runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-18:
Tak for svaret.
Som forsvarsministeren ved, har jeg gentagne gange i den ene uge efter den anden spurgt en anden kompetent minister på området, nemlig beskæftigelsesministeren, fordi jeg jo synes, at der var en oplagt mulighed her for at ændre det.
Men man har også fra den side sagt, at man er meget optaget af det, og at det ligger dem på sinde og sådan noget.
Jeg synes jo bare, at hvis det er en sag, der ligger regeringen så meget på sinde, kan det ikke passe, at der skal gå fra maj og indtil nu, uden at der er sket noget.
De kosmetiske ændringer, der skete i finanslovforhandlingernes sidste time, ændrer overhovedet ikke noget ved det grundlæggende problem, og det kan jeg høre på forsvarsministeren at han er fuldstændig enig i.
Så vi skal have fundet ud af, hvordan vi kan løse den her sag, således at vi ikke kommer til at stå i den situation, at den stigende ledighed og de problemer, som regeringen selv har skabt ved at tage deltidsbrandmændene med ind under de supplerende dagpenge, gør, at når de så mister deres fuldtidsarbejde, kan de ikke fortsætte med at være brandmænd.
Selv om vi mangler brandmænd, vil der altså komme til at afgå brandmænd i de kommende uger, fordi de falder for 30-ugers-reglen.
Jeg vil tro, at det koster op mod 100.000 kr. at uddanne en ny brandmand.
Så det, man har afsat, er peanuts.
Det er jo også sådan, at hvis brandmændene forlader jobbet, så rygtes det i kredsen, at det altså ikke duer at fortsætte, hvis man mister sit arbejde.
Det vil være en uoverstigelig barriere for, at vi kan få nogen til at gå ind i det her livsvigtige arbejde.
Alternativet vil være, og det håber jeg at ministeren er enig i, at vi er nødt til at ansætte folk på fuldtid.
Vi har en god og en billig ordning.
Folk er meget motiverede, og folk er glade.
Virksomhederne giver dem fri, når der er behov for det.
Så jeg forstår simpelt hen slet ikke, at man vil have sådan en underlig regel, der gør, at de ikke kan fortsætte deres arbejde.
Søren Gade (V), 2009-11-18:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi har en god og en billig model.
Det er således, at en deltidsbrandmand skulle erstattes af, jeg tror, det er 7,4 fuldtidsbrandmænd, ifald man ikke kunne finde deltidsbrandmænd.
Derfor skal hr. Bjarne Laustsen også tage den arbejdsgruppe, som er nedsat af regeringen med Finansministeriet for bordenden, som udtryk for, at det er et problem, vi tager alvorligt. Når der også i konklusionen står, at vi skal følge det her problem nøje, kan hr. Bjarne Laustsen være fuldstændig forvisset om, at det vil jeg som ansvarlig for redningsberedskabet gøre, for jeg ved, hvad det betyder ude i kommunerne, hvor man ikke har råd til at have fuldtidsansatte brandmænd, men hvor man er i stand til at have deltidsansatte brandmænd.
Derfor er der også afsat den her pulje på 2 mio. kr.
Vi følger sagen nøje, og jeg føler mig overbevist om, at hr. Bjarne Laustsen nok skal følge sagen til dørs, hvis ikke her, så i hvert fald over for en af mine kollegaer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-18:
Det løfte vil jeg gerne give, og jeg vil også gerne omformulere det til en trussel, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, at en sag, vi er enige om er af livsvigtig karakter, spiller vi hasard med.
Regeringen siger, at den vil fjerne 105 regler.
Og lad os da tage 106, så har vi også løst den sag.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvem det er, der bestemmer her.
Altså, jeg troede, det var en sag, der lå lige til højrebenet for beskæftigelsesministeren, men der er altså ikke nogen vilje endnu, og jeg skal nok fortsætte mit pres.
Jeg synes jo, at tingene nærmer sig der, hvor vi bliver nødt til at sige: Jamen beredskabet kan slet ikke fungere.
Det kan godt være, at der er nogle dagpengeregler osv., men hvis ikke beredskabet kan fungere, er vi jo i den situation, at vi ikke kan leve op til det, som er vores ansvar, og som er det, det hele bygger på, nemlig at vi kan rykke ud, når der er behov for det.
Så hver uge vil der i tiden fremover afgå brandmænd, og det synes jeg bare at sagen er alt for vigtig til må ske.
Søren Gade (V), 2009-11-18:
Altså, jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at når det lige præcis drejer sig om reglerne om supplerende dagpenge og arbejdsløshedsforsikring og andet, er det selvfølgelig et andet ministerium, man skal rette henvendelse til.
Men jeg kan give hr. Bjarne Laustsen det tilsagn, at jeg som ansvarlig minister på og for beredskabsområdet vil følge det her nøje, som der også står i arbejdsgruppens konklusion, således at vi følger, hvor mange deltidsbrandmænd der afgår, og hvad det i øvrigt måtte betyde for beredskabet, og så give det tilsagn, at vi nu har sat penge af til rekruttering.
Vi lægger også op til og vil anbefale, at man inkluderer fastholdelses- og rekrutteringsproblematikken i overenskomstforhandlingerne og sørger for, at man bruger reglerne ensartet.
Det er min holdning, at så få som muligt og helst ingen skal komme i klemme i det her system, for hver eneste deltidsbrandmand har jo kompetencer, som det vil tage lang tid og koste mange penge at opbygge hos nye.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-18:
Det er sikkert en god idé at udsende hyrdebreve om, at man skal administrere efter det samme regelsæt i alle landets a-kasser.
De står jo i alle landets a-kasser, og det er også en af grundene til, at det er svært at sige, hvor mange det her drejer sig om.
Det er både smede, bagere, tømrere og alle mulige folk, gode folk, der har den gerning, at de også gerne vil hjælpe til i beredskabet.
Men det er jo sådan og har hidtil været sådan, at hvis folk skulle gå hen og miste deres almindelige arbejde, så kunne de fortsætte deres arbejde her.
Havde de nogle timer med brandslukning, blev de modregnet fuldt ud.
Det var ikke sådan, at de fik dobbeltbetaling for det.
De fik det faktisk modregnet, ligesom hvis de fik et andet stykke arbejde.
Det, der er helt skørt, er, at regeringen har lavet en regel, der siger, at de ikke må have deltidsarbejde ud over 30 uger, og at de 30 uger skal forstås alvorligt.
Det er ikke sådan, at man har arbejde i en periode, og så har man optjent en ny periode, nej, man skal have 30 uger, inden man er helt fri igen inden for de næste 104 uger.
Det er en skærpelse, som regeringen selv har lavet.
Derfor er det også kun regeringen, der må sørge for at komme ud af suppedasen her.
Det håber jeg ministeren forstår.
Er ministeren enig i, at deltidsbrandmændenes problem let og elegant kan løses ved at give vederlag i stedet for løn, og at det også på den baggrund vil være lettere at fastholde og tiltrække frivillige og deltidsbrandmænd til beredskabet?
Det er en forlængelse: Er ministeren enig i, at deltidsbrandmændenes problem let og elegant kan løses ved at give vederlag i stedet for løn, og at det også på den baggrund vil være lettere at fastholde og tiltrække frivillige og deltidsbrandmænd til beredskabet?
Søren Gade (V), 2009-11-18:
Jamen jeg vil bare gentage det, som jeg sagde før, nemlig at lige præcis regler om supplerende dagpenge og arbejdsløshedsforsikring hører under beskæftigelsesministeren.
Men jeg vil give hr. Bjarne Laustsen det tilsagn, at jeg som ansvarlig minister følger det, for jeg har fuldstændig den samme interesse som hr. Bjarne Laustsen i, at vi har så godt et beredskab som muligt, og at vi inddrager frivillige, herunder deltidsbrandmænd.
De er en vigtig del af vores beredskab, og derfor er det noget, jeg vil følge for at sørge for at så få eller helst ingen kommer i klemme.
Det er også det, der er en af konditionerne i bemærkningerne til det udvalgsarbejde, som regeringen har haft iværksat op mod de her finanslovforhandlinger, og som udmøntede sig i 2 mio. kr. til at imødegå den her problemstilling.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-19:
Nu ved jeg ikke, om hr. Simon Emil Ammitzbøll kan fortælle mig, at der er ubesatte job i Danmark for øjeblikket.
Det tror jeg altså ikke.
Det er den mest effektive metode til at få folk i arbejde, nemlig at tilbyde dem et job.
Derudover vil jeg sige: Pas på med ikke at undervurdere arbejdsmiljøets betydning.
Det skuffer mig da meget, hvis man fra Liberal Alliances side ikke vil være med til at lave en arbejdsmiljøreform, når man nu efterlyser reformer, for den vil kunne skaffe titusinder i arbejde i Danmark, som kan fremme vores velfærd, som der bliver spurgt om i den her forespørgsel.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-19:
Allerførst vil jeg da gerne kvittere for de ting, ordføreren også nævnte om at få begrænset sygefraværet og få forbedret arbejdsmiljøet for at hjælpe dem, der er ledige nu, i arbejde.
Jeg kvitterer for det.
O.k., men så er spørgsmålet jo også lige præcis, om det kan løses med de skattestigninger, som SF har på programmet.
Der skal jo lige præcis mange flere – rigtig mange flere – hænder til.
Hvilke reformer på arbejdsmarkedet er det så, der virkelig skal til sådan på lidt længere sigt for at få det til at hænge sammen med de løfter, man nu har udstedt?
Eigil Andersen (SF), 2009-11-19:
Af det finanslovforslag, som SF har fremsat her i efteråret, og som jo er fuldt finansieret, fremgår det altså f.eks., at kommunerne skal have tilført nogle flere penge.
I stedet for de 500 mio. kr., man vil lave serviceudvidelser for fra regeringens side, hvoraf de 400 mio. kr. bliver spist op af det stigende antal ældre og de behov, som de har i den forbindelse, har vi jo sagt, at kommunerne burde have det tredobbelte beløb fra statens side.
Og det er der finansiering for i det finanslovforslag, vi har fremsat, så derfor er der ikke noget problem, selv om hr. Erling Bonnesen påstår det.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-19:
Det er den måde, man vil løse det på, når man skal have finansieret sine nye løfter.
Og så vil man selvfølgelig hæve skatterne, det er jeg med på.
En ting er at få skrevet den check og få den sendt derud, men arbejdet skal jo udføres.
Og det er præcis det, som dagens dagsorden også handler om.
Hvordan vil man så få det gjort til virkelighed derude?
Hvordan vil man skaffe de hænder?
Hvilke reformer er det, der skal til?
For når vi har gennemført de ting, som ordføreren selv har været inde på, så er man nået nogle få skridt, og det bliver kun til nogle ganske få skridt, hvis det perspektiv med de ufinansierede løfter, der nu er givet under valgkampen, skal tegnes.
Som man siger udeomkring i landet: Spørg inde på Christiansborg, for det er der, man har svarene.
For vi ved jo, at der er en stærk sammenhæng mellem SF her på Borgen og baglandet.
Så det må jo være i dag, vi må kunne få svaret, vi må kunne få det her og nu.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-19:
Der er mange faktorer, der bliver blandet sammen her.
For så vidt angår finansieringen, fremgår det jo af det udspil, som Socialdemokratiet og SF har lavet, og som hedder »Fair Forandring«, at der f.eks. også skal gives 2 mia. kr., tror jeg det var, til folkeskolen.
Og der er jo skaffet en finansiering bl.a. ved den her ekstraskat for de mennesker i Danmark, der tjener over 1 mio. kr.
Det er særdeles rimeligt.
Men der bliver jo i øvrigt også i udspillet »Fair Forandring« fra Socialdemokratiet og SF indført en afgift på f.eks. usunde fødevarer, og det skal man i Venstre være opmærksom på også er et glimrende forslag.
Per Løkken (KF), 2009-11-19:
Ordføreren er ikke til stede i Folketingssalen, og derfor oplæser jeg ordførerens tale.
Først mange tak til finansministeren og beskæftigelsesministeren for en glimrende besvarelse af forespørgslen.
Vi Konservative kan til fulde tilslutte os, at reformer er nødvendige for at sikre udviklingen af et velfærdssamfund i fremtiden.
Lige nu er Danmark påvirket af den internationale økonomiske krise, og vi har med rette været meget optaget af at få iværksat en række målrettede initiativer, der kan afbøde krisens virkninger på dansk økonomi.
Disse initiativer skal have lov til at virke, og som ministrene har påpeget, har vi grundet en fornuftig arbejdsmarkedspolitik mødt finanskrisen med meget lave ledighedstal.
Det betyder, at vi i dag sammenlignet med andre lande i Europa stadig har forholdsvis få arbejdsløse.
Samtidig oplevede vi i sensommeren, at overvældende mange unge søgte ind på de videregående uddannelser, og at danskerne generelt efteruddanner sig som aldrig før.
Danskerne har altså forstået, at det er vigtigt at tænke langsigtet og opkvalificere sig til tiden efter krisen.
Sidste år ved denne tid talte alle om mangel på arbejdskraft, og selv om vi i år ulykkeligvis har mistet alt for mange arbejdspladser, vil den langsigtede udfordring med mangel på arbejdskraft ikke forsvinde af sig selv.
Efter krisen vil vi igen stå i en situation, hvor det at få øget arbejdsudbuddet er en central udfordring, og hvor behovet for at få styrket de offentlige finanser vil være mindst lige så stort som før krisen.
Så vi kommer ikke uden om, at vi skal have lavet reformer, der effektivt sikrer en holdbar økonomisk politik på længere sigt.
Der er ikke noget alternativ til reformer, medmindre man vil gennemføre besparelser eller skattestigninger, da der bliver flere ældre og færre på arbejdsmarkedet.
Derfor er det afgørende, at vi fastholder den overordnede reformdagsorden.
Vi Konservative bryder nemlig ikke generationskontakten, men det kræver, at vi gennemfører de nødvendige reformer, så vi ikke overlader det til næste generation at betale dagens regning.
Vi forandrer for at bevare, kortere og mere præcist kan det ikke siges.
Jeg siger ikke, at det bliver nemt, jeg siger heller ikke, at det sker hurtigt, men jeg siger, at vi agter at føre Danmark nænsomt igennem krisen.
Jeg siger også, at vi ønsker, når tiden er til det, at vi i samarbejde med Folketingets partier gennemfører de nødvendige reformer, der igen kan føre Danmark frem til en ny vækst og nye arbejdspladser.
Det er den politik, vi vil sikre Danmarks økonomiske fremtid på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Jeg skal gøre noget, jeg ikke har haft lejlighed til i lidt mere end et år.
Jeg skal nemlig rose hr. Morten Østergaard.
Jeg vil gerne takke for, at Det Radikale Venstre som det første af partierne, synes jeg, virkelig har svaret på de udfordringer, som ligger.
Det kan godt være, at vi er uenige om nogle af detaljerne, men der er dog et bud på, hvordan vi kan skaffe arbejdskraften.
Der er bare en enkelt ting, jeg lige skal have afklaret, som jeg blev lidt i tvivl om, da jeg hørte ordførerens tale.
Hørte jeg rigtigt: at Det Radikale Venstre ikke længere går ind for at afskaffe efterlønnen?
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Det Radikale Venstre ville gerne afskaffe efterlønnen, hvis der var basis for det, men det, vi lægger op til i vores reformprogram ved at tage bestik af situationen, er altså en fremrykning af velfærdsforliget, så det træder i kraft fra 2011 frem for 2019.
Hvis der skulle være et flertal, der ville afskaffe efterlønnen, så tog vi også gerne den diskussion.
Jeg er glad for, at det forslag til vedtagelse, som vi er med til at fremsætte i dag, understreger, at der skal skabes holdbarhed i dansk økonomi, og ikke bare som regeringens konstaterer, at der ikke er holdbarhed i dansk økonomi.
Derfor er det i det lys, vores reformprogram skal ses.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Nu har jeg hverken sagt, at det var folks egen skyld, eller at man var et dårligt menneske eller noget i den stil.
Det er sådan set ikke det, der er pointen.
Pointen er jo, hvis man ser på det arbejdsløshedstal, der er, så dækker det primært over en masse mennesker, som har en meget, meget kort arbejdsløshed, i perioden mellem at de skifter job, og når arbejdsløsheden så har en let stigning, som den har i øjeblikket, betyder det for langt de fleste af de mennesker, at de så må vente en måned eller to eller tre længere end hidtil, inden de får det nye job.
Men der er godt nok lang tid op til, at man går arbejdsløs i 2 år, med den arbejdsløshed, vi har nu, som stadig væk – det skal vi ikke glemme – er forholdsvis lav.
Så derfor vil jeg gerne spørge måske mere direkte: Hvis man med den lave arbejdsløshed, der trods alt stadig er, kan gå arbejdsløs i mere end 2 år, skyldes det så ikke, at man har andre problemer end arbejdsløshed?
Det kunne jo også være, at problemet var, at man ikke gad flytte efter job.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Jeg skal bare vide, om jeg hørte rigtigt før.
Sagde hr. Bent Bøgsted, at han var enig med Liberal Alliance i, at mennesker, der går arbejdsløs i mere end 2 år, har andre problemer end arbejdsløshed, altså at hvis man bor i Nordjylland, på Lolland eller et andet sted, der er hårdt ramt af arbejdsløshed, og ikke kan komme i arbejde i mere end 2 år, er det, fordi man har nogle andre problemer?
Er Dansk Folkeparti enig med Liberal Alliance i det, eller mener Dansk Folkeparti, at problemet er, at der mangler arbejdspladser, og at det er dér, vi skal sætte ind, altså med at skaffe arbejdspladser og ikke med at straffe de arbejdsløse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Det er da spændende at høre, at det forslag til vedtagelse både kan rumme dette egentlig meget interessante reformprogram og SF's reformprogram om antimobning og noget med hjerte-kar-sygdomme, og hvad ved jeg.
Men sådan er der så meget.
Jeg skal på Liberal Alliances vegne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at antallet af personer på over 65 år vil stige i forhold til i dag.
Derudover konstateres også, at gruppen i den erhvervsaktive alder er faldende.
Der er altså tale om en markant ændring i forholdet mellem antallet af personer, der skal forsørges, og antallet af erhvervsaktive, hvilket vil medføre et pres på de offentlige finanser.
Folketinget anerkender det grundige arbejde, Arbejdsmarkedskommissionen har udført og præsenteret i august i år.
Med udgangspunkt i Arbejdsmarkedskommissionens konkrete forslag imødeser Folketinget, at regeringen påbegynder et ambitiøst reformarbejde, der aktivt bidrager til at sikre flere hænder på arbejdsmarkedet og en høj velstand for fremtidige generationer.«
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Det er, fordi fru Line Barfod ikke hørte, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg ikke ville udelukke, at der kunne være nogle enkelte, der gik som langtidsledige, og som havde nogle andre problemer end ledighed.
Det kan man jo få af at gå ledig, fordi der mangler arbejde.
Det kan være, at der er nogle, der har fået nogle psykiske problemer af at gå ledig, og så skal de selvfølgelig have hjælp.
Jeg har ikke sagt, at alle dem, der går ledig i mere end 2 år, har andre problemer.
Det var ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at der godt kunne være nogle enkelte, der har behov for en anden form for hjælp; det kan være psykologhjælp, eller det kan være andre ting.
Det kan man ikke udelukke.
Jeg kender ikke alle dem, der går ledig i mere end 2 år, så det kan jeg ikke forholde mig til på den måde, men jeg vil ikke udelukke, at der kan være nogle enkelte, der har nogle problemer, man så måske kunne hjælpe dem med.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Det glæder mig trods alt, at Dansk Folkeparti ikke mener, at det er ens egen skyld, hvis man er arbejdsløs i mere end 2 år, og at det er, fordi man har andre problemer.
Men jeg vil så høre: Hvis Dansk Folkeparti mener, at problemet er, at der mangler arbejdspladser, hvad er det så mere konkret, Dansk Folkeparti mener man skal gøre for målrettet at skabe arbejdspladser?
Jeg har forstået, at man har stemt for kæmpe skattelettelser, at man har stemt for bankpakker osv., der har givet stor hjælp til bankdirektører, spekulanter og andre banditter i habitter, men hvad er det, Dansk Folkeparti vil gøre målrettet, for at der bliver skabt arbejdspladser?
Mener man f.eks., at der er behov for fremover at have industriarbejdspladser i Danmark, og at vi målrettet skal gøre noget for at sikre, at vi har industriarbejdspladser f.eks. i forhold til de mange klimatiltag – vindmøller, udvikling af vedvarende energi, udvikling af elbiler osv. – som der er behov for?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Jamen altså, det der med at kalde en bankdirektør for en bandit må stå for fru Line Barfods egen regning.
Med hensyn til det her med at skabe arbejdspladser vil jeg sige, at vi har lavet rigtig mange tiltag, der skulle skabe flere arbejdspladser, men fru Line Barfod ved lige så godt, som jeg gør, at hvis ikke omverdenen begynder at købe vores varer, kan vi ikke skabe industriarbejdspladser, der eksporterer varerne ud af landet.
Nogle af dem, der er rigtig hårdt ramt, er industriarbejdspladser, hvor hovedparten går til eksport, og hvis ikke Tyskland køber vores varer, hvis ikke Sverige og vores samhandelslande køber vores varer, går det ikke, for vi kan ikke producere det hele til hjemmemarkedet.
Derfor er det mere komplekst end som så, det hænger sammen.
Vi kan gøre nogle tiltag, der kan begrænse den stigende ledighed, og det er det, der bliver gjort.
Vi kan heller ikke tvinge folk til at bygge et parcelhus, hvis de hellere vil spare pengene op og vente, til de har nogle flere penge til udbetalingen, inden de skal bygge et parcelhus; det kan vi jo ikke tvinge folk til.
Men vi har lavet rigtig mange tiltag, der skal afhjælpe arbejdsløsheden og skaffe flere arbejdspladser på hjemmemarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Det er jo en kendt sag, at Dansk Folkeparti har lagt ryg til regeringens genialiteter på arbejdsmarkedsområdet, når det drejer sig om at forringe de arbejdsløses forhold osv.
Jeg ved ikke rigtig, om Dansk Folkeparti er stolt af det.
Men en af tingene var jo, at man forringede reglerne omkring de supplerende dagpenge og tog en hel masse grupper med ind, som ikke havde været omfattet før, og så lavede man en skrap, rigid regel på 30 uger.
Er Dansk Folkeparti helt tilfreds med sin indsats i finanslovforhandlingerne?
Man erkender, at der er et stort problem, men man har ikke gjort noget for at løse det.
Man sagde i Folketingssalen, da vi diskuterede det her, at hvis der var nogle grupper, der blev særlig hårdt ramt, så ville man se på det.
Kan Dansk Folkeparti som forligspartner være sin indsats bekendt i den sag, eller er der stadig væk et problem, der udestår?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg synes, det er dejligt, at hr. Bjarne Laustsen er kommet herned, fordi hr. Bjarne Laustsen så, at jeg var på talerstolen.
Det er da simpelt hen pragtfuldt at få en anden nordjyde herned i salen.
Det, der ligger i finansloven, kan være med til at løse nogle problemer fremadrettet med at rekruttere brandmænd, men det løser ikke problemet her og nu, og det er der, vi stadig væk skal bearbejde ministeren.
Hvem skal finde løsningen for de her deltidsbrandmænd?
Og den løsning, der ligger i finansloven, og som vi har accepteret, er en løsning, der kan være med til at løse det fremadrettede problem med hensyn til, hvordan man rekrutterer og skaffer flere deltidsbrandmænd.
Men det løser absolut ikke noget for dem, der er i klemme her og nu, og som snart mister muligheden for at agere som deltidsbrandmænd.
Og så har vi jo det problem, at ministeren så må erkende, at der er nogle huse, som må brænde ned.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Man kan jo i en finanslovforhandling flytte sygehuse – man kan i hvert fald fremsætte forslag om det – og man kan give flere penge til kulturen, og man kan gøre rigtig mange ting.
Her er en livsvigtig opgave, men den har altså ikke været så livsvigtig for Dansk Folkeparti, at det er en sag, man vil gå ind og ændre på.
Men jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted giver det tilsagn nu, at når Socialdemokratiet kommer med et forslag om at lave en vederlagsmodel, der løser deltidsbrandmændenes problem, vil Dansk Folkeparti stemme for det forslag.
Og så tror jeg, at der vil være et flertal, der siger til ministeren, at de her regler skal laves om.
For jeg kan forstå på hr. Bent Bøgsted, at han fuldt ud erkender, at det er et problem, der skal løses.
Vi kan ikke have nogle arbejdsmarkedsregler, der gør, at vi ikke kan have et fornuftigt system for deltidsbrandmænd, fordi vi har en stigende ledighed og regeringen sammen med Dansk Folkeparti er kommet til at lave et selvskabt problem, der gør, at deltidsbrandmænd har været – hvad de aldrig har været før – inde under reglerne om de supplerende dagpenge.