runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
Jeg vil gerne citere fra dagens udgave af Horsens Folkeblad: »Jeg har ikke et bud på, hvornår udvidelsen af E45 kommer i gang, men trængselsproblemerne er så store, at vi skal arbejde hurtigt.
Imens skal alle muligheder som eksempelvis brug af nødsporet undersøges, siger Troels Lund Poulsen.
« Det er så erhvervs- og vækstministeren, som jo sammen med andre Venstrefolk havde det her som et afgørende mantra i sidste valgkamp.
Den der sang om pengene har vi hørt, og vi har også hørt, at finansministeren nu tog gruelig fejl.
Der er faktisk flere penge til forbrug frem til 2020, end hvad vi rent faktisk sagde i valgkampen.
Derfor spørger jeg igen: Hvad er det for nogle steder, man vil prioritere?
Er der ingen penge overhovedet tilbage i f.eks. den grønne forligsfond?
I stedet for at lave et spil om, hvad der er blevet sagt før og hvordan og hvorledes, synes jeg, at ministeren i dag må forholde sig til det fremadrettede.
For der er jo et reelt, dagligt problem for tusindvis af mennesker, som bruger så meget tid på at transportere sig frem og tilbage.
Så jeg vil spørge ministeren, om vi ikke kan aftale, at vi glemmer det der abespil med, hvad der er sket bagude – vi har begge to en fortid som transportministre, også for den nuværende ministers vedkommende – og så diskutere det fremadrettede.
Som erhvervs- og vækstministeren siger i dagens aviser: Hvor kan vi konkret komme i gang med eksempelvis nødsporene?
Så kunne vi få et positivt medspil i stedet for det abespil.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Nu kan jeg godt blive lidt nervøs, for jeg er jo nødt til at svare på spørgsmålet, selv om jeg kan høre på spørgeren, at spørgeren er lidt utilfreds med, at det her kommer til at handle om penge.
Som jeg var inde på i mit tidligere svar til spørgeren, har regeringen sagt meget klart, at vi ønsker at forbedre fremkommeligheden på den østjyske motorvej.
Vi har endda skrevet det ind i regeringsgrundlaget.
Vi kan jo se, at der er store trængselsproblemer på visse dele af E45, og det ønsker vi at gøre noget ved.
De seneste trafiktal fra Vejdirektoratet bekræfter jo, at regeringen netop har ret i denne prioritering.
Regeringen har som sagt overtaget en økonomi, hvor de offentlige finanser er i mindre god stand end stillet i udsigt før valget.
Altså, vi er nødt til at sige til hinanden, at det ikke hjælper, at vi sender nogle signaler, som ingen af os kan indfri.
Vi er nødt til at have et samlet overblik over økonomien og de offentlige investeringer de kommende år, inden vi tager stilling til nye udmøntninger og initiativer på infrastrukturområdet.
Jeg håber faktisk, at vi kan bruge tiden sammen på det.
Jeg tror, at både spørgerens egen transportordfører og partiet, Socialdemokratiet, godt ved, at der er nogle ting, vi kunne gøre på E45.
Men det kræver midler, og hvis ikke man har de midler eller kan tilvejebringe dem, må jeg bare sige, at så kan vi jo ikke komme i gang.
Og det hjælper ikke, at vi prøver på at sige, at der er nogle, der ikke har nogen planer.
Det her er faktisk ikke særlig indviklet.
Det er mere det at finde pengene.
Jeg vil bare sige til spørgeren endnu en gang: Hvis det her i dag bliver en håndsrækning til, at vi måske kunne prøve at kigge på noget af det, der ellers har sat penge af til, så synes jeg, det er positivt.
Men jeg ved ikke helt, om det er sådan, jeg skal forstå det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
set i lyset af de seneste trafiktal fra Vejdirektoratet, der viser, at der på de mest trafikerede strækninger af E45 er sket en tredobling af trafikken i myldretiden om morgenen og om eftermiddagen og en fordobling set over hele dagen igennem de sidste 20 år?
set i lyset af de seneste trafiktal fra Vejdirektoratet, der viser, at der på de mest trafikerede strækninger af E45 er sket en tredobling af trafikken i myldretiden om morgenen og eftermiddagen og en fordobling set over hele dagen de sidste 20 år?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-11:
Men det, det drejer sig om her, er jo sådan set, om regeringen respekterer det flertal i Folketinget, som både var der inden folketingsvalget, men nu også er der efter folketingsvalget.
Derfor er det også centralt, om ministeren vil bekræfte – for jeg synes, der var lidt uld i mund i det her svar – at arbejdet i Transportministeriet fortsætter, som det blev fastlagt i den tidsplan, der også var en del af timemodellen, eller det trafikforlig, der blev indgået i forhold til Togfonden DK.
Så derfor vil jeg bare gerne have, at ministeren bekræfter, at arbejdet i ministeriet selvfølgelig fortsætter som hidtil, indtil der er truffet en anden politisk beslutning i forligskredsen.
Eller er det måske sådan, at ministeren eller Finansministeriet allerede nu er begyndt at hive i håndbremsen?
Det er jo sådan set det centrale her.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Jeg er glad for, at ministeren faktisk støtter mig i den opfattelse, at det her er et indgreb, man har svært ved at forstå.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, om det er noget, ministeren vil påtale over for regionen.
Eller om ministeren eventuelt vil sige, at man må se på medicinen i den periode for at se, om der sker en stigning, og hvad det så har af konsekvenser for patienterne, og om ministeren vil gribe ind, hvis det viser sig, at det har nogle konsekvenser, der gør, at man har brug for mere magtanvendelse eller for at give mere medicin.
Det er jo rigtig rart, at man, når man bliver udskrevet, så selv kan bestemme, hvordan man vil leve.
Sådan havde jeg bare også ønsket det var for nogle af de psykiatriske patienter, som nu er rykket til Slagelse og har fået at vide, at de skal stoppe med at ryge den 1. januar.
Det er ligesom den holdning, man er kommet med fra direktøren på området.
Men når vi kender psykiatrien – vi kommer jo en del rundt på netop de psykiatriske afdelinger som medlemmer af § 71-tilsynet – så kan vi jo se, at noget af det, som de værdsætter allermest i deres dagligdag, faktisk er at kunne komme ud i deres rygehave og få en cigaret.
Vi har haft meget fokus på at nedsætte brugen af tvang og den medicin, som de psykisk syge får, og jeg kunne da frygte, hvordan det bliver, når at man så ikke kan få lov til at få den støttepind, som man nu har haft, måske gennem flere år.
Vi har jo tidligere haft en sag oppe om, at man ville bestemme deres slik, eller hvad de fik lov til at spise eller købe, når de var indlagt, og der tog Ombudsmanden sagen op og gik faktisk i rette med de psykiatriske afdelinger.
Vil ministeren ikke sidestille det usunde som at spise slik og andre fødevarer med, hvis en patient selv vælger at ryge?
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet fra fru Liselott Blixt.
Der spørges til min holdning til, at man forbyder indlagte på et psykiatrisk sygehus at ryge, og spørgeren henviser til en artikel på TV 2/Østs hjemmeside, hvoraf det fremgår, at Region Sjælland har besluttet at indføre rygeforbud på det nye Slagelse Psykiatrisygehus.
Lad mig starte med at gøre rede for, hvad der står i rygeloven om sygehuse og herunder jo også psykiatriske afdelinger på sygehuse.
Der står, at det ikke er tilladt at ryge indendørs på arbejdspladser, men loven siger også klart, at det kan besluttes at indrette rygerum eller rygekabiner, hvor man må ryge.
Dermed giver loven mulighed for, at man lokalt kan beslutte, om der skal indrettes eksempelvis rygerum eller rygekabiner, og i det her tilfælde har Region Sjælland så valgt at beslutte – tilsyneladende – at der ikke skal indrettes rygerum eller rygekabiner på det nye Slagelse Psykiatrisygehus.
For mig at se taler vi om nogle mennesker, som i forvejen har det rigtig svært, og hvor man må sige, at det er mennesker, der har langt større problemer at slås med end lige netop rygning.
Så er der den anden del, der er anledningen til, hvorfor det her spørgsmål så er kommet op, nemlig at i de her dage står der en masse patienter, der er ved at rykke ind på det nye Slagelse Psykiatrisygehus.
Det skyldes, at det er et nyt sygehus, der kan give en mere moderne behandling i nye, moderne rammer.
Det er jo den positive historie, som ligger bag det her spørgsmål.
Samtidig vil jeg også gøre opmærksom på, at der for patienterne, i det øjeblik man eksempelvis udskrives fra sygehus og måtte komme over i eksempelvis døgnbehandling, gælder andre regler.
Der har man nemlig mulighed for at kunne beslutte, at den enkelte beboer må ryge på værelset, og det er jeg helt sikker på at spørgeren er fuldstændig bekendt med.
Så det er de rammer, som Region Sjælland og alle andre har mulighed for at kunne agere inden for.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Jeg vil spørge ministeren: Hvad er ministerens holdning til, at man forbyder psykisk syge indlagte at ryge?
Hvad er ministerens holdning til, at man forbyder psykisk syge indlagte at ryge?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til TV Øst-artiklen »Psykiatriske patienter får totalt rygeforbud«.
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Det er helt rigtigt, at der skal være proportionalitet i de indgreb, man foretager.
Som jeg sagde i min besvarelse, kan jeg personligt godt undre mig over, at man har valgt at tage den her beslutning i Region Sjælland, for igen, set med mine øjne: Vi har at gøre med en gruppe af patienter, som har mange andre problemer at slås med end lige præcis rygning.
Betyder det så, at rygning er sundt og dermed ikke farligt?
Nej, selvfølgelig gør det ikke det.
Rygeloven har generelt på mange punkter været en medvirkende årsag til, at vi har kunnet se et fald i antallet af rygere.
Så det er den positive del af det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-11-11:
Hvad er ministerens holdning til regionsrådsformand Jens Stenbæks beskyldninger om, at ministeren har videregivet Folketinget urigtige oplysninger
, jf. artiklen »Minister: Ikke flere penge til regionale togbaner« i Sjællandske den 6. november 2015?
[Spørgsmålet er bortfaldet].
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Jeg vil gerne gøre det helt klart, at Venstre ikke er med i forliget om Togfonden DK, som blev indgået i januar 2014.
Det er derfor heller ikke et forlig, som regeringen er forligsmæssigt bundet af.
Regeringen respekterer naturligvis flertallet i Folketinget.
Nu er det imidlertid ikke min opfattelse, at der i forligskredsen er enighed om at udrulle Togfonden DK hurtigere, end der er råd til.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-11:
Det er jo glædeligt, at ministeren i hvert fald respekterer et flertal i Folketinget.
Så synes jeg da, at vi er kommet et skridt på vejen.
Men jeg må også sige, at jeg var meget forundret, da jeg her den 3. november kunne høre, at DSB's chef udtalte på til TV 2 News, at man jo endnu ikke vidste, om timemodellen bliver til noget.
Og der vil jeg bare høre: Når DSB's chef udtrykker sig på den måde, skyldes det så, at man har fået nye dessiner fra Transportministeriet?
Det kan godt være, ministeren finder, at det er rettidig omhu.
Men det, der er det centrale her, er jo fortsat, om man så også har tænkt sig at respektere det forlig, der faktisk ligger – det forlig, hvor der netop er lavet en tidsplan for, hvordan man ruller timemodellen ud.
Nu har vi så den øverste chef for DSB, der siger, at man endnu ikke ved, om timemodellen bliver til noget, og så er det jo trods alt en tanke værd at spørge sig selv, om det er, fordi regeringen har sendt nogle nye signaler.
Er det, fordi regeringen ikke længere respekterer det flertal, der er, og det flertal, der står bag den politiske aftale, der er lavet om Togfonden DK?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Jamen det er jo helt naturligt, at man ønsker, at nogle analyser skal være afsluttet, inden man træffer beslutninger på baggrund af dem.
Altså, det hænger jo helt sammen, som det skal.
Så har jeg faktisk allerede sagt, at forliget om Togfonden DK ikke er et forlig, som regeringen er forligsmæssigt bundet af.
Sådan oplever vi det, men selvfølgelig respekterer vi et flertal i Folketinget.
De to ting er jo ikke det samme.
Nu skal jeg slet ikke give chefen karakter.
Men jeg vil da godt gøre en undtagelse og sige, at det da vist er meget, meget klogt at udtale, at inden man har set analyserne, og inden man har set et serviceeftersyn af Togfonden DK, vil man ikke begynde at sige, hvad det hele ender med.
Det tror jeg bare hedder rettidig omhu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Så vidt jeg husker, skrev udenrigsministeren for 12 år siden en bog, der hedder »Hurra for globaliseringen«, og så vidt jeg husker anmeldelserne, var de relativt kritiske, fordi man mente, at udenrigsministeren var for kritikløs over for globaliseringen, men det forklarer jo, hvorfor udenrigsministeren i dag står og anbefaler et ja.
Jeg må bare sige til udenrigsministeren, at når udenrigsministeren siger, at vi sætter vores medlemskab af Europol på spil, er det jo ikke rigtigt.
Og så bliver jeg nødt til at spørge udenrigsministeren: Har udenrigsministeren virkelig den opfattelse, at det så ville have været i strid med EU-retten, hvis Folketingets flertal nu havde valgt en model, der indebar en folkeafstemning afholdt den 3. december, alene om Europol og eventuel tilslutning til de 22 retsakter, men uden bemyndigelse til at afgive suverænitet?
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Det var ikke dårlige anmeldelser, det var dårlige salgstal.
Jeg er sådan set meget glad for anmeldelserne, de var temmelig rosende.
Salgstallene ville jeg godt have haft var bedre.
Desværre, sådan kan det jo gå.
Det er jo sådan, at vi selv har tilvalgt, hvordan vi vælger at have den folkeafstemning, og hvordan vi vælger at benytte os af tilvalgsordningen.
Det er korrekt.
Forskellen er nok bare den, at Venstre altid har støttet op om Europol og stemte for, hvor Dansk Folkeparti jo i 2009 stemte imod, at vi skulle være en del af Europol.
Derfor har vi nok et større blik for, hvor vigtigt det er at være en del af Europol.
Vi har aldrig haft den skepsis, som Dansk Folkeparti lagde for dagen tilbage i 2009.
Vi ønsker at være helt og fuldt med.
Vi ønsker også at være med i de 22 retsakter, vi har peget på, fordi de er med til at gøre hverdagen tryggere for danskerne, de er med til at sikre, at vi arbejder tættere sammen, f.eks. om bekæmpelse af menneskehandel, f.eks. om bekæmpelse af børnepornografi.
Og derfor er der rigtig mange, der sammen med Venstre og regeringen og et bredt flertal i Folketinget siger ja.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Dermed fik udenrigsministeren næsten svaret på mit opfølgende spørgsmål, som jeg nu alligevel vil stille.
Er det så ikke i det tilfælde en mulighed at holde en folkeafstemning, der indebærer, at vi tager tilvalgsordningen i anvendelse og kun afgiver suverænitet i forhold til Europol og eventuelt de 22 retsakter, men undlader at give Folketinget, ved Folketingets Europaudvalg, mulighed for at afgive suverænitet fremadrettet?
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har fremsat et forslag her i Folketingssalen om at lave en parallelaftale i stedet for at være medlem af Europol.
Det er bare ikke godt nok.
Lyt dog til, hvad dansk politi siger.
De siger helt klart, at det ikke vil være tilfredsstillende at få en parallelaftale.
Vi har brug for at være helt og fuldt med.
At Dansk Folkeparti ikke ønsker det, men har foreslået en parallelaftale, må Dansk Folkeparti selv forklare.
Hvis vi skal være med og ikke risikere at blive sendt uden for døren, fordi Europol flytter sig, så kræver det et ja den 3. december.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-11-12:
Det er med al tydelighed, at ministeren hænger fast i EU-fanatisme, og jeg synes egentlig ikke, niveauet er særlig prangende med de seksuelle antydninger, vi har fået her i det høje Ting.
Det klæder ikke en minister.
Men mit spørgsmål går på, hvad den her afstemning egentlig handler om.
Den handler jo om, at vi overdrager kompetencen fra folket til Folketinget.
Den handler ikke om, at vi ikke vil være med til at sikre handlede kvinder eller et politisamarbejde.
Det handler om, hvem der skal afgøre det.
Og i Dansk Folkeparti er det vores holdning, at det er folket, der skal afgøre det, når der skal afgives suverænitet, i stedet for at vi for tid og evighed overgiver det til et Folketing.
Der vil jeg egentlig gerne vide, om man sådan kort kan sammenskrive ministerens holdning til det repræsentative demokrati med ordene: Vi alene vide, og folket, det må bare skride?
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Jeg har sagt noget omkring første gang, og hvis det får ordføreren til at have seksuelle tanker, er det jo i ordførerens hoved, at den slags opstår.
Jeg har bare sagt noget om første gang, og hvad det får ordføreren til at tænke på, står for ordførerens egen regning.
Så har jeg også sagt, at vi skal være med, fordi det er bedst at være helt og fuldt med på det område.
Jeg vil netop have, at vi spørger danskerne, og jeg har ikke spor imod, at vi spørger danskerne.
Vi spørger netop danskerne, om vi ikke skal være med.
Jeg er ikke enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at man bare skal være imod de 22 retsakter.
Jeg mener netop, at hvis man vil ind og beskytte handlede kvinder bedre, så lyt til Reden International og vær en del af menneskehandelsdirektivet.
Hvis man ønsker at beskytte børn, så lyt til Børnefonden, der siger, at et ja er det rigtige, når man skal stemme den 3. december.
Der er en lang række organisationer med viden på området, og de siger, at vi beskytter børn og handlede kvinder bedre med et ja.
Lyt dog til dem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-11-12:
Ja, men lad dog folket afgøre den slags, i stedet for at det for tid og evighed skal afgøres af et Folketing.
Jeg tror på ministeren, når han siger, at man f.eks. ikke vil overgive asylretten.
Jeg tror på ministeren.
Men om 10 år kan der altså sidde en helt anden leder for Venstre, og der kan sidde helt andre ledere for de øvrige fire partier, som er med i denne aftale, og de kan så skalte og valte med spørgsmålet om selvstændigheden, som det egentlig tilhører folket at afgøre.
Og det er der, jeg egentlig ikke synes, at ministeren lever op til grundlovens bestemmelse om nærmere bestemt omfang, sådan som afdøde professor Zahle sagde i forbindelse med afstemningen i 1992, og som professor Pagh jo har skrevet et notat om.
Det vil jeg bare igen, som andre har gjort, bede ministeren om at gøre rede for.
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti er meget glade for det notat, de har købt hos Peter Pagh, og jeg har respekt for, at man stoler på dem, man har ansat.
Men jeg synes nu engang, at vi skal kigge på, hvad der er fakta her.
Fakta er, at vi har en folkeafstemning den 3. december, fordi der er en afgivelse af suverænitet.
Vi spørger altså helt efter grundloven om, hvorvidt Danmark skal tilslutte sig en tilvalgsordning i stedet for et retsforbehold.
Og det betyder, at så er det her i Folketinget hos de repræsentanter, danskerne har valgt, at afgørelsen af, om vi skal være med eller ej, ligger.
Hvis vi siger ja, bliver magten flyttet til det danske Folketing, og så er det danskerne, der herigennem beslutter, om man ønsker at deltage eller ej.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt overrasket nu, for for mig lyder det fuldstændig, som om ministeren står og benægter det svar, der er afgivet til Folketinget, svaret på spørgsmål 21, som fuldstændig klokkeklart slår fast, at det er i overensstemmelse med EU-retten og at det er i overensstemmelse med grundloven at lave en folkeafstemning i Danmark alene om Europol.
Så derfor bliver jeg nødt til at bede ministeren bekræfte, at det er fuldstændig i overensstemmelse med grundloven, og at det er fuldstændig i overensstemmelse med EU-retten at lave en folkeafstemning alene om Europol, og at hvis man ønsker at tilslutte sig Europol, kan man altså gøre det ved at lave en sådan folkeafstemning alene om Europol.
Kan ministeren bekræfte det?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Jamen jeg er nødt til at sige, at det med at trække grundloven ind i det her har jeg altid været meget, meget skeptisk over for.
Det er også en af grundene til, at jeg havde mange skænderier, da jeg i sin tid sad sammen med Ib Nørlund og de der gamle stalinister i Folkebevægelsen mod EF, for der var det hele tiden noget om grundloven.
Jeg synes, vi skal snakke politik i stedet for.
Vi er inden for grundlovens rammer her.
Grundloven er vigtig, det er jeg da fuldstændig enig i, men der er ingen som helst tvivl om, at vi holder os inden for grundlovens rammer med det, vi gør her.
Lad os tage det som præmis og så diskutere politik: Hvordan får vi løst de grænseoverskridende problemer, der skal løses?
Man er da en dårlig politiker og en dårlig borger, hvis man helt ubekymret går ind i en ny udvikling, så selvfølgelig gør vi da ikke det.
Og selvfølgelig skal man da også ligesom tage fat på, hvad der måtte være af forskellige bekymringer i forbindelse med det her.
Det er jeg med på.
Jeg synes bare, at fordelene er langt, langt større.
Jeg synes, der er en tendens til ligesom at se en række europæiske lande som sådan meget tilbagestående og meget primitive, lande, som vi ikke må inficeres af, og at det ville være frygteligt, hvis vores rene danske samfund bliver tilsmudset af de der primitive, tilbagestående lande.
Jeg synes ikke, det er en rigtig præmis for internationalt samarbejde, også fordi der er en mulighed for, at de fra deres side tænker, at der nu er en mulighed for, at det her liberale Danmark kan påvirke os i en bestemt retning.
Også der har mønten jo flere sider.
Så jeg er tilhænger af, at vi i Europa får de her samarbejdsfora, hvor vi kan diskutere fælles problemer med de vanskeligheder og udfordringer, det giver, fordi vi er så forskellige, som vi er.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-11-12:
Det, vi gør med dette forslag, er, at vi overdrager i nærmere ubestemt omfang, som er i modstrid med grundloven.
Den gamle Holger K. Nielsen, dvs. den unge Holger K. Nielsen, ville have kaldt det grundlovsstridigt, mens den nye Holger K. Nielsen, som er den gamle Holger K. Nielsen, ryster på hovedet og siger nej.
Altså, det bliver man nødt til at forklare mig.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Jo, det er da rigtigt, men det er også derfor, at der i grundloven jo er bestemmelser om folkeafstemninger; bestemmelser om, at et vist antal folketingsmedlemmer kan kræve, at en lov bliver sendt til folkeafstemning.
Det blev brugt i forbindelse med jordlovene – jeg tror, det var i 1963 eller sådan noget.
Det bliver ofte brugt reaktionært i øvrigt.
Men den mulighed er der da, og det tog man jo højde for, da man lavede den danske grundlov i 1953.
Skal man have mere af det?
Jeg ved det ikke, altså.
Jeg er da selv tiltalt af tanken om, at hvis man f.eks. kunne indsamle underskrifter, kunne man gøre sådan noget, sådan som man også gør i andre lande – det mener jeg også at Alternativet har arbejdet med.
Men jeg synes, at grundloven har nogle udmærkede bestemmelser omkring folkeafstemninger, og de kan jo bruges.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Tak for det.
Tidligere sagde hr. Holger K. Nielsen, at det var helt logisk, at man ikke havde spurgt befolkningen ved en folkeafstemning, da EU begyndte at blande sig i arbejdsmarkedspolitikken og velfærdspolitikken herhjemme, fordi det var områder, som var overført til EU ved tidligere afstemninger og i traktaterne.
Det er jo ærlig snak fra SF's side, at det var helt logisk ikke at spørge befolkningen, når EU ligesom tog meget mere magt på nogle områder, end man havde gået og diskuteret og troet, at de ville gøre.
Så vil jeg bare høre SF, om det også er baggrunden for, at man afviste Enhedslistens ændringsforslag i afstemningerne tidligere, altså at SF ærlig talt bare har den holdning, at skulle der opstå den situation, at en afskaffelse af retsforbeholdet fører til, at EU begynder at blande sig på retspolitiske områder, som vil få konsekvenser i forhold til en indskrænkning af strejkeretten eller forringelser i forhold til de lgbtq-rettigheder, som danskere har i dag, så ønsker man ganske enkelt ikke at spørge befolkningen, fordi magten er afgivet til EU på det her område.