runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-03-26:
Jo, hvis det var et forsøg på at tolke Viggo Hørup, synes jeg, det er gået lovlig vidt.
Jeg tror, spørgsmålet til mig var, hvor jeg har min tålmodighed fra – underforstået, hvordan det går til, at jeg bliver stående her og svarer på alle de her spørgsmål.
Der vil jeg så citere en åndsfælle, tror jeg, til hr. Jesper Langballe, og sige: Her står jeg og kan ikke andet, fordi Folketingets forretningsorden under alle omstændigheder tilsiger, at jeg skal blive stående og svare på de spørgsmål, der bliver stillet mig, uanset at det er gentagelser.
Men så må jeg jo så gentage mig selv og håbe, at tilhørerne er lige så tålmodige, som jeg er.
Hver fugl synger jo med sit næb, men jeg mener egentlig, at det på mange måder er det samme, jeg har forsøgt at udtrykke.
Jeg synes, at det er lidt mærkværdigt, at man absolut vil anvende det samme begreb for forhold, der jo er forskellige, i og med det ene drejer sig om et forhold mellem en mand og en kvinde og det andet om et forhold mellem to mænd eller to kvinder, og at ægteskabet jo altså så er et udtryk for det, der trods alt er den allermest almindelige form for partnerskab, nemlig et mellem en mand og en kvinde, og så er et registreret partnerskab altså et udtryk for det, der er det mere ualmindelige, nemlig et forhold mellem to personer af samme køn.
Som sagt er begge dele lige anerkendelsesværdige, og vi respekterer alle sammen begge dele, men jeg synes, det er helt naturligt, at man har forskellige begreber, der dermed definerer de to forskellige former for partnerskab.
Lise von Seelen (S), 2010-03-26:
Jeg ville anse det for noget meget, meget positivt, hvis man kunne få den liste færdiggjort, sådan at vi også kunne tage den med ind i drøftelsen, altså så det ikke er en idé om en liste, men en færdig liste.
Kim Andersen (V), 2010-03-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne på Venstres vegne sige, at Venstre ikke kan støtte lovforslaget, der her er fremsat af Det Radikale Venstre.
Jeg vil henholde mig til den meget grundige redegørelse og nuancerede begrundelse, som justitsministeren netop er kommet med.
Vi er i Venstre ikke enige i det forslag, der her er til behandling.
Vi har den grundlæggende opfattelse, at ægteskabsbegrebet, som det er, er godt og fornuftigt og ikke skal ændres.
Vi har den grundlæggende opfattelse, at et ægteskab er mellem to mennesker af forskelligt køn.
Vi har også den opfattelse, at en vielse i en kirke er mellem to mennesker af forskelligt køn.
Det er det, der er forudsætningen for dannelsen af en familie i traditionel forstand, og det er, har det vist sig historisk og kulturelt, en meget værdifuld kerne i et samfund og det er et meget betydningsfuldt forhold mellem to mennesker og en ramme for stiftelsen af en familie og opvæksten for børn i forhold til opdragelse og social sikring og kærlighed mellem to mennesker og mellem mennesker i forhold til deres børn.
Dermed være ikke sagt, at de samme følelsesmæssige og værdifulde egenskaber ikke kan gøre sig gældende i andre medmenneskelige relationer, også i forbindelse med pardannelse og i relation til børn og opdragelse af børn.
Men vi har den grundlæggende opfattelse, at et ægteskab som sådan altså hviler på et forhold mellem mand og kvinde, og det har vi ikke fået argumenter for at ændre på.
Vi følger naturligvis med i diskussionen, og vi hører også, at der i kirkelige kredse er drøftelser omkring dette spørgsmål.
Lige så sikkert som det er, at vi vil følge diskussionen i kirkelige kredse, lige så sikkert er det, at vi vil hæfte os ved, hvem det er, der tegner kirken, og hvordan kirken tegnes, ligesom vi vil forholde os til, at der i det her spørgsmål omkring ægteskab ikke bare er tale om kirkelige endsige indre kirkelige anliggender, men også om civile og civilretlige spørgsmål, hvor det naturligvis er Folketinget, der har den afgørende indflydelse – naturligvis under indtryk af al den diskussion og alle de gode argumenter, der måtte ligge til grund for en sagsbehandling.
Men i forhold til det forslag, der her er fremsat af De Radikale, skal jeg på Venstres vegne meddele, at vi ikke kan støtte det.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-26:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for den i hvert fald overvejende positive modtagelse, der har været af lovforslaget.
Jeg synes, det er godt, at der er bred opbakning – det vil forhåbentlig vise sig, når vi skal tredjebehandle forslaget, at der er bred opbakning til både at styrke og effektivisere det internationale samarbejde om at bekæmpe alvorlig grænseoverskridende kriminalitet, derunder jo også terrorisme.
Formålet med det her lovforslag, kunne man godt sige, er helt kort, at vi skal sørge for, at vi i det internationale politisamarbejde følger med tiden både i de samarbejdsformer, vi anvender, og sådan at de samarbejdsformer, vi anvender, i intensitet og styrke modsvarer den intensitet og styrke, der er i den grænseoverskridende kriminalitet.
Prümafgørelsen har jo skabt et grundlag for, at EU-landene får adgang til at søge i hinandens dna- og fingeraftryksregistre på en såkaldt hit/no hit-basis, og lovforslaget lægger op til, at det også bør være muligt at indgå aftaler med lande uden for EU, som giver de pågældende lande adgang til at søge i de danske registre.
Jeg vil gerne sige til hr. Karsten Nonbo og andre, der har efterspurgt det, at jeg naturligvis er enig i, at vi skal sikre, at der er gensidighed, så indgår vi aftaler med andre lande, hvor vi skal stille registre til rådighed, skal de pågældende lande naturligvis også stille tilsvarende registre til rådighed for Danmark.
Der skal være gensidighed.
Kun på den måde kan vi sikre, at Danmark på lige fod med andre lande kan indgå i et effektivt og tidssvarende internationalt samarbejde om at bekæmpe kriminalitet.
Det ligger så i sagens natur, at vi selvfølgelig skal være sikre på, at der er en fuldt ud tilstrækkelig databeskyttelse.
Jeg vil også gerne give fru Lone Dybkjær tilsagn om, at en sådan bemyndigelse naturligvis skal administreres på den måde, at Folketingets Retsudvalg får information, når der er tale om at indgå aftaler med andre lande, således at man fra Retsudvalgets side har mulighed for at gribe ind, hvis man mener, noget er galt, eller i hvert fald stille spørgsmål for at få uddybet, hvad en sådan aftale nærmere kommer til at indeholde.
Jeg håber, vi får en god behandling af forslaget i udvalget, så vi forhåbentlig i bred enighed kan vedtage forslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-03-26:
Drikkevand til udendørs hold af svin er efterhånden en hel føljeton af lovforslag.
Først var der L 45 tilbage i 2006, hvor der blev indført en undtagelsesparagraf, fordi der var uklarheder, som skulle undersøges og evalueres i 2009.
Det behandlede vi så med lov L 108 i 2009 med den her § 12, som nu foreslås ophævet, fordi svin åbenbart ikke behøver adgang til vand i døgnets mørke timer.
Paragraffen, der siger, at alle svin bortset fra pattegrise under 14 dage altid skal have fri adgang til rent vand, foreslås ophævet.
I loven i 2009 havde regeringen ikke sikret sig et ordentligt grundlag til dette forslag, og derfor blev et ændringsforslag vedtaget, som pålagde regeringen at få et videnskabeligt grundlag for loven.
Det var et ændringsforslag, som pålagde ministeren at undersøge godt og grundigt, om det er nødvendigt for udendørs hold af svin at have adgang til drikkevand døgnet rundt 365 dage om året.
Derfor behandler vi nu i dag det tredje lovforslag om udendørs hold af svin.
Regeringen vedgår ganske vist, at der heller ikke nu foreligger noget, som kan rubriceres som en videnskabelig undersøgelse, men der foreligger dog flere oplysninger, og det gør der, fordi regeringen har konsulteret og fået foretaget undersøgelser hos en række valide institutioner, som må siges at have god forstand på deres stof.
Høringssvarene til L 143 er overvejende positive, men nogle er uklare.
Reglerne er måske gode nok, måske er de ikke; der er muligvis behov for at stramme reglerne, måske er der ikke.
Og dette forhold gør, at vi i Det Radikale Venstre ser frem til udvalgsarbejdet for at finde frem til en endelig stillingtagen.
Vi kan på det nuværende grundlag ikke tage stilling i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-26:
Nu er det jo ikke klogt at sammenligne folketingsmedlemmer og slet ikke ministre med svin, for selv om vi har behov for en tår vand, er der i hvert fald en indlysende forskel.
Det er, at vi selv kan tage et glas med ind og sætte på natbordet og så tage for os af retterne.
Det er jo de muligheder, vi diskuterer.
Men med hensyn til de der manglende forskningsresultater har jeg læst i sagens akter, at de skulle komme nu her i marts måned.
Det er de så ikke kommet, og derfor er det jo lidt uheldigt, at vi står med et forslag, der skal være behandlet, inden Folketinget går på sommerferie.
Vi er jo i den situation, at vi ikke bare kan udskyde det.
Så skal det genfremsættes.
Men hvornår mener ministeren at de resultater kan komme frem, så de kan indgå i sagens behandling?
Ellers er der mulighed for, at vi kan lave en forlængelse af revisionsbestemmelsen.
Jeg vil godt høre, hvordan ministeren ser på den mulighed.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-26:
Jeg må sige, at jeg ikke på stående fod tør sige, hvornår de resultater kan foreligge, og om der kan foreligge nye resultater, der kan belyse sagen yderligere, inden Folketinget skal have afsluttet behandlingen af det.
Så det må vi få vurderet under udvalgsbehandlingen.
René Christensen (DF), 2010-03-26:
Jeg vil godt lige spørge justitsministeren, om justitsministeren så også bakker op om regeringens generelle holdning til økologi: at økologi skal fremmes.
I »Grøn Vækst« har man bl.a. sagt, at arealerne skal fordobles, og der er dyrene jo også en del af det.
Det her forslag kan jo godt gå hen og give nogle udfordringer på det område i forhold til regeringens sådan generelle holdning til økologi.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om ministeren også bakker op om regeringens holdning til, at vi skal fremme økologien, også på dyreområdet.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-26:
Jeg synes da bestemt, at vi skal fremme økologi.
Jeg deler naturligt nok regeringens synspunkter på alle områder, men jeg synes jo ikke, at det skal ske på bekostning af dyrevelfærden.
René Christensen (DF), 2010-03-26:
Når man nu kigger på det danske landbrugsmarked og på økologien i Danmark, kan man se, at Danmark er et foregangsland med hensyn til økologi.
Er ministeren indstillet på – som der også var flere ordførere, der var inde på – at kigge på, hvordan man kunne få det her til at fungere også i Danmark, i lyset af at vi jo er et foregangsland med hensyn til økologi, sådan at man måske kunne lave et kompromis i lyset af den her særlige situation og særlige interesse for økologisk dyrkning og for en økologisk måde at holde dyr på?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-26:
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at dyr skal have rigtig gode betingelser, og derfor kan vi støtte det lovforslag, som skal fjerne den revisionsbestemmelse, som indtil videre har medført, at § 12 i loven fra 2006 om udendørs hold af svin er sat ud af kraft.
Formålet med denne revisionsbestemmelse er, at det EU-direktiv, som foreskriver, at alle grise, der er over 14 dage gamle, skal have adgang til rent vand, ikke har været fuldt implementeret.
Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at lovændringen i bund og grund er til for at tilgodese dette direktiv, da vi klart er af den opfattelse, at de danske friluftsgrise bliver tilgodeset med hensyn til de krav, som bliver stillet med henblik på forsyningen af frisk drikkevand.
Forsøg viser dog, at i hvert fald søer, som holdes indendørs, har stort behov for adgang til drikkevand i tiden op til faringen.
Problemerne for besætningsejerne består i, at det er vanskeligt i frostvejr at sikre denne vandforsyning, og når arealet, som grisene går på, skal inddrages i et sædskifte, er det upraktisk med de mange vandrør, som i givet fald måtte være gravet ned.
Og jeg ser således frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-03-26:
Da SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg på vegne af ham udtale følgende: Det forslag, vi behandler her i dag, har til formål at ophæve § 18 a i lov om udendørs hold af svin, som indeholder krav om, at justitsministeren i folketingsåret 2009-10 skal fremsætte forslag til revision af lovens § 12.
Vi har jo flere gange i Folketinget drøftet det her spørgsmål om udegående svins behov for permanent adgang til vand om natten i frostvejr.
Jeg synes simpelt hen, at det på baggrund af det foreliggende er meget problematisk, hvis vi skal vedtage et lovforslag, hvor det er sådan, at f.eks. økologerne, når det er frostvejr, ikke kan opfylde lovens krav.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål til ministeren i denne anledning, nemlig: Mener ministeren, at han har leveret det, han skulle, når der er tale om en videnskabelig udredning?
SF mener simpelt hen ikke, ministeren har leveret den vare, der skal til, for at vi kan komme videre i beslutningsprocessen, hverken når jeg læser de skriftlige bemærkninger, der ledsager forslaget, eller når jeg læser de indhentede høringssvar fra Landbrug & Fødevarer og fra Økologisk Landsforening.
Derimod synes jeg, ministeren skylder at komme med en redegørelse til Folketinget og Fødevareudvalget om denne uoverensstemmelse, som jeg kan læse der er i forbindelse med skrivelserne fra Landbrug & Fødevarer, som er sendt til Justitsministeriets dyrevelfærdskontor.
Der er udtalelsen vedrørende permanent vand til udendørs svinehold fra Landbrug & Fødevarer af 11. januar 2010, og så er der to yderligere bemærkninger til udtalelse vedrørende permanent vand til udendørs svinehold af 22. januar 2010.
SF kan således ikke på det foreliggende grundlag medvirke til, at man ophæver den omtalte revisionsbestemmelse, før der er foretaget en videnskabelig undersøgelse af svins behov for at have adgang til drikkevand om natten.
Steen Konradsen (KF), 2010-03-26:
Tak for det.
Jeg kan tilslutte mig det, der er sagt indtil nu, om problemet.
Det er uomtvisteligt, at der klart bliver flere og flere allergikere og overfølsomme mennesker, uden at man vel egentlig helt kan forklare, hvad årsagen er; og jeg skal ikke kloge mig på det.
Men på godt og ondt har vi jo et indemiljø, som er meget rent og efterhånden næsten grænsende til sterilt, og en populær forklaring fra nogles side synes at være, at vores immunforsvar efterhånden stilles på færre og færre opgaver, så man populært sagt kan forestille sig, at det af ren kedsomhed begynder at arbejde med ting, som immunforsvaret dybest set slet ikke skulle arbejde med.
Det er selvfølgelig et alvorligt problem for dem, det går ud over, og det er noget, der skal tages alvorligt af dem, der har ansvaret for det.
Og jeg er meget enig i, at anvendelsen af duftstoffer generelt, ikke mindst i markedsføring, har taget et alt for stort og vanvittigt omfang.
Så hos De Konservative er vi bestemt enige i, at regionerne og kommunerne, som har ansvaret for hospitaler og daginstitutioner, skal tage det her meget alvorligt.
Det ligger i lovgivningen, at de skal sikre et ordentligt miljø og arbejdsmiljø, så vi kan kun opfordre til, at de gør noget ved det.
Men der er regler og love nok, så vi har generelt den holdning, at de værktøjer, som regionerne og kommunerne behøver, har de, og derfor kan vi ikke isoleret set, som det foreligger her, støtte forslaget.
Men man kunne jo forestille sig, at hele duftproblematikken også blev taget op i en større sammenhæng, fordi vi både i markedsføring og i produkter får det ind i landet i store mængder.
Så måske burde det tages op i en større sammenhæng, så der kan komme nogle retningslinjer for det generelt. Men som det ligger, kan vi ikke støtte forslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-03-26:
I Det Radikale Venstre er vi positivt stemt over for beslutningsforslaget om at pålægge regeringen at udarbejde en duftpolitik, som skal være med til at bekæmpe kunstige duftstoffers og parfumers allergifremkaldende virkninger, og inden for rammerne af denne lade de enkelte arbejdspladser udforme deres egne politikker.
Naturligvis skal der tages en lang række hensyn, herunder til det enkelte individs værdighed og ønsker, og netop det at lade den enkelte daginstitution og det enkelte sygehus udforme egne regelgrundlag muliggør sådanne hensyn, samtidig med at en række allergi- og sygdomsfremkaldende stoffer kan forsvinde fra store fælles opholdssteder.
Så vi vil støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-26:
Loven fastslår allerede i dag, at alle svin skal have fri adgang til rent drikkevand bortset fra pattegrise under 14 dage.
Derfor kan den såkaldte revisionsbestemmelse ophæves som foreslået i dette lovforslag.
Venstre støtter lovforslaget.
René Christensen (DF), 2010-03-26:
Det her er jo et lovforslag, som omhandler mere end en ting, når man sådan får læst det igennem.
Rent dyrevelfærdsmæssigt kan man sige, at vi er fuldstændig enige i, at dyr skal have adgang til rent vand, for så vidt også døgnet rundt.
Når man så kigger på, hvilke konsekvenser sådan et lovforslag her har, så begynder det at gøre lidt mere ondt på nogle områder, for vi er jo meget, meget kendt for vores økologi på det danske marked.
Vi har jo masser af danske landmænd, som arbejder på den måde.
Det viser sig jo, at netop som følge af den måde at drive landbrug på, hvor man har fritgående svin udendørs, vil man få nogle udfordringer i forbindelse med lovforslaget her.
Det er sådan, at den måde, man dyrker på, når man er økologisk landmand, jo netop er, at man bruger grisene til at gøde arealerne og derfor bruger sine dyr i forbindelse med sædskiftet.
Derfor er der også i høringssvaret fra Økologisk Landsforening lagt op til, at det her vil være en stor økonomisk byrde netop for de økologiske landmænd og for så vidt også for dem, som ikkeøkologisk har deres dyr gående frit.
Vi mener jo, at der er meget, meget stor dyrevelfærd i at have de her fritgående dyr, også udendørs, og det vil være rigtig ærgerligt, hvis et forslag som dette ville være med til at bremse den udvikling, der netop er for økologien, som jo er i fremvækst.
Det er også lidt sådan, at når man læser forslaget her, så handler det jo meget om det her med at være duksedreng i forhold til EU, og at man ikke mener, det lever op til EU's målsætninger.
Der vil jeg sige, at jeg også synes, at man skal kigge på det nationale og sige, at vi jo nu er fremherskende netop i forbindelse med økologi og dyrevelfærd, og der skal vi jo ikke gå baglæns.
Der står så også i et af høringssvarene, som er kommet, at man har set på det her med, at grise også er aktive om natten og specielt, når de er drægtige.
Hvis man så går ind og kigger på nogle andre bilag, som ligger, så står der faktisk, at Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet oplyser, at der ikke pågik forskning, der nærmere undersøger behovet for adgang til drikkevand hos svin, der holdes udendørs.
Endvidere oplyser fakultetet, at der vil kunne påbegyndes en undersøgelse herfra i januar 2010, og at undersøgelsen bør gennemføres over en periode på 2 år.
Det vil sige, at vi jo rent faktisk her står og skal tage stilling til et lovforslag, som vi jo ikke ved hvordan kommer til at virke i virkeligheden.
Det er sådan, at der er gode ting i det her, men jeg synes ikke, at konsekvenserne er ordentligt belyst, og jeg ser meget frem til, at vi også i forbindelse med udvalgsarbejdet kan sætte os sammen og tale om, hvad det er for nogle konsekvenser, det her lovforslag reelt vil have.
Så umiddelbart er vi skeptiske, men vi vil meget gerne arbejde med det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2010-03-26:
Jeg sagde jo netop før, at jeg håbede, at vi under udvalgsbehandlingen kunne nå frem til en konsensus om en løsning på de modsatrettede hensyn, der kan være i sagen.
Så jeg vil da i hvert fald konstruktivt forsøge at have en dialog med alle partier under udvalgsbehandlingen, så vi forhåbentlig kan nå en eller anden form for konsensus.
Men man skal jo også være opmærksom på, at der er nogle EU-retlige hensyn at tage, og der er også hensyn at tage til de forpligtelser, vi har i henhold til Europarådets konvention.
Lise von Seelen (S), 2010-03-26:
Vi Socialdemokrater er meget optaget af, hvordan vi kan forbedre mulighederne for at efterforske den internationale kriminalitet, og vi anerkender helt, at i den bestræbelse er dna og fingeraftryk og adgang til registrene for køretøjer gode redskaber.
Men vi skal selvfølgelig holde det op imod, at vi ikke skal have alle de her informationer om personer til at flyde, og derfor skal det holdes op imod den enkeltes retssikkerhed her hos os selv.
Og vi skal sikre, at retssikkerheden ikke på nogen måde lider skade ved det.
I det foreliggende forslag har vi et par spørgsmål til ministeren.
Vi er bl.a. en lille smule forbavsede over, at den liste over, hvordan vi definerer alvorlig kriminalitet, ikke indgår i lovforslaget.
Det ville have været rigtig, rigtig godt for os at se den.
Vi kan jo se, at ministeren er i færd med at udarbejde en liste, og vi synes faktisk, at den tilhører lovforslaget, sådan at vi ikke bagefter kan være i tvivl om, hvad det er, vi forbinder med en alvorlig kriminel handling.
Det vil vi gerne spørge ind til, altså om der ikke er mulighed for at få den liste færdiggjort, sådan at den bliver en del af lovforslaget her.
Vi anser det for både fornuftigt og rigtigt, at man lægger an til at kunne lave sådan nogle bilaterale aftaler, og vi anser det jo også som en model, vi allerede har i EU, men vi må også se i øjnene, at mange af de systemer, vi vil komme til at samarbejde med her, jo sandsynligvis adskiller sig mere fra det danske retsvæsen end systemerne i de lande, vi sammenligner os med i EU.
Derfor vil vi gerne også spørge ind til, om ministeren kunne finde på andre modeller for, hvordan vi kunne forankre det her i vores demokratiske system, så det ikke er en ministerbemyndigelse, men i højere grad er noget, der har opbakning fra Folketinget som sådan.
Og vi vil gerne knytte det an til det andet forslag, vi har, om vores dna-register herhjemme, altså om, hvornår vi sletter de informationer.
Så vi Socialdemokrater har altså nogle spørgsmål, som vi stiller til ministeren, og håber, at vi kan få en konstruktiv debat om dem.
René Christensen (DF), 2010-03-26:
Kriminaliteten kender jo ingen grænser, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi kan samarbejde ud over også EU's grænser, og det er også det, der lægges op til her.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her selvfølgelig skal gå begge veje, for vi kan sagtens komme ud for, at vi også oplever kriminalitet i Danmark, som er foretaget af mennesker, som kommer fra uden for EU's grænser.
Som der tidligere er blevet sagt heroppefra, går vi selvfølgelig ud fra, at det her er nogle gensidige aftaler, der bliver lavet.
Når vi snakker om dna-profiler – vi snakker også om fingeraftryk og køretøjer, og vi er fuldstændig enige i, at det også skal være på de områder, at man kan samarbejde om at få stoppet den her øgede kriminalitet, der er, over de forskellige landegrænser – som jo er det her fantastisk gode instrument til at afsløre folk, vil jeg benytte lejligheden til at sige noget, som måske ligger lidt ud over lovforslaget her. Og det er, at man jo også skal gøre sig overvejelser – nu når man gør det her, fordi man synes, at de her instrumenter er så gode til at opklare – om, hvorfor vi stadig væk skal have regler om, at de bortfalder efter en tid.
Man skal huske på, at de her profiler jo også kan bruges til at identificere et offer.
Det er sådan, at hvis man har været i kontakt med det retslige system og har fået taget en dna-profil, så gemmes den i en årrække, hvorefter den bliver slettet.
Og der vil vi da meget gerne sige til ministeren, at vi gerne ser, at vi fremadrettet også kan kigge på at gemme dem, for vi skal huske på, at de her mennesker jo også senere i livet kan gå hen og blive ofre, altså så man nemmere kan få opklaret en forbrydelse, også i forhold til at nogen er et offer og ikke er sigtet. Vi siger ja til det her, og vi synes, det er fint, at vi også kommer ud over EU's grænser.
Og vi kan sige ja til, at det er ministeren, der bemyndiger; man skal jo altid huske på, at det i forhold til de her bemyndigelser er ligegyldigt, hvilken minister der sidder.
Jeg er sikker på, at ligegyldigt hvilken minister der vil være der, er det her en sag, hvor alle vil arbejde i samme retning.
Derfor kan vi godt støtte forslaget.