, og jeg er meget imod at lægge løsningen af civile opgaver over til en militær myndighed.
Det er der simpelt hen grundlæggende set med Enhedslistens briller ikke nogen grund til at gøre.
Det ville være langt mere logisk og rimeligt, at det blev varetaget af en civil institution.
Vi rejste allerede den her bekymring, da vi behandlede loven om Center for Cybersikkerhed sidste år.
Enhedslisten var som sådan enige i behovet for at oprette Center for Cybersikkerhed som beskyttelse mod hackerangreb, men i måden, som vi beskytter os mod cyberangreb på, skal tage hensyn til de grundlæggende rettigheder, vi som borgere har i et demokrati.
Derfor er vi meget skeptiske over for centerets placering under Forsvarets Efterretningstjeneste.
FE er den myndighed i Danmark, som vi har allermindst indsigt i og kontrol med, og som samtidig har de videste beføjelser til at undlade at overholde den basale lovgivning, som andre myndigheder skal.
Med centeret blev FE's mulighed for at behandle oplysninger om danskerne styrket.
Disse oplysninger bruges i FE's øvrige arbejde og også i et vist omfang til udveksling med samarbejdspartnere i udlandet.
Det mener vi udsætter danske borgeres personfølsomme data for risiko for misbrug.
Når vi vil beskytte vores samfund og vores borgere mod cyberangreb, skal det være et værn, som ikke kompromitterer retssikkerheden.
I Enhedslisten er vi enige i behovet for at styrke Nets og informationssikkerheden, og vi mener, at meget af det indhold, som er i L 201, er fornuftigt og der er gjort meget for at imødekomme sikringen af borgernes oplysninger.
Men vi synes samtidig, at det er et kritisk problem, at Center for Cybersikkerhed og dermed Forsvarets Efterretningstjeneste er blevet udpeget til at varetage dette arbejde.
Derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget L 201, men vil stemme blankt ved afstemningen.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Vi oplever en voldsom teknologisk udvikling og også forøgede muligheder for, om jeg så må sige, at ikkevenlige kræfter kan gå ind og lamme dele af vores infrastruktur.
Derfor mener vi, at det er rigtigt, at man i det her lovforslag giver Center for Cybersikkerhed nogle beføjelser til at gå ind og udvise rettidig omhu, da der kan komme problemer med samfundets infrastrukturs sikkerhed.
Så vi støtter det her lovforslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-08:
Det her er ikke et nemt lovforslag.
Det kræver nemlig en særlig balance; på den ene side bliver vi naturligvis nødt til fra statens side at have indblik i teleområdet for at sikre denne vitale infrastruktur i et digitalt samfund, men på den anden side skal efterretningstjenesterne jo heller ikke bare en bloc have adgang til al telekommunikation mellem danskerne.
Vi Radikale mener dog, at vi har fundet en god balance, hvorfor vi kan støtte forslaget.
Der er tale om en række beføjelser, som skal styrke beskyttelsen af vores teleinfrastruktur, samtidig med at vi har respekt for danskernes og teleudbydernes retssikkerhed.
Meget illustrativt kan jeg fortælle, at jeg har fået en række henvendelser om det her forslag.
Nogle går på, at forslaget ikke er vidtgående nok og ikke gav Center for Cybersikkerhed nok beføjelser, og andre har så gået på, at Center for Cybersikkerhed har fået for mange beføjelser.
Det vidner jo i hvert fald om, at der måske er opnået en eller anden form for balance.
For os Radikale er en af de afgørende passager i bemærkningerne under afsnit 3.4.3., hvor der står: »Center for Cybersikkerhed vil ikke i forbindelse med tilsynsvirksomheden kunne tilgå kommunikation til, fra og mellem teleudbydernes kunder. Der vil således ikke som led i ordningen kunne ske indgreb i meddelelseshemmeligheden.«
Jeg tror, det er en meget, meget vigtig passage at få understreget.
Nogle af de første artikler, der kom om den her lov, gik jo også på, om sådan en passage overhovedet eksisterede i lovforslaget.
Det gør den, og det synes jeg er vigtigt at få sagt her i debatten.
Jeg tror dog, det bliver vigtigt at følge området fremadrettet.
Det vil vi naturligvis gøre i Radikale Venstre, både for at sikre, at myndighederne har de fornødne beføjelser til at beskytte vores teleinfrastruktur, men også for at retssikkerheden for kunder og selskaber er på plads.
Med andre ord vil vi løbende følge balancen i dette forslag.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Det kan man kalde rettidig omhu i forbindelse med et område, der bliver stadig sværere at kontrollere, og hvor Danmarks sikkerhed dermed er sårbar.
I Dansk Folkeparti anser vi det for væsentligt at sikre vores informationssikkerhed
mest muligt.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Tak til formanden.
Jeg kan bekræfte, at forhandlingen i salen gik stærkt, men nu er jeg i hvert fald til stede og vil gerne på vegne af Venstre sige, at det lovforslag, der er lagt frem nu, er et vigtigt lovforslag, der jo prøver at adressere nogle af de udfordringer, som vi kan blive mødt med i fremtiden, og som andre lande, ligesom den forrige taler, hr. John Dyrby Paulsen, fra Socialdemokratiet fremhævede, allerede er ramt af, nemlig Estland.
Der er hele spørgsmålet om sikkerheden for vores teleinfrastruktur og også hele spørgsmålet om, hvordan vi kan beskytte et samfund, der bliver mere og mere digitalt.
På godt og ondt udvikler angrebsmulighederne mod landene sig i fremtiden.
Af samme grund glæder vi os til at gå i gang med udvalgsbehandlingen.
Det her har jo været et ret omdiskuteret lovforslag, inden det blev fremsat.
Der har jo været diskussion i offentligheden om det, og ikke mindst har der været en lang række bidrag, også fra branchen, om deres frygt for, hvilken betydning det her lovforslag kunne have for bl.a. telebranchen.
Når det er sagt, noterer vi os, at lovforslaget nu har været sendt i høring.
Der er kommet en lang række høringssvar.
I nogle er der selvfølgelig bemærkninger.
Nogle af høringssvarene er mere kritiske end andre, men overordnet set synes vi at lovforslaget ser fornuftigt ud.
Der er ikke nogen tvivl om, at udvalgsbehandlingen højst sandsynligt vil give anledning til at stille nye spørgsmål, og det vil vi også glæde os til at kunne gøre.
Som vi også tidligere har nævnt, synes vi, at det kunne være en god idé, når vi nu går den vej, som det her lovforslag lægger op til, at vi ser på, om der skal være en revisionsbestemmelse i lovforslaget, så man altså efter en 2- eller 3-årig periode giver mulighed for at lave en evaluering af lovforslaget, med henblik på at se om lovforslaget og dermed love og bekendtgørelser har haft den fornødne mulighed for at gøre det, som vi lægger op til i dag.
Man kan jo heller ikke udelukke, at der kan komme ting frem i løbet af de kommende år, som gør, at det vil være en god idé at have muligheden for at justere lovforslaget og på den måde også sikre, at Folketinget inddrages i den evaluering.
Det er forsvarsministeren, der fremsætter det, og det ligger under Forsvarsministeriet, men der er også en lang række mere principielle betragtninger, som hænger meget tæt sammen med det retspolitiske område, og derfor er der selvfølgelig også en lang række retspolitiske aspekter, som man kan være opmærksom på, og som man skal være opmærksom på.
Men med det, der nu er fremsagt fra Venstres side, vil vi se frem til en udvalgsbehandling, som nu kommer, og vi vil også i dag gerne sige, at vi overordnet synes at lovforslaget ser fornuftigt ud, sådan som vi er blevet præsenteret for det.
Jonas Dahl (SF), 2015-05-08:
Jeg tror, at hvis vi fra SF's side skulle tage hensyn til alle de steder, hvor Enhedslisten kritiserer noget, ville det nogle gange være svært for os at forholde os nøgternt til andre problemstillinger.
Vi står bag budgetloven.
Vi mener faktisk, at det var et problem, at der var kommuner, der brugte for mange penge.
Derfor mente vi faktisk, at det var rigtigt at se på en budgetlov og også at se på sanktioner.
Vi anerkender så omvendt også, at der er nogle af de her sanktioner, der sandsynligvis er for stramme, og at der derfor er et for stort mindreforbrug i dag.
Det er også derfor, at vi sådan set gerne vil se på den justering af lovgivningen, som for os at se i hvert fald vil sikre, at vi vil få en budgetlov, som på alle måder både vil indfri intentionerne og sikre, at der hverken er et mindre- eller et overforbrug.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Selv om Enhedslisten principielt er modstander af loven, vil vi bestemt samarbejde med SF og med alle mulige andre partier om at få blødt op på de her betingelser.
Så jeg håber da, at ordføreren hørte, at Enhedslisten støtter forslaget, og at det var til de indledende bemærkninger, der står i bemærkningerne.
Så spørger jeg bare SF: Hvorfor medvirkede man så til en lovgivning og indgik i et forlig om det her, når det jo allerede dengang var tydeligt, hvilke konsekvenser det kunne få?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Hvis hr. Nikolaj Villumsen mener det, han siger, og ikke det, han foreslår, kan han jo glæde sig over, at der vil blive fremlagt et beslutningsgrundlag.
Det vil der jo.
Det er jo blevet sagt af forsvarsministeren.
Men problemet er jo bare, at den her diskussion endnu en gang illustrerer, at dansk forsvarspolitik er for vigtig til at overlade til Enhedslisten, fordi Enhedslisten ikke er tilstrækkelig optaget af, at vi sikrer, at de hemmeligheder, der måtte være, bliver bevaret, sikrer, at dansk forsvar er så stærkt som muligt i forhold til lande og terrororganisationer, der vil os det ondt.
Enhedslisten tager for let på forsvaret for dansk frihed.
Det må være det, vi kan konkludere efter dagens debat.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Jeg står ikke her og beder om at få alt muligt dybt fortroligt frem.
Jeg beder bare om at få beslutningsgrundlaget og de kriterier, man har tænkt sig at lægge til grund for danmarkshistoriens største offentlige indkøb, som Liberal Alliance ønsker at foretage sammen med andre partier i Folketinget.
Det undrer mig ærlig talt, at Liberal Alliance ikke vil lægge de ting frem.
Det burde da være ganske banalt.
Med andre lignende kæmpestore projekter, hvor tocifrede milliardbeløb er blevet brugt, har vi set, at der er åbenhed om det beslutningsgrundlag og kriterier, man bruge til at træffe beslutningen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Jeg vil til enhver tid tage en debat med Enhedslisten både her og andre steder om det korrekte i, at Danmark skal have et ordentligt forsvar og skal have nogle ordentlige fly, og om, at man ikke skal offentliggøre detaljer om, hvad det fly skal kunne og ikke skal kunne, fordi det vil kunne skade Danmarks interesser i forholdet til terrororganisationer og lande, som truer Danmark.
Det vil jeg til enhver tid tage en debat med Enhedslisten om.
Så kan hr. Nikolaj Villumsen jo have sin tro om, hvor mange der vil være enige med ham, og hvor mange der vil være enige med mig, i fred.
Jeg tror noget andet i det spørgsmål end hr. Nikolaj Villumsen, men jeg har ikke mine holdninger, fordi jeg går efter, om 51 pct. er enige eller uenige med mig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Jeg synes, vi skal tage den debat med danskerne.
Jeg tror, at meget få danskere vil være enige med Liberal Alliance i, at noget så banalt, som at de krav, man stiller til det fly til måske op mod 30 mia. kr., ikke skal offentliggøres.
Jeg tror da, at de fleste danskere vil være enige med Enhedslisten i, at det er et vigtigt spørgsmål, om det fly kan flyve i Arktis, om det fly kan flyve uden at være i fare for at snurre rundt og bryde i brand, som var den seneste rapport om favoritflyet, Joint Strike Fighter.
Det vil man da gerne se, før man bruger 30 milliarder skattekroner.
Jeg må sige, at Liberal Alliances holdning med, at det kan man da umuligt lægge frem, undrer mig meget.
Vi taler om danmarkshistoriens største offentlige indkøb.
Bør der ikke være bare en vis åbenhed om det beslutningsgrundlag og de kriterier, man har tænkt sig at lægge til grund for det her voldsomt store indkøb?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Det er jo et forslag, om hvilket man umiddelbart kan tænke, når man ser det, at det lyder sympatisk.
Men det er jo et forslag, som har en logik, der gør, at hvis man bredte den ud, skulle man også bede om at finde ud af efterretningstjenestens arbejde, altså hvad det er, der ligger til grund i enhver detalje, fordi man selvfølgelig skal have åbenhed.
Det giver ingen mening, men det ville være logikken, der skulle komme igennem, hvis man fulgte logikken herfra.
Jeg synes faktisk, at det var forkert, da forslagsstilleren sagde til forsvarsministeren, at der ikke kom nogen svar eller begrundelser.
Der blev sagt, at der både var især militærfaglige, men også kommercielle begrundelser for ikke at opfylde Enhedslistens ønsker.
Forestiller Enhedslisten sig virkelig – det er jeg spændt på at høre – at man i detaljer kan gå ind og tale om, hvordan et fly præcis skal være sammensat, hvilke ting det skal kunne, hvilke fordele der skal være?
Det virker jo som et ekko fra en tid, hvor den yderste venstrefløj var meget ivrig med at fortælle om, hvordan vores forsvar hang sammen, til nogle, der ikke ville Danmark det godt.
Det er jo præcis det samme resultat, der bliver lagt op til med det forslag, som Enhedslisten stiller.
Det er sagt som repræsentant for et af de partier, som om nogen har kæmpet for åbenhed i det her Folketing.
Jeg synes faktisk, at man skader sagen om at ønske mere åbenhed om beslutninger i det her Folketing.
Man skader sagen om at åbne, fordi man driver det derhen, hvor de fleste kan se at det ikke giver mening.
Derfor bliver det nemmere for modstanderne af åbenhed at lukke ned de steder, hvor det er relevant at have mere åbenhed.
Så jeg synes, man har skudt sig lidt i foden og været lidt overivrig, for at sige det sådan.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Der kører en proces i øjeblikket, hvor der er et specielt kontor i Forsvarsministeriet, der bearbejder de her forskellige tilbud, der er kommet.
Det er ikke noget, som er kommet frem til forsvarsforligskredsen endnu.
Altså, når tiden er inde, vil det jo komme frem.
Jeg synes, at også på det her punkt kan man godt væbne sig med tålmodighed, »revolutionær tålmodighed«, som Mao Zedong sagde i sin tid.
Det kan også være godt for Enhedslisten i den her sag, synes jeg.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Som jeg har forstået det, er der i hvert fald problemer med, at favoritten, Joint Strike Fighter-flyet, endnu ikke kan flyve, i hvert fald ikke uden at have store, livsfarlige problemer.
Det er da godt at høre, at man fra SF's side mener, at beslutningsgrundlaget skal lægges frem.
Forhåbentlig skal også kriterierne lægges frem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, for jeg synes ikke rigtig, jeg fik et svar: Hvornår bør de lægges frem?
Som jeg ser det, er det vigtigt, at de lægges frem i god tid, så der kan være en offentlig debat af det.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Det er først og fremmest vigtigt, at man har nogle fly, der kan flyve.
Og det er det, som Enhedslisten ikke ønsker, har jeg forstået.
Så det er i hvert fald en første forudsætning.
I øvrigt er der lavet masser af arbejde om det.
Hvis hr. Nikolaj Villumsen vil sætte sig ned og læse Forsvarskommissionens beretning fra 2008, vil han se, at der er en lang, lang beskrivelse af, hvorfor der er brug for kampfly, og hvad det er, man i særlig grad skal lægge vægt på.
Der kommer nye ting til, det er klart, men det er jo noget af det, som vi får rig lejlighed til at diskutere, når beslutningsgrundlaget bliver fremlagt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det er jo godt, hvis det allerede har ført til, at det vil blive offentliggjort og dermed har presset forsvarsforligspartierne, eller hvad der er sket.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra SF, er, hvornår man synes det bør offentliggøres, og hvad mener man fra SF's side bør være kriterierne?
Er det eksempelvis vigtigt, at man kan flyve i Arktis?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Vi er fuldstændig enige med Enhedslisten i, at vi skal have offentliggjort beslutningsgrundlaget for kampflykøbet.
Der løbes jo en åben dør ind med det her beslutningsforslag.
Det er et af de mest overflødige forslag, vi har behandlet i Folketinget i den her folketingssamling, for som det bliver sagt af forsvarsministeren, vil det blive offentliggjort.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Dansk forsvar skal snart investere i nye kampfly.
Det skyldes bl.a. hensynet til sikkerhed, og det skyldes muligheden for at forhandle pris med producenterne.
Ligesom Venstres ordfører vil jeg tilslutte mig forsvarsministerens glimrende forklaring af, hvorfor det ikke kan fremlægges fuldstændig for offentligheden, og jeg vil derfor også sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Jeg synes faktisk, det var en fin indrømmelse, der kom fra Enhedslistens ordfører her, altså at der er enkelte ting, der skal være klassificeret.
Det er præcis det, vi siger, altså at der skal være så stor åbenhed, som det overhovedet er muligt.
Tingene skal lægges frem i god tid, sådan at vi med god samvittighed kan træffe den rigtige beslutning om, hvilke kampfly vi skal have i fremtiden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Jamen det er jo godt.
Og det er klart, at der er enkelte ting, som kan være noget, der skal klassificeres.
Men hvornår har man tænkt sig at lægge det frem?
Altså, det er jo vigtigt, at man ikke gør det i sidste øjeblik, hvis der skal være en debat, men at man gør det på et tidspunkt, hvor der kan være en åben og oplyst offentlig debat om det.
Så hvad mener Socialdemokraterne vil være passende i forhold til at have ordentlig tid til diskussion?
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Det var præcis, hvad jeg sagde i min ordførertale, altså at alt, hvad der kan offentliggøres, skal offentliggøres.
Der kan være enkelte tilfælde i forhold til klassificering, i forhold til at vi skal i en forhandlingssituation, hvor vi kunne blive svækket, hvis der var nogle enkelte oplysninger, der kom ud.
Der skal være så meget åbenhed og så meget gennemsigtighed, som det overhovedet er muligt, og det skal ikke kun forbeholdes forsvarsforligskredsen.