runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Jeg må bare med det samme sige, at jeg overhovedet ikke kunne drømme om at tage patent på det og sige, at det her med EUX skulle være noget, der er kommet fra SF.
Jeg sagde ordet, at vi var med til at slå uddannelsen i gang.
Vi var med til at stemme for det her lovforslag, så vi har de her forsøg.
Det var alt, hvad jeg sagde.
Det er jo et glimrende tilbud, det her EUX.
Vi er jo begge to glade for det her nye initiativ.
Det, jeg prøver at bringe frem her, er, at det jo ikke er en bekymring, der specielt er fra SF, at det her ikke skulle komme til at fungere godt.
Det her er jo en melding fra erhvervsskolerne.
Så sent som i dag har jeg talt med afdelingslederen på Syddansk Erhvervsskole, og jeg har i telefonen i dag snakket med den person, der også er ansvarlig for EUX-forløbet på Syddansk Erhvervsskole – ud over, at jeg også har besøgt den tidligere – for at blive helt opdateret på, hvordan situationen er.
Og det er fra skolerne, bekymringen kommer.
Man gør i øvrigt et stort arbejde derude.
Man gør et stort oplysningsarbejde, man laver alt muligt opsøgende arbejde, man laver informationsmøder.
Den 15. februar havde man et informationsmøde på Syddansk Erhvervsskole, hvor 95 mennesker mødte frem.
Der er jo god, positiv interesse omkring det her nye barn i uddannelsesverdenen, men der var en udtrykt, en udtalt bekymring blandt de fremmødte også på det møde den 15. februar, om man kunne garanteres at gennemføre sin uddannelse.
Man var bekymret over, om man, når man kommer ud af karensperioden, så forsvinder, og man var også bekymret over, hvilken effekt det kunne have på skolen i øvrigt, at man kan se, at der er nogle EUX-elever, der efter al sandsynlighed vil æde kvoten for andre.
Men det her spørgsmål går præcis på – da det er en ny uddannelse, og da der er stort ukendskab til den – om det ikke kunne være en god idé for at holde hånden under det nye initiativ, ved at man her tilbyder et særligt kvotesystem.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Nu finder hr. Karsten Hønge det meget mærkværdigt, at man har en karensperiode på 2 måneder.
Da havde man ikke en uddannelsesgaranti, og man havde faktisk på det tidspunkt færre praktikpladser, end der skabes lige nu – selv taget i betragtning, at vi er i kølvandet på en international økonomisk krise, som har kostet det private erhvervsliv mange, mange milliarder kroner og desværre jo også kostet almindelige arbejdspladser.
Så set i det lys må man jo sige, at det er en meget, meget flot indsats, der er blevet gjort af regeringen og den forligskreds, der står bag.
Jeg sagde faktisk ikke, at SF ikke var en del af lovgivningen.
Jeg sagde, at det var en tilsnigelse at sige, at man har taget initiativ til det, når man stemmer for lovforslaget.
Det var det, jeg kommenterede, og det fastholder jeg sådan set.
Det er jo sådan, at vi meget gerne vil gøre yderligere i forhold til praktikpladsområdet, og vi har også gjort det både i 2008, hvor vi startede, i 2009 gjorde vi noget i juni, og vi gjorde det igen ved finanslovforhandlingerne og gjorde det igen i 2010, som nu løber ind i 2011.
Hver gang tog vi initiativ til at skabe noget mere.
Derfor er det jo et relevant spørgsmål, om hr. Karsten Hønge kan løfte sløret for, hvilken finansiering hr. Karsten Hønge mener der skal bruges til at lave en særlig ordning for EUX-eleverne frem for de øvrige erhvervsuddannelseselever.
Frank Aaen (EL), 2011-03-02:
Hvad gør regeringen og EU for at støtte de demokratibevægelser i Mellemøsten, der har som mål at vælte det herskende diktatur?
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Finder ministeren anledning til at se på, om praktikforløbet på EUX skal ændres, så eleverne f.eks. er garanteret en skolepraktikplads uden om det nuværende kvotesystem, i lyset af at EUX-eleverne vil kunne tænkes at skubbe elever fra et almindeligt EUD-forløb ud af den nuværende kvote?
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Jeg er rigtig, rigtig glad for at få spørgsmål vedrørende EUX, som jo er den nye studentereksamen for erhvervsuddannelseselever, som vi i fællesskab etablerede sidste forår ved ny lovgivning.
Til de interesserede borgere, der måtte følge med, kan jeg sige, at EUX ikke er en ny uddannelse, men en mulighed for en erhvervsuddannelseselev at opnå den samme studiekompetence, som de får i de gymnasiale uddannelser.
Og jeg agter sådan set også, at man skal kunne titulere sig med betegnelsen student, ligesom jeg har foreslået det for de erhvervsgymnasiale uddannelser, hvor jeg har oplevet, at også socialdemokrater og SF’ere har været enige i, at det var en god idé.
Jeg agter sådan set ikke at ændre reglerne for praktik for EUX-eleverne, da det ikke er en særskilt uddannelse, men er en måde, hvorpå erhvervsuddannelseseleven kan opbygge sin studiekompetence.
Men lad mig endelig slå fast, at vi i fællesskab og selvfølgelig med regeringen i spidsen har lavet en rigtig god aftale i efteråret, der faktisk skal sikre 8.900 flere praktikpladser i 2011.
Og jeg har også et par gode nyheder, som jeg gerne vil benytte lejligheden til at annoncere, og som øger muligheden for EUX-eleverne, nemlig at vi i 2009 havde en flot fremgang i antal rigtige praktikpladser – jeg mener, at det var på 19 pct. – og vi har lige fået tallet for 2010, og der har der været en vækst på 22 pct. i antal praktikpladser.
Det ændrer ikke ved, at der fortsat er elever, som savner en praktikplads, og derfor har vi jo også opretholdt den egentlige uddannelsesgaranti til en fuld uddannelse i skolepraktik, om end det kan betyde, at man skal flytte efter den og muligvis også flytte sig efter den inden for fagene, som det altid har været en betingelse for skolepraktikken, i hvert fald i al den tid, jeg har arbejdet med området.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Jo, men det er godt, at det går fremad for nogle af vores erhvervsuddannelser.
Man kan så sige, at man under alle omstændigheder også var kommet dybt ned i et hul.
Den sidste opgørelse viste, at der stod 7.336, som jeg husker det, elever uden praktikpladser her i landet.
Der er grund til at tro, at de midler, der er sat af, vil kunne være med til at forbedre det, men der er stadig væk en kæmpe udfordring.
Det er sådan den generelle udfordring for overhovedet at få praktikpladserne, men jeg synes, vi skal prøve lige at fokusere på det lille hjørne, der handler om EUX.
Vi er enige om, at det er et godt supplement, både til erhvervsuddannelserne og til den måde, man kan tage en gymnasial uddannelse på.
Det er vi jo enige om, så det er et godt initiativ, som vi også fra SF's side støtter.
Problemet nu er bare, at alt tyder på, at det er et projekt, der skal hjælpes lidt mere på vej.
Man har jo fornuftigt nok lavet pilotprojekter ude i landet tre forskellige steder, men det viser sig nu, synes jeg, at advarselslamperne blinker på alle tre skoler.
Af de elever, der er startet på EUX – lad os tage Syddansk Erhvervsskole, som jo startede i august sidste år med et projekt med 12 elever – er der ikke en eneste, som det er lykkedes at få en praktikplads, og de skal altså ud og have praktikpladser nu fra uge 25.
Så er det bare, jeg synes, at hvis vi skal sikre, at det her med EUX bliver en succes, hvad vi har en fælles interesse i, så bliver vi nødt til at sige til de unge og i høj grad også til deres familier: Skal I gå i gang med en uddannelse, der varer over 4 år, og vil vi i øvrigt sammenligne med de gymnasiale uddannelser, bliver vi nødt til at give jer en uddannelsesgaranti, så man er sikker på, at man bliver færdig.
Det er et meget langt forløb at gå fra august måned sidste år til uge 25 i år og så i øvrigt blive kastet ud i at skulle lede efter en praktikplads, som øjensynlig kan være meget svær at finde.
Og så er vi fremme ved det:
I alt har eksempelvis Syddansk Erhvervsskole 28 skolepraktikpladser knyttet til Træfagenes Byggeuddannelse, og EUX på Syddansk Erhvervsskole er startet op på Træfagenes Byggeuddannelse.
Og der er ikke én af de 12, der endnu har fået en praktikplads.
Så risikerer vi altså, at EUX kommer til at blive sådan en form for gøgeunge, der skubber almindelig lærlinge ud af deres muligheder for at gøre deres uddannelse færdig.
Jeg synes, det vil være en ualmindelig trist måde at få startet EUX på, at det skal forringe andre unges muligheder for at få deres uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Men det er ikke andre unge, det er sådan set den gruppe af unge, som i dag allerede tager en erhvervsuddannelse.
Vi vil gerne have flere, der gør det, men det er jo ikke sådan, at EUX-eleverne kan fortrænge andre unge, for de er en del af den samme gruppe af erhvervsuddannelseselever.
Men de kan tilrettelægge deres uddannelse særligt, så de kan opnå den studiekompetence.
Det er ikke en særlig uddannelse, og det er det, som også ville gøre det kompliceret, hvis man skulle følge SF's forslag om, at man gjorde noget helt særligt, for hvordan skulle vi så i princippet skille dem ud?
Så kunne man jo i princippet sige, at man gerne ville være EUX-elev, uden at man havde intentioner om det.
Man kan jo først se retrospektivt, når de afslutter, om de når op på et EUX-niveau.
Så det vil i sig selv komplicere sagen.
Det andet er, at i forbindelse med skolepraktik har vi de EMMA-kriterier, som betyder, at man skal være egnet til at tage uddannelsen, at man skal være fagligt og geografisk mobil, og så skal man være aktivt søgende.
De fire kriterier har været gældende i årtier, også under den tidligere SR-regering, netop for at sikre, at praktikpladsområdet fortsat betragtes som et arbejdsmarked, hvor man søger et job, forstået som en praktikplads, og hvor det skal ske inden for et marked, hvor man også er nødt til at udvise fleksibilitet.
Og den fleksibilitet mener jeg også at EUX-eleverne er bedst tjent med at udvise.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Jeg synes, det er en både trist og uambitiøs indstilling, ministeren har her.
Vi er enige om, at vi søsætter et nyt projekt, som er en spændende ny fusion mellem det at tage en erhvervsuddannelse og det at tage en gymnasial uddannelse.
Nogle af de her elever vil selvfølgelig være nogle, der ellers ville være gået på andre erhvervsuddannelser, der så vil være omfattet af kvotesystemet, men der vil jo også af gode grunde være elever, der som alternativ vil have det at gå på teknisk gymnasium, men som synes, at de vil have lidt mere praktisk indhold, end man faktisk har på det tekniske gymnasium.
Forskellen her er, at hvis man tager en teknisk gymnasial uddannelse, er man garanteret at kunne gøre sin uddannelse færdig, hvis man i øvrigt lever op til de ting, man nu skal leve op til undervejs.
Men tager man den anden form for gymnasial uddannelse, men lægger den inden for det egentlige erhvervsuddannelsessystem, bliver man offer for det her kvotesystem.
Og der synes jeg bare at vi skal hjælpe den her uddannelse på vej ved at give tryghed til de unge og give tryghed til deres familier og sige: Der ligger en uddannelsesgaranti, så I bliver færdige.
Så er problemet bare, at hvis vi gør det, så æder det jo pladserne fra de almindelige lærlinge.
Man kan gå ud fra, at dem, der kan kvalificere sig til at gå på EUX, sandsynligvis vil blive godkendt til at få en skolepraktikplads, og så bliver det jo på bekostning af dem, vi kan kalde de almindelige lærlinge.
Lad os tage situationen fra Syddansk Erhvervsskole.
De har 28 skolepraktikkvoteelever til Træfagenes Byggeuddannelse.
De har 12 elever nu, og der er ikke en eneste af dem, der har fået en praktikplads.
Det skal der nok være nogle af dem der får, men man har jo ambitioner om at have to klasser, der starter til august, og det betyder så, at til næste år igen vil de faktisk kunne tage hele kvoten.
Det synes jeg simpelt hen ikke er en fair behandling af, hvad skal man sige, de almindelige lærlinge, når vi nu gerne vil hjælpe det her nye system på vej.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Jeg forstår det slet ikke.
Jeg synes, det er så modsætningsfuldt, at hr. Karsten Hønge på den ene side siger, at det kan være gøgeunger, der fortrænger de andre EUD-elever, og på den anden side siger: Er det ikke trist, at de slet ikke har fået nogen praktikpladser endnu?
Det er sådan set modsætningsfuldt, for så vidt at man anser dem for gøgeunger.
Nu bryder jeg mig slet ikke om udtrykket om unge mennesker, der egentlig bare gerne vil dygtiggøre sig og sikre sig, at de dels har en faglært kompetence, dels en studiekompetence.
Dem opfatter jeg ikke som gøgeunger, men som ambitiøse unge, der gerne vil udnytte de muligheder, Folketinget har stillet til rådighed.
Jeg kan sige, at jeg ikke er interesseret i, at vi laver flere veje igennem erhvervsuddannelserne på skolepraktikområdet, men det, der er afgørende, er, at flest mulige får en praktikplads.
Når hr. Karsten Hønge peger på, at der er over 7.000 elever, der mangler en praktikplads, så skal han jo regne med, at en betydelig andel heraf er i skolepraktik, og nogle af dem er kortvarigt søgende i forhold til en rigtig praktikplads, fordi de hellere vil det andet.
Det skal de jo sådan set have lov til, det er der ikke noget i reglerne der forhindrer dem i.
Men jeg kan simpelt hen heller ikke forestille mig, hvordan vi i den brede forligskreds, bestående af Socialdemokraterne, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og V og K, skulle kunne løfte den opgave at sige: Vi laver noget helt særligt for EUX-eleverne.
For vi ved jo først, om de er EUX-elever den dag, hvor de afslutter.
Det ville give temmelig store dilemmaer, for nogle kan jo falde fra undervejs, og så har de haft en favoritstilling i forhold til de øvrige EUD-elever, og det forstår jeg at hr. Karsten Hønge gerne vil undgå.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Det er jo indlysende, at det ikke er de unge, der er gøgeunger her.
Det er uddannelsen, der risikerer at blive en gøgeungeuddannelse.
Jeg kunne aldrig drømme om at kalde unge, der tager en rigtig god uddannelse, man selv har været med til at igangsætte, gøgeunger, men det får en gøgeungeeffekt på dem, jeg vil kalde de almindelige lærlinge.
Derfor kunne man jo godt, synes jeg, inden for det samme system sige, at for dem, der starter på en EUX-uddannelse, gør vi det særlige, at vi tilbyder dem, hvis de i øvrigt lever op til kriterierne og har bestået det, de nu skal, en uddannelsesgaranti, så de kan gøre uddannelsen færdig med deres eget kvotesystem.
Det, jeg forsøger at gøre her, er jo at lære af de erfaringer, vi har.
Hvis nu det havde vist sig, at den her uddannelse var igangsat og de bare havde fundet praktikpladser derude,
havde vi jo ikke stået og diskuteret det.
Problemet er, at der stort set ikke er nogen, der har fundet en praktikplads, heller ikke på de to andre skoler.
På pilotprojektet her i København drejer det sig om en håndfuld elever, der har fundet en praktikplads.
Så derfor handler det her om, synes jeg, at vi lærer af de erfaringer, vi har fået indtil nu, ved at vi kan se, at de kommer ud fra grundforløbet i uge 25, og at der ikke er praktikpladser til dem.
Så lad os da gøre noget.
Tilsvarende vil jeg også sige: Lad os da se på erfaringerne om nogle år.
Men jeg synes, vi nu bliver nødt til at hjælpe den her uddannelse på vej, for ofrene her bliver jo både de her EUX-elever, der faktisk ikke kan få en praktikplads – og som, det vil jeg lige indskyde, også vil blive omfattet af de her karensregler, som jeg synes er fuldstændig urimelige, hvis man vil hjælpe en EUX-uddannelse i gang – og de almindelige lærlinge, for at sige det sådan, der kommer til at betale for det, ved at der er færre skolepraktikpladser stillet til rådighed for dem.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Det er vist lidt en tilsnigelse, når man fra SF's side siger, at man har været med til at sætte EUX i gang.
Det har man jo sådan set ikke, det er regeringens initiativ, og vi har gennemført det i en forligskreds, som SF ikke er en del af.
Lad os lige slå det fast.
Så vil jeg da gerne høre, hvor man vil finde finansieringen, for der er jo sådan set kun den mulighed inden for den praktikpladsaftale, der er, at vi så tager de mange ressourcer, som er afsat til generelt at skabe praktikpladser, for at lave en særlig ordning.
Men hvis hr. Karsten Hønge kan anvise en anden finansiering, kan man jo ud fra det prøve at drøfte det.
Det ville være mere reelt, for hvis jeg skal tage pengene fra de praktikpladser, vi i øvrigt skaber til alle unge, der vælger erhvervsuddannelserne, så mener jeg faktisk ikke, det er en god idé, da EUX-eleverne i forvejen må anses for at være blandt de elever, der måske har lettest ved at skaffe sig en praktikplads.
Men jeg hører gerne, hvis hr. Karsten Hønge har nogle forslag til finansieringen, for jeg vil ikke tage dem fra de øvrige erhvervsuddannelseselever.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Finder ministeren anledning til at se på, om praktikforløbet på EUX skal ændres, så eleverne f.eks. er garanteret en skolepraktikplads uden om det nuværende kvotesystem, i lyset af at EUX-uddannelsen er en ny uddannelse, og at EUX-elever derfor kan tænkes at have sværere ved at skaffe ordinære praktikpladser, qua det er en ny uddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2011-03-02:
Forvirringen bliver jo næsten total, for det, vi står med nu, er den modsatte problemstilling, nemlig at
hvor der før var den risiko, at EUX-eleverne var gøgeunger, som skulle fortrænge almindelige erhvervsuddannelseselever, er det så nu modsat, nemlig at dem, der vælger en EUX – som ikke er en selvstændig uddannelse, men som er en tilrettelæggelse af deres erhvervsuddannelse, som kan føre dem frem til et fuldt studiekompetenceniveau – skulle have vanskeligere ved at få en praktikplads.
Det gør det lidt vanskeligt at svare på, fordi det simpelt hen er to modsatrettede opfattelser af, hvad EUX-eleverne måtte skulle byde andre erhvervsuddannelseselever.
Jeg tror, jeg er nødt til at slå fuldstændig fast, at unge, der går i erhvervsuddannelserne, kan tilvælge EUX og på den måde opnå fuld studiekompetence, ligesom de øvrige gymnasieelever kan gøre det.
Det er en udmærket uddannelse, som vi har etableret med et bredt flertal, og som jeg i øvrigt tror at alle hernede stemte for, da vi etablerede den, inklusive SF.
Men det ændrer ikke på, at vi har afsat et betydeligt antal ressourcer, jeg tror, det er 2,3 mia. eller 2,4 mia. kr., i den forligskreds, der er med regeringen, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, og de ressourcer går samlet set til at skabe flere praktikpladser til unge mennesker, der gerne vil opnå et faglært niveau.
De to gode nyheder, jeg nævnte før, vil jeg lige referere igen, og det er, at vi efter en stigning i 2009 på ca. 19 pct. i 2010 har fået en yderligere stigning på 22 pct., og det er nu lykkedes regeringen at indgå aftale med det private arbejdsmarked.
Vi har aftalt med Kommunernes Landsforening, at de skal bidrage, og vi har i staten også truffet beslutning om at tage flere elever.
Den eneste part, der nu udestår, er regionerne, og her er jeg i dialog med formanden, Bent Hansen, om, at vi også finder en løsning i forhold til, at regionerne tager elever ind.
Jeg finder, at den indsats, vi har gjort, samlet set er med til at løfte alle erhvervsuddannelseselever, herunder også de elever, der måtte tilvælge den særligt tilrettelagte undervisning, som fører dem frem til et gymnasialt niveau, nemlig EUX-eleverne.
Så vi finder faktisk, at vi har taget mange skridt for at sikre almindelige erhvervsuddannelseselever og de nye EUX’er gode muligheder på praktikpladsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-02:
Jeg skal bare lige komme med en bemærkning omkring det første.
Der har vi selvfølgelig en forskellig målestok, synes jeg.
Det er en smålighed, synes jeg, af ministeren ikke at anerkende, at når man vedtager en lov i fællesskab i Folketinget, så har man medejerskab til den.
Uanset at selve initiativet kom fra regeringen og fra forligskredsen, vil jeg bare pointere, at SF fra førstebehandlingen og hele vejen igennem var tilhængere af EUX og stemte for den.
Det er en smålighed, som ikke klæder ministeren, og så siger man, at man ikke er en del af det, når Folketinget i enighed i øvrigt vedtager det.
Men sådan har vi forskellige standarder at måle vores format efter.
Praktikpladsproblematikken består af 7334 elever, der fortsat står på venteliste, og der bliver gjort nogle ting for det, også nogle ting, som jeg anerkender, også de 2,4 mia. kr., hvor staten ganske vist kun bidrager med de 179 mio. kr. og resten kommer fra arbejdsgiverne selv, men det er i øvrigt en udmærket finansieringsmåde at bruge.
Pointen for mig her i dag er at forsøge at holde diskussionen om, at vi i fællesskab er tilhængere af og har været med til at starte en uddannelse, hvor vi kombinerer erhvervsuddannelserne med en gymnasial uddannelse, på sporet.
Det giver nogle særlige udfordringer, muligvis kun i en periode, indtil den er slået igennem ude på markedet.
Men vi kan i hvert fald konstatere, at der her og nu er et problem i, at de elever har svært ved at finde en praktikplads, og der er ikke en snus modsætning i de her to spørgsmål.
Det handler om, at det jo ikke er så mærkeligt, at de har svært ved at finde en praktikplads, for virksomhederne kender ikke uddannelsen, og derfor vil det tage noget tid.
Derfor tror jeg, at det vil være en god idé at lave et særligt kvotesystem til de her elever.
Det hænger da fint sammen med min bekymring for, at man, hvis man ikke gør noget, så tager kvoterne fra de almindelige lærlinge inden for systemet.
Tingene hænger da fuldstændig nøjagtigt sammen.
Pointen er, at det mig bekendt med de tre pilotprojekter, vi har ude i landet, handler om, at det er en håndfuld, der har fundet praktikpladser, og de er altså ude på markedet nu i uge 25 efter at have gået på skole siden august sidste år.
Her tænker jeg bare, at når vi skal have den her uddannelse til at gå i gang, synes jeg, at det ville være godt at give de her elever og deres familie den tryghed, at de kan gøre deres uddannelse færdig,
en masse af de her elever kunne lige så godt være startet på teknisk gymnasium, der har de en garanti for at kunne gøre det færdigt.
Her bliver de også underlagt den her karensperiode, som jeg synes i det hele taget også er meget problematisk og da ekstremt problematisk over for de her unge, som er motiverede, og som er klar til at gå i gang og nu skal sendes ud på græs i 2 måneder, indtil de så har levet op til kriterierne.
Jeg synes, vi skal lave et system, der holder hånden under et godt initiativ som EUX ved at tilbyde dem et særligt kvotesystem, fordi det er en ny uddannelse, der selvfølgelig skal have tid til at bundfælde sig ude i virksomhederne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-02:
Får den nye forskning, der viser, at børn risikerer skrumpelever som følge af overvægt, ministeren til at overveje en mere systematisk behandling af svært overvægtige børn?
Til det allersidste vil jeg blot sige til ministeren, at hvis de regler er der, hvad er det så, der får ministeren til at tro, at Sundhedsstyrelsens nye vejledninger vil få en bedre effekt end dem, der allerede er der?
Det kan jo virke en lillebitte smule forvirrende.
Men jeg er da glad for, at ministeren siger, at Sundhedsstyrelsen arbejder på det her og vil forsøge at lave endnu bedre vejledninger.
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at det her i øjeblikket er placeret som et kommunalt ansvar.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at tendensen er, at flere og flere børn bliver overvægtige?
Og dermed må vi vel sige, at uanset hvor god en indsats, ministeren synes vi gør i dag, indfrier den ikke vores ønsker.
Det her drejer sig om fedme.
Det drejer sig ikke om rygning eller om alkohol.
Vi bliver nødt til at se tingene isoleret.
Det her drejer sig om overvægt hos børn, som ikke selv har valgt at blive overvægtige.
Med hensyn til risikoadfærd må man sige, at det er en risiko at blive født ind i en overvægtig familie, fordi de overvægtige forældre og forældre generelt er blinde for, om deres børn er overvægtige.
Det er jo ministerens holdning og ministerens partis holdning, at forældrene bærer et meget stort ansvar.
Det er jeg i og for sig enig i, men vi må blot spørge, om der ikke også er et andet ansvar, hvis forældrene vitterligt vender det blinde øje eller måske to blinde øjne mod, at deres børn bliver overvægtige.
Hvordan er det, at vi skal systematisere det her?
Det er det, spørgsmålet går på.
For mig at se er det jo ikke kun barnet, det her drejer sig om.
Vi bliver nødt til at give et tilbud, hvor tilbuddet dækker både børn og voksne.
Er ministeren enig med mig heri?