runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Jeg vil sige til hr. Jesper Petersen, at man ikke skal have befundet sig i debatten om det finansielle system ret længe, før man kan finde talrige eksempler på kraftige interessekonflikter mellem det, som man som pengeinstitut ønsker, og det, man som realkreditinstitut ønsker.
Så jeg vil sige, at det vil være meget forkert at lave den slutning, at de to altid har et sammenfald, for hvis det var tilfældet, at pengeinstitutsektoren og realkreditinstitutsektoren altid havde sammenfaldende interesser, så behøvede realkreditsektoren jo slet ikke at være repræsenteret i rådet, så kunne man bare nøjes med at have Finansrådet siddende.
Men realiteten er altså i den, at der i dag er to realkreditorganisationer, der næsten er lige store, og det, vi i dag bruger Folketingets tid på, er at diskutere, om det kun er den ene organisation, der skal lyttes til og som skal repræsenteres, når der er diskussioner i de forskellige råd og nævn.
Jeg vil fastholde, hvad jeg har sagt her fra talerstolen, at det vil være udtryk for en nyskabelse, hvis vi fra Folketingets side nu begynder at bestemme, at der en særlig forening, som skal have præferencestilling, og jeg vil sige ud fra de erfaringer, jeg har haft som justitsminister, at jeg også tror, det vil være meget uklogt, hvis vi begynder at sige, at der er nogle organisationer, som vi giver en blåstempling, som vi ikke giver til andre.
Det vil sådan set være at begrænse foreningsfriheden.
Jesper Petersen (SF), 2009-02-26:
Jeg synes, at argumenterne i virkeligheden er gode nok og er nogle, som jeg vil bruge for mit synspunkt, nemlig at i de perioder, hvor Realkreditrådet ikke er der, er der simpelt hen nogle interesser, som ikke er til stede, men at de realkreditvirksomheder, der ligger inde under bankerne, faktisk så er der to gange i form af Finansrådet og i form af Realkreditforeningen.
Så man vil ligesom sikre det demokratiske, som jeg kan høre at vi alle efterspørger, ved at sikre, at alle er til stede ved bordet ved at lave en organisering, hvor Realkreditrådet er der hele tiden.
Ministeren fik selv sagt Nordeakredit, og det får mig til at tænke på banken Nordea, det er altså en bank, der har besluttet sig for at ville drive den her form for virksomhed.
De er jo så også til stede i bankernes organisation.
Var det ikke den mest hensigtsmæssige måde at sørge for det demokratiske, at alle interesser er ved bordet, når vi laver en løsning, hvor det fortsat er Realkreditrådet, der er til stede?
Jeg synes ikke, det behøver at være så stort et spørgsmål, som ministeren gør det til.
Denne praktiske måde forekommer mig også at være den tydeligvis mest demokratiske.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-02-26:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at man måske kan sige, at bekymringen for, hvordan det her ville ende, hvis der var for meget uklarhed, hvis det kom til EF-Domstolen, jo netop har afspejlet sig i, at implementeringen af direktivet har været så præcis.
Undskyld mig, jeg husker faktisk ikke nogen implementering af et direktiv, heller ikke på landbrugsområdet eller fiskeriområdet eller alle mulige andre områder, som har været så præcis med hensyn til, hvor dette direktiv ikke gælder.
Og jeg kunne måske tilføje, at jeg sådan set godt kunne ønske mig, at det var noget, vi kom til at se i mange tilfælde i fremtiden i det europæiske samarbejde, altså en meget mere klar stillingtagen fra politikerne til, hvad man ønsker, og hvad man ikke ønsker.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-26:
Jeg vil først og fremmest anerkende ministerens indsats i forhold til at få fastholdt de danske specialforbud mod rabatkkuponer og ikke mindst mod købsbetinget konkurrence på markedsføringsområdet.
Jeg skal i den sammenhæng også rose den meget klare tale, der kommer fra talerstolen og også i spørgsmål 52, alm. del, i Erhvervsudvalget.
Jeg skal blot høre, om ministeren har nået at gøre sin stilling op i forhold til det, altså om der kan være nogle teknikaliteter i det, som vi skal kigge nærmere på.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-02-26:
Det, som jeg bad hr. Frank Aaen om at genlæse, var sådan set ikke det, ministeriet havde skrevet på side 2; det var det, bl.a. FTF og LO havde skrevet på side 2, som jeg syntes var interessant.
Men jeg opfordrer stadig væk til en genlæsning af det.
Så vil jeg gerne stille hr. Frank Aaen det spørgsmål: Bekymringen over EF-Domstolen kan vi på et eller andet niveau dele, men er det ikke korrekt fortolket, at jo mere præcise politikerne er i deres tekst, jo mindre mulighed har Domstolen for at fortolke?
Karsten Hønge (SF), 2009-02-26:
Nu behandler vi jo to lovforslag under et, men for SF er der lidt forskel på, hvordan vi ser på de to forslag.
Angående lovforslag nr. L 122 er det vores holdning, at nok siger Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Dam Kristensen, at man er meget præcis, men ikke desto mindre synes vi, at vi under udvalgsarbejdet vil se, om det kan lade sig gøre at få en tydeligere beskrivelse af, hvad direktivet og lovforslaget præcis går ud på, og ikke kun, som det har været fremme før, hvad der ikke er med.
Vi var oprindelig imod EU-vedtagelsen.
Det er klart, at vi vil medvirke positivt til at få det omsat til dansk lovgivning, men vi er skeptiske over for det forslag, der ligger.
Vi er ikke begejstrede for på den her måde at blive hægtet op på alle fremtidige ændringer fra EU.
Men vi vil altså se på, hvilke muligheder der kan være for at gøre loven klarere.
Angående det andet lovforslag, L 123, vil jeg sige, at vi er positive over for det, men vi er stærke modstandere af at ophæve forbuddet mod rabatkuponer og købsbetingede konkurrencer.
Vi er fuldstændig enige i den kritik, der er kommet fra organisationen Dansk Erhverv og fra Forbrugerrådet.
Vi er simpelt hen bange for, at det her vil udvikle sig til et uoverskueligt gedemarked, som bare vil skabe forvirring og kaos blandt både forbrugere og virksomheder.
En sådan uoverskuelighed, som eksisterer mange steder i udlandet, er der overhovedet ingen grund til at importere til Danmark.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Det Radikale Venstre kan også støtte begge lovforslagene.
Det indre marked er jo en af de mange rigtig, rigtig gode ting, som sker i EU-samarbejdet.
Et velfungerende indre marked er af kolossal stor interesse for dansk økonomi, for Danmark som helhed, for danske virksomheder og forbrugere, og i det hele taget er de positive konsekvenser og effekter af et velfungerende indre marked væsentlige og betydelige.
Servicesektoren stiger i betydning og er steget markant i betydning gennem de sidste mange, mange år, hvorfor det selvfølgelig også er naturligt, at man prøver kræfter med at etablere et velfungerende indre marked for serviceydelser, for tjenesteydelser.
I bemærkningerne til lovforslaget er det anført, hvordan servicesektoren udgør 70 pct. af BNP og beskæftigelsen i EU, men kun 20 pct. af handelen mellem EU-lande.
Og det siger vel, at der er store perspektiver og gevinster forbundet med at fremme en mere gnidningsfri samhandel mellem landene også på de her felter.
Vi er i Det Radikale Venstre også tilfredse med de ting, som det her ikke omfatter, nemlig sundhed, sociale ydelser og uddannelse, og finder den præcision og præcisering væsentlig for vores tilslutning hertil.
Der vil selvfølgelig være nogle ting, vi skal kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen.
Der er tidligere fra talerstolen blevet nævnt det her med rabatkuponer, og det er da noget af det, vi skal kigge nærmere på, når vi kommer ind i udvalgsbehandlingen, men vi er grundlæggende positivt indstillet over for forslagene.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-02-26:
Jeg har altid haft svært ved at forstå, at man, hvis man rent faktisk har opnået noget politisk, så ikke anerkender det og sådan set oven i købet kunne udtrykke glæde over det.
Jeg har kun én gang oplevet, at der kom rigtig mange mennesker fra Europa, og de repræsenterede Europas fagbevægelse, men de kom for at takke, må jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det var, da vi vedtog servicedirektivet.
Da kom den europæiske fagbevægelse og takkede Europa-Parlamentet, fordi man nu havde gjort det lysende klart og sikret, at løn og arbejdsvilkår ikke kunne undermineres.
Så mit spørgsmål skal være: Vil hr. Frank Aaen love mig, at han genlæser side 2 i ministeriets høringsnotat, for der fremgår det meget klart af de svar, som FTF, LO osv. har sendt?
Tom Behnke (KF), 2009-02-26:
Da den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, desværre ikke kan være til stede under behandlingen af de her to lovforslag, har jeg på vegne af ham lovet at ville sige en hel masse om de to lovforslag.
Men jeg har siddet og fulgt debatten, og jeg kan se, at alt det, han ville sige, har andre ordførere allerede sagt, nemlig om teknikken, og hvad de her to lovforslag indeholder.
Så jeg skal ikke trætte Tinget med at gentage, hvad der allerede er sagt, men vil springe direkte til konklusionen: Vi kan fra konservativ side støtte begge lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Jeg vil give fru Bente Dahl fuldstændig ret i, at man skal være varsom med at tage skridt i retning af lovgivning, når man samtidig har ekspertgrupper, rådgivningsgrupper og implementeringsgrupper, og hvad der ellers kunne være, nedsat til at undersøge det selv samme, men jeg mener, at på det her område er der ikke noget at frygte.
Vi har i hvert fald ikke noget at frygte i Venstre, og derfor har vi det ganske fint med at stemme for det her lovforslag og støtter det varmt, som jeg sagde indledningsvis i min ordførertale.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Jeg vil også spørge ind til ministerbemyndigelse.
Det er sådan, at der i øjeblikket er en arbejdsgruppe i gang, der arbejder med udmøntningen af det veterinærforlig, som også Det Radikale Venstre er en del af, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er hensigtsmæssigt at lovgive lige nu og her vedrørende rådgivningsforpligtelser for dyrlæger og give ministeren bemyndigelse, samtidig med at der pågår arbejde på det samme område i en arbejdsgruppe, der er nedsat af ministeriet.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Jeg kan i hvert fald sige til hr. Kristen Touborg, at jeg godt her i dag fra Folketingets talerstol vil udstede en garanti for, at det ikke er en smed og heller ikke en bager, man sender ud for at kontrollere, om dyrenes velfærd er tilfredsstillende.
Det er personer, som har den rette faglige indsigt.
Det kan være dyrlæger, og det kan også være andre, som har en lignende faglig indsigt.
Det er det, der er vigtigst for os i Venstre, og jeg håber også, at det er det, der er vigtigst for hr. Kristen Touborg, altså at de folk, vi sender ud for at kontrollere dyrevelfærd, er nogle, der har de rette faglige forudsætninger.
Det er det, og det skal det være, og det vil også blive.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Ordføreren svarer meget undvigende på mit spørgsmål.
Det må vel være muligt for Venstre at finde ud af, om de mener, at der skal en dyrlægeuddannet person til at se på den egenkontrol, som landmanden foretager, altså om det skal være en, der ved noget om dyr, eller om det for så vidt lige så godt kan være en smed, der kommer ud og ser på det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
I Venstre har vi det sådan, og det vil jeg også gerne gøre ganske klart, at man skal være uddannet til at varetage de opgaver, som man får, og det, der er vigtigst for os, er, at når en dyrlæge er ude at lave kontrol hos landmanden og kontrollere dyrevelfærd, er det en, der har de rette faglige forudsætninger for at gøre det.
Der er jo så en lang række andre ting, som skal kontrolleres i forbindelse med veterinærkontrol og sådan noget, som godt kan varetages af andre end dyrlæger, og det har vi det fint med.
Det, der er vigtigt for os, er, at de folk, vi sender ud til enten at rådgive landmanden eller lave kontrol af dyrevelfærd eller andre ting, har de rette faglige forudsætninger, og det tror vi nok kan lade sig gøre også med hensyn til de bemyndigelser, som ligger i lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Jeg vil også godt spørge ordføreren om bemyndigelse, som ligger i loven.
Jeg vil godt spørge med hensyn til det med rådgivning, hvor man jo i den grad lader det stå åbent i lovforslaget, om vi taler om en dyrlægeuddannet, eller om vi snakker om personer med en anden uddannelse.
Jeg er ret skuffet over, at ministeren fremsætter sådan et forslag, men nu vil jeg godt spørge ordføreren: Mener ordføreren, at det skal være en dyrlægeuddannet, eller hvordan har Venstre det med det her?
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, og det vil jeg gerne understrege, at det skal være sådan, at dyrlægen selvfølgelig kan kommunikere med landmanden, og det tror jeg også at fødevareministeren er fuldstændig enig i - ellers skulle jeg tage meget fejl. Vi kender det jo allerede i dag, hvor der kan være problemer med dialekter inden for det geografiske område, der hedder Danmark.
I Nordjylland kan man opleve, at der nogle gange er mangel på dyrlæger, og så er det måske en københavner, der er dyrlæge, og der har jeg da oplevet, at der kan være problemer landmænd og dyrlæger imellem.
Men det er min erfaring, at man løser det, og derfor tror jeg også, at man vil løse det, når ministeren får en bemyndigelse til at fastsætte et nærmere krav.
Jeg tror, at ministeren sagtens kan leve op til det ansvar og til de ønsker, som både hr. Bjarne Laustsen, Socialdemokratiet og regeringen har til det.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på, om ordføreren mener, at det er en dårlig sammenblanding, eller om det er uhensigtsmæssigt eller hensigtsmæssigt, at man både har et lovarbejde og et arbejdsgruppearbejde kørende samtidig.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Jamen så skal jeg prøve at være klarere, så det står krystalklart for Det Radikale Venstre, hvad det er, regeringen mener.
Det er, at man skal være varsom med at sige, når vi har et lovgivningsarbejde og vi har noget rådgivningsekspertarbejde kørende ved siden af, at lovgivning kommer før det andet.
Jeg tror sagtens, at det kan implementeres i den bemyndigelse, som vi giver til ministeren.
I Venstre har vi ikke nogen problemer med at give bemyndigelse til fødevareministeren, fordi vi ved, at fødevareministeren vil bruge den bemyndigelse ansvarligt.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Jeg vil godt bede ordføreren om at præcisere det lidt nærmere.
Jeg forstod egentlig den første del af talen sådan, at Dansk Folkeparti var ret kritisk over for det her lovforslag, men det mundede jo ud i, at man alligevel lagde op til at ville støtte det.
Kunne ordføreren præcisere, hvad det er for forhold, man ønsker ændret?
Jeg er selv meget interesseret i det med bemyndigelse.
Finder Dansk Folkeparti, at det er i orden, at en minister kommer løbende til Folketinget og siger, at nu vil hun have en blankocheck, og så skal vi i øvrigt bare gøre, som ministeren finder for godt på et senere tidspunkt?
Er det i orden for Dansk Folkepartis vedkommende?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Tak, og også tak til hr. Bjarne Laustsen for, at han huskede at nævne de smede og eventuelt også bagere, der kunne finde på at skifte erhverv.
Det er jo ikke alle, der bliver i samme erhverv.
Selv om man er startet et sted, kan man jo godt fortryde, og så kan vi jo ikke garantere - og det tror jeg heller ikke at Venstre vil - at der ikke er nogen smede eller bagere, der senere er gået hen og blevet dyrlæger.
Ud over det vil jeg sige, at det selvfølgelig er et lovforslag, der næsten er, hvad jeg vil kalde en tilståelsessag, nemlig en underkastelse i forhold til EU-lovgivningen.
Vi ser jo tydeligt her, at EU igen skal være med til at bestemme, at vi skal lave om på vores egne regler herhjemme.
Når jeg hører det om sprogkravet, tænker jeg, at det også er noget, som EU ligesom er med til at påvirke.
Jeg er enig med nogle af dem, som har været på talerstolen tidligere, i, at vi selvfølgelig sagtens kan se på, om vi skal fastholde, at det kun skal være de nordiske sprog, som man skal beherske.
Det er vi helt med på i Dansk Folkeparti.
Vi synes også, at der skal stilles krav til, hvem det egentlig er, der skal afholde de her samtaler, hvis det er, man skal indføre dem.
Hvad er det eventuelt for en tolkebistand, der skal med?
At de dyrlæger, som kommer, overhovedet ikke behersker f.eks. dansk, er jo ikke noget, landmanden skal betale for.
Så det kræver en nærmere undersøgelse, det er jeg fuldstændig enig i.
Hvis vi kan lave noget af det om, så lad os diskutere det i udvalget.
Det er vi med på.
Ud over det er det jo også interessant, at det ligesom diskuteres, om det skal være dyrlæger, der for at få en bedre dyrevelfærd skal kontrollere, om man følger et egenkontrolprogram.
Jeg kan se, at Den Danske Dyrlægeforening ikke ønsker, at det er dem, der skal kontrollere og skal acceptere det og skal stå til regnskab for det.
De vil gerne have checken, det er klart.
Der er jo mange, der gerne vil have checken for at komme derud, men de vil ikke tage noget ansvar for den kontrol, der skal foregå.
Som vi ser det, er der mange andre, der også kan løse nogle af de her opgaver.
Hvis man har den rette faglige uddannelse, er der intet til hinder for, som jeg ser det, at det eventuelt er en smed som hr. Bjarne Laustsen nævnte - der har fået noget efteruddannelse, som kunne klare de her opgaver. Så vi ser selvfølgelig på det her lovforslag ud fra en positiv vinkel, og vi vil gerne være med til at præcisere nogle ting, hvis der skulle være nogle uklarheder.
For det er vigtigt, at vi har en god dyrevelfærd i Danmark, og det er vi som sagt ikke i tvivl om at vi kan få ved at give de rette folk den uddannelse, de skal have.
Så vi er selvfølgelig positivt stemt over for at gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, og er der nogle ting, vi skal have forbedret, er vi parat til det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Hr. Per Clausen har nogle gange svært ved at høre, hvad regeringens ordfører siger, og jeg kan forstå, at det samme gør sig gældende i dag.
Derfor vil jeg lige repetere, hvad det var, jeg sagde, nemlig at det for Venstre er vigtigt, at de, der skal ud at kontrollere dyrevelfærd, og om dyrene har det godt, er folk, der har de rette faglige forudsætninger.
Det er det, der er vigtigt for os.
Jeg sagde også, at det i dag jo i udgangspunktet er dyrlæger, men det kan jo også være andre med en dyrlægelignende uddannelse.
De ting, der ikke handler om at se på en ko og på, hvordan koen har det, men nogle af tingene rundt om koen, altså indretning af stalde og båse og sådan nogle ting, kan der godt være andre end en dyrlæge, som har en større teknisk og faglig indsigt i, og som derfor varetager den kontrol.
Jeg er sikker på, at man finder en løsning, der sikrer, at vi får en bedre kontrol af dyrenes velfærd.
Det er i hvert fald i regeringens interesse, og jeg håber også, at det er noget, som Enhedslisten vil bakke op om.
Jeg takker for Enhedslistens råd om, at man skal passe på med at give bemyndigelse til ministre, og jeg vil tage det under grundig overvejelse, om det nu også er fornuftigt.
Jeg mener nu, at det er fornuftigt i det her tilfælde, og jeg tror også, at vi i Venstre kan sige, at vi har tillid til ministerierne og de dygtige embedsfolk, som er ansat, og som sikrer, at når man giver en bemyndigelse til en minister, bliver den også brugt på forsvarlig vis.
Så det er vi altså relativt beroliget af i Venstre, men vi takker alligevel for rådet.
I forhold til hvem der skal ud og lave kontrollen, kan jeg sige, at der er nogle praktiske ting, f.eks. mangel på dyrlæger, som gør, at der er andre, at der kan varetage og kontrollere de ting, som ikke lige har noget at gøre med, hvordan dyret ser ud, og hvordan dyret har det, men som har med indretning af stalde og sådan noget at gøre.
Det kan så være nogle teknikere, og hvem det præcis skal være tror jeg sagtens vi kan finde ud af i fællesskab at få defineret på en fornuftig måde.
Det, der er vigtigt for os i Venstre, er, at de folk, vi sender ud for at lave kontrol, har de rette faglige forudsætninger.
Og det kan der jo godt være andre end folk, der er dyrlæger, der har.
Per Clausen (EL), 2009-02-27:
Jeg kan love hr. Karsten Lauritzen, at man nemt kan komme i den situation, at der i uendelig mange år kan være ministre, som man kun kan nære begrænset tillid til.
Og jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen kan komme i samme situation, selv om det jo ikke er, fordi jeg ønsker hr. Karsten Lauritzen noget ondt.
Men det, jeg godt ville spørge hr. Karsten Lauritzen om, var, at jeg kan forstå, at det ikke er smede, der skal ud og udføre arbejdet med egenkontrol i landbruget, og det lyder meget fornuftigt.
Men hvem er det så?
Hvad er det så for nogle uddannelser, der er tænkt på, når det ikke behøver at være dyrlæger?
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-27:
Indebærer det så, at man også vil komme med et krav om, at landmændene skal kunne forstå de sprog, som ministeren så eventuelt får bemyndigelse til at sige, at dyrlæger må kommunikere på
; altså, at det er landmændene i Danmark, der må lære at indrette sig efter og forstå det sprog, som den pågældende dyrlæge, som eventuelt måtte komme udefra, og som ikke behersker et af de nordiske sprog, kan kommunikere på?
Altså, en ting er, at dyrene ikke forstår noget af det, men jeg synes, at det i hvert fald er væsentligt, at landmanden kan forstå, hvad det er, dyrlægen siger, hvis der f.eks. er kommet noget yverbetændelse i besætningen, eller hvad det kan være, der er årsag til, at man har rekvireret en dyrlæge.
Derfor synes jeg, at det ikke bare er sådan ligegyldigt, om det er det ene eller det andet eller det tredje, men jeg kan forstå, at heller ikke Venstres ordfører ved, hvad det er for en bemyndigelse, ministeren skal have.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Altså, grunden til, at man giver en bemyndigelse til fødevareministeren, er jo bl.a., som jeg har forstået det i hvert fald, at vi er medlem af Det Europæiske Fællesskab, som Socialdemokratiet og forhåbentlig også hr. Bjarne Laustsen bakker op om, og der har vi altså nogle retlige regler om fri bevægelighed for varer og tjenester.
Det betyder, at vi ikke må lægge nationale hindringer i vejen, der begrænser udvekslingen af varer mellem medlemslandene, og det kunne udlægges sådan, hvis vi stillede krav om, at man skulle kunne beherske et af de nordiske sprog.
Derfor er der fornuft i at give fødevareministeren en bemyndigelse til nærmere at fastlægge, hvad det så er, en dyrlæge skal kunne.
Og det er jo bl.a. at kunne kommunikere med de landmænd, man er ude at besøge, og det forestiller jeg mig jo selvfølgelig naturligt foregår på et forståeligt sprog for begge parter.
Det er det, der skal opnås, og det synes vi i Venstre er ganske fornuftigt.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Da ordføreren ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg hermed meddele, at Det Radikale Venstre som udgangspunkt kan tiltræde lovforslaget, og at vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.
Henriette Kjær (KF), 2009-02-27:
Vi Konservative kan støtte denne implementering af servicedirektivet på det kulturelle område, og vi støtter dermed, at ministeren får bemyndigelse til at fastsætte de regler, som servicedirektivet stiller krav om, og det er altså regler om sagsbehandling i forbindelse med rettighedsorganisationer.
Den blankbåndsordning, der har været lidt diskussion om her i dag, mener vi skal fortsætte som hidtil, og det er jo også meningen med forslaget her.
Der er alene lagt op til en teknisk ændring, som er formuleret i § 46 a. Den større diskussion i en bredere kreds skal foregå ved forhandlingsbordet og ikke her, og det må vi jo komme tilbage til på et givent tidspunkt.