runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Tak til ministeren for svar, og også tak for at komme rundt om alle hjørner, inklusive takstsystemet.
Jeg har også stor respekt for det arbejde, ministeren har gjort i forhold til takstsystemet.
Der er ingen tvivl om, at det var helt nødvendigt at få taget hånd om det, for det har været fuldstændig uigennemskueligt, og mange har undret sig over, at det koster den ene pris den ene vej og så en højere pris den modsatte vej og alt muligt andet.
Når det er sagt, har jeg svært ved at se, at det skulle være en af de ting, der sådan kunne hjælpe rigtig meget i forhold til det her trængselsproblem, fordi det her problem er jo virkelig omfangsrigt.
Det er meget lang tid, folk skal holde i kø, fordi der ikke er en ordentlig infrastruktur.
Og er det set i det lys så ikke problematisk, at regeringen sådan set i stor stil har stoppet mange af de infrastrukturprojekter, der kunne være med til at løfte det her?
Jeg tænker også i forhold til at styrke den kollektive trafik, hvor det, at der var en ordentlig togdrift, kunne sikre, at der var endnu flere, der ville vælge at tage kollektiv trafik end at køre i bil.
Hvad er planerne i øvrigt med den havnetunnel, som jeg forstår regeringen har skrevet ind i deres regeringsgrundlag der skal kigges på?
For det kunne også være noget af det, der kunne være med til at lede noget trængsel uden om bykernen.
Og så vil jeg da gerne høre: Når nu der rent faktisk er en konkret anbefaling – det kan godt være, det ikke er det, der løser det hele – i forhold til at alt, hvad der har at gøre med transport i hovedstadsområdet, skal samkoordineres bedre, var det så ikke et sted, man kunne starte?
Hvis ikke der er penge til infrastrukturprojekter, kunne man så ikke i det mindste starte med organiseringen af det?
Hvis ministeren ligefrem fremhæver takstsystemet som et af skridtene i den rigtige retning, må der kunne vindes endnu mere ved at organisere det bedre, også selv om det ikke løser hele problemet, så lad mig få ministerens kommentar til det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-30:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Rasmus Prehn er enig med regeringen i, at den stigende trængsel er en central udfordring for vores transportsystem i dag.
Nu er det jo også noget, som jeg ved at den tidligere regering, som hr. Rasmus Prehns parti var medlem af, jo også var inde over, da de nedsatte en trængselskommission, og Trængselskommissionen kom jo også med nogle anbefalinger.
Jeg ved, at noget af det, som man arbejdede meget med, var afgifter.
Det gik man jo væk fra, men noget andet, som også blev anbefalet, var jo, at man skulle sørge for at lave nogle anlægsprojekter for veje, og de her vejprojekter ville kunne hjælpe på det.
Man ved jo også godt, at det er noget af det, der kan afhjælpe det.
Det har vi også kunnet se.
Man må også sige, at en række motorvejsprojekter jo blev igangsat allerede dengang, V sammen med K sidst sad i regering, både på Frederikssundsfingeren og på Helsingørmotorvejen og Ring 4 og på Køge Bugt Motorvejen.
Så det er jo den vej, man selvfølgelig også skal her.
Så siger kommissionen noget med organisering, og jeg forstår, at netop organisering af den kollektive trafik er noget, der lægges vægt på i anbefalingerne i Region Hovedstadens rapport.
Her er det så værd at bemærke, at den trængselskommission, som den tidligere regering nedsatte, jo ikke tilskrev den kollektive trafiks organisering en væsentlig effekt på trængseludviklingen.
De primære instrumenter, der blev peget på, var mere kontante, som jeg har nævnt det her.
Så jeg vil advare imod, at man med regionens rapport i hånden forestiller sig, at der findes smartere snuptag, der bare lige kan løse det.
Det tror jeg ikke på.
Så har jeg selv igangsat, og det har vi ikke set effekterne af endnu, for det kommer først rigtig i gang fra sommer, en harmonisering af takstsystemet.
Desværre skulle det jo være sket for lang tid siden, men nu kommer det altså, og jeg er sikker på, at det i hvert fald vil være noget af det, som kommer til at være bedre, fordi nu kan man bedre orientere sig rundtomkring i den kollektive trafik.
Så lad os se, hvilken betydning det får.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Mange tak, formand.
Og jeg skal læse spørgsmålet højt: Hvordan ser ministeren på analysen fra Region Hovedstaden, som viser, at trængselsproblemet i Storkøbenhavn om 10 år vil være dobbelt så stort som i dag og koste samfundet 4 mia. kr. om året i tabt produktivitet, og hvordan forholder ministeren sig til rapportens anbefalinger?
Hvordan ser ministeren på analysen fra Region Hovedstaden, som viser, at trængselsproblemet i Storkøbenhavn om 10 år vil være dobbelt så stort som i dag og koste samfundet 4 mia. kr. om året i tabt produktivitet, og hvordan forholder ministeren sig til rapportens anbefalinger?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Der tror jeg vi er inde og røre ved noget principielt, for der er mange, der leverer varer til Danmark, hvor varerne er produceret langt under dansk standard.
Ja, man kan jo næsten tillade sig at sige, at for de fleste gælder, at man ikke kan overgå den danske standard.
Derfor tror jeg, man er nødt til at holde fast i det rent principielle, nemlig at vi ikke kan boykotte virksomheder, som opererer i udlandet, og som opererer her i landet på lovlige vilkår.
Det ville være et skråplan, for hvor ville vi så skulle sætte grænsen?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Tak, formand, for lige at ridse spillereglerne op.
Jeg skal prøve at gøre det kort og inden for de 30 sekunder.
Jeg er glad for, at ministeren medgiver, at det er arbejds- og lønvilkår, der er langt under niveau, som gør sig gældende hos Ryanair.
Jeg er også rigtig glad for, at der er de spilleregler, som gør sig gældende i SKI.
Men spørgsmålet går jo på, om vi, hvis man køber rejser derudover – det er ganske vist en lille andel – så ikke kunne have en hensigtserklæring om, at man skulle skele til de samme principper, som gør sig gældende i SKI.
Det ville da give en eller anden form for logik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Det vil jeg notere mig.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi tænker alle muligheder, i forhold til at folk kan komme i arbejde igen.
Noget af det vigtigste for menneskers identitet er jo at arbejde, og når du spørger de fleste mennesker, vil de rigtig gerne arbejde.
Det er ikke sådan, at de tænker: Hurra, jeg kan ligge hjemme på min sofa.
Derfor var jeg nysgerrig efter at høre, hvad ministeren ville svare i forhold til kontanthjælpsmodtagerne.
De har tidligere været i arbejdsprøvning helt frem til 1. januar her i år, og nu kan de ikke komme i arbejdsprøvning ude i Rosenbedet, hvilket jeg jo synes er ærgerligt.
For når man kigger på statistikken, er det noget af det, der fører til ordinært arbejde efterfølgende.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Når det drejer sig om det udvalgsarbejde, der foregår nu, om socialøkonomiske virksomheder, så er det et udvalgsarbejde, der kigger på rimelighedskravet i forhold til beskæftigelse af førtidspensionister.
Jeg mener, det er meget afgørende, at der bliver fundet en løsning på det.
Når det drejer sig om rimelighedskravet i forhold til andre typer af ydelsesmodtagere, er det også noget, der drøftes med parterne ved forskellige lejligheder, senest i forbindelse med de igangværende trepartsforhandlinger.
Men jeg overdriver ikke, hvis jeg siger, at det er langt mere komplekst i forhold til andre ydelsesmodtagere, end det er i forhold til førtidspensionister.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Egentlig vil jeg tillade mig at sige, at ministeren i sit samlede svar jo har sagt, at inden for meget kort tid kommer parterne til en eller en løsning, og at ministeren gerne kigger på, om der så kan være tale om dispensation i en længere periode og ikke bare i en kortere periode, hvis det er det, parterne kommer frem til, og at det i virkeligheden skal være en fortsættelse af undtagelsen fra rimelighedskravet til socioøkonomiske virksomheder.
Det tillader jeg mig lidt sådan at konkludere ud fra det, ministeren siger, og så håber jeg jo bare, at parterne kommer i mål inden for kort tid.
De vil rigtig gerne arbejde.
Når man besøger Rosenbedet i Brande, vil man notere sig en ting, der er forskellig i år i forhold til tidligere år, og det er nemlig, at de tidligere har haft kontanthjælpsmodtagere i arbejdsprøvning.
Det har de ikke længere.
Og de stillede det meget klare spørgsmål til mig: Er det egentlig lovgivningen, der hindrer, at vi kan have kontanthjælpsmodtagere i arbejdsprøvning – er det på grund af den nye kontanthjælpsreform – eller er det, fordi kommunen har rigide regler?
Og jeg er godt klar over, at det ligger under det der »m.fl.« i spørgsmålet, men jeg håber, at ministeren kan klargøre, at det nok mere handler om kommunal praksis, end det handler om lovgivningen.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Jeg gerne indlede med at slå fast, at jeg mener, at de socialøkonomiske virksomheder kan have en klar og væsentlig betydning i vores støtte til mennesker, der har komplekse udfordringer, og som står uden for eller på kanten af arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne samtidig påpege, at formålet med rimelighedskravet er at undgå fortrængning af ordinære arbejdspladser og konkurrenceforvridning og at sikre, at arbejde i løntilskudsjob og virksomhedspraktik foregår i rammer, der er så tætte på ordinære job som muligt.
Jeg deler den tidligere regerings opfattelse af, at det er et område, hvor vi skal finde en løsning sammen med arbejdsmarkedets parter.
Deres opbakning har stor betydning, hvis det skal være en reel løsning for førtidspensionisters mulighed for arbejdsmarkedstilknytning.
Af hensyn til dialogen mellem parterne mener jeg ikke, at det er hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at gøre status over drøftelserne dem imellem, men jeg kan sige så meget, at der har været afholdt disse tre møder, og at der nu arbejdes intenst på at finde en løsning.
Jeg forventer, at de meget snart vil komme med en fornuftig samlet anbefaling, og i så fald vil jeg være positivt indstillet over for at følge denne anbefaling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Ville det ikke være hensigtsmæssigt, hvis det blev en varig ordning, at de socialøkonomiske virksomheder, der har til formål at beskæftige førtidspensionister m.fl., generelt blev undtaget fra rimelighedskravet – eventuelt efter en konkret vurdering af, om de lever op til nævnte formål?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Jeg vil gerne love, at der bliver handlet på baggrund af den indstilling, jeg forventer at modtage meget snart fra arbejdsmarkedets parter, på en sådan måde, så der ikke sker forsinkelser i mit eget system.
Desværre er der skabt usikkerhed i forbindelse med nyansættelser.
Jeg er helt opmærksom på, at hvis ikke der bliver truffet beslutninger i løbet af meget kort tid, så vil der også komme usikkerhed for de allerede ansatte.
Det kan vi ikke være bekendt.
Jeg lægger til grund, at der meget hurtigt kan blive truffet en beslutning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Jeg tror, at det, der i hvert fald springer mig i øjnene, er den usikkerhed, de førtidspensionister nu sidder med i Rosenbedet.
Da jeg gik derfra, var der flere af dem, som sagde: Sørg nu for, at vi kan få lov til at blive her, for hvis jeg bare skal sidde derhjemme i min lejlighed og kigge ind i mine fire vægge, så har jeg ikke særlig meget kvalitet i mit liv.
Jeg har en indædt bøn til ministeren om at presse på, for at arbejdet foregår hurtigt, og samtidig også sørge for, at det selvfølgelig ikke skal være en generel udvidelse af rimelighedskravet, men vi skal sørge for, at vi kan gøre det i socialøkonomiske virksomheder.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Meget kort tid.
Jeg er ganske overbevist om, at der bliver fundet en løsning på det her område, således at der ikke opstår flere ulemper end dem, vi allerede har set.
De ulemper, vi har set, er jo ulemper knyttet til, at der ikke i år har kunnet foretages nyansættelser på grund af den tidligere forsøgsordnings udløb.
På grund af uenighed parterne imellem udløb den.
Den debat, det har givet anledning til, har fået bragt parterne sammen igen på mit eget initiativ.
Jeg deler fuldstændig opfattelsen af værdien af det arbejde, der foregår i de socialøkonomiske virksomheder.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg besøgte nemlig i februar måned Rosenbedet i Brande.
Ved at gå rundt på virksomheden oplevede jeg folk, der er ansat i måske 4 timer om dagen, nogle 2 eller 3 timer om dagen, samtidig med at de er førtidspensionister, og det giver deres liv noget værdi, fordi de føler, at de gør nytte.
Det handler ikke kun, at samfundet som sådan også får noget tilbage fra førtidspensionisterne.
Det handler også om, at hvis du har arbejdet i 30 år på det danske arbejdsmarked, så er du vant til at arbejde.
Det er en vigtig del af din identitet.
Så hvis du kan fastholde det og på en eller anden måde stadig væk have en dagligdag, hvor det at arbejde bliver en del af identiteten, så er det vigtigt for de her mennesker.
Det er derfor, jeg er lidt optaget af det her.
Derfor er jeg også optaget af, at vi ikke bare siger, at nu må parterne arbejde.
Det kan vi godt i et vist tidsrum, men hvilket tidsperspektiv snakker vi om?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Først vil jeg gerne gentage, som jeg tidligere har givet udtryk for i samrådet, at jeg mener, at det arbejde, der udføres i de socialøkonomiske virksomheder, er meget værdifuldt for de mennesker, der er ansat der.
Her er det konkret førtidspensionister.
Det er med til at give dem en dagligdag, det er med til at give dem et grundlag, og jeg er ikke tvivl om, at det også er med til at være reducerende for samfundets øvrige støttefunktioner til dem.
Jeg håber, at der kan blive fundet en løsning sammen med arbejdsmarkedets parter, som også giver et tidsperspektiv, som er længerevarende eller gerne varigt for mit vedkommende.
Det afgørende her er, at de hensyn, der er til konkurrenceforvridning og til fortrængning af ordinære lønmodtagere, håndteres på en sådan måde, at der er medspil fra arbejdsmarkedets parters side, hvad angår de modeller, der findes.
Derfor venter jeg nu, og jeg håber på, at der meget snart kommer en indstilling, og den vil jeg følge, og så må vi se, hvad indstillingen konkret går ud på.
Men jeg mener personligt ikke, at der er noget til hinder for i givet fald at finde permanente løsninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Jeg ved, at ministeren har udtalt til TV MIDTVEST, at ministeren mener, at det vil være fornuftigt, at Rosenbedet i Brande overlever, og en del af fundamentet for den socialøkonomiske virksomhed er jo netop, at man kan bruge førtidspensionister i løntilskudsjob i virksomheden.
Det er samtidig også en virksomhed, som jo ikke er i direkte konkurrence med andre, for det er ikke ordinære jobs, der er tale om.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren om noget.
I øjeblikket giver man dispensation for 1 år ad gangen til Rosenbedet.
Kunne man i den samtale, man har med parterne om rimelighedskravet, forestille sig, at man giver mulighed for at give en generel dispensation, så længe virksomheden opererer på socialøkonomiske vilkår?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg tilkendegav på samrådet om socialøkonomiske virksomheder den 3. februar i år, har jeg bedt Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering indkalde arbejdsmarkedets parter med henblik på at finde en løsning i forbindelse med udløbet af forsøgsbestemmelsen, der har givet mulighed for at dispensere fra rimelighedskravet for førtidspensionister i løntilskudsjob i alle virksomheder.
Jeg kan oplyse, at der har været afholdt tre møder mellem parterne, og at der arbejdes intenst på at finde en model, som alle kan støtte.
Jeg håber og har tiltro til, at parterne bliver enige om at indstille en fælles løsning, der er fornuftig.
Og som jeg tidligere har sagt også til SF's beskæftigelsesordfører, vil jeg i så fald være positivt indstillet på at følge anbefalingen.
Jeg lægger vægt på, at der præsenteres en samlet løsning, der vil give de socialøkonomiske virksomheder den fornødne tid og mulighed for at indstille sig på de fremtidige vilkår for ansættelse af førtidspensionister i løntilskudsjob inden forsøgets udløb.
Jeg vil samtidig gerne minde om, at den tidligere regering også nedsatte en arbejdsgruppe til at se på en ordning for lempelse af rimelighedskravet for at sikre, at en eventuel ændring af reglerne ikke ville føre til fortrængning af ordinært ansatte og ikke ville være konkurrenceforvridende.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at tage højde for disse risici.
Jeg mener, at det er centralt at have en dialog med arbejdsmarkedets parter, når det handler om disse spørgsmål.
Det er en del af den danske model.
Jeg mener derfor, at vi i første omgang skal lade parterne drøfte problemstillingen færdig, og som sagt kan jeg oplyse, at der arbejdes intenst på at finde en samlet løsning, der vil give de socialøkonomiske virksomheder tid og mulighed for at indstille sig på de fremtidige vilkår for ansættelse af førtidspensionister i løntilskudsjob.
Jeg har på den baggrund en klar tiltro til, at arbejdsmarkedets parter meget snart kommer med en fornuftig løsning.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Der er jo et bredt flertal i Folketinget, som har støttet den aftale, og derfor er det, som vi skal tage stilling til her, hvorvidt Finansudvalget skal kunne tiltræde et aktstykke, som bevilger de penge, som Danmark allerede har forpligtet sig til at sende af sted.
Jeg har stor respekt for det parlamentariske arbejde og det, som man også ønsker at gøre med det her beslutningsforslag, altså at have en diskussion om det her i Folketingssalen.
Det er helt rimeligt, men når alle andre lande, som det er mig oplyst, har givet de bevillinger, som man har forpligtet sig til, synes jeg også, det er rimeligt, at Danmark så også gør det.
Det bliver selvfølgelig i absolut sidste øjeblik, nemlig i morgen, hvor der er deadline, men bedre sent end aldrig.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Der er jo ingen tvivl om, at den tænkning, der er udviklet i de seneste år, om værdien for mennesker, som er syge eller er røget uden for arbejdsmarkedet, ved at kunne være en del af det arbejdende fællesskab, er et grundsyn, som vi deler fuldstændigt.
Jeg mener, det er overordentlig værdifuldt både for førtidspensionister og for andre ydelsesmodtagere.
Men de dilemmaer, der er, i forhold til ordinært ansatte, er forskellige – set i forhold til rimelighedskravet – alt efter om der er tale om mennesker, der har en så svag arbejdsevne, som mennesker, der har fået tildelt førtidspension, eller om det er den mere sammensatte gruppe, vi taler om, når vi taler om kontanthjælpsmodtagere eller andre ydelsesmodtagere.
Her har jeg en oplevelse af, at lønmodtagerorganisationernes vurdering af, hvilke rammer der skal være for rimelighedskravet, er afvigende fra de rammer, som de vil kunne acceptere i forhold til førtidspensionister.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-30:
Hvis jeg skal tillade mig at konkludere lidt på vores debat, må jeg sige, at jeg står lidt med en usikkerhed omkring mulighederne for kontanthjælpsmodtagere og om den melding, jeg kan give tilbage til Rosenbedet om det.
Men jeg tænker også, at nogle af tingene er mulige inden for kommunens rammer på det område i dag.
Den anden del vedrører så førtidspensionisterne, og den er jeg meget mere fortrøstningsfuld over for.
Det er også godt, at ministeren på TV 2 Midt-Vest jo allerede har lovet, at man vil kigge på, om man kunne skabe en dispensation til Rosenbedet.
Det hører jeg næsten der bliver sagt, selv om ministeren er så venlig at sige, at han afventer parterne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Jeg skal jo ikke fragå, at det, som hr. Rasmus Prehn siger om ansættelsesvilkårene, er rigtigt, og at de er langt under standard for, hvordan vi behandler folk her i landet.
Der kan dog ikke anvendes arbejdsklausuler, der stiller krav om løn- og arbejdsvilkår svarende til de danske overenskomster, ved ruter uden for Danmark, altså når flyselskabet har base i udlandet.
Inden for de rammer er det de enkelte ministerområder, der vælger leverandør af flyrejser, og det er dem, der har ansvar for økonomien og opgavevaretagelsen, der beslutter, hvilke flybilletter de køber.
Det synes jeg er en fornuftig tilgang.
Jeg mener også, at så længe virksomheder opererer i Danmark på lovlige vilkår, skal staten ikke begynde f.eks. at lave en boykot.
Samtidig skal vi sikre, at staten bruger skattekronerne bedst muligt og tilrettelægger arbejdet mest hensigtsmæssigt i forhold til opgavevaretagelsen.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Mange tak til finansministeren for den her besvarelse.
Det er et rigtig godt princip, at man ved, at når man køber rejser ind igennem SKI-aftalen, er der altså styr på arbejdsforholdene, og så er der ikke tale om social løndumping og andet, som der kan være tale om, hvis det er Ryanair, der bliver brugt.
Men ikke desto mindre – selv om det er en lille andel, som Ryanairrejserne udgør – er det et tal, der vokser.
Og når vi nu ved, hvad der er af problemer med Ryanair som flyselskab, i forhold til den måde de behandler deres ansatte på, synes jeg, det er bekymrende.
Når vi hører om, at man bliver aflønnet utrolig lavt sammenlignet med, hvad der ligesom er standarden i Danmark – altså med lønninger, hvor det kan være utrolig svært at få enderne til at nå sammen som familie – hvis man er ansat der; at man bliver pålagt selv at skulle have udgifter i forbindelse med indkøb af uniform; at man bliver fyret, hvis man melder sig ind i en fagforening og andet; ja, så er det jo i strid med almindelige gængse vilkår i Danmark og i øvrigt også i strid med de ILO-konventioner, der gør sig gældende, når vi taler SKI-rejser. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre finansministeren, om ikke man også, for så vidt angår den her ganske vist lille andel, som er rejsebureauindkøbte rejser, skulle have et sæt spilleregler, sådan at staten ikke understøtter selskaber, der så systematisk prøver at underminere danske løn- og arbejdsvilkår.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Lad mig for god ordens skyld indlede med at oplyse, at vi ikke har nogen forpligtende aftale i staten for køb af flyrejser.
Ved køb af rejsebureauydelser, som kan indeholde behov for en flyrejse, er de statslige institutioner imidlertid forpligtet til at anvende statens leverandør af rejsebureauydelser, Carlson Wagonlit Travel.
De selvejende institutioner kan selv vælge, om de vil bruge denne rejsebureauaftale.
Ud over rejsebureauaftalen har de statslige institutioner mulighed for at tilmelde sig statens og kommunernes indkøbsservice, det såkaldte SKI, og deres flyrejseaftale.
Ryanair er i øvrigt ikke leverandør på denne aftale.
De tal om statens forbrug af flybilletter, som er oplyst til Finansudvalget, og som der refereres til i dette folketingsspørgsmål, dækker derfor udelukkende køb af flybilletter gennem rejsebureauaftalen, og der kan være en ukendt mængde af køb af flybilletter uden for aftalen, hvilket også fremgår af svaret til Finansudvalget.
Ser man på opgørelsen, købte staten og de selvejende institutioner i 2015 770 billetter hos Ryanair via rejsebureauaftalen, hvilket udgør en stigning på de nævnte 48 pct. i forhold til 2014.
Det er således korrekt, som spørgeren angiver, at der er sket en stigning fra 520 til 770 billetter hos Ryanair.
Det er også vigtigt at slå fast, at selv om der har været en stigning fra 2014, udgør antallet af flyrejser købt hos Ryanair gennem den statslige rejsebureauaftale kun en meget begrænset del af det statslige forbrug af flyrejser, der er registreret via rejsebureauaftalen.
Helt konkret drejer det sig om under 1 pct.
Det er vigtigt at nævne, at statens leverandør af rejsebureauydelser er forpligtet til at overholde kundernes rejsepolitik og anvende SKI's flyrejseaftale, såfremt kunden har tilmeldt sig denne.
Både i rejsebureauaftalen og i SKI's flyrejseaftale stilles der krav om overholdelse af en række FN-principper og af ILO-konventionerne.
De krav gælder også for medarbejdere, der er beskæftiget uden for Danmark. Både i SKI's flyrejseaftale og i rejsebureauaftalen stilles der krav om, at medarbejdere, der er beskæftiget i Danmark, har løn- og arbejdsvilkår svarende til gældende overenskomst.