Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Igen vil jeg gerne takke for støtten til lovforslaget både fra de forligspartier, der har været med til at lave aftalen – det er måske ikke så overraskende, at forligspartierne støtter, det modsatte havde været overraskende – og også fra Ny Alliance, som jo ikke har haft mulighed for at deltage i forligsdrøftelserne, dengang vi indgik aftalen.
Der er et par ordførere, der har rejst spørgsmålet om de kundeejede selskabers manglende mulighed for at modregne udenlandsk kildeskat.
Kort fortalt er problemstillingen den, at når der er udenlandsk kildeskat, har man tidligere som selskab kunnet modregne den i den pensionsafkastbeskatning, selskabet betalte.
Nu går vi væk fra, at det er selskabet, der betaler pensionsafkastskatten; nu bliver det opspareren, individet, der betaler den.
Så er der jo ikke nogen skat at modregne.
Der er nogle selskaber, der har en skat, de kan modregne den udenlandske kildeskat i.
Det er dem, der er skattepligtige.
Der er andre selskaber, der ikke er skattepligtige.
De betaler ikke skat, ergo har de ikke noget at modregne i.
Nu er det sjældent, at nogen brokker sig over, at de ikke er skattepligtige, og jeg tror heller ikke, at de sådan ønsker at blive skattepligtige for at få lov til at modregne.
Derfor er spørgsmålet jo: Hvad kan der gøres for at afhjælpe situationen?
Og der er det sådan, at det, der er årsagen til problemstillingen, nemlig den udenlandske kildeskat, er noget af det, som vi er i gang med at få gjort op med.
For et par folketingssamlinger siden vedtog vi her i salen en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst med USA, som fjernede den amerikanske kildeskat på danske pensionsopsparede midler.
Det betyder, at når nu det amerikanske senat har godkendt den og vi om få dage kan iværksætte lovgivningen, så bortfalder hele den problemstilling vedrørende pensionsopsparing i USA.
Når vi kigger på det inden for EU, er der 11 lande tilbage, der opretholder en kildeskat på pensionsopsparinger, men de 11 lande – faktisk herunder Danmark – har fået en traktatkrænkelsesskrivelse fra EU med pålæg om at stoppe med at kræve kildeskat på pensionsmidler.
Det betyder, at de her problemstillinger vil blive klart mindre i den kommende tid, og da det er et regelsæt, som får virkning for den danske pensionssektor fra 2010 og fremefter, er det min forventning, at problemstillingen her er om ikke helt elimineret, så i hvert fald meget, meget kraftigt reduceret, og så vil det jo være muligt for pensionsselskaberne at lægge deres investeringer i de lande, der ikke længere har en kildeskat, og dermed investere sig ud af problemstillingen.
Så jeg mener, at den forligskreds, der nu er samlet omkring lovforslaget her, bør sætte sig ned, når vi kommer til slutningen af 2009 og reglerne skal til at træde i kraft, for at vurdere, hvorvidt der reelt er noget problem tilbage.
Såfremt der er et problem tilbage, skal vi vurdere, om der er en brugbar løsning.
Men jeg må understrege, at så er det også for at finde brugbare løsninger, for det nytter jo ikke noget at erstatte et juridisk forbud mod at investere i udenlandske selskaber med det, man kan kalde et teknisk forbud, altså ved at gøre det danske regelsæt så teknisk krævende, at de udenlandske selskaber ikke kan klare byrden.
Det vil heller ikke blive godkendt.
Derfor skal vi finde en brugbar løsning, men det er min forventning, at de ændringer vedrørende udenlandske kildeskatter, der vil komme i den kommende tid, vil reducere problemet så mærkbart, at vi vil kunne se, at kan selskaberne selv investere sig ud af de sidste dele ved at tilrettelægge deres investeringer efter regelsættet. Så jeg glæder mig over den brede opbakning, der er, og ser frem til en vedtagelse inden jul.