runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Det er jo sådan lidt underligt, efterhånden som debatten skrider frem, at Enhedslisten giver udtryk for, at jo mere ensrettet - det er sådan det billede, man får tegnet - man kan få det hele skåret efter en lineal, jo bedre synes det at være.
Men vi synes jo, at det er ret forskellige situationer, og jeg vil sige helt kort, at hvis der er tale om en gældssaneringssituation, er det jo for at bringe den pågældende person eller familie ud af, om jeg så må sige, gældsfælden.
Så sætter man f.eks. typisk en 5-års-periode og kører det igennem med de forudsætninger, der nu ligger til grund for det.
Det er en helt anden tilgang, end hvis man har en social, og om jeg så må sige, problematisk situation, hvor man har nogle andre sociale problemstillinger, så derfor er det for mig to helt forskellige tilgange til det her problemsæt.
Derfor undrer det mig, at man bare vil skære alle over en kam.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Jeg har intet ønske om at skære alle over en kam i nogen som helst situationer, hverken ordførere for regeringspartierne eller mennesker i Whiskybæltet eller Amaronebæltet, som det hedder nu, eller folk på kontanthjælp eller folk under gældssanering, der er ingen af dem, man kan skære over en kam og behandle efter en lineal.
Men det ændrer ikke på, at man godt kan have nogle grundlæggende regler, der er de samme.
Kontanthjælpen er den samme for alle, folkepensionen er den samme osv.
Der går ordføreren jo ikke ind og siger, at der skal vi have forskellige regler.
Så vil jeg gerne lige en gang til prøve at sige, at det her rådighedsbeløb, som SKAT har fastsat, ikke har noget med gældssanering at gøre.
Det er rigtigt, at man bruger det samme beløb også i gældssaneringssager, men SKAT har ikke noget med gældssaneringssager at gøre.
Det er ofte, når folk er midt i en fuldstændig kaotisk situation, at man går ind og laver lønindeholdelse.
Så der er mange lighedspunkter mellem den situation og der, hvor man søger om hjælp til en uventet ekstra udgift.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for svaret.
Som jeg hørte den første del af ordførerens svar, så skyndte ordføreren sig faktisk at bakke lidt væk fra det der billede, man var startet med under hele debatten af sagen, og tegnede den der ensartede tilgang til det, som vi tilsyneladende blev præsenteret for fra starten.
Så jeg kan jo næsten konkludere af den sidste halvdel af det svar, som ordføreren selv leverede nu, at forskellige problemstillinger faktisk kræver forskellige løsninger.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Ja, selvfølgelig kræver forskellige problemstillinger forskellige løsninger, men det ændrer jo ikke på, at maden koster det samme, og at der derfor er det samme rådighedsbeløb.
Så når SKAT skal vurdere, om folk har råd til at betale på gæld eller ej, er det det samme rådighedsbeløb, de anvender både over for kontanthjælpsmodtageren, over for bankdirektøren, over for håndværkeren og alle andre.
Det er det samme beløb, der bliver sat af til dem til at købe mad for.
Det er muligt, at Venstres ordfører er fuldstændig uenig i den lovgivning, som regeringen har vedtaget på det område, men så synes jeg, at ordføreren skulle sige det i stedet for at sige, at der skal gælde en type regler og en beløbsgrænse, når man vurderer, om folk har råd til at betale af på gæld, og en fuldstændig anden, når vi snakker om, hvorvidt folk har råd til at købe mad ved siden af, at de skal betale tandlægeregning, køleskab, eller hvad det er for en uventet en regning, der er dukket op.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Nu fik vi jo så afklaret det spørgsmål, nemlig at Dansk Folkeparti er et privatiseringsparti.
Det er jo meget rart sådan at have i baghovedet.
Jeg vil spørge ordføreren: Kan ordføreren slet ikke se en stærk, effektiv offentlig sektor for sig, som til enhver tid er den, som kan levere bedst, billigst og med størst forsyningssikkerhed osv.?
Er det helt ude af ordførerens billede, at det ville kunne lade sig gøre?
Er det ikke også sådan, at det kan have negative konsekvenser, når man over for sådan en kommune, der gerne vil udvikle sig på den måde, stiller krav om, at den er tvunget til at gå ind og lave udlicitering i stedet for at kunne udvikle sin egen kommune?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Jamen jeg anerkender faktisk ikke, at der i det her tilfælde er tale om benhård tvang.
Jeg mener faktisk, at der er tale om en aftale, hvor man gensidigt forpligtiger sig til at nå nogle delmål, og dem sætter man så nogle procenttal eller tal på for at sikre sig, at man har noget at styre efter og vurdere efter, når tiden så er gået og man skal prøve at kigge tilbage i stedet for fremad.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke påstanden fra hr. Flemming Bonne om, at det er tvang.
Jeg anerkender heller ikke påstanden om, at der findes partier, som er hundrede procent privatiseringspartier, sådan som ordføreren sagde, eller at andre går hundrede procent ind for centralisme eller alt muligt andet, som man kunne finde på at have som sin politiske dagsorden.
Man er altså nødt til at have noget forpligtigende samarbejde på kryds og tværs mellem de forskellige forvaltningsled, og det er selvfølgelig også det, vi prøver på med de ting, der ligger her.
Vi prøver at give en øjenåbner til kommunerne, ved at de faktisk kan få en stor nyttegevinst ud af, at en større del af deres opgaver bliver gennemført af private virksomheder eller i hvert fald bliver konkurrenceudbudt.
Og hvis det så viser sig, at deres egne institutioner er billigere, fortsætter det selvfølgelig dér.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Hvis der ikke er tale om tvang, hvorfor kan man så ikke helt undlade at opstille de her mål med 26,5 pct.s konkurrenceudsættelse?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For så kunne man jo lige så godt lade det være fuldstændig frivilligt for kommunerne.
Lad de kommuner, som ser noget effektivitet og fremdrift i at lave noget udlicitering, gøre det.
Og lad så de kommuner, som vil gå en anden vej, beslutte det.
Er det ikke sådan, at vi bevæger os ind på stadig mere statsstyring af kommunerne, og at det kan have nogle uheldige konsekvenser for kommunestyret fremover?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Man kan såmænd godt beklage, at Danmark er et gennemreguleret samfund, hvor vi har tal på mange ting, og hvor vi også har klare talspecifikationer i lovgivning osv.
- det står beskrevet mange steder
men hvis man ikke havde det, så tror jeg også på, at man ville have meget, meget sværere ved at styre et demokratisk land som Danmark.
Hvis vi tænker os, at vi tog alle tal- og procentberegninger og alle mulige andre krav ud af alle de aftaler, som bliver indgået i Folketinget, så ville vi jo meget hurtigt stå i en ganske alvorlig situation, hvor man ville have meget svært ved at vurdere de enkelte ting i forhold til hinanden.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at have nogle tal på bordet, som beskriver, hvad målet for det ene og målet for det andet er.
Vi har også mål for, hvor mange procent af vores strømforbrug der skal komme fra vedvarende energi i 2035 eller 2040, og sådan har man procentsatser inden for alt muligt mærkeligt i et gennemreguleret samfund som det danske, og det synes jeg faktisk er sund fornuft at have.
Jeg kan egentlig ikke forstå, hvis Socialdemokraterne lige pludselig vender på en tallerken efter alle de mange år, hvor partiet selv har været med til at gennemføre mange af de her aftaler, hvor der er indskrevet procentsatser og reguleringer osv.
Så jeg synes faktisk, at det er sund fornuft.
Jeg kan i hvert fald ikke se, at det på nogen måde kan være statsstyring, at et flertal i Folketinget synes, det er en god idé, at man konkurrenceudsætter offentlige opgaver i de forskellige kommuner for at sikre sig, at man får mest for de skattekroner, som borgerne betaler til et givent projekt.
Jeg synes faktisk, det er sund fornuft, at vi får priserne frem, og jeg synes, det er sund fornuft, at vi får belyst processerne.
Jeg synes også, det er sund fornuft, at kommunerne rigtig mange steder har været inde at lave et benhårdt præciseringsarbejde med hensyn til at beskrive, hvad de egentlig ønsker inden for et eller andet område.
Det kunne være ældremad, for at tage et eksempel, hvor man så beskriver: Hvordan skal ældremaden fungere i vores kommune, hvad er kriterierne, kravene og forventningerne, og hvad må priserne være?
Og så går man ud og laver en konkurrenceudsættelse for at sikre sig, at man også tilbyder private virksomheder at give et bud på f.eks. at lave et centralt køkken.
Det kan jeg altså ikke se skulle være decideret tvang.
Jeg synes faktisk, det er sund fornuft, og jeg synes også, det er noget af det, som kommunerne har taget positivt til sig.
Jeg oplever det ikke som et stort problem i kommunerne, at vi har konkurrenceudsættelse; tværtimod.
Så jeg synes faktisk, det er rigtig godt.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Nu vil jeg ikke begynde at remse en masse enkeltpunkter fra ordførerens egen tale op, men gøre det en lille smule kort.
Kan SF's ordfører kort og klart præcisere, hvorfor SF er imod at udbyde opgaver?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jeg har ikke sagt, at SF principielt er imod at udbyde opgaver.
SF er principielt meget imod, at kommunerne skal tvinges til eller pålægges at udbyde opgaver.
Det må være op til hver enkelt kommunalbestyrelse og det kommunale selvstyre at finde ud af, hvordan man bedst og mest effektivt driver den enkelte kommune.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for det svar, for så må det næste spørgsmål jo helt naturligt være: Jamen er det så ikke godt, at der er lavet en aftale mellem KL på den ene side og staten på den anden side, hvor man har fundet ud af, at der skal nogle opgaver i udbud, og for at have en vis styring på det har man sat en samlet ramme på 26,5 pct.?
Det er jo den aftale, der ligger.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
I SF ønsker vi ikke at spille hasard med danskernes kernevelfærdsydelser, og derfor er der behov for et ordentligt vidensgrundlag.
Et sådant vidensgrundlag er det ikke fornuftigt at overlade til hver enkelt kommune at fremskaffe, og derfor er det nødvendigt, at vi fra centralt hold i Folketinget pålægger regeringen at nedsætte et udvalg til at fremskaffe denne viden, så vi nøgternt og på et ordentligt oplyst grundlag kan tage stilling til udliciteringsrisici og eventuelle -muligheder.
Men det handler jo ikke kun om økonomi.
Den kommunale opgavevaretagelse skal også foretages under hensyntagen til borgerne og de ansatte, og derfor bør vi også, som forslaget tilsigter, have undersøgt konsekvenserne for kvaliteten af opgaveløsningen, gennemsigtigheden og ansvarligheden, så borgerne ikke falder ned mellem to stole eller bliver sorteper, og endelig medarbejdertilfredsheden.
Disse ting nævnes overhovedet ikke i den aftale, som regeringen og Kommunernes Landsforening har indgået om den forøgede konkurrenceudsættelse, og de bør naturligvis undersøges.
Vi bevæger os nu op i en høj grad af konkurrenceudsættelse, nemlig 26,5 pct., og det vil sige, at vi nu for alvor nærmer os de bløde områder, hvor man kan være meget i tvivl om, hvorvidt konkurrenceudsættelse er en rigtig ting at anvende.
Vi har ingen problemer med, at man konkurrenceudsætter alle de tekniske områder og de områder, hvor man decideret kan måle effektivitet, men det er en vanskelig opgave, når vi taler om de bløde velfærdsområder, og det skal man være yderst tilbageholdende med.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-04:
Jeg tror, at det efterhånden er blevet gentaget flere gange her i debatten, at de kommuner, der er bedst til at sætte tingene i udbud, faktisk er socialdemokratiske kommuner.
Hvis det er sådan, at vi bare haster en udvikling i gang, skal vi så ikke vide, hvad det er, vi gør?
Jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at vi ikke vil forbyde udbud eller konkurrenceudsættelse.
Vi siger bare, at det skal være op til kommunerne selv at bestemme, hvornår de gør det, og hvornår de ikke gør det.
Vi har tillid til, at kommunerne selv kan træffe afgørelser om det.
Vi vil gerne give kommunerne frihed til selv at træffe afgørelser om det.
Så det er kravet om de 26,5 procent, vi vil suspendere i den periode, hvor det her pågår.
Vi vil da ikke skrue udviklingen tilbage eller forbyde udbud, det står der altså intet sted i det her forslag, så jeg forstår ikke, at ordføreren bliver ved med at kommentere det.
Jeg skal bare lige spørge en sidste gang: Har man en principiel modvilje mod at få ny viden og få undersøgt tingene, inden man bare haster en udvikling i gang?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Nej, det har man ikke.
Men tilsyneladende har man fra Socialdemokraternes side en indædt modvilje mod og lyst til at modarbejde alt, hvad der hedder private interesser.
Og det nytter ikke at ryste på hovedet, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, det er mig, der er ordfører lige nu.
Det nytter ikke noget at gå ind og sige, at kommunerne skal fratages de her ting.
Det er sådan, at det er en opgave, som er lagt ud i en fælles kommunal aftale; det er en fælles aftale, som kommunerne er med i.
Det betyder selvfølgelig, at kommunerne er forpligtet til at udføre det, som er med i aftalen, men det betyder så også, at kommunerne kan tilgodese sig selv, ved at de eksempelvis får mere for pengene, der er eksempelvis rationaliseringer, der er effektiviseringer, der er lavere timeløn på nogle af de her opgaver, som gør, at man kan få flere serviceydelser ud til kommunens borgere.
Og det kan man da ikke være modstander af.
Så vil jeg gerne sige til det der med, at det nu igen er blevet sagt, at det er de socialdemokratiske borgmestre, der er bedst til det her - man vil gerne rose sit eget parti - at Socialdemokraterne jo altså også var dem, der var bedst til minuttyranni inden for hjemmehjælpen - det var de faktisk - og derfor synes jeg ikke, at man sådan rigtig kan bruge de argumenter her i Folketinget.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Men det, jeg gerne vil høre om, er Dansk Folkepartis helt principielle holdning.
Mener Dansk Folkeparti helt principielt, at man skal fremme privatisering i Danmark, og at det er en god ting, hvis vi får så meget privatisering som muligt?
Lene Hansen (S), 2009-05-04:
Så sammenligner man naturligvis med tilbud, man får ind, men de tilbud er jo utrolig velbeskrevet i alle detaljer, og jeg er helt sikker på, at jeg vil høre ordføreren svare, at der ingen opfølgende viden findes om, hvorvidt vores forventninger til samarbejde med det private så også holder stik.
Men det skal vel være underlagt en eller anden form for demokratisk kontrol, og det går jeg ud fra at ordføreren er enig i.
Så vil jeg også bare lige høre, om ikke ordføreren synes, at det er et anslag mod det kommunale selvstyre at fastsætte en procentsats - godt nok gennemsnitlig - som man skal opfylde for ligesom at imødekomme regeringens krav.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Ja, det kan jeg sådan set godt svare fuldstændig klokkeklart ja til.
Og det er måske en af de store forskelle, der er på fru Line Barfods parti og Dansk Folkeparti.
Det er måske også en af årsagerne til, at vi er et meget stort parti, og at Enhedslisten er et meget lille parti, nemlig at vi faktisk går ind for, at privatlivet og de private virksomheder også skal have en mulighed for at agere i den offentlige sektor.
Vi går ikke ind for, at det hele skal centraliseres og monopoliseres osv., vi går faktisk ind for, at private virksomheder skal have lov til at konkurrere og gå ind og give bud på at servicere de steder, hvor kommunerne betaler regningen.
Det synes vi faktisk er sundt, og vi tror også på, at kommunens borgere får meget mere for pengene.
Derfor synes jeg faktisk, at ordføreren stillede et rigtig godt spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2009-05-04:
Det er jo rart at få afklaret, at Dansk Folkeparti helt principielt går ind for, at langt mere skal flyttes fra vores demokratiske styring og over til at være privat og unddraget demokratisk styring.
Men jeg kan forstå, at det er det, Dansk Folkeparti mener skal gælde i langt højere grad i forbindelse med ældrepleje, i forbindelse med sygehuse, i forbindelse med vores børn osv., og at det skal være princippet om, at de, der har råd til at betale, kan få, mens de, der ikke har råd til at betale, må nøjes med de forringede tilbud, der bliver tilbage, når man har ført pengene over til det private, der skal gælde.
Er det korrekt forstået, at det er den fremtid, Dansk Folkeparti ønsker?
For det er i hvert fald det, vi ser både på sygehusområdet og på børneområdet osv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Det er jo ikke det, man ser.
Det er jeg slet ikke enig med Enhedslistens ordfører i.
Det er jo faktisk sådan, at hvis man kigger på de samlede økonomiske rammer både for folkesundheden og sygehusområdet - kigger alle andre steder, kigger i kommunernes økonomi - vil man se, at der aldrig har været flere penge
til stede, end der er i dag
Derefter er der selvfølgelig inden for rammerne nogle steder en mere benhård prioritering end andre steder, alt efter hvilken gunstig eller ugunstig situation den enkelte kommune befinder sig i.
Men at gå ind og sige sådan, som fru Line Barfod siger, nemlig at der er besparelser, fordi man har sparet på de her steder for at sikre private virksomheder råderum, passer ikke.
Det er faktisk et supplement til noget eksisterende, og det er ikke en undergravning af, at vi i Danmark selvfølgelig skal have et sikkert og et fair socialt system og også et system, som sikrer borgerne de rettigheder, som de skal have.
Og det vil vi selvfølgelig også fortsætte med.
Lene Hansen (S), 2009-05-04:
Vores beslutningsforslag her handler jo kun om, at vi for en sikkerheds skyld skal få undersøgt, hvilke følgevirkninger den her konkurrenceudsættelse har haft.
Jeg døjer med at forstå, at man kan have noget imod en sådan undersøgelse, der skal foretages for en sikkerheds skyld.
Mener ordføreren at vide - for det syntes jeg at jeg hørte - at man får mere for pengene ved at udlicitere opgaverne?
Det er jeg sådan set meget i tvivl om, og jeg mener da egentlig ikke, at der er nogen viden på det her område, som retfærdiggør den udtalelse.
Kan ordføreren bibringe os den viden og fortælle, hvorfra han har den viden?
Det vil jeg meget gerne høre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Man kan jo undre sig over, at fru Lene Hansen, som repræsenterer samme parti som hr. Rasmus Prehn, som netop har været inde og sige, at rigtig mange socialdemokratisk ledede kommuner er virkelig gode til at anvende udbud og udlicitering, stiller spørgsmålet, om man fra Dansk Folkepartis side kan synliggøre nogle steder, hvor det har været positivt, fordi hun ikke mener, at det har været positivt, eller at borgerne har fået mere for pengene.
Man kunne jo så omvendt spørge - det må man ikke - hvad årsagen så er til, at man i kommuner vælger at udlicitere.
Det er jo faktisk, fordi man ønsker at få vurderet priserne, man ønsker at få konkretiseret arbejdsopgaverne og processerne, man ønsker at få belyst best practice, man ønsker at få en sikkerhed for, at den pris, der bliver taget for tingene, er den rigtige pris.
Og det synes jeg faktisk at mange kommuner - også socialdemokratiske kommuner - har været rigtig gode til, og derfor er der jo reelt tale om mere for pengene.
Sådan som jeg forstår spørgsmålet - eller kommentarerne var det måske nærmere - fra den socialdemokratiske ordfører, mener man altså fra Socialdemokraternes side, at det danske samfund vil stå sig bedre ved, at man annullerer noget, der er i fuld gang.
Der står i det her forslag, at man, efter at man har suspenderet den her aftale, skal nedsætte et uafhængigt ekspertudvalg med økonomer og organisationer osv. og med folk fra forvaltningsleddet, som skal analysere det her.
Der er det jo fuldstændig omvendt i virkeligheden i forhold til det, den socialdemokratiske ordfører fremfører.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-04:
Hvis man ikke vidste bedre, ville man tro, at det her beslutningsforslag var fra 1980’erne, dengang vi sidst havde en borgerlig regering, og dengang Socialdemokraterne stadig mente, at indehavere af private virksomheder var onde kapitalister, der blot ville udbytte folket.
Hvis man ikke vidste bedre, ville man tro, at Folketingets Lovsekretariat var kommet til at genoptrykke et gammelt B-forslag ved en fejl.
Vi Konservative troede sådan set også, at den tid var ovre, hvor Socialdemokraterne var støbt i beton og ikke kunne se det frugtbare i, at kommunerne samarbejder og køber ydelser hos private leverandører.
For da Schlüterregeringen gik af og Nyrupregeringen trådte til, blev der privatiseret som aldrig før.
Det havde givet os det fromme håb, at Socialdemokraterne godt kunne se, at private virksomheder sagtens kan levere opgaver til det offentlige, kommuner så vel som staten, men her har vi da taget grundigt fejl.
I skøn forening med SF og Enhedslisten vil man med dette beslutningsforslag suspendere kommunernes konkurrenceudsættelse, indtil et udvalg har undersøgt konsekvenserne af udlicitering af kommunernes opgaver.
Jeg må sige, at vi Konservative på ingen måde kan støtte dette forslag.
I Konkurrencestyrelsens rapport, »Klar til konkurrence i kommunerne«, der blev offentliggjort sidst i oktober sidste år,
kan man bl.a. læse en masse gode eksempler på, at det kan betale sig for kommunerne at udlicitere.
I de kommuner, som vælger at gennemføre en udlicitering, følger der ikke bare økonomiske gevinster, men også kvalitetsforbedringer med.
Det er på de hårde områder, altså renovation, anlæg m.v., men også på de bløde områder såsom ældrepleje, at gevinsterne viser sig.
På de bløde områder har bl.a. Gribskov Kommune nydt godt af udlicitering.
Ud over at man har sparet 5 mio. kr. årligt på udlicitering af tre omsorgscentre, har man også oplevet kvalitetsforbedringer, fordi udbuddet har ført til præciseringer af opgaver og ydelser, hvilket har skabt større fokus på kerneområderne.
Et andet eksempel er Frederiksberg Kommune, der har sparet 1,7 mio. kr. om året ved at udlicitere lønadministrationen.
Det synes vi Konservative er værd at tage med.
Der er så nogle, der har den opfattelse, at kommunerne bruger unødigt med penge på at udforme udbudsmateriale, hvor kommunen alligevel finder ud af, at den kan gøre det bedre og billigere selv.
Men det viser sig, at det faktisk er en kæmpegevinst for kommunerne at finde ud af det.
For netop det at formulere sine krav ned i detaljen giver gevinster, lige meget om det er det offentlige selv, der vinder opgaven, eller om det er et privat selskab.
En sådan præcisering betyder nemlig, at kommunen gør sig klart, hvad de forventer på området, hvilket mange kommuner ikke før har udspecificeret.
Derved giver udliciteringsprocedurerne klarhed og skaber efterfølgende en bedre service over for borgerne.
Konkurrenceudsættelse er nødvendigt for at bevare kvaliteten i vores velfærdssamfund, for vi kan vist godt blive enige om, at et monopol sjældent er en god ting, hverken for økonomien eller kvaliteten.
Derfor er det naturligvis heller ikke en god ting i det offentlige.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-04:
Jeg må nok sige, at det var noget en bandbulle, vi fik her til at starte med, nemlig en sammenligning med 1980’erne og et genoptryk af et tidligere forslag.
Altså helt ærligt, kan ordføreren ikke bekræfte, at det her overhovedet ikke handler om at afskaffe udbud og konkurrenceudsættelse, men at det alene handler om at få noget viden om, hvorvidt det, vi gør, er det rigtige?
Og skulle der være noget forkert ved at få noget mere viden om, hvad det er, man gør?
Er det en konservativ mærkesag at være imod ny viden?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Nu kom i sin tid forslaget fra VK-regeringens side om at ville indføre frit valg også på ældreområdet netop til veje, fordi der var en gruppe ældre, som tydeligt gav udtryk for, at de ikke var tilfredse med det, de fik i forvejen, og derfor har man ligesom åbnet op.
Så det er faktisk den bedste måde at reagere på, når der er nogen, der giver udtryk for utilfredshed.
Nogle er godt tilfredse med det, de får i den offentlige service, og vælger det.
Andre er godt tilfredse med den private mulighed, og godt for det.
Så man kan vel også spørge: Hvorfor egentlig sætte en masse papirarbejde i gang bare for at få det at vide en gang til, når vi kan konstatere, at der er masser af erfaringer at øse af, og at det lige præcis giver et godt grundlag for de enkelte borgere at vælge på, og at de faktisk også benytter det?