runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-30:
Lovforslaget her er jo L 221, som handler om implementering af et mindre hjørne, kan man sige, af den aftale om nettoafregningsordningen, som blev lavet tilbage i november måned.
Aftalen er blevet implementeret i flere omgange med nogle rettelser undervejs og med lidt møje og besvær her de seneste dage.
Men nu ser det også ud til at lykkes, og der er jo bred enighed om lovforslaget.
Det konkrete lovforslag her handler jo om, at vi giver lejere mulighed for på lige fod med folk, der bor i ejerbolig, at have et solcelleanlæg til deres bolig og nettoafregne på samme vilkår som ejeren.
Det at få den her ligestilling var et element, som vi i Dansk Folkeparti lagde vægt på at få med i aftalen fra november måned om solenergi og nettoafregningsordningen.
For der er mange, der bor i ejerboliger, som har været glade for at kunne få solceller på deres bolig og nettoafregne, men det har ikke før nu været en mulighed for lejere.
Det er der mange lejere der har været utilfredse med, og det kan man ikke fortænke nogen i.
Derfor har det også været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi fik den her ordning med i nettoafregningsaftalen tilbage fra november, lige som vi også fik nogle andre ting igennem, eksempelvis at man kan opsætte kollektive anlæg, sådan at en andelsboligforening, et landsbysamfund eller en lille ø kan lave et fælles solcelleanlæg og få nogle udmærkede vilkår at gøre det på.
Derfor skal jeg sige, at da det jo er et element, vi selv har lagt energi i at få med i solcelleaftalen, så er det også et lovforslag, som Dansk Folkeparti støtter.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jeg vil godt lige have hr. Karsten Lauritzen til at uddybe sit spørgsmål, for jeg ikke helt sikker på, at jeg er fortrolig med det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-30:
Det er jo en interessant debat at følge, og jeg må sige, at jeg sådan set er rystet over mine kollegaers manglende indsigt i de rammer, som grundloven sætter for behandling af indfødsret, og også de rammer, som Folketingets talerstol sætter for, hvad man må sige, og hvad man ikke må sige.
Så kan man være uenig i indholdet, og jeg er bestemt ikke enig i alt, hvad hr. Christian Langballe har sagt.
Men retten til at sige det og også dele nogle af de her oplysninger fra Folketingets talerstol har hr. Christian Langballe til fulde, og det ligger der også et notat fra Folketingets administration der klart og tydeligt påviser.
Jeg spurgte nemlig om det for nogle år siden.
Det, jeg godt vil spørge om – selv om jeg måske ikke skulle spørge hr. Christian Langballe, men snarere dem, der har påstået, at hr. Christian Langballe gør noget ulovligt ved at stille sig op på Folketingets talerstol og dele oplysninger om indfødsretsspørgsmål, for det er hr. Christian Langballe i sin gode ret til –
er, om hr. Christian Langballe er bekendt med Gorm Toftegaard Nielsens udtalelser om behandling af indfødsretsspørgsmål, som faktisk er i Politiken i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-30:
Jeg vil høre, hvad ordføreren tror at PET vil sige til, at ordføreren, endda som formand for det relevante udvalg, bevidst lækker fortrolige oplysninger om PET's arbejde.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jeg lækker ikke nogen oplysninger.
Jeg drøfter de personer, der er på statsborgerskabsloven.
Og det er der de videste rammer for.
Så enkelt er det.
Der gælder de videste rammer for den debat, der foregår i Folketinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-30:
Det her er meget mærkeligt.
DF plejer at være et parti, der mener, at PET skal have nogle rammer at arbejde inden for, herunder – hvis der er behov for det – at relevante personer kan overvåges.
Men lige pludselig er det blevet til et åbenhedsspørgsmål, og vi skal diskutere PET's arbejde herinde.
Det er lige pludselig blevet o.k., at ordføreren, endda som formand for Indfødsretsudvalget, fortæller, at PET har nogen i kikkerten.
Kan ordføreren slet ikke se, hvor alvorligt det her er?
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Det, jeg synes er alvorligt, er at et stort flertal, på nær DF, er nu ved at tildele en potentiel terrorist statsborgerskab.
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Nu har formanden for Indfødsretsudvalget flere gange sagt: Det er ikke mig, der har gjort dit, og det er ikke mig, der har gjort dat; det er heller ikke mig, der har sagt dit, og det er heller ikke mig, der har sagt dat.
Hvem pokker er det så?
Hvem er det, der sætter annoncer i aviserne?
Hvem er det, der rejser spørgsmålene på en meget utidig måde?
Det er dog formanden for Indfødsretsudvalget.
Jeg vil gerne sige, at jeg personligt har mistet al tillid til det udvalg med den formand, det har i øjeblikket, og jeg vil gerne opfordre indfødsretsordføreren fra Dansk Folkeparti til at bruge natten til at overveje, om han skal fortsætte som formand for det udvalg.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Det har jeg ikke nogen kommentarer til.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Kan ordføreren bekræfte, at hvis det kommer til at gå sådan, at en kommission bliver brugt som en syltekrukke, så skyldes det to ting.
Den anden er, at den siddende regering kan skaffe sig et flertal i Folketinget for at bruge kommissionen som en syltekrukke.
Kan ordføreren bekræfte, at det jo er en forudsætning for, at kommissioner får den virkning?
Sagt positivt: Hvis man har en regering, der virkelig ønsker, at der skal ske noget på de akutte områder, hvor man gerne vil sætte ind, så fortsætter den vel med det, uanset om der er nedsat en kommission eller ej, altså hvis den kan skaffe sig et flertal i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jeg står her i stedet for fru Thyra Frank, som er vores socialordfører, men som ikke kunne være her i dag, og jeg vil oplæse en tale for hende.
Men det skal ikke forhindre medlemmer af Folketinget i at stille spørgsmål til mig.
Så vil jeg bare svare efter bedste evne.
Enhedslisten opfordrer med dette beslutningsforslag regeringen til at nedsætte endnu en kommission, denne gang en socialkommission.
Kommissionen skal se på konsekvenserne af de sidste 20 års beskæftigelses- og socialpolitik, undersøge, hvordan udviklingen af en socialpolitik fremmes, og endelig se på, hvordan forskningen styrkes, så der udvikles tidssvarende redskaber til at måle og evaluere virkningerne af den førte politik, som det hedder i bemærkningerne. Liberal Alliance mener, at endnu en kommission blot vil forstærke den tendens, der forvandler den offentlige sektor til et aktiveringstilbud for konsulenter og djøf'ere, som beskæftiger sig med en hel masse, der faktisk intet har med den egentlige opgave at gøre.
Det er endnu flere målinger og dokumentationskrav, hvor akademikere og konsulenter regner ud, hvad frontpersonalet skal beskæftige sig med, det er endnu et udvalg, der kan beskæftige nogle eksperter en rum tid, hvorefter det nedkommer med en rapport, der lægges i skuffen og kun hives frem ved festlige lejligheder.
Liberal Alliance mener, at den offentlige sektor skal slankes, og at kuren er færre kolde hænder.
Derfor kan vi ikke støtte nedsættelsen af endnu en kommission.
Anne Baastrup (SF), 2013-05-31:
Vi fik nedsat Ældrekommissionen, og hver gang vi skulle snakke om ældrepolitik, sagde man: Kommissionen kommer snart med sit forslag.
Dengang man lavede en socialkommission tilbage i begyndelsen af 1990'erne, henvistes der jo også hele tiden i de der par år, det tog, til, at nu kommer det snart.
Så det er simpelt hen ren erfaring.
Men så er det, jeg spørger: Hvad er det så, kommissionen skal undersøge, hvis virkeligheden hele tiden flytter sig?
For så kommer kommissionen jo hele tiden bagud, med hensyn til hvad der skal arbejdes med.
Altså, vi er enige i, at man skal udvikle socialpolitikken.
Vi er enige i, at man skal inddrage borgerne.
Vi er enige i, at borgere skal være herrer i eget liv.
Men vi er ikke enige i, at det løses ved at nedsætte en socialkommission.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Tak, og tak til ordføreren.
Hvoraf fremgår det i Enhedslistens forslag, at hvis man nedsætter en kommission, betyder det, at alt muligt andet skal sættes i stå; at man bare skal vente, til den er færdig; og at man ikke skal foretage nødvendige tiltag på akutte områder som dem, man jo allerede er i gang med?
Hvor står det?
For det hørte jeg som en meget vigtig begrundelse for at afvise det: at det betyder, at alting går i stå.
Anne Baastrup (SF), 2013-05-31:
Med beslutningsforslaget ønsker Enhedslisten, at der nedsættes en socialkommission med det formål at komme med anbefalinger til en socialpolitik præget af et helhedssyn og forebyggende og sammenhængende indsatser.
Jeg er enig med Enhedslisten i, at vi skal skabe en inddragende og inkluderende socialpolitik og er meget enig i tankerne bag en helhedsorienteret indsats.
Dog mener jeg ikke, at nedsættelsen af en socialkommission er svaret.
Vi har et fælles mål, nemlig at tilbyde borgerne en sammenhængende og opbyggende hjælp, men løsningen er ikke en kommission.
På en lang række punkter er regeringen i gang med at lave tiltag, der skal fremme netop de værdier og mål, vi deler med Enhedslisten.
Men ved at nedsætte en socialkommission risikerer vi, at virkeligheden rykker hurtigere end kommissionens arbejde, og i stedet for at vente på en kommissions anbefalinger mener vi, at man skal fortsætte den fokuserede indsats inden for socialpolitikken og udvikle den løbende.
I Enhedslistens forslag lægges vægt på, at kommissionen skal bestå af en række relevante aktører, og at interessenter og relevante parter skal inddrages i udarbejdelsen af socialpolitikken.
Det har vi jo også allerede gjort på en lang række områder, og det ønsker SF fortsat at vi skal gøre.
Vi er allerede nået langt i udviklingen af socialpolitikken, og mens socialreformen er i gang, mener jeg, vi bør fokusere på denne.
Modsat betyder dette selvfølgelig ikke, at vi ikke løbende skal forholde os konstruktivt til data, erfaringer og ny information.
Grundlæggende er jeg altså helt enig i formålet bag beslutningsforslaget, nemlig at socialpolitikken skal være sammenhængende og inddragende, og at den skal virke forebyggende og lighedsskabende.
Jeg er meget optaget af, at borgeren gøres til herre i eget liv, og at den tilbudte hjælp skal udvikles i samarbejde med borgeren med udgangspunkt i dennes situation og ressourcer.
Men som sagt mener jeg, at vi netop nu arbejder med dette udgangspunkt og menneskesyn i regeringens socialpolitik.
Fokus bør derfor bevares på en socialpolitik, der løbende udvikles i retning af disse værdier, som vi netop ser med socialreformen.
Jeg skal hilse at sige fra fru Liv Holm Andersen, at hun er enig med SF.
Radikale afviser også beslutningsforslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2013-05-31:
Jeg er sådan set enig med hr. Finn Sørensen i, at det har været meget præget af beskæftigelsespolitik.
Nu har jeg været socialordfører i halvandet år, og jeg synes, det er et spændende og meget omfangsrigt område, og jeg synes, at jeg i min hverdag ligesom hr. Finn Sørensen også prøver at få hevet det hele lidt mere ind på netop det socialpolitiske spor, og at vi gør en god gerning; vi skal bare fortsætte.
Dansk Folkeparti foreslår f.eks., at vi skal kigge på satspuljens fremtidige finansiering.
Vi synes, den er forkert.
Jeg synes faktisk, at der er meget socialpolitik at tage op til debat.
Jeg kan også nævne Hjemmehjælpskommissionen igen, som jeg havde med i min ordførertale.
Den er jeg rigtig glad for blev nedsat, og det gjorde den jo højst sandsynligt, fordi Dansk Folkeparti fremsatte et beslutningsforslag om det, og samme dag som det skulle behandles i Folketingssalen, meldte ministeren ud, at nu ville man nedsætte kommissionen.
Fint nok for mig.
For mig er det primære, at den blev nedsat, at den nu kigger på området og snart barsler med noget, som vi så skal tage hånd om.
Det mener jeg også er socialpolitik frem for beskæftigelsespolitik.
Så vi er et skridt i den rigtige retning, men jeg er helt enig med ordføreren i, at der er lang vej endnu.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Tak til ordføreren.
Deres hovedpointe er, at socialpolitikken gennem en årrække har været behandlet og erstattet af beskæftigelsespolitikken.
Jeg mener faktisk, at mange af de problemer, vi har i socialpolitikken i dag – der er også noget med ressourcer, finanslov, hvor mange penge der bliver sat af og alt det der – er direkte affødt af det problem, at beskæftigelsespolitikken har taget over.
Det var det, jeg gerne ville have ordførerens syn på.
Så kvitterer jeg endnu en gang og ser frem til, at vi får nogle drøftelser i Socialudvalget, hvor vi så i fællesskab må prøve at overbevise de andre ordførere om, at vi skal lave sådan en høring.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Tak til ordføreren, og specielt tak for en – hvordan skal jeg sige det uden at fornærme de andre ordførere? – noget mere nuanceret tilgang til vores forslag, end jeg hørte fra de tidligere.
Man skal passe på med at fornærme nogen i dag, kan jeg høre; det kan hurtigt komme op at køre.
Jeg vil også kvittere – jeg synes, det er fornuftigt, da jeg jo allerede kan se, hvordan flertallet stiller sig til det her – og tage imod ordførerens forslag om, at vi drøfter det i Socialudvalget og ser, om vi kan få flertal for, at vi arrangerer en høring.
Det, der er magtpåliggende for Enhedslisten – jeg vil gerne høre, om ordføreren har den samme tilgang – med det her forslag, er at få et helhedssyn, ikke kun i sagsbehandlingen ude i kommunerne, men et helhedssyn i Folketingets syn på socialpolitikken, hvor vi er meget enige med de her seks forhenværende socialministre om, at socialpolitikken er blevet sat i skammekrogen, hvis jeg må sige det kort; det kan jeg se på formanden at jeg skal.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan følge Enhedslisten i den tankegang.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-31:
Jeg har ikke noget imod at anerkende, at Venstre har bragt det her på bane, men vi har også arbejdet med det hos os selv.
Men jeg svarer sjældent på, hvilken lov jeg går rundt og planlægger, hvis den ikke er færdig, hvis ikke den er godkendt i regeringen, for jeg vil ikke stille noget i udsigt, jeg ikke kan være hundrede procent sikker på at kunne levere.
Så det er den måde, man også svarer på.
Når jeg ikke vil støtte Venstres forslag, er det, fordi der også er nogle økonomiske konsekvenser, som skal afklares.
Eksempelvis er der spørgsmålet om, hvad vi gør med økonomiske administrative konsekvenser med hensyn til merudgifter.
Hvordan får vi dækket dem?
Skal det være gennem brugerbetaling?
Hvordan sørger vi for også at få kigget på ægteskabslovgivningen for Grønland og Færøerne?
Hvordan kan man få implementeret reglerne?
Hvordan skal vi kigge på, at der kan være behov for at få lavet en afklaring af nogle af de her problemstillinger i forbindelse med vielsesreglerne?
Vi bliver nødt til at inddrage Kommunernes Landsforening også til en drøftelse af, hvordan vi gør det her mest praktisk, så landets borgmestre vil synes, at det er en fornuftig model, vi lægger frem.
Så anerkendelse, ros og respekt for at Venstre har sat det her på dagsordenen.
Jeg har selv med min kommunale baggrund, som jeg også fortalte om, syntes, at der her er noget, der skal laves om, og vi er i gang med at lave det om, og jeg håber, at vi i fællesskab kan finde en løsning, som både Venstre og regeringspartierne kan bakke op om.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-05-31:
Jeg vil gerne takke ministeren for den positive tilgang og for tilslutningen til indholdet i beslutningsforslaget.
Der er jo tale om en ændring, for da jeg for 2 måneder siden spurgte ministeren om, hvorvidt ministeren ville lave det her om, var der ikke umiddelbart opbakning til det.
Jeg forstår jo så, at beslutningsforslaget har haft sin effekt og har fået regeringen på bedre tanker.
Det, jeg så bare ikke forstår, er, hvorfor ministeren ikke vil stemme for beslutningsforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-31:
Tak for det.
Jeg har selv en fortid som kommunalbestyrelsesmedlem.
Det har været utroligt at få lov at komme tæt på mennesker, der har ønsket at få lov at blive gift på en lidt anderledes måde, som har ønsket at blive gift under nogle andre former, i en have, på et museum, rundtomkring i byen, hvor man kan få en anden og en mere intim og personlig oplevelse, end man måske får på rådhuset.
Jeg har også nogle gange været i den situation, at folk gerne vil vies i deres kolonihave, men at den ligger på den anden side af kommunegrænsen, og så havner man i det der dilemma om, hvad man så gør, for man har kun bemyndigelse til at foretage vielser i den kommune, man selv er valgt i.
Det har jeg så fundet praktiske løsninger, på forstået på den måde at jeg har viet ganske mange par rundtomkring, ved deres køkkenbord i lejligheder på Vesterbro og andre steder, og så har vi senere på dagen gentaget vielsen med tøj på, hvor vi har holdt talen – altså ikke mig, jeg har haft tøj på hele tiden, men bruden har haft brudekjole på – der har været blomster og gæster og taler, men vielsespapirerne var lavet og underskrevet.
De her historier – ud over det med tøjet, som får en til at tænke på noget andet – viser jo, at der er grund til at få moderniseret vores ægteskabslov.
Det er vi også i gang med, og regeringen, økonomi- og indenrigsministeren og jeg, har meldt ud for ganske kort tid siden, at vi er i gang med at se på en regelforenkling af ægteskabsloven.
Vi har sat den til at komme på vores lovprogram til februar 2014.
Når jeg nævner det, er det, fordi det sådan set er de ting, der ligger i Venstres beslutningsforslag, der også er indeholdt i det, vi kommer med.
Der er også nogle andre ting, men det her er et af elementerne.
Når jeg alligevel vil afvise Venstres beslutningsforslag, handler det til dels om, at der er noget praktik, vi skal have afklaret.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi finder ud af, hvordan vi laver en model, der er så lidt bureaukratisk som muligt.
Den model, Venstre lægger op til, er, at man skal have lov til at foretage vielsen i en anden kommune.
Det skal vi have undersøgt, og vi skal indgå i en dialog med Kommunernes Landsforening om, om det er den rigtige måde at gøre det på.
Så er der selve tidsaspektet, som i Venstres forslag er, at det her skal kunne være på plads den 1. januar, og eftersom regeringen jo er på vej med en regelforenkling og alligevel skal til at behandle ægteskabsloven den 1. februar, hvor vi vil fremsætte lovforslaget, kan vi ikke have det på plads, og derfor finder jeg anledning til at afvise beslutningsforslaget.
På trods af at jeg sådan set er enig i intentionerne, skal vi lige have afdækket nogle af de der praktiske teknikaliteter, og så vil jeg glæde mig over, at det ser ud til, at den ændring, regeringen vil fremlægge, vil få let ved at finde et flertal, for jeg er enig i, som Venstre også peger på, at det er vigtigt at få en modernisering, og det er helt på sin plads, og derfor er jeg sådan set også fuldstændig enig i Venstres intention.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-31:
Det kan jeg sagtens, for de seks socialministre peger bl.a. på, at socialpolitik ikke kun er fordelingspolitik eller servicepolitik, og jeg er fuldstændig enig.
Men jeg synes simpelt hen, at Enhedslisten med sit beslutningsforslag kommer til at pege på rigtig mange ting, der har med fordelingspolitiske spørgsmål at gøre.
Og så synes jeg egentlig, det er et skævt udgangspunkt at sige det her med de stadig større sparekrav, hvorefter der i den remse så bl.a. bliver fremhævet anbringelsesreformen og kommunalreformen som nogle eksempler på de meget større sparekrav.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, for det var ikke det, der var udgangspunktet for anbringelsesreformen, og det var heller ikke det, der var udgangspunktet for kommunalreformen, hvor man i høj grad ønskede, særlig på sundhedsområdet, at skabe en bedre kvalitet og skabe en større specialisering inden for en lang række behandlinger, hvilket i den grad er til gavn for patienterne.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Og tak til ordføreren, også for den positive tilgang til dagens ikke bedste, men næstbedste tilbud om, at vi laver en høring i udvalget.
Men jeg forstod simpelt hen ikke, hvad der var i vejen med vores forslag, og hvor det var for vidtgående i forhold til det, som de her forhenværende socialministre siger.
Og det var ikke nogen polemisk bemærkning; jeg forstod bare ikke kritikken.
Så kan ordføreren ikke lige prøve igen?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-31:
Tak til Enhedslisten for at bringe den her debat op i Folketingssalen, for det er et relevant emne.
Virker vores socialpolitik?
Gør den gavn for dem, som den egentlig er møntet på?
Det har egentlig været en ret interessant debat i dag, men hvis vi går tilbage til det, der er formålet med det her beslutningsforslag, kan vi se, at det er at få nedsat en socialkommission.
Udgangspunktet for Enhedslisten er det brev, som seks tidligere socialministre har skrevet under på, og med udgangspunkt i det, de fremhæver i deres brev, så har Enhedslisten udviklet videre på de tanker, der har været, og kommer så med et forslag om en socialkommission.
Der synes jeg at Enhedslisten nok går noget længere end det, de seks socialministre peger på.
Jeg synes, at Enhedslisten går lidt i i en fælde, selv om det bliver fremhævet, at de tidligere socialministre siger, at det ikke kun er fordelingspolitikken, det drejer sig om.
For jeg synes egentlig, at nogle af de ting, som Enhedslistens opremser, kommer til at handle ret meget omfordelingspolitik, ligesom jeg synes, at udgangspunktet med, at sparekrav skal forbindes med f.eks. anbringelsesreformen og kommunalreformen, er forkert.
For det var jo ikke derfor, man lavede anbringelsesreformen, og det var heller ikke derfor, man lavede kommunalreformen.
Man lavede jo også kommunalreformen ud fra et stort ønske om f.eks. at få styrket hele sundhedsområdet.
Så jeg synes, at Enhedslisten bevæger sig for langt ud ad en tangent i forhold til det, som de seks socialministre egentlig har peget på.
For de seks socialministre peger på, at der er kommet rigtig meget bureaukrati inden for socialområdet, at der er brug for, at vi kommer tilbage til essensen, at der er brug for, at vi tager mere udgangspunkt i en helhedsorienteret indsats, hvor vi sørger for, at vi ser mere på mennesket end på at opbygge alt det bureaukrati, vi nogle gange drukner vores socialarbejdere i.
Det er baggrunden for, at vi ikke kan støtte det forslag, der ligger her fra Enhedslisten.
Så kom Dansk Folkeparti i deres ordførertale med et ganske glimrende forslag.
Jeg synes faktisk, at det er dagens bedste tilbud.
Det går ud på, at vi laver en høring på socialområdet, at vi sætter os ned i udvalget og taler om, om det ikke kunne være en rigtig god idé med en heldagshøring, hvor vi ligesom får nogle kloge hoveder på banen og ligesom får et indblik i, hvordan det egentlig står til med vores socialpolitik.
For der er sket rigtig mange ting gennem de seneste år.
Der er sket rigtig mange ting med anbringelsesreformen, Barnets Reform, og vi kan blive ved med at nævne alle de tiltag, der er blevet sat i gang, som netop skal forbedre socialområdet, og som netop skal gøre det bedre for dem, det hele drejer sig om, nemlig nogle af vores mest udsatte borgere.
Så det her med en høring er et tilbud, som jeg synes vi skal tage imod i Socialudvalget, og som jeg synes vi skal sætte på skinner, så vi med udgangspunkt i den høring kan tage en videre drøftelse af, hvordan det står til på socialområdet.
Men det, der ligger fra Enhedslisten, kan vi ikke støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Den hilsen vil jeg give videre til fru Thyra Frank, og så er det jo op til hende selv at vurdere sandhedsværdien af det sagte.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-31:
Det er ikke så meget et vildspor, for hvis man tager det afsnit i anden spalte, der starter med ordet men, vil man se, at der står: »Men den førte politik bærer også sit store ansvar.
Det gælder de stadig større sparekrav på velfærdsområderne.
Men nu synes jeg, at vi skal sætte os sammen i Socialudvalget og få en god drøftelse af, hvordan vi kan få sådan en høring op at stå, for det kunne være meget spændende.