runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Inden hr. Bjarne Laustsen bliver helt alene om at fejre AMU’s 50-års-jubilæum, vil jeg gerne sige, at både Det Konservative Folkeparti, Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne on and off jo også har været med til at bygge et solidt offentligt finansieret voksenefteruddannelsessystem op.
Og i modsætning til hr. Bjarne Laustsens parti er det sådan set de fire partier, som jeg netop har nævnt, som tilvejebringer finansieringen til, at de rigtig mange aktiviteter fortsat vil kunne foregå i 2011.
Og det er klart flere aktiviteter, end hr. Bjarne Laustsens egen regering var i stand til at præstere.
Jeg synes bare, det er en interessant og relevant oplysning til borgerne forud for det kommende valg, men jo også for den enkelte medarbejder, der gerne vil efteruddanne sig, at hans eller hendes muligheder for efteruddannelse samlet set er blevet styrket, fordi der er flere penge til voksenefteruddannelse, og at den samlet set er mere styrket under VK-regeringen, end den var under den tidligere regering.
Så bare lige for god ordens skyld: En af grundene til, at der er et fald i bevillingerne næste år, er jo, at vi har haft en aftale under globaliseringsaftalen, hvor hr. Bjarne Laustsens parti, regeringen og de andre partier var enige om at ville prioritere en ekstraordinær indsats i 2010.
Det gjorde vi så.
Der blev afsat 372 mio. kr. i 2010 og kun 95 mio. kr. i 2011.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-11:
Jeg kan forstå, at vi er ved at runde debatten af.
Jeg synes jo, det er underligt.
Nu har vi fået en ny undervisningsminister, men i det år, hvor man fejrer AMU, som er forudsætningen for, at man, hver eneste gang Danmark er blevet ramt af globaliseringen, startende med udflagning af tekstilindustrien og hele vejen rundt, har kunnet hjælpe, gør regeringen slet ikke noget for at fejre hele AMU-systemet, som har hjulpet tusindvis af mennesker, og som opstod på et tidspunkt, hvor rigtig mange mennesker i landet ikke engang havde fået en faglig uddannelse eller en erhvervsuddannelse.
Det er jo noget vi er enige om er rigtig godt.
AMU-systemet har været med til at uddanne de ufaglærte og de kortuddannede og har givet dem nye kompetencer.
Hvorfor er det, at regeringen i jubilæumsåret nedprioriterer det?
Det var jo ikke med i genopretningspakken fra starten af.
Hvorfor er det, at man har fundet på at inddrage det element i genopretningspakken, og hvorfor kommer det til at fylde så meget?
Jeg tror, at ministeren må indrømme, at alt det, der igennem de sidste 50 år er sket i AMU-uddannelserne, er en succeshistorie.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-11:
Jeg har ikke flere bemærkninger.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Jeg kan simpelt hen hverken af- eller bekræfte de sidste tal.
Jeg er i tvivl om, hvordan aktivitetsudviklingen er, for jeg har ikke finanslovforslaget med herop.
Men det er klart, at VEU-rådet peger på, at der er et behov for voksen- og efteruddannelse, det har vi jo sådan set heller ikke underkendt i regeringen, og det er derfor, vi ligger på et klart højere niveau end det, SR-regeringen efterlod til os i 2001.
Det er jo, fordi vi erkender, at det betyder noget, at der er en offentlig indsats i forhold til voksen- og efteruddannelse.
Men når fru Anna Kirsten Olesen påpeger, at vi sakker bagud, vil jeg sige, at situationen altså også er den, at vi jo ikke sakker bagud, fordi vi ikke er dygtige og kan levere noget, men dér, hvor vi virkelig sakker bagud, er med hensyn til konkurrenceevnen.
Vores produktionsomkostninger er simpelt hen for høje, og det eneste alternativ til at prioritere i den offentlige sektor ville jo være at hente flere skatter og afgifter ind eller stifte mere gæld, og begge dele ville være gift for produktionen ude i de danske private virksomheder.
Det er ikke nemt, når man bliver ramt af en international økonomisk krise, men i al beskedenhed vil jeg sige, at selv om evnerne rækker langt, er det ikke den danske regering, der har sat den i gang.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-11:
Ministeren siger, at vi har et højt niveau her i Danmark sammenlignet med andre lande.
Det er heldigvis rigtigt, men det viser sig jo også, at vi sakker bagud, hvis vi bliver ved med at spare på de her ting.
Og det synes jeg er uheldigt.
Det, der også viser sig, og det, vi vel alle sammen også har kendskab til, er, at hvis det er dygtige og veluddannede medarbejdere, så er de med til at afgøre, hvor det er, at attraktive investorer vil investere for at lave ekstra arbejdspladser.
Det er jo noget af det, vi mangler her i landet, og der sakker vi bagud, når vi laver besparelser inden for det her område.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål.
Ministerens rådgivere på VEU-området, altså VEU-rådet, vurderede så sent som her i maj måned, at behovet for erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse inden for EVE-rammen ville være 12.500 årselever i 2011.
På hvilket grundlag har ministeren så nedskrevet denne vurdering med ikke mindre end 39 pct., nemlig til 7.682 årselever, når man tænker på, at vi skal vækste, at vi skal sørge for, at der sker noget her?
En nedskæring fra 12.500 årselever til nu 7.682 er det, besparelsen kommer til at gå ud på på AMU-centrene.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Det håber jeg sandelig ikke at fru Marianne Jelved får ret i, og det mener jeg faktisk heller ikke at der er lagt op til.
Der er fortsat rigtig gode muligheder for at uddanne sig i Danmark.
Jeg bemærkede, at den konservative ordfører tidligere henviste til, hvad situationen i andre lande er i øjeblikket.
F.eks. koster et universitetsstudium i Storbritannien 80.000 kr., kunne jeg forstå – jeg har ikke selv fået det tal bekræftet.
I Danmark er det sådan, at man fortsat vil kunne gå ind og få en hvilken som helst videregående uddannelse gratis.
Man får bare ikke det samme i godtgørelse og i så lang tid, som man hidtil har gjort, men adgangen er der altså fortsat.
Det er jo en diskussion.
Jeg mener, at når vi har lavet de skatteomlægninger, vi f.eks. har, så er der også mulighed for en bedre privat opsparing, sådan at der, hvis man vil efteruddanne sig, så også vil være mulighed for at medvirke til egenfinansiering.
Men til fru Marianne Jelved, der dog bekender sig til en ansvarlig økonomisk politik, vil jeg sige, at det jo ikke er en nem øvelse at finde besparelser, når alternativet har været at skære i aktiviteten.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Jeg kan erklære mig enig i mange af de ting, som hr. Karsten Hønge har fremlagt, og også rationalet, at det er vigtigt at satse på uddannelse, er vi selvfølgelig fuldstændig enige i.
Derfor er det jo også et faktum, at vi fastholder en position på voksen- og efteruddannelsesområdet, hvor vi ligger ekstremt højt i forhold til andre lande.
Der er jo kun en grund til, at vi sparer, hvilket ordføreren ligesom de øvrige ordførere fra oppositionen ikke forholder sig til, og det er Danmarks overordnede mangel på offentlige midler, fordi vi har et statsunderskud, som er så stort, at hver dansker i år bliver forgældet med ca. 16.000 kr.
Den problematik forholder man sig overhovedet ikke til i oppositionen.
Der er en lang række argumenter for, hvorfor der ikke lige skal spares på det her område, ligesom der i enhver debat med oppositionen er en række argumenter for, hvorfor der heller ikke skal spares på andre områder.
Kan ordføreren fortælle, hvor SF vil spare, så vi kan reducere de offentlige udgifter?
Er der noget bud på det fra SF overhovedet?
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Altså, det er faktisk lidt svært at finde ud af, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører går efter.
Sagen er jo den, at virksomheder, der vil sende medarbejdere på voksen- og efteruddannelse, får reduceret deres godtgørelse med 20 pct.
Det bliver dyrere for dem, hvis de skal sende medarbejdere på voksen- og efteruddannelse.
Det er en udgift for virksomhederne.
Det er bare en simpel konstatering af, at det er en af konsekvenserne af de nedskæringer, som regeringen og Dansk Folkeparti pålægger virksomhederne.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Så krisens regning skal betales.
Men man vil gerne være med til at hæve selskabsskatten, for det er jo også en højere afgift for virksomhederne, kan man sige – det vil man gerne være med til, for krisens regning skal jo betales.
Altså, helt ærligt, er det ikke lidt dobbeltmoralsk, at man på den ene side gerne vil hæve en afgift for virksomhederne, og at man på den anden side ikke vil?
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål, der kan besvares ganske kort, nemlig med enten et ja eller et nej: Mener fru Christine Antorini, at det er rigtigt, at der i dag, også efter at besparelserne indregnes, bruges flere penge på voksen- og efteruddannelse, end der gjorde, dengang Socialdemokratiet havde regeringsmagten?
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Nej, det kunne vi selvfølgelig ikke drømme om.
Og nu vil jeg svare på den anden del, som har med forespørgselsdebatten her at gøre, nemlig om voksen- og efteruddannelsesområdet.
Jeg beklager selvfølgelig, hvis jeg ikke fik formuleret mig klart nok over for Dansk Folkepartis ordfører.
Pointen er, at for virksomheder er det jo fuldstændig ligegyldigt, om de skal betale flere penge til at få medarbejdere på uddannelse, eller om deres skat bliver øget.
Det er, summa summarum, en større udgift for dem.
Det var det, jeg forsøgte at sige med mit billede, for nu har vi hørt regeringen og Dansk Folkeparti hele tiden tale om, hvor vigtigt det er, at der skal være lavere skatter i forhold til væksten i samfundet, og det, vi bare kan konstatere, er, at det er en byrde, der bliver væltet over på det private erhvervsliv, som man ellers hylder skal have muligheder for at kunne komme i gang her i krisen.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
I Dansk Folkeparti vil vi helst ikke slå nogen, vi gør det faktisk ikke.
Vi gør det i hvert fald ikke i Dansk Folkeparti; så må regeringen svare for sig selv.
Men jeg kan heller ikke forestille mig, at regeringen er enig i det synspunkt.
Når det så er sagt, blev jeg oprigtigt interesseret i fru Christine Antorinis tale, fordi fru Christine Antorini lige pludselig sagde, at den her øgede egenbetaling, som virksomhederne jo sådan set kommer til at betale det meste af, er som at pålægge virksomhederne en skat.
Jeg var jo ikke klar over, at man fra Socialdemokraternes side lige pludselig ikke rigtig brød sig om, at virksomhederne skulle betale ekstra i skat.
Så jeg vil bare gerne lige vide, om det så betyder, at man nu også vil trække sit forslag om en forhøjelse af selskabsskatten tilbage?
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Det er jo en meget interessant argumentation, som Venstres ordfører lægger for dagen.
Det er jo sådan, at der aldrig tidligere har været så mange unge, som har søgt ind på en videregående uddannelse, som der er i år.
Er det så udtryk for, at tidligere regeringer har svigtet fuldstændig?
Det må være konsekvensen af Venstres ordførers argumentation, og det er jo noget pjat.
Sagen er jo den, at der igennem årene har været mere og mere fokus på uddannelse, uanset om det var unge på videregående uddannelser eller voksen- og efteruddannelsesområdet, og forhåbentlig er der mange flere, der søger.
Men det, som er regeringens svar på, at der er flere, der søger en voksen- og efteruddannelse, og flere, der søger en videregående uddannelse, er jo, at selv samme område skal betale for det.
På de videregående uddannelser er der bare på undervisningsministerens område en samlet besparelse på 510 mio. kr. ekstra ud over de besparelser, der var i forvejen, fordi flere unge har formastet sig til at søge ind på en uddannelse.
Det er den måde, som regeringen prioriterer det på.
Nu er der mange voksne, der har brug for voksen- og efteruddannelse, bl.a. på grund af krisen.
Det er noget, der efterspørges af både arbejdsgivere og arbejdstagere, og hvad er svaret fra regeringen og Dansk Folkeparti?
Et gok oven i nøden, nemlig at de bare i højere grad skal betale for det selv.
Og det er det, vi ikke bryder os om.
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Det var dejligt på den måde at få et ja, for sådan tolker jeg det, nemlig at der bruges flere penge i dag.
Og det skal der selvfølgelig også.
Udover det kan vi jo konstatere, at vi faktisk ligger ret højt, også efter besparelserne, når vi sammenligner os med de lande, vi normalt sammenligner os med på det her område.
Så kunne jeg godt lige tænke mig at få rettet en lille ting, for man hører jo det, som man gerne vil høre, og kan fordreje det.
Fru Christine Antorini citerer mig for at sige »en masse hovedløs uddannelse«.
Jeg tror ikke, at jeg har sagt »en masse«; jeg er ret sikker på – ellers vil jeg gerne korrigere det her – at jeg sagde, at der indimellem har foregåethovedløs uddannelse, fordi det var gratis at sende folk af sted.
Nu giver det stof til eftertanke, og man skal være sikker på, at man også får sendt dem af sted til noget uddannelse, der reelt gavner begge parter, både den, der skal uddannes, og arbejdsgiveren.
Det var dejligt her at få bekræftet, at det altså ikke er den store katastrofe, men at vi stadig væk bruger mange penge på uddannelse.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Ja, sådan er det, og der er flere personer, men det ændrer jo ikke ved, at vi har et langt større uddannelsesbehov end det, som Venstres ordfører henviser til.
Og i den situation synes vi, det er helt forkert, at man skærer ned på voksen- og efteruddannelsesmulighederne i stedet for at understøtte dem, ikke mindst i en krisetid.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Det, som jo er afgørende i fremtiden, er, så vidt jeg har forstået, at vi er i stand til at etablere nogle arbejdspladser, der kan producere nogle produkter, som dels kan løse nogle behov her i Danmark, dels kan sælges andre steder.
Det har jeg forstået er den afgørende forudsætning.
Og der kan man da godt stille sig selv det spørgsmål, om skattelettelser til nogle af de rigeste danskere er den måde, vi sikrer det på, eller om det er ved at investere i efter- og videreuddannelse.
Det spørgsmål kunne man godt stille sig selv, og jeg tror i og for sig ikke, man behøver at være socialist for at sige, at det sidste nok er det vigtigste.
Det, som ministeren også siger – og det er det vigtigt at holde fast i – er, at ministeren jo erkender, at der her er tale om, at regeringen i sin overordnede prioritering har valgt ikke at friholde efter- og videreuddannelse fra nedskæringer, selv om man selvfølgelig godt kunne gøre det, også uden at fjerne nogle af de skattelettelser, man har gennemført, hvis man havde villet.
Men det ville man ikke, og der synes jeg da det er vigtigt, at det står fuldstændig klart for folk, at det er sådan, det forholder sig.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Det kunne man godt argumentere for; det kunne man sagtens.
Problemet er bare, at de erhvervsstøtteordninger også går til at lave en udvikling, bl.a. i udkantsområderne.
Nogle af de ordninger, som hr. Per Clausen peger på, er f.eks. den fond, som vi i fællesskab – de fem globaliseringspartier – etablerede sidste år til at komme områder til undsætning, som var hårdt og særlig hårdt ramt af krisen.
Jeg hørte tidligere den socialdemokratiske gruppeformand, tror jeg det var, eller hr. Karsten Hønge fra SF nævne Lindømedarbejderne, og det var lige i forlængelse af de store problemer, som man løb ind i dér, at vi i fællesskab ovre i Økonomi- og Erhvervsministeriet blev enige om, at vi ville bruge penge til at understøtte områder, der blev særlig hårdt ramt.
Så man kan jo sagtens sige, at det er forkert med erhvervsstøtteordninger, men jeg er nu af den opfattelse, at det i det samfund, vi lever i, er vigtigt, at vi også kan understøtte udviklingen af særlige sektorer, og derfor skal den konkrete fond, som jeg nævner, jo bl.a. også gå til grøn omstilling, noget, som jeg har forstået at hr. Per Clausens eget parti også støtter.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Jeg vil godt stille et par enkelte spørgsmål til ministeren.
Men nu åbnede ministeren jo op for, at der kunne gennemføres prioriteringer generelt set, og så vil jeg selvfølgelig ikke spørge ministeren om, hvorfor regeringen insisterer på at bruge milliarder af kroner hvert år på at føre en udsigtsløs krig i Afghanistan, fordi jeg jo godt ved, at det nok, trods alt, ligger uden for undervisningsministerens kompetence at sige, at det også er en dårlig idé, og at det holder man op med.
Men hvad så med de erhvervsstøtteordninger, der gives – er det ikke 13 mia. kr. om året?
Altså, sagen er: Kunne det ikke godt tænkes, at ministeren og regeringen kunne lave omfordelinger, selv hvis man holdt fast i skattelettelser som noget, der ikke kan gøres noget ved?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Altså, vi må jo i hvert fald konkludere, at når økonomer, som har mere forstand på skattepolitik og sammenhængen mellem skattetryk og vækst, end jeg selv og hr. Per Clausen har, beskæftiger sig med dansk økonomi, så anbefaler de alle sammen entydigt, at vi reducerer vores skattetryk.
Det er jo også meget logisk, når man – på trods af de skattelettelser, som Det Konservative Folkeparti helt rigtigt har fået igennem sammen med Venstre – har verdens absolut højeste beskatning og skattetryk, som vi har i Danmark.
Alle økonomer anbefaler, at vi reducerer det, fordi virksomhederne ikke vil bosætte sig i Danmark og der ikke vil blive skabt arbejdspladser.
Danskerne arbejder mindre, danskerne arbejder en tredjedel mindre på deres arbejdsplads i forhold til resten af verden.
Det er logisk nok, og alle økonomer er sådan set enige i det.
Jeg ved godt, at hr. Per Clausen har gået på en anden økonomisk skole, end jeg selv og økonomerne i OECD og EU og vismændene osv. har, men det er jo altså trods alt en ret entydig anbefaling, der kommer fra folk, der har forstand på det.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Jeg er jo en ældre mand, og nu har jeg slæbt mig op ad trappen igen, så jeg vil nok insistere på at svare.
Jeg vil bare sige til hr. Rasmus Jarlov, at det, jeg jo sådan set mangler, er noget, der bare kan sandsynliggøre, at lande, hvor man betaler væsentligt mindre i skat, er blevet rigere end Danmark.
For hr. Rasmus Jarlov synes at mene, at hvis man har et stort offentligt forbrug, hvis man har en rimelig høj beskatning for at finansiere det store offentlige forbrug – det hænger jo sammen, penge skal jo komme et sted fra – så skulle det føre til, at man bliver fattig.
Og det er måske det, jeg synes er en lille smule ubegribeligt, hvis vi kigger ud over verden, altså at det forholder sig på den måde.
I lande, hvor der er meget, meget stor statslig styring og kontrol med økonomien som Kina f.eks., er der jo en ekstrem vækst i økonomien, og jeg vil da stadig væk betragte Danmark som et relativt rigt land, ligesom der kan findes mange lande, hvor man næsten ikke betaler skat, men hvor man er betydelig fattigere.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Jeg synes, jeg vil komme med en kort bemærkning, når nu ordføreren bruger så meget taletid på at rose den konservative skattepolitik.
Det er rigtigt, at vi ønsker en lavere beskatning.
Vi har et mål om, at den sidst tjente krone ikke skal beskattes med mere end 50 pct., og det arbejder vi for.
Men jeg må nok sige, at det jo ikke er noget, vi gør for at forgylde rige mennesker.
Det er noget, vi gør ud fra to overvejelser: For det første fordi det er moralsk rigtigt, at man får lov til at beholde størstedelen af de penge, man selv tjener; for det andet fordi det giver et rigere samfund.
Vi vil hellere have, at Danmarks økonomi vokser, således at der er flere penge til borgerne og til det offentlige på lang sigt, ved at vi bliver et rigere land, end vi vil brandskatte befolkningen, hvilket er ligesom at tisse i bukserne for at få varmen – det giver nok flere penge ind på kort sigt, men på langt sigt gør det os fattigere.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Nu bliver jeg jo altid bekymret, når man inden for samfundsvidenskaberne fortæller, at der findes en bestemt opfattelse af, hvordan ting hænger sammen, som alle er enige om.
Men jeg synes jo, at det er spændende, at vi i Danmark er i stand til at opretholde en rimelig høj levestandard.
Ifølge hr. Rasmus Jarlov er vi nogle af dem, der arbejder mindst og har den største offentlige sektor, og alligevel er vi relativt rige.
Hvis jeg var økonom og havde den teori, som ikke rigtig er bevist ved hjælp af sådan egentlig empiri, at det er sådan, at hvis man betaler meget i skat, vil man blive fattig, så ville jeg alligevel kigge lidt forundret på den verden, vi lever i, og sige: Det var da mærkeligt.
Hvordan kan det gå til, at de i Danmark er i stand til tilsyneladende at opretholde en høj velfærd?
Jeg vil til allersidst bare sige til hr. Rasmus Jarlov, at der findes vist stadig væk enkelte økonomer, også som har offentlig ansættelse og ansættelse andre steder end i banker, som har den opfattelse, at hvis man opkræver penge og bruger dem til offentlige investeringer, investerer dem i vækst osv., så er sandsynligheden for, at det fører til beskæftigelse i Danmark, betydeligt større, end hvis man lader pengene blive hos de rigeste danskere.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Det var ikke meningen, at det skulle være nedvurderende i forhold til de regler, vi har haft hidtil, at jeg sagde småjusteringer.
Grunden til, at jeg sagde småjusteringer, er, at vi fortsat vil ligge på et meget højt offentligt bidrag til voksen- og efteruddannelse.
Det er muligt, at fru Marianne Jelved kunne pege på en klogere måde at finde penge på i voksen- og efteruddannelsessystemet, men vi har faktisk bestræbt os på at koncentrere os om, at vi kunne udbyde så meget voksen- og efteruddannelse inden for den ramme på de der 6 ½ mia. kr. – jeg kan ikke det tal præcis, man må ikke hænge mig op på det bagefter, men det er nogenlunde i den størrelsesorden, vi forventer at det kommer til at ligge på i 2011 – fordi jeg skal finde penge for at finansiere aktiviteter andre steder.
Hvordan kan vi bedst inden for den ramme tilgodese personer, som har et meget stort behov?
Der har vi valgt en pakke, som så ender med at se sådan her ud, men det er da rigtigt, som fru Marianne Jelved peger på, at for nogle reducerer man SVU-perioden fra 80 uger til 40, og fra andre er det fra 52 til 40 uger.
Det er fuldstændig sandt, men hvis jeg ikke havde lavet om på regelsættet, så ville jeg alene have skullet skære ned på aktiviteten.
Og vi er på et højere niveau, end da den daværende regering havde Enhedslisten som støtteparti og var fuldstændig afhængig af Enhedslistens støtte, da man kun havde 90 mandater, fra 1998-2001.
Jamen det er bare tankevækkende.
Det er tankevækkende i en situation, hvor der er international økonomisk krise.
Vi har lige fra fru Marianne Jelved hørt om, hvilke flotte konjunkturer vi i øvrigt havde.
Så kommer krisen, og så skærer vi en lillebitte smule ned, men jo slet ikke ned til det niveau, man havde, da man var i en højkonjunktur.
Altså, det er jo lidt skuffende – hvis ikke det var, fordi det var så forudsigeligt – at man overhovedet ikke lytter til de svar, der bliver givet.
Vi har prioriteret, at vi gerne vil have arbejdspladser i Danmark, og det betyder altså, at vi ikke kan se den offentlige sektor blive ved med at vokse, fordi det skal finansieres af de private virksomheder.
Ellers skal det finansieres af fremtidige generationer, for gæld kan på lang sigt ikke betales med gæld.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Jeg har tidligere i dag forsøgt at få den konservative ordfører til at forholde sig til et lille afsnit, som de to mennesker, Lene Espersen og Brian Mikkelsen, har skrevet, og hvor de skriver: Det er afgørende, at vi i Europa har en uddannelsessektor i verdensklasse, og at vi konstant har fokus på at opkvalificere arbejdsstyrken.
Nu har jeg ikke indtryk af, at citatet fra de to ministre gjorde noget videre indtryk på ordføreren, og der er da slet ikke nogen grund til at tro, at de to ministre skulle gøre indtryk på en tredje minister.
Derfor vil jeg først bare alligevel lige bede om en reaktion på det, altså om de for en gangs skyld har fat i noget her, de to konservative.
Det andet er: Hvad nu med den her entydige reaktion fra erhvervslivet?
Dansk Erhverv, Dansk Industri og uddannelsesinstitutionerne siger ret entydigt, at det her forringer virksomhedernes konkurrenceevne.
Det var lige netop det, som ministeren var inde på, nemlig at vi skal forberede både virksomhederne og deres medarbejdere på en ny virkelighed.
Og der siger de helt entydigt, at det her vil spænde ben for det.