runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-16:
Grunden til, at jeg interesserer mig for det her spørgsmål, er jo, at regeringen har været involveret i udarbejdelsen af den såkaldte storskalalov på Grønland.
Hvis man tager storskalaloven, og hvis man ser på det, der står i bemærkningerne til § 10, stk. 1, kan man se, at der står, og jeg citerer: Der vil generelt være en formodning for, at lønog ansættelsesvilkår, der er fastlagt ved frie forhandlinger mellem lønmodtager og arbejdsgiver, er acceptable.
Altså, det her er noget, som regeringen har været med til at udarbejde, men der er noget, jeg ikke kan forstå, og det er det med denne forhåndsformodning.
Hvis man ikke synes, at det kinesiske arbejdsmarkedssystem målt efter dansk målestok og efter europæisk målestok er tilfredsstillende – og det går jeg ud fra at man ikke gør –
hvorfor er det så, at der står det med denne forhåndsformodning for, at de kinesiske arbejdsmarkedsforhold, som det hedder, er acceptable?
Der burde jo, kunne man sige, når det f.eks. gælder de litauiske og polske arbejdere, som vi modtager her i landet, og som jo kommer med overenskomster og overenskomstkrav fra EU-lande, hvor der er frie fagforeninger, være en stærkere formodning for, at det var nogen, som i højere grad levede op til det.
Det er jo det, jeg gerne vil høre statsministerens kommentarer til.
LO bragte for et par år siden et interview med en kinesisk professor i arbejdsmarkedsforhold, og det fremgik af det interview, at der ikke eksisterer nogen kollektive overenskomster, der skal forhandles.
Lønningerne fastsættes ensidigt af arbejdsgiverne, som selv bestemmer, hvad de vil tilbyde i løn, goder og andre arbejdsvilkår.
Strejker er forbudt.
Arbejdspladser med mere end 20 ansatte skal oprette en fagforening.
Alle ansatte er automatisk medlem – fra kantinedamen over arbejderen til direktøren, som så også er formand for fagforeningen.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om et sådant system lever op til statsministerens krav til et arbejdsmarkedssystem, som vil kunne varetage arbejdernes interesser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Vi udelukker bestemt ikke nogen skatter og afgifter i den her diskussion.
Vi er optaget af det.
Jeg må indrømme, at vi har haft meget travlt med at skulle fjerne nogle af de skatter og afgifter, som V og K har fundet på.
Det har været hårdt arbejde f.eks. i forbindelse med afskaffelsen af fedtskatten og multimedieskatten at finde finansieringen, og vi har jo ikke fået meget hjælp fra Venstre til at finde finansieringen til det.
Det er lidt ærgerligt, at det forholder sig sådan.
Men sådan er det åbenbart at være i opposition; jeg ved det ikke. Så vi er egentlig åbne i forhold til selskabsskatter, vi vil gerne diskutere det, men igen er jeg nødt til at sige: Det nemmeste, og det er jo så også den udvej, der bliver valgt ret meget af oppositionen i øjeblikket, er at gå imod nogle skatter og sige, at dem skal vi have afskaffet.
Det sværeste er at finde pengene.
Jeg er sikker på, at vi kommer til at tage diskussionen også andre steder end i Folketingssalen, for vi vil gerne diskutere, hvordan vi letter byrderne for dansk erhvervsliv, sådan at det bliver mere attraktivt at etablere sig i Danmark, udvide i Danmark, skabe arbejdspladser i Danmark.
Lars Barfoed (KF), 2013-01-16:
Jeg er i hvert fald glad for, at statsministeren ikke helt afviser at se på den sag.
Så er jeg enig i, at man skal finde pengene, og det drejer sig om at bruge pengene bedre; det er jeg sådan set også enig i at vi skal se på.
Jeg mener jo, at vi har udviklet et samfund, hvor den offentlige sektor fylder alt for meget.
Der er over 2 millioner danskere, der er afhængige af offentlige overførselsindkomster, og kunne vi lette på det, kunne vi også finde en masse penge.
Jeg tror, der er masser af muligheder for at finde penge, som vi kan omsætte i private job.
En anden mulighed er jo at sænke selskabsskatterne.
Det er sådan mere på lang sigt noget, der vil skabe bedre konkurrenceevne for danske virksomheder.
Vil statsministeren være med til at se på at finansiere, at vi over en årrække sænker selskabsskatterne i Danmark?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Nu er vi langt ude i verden for at kigge på overenskomster – helt ude i Kina.
Jeg kender ikke så meget til det; det er meget muligt, at den måde, som ordføreren beskriver det på, er korrekt.
Det er jo ikke sådan, vi normalt gør i Danmark, hvor vi har kæmpet igennem mange, mange år for at få ordentlige arbejds- og lønvilkår, og hvor den danske model, hvor parterne påtager sig et stort ansvar, er noget, vi tror på.
Det er også derfor, vi i regeringen har kæmpet så hårdt imod den sociale dumping, som var kommet til at sprede sig.
Den er vi så målrettet gået op imod.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-16:
Jeg vil gerne tilbage til det gruppearbejde, som statsministeren har igangsat i går, og som handler om, at der nu skal findes løsninger for virksomhederne, sådan at vi kan få nogle flere arbejdspladser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til rammerne for gruppearbejdet, for de økonomiske ministre er jo blevet bedt om at gå i tænkeboks og arbejde sammen osv., og så har jeg i hvert fald noteret mig, at erhvervs- og vækstministeren har været ude at sige, at der er nogle afgifter, der ikke bliver rørt.
Så hvad er rammerne for det gruppearbejde, statsministeren har sat i gang?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Nu ved jeg godt, at Venstre har det rigtig svært med gruppearbejde, og det var også det, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen havde.
Han havde det rigtig svært med det der med at sidde i grupper og arbejde sammen.
Det syntes han var noget værre noget.
Jeg skal så også erkende, at det har denne regering ikke.
Vi har det rigtig godt med gruppearbejde, og vi synes også, at det skal eksistere i vores uddannelsessystem, og det er også derfor, vi har genindført gruppeeksamen f.eks. Så det der med grupper er ikke noget, vi har det så svært med.
Men det er egentlig ikke gruppearbejde, vi har sat i værk i forhold til konkurrenceevnen.
Vi har igennem meget lang tid, faktisk de 16 måneder, vi har siddet i regering, forsøgt at rette op på det forhold, at vi gennem 10 år, hvor der sad en borgerlig regering, faktisk fik forringet vores konkurrenceevne med næsten 20 pct. – næsten 20 pct.!
Det er ret meget for en regering bestående af Venstre og Konservative, som ellers roser sig af at have styr på tingene.
Det var der jo ikke i den forbindelse.
Det skal vi gerne rette op på, og det har vi været i gang med i 16 måneder.
Nu går vi nu videre, fordi vi gerne vil finde på endnu flere ideer til, hvordan vi kan rette op på konkurrenceevnen.
Det vil vi gøre i samarbejde forhåbentlig med Venstre og andre partier, der vil være med; det vil vi gøre i samarbejde med erhvervslivet og de faglige folk i Danmark.
Så vi tror på, at det kan nytte at give den et nøk en gang til for at komme videre ud over stepperne ved at vurdere, om der er nogle skatter og afgifter, vi kan få fjernet, sådan at vi kan få forbedret den konkurrenceevne, som blev forringet så meget under VK-regeringen.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-16:
Jeg ved ikke, hvad jeg sagde, der fik statsministeren til at mene, at Dansk Folkeparti lige pludselig skulle have ændret opfattelse, nemlig skulle være af den opfattelse, at det, at vi har fået en ny regering, ingenting betyder.
Det har da meget, meget stor betydning for, at vi lige pludselig oplever en klart større asyltilstrømning her i 2012, end vi gjorde i 2011.
Det har man jo ikke gjort.
Det er jo det, der betyder, at antallet af asylansøgere stiger, fordi rygtet jo af gode grunde nu rundtomkring hos menneskesmuglerne siger, at Danmark er et interessant land at komme til.
Man har jo f.eks. afskaffet den såkaldte starthjælp, og det betyder, at de på et relativt tidligt tidspunkt kan få kontanthjælp, når de kommer til Danmark, og den er på et langt højere niveau end eksempelvis starthjælpen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Først er jeg jo utrolig glad for, at ordføreren anerkender, at der ikke er ændret på asylreglerne.
Der er altså ikke flere, der kan få asyl nu end det, der gjaldt, dengang Dansk Folkeparti havde så meget indflydelse.
Så det er jeg utrolig glad for bliver anerkendt af ordføreren.
Jeg har ikke altid hørt det så klart, men sådan hører jeg i hvert fald spørgsmålet i dag.
Det er rigtigt, at der er et asylpres på Europa.
Det er også derfor, vi er så optaget af, at man skal arbejde sammen i Europa om at sikre vores ydre grænser.
Det er jo netop derfor – nogle gange kan Dansk Folkeparti ikke så godt lide Europa – at vi er optaget af, at man skal holde sammen på Europa, sådan at vi kan beskytte vores ydre grænser.
Og noget af det, som regeringen arbejdede med, bl.a. da vi havde formandskabet for EU, var netop, hvordan vi får styrket vores ydre grænser.
Vi ved, at der er nogle grænser i Europa, som er særlig porøse, og at der skal gøres en særlig indsats for at hjælpe de lande med at opretholde grænserne.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-16:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren om noget.
Er det noget, regeringen diskuterer, ligesom man forhåbentlig diskuterer mange andre udfordringer for vores samfund, når man holder møder i regeringen?
Jeg synes, det er vigtigt, at statsministeren går ind i den debat.
Som det ser ud lige nu, ser det ud, som om vi i Danmark i 2012 fik over 6.000 asylansøgere til landet.
Det betyder, at man har et meget stort pres, både på Center Sandholm og også et pres på de kommuner, der så skal modtage asylansøgere.
Og den forståelse, vi har omkring problemstillingen, er, at man på grund af en meget lemfældig kontrol inden for Schengensamarbejdet oplever, at rigtig mange asylansøgere tager hertil fra syd.
De kommer op til forskellige sydeuropæiske lande og tager med fly til Københavns Lufthavn og dukker op der.
Og fordi man på det sted, hvor man tager flyet, er inden for Schengenområdet, laves der ikke en tilbundsgående kontrol, og det betyder, at der kommer rigtig mange asylansøgere her til landet i øjeblikket.
Hvad er statsministerens svar på den udfordring?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Vi opfatter det sådan, at man ikke er så meget for gruppearbejde, hvis man afskaffer gruppeeksamen, og den har vi så genindført.
Der var også en harceleren over rundkredspædagogik i sin tid, så man var ikke så optaget af det her med at sætte sig sammen og finde nogle løsninger.
Det er den nye regering; det skal jeg sige klart og tydeligt.
Det er også derfor, vi har indgået nogle meget brede aftaler i Folketinget om bl.a. skat – jeg tror, det er første gang i 20-25 år, at man har en bred aftale om skat – for vi tror på, at man kan finde gode løsninger i fællesskab.
Det håber jeg også Venstre være med til.
Men det er ikke sådan, at vi, når vi indleder det her arbejde, har sagt, at der er noget, vi ikke kan snakke om.
Vi ved jo også godt, at vi skal diskutere det med oppositionen i Folketinget, og derfor er vi sådan set meget åbne over for at finde gode ideer til, hvordan vi kan forbedre konkurrenceevnen.
Det, der er det svære, når man skal afskaffe skatter og afgifter, er jo ikke at sige det – det er let, og det er også derfor, Venstre gør det hele tiden – men det er at finde finansieringen til det.
Det vil vi selvfølgelig også sætte os for at gøre, for som alle ved, er vi jo dybt ansvarlige i forhold til den økonomiske politik, så vi skal også finde finansieringen til det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-16:
Med henvisning også til de svar, der var til den forrige spørger, synes jeg, det ville klæde statsministeren så at tale sandt i Folketingssalen.
Det var rent faktisk sådan, at den tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen intet havde imod gruppearbejde, men havde noget imod gruppeeksamen.
Så det synes jeg måske at statsministeren også skulle holde sig til i stedet for at forsøge at få møvet en hel masse ind.
Jeg spurgte sådan set til rammerne for arbejdet.
Nu kan jeg forstå, at rammerne er, at der skal forhandles med Venstre, og man skal snakke med en hel masse forskellige: Er der sat rammer op for arbejdet, som siger, at der er afgifter, som man ikke har tænkt sig at røre ved?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jeg er ikke helt enig i den udlægning af, hvad erhvervs- og vækstministeren har været ude at sige, men det er et andet spørgsmål.
Jeg tror, det, der er vigtigt her, er, at vi har en meget bred tilgang, vi har en meget åben tilgang til, hvad der kan diskuteres i det her arbejde, og vi håber selvfølgelig også, at Venstre vil spille konstruktivt ind, ikke bare ved at råbe op om, hvilke afgifter der skal afskaffes, men også ved at have finansieringen til det.
Noget af det, jeg har oplevet i den sidste uge, er, at Venstre ikke rigtig kan huske så godt.
F.eks. kan man ikke huske, at den kørselsafgift, som man i øjeblikket er så voldsomt forarget over at regeringen sidder og arbejder med, er en afgift, som Venstre ikke alene har opfundet og vedtaget, men faktisk også har brugt pengene fra, da man selv sad i regering.
Og jeg synes bare, det ville klæde Venstre, når vi diskuterer skatter og afgifter, at have hukommelsen klar og også kunne huske nogle af de afgifter, man selv har indført, og som vi i øjeblikket døjer med at få afskaffet.
Jeg har bestemt ikke noget principielt imod boligjobordningen.
Jeg skal bare lige til det der med at svare på spørgsmål sige, at når der kommer sådan en lang indledning, hvor der bliver talt om kulkælderen og en fantastisk økonomi, så er man også nødt til at kommentere det, og det gør jeg selvfølgelig også.
Men boligjobordningen har jeg ingen principielle problemer med.
Det kan på mange måder være en god ordning – man skal bare finde pengene.
Det er vi nødt til at diskutere i den kommende tid.
Og jeg håber bestemt, at Det Konservative Folkeparti vil være med til den diskussion om, hvordan vi bruger vores penge på den bedst mulige måde, når det, vi gerne vil, er at tiltrække virksomheder, få virksomheder til at udvide og investere i Danmark med henblik på at skabe danske arbejdspladser.
For vi har jo ikke alle de penge i verden, vi gerne ville have; vi har få penge, og vi skal bruge dem på den måde, som sikrer os den bedste placering i den globale konkurrence, så vi altså får en bedre konkurrenceevne.
Vi vil gerne diskutere det med De Konservative, og i den situation, vi står i nu, er vi ikke sikre på, at boligjobordningen er den bedste måde at anvende skattekroner på.
Det kunne være, at der var andre måder, hvorpå vi kunne sikre en bedre konkurrenceevne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-16:
Det kunne eksempelvis være NOx-afgiften, som erhvervs- og vækstministeren har været ude at nævne som eksempel.
Lars Barfoed (KF), 2013-01-16:
Det er meget sjovt – vi kalder det forløb, vi har her, en spørgetime, men jeg har på fornemmelsen, at statsministeren tror, at det går ud på, at statsministeren så også skal stille spørgsmål til spørgerne i stedet for at svare på spørgsmålene.
Jeg spurgte faktisk statsministeren, om statsministeren ikke ville være med til at genindføre boligjobordningen, der giver masser af job til håndværkere og mellemstore virksomheder og gør, at flere familier kan få klaret nogle opgaver i hjemmene.
Det ville være et rigtig godt bidrag til at skabe job i Danmark.
Statsministeren skal jo så være glad for, at vi netop efterlod en god økonomi med masser af investeringer, som statsministeren jo også glæder sig over.
Det drejer sig om de 55 mia. kr. sidste år, som bl.a. har at gøre med infrastrukturinvesteringer, hospitalsbyggerier osv., som den tidligere regering, Socialdemokratiet og andre partier var enige om at gennemføre.
Det skulle statsministeren jo glæde sig over.
Men altså, kan vi ikke få et svar på – for regeringen har jo ikke selv nogen forslag – om ikke det ville være et godt forslag at gennemføre boligjobordningen, så flere håndværkere kunne ansætte flere medarbejdere i deres virksomheder, og vi kunne få mere aktivitet i håndværkerbranchen?
Frank Aaen (EL), 2013-01-16:
Selvfølgelig skal vi have pengene.
Dem har vi også været med til at skaffe, og det bliver vi ved med, men det ændrer ikke ved, at når regeringen hele tiden bruger at henvise til EU-henstillingen som argument for ikke at gøre mere, viser beregningerne, uanset om det er fra anonyme kilder i Kommissionen eller det er fra bankøkonomer, at der er luft til at gøre mere inden for ca. 1 pct. i 2013.
Det er altså investeringer og drift for ca. 15 mia. kr., som der kunne åbnes for, uden at man kommer i strid med EU.
Det forstår jeg ikke at regeringen ikke griber.
Når man henviser til tillid på de finansielle markeder, er det jo bankøkonomer, der siger, at der er plads til at gøre noget mere.
Altså dem, som man siger man vil have tillid fra,
siger selv, at de synes, der skal gøres noget mere for beskæftigelsen, for alle kan jo se, at det, Danmarks økonomi har brug for, er mere efterspørgsel.
Det er ikke skattelettelser, det er ikke afgiftslettelser, det er ikke alle mulige fiduser.
Det er, at der er nogen, der vil købe de varer, som produceres, og vil have den velfærd, som vi kan producere.
Når der så er luft til at gøre det, skal vi da bare gøre det.
Jeg forstår ikke regeringens tøven.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Bare for at slå en ting fast vil jeg sige, at det ikke er noget, Kommissionen har sagt.
Der er en anonym person i Kommissionen, der har sagt det, det er ikke Kommissionen, der har sagt det.
Det synes jeg ville være mest rigtigt af hr. Frank Aaen at anerkende.
Det er ikke Kommissionen, der har sagt det.
Noget andet er så, at selvfølgelig skal vi investere os ud af krisen.
Samtidig med at vi også holder styr på vores fælles budget, skal vi selvfølgelig investere os ud af krisen.
Det siger sig selv, at det selvfølgelig er det, en socialdemokratisk ledet regering er optaget af.
Det er også derfor, vi faktisk er temmelig stolte af, at vi både i år vil se og sidste år så ganske høje investeringsniveauer – faktisk så høje, så det er svært at finde andre år, hvor de har været så høje.
Det er da interessant, at vi sådan set er enige om, at vi skal investere os ud af krisen.
Samtidig er vi selvfølgelig nødt til at holde styr på pengene i vores fælles økonomi.
Jeg synes bare, at man skal have det i hovedet – jeg anbefaler, at man har det i hovedet – at før vi overhovedet kommer i gang med 2013, har vi et underskud på 50 mia. kr.
Det vil sige, at hver gang man går ud og skal bruge en krone på noget nyt, skal man ud og låne en ny krone.
Så det er da værd at holde øje med, at der er orden i vores udgifter og vores indtægter, samtidig med at vi investerer os ud af krisen.
Og det er lige præcis det, regeringen gør.
Frank Aaen (EL), 2013-01-16:
Jo, jo, og vi har jo været med til at lave nogle af de ting, der formentlig har skabt beskæftigelse, men det ændrer jo ikke ved, at arbejdsløsheden stiger, og det ændrer jo ikke ved, at i de kommende måneder vil titusinder af mennesker miste deres ret til dagpenge.
Det er jo derfor, der er brug for at gøre noget mere.
Vi prøver sådan set bare på at få regeringen til at leve op til sit eget løfte om at ville investere sig ud af krisen i stedet for at spare sig ud af krisen.
De tal, der ligger i dag fra Børsen, er jo tal, der betyder, at man inden for EU's regler, altså inden for kravene i EU-henstillingen, er i stand til at øge investeringer og udgifter med måske 15-20 mia. kr.
Det er alligevel rigtig mange arbejdspladser.
Det er derfor, at jeg synes, at det er så rigidt, at regeringen holder fast i et budget, der er vedtaget, men ikke ser, hvad der sker i virkeligheden.
Og når det så kommer så tydeligt frem, at man uden at overtræde begrænsningerne i EU-henstillingen er i stand til at øge beskæftigelsen, hvorfor gør man det så ikke?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jeg hæfter mig ved, at der er tale om anonyme kilder i Kommissionen, men at Kommissionen jo også har været ude og kommentere det her i dag.
I hvert fald har Olli Rehns talsmand været ude i dag og sige, at man egentlig ikke anbefaler, at Danmark bare bruger løs, men at man holder sig til de henstillinger.
Vi tager henstillingerne alvorligt.
Hvorfor gør vi det?
Er det, fordi der er en eller anden, der skal sidde og give os et hak i karakterbogen nede i Bruxelles, eller er det på grund af noget andet?
Det er selvfølgelig på grund af noget andet.
Det handler om, at for at få troværdighed om dansk økonomi, også set fra udlandet, bliver vi nødt til at tage den henstilling alvorligt og leve efter de regler, som vi selv har sagt ja til.
Derfor tager vi henstillingen alvorligt.
Og jeg undrer mig lidt over, at det ikke gør indtryk på hr. Frank Aaen, når jeg nu siger, at vi i 2012 havde et investeringsniveau, som var det højeste i 30 år.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke investerer.
Vi har et temmelig højt investeringsniveau, og det bør da gøre indtryk på alle, som er optaget af, at man skal holde hånden under dansk økonomi.
Det gør vi også, det gør vi netop med et højt investeringsniveau.
Som ordføreren også siger, er der bestemt ikke tale om nogen principiel modstand mod at støtte en hjemmeserviceordning.
Jeg ved også godt, at der er rigtig mange pensionister, der har været glade for den.
Vi er også bare nødt til at tænke på, hvordan den samlede økonomi hænger sammen.
Det bekymrer hr. Kristian Thulesen Dahl sig ikke så meget om; det er jo ikke så tit, at vi ser samlede økonomiske planer fra Dansk Folkeparti, men den samlede økonomi er jo nødt til at hænge sammen.
Bare lige i parentes: Når vi taler om at det der med at bryde løfter til vælgerne, synes jeg, at man jo skal holde fast i, at et af de store løfter, som blev brudt i sidste valgperiode, var, da Dansk Folkeparti gik med til en halvering af dagpengeperioden.
Så var der selvfølgelig også hele efterlønsdiskussionen, hvor der jo også var et klokkeklart løftebrud.
Så kom ikke og tal om løftebrud.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti er eksperter på det område.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-16:
Nu er det jo i politik sådan, at det er meget vigtigt, at man er ærlig, også, at man har været ærlig med hensyn til, hvad man har sagt til befolkningen, også dengang man ønskede sig magten.
Hvis vi går tilbage og ser på det finanslovforslag for 2011, som Socialdemokraterne og SF stillede i fællesskab, og hvor statsministeren var formand for Socialdemokratiet, kan vi se, hvad der fremgår på side 7 om hjemmeservice til alle:
»Hjemmeserviceordningen, som regeringen« – det var VK-regeringen – »har begrænset til kun at gælde pensionister, gav alle mulighed for at købe sig til rengøring mv.
Der var tale om en udgiftsneutral ordning, der bl.a. forbedrede balancen mellem arbejds- og familieliv for de travle børnefamilier.
Samtidig sikrer den arbejdspladser til især de ufaglærte, der rammes af ledighed.
S og SF ønsker at genindføre en hjemmeservicelignende ordning.
« Punktum.
Det skrev man i sit finanslovforslag for 2011.
Det var, før man kom til magten.
Da mente man, at det ville være en udgiftsneutral ordning.
Ikke bare havde man dér noget med en hjemmeserviceordning – en hjemmeserviceordning, som man nu har afskaffet; det er 16 dage siden – men man ønskede også at udvide denne ordning til at omfatte børnefamilierne.
Nu talte statsministeren i går på sit pressemøde om at skabe nye job.
Hvorfor er man så startet med at gå den modsatte vej?