runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
Jeg synes ærlig talt, at det er et ret hyklerisk spørgsmål.
De, der er skyld i, at den østeuropæiske arbejdskraft vælter ind over grænsen, er de EU-venlige partier, der sidder i Folketinget, og som har sagt ja til arbejdskraften, fordi den frie bevægelighed gør, at de skal have lov til at komme ind og underbyde os.
Dansk Folkeparti har fra starten af sagt nej til, at den østeuropæiske arbejdskraft kom ind over grænserne.
Vi havde en undtagelsesregel i en årrække i forbindelse med den her østaftale.
Da den så skulle ophæves, stemte vi også nej.
Spørgerens eget parti sagde ja til, at de her folk skulle kunne vælte ind over grænsen og tage vores arbejde.
Jeg synes, at det er ret hyklerisk, at man så giver Dansk Folkeparti ansvaret for det, Dansk Folkeparti, som hele tiden har været modstander af, at man nu bare skulle have lov til frit at arbejde hen over grænserne.
Vi har tidligere, bl.a. i den her samling, også haft et forslag her i salen om det her for netop at dæmme op for det, men det har ordføreren måske glemt.
Når det kommer til sort arbejde, er der jo masser af andre initiativer, man kunne tage i stedet for at gå på kompromis med grundloven.
Som jeg netop sagde i mit tidligere svar til hr. Christian Juhl, er boligjobordningen jo et godt alternativ.
Man kunne også give folk et fradrag i stedet for, som gør, at det bliver mindre attraktivt at lave sort arbejde.
Det har haft en kæmpe effekt i Sverige, og den ordning, der har kørt indtil videre, har også haft en kæmpe effekt.
Den kunne man vælge at udvide og eventuelt forlænge for på den måde at bekæmpe sort arbejde uden at gå på kompromis med de retsprincipper, vi har i Danmark.
Jeg tror ikke, at der er nogen herinde, der er tilhængere af sort arbejde.
Vi vil alle sammen gerne bekæmpe sort arbejde.
Spørgsmålet er bare, hvordan vi skal gøre det.
Og der er det bare, at vi siger fra oppositionens side, at det her går alt for vidt.
Det her er en principiel diskussion, som jeg har sagt flere gange, om, at man er på kant med grundloven.
Jeg vil meget gerne gøre noget ved sort arbejde og har også nævnt et initiativ med bl.a. en udvidelse af boligjobordningen.
Det undrer mig i øvrigt også, at man fra spørgerens side siger, at vi ikke skal kigge bagud.
Man skal da netop lære af historien, af fortiden.
Hr. Christian Langballe stillede et spørgsmål, hvor man bl.a. henviste til Sovjettiden.
Er det sådan nogle situationer, man skal tilbage til, hvor de offentlige myndigheder bare kan vælte ind i folks private hjem og undersøge alting?
Det tror jeg da ikke man skal, men det er jo det, vi går hen imod, hvis man hele tiden ser meget mildt på eller overskrider grundlovens § 72 ved bare at give hjemmel til, at myndighederne kan skride ind over grænsen, og man ser bort fra den særegne undtagelse, som tydeligt står i paragraffen, at der skal være.
Det synes jeg da er rigtig ærgerligt, men det kan da være, at det er fru Pernille Rosenkrantz-Theils gamle fortid fra Enhedslisten, der gør, at hun måske synes, at det er en rigtig attraktiv idé.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Dansk Folkepartis ordfører siger jo, at vi alle sammen her i salen gerne vil bekæmpe sort arbejde.
Så må jeg bare konstatere, at der er nogle, der kun vil gøre det i ord, og så er der nogle, der vil gøre det i handling.
Hvis hr. Dennis Flydtkjærs ord virkelig skulle følges op med noget rygrad, skulle det jo gøres ved at stemme for det her lovforslag.
I forlængelse af det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil har sagt her, synes jeg virkelig, at det er hyklerisk.
Dansk Folkeparti har nu virkelig mulighed for at sørge for, at SKATs medarbejdere kan gå ind på en byggeplads og kontrollere, om de ansatte, der er der, og de virksomheder, der arbejder der, har opholdstilladelse og arbejdstilladelse til at udføre det job.
Mit spørgsmål er så: Hvorfor gør Dansk Folkeparti ikke det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
Vi kommer aldrig til at stemme for det her, så længe det er på kant med grundloven.
Vi er et af de partier, der værner om grundloven og sørger for, at den er, som den er.
Det ser man jo så bort fra fra Socialdemokratiets side.
Det kan man så synes er rigtig ærgerligt.
Det er jo ikke kun ord, der har været fra Dansk Folkepartis side.
Jeg har jo nævnt konkrete tiltag, man kunne gøre for at bekæmpe sort arbejde, men det her er såmænd bare alt for vidtgående.
Det her er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt det skal være praktisk og nemt for SKAT at vælte ind.
Det kan de jo allerede i dag.
Hvis de har en begrundet mistanke, kan de nemt gå ned at få en retskendelse.
Hvis de har en mistanke om, at her render 20 polske håndværkere rundt og lægger nyt tag og bygger nyt hus, så får de jo den her retskendelse.
Jeg mener bare ikke, man skal være på kant med grundlovens § 72 ved at sige, at de uden retskendelse bare kan vælte ind og kontrollere, hvor de vil.
Det synes jeg er et skred i de retsprincipper, vi har i dag, og det er det, vi siger nej til.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Det lyder jo så hult, når hr. Dennis Flydtkjær siger, at det her er på kant med og i konflikt med grundloven.
Det er jo kun tomme ord fra talerstolen, vi har hørt fra hr. Dennis Flydtkjær og fra en lang række af oppositionens medlemmer, der har taget ordet i den her debat i dag.
Der er jo ingen med rygrad, der er gået ind og har sagt, at det her lovforslag skal stoppes.
Samtidig vil jeg spørge hr. Dennis Flydtkjær: Hvis det virkelig er i strid med grundloven eller er på kant med grundloven, vil Dansk Folkeparti så gå ind og fjerne samtlige love, der er vedtaget i det her Ting, og som laver undtagelsesbestemmelser og hjemler bestemmelser om undtagelser fra grundlovens § 72?
Det gælder f.eks. arbejdsmiljølovens § 76, stk. 2, som giver en beføjelse, der ligner den, vi vil give til SKATs medarbejdere med det her lovforslag.
Vil Dansk Folkeparti afskaffe alle de love, ja eller nej?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-06-13:
Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at hænge fast i nogle ting i fortiden og i alle mulige utopier om, hvordan man kunne gøre tingene.
Jeg synes jo, at Dansk Folkepartis ordfører skulle forholde sig til den virkelighed, som danske håndværkere møder.
Jeg synes måske, at det ville klæde Dansk Folkepartis ordfører at forholde sig til den situation, man står i i dag, og så forholde sig til den lovgivning, der er nu.
Altså, jeg har på et tidspunkt hørt Dansk Folkeparti sige noget om nogen grænsebomme, og jeg skulle hilse og sige, at det jo svarer til at bekæmpe atomubåde med bue og pil, så gammeldags et redskab er det at anvende.
Så måske Dansk Folkeparti skulle træde ind i kampen i den globaliserede verden og sige: I dag, i år 2012, anvender man anderledes redskaber, end man gjorde tilbage i tiden, også end man gjorde for 5 år siden, også end man gjorde for 10 år siden, og jo i særdeleshed end man gjorde for 150 år siden.
Det her forslag bidrager til at dæmme op for den svindel og det bedrag, der konkurrenceforvrider i forhold til danske håndværkere.
Og det skuffer mig dybt, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at gøre noget ved det.
Christian Juhl (EL), 2012-06-13:
Jeg vil høre ordføreren, om det er gået hen over hovedet på ordføreren, at der i lovforslaget står, at det er arbejdspladsen som sådan, som SKAT kan besøge, og ikke ordføreren, der har inviteret håndværkerne ind i sit hus eller for den sags skyld andre ordførere eller medlemmer af Folketinget, der har ytret sig om det.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Jeg kan høre, at fru Merete Riisager heller ikke har læst det her lovforslag, for det, vi giver mulighed for med det her lovforslag, er, at SKAT kan gå ind og kontrollere virksomheder og virksomheders ansatte, der arbejder på en byggegrund.
Vi giver ikke SKATs medarbejdere mulighed for at gå ind og kontrollere borgeren, der ejer grunden.
Så på den måde synes jeg, at der er en rigtig, rigtig fin balance i det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-13:
Ordføreren ynder at påstå, at der er medlemmer af Tinget, der ikke har læst lovforslaget.
Jeg tror, at det, der er situationen, er, at Socialdemokratiets ordfører muligvis har læst lovforslaget, men at han hverken har forstået lovforslagets vidtrækkende konsekvenser eller grundlovens § 72.
Det bliver jeg nødt til at sige.
I hvert fald kan det jo være, at ordføreren vil anerkende, at det er sådan, at Advokatrådet både har læst lovforslaget og forstår grundlovens § 72.
Advokatrådet siger bl.a. i et af høringssvarene: Der er efter Advokatrådets opfattelse ikke i lovforslagets bemærkninger argumenteret særligt overbevisende for, at der skulle foreligge tilstrækkeligt grundlag for at gøre indgreb i grundlovens frihedsrettigheder alene for at håndhæve og forfølge overtrædelser af skatte- og afgiftslovgivningen.
Så jeg vil bare høre ordføreren: Gør det ikke indtryk?
Var det ikke noget, der kunne bringe ordføreren en lille smule i tvivl om, om ordføreren havde forstået, hvad der er lovforslagets vidtrækkende konsekvenser, korrekt, og om man ikke i højere grad skulle respektere grundlovens § 72?
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Jeg kan sige til hr. Karsten Lauritzen, at jeg både har læst lovforslaget og også har forstået det, og at jeg også har læst grundlovens § 72.
Det ville jo være en naturlig konsekvens af det, når det gælder alle dem, der herinde i Folketingssalen i dag står og taler om glidebaner, om dominoeffekter, og at målet helliger midlet.
Er hr. Karsten Lauritzen parat til det?
Skal f.eks. arbejdsmiljølovens § 76, stk. 2 sløjfes, sådan at Arbejdstilsynet i fremtiden ikke kan gå ind og tjekke, om arbejdsmiljøet på en byggeplads er i orden?
Er det det, hr. Karsten Lauritzen vil?
Jeg har lyttet til Advokatrådet, og vi har sammen med de øvrige regeringspartier vurderet, at det ikke er et problem, at vi siger, at SKAT godt kan gå ind og kontrollere virksomheder og virksomheders ansatte på en byggegrund, hvor der er en synlig byggeaktivitet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-13:
Jeg ønsker at sige til hr. Thomas Jensen, at jeg synes, man skulle tage de høringssvar, der er kommet, noget mere seriøst, end man gør.
Hvis ordføreren fra Folketingets talerstol kan give tilsagn om, at den socialdemokratiske gruppe vil være med til at sikre, at man i højere grad respekterer grundlovens § 72, så vil jeg godt give tilsagn om, at vi kan sætte os sammen og se på det, og så er jeg sikker på, at vi kan komme med nogle forslag til, hvordan man øger den beskyttelse, der er i § 72, også ved at se på, om der er nogle gamle bestemmelser, der skal rulles tilbage.
Jeg tror bare ikke, at ordføreren kan komme med det tilsagn.
Så det er sådan et retorisk trick, som den socialdemokratiske ordfører kommer med, og jeg synes egentlig ikke, det er en debat værdig, hvor vi ofrer nogle grundlæggende frihedsrettigheder – man tager sådan en lille slice mere af grundlovens § 72.
Men hvis ordføreren vil komme med det tilsagn på vegne af den socialdemokratiske gruppe, så lad os sætte os ned, og lad os i fællesskab øge respekten for boligens ukrænkelighed.
Men det er jo i virkeligheden ikke det, Socialdemokratiet ønsker; de ønsker at begrænse den.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Hvis hr. Karsten Lauritzen virkelig havde rygrad til at følge op på det i forhold til den højstemthed, som jeg må sige der kommer frem i det her indlæg, så skulle hr. Karsten Lauritzen jo sammen med Venstre, og måske med støtte fra Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, her i Folketingssalen fremsætte et beslutningsforslag, hvor man sagde, at man gerne ville have, at vi afskaffede nogle af de love, der laver undtagelser fra grundlovens § 72.
Hvis hr. Karsten Lauritzen virkelig ville det, skulle han endelig gøre det, og så kunne vi jo tage en debat om det hernede i Folketingssalen.
Men jeg har bare ikke set, at man i Venstre er kommet med sådan et forslag, hverken dengang man var et ledende regeringsparti eller nu her efter folketingsvalget den 15. september 2011, og derfor synes jeg også, det er lidt for symbolsk bare at stå og tage debatten, når man ikke følger op på den og kommer med en lang række af de forslag, hvor man vil fjerne de love, der hjemler en undtagelse fra grundlovens § 72.
Pia Adelsteen (DF), 2012-06-13:
Jeg synes, ordføreren hænger sig meget i, om man kommer ind over dørtærsklen, eller om man bare er på en husejers grund, så jeg vil egentlig godt spørge: Hvis man skal kontrollere en virksomhed og den virksomhed renoverer et køkken, kommer man så ind over dørtærsklen?
For det har SKAT jo så også mulighed for med det her forslag, så skal de jo ind i huset.
Jeg forstår ikke, at man skelner sådan, for for mig at se, er min grund min grund, og dem, der kommer ind, er dem, jeg siger velkommen til, og dem, der ikke kommer ind, er dem, jeg siger bliv væk til.
Sådan må det jo være.
Men det, ordføreren siger, er jo, at de kun kommer for at kontrollere, og det er jo altså ikke kun udvendigt, man får lavet ting.
Der er mange, der får lavet nyt køkken eller nyt badeværelse – man kan også få lavet ny havestue, men det er sådan lige på grænsen til, om det er ude eller inde.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Med det her lovforslag får SKATs medarbejdere ikke mulighed for at træde ind over dørtærsklen hos folk, og det er også derfor, jeg synes, der er en fin balance i, at vi med respekt for grundlovens § 72 siger, at der positivt defineret er en grænse for, hvor SKATs medarbejdere må gå ind.
Til gengæld siger vi med det her lovforslag – og det er den nye beføjelse – at på en grund, hvor der tidligere har været beboelse, enten som helårsbolig eller som fritidsbolig, og hvor der er en synlig byggeaktivitet, og hvor der er en mistanke om, at der er noget, der ikke foregår, som det skal i forhold til lov om skatter og afgifter, skal SKATs medarbejdere have mulighed for at gå ind og kontrollere virksomheden og virksomhedens ansatte.
Med andre ord er det ikke borgeren, der skal kontrolleres, men virksomheden og virksomhedens ansatte.
Pia Adelsteen (DF), 2012-06-13:
Det forstår jeg simpelt hen ikke, hvis det er virksomheden og virksomhedens ansatte, der skal kontrolleres.
For det er mange gange sådan, når folk får renoveret køkken, at man, selv om det foregår indenfor, altså også godt kan se udenfor, at der sker noget inde i huset.
Jeg har da bygget adskillige huse om, og der er som regel også et stort, syndigt rod udenfor, så det er meget tydeligt at se.
Og hvis man har håndværkere på, holder der også typisk biler udenfor.
Så det er jo tydeligt nok at se.
Det betyder, at så kan SKAT jo også komme ind og sige: Nu kontrollerer vi den virksomhed, der er hyret til at lave det her; vi kontrollerer virksomheden, og vi kontrollerer dens ansatte.
Skal de kontrollere, hvem der er der, og hvad de får i løn?
Hvad er det, de helt præcis skal?
Skal de kontrollere, om der er lavet fakturaer, eller hvad?
Det kan jeg simpelt hen ikke se.
Og det er stadig væk et spørgsmål om, om man så kommer ind over dørtærsklen – for det gør man jo.
Selv om det ikke er mig eller en anden ejer af et hus, man kontrollerer, så kommer man jo stadig væk ind over dørtærsklen.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Jeg ved ikke rigtig, om fru Pia Adelsteen er bevidst om det, men i det her spørgsmål har fru Pia Adelsteen altså afsløret, at Dansk Folkeparti i de sidste 10 år, hvor de har været parlamentarisk grundlag for den borgerlige regering, ikke har keret sig en dyt om social dumping, østarbejdere, som kommer ind og underbyder danske lønmodtagere.
Med det her får SKATs medarbejdere jo netop mulighed for at gå ind på en byggeplads og kontrollere, om der er opholdstilladelse og arbejdstilladelse, og man kan kontrollere cpr-numre og de ting, der skal til, for at folk kan legitimere sig.
Men det har Dansk Folkeparti jo aldrig rigtig keret sig om, og vi kan også konstatere, at Dansk Folkeparti heller ikke kerer sig om det i forbindelse med det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-13:
Der er masser af lande, som på papiret har gode grundlove, der sikrer borgerne, men det er ikke nok.
Det kræver også ånd.
Det kræver, at de politikere, der forvalter lovene, forstår ånden i dem.
Det er det, der er problemet her.
Det her lovforslag bærer totalitarismens frø i sig.
Det gør det, fordi man giver køb på ånden, altså hvad den private ejendomsret handler om.
Det er her hensigten, der helliger midlet, og det er forkert.
Jeg synes, det er stærkt bekymrende, at man ikke kan se det.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
De principper, som hr. Joachim B. Olsen henviser til, er jo vanvittig vigtige.
Vi har så hele tiden en diskussion, når vi har med offentlige myndigheder at gøre, om, hvilke beføjelser de skal have, og vi synes, det er i orden, at skattevæsenet, hvis der foregår større arbejder af professionel karakter på en ejendom, ikke inde i den, men i tilknytning til den, har lov til at gå ind og kontrollere, om der bliver betalt den skat, der skal.
I et indslag i aftes i TV 2 Nyhederne – nu vi refererer, hvad der er foregået på tv i går – syntes både den håndværker, der arbejder på en bolig, og den mand, der ejer boligen, at det jo er fuldstændig strålende.
For de er da trætte af, at der er andre, der snyder i skat, så de selv skal betale mere eller ikke får den velfærd, som de kunne have fået.
Håndværkeren er da træt af, at der er andre, der får noget arbejde, som han kunne have fået, og af at den anden får det, fordi han laver urimelig konkurrence med ham.
Så det er et praktisk spørgsmål om, hvilke beføjelser vi vil give myndighederne.
Her får man en beføjelse hos skattevæsenet, som minder om den, Arbejdstilsynet har, og hvis det er så forfærdeligt, at Arbejdstilsynet kan gå ind på en byggeplads og kontrollere, om tingene foregår efter arbejdsmiljøreglerne, så må vi jo imødese, at der kommer et beslutningsforslag fra Liberal Alliance og måske andre partier inden længe om at fratage Arbejdstilsynet den ret.
Ellers er der jo ingen, hvad skal man sige, bagdel i bukserne.
Christian Langballe (DF), 2012-06-13:
Jeg siger tak til formanden.
Vi i Dansk Folkeparti kan ikke stemme for, sige ja til, at en potentiel terrorist med det her lovforslags vedtagelse får dansk statsborgerskab.
Vi mener ikke, man kan byde danskerne, at en mand, der er mistænkt for terrorisme, og som ifølge PET er til fare for rigets sikkerhed, nu får dansk statsborgerskab.
Danskerne må jo spørge sig selv, hvad det er for nogle politikere, de har, når alle partier på nær Dansk Folkeparti belønner en potentiel terrorist med dansk statsborgerskab.
Man belønner vedkommende med rødbedefarvet pas og stemmeret til Folketinget.
Det er det glade vanvid.
Vi har stillet et ændringsforslag, hvor vi bad om at få de 13 statsløse inklusive den potentielle terrorist taget af lovforslaget, men vi blev nedstemt af alle andre partier.
Vi accepterer ikke, at de 13 får statsborgerskab på baggrund af en statsløsekonvention fra 1961, som tiden for længst er løbet fra.
Den er støvet, og den er gammel, og den er ude af trit med virkeligheden.
Konventionen blev til på baggrund af nogle erfaringer fra anden verdenskrig, og tiden er altså en helt anden i dag.
Der er også nogle ting i konventionen, som er helt uacceptable.
Man kan have begået endog meget alvorlige forbrydelser og have siddet i fængsel i op til 5 år og stadig væk være omfattet af konventionen.
Det mener vi er helt ude i skoven.
Det er sådan en form for hellig idealisme, som er ude af kontakt med virkeligheden.
Alligevel betragter et flertal i Folketinget konventionerne som urørlige hellige tekster, der er dumpet ned fra himlen som en anden koran.
Der er i øvrigt også lande, der slet ikke er med i den her konvention, og som vi normalt sammenligner os med: Det er Belgien, det er Spanien, det er Portugal, det er Italien – for nu bare at tage nogle lande – og Frankrig har ikke ratificeret konventionen.
Problemet med de statsløse er, at de, fordi de er omfattet af konventionen, bare uden videre kan tildeles statsborgerskab.
De skal ikke opfylde de krav og betingelser, som gælder for alle andre.
Flere af dem har begået kriminalitet og har gæld til det offentlige, og så er der den potentielle terrorist.
Hvorfor skal de have dansk statsborgerskab, når ingen andre ville få det uden krav og betingelser?
Derfor siger vi: Stil alle lige.
Lad alle, inklusive de statsløse, gå op til de samme prøver og være underlagt de samme betingelser, så gøres der ikke forskel på nogen.
Det var grunden til, at vi stillede ændringsforslaget, og det er så blevet stemt ned.
Men vi kan ikke stemme for et lovforslag, der belønner en potentiel terrorist med statsborgerskab, og hvorpå der er statsløse, som ikke opfylder de krav og betingelser, som vi stiller til alle andre.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Ved andenbehandlingen af sagen her i salen stillede jeg en række spørgsmål til justitsministeren, som han ikke fandt anledning til at gå på talerstolen og besvare.
Derfor vil jeg gerne gentage min opfordring til justitsministeren om at komme herop og forklare, hvad det er, der har gjort, at Socialdemokraterne har skiftet holdning i det her spørgsmål.
Den holdning, man havde før valget, gik ud på, at man skulle kontakte de andre lande, der har underskrevet den pågældende FN-konvention, med henblik på en ændret fortolkning eller en ændret konvention, så vi kunne undgå at komme i den situation, som vi er i i dag, hvor vi skal give statsborgerskab til en mand eller kvinde, som af PET er mistænkt for at ville begå forbrydelser mod statens sikkerhed.
Justitsministeren valgte forleden ikke at gå på talerstolen og besvare mine spørgsmål, men jeg håber, at justitsministeren vil komme på talerstolen i dag og forklare Folketinget og forklare folket, hvorfor Socialdemokraterne i dag mener, at det er helt i orden, at vi giver statsborgerskab til potentielle terrorister, men at man før valget mente, at det ikke var i orden.
Christian Langballe (DF), 2012-06-13:
Jeg deler ordførerens forundring over, at vedkommende overhovedet er kommet på lovforslaget, men jeg kan ikke lade være med at stille Venstre det enkle spørgsmål: Når man nu går ud med bål og brand og kritiserer regeringen, hvorfor stemmer man så omvendt for et lovforslag, som den her potentielle terrorist er på?
Det er det første spørgsmål, jeg gerne vil stille.
Så vil jeg sådan set også godt stille et spørgsmål, som drejer sig om dette: Mener ordføreren ikke, det er på sin plads, at de her statsløse går op og tager de samme prøver og opfylder de samme betingelser som alle de 1.099, som er på lovforslaget, jo sådan set har været oppe til?
De har været oppe til prøver, de har opfyldt nogle bestemte betingelser.
Hvorfor skal der være en undtagelse for de statsløse?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Det første spørgsmål stillede hr. Christian Langballe også ved andenbehandlingen, og jeg kan henholde mig til det svar, jeg gav der, om, at vi i Venstre ikke mener, det er rimeligt at holde en masse mennesker som gidsler, fordi der er en person på lovforslaget, som vi ikke ønsker at give statsborgerskab.
Til det andet spørgsmål, om man som statsløs skal leve op til de samme krav som andre statsborgere, der ønsker at blive danske statsborgere, må vi sige, at vi altså der ser en forskel, for andre statsborgere har jo statsborgerskab, men ønsker at skifte deres statsborgerskab ud med et dansk statsborgerskab, hvorimod statsløse netop er karakteriseret ved, at de ikke har et statsborgerskab, og derfor synes vi, det er rimeligt, at der er lempeligere betingelser for den gruppe.
Men vi synes ikke, det er rimeligt, at forbrydere og potentielle terrorister bliver statsborgere.
Der sætter vi grænsen, og det er der i øvrigt også taget forbehold for i konventionen, som netop undtager disse grupper, men kun hvis der er faldet endelig dom, og det er den fortolkning, vi er inde at udfordre regeringen på.