Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Det har faktisk været lidt svært at gennemskue, hvorfor vi skal behandle det her lovforslag lige nu, og hvorfor regeringen kommer med det, for sidste år iværksatte regeringen en undersøgelse af kommunernes ekspropriationer, og Kammeradvokaten fandt altså ikke anledning til at kritisere kommunernes praksis.
Kammeradvokaten kom heller ikke med anbefalinger, så der er ikke meget hjælp at hente i det her servicetjek, der er blevet lavet.
SF vil bruge udvalgsarbejdet til at få belyst de forskellige scenarier for ekspropriationer for at se, om der er behov for ændringer, men umiddelbart kan vi altså ikke støtte det her forslag.
Hvis ikke kommunerne har adgang til at ekspropriere i forbindelse med kommuneplanerne, bliver det vanskeligt for kommunerne at langtidsplanlægge.
Byudvikling er vanskeligt og kræver, at man sammentænker miljømæssige, sociale og økonomiske aspekter.
Både Kommunernes Landsforening, Danske Regioner, Dansk Byplanlaboratorium og flere andre frygter, at det nuværende forslag vil vanskeliggøre byudviklingen, og SF deler den frygt. Så synes jeg, at vi skal huske, at der i de her 5 år, hvor det er blevet undersøgt, altså har været tale om omkring 19 sager.
Det er jo ikke, fordi det er et instrument, kommunerne bruger hele tiden, og faktisk viser det sig også, at klageretten fungerer ganske udmærket.
Så egentlig har vi et ret velfungerende system, der gør, at når det er af hensyn til almenvellet, når det drejer sig om skoler, når det drejer sig om sygehuse, skal man have lov at sige: Vi skal bruge det her stykke jord.
Så skal en enkelt landmand ikke have lov at obstruere det hele.
Samtidig kan det altså ikke siges ubetinget at være til jordejerens fordel, at en ekspropriation først kan ventes senere, når en lokalplan engang er vedtaget.
Kommunernes Landsforening påpeger, at kommunerne i vidt omfang anvender aftaler på ekspropriationslignende vilkår, hvilket betyder, at jordejeren opnår en skattefri fortjeneste.
SF finder det derfor lidt mystisk, at et ressourcemæssigt udsultet Miljøministerium har fundet ressourcer til det her lovforslag, ud over at det selvfølgelig er et politisk ønske fra VKO, som ikke har meget opbakning i sagkundskaben og heller ikke har det i kommunerne.
Med hensyn til det her med ejendomsretten som hjerteblod er det jo sådan, at vi alle sammen synes, det er meget, meget vigtigt, at vi beskytter den enkelte og dennes ejendom, men det er jo derfor, at vi har så velfungerende et system lige i øjeblikket.
Det fungerer rigtig udmærket: Man kan indklage sin sag.
Der har været 19 sager de sidste 5 år.
Derudover er der en anden halvdel af lovforslaget, som sådan set er udmærket, og vi kan også kun opfordre til, at man skiller de to dele ad.
Vi vil så bruge lovbehandlingen til at inddrage de forslag, der er kommet fra de grønne organisationer, således at Folketingets behandling af et forslag fra Miljøministeriet kan munde ud i forbedringer for natur og miljø. Der er altså fire-fem forslag fra Danmarks Naturfredningsforening, som vil styrke miljøet, og som vi håber at kunne få med ind i et lovforslag.
I høringsnotatet afviser ministeriet at tage stilling til forslagene i forbindelse med det her forslag til ændring af planloven, men vil gemme forslagene til en anden god gang.
SF mener, at disse og andre forslag, der kan medvirke til at forhindre en fuldstændig klondikisering af landskabet, udmærket kan være en del af den samlede behandling.