runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-03-19:
Jeg gentager gerne en gang til for fru Karina Adsbøl og arveprins Knud, at anvisningsretten er en ret, man har, det er ikke en pligt.
Det er en ret til at anvise op til 25 pct., og man kan også aftale mere eller mindre.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Så det må kommunalbestyrelsen selv bestemme, altså om de vil anvende anvisningsretten.
Jeg ved godt, som jeg tidligere sagde, at der er 25 pct. anvisningsret, men der står jo i det her lovforslag, at det vil være nærliggende, at kommunen og boligorganisationen aftaler, at kommunen får 100 pct. anvisningsret, således at kommunen, hver gang der sker en fraflytning, vil kunne bestemme, hvem boligorganisationen skal leje det ledige værelse ud til.
Det er det, jeg hentyder til.
Og det kan godt være, at det måske er lidt svært at forstå, eller at jeg har udtrykt mig uklart.
Men jeg skal bare lige have ministerens svar på, at det er kommunalbestyrelsen, der bestemmer, om de vil anvende de her muligheder, og at de kan sige nej.
Carsten Hansen (S), 2015-03-19:
Der står ingen steder, at kommunalbestyrelsen har 100 pct. anvisningsret; det er 25 pct., man har.
Og de 100 pct. kan man aftale sig til, men så har man jo også forpligtelsen til at betale huslejen undervejs.
Det er jo op til boligselskabet og kommunen at lave aftalerne.
Det er jo selvstændige juridiske enheder begge to.
Så det kan man gøre.
Der er nogle steder i Danmark, hvor man faktisk har gjort det – også ud over den situation, vi er i nu – for at sikre en bedre blandet beboersammensætning og andet.
Men det er jo altid op til kommunen og det enkelte boligselskab i de afdelinger, hvor man gør det.
Men det er noget vrøvl at sige, at der er 100 pct. anvisningsret.
I forhold til studerende og handicappede og andre, der måtte kunne få gavn og glæde af et kollektivt bofællesskab i en almen bolig, er det bare sådan, at loven gælder for alle i Danmark.
Men det er klart, at det her er lavet med henblik på at kunne huse en række af de flygtninge, der kommer til Danmark.
I forhold til anvisningsretten vil jeg sige, at det ikke er alle steder, man bruger 25 pct. anvisningsret.
Der aftaler man det, hvis man går ned på mindre, men kommunen har ret til at gå op på 25 pct. Nogle steder har man 15 pct., andre steder har man 10 pct., hvis man ikke har brug for at anvise så mange boliger.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Så må jeg bare lige sige om det med, at det her også omhandler studerende, som ministeren dækker sig lidt ind under, at så er det da paradoksalt, at det først kommer nu, hvis det er for at løse de studerendes boligproblemer.
Så det hænger jo sammen med det, der er i forhold til flygtninge, og så prøver man at dække sig ind under det her i forhold til de unge, som står og mangler boliger.
Men der står jo, at man regner med, at 400 af de her boliger kommer til at gå til flygtninge.
Men jeg vil egentlig godt lige stille ministeren et spørgsmål.
Det er kommunalbestyrelsen, der bestemmer, om de vil have anvisningsret.
Hvad hvis kommunalbestyrelsen siger: Jamen det vil vi ikke have; vi vil ikke anvende den kommunale anvisningsret her?
Så kan de vel selv bestemme det.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-03-19:
Nu er der efterhånden sagt utrolig meget om utrolig mange ting, der omhandler utrolig mange områder – også nogle, om hvilke jeg helt ærligt skal tilstå ikke at kunne detaljerne.
Men når det nu gælder det her lovforslag, tror jeg godt, jeg tør kaste mig ud i måske også nogle detaljer.
Helt overordnet har vi jo det problem, at vi har en regering, der ikke har taget den problemstilling, det er, at der kommer rigtig, rigtig mange asylansøgere til Danmark for tiden, alvorligt.
Det kunne der siges utrolig mange og lange ting om at der skulle gøres en hel masse ved.
Det nemmeste ville nok være at få en ny regering, og det kan vi så håbe vi snart får.
Når det så er sagt, betragter vi fra Konservatives side det her forslag, som jo altså også er en udmøntning af en aftale, regeringen har lavet med kommunerne, som en praktisk foranstaltning til at løse det gigantiske problem, som en lang række af vores kommuner står med, med at skulle placere de her mennesker, der, som flere ordførere også har været inde på, har fået asyl og dermed har ret til at være her, og som vi derfor også mener at vi har en pligt til at finde en bolig til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-19:
Jeg kan ikke i Dansk Folkepartis 2020-plan, hvis en sådan måtte eksistere, se, at Dansk Folkeparti har sat penge af til udvidelse af asyllejre i Danmark, asylcentre i Danmark, sådan at der er plads til alle de mennesker, der får asyl, så de kan være dér, i stedet for at de kan komme ud og bo i samfundet.
Men vi er uenige i den politik, som Dansk Folkeparti har her.
Vi mener, at det er givet, at en forholdsvis stor andel af dem, der modtager asyl i Danmark, bliver boende i Danmark, og derfor er det bedst at få dem ud blandt almindelige danskere, så de kan blive integreret i det danske samfund.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
Vi lytter til bekymringen.
Det er også derfor, der har været afholdt møder.
Jeg er ikke mere interesseret i social dumping og unfair konkurrence, end LO er, tværtimod deler jeg hele den kamp imod det problem, som LO er en af frontkæmperne i, og derfor lytter vi selvfølgelig også, når de er bekymrede.
Jeg vil stadig væk anbefale lovforslaget på baggrund af de drøftelser, der har været, og på baggrund af det resultat, der nu ligger.
Christian Langballe (DF), 2015-03-19:
Prøv lige at høre her: Det er meget enkelt.
Så enkelt er det.
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Jeg vil starte med at løfte sløret for, at vi i Enhedslisten ikke kan støtte det her lovforslag.
Det kan vi ikke, fordi vi helt grundlæggende set i Enhedslisten ikke mener, at uddannelse er en vare.
Vi mener, at det er en rettighed.
Vi mener ikke, at danske uddannelsesinstitutioner skal bruge energi på at eksportere uddannelse.
Vi deler lidt den samme bekymring, som jeg næsten kan høre at Dansk Folkeparti har, nemlig: Hvad sker der, hvis de her investeringer – lad os kalde dem det – i udlandet ikke kan løbe rundt?
Hvem er det så, der kommer til at betale?
Det er sådan set de elever, som institutionerne har i Danmark.
Så får de en ringere uddannelse, og det synes vi ikke at vi kan være med til i Enhedslisten.
Vi deler LO's bekymring for social dumping.
Og så vil jeg da bare lige tilføje, at bare fordi danske uddannelsesinstitutioner bruger penge på reklamer, og at det ikke altid går lige godt, er det jo ikke et argument for, at vi så bare skal gøre det samme i udlandet.
Så er det jo mere et argument for, at vi måske skal gøre tingene på en anden måde og sige til uddannelsesinstitutionerne: De penge, I får til at lave uddannelser for, skal I bruge til at lave uddannelser for og ikke på radio- og biografreklamer osv. Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Ja, det er fuldstændig korrekt, som Alex Ahrendtsen siger, nemlig at man kan udlede af det svar, jeg gav, at det er uddannelsesinstitutionen, der kommer til at betale det her.
Vi har en del andre velfærdsydelser, vi også eksporterer.
Det vil altid være sådan, at det er den virksomhed, som tager risikoen, som også i sidste ende må komme til at bære underskuddet.
Derfor gjorde jeg herfra meget præcist opmærksom på, hvad vores bekymringer er, men det skal jo heller ikke være sådan, at vi ikke tør gå til udlandet, som faktisk efterspørger vores kompetencer, af hensyn til risikoen for, at det ikke går.
Men det er til syvende og sidst institutionen med de ydelser, institutionen har, der kommer til at betale.
Så jo, vi er også meget opmærksomme på det her i SF.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Jamen det var da rart for en gangs skyld at få et klart svar i Folketingssalen.
Det, det betyder, er jo så, at skolen kommer til at betale for det her.
Med andre ord er det skatteyderne og i sidste ende eleven, der kommer til at betale for det her.
Er SF virkelig villig til at forvalte den danske elevs fremtid og skatteydernes penge på den her måde i udenlandske eventyr?
Skal jeg virkelig forstå det sådan, at SF er med til den slags?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Ja, det er sådan set et meget enkelt spørgsmål, og der er også et meget enkelt svar.
Det er fuldstændig som med andre virksomheder – man etablerer sig, og hvis ikke virksomheden kan give overskud, kan den jo af gode grunde ikke løbe rundt.
Og det er også derfor, vores bekymring faktisk er i forhold til økonomien i det her.
Men det vil være sådan, at kan en uddannelsesinstitution ikke oppebære et overskud i udlandet, må den lukke, og så er det uddannelsesinstitutionen, der står for det underskud, der måtte være.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
I SF er man bekymret, men stemmer alligevel for og er ret vild med forslaget.
Jeg stillede et spørgsmål til Det Radikale Venstre, før ordføreren kom på talerstolen.
Og da SF går ind for dette lovforslag, må man også have sat sig ind i den problemstilling.
Det er meget enkelt.
Institutionen får lov til at køre med et underskud i 3 år, når den investerer i udlandet; det fjerde år skal der være overskud, ellers bliver uddannelsen lukket.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis der ikke bliver overskud det fjerde år og uddannelsen bliver lukket, hvem skal så betale?
Lotte Rod (RV), 2015-03-19:
Jeg synes ikke, ordføreren tilbød, at det kunne være Dansk Folkeparti – nej, spøg til side.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om, at man i den opstart, der er, skal gøre nogle investeringer.
Og grunden til, at vi er skarpe på at hegne det ind og sige: Hvis ikke det kan køre med overskud efter de 4 år, skal man lukke, for det må jo ikke være sådan, at det på sigt kommer til at dræne danske uddannelser, at man eksporterer dem til udlandet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Mit spørgsmål var egentlig meget enkelt: Hvem skal dække underskuddet, hvis det viser sig, at der i det fjerde år ikke er overskud, og at ministeren derfor går ind og lukker uddannelsen?
Hvem skal dække det?
Er det skolen via taxameter og dermed de danske skatteydere, er det Det Radikale Venstre, er det plejehjemmet?
Hvem er det, der skal betale for det?
Det har jeg ikke fået svar på, og det er egentlig et meget enkelt spørgsmål.
Lotte Rod (RV), 2015-03-19:
Det giver jo sig selv, at der skal være noget elastik i opstarten, fordi det tager noget tid at etablere en uddannelse i udlandet.
Hvis man derfor skulle drage konsekvensen af det, som Dansk Folkeparti påpeger her, nemlig at sige, at der skulle være overskud fra dag et, så ville det jo være det samme som at sige, at det formentlig overhovedet ikke ville kunne lade sig gøre.
Så jeg synes, at vi har hegnet det ind på en fornuftig måde ved at sige, at jo, det er en investering til at starte uddannelsen med, men vi stiller også krav om, at det skal køre med overskud, for ellers skal man lukke den igen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Det er jo ikke overraskende, at Det Radikale Venstre er vild med internationalisering og globalisering, og jeg skal komme efter dig, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at det der med løntrykkeri og social dumping ikke er noget, der optager Det Radikale Venstre synderligt, så det kender vi jo svaret på.
Det, jeg vil spørge om, er mere konkret.
Der står i lovforslaget, at en skole får lov til at køre med underskud i 3 år, først i det fjerde år skal der være overskud, for ellers bliver uddannelsen lukket.
Lotte Rod (RV), 2015-03-19:
Tak for det.
Vi har et velfungerende uddannelsessystem i Danmark.
Vi kan noget med pædagogik og læring, og vi tror i Radikale Venstre på, at vi kan gøre vores uddannelser endnu bedre og mere internationale ved at styrke uddannelseseksporten.
At oprette danske uddannelser i udlandet vil give en bedre fælles forståelse og større muligheder for at samarbejde med lande rundtomkring i verden.
Flere steder i verden sætter man jo lige nu turbo på uddannelse, og her har Danmark en stærk mulighed for at bidrage.
Uddannelsesministeren har lige været en tur i Vietnam, og jeg har læst, at undervisningsministeriet i Vietnam ønsker at gøre undervisning i Vietnam mere interessant og inspirerende for eleverne, og de har vendt blikket mod Danmark, hvor eleverne er glade for at gå i skole og bliver gode til at arbejde selvstændigt.
Vores danske uddannelser bygger på en demokratisk dannelse og giver de unge gode muligheder i livet, og i modsætning til måske Dansk Folkeparti synes jeg, at det ville være godt, at det ikke kun sker i Danmark, men også kan ske i udlandet.
Ønsket fra uddannelsesinstitutionerne er der, og jeg er spændt på at se, hvilke samarbejder der kan komme ud at det her, og derfor støtter Radikale Venstre gerne forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Dansk Folkeparti er ikke udpræget glad for dette lovforslag.
Det giver ungdomsuddannelsesinstitutioner lov til at udbyde uddannelser i udlandet, det er selvfølgelig smigrende, at udlandet er villig til at købe dem, men vores holdning er, at skolerne først og fremmest skal bruge tid og kræfter på at forbedre hjemlige uddannelser for vores børn og unge, og her er der jo nok at tage fat på, stort frafald, stort omvalg, og især erhvervsuddannelserne står foran mange forandringer på grund af erhvervsuddannelsesreformen.
Derfor virker det underligt, at man allerede nu vil give skolerne lov til at kaste sig ud i udenlandske eventyr.
Vi har også forstået, at der er flere og flere lande, der udbyder deres uddannelser i udlandet, men spørgsmålet er, om vi ikke i første omgang skal få vore egne til at virke, før vi sender dem ud.
Vi er klar over, at ministeren kan gribe ind, hvis skolerne ikke lever op til en lang række regler, at elever i udlandet ikke umiddelbart får ret til at bruge deres uddannelse i Danmark, og at udbuddet sker som indtægtsdækket virksomhed.
Men grundlæggende må det være sådan, at man skal sigte efter at forbedre danske unges skolegang.
Den er trods alt betalt af skatteyderne.
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Lovforslaget giver også ministeren en lang række bemyndigelser.
Det kan let føre til en løs ministerhånd, især i disse mærkelige tider, hvor grænser ses som noget dårligt.
Man kan også frygte, at der er en snedig bagtanke med lovforslaget.
Man kan uddanne udlændinge efter dansk forbillede.
De kan så efterfølgende søge arbejde i Danmark og dermed gøre det sværere for danskere at få arbejde.
Det har været LO's frygt, og selv om lovforslaget er blevet skærpet, så prøvebeviserne i udlandet ikke umiddelbart automatisk har gyldighed, så skal der nok være mange arbejdsgivere i Danmark, der ser stort på det, når EU-borgere fra f.eks. Østeuropa står med et erhvervsuddannelsesbevis fra en skole, der har undervist efter dansk forbillede.
Man kunne også forestille sig, at det bliver en smal sag at få godkendt sit bevis, når man først er i Danmark og arbejdsgiverne presser på over for ministeriet.
Dette og andre forhold bliver vi nødt til at se nærmere på under udvalgsbehandlingen, før Dansk Folkeparti kan give sin mening til kende.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Det er bestemt ikke sådan, det skal forstås.
Jeg tror, at min gode kollega fra Dansk Folkeparti måske er lige ivrig nok i sine bestræbelser på at lægge mig ord i munden.
Det, jeg sagde, var, at jeg deler LO's generelle kamp imod social dumping og ikke i forbindelse med det her lovforslag anerkender, at det skulle være noget meget stort problem.
Det er noget, der har været drøftelser af.
Jeg tror, det er et rigtig godt forslag, og derfor anbefaler jeg det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Ordføreren deler bekymringen med LO, og ordføreren anerkender også, at der kan ske social dumping, og alligevel siger ordføreren ja til det her.
Det hænger jo ikke sammen.
Hvis ordføreren var konsistent i sin tale, ville hun jo ikke anbefale det her lovforslag.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til, at man nu får en 100-procentsanvisningsret, i forhold til det, at det simpelt hen er flygtningene, der kommer foran i køen i forhold til de socialt udsatte, i forhold til de hjemløse, der ikke er boliger til, og i forhold til de studerende.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-03-19:
Tak for det.
Det her er jo et lovforslag, som er en opfølgning på den aftale, som regeringen har indgået med KL, og som går ud på via bofællesskabsreglerne at tillade, at der kan indrettes bofællesskaber i mindre boliger, end det før var tilfældet, således at det bliver muligt at indrette bofællesskaber i en del flere boliger, og det synes vi egentlig er en fleksibel idé i en periode, hvor kommunerne jo skal boligeanvise særlig mange flygtninge.
Så det kan vi fra radikal side støtte.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Det er meget interessant, at Lars Dohn stiller spørgsmål, som han udmærket kender svaret på.
Men jeg vil egentlig gerne lige læse en mail op, bare sådan en mail, som jeg fik i går fra en formand for de almindelige boligorganisationer.
Han skriver til mig her og har sådan set også skrevet til den socialdemokratiske socialordfører eller i hvert fald en af Socialdemokraternes ordførere, og jeg citerer: En af overskrifterne i dag har været, at Thornings mål er 30.000 flygtninge i job på 2 år.
Et meget relevant spørgsmål må være: Hvor mange danskere er det Thornings mål skal i job de kommende 2 år?
Også når flygtninge boligplaceres, kommer de foran i køen og springer køen over.
Lars Dohn (EL), 2015-03-19:
Jeg fik ikke noget svar på, hvordan man vil bosætte folk i nærområderne.
Nu bruger ordføreren så også det kort med: Ja, hvad så med danskerne?
Der kan jeg jo ikke undgå at tænke på, hvad vi har haft oppe her i Folketinget inden for de sidste snart 4 år, f.eks. når Enhedslisten har foreslået, at der skal være flere betalelige boliger for almindelige mennesker.
Hvor var Dansk Folkeparti den dag, eller hvad stemte Dansk Folkeparti til Enhedslistens beslutningsforslag om at skabe flere betalelige boliger?
Hvad stemte Dansk Folkeparti til det forslag om at skabe flere almene boliger gennem ændringer af planloven?
Hvem tog man mest hensyn til, investorerne eller lejerne?
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Nu har der faktisk også været skrevet en del i aviserne om det her med, at flygtninge simpelt hen kommer til Danmark, også på grund af den korte sagsbehandlingstid, hvor vi jo har set, at flere asylansøgere kommer til Danmark, fordi det typisk har taget 2 måneder at behandle en asylansøgning, frem for i Sverige og Norge, hvor det tager længere tid.
Og når selv de, som er rundtomkring på centrene, kan berette om, at der simpelt hen er gået taktik i, hvor man skal søge asyl henne, så er det jo dybt foruroligende.
Lars Dohn (EL), 2015-03-19:
Hvordan er det lige, at forholdene er i nærområderne?
Jeg forstår ikke, at mennesker, der kan læse avis, kan komme med forslag om, at man så skulle henvise asylsøgere til nærområderne.
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Nu er det jo sådan, som jeg sagde i min ordførertale, at vi også har Dublinforordningen, og der skal man finde ud af i forbindelse med asyl, hvor de asylansøgere er gået igennem i forhold til grænserne, og så er der jo et EU-land der, som simpelt hen skal behandle den først.
Så vi er simpelt hen imod, at vi får så mange asylansøgere, for det gør, at danskerne kommer bagest i boligkøen.
Når kommunerne får 100 pct. anvisningsret, sætter det dem, som har betalt til venteliste og stået på venteliste, i sådan en situation, at de ikke får en bolig, og det er simpelt hen forfordeling.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-03-19:
Jeg mener jo, vi står over for en udfordring, som vi er nødt til at finde nogle løsninger på.
Der er flere mennesker, der skal boligplaceres nu, end der var tidligere, og derfor prøver vi at gribe det an med nogle forskellige redskaber, bl.a. det her, hvor vi siger, at så kan flere enlige flygtninge eksempelvis bo sammen i et bofællesskab, og endda under nogle andre forudsætninger, end der var tidligere, sådan at man får plads til flere under de samme givne rammer.
Og det er jo i virkeligheden det, det handler om.
Så derfor mener jeg, at den situation, vi er i nu, tilskriver, at vi udviser noget mere fleksibilitet, og det synes jeg også at man gør med det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-19:
Altså, når man har fået tilkendt asyl i Danmark, skal man jo ud i samfundet at bo.
Det er også det, som det her lovforslag er møntet på.
Hvad foreslår Dansk Folkeparti at der skal ske med folk, der har fået asyl i Danmark, hvis de ikke må bo her?
Karina Adsbøl (DF), 2015-03-19:
Tak for det.
Jeg tror da, at ordføreren udmærket godt er klar over, hvad Dansk Folkeparti vil.
Vores udlændingeordfører, Martin Henriksen, har jo sagt flere gange, at så har vi asylcentrene, og det er jo dér, de skal være.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-19:
Vi er i Liberal Alliance helt enige med Dansk Folkeparti i, at vores asylregler i Danmark skal laves om.
Der er for mange, der søger asyl i Danmark, hvor der er – synes vi – berettiget tvivl om, om deres årsag til at søge asyl er en rigtig flygtningestatus, eller om det i højere grad er, fordi man gerne vil bo i et bedre land end det, man kommer fra.
Vi er også enige om, at der skal oprettes asyllejre i nærområderne, så folk i højere grad kan blive der i stedet for at rejse til den anden side af kloden.
Når disse regler forhåbentlig engang bliver ændret, måske med både Dansk Folkepartis og Liberal Alliances støtte, så vil det være godt, og der vil komme færre asylansøgere til Danmark. Men indtil det sker, skal der jo være et sted at bo til dem, der får asyl i Danmark, og det her lovforslag tager hånd om at skaffe flere boliger.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, indtil vi får ændret reglerne, for at finde en bolig til asylansøgerne?
Jan Johansen (S), 2015-03-19:
Tak for det, hr. formand.
Krig og ufred har drevet millioner af mennesker på flugt.
Vi oplever derfor i disse år store flygtningestrømme rundtom i verden.
I den situation skal Danmark selvfølgelig løfte sit ansvar, som vi altid har gjort, og det gør vi også.
De store flygtningestrømme har skabt ekstraordinært stort pres på kommuner, der modtager og boligplacerer flygtninge.
I år forventer kommunerne at skulle modtage væsentlig flere flygtninge end tidligere.
Regeringen og KL har derfor aftalt en række initiativer, der skal hjælpe kommunerne med at etablere boliger til flygtninge.
Et af initiativerne er en ændring af reglerne om almene kollektive bofællesskaber.
Det er de regler, som vi lægger op til at ændre med dette lovforslag.
Konkret betyder det, at vi ændrer de gældende regler, som siger, at et såkaldt bofællesskab skal bestå af mindst fem værelser og et fællesrum.
Med lovforslaget vil der fremover kun være krav om mindst tre værelser og et fællesrum.
Ændringerne vil betyde, at det bliver lettere for kommunerne at finde boliger til de ekstraordinært mange flygtninge.
Lad mig til slut slå fast, at der ikke er tale om en særregel for bofællesskaber for flygtninge.
Lovforslaget vil også kunne komme andre grupper med beskedne indkomster til gavn, f.eks. studerende og kontanthjælpsmodtagere.
Med disse bemærkninger skal jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.