runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-06-10:
Nu var det lige før, at Venstres ordfører også selv tabte tråden lidt.
Det var ikke uld, der var i min mund, det var måske højst en økologisk gulerod, der kom lidt på tværs, fordi jeg så gerne ville tale engageret om det med sund mad til vores børn.
At få sund mad ud i børnehaverne er noget, der ligger os meget på sinde fra socialdemokratisk side, og derfor er det klart, at vores ordfører sender et meget tydeligt signal om, at det er noget, vi virkelig ønsker.
Og når han får sagt tvang – det har jeg svært ved at forestille mig – tror jeg, det er et spørgsmål om, at man kan sætte den dagsorden ude lokalt, decentralt, og sige: Skulle vi ikke være enige om her i vores børnehave, at det er en rigtig god idé med sund mad, sådan at vores børn vokser op på en god og sund måde?
Det er da noget, vi alle sammen kan være enige om.
Med hensyn til de her velfærdsrettigheder skal jeg lige gøre opmærksom på, at det jo er sådan, at vi i vores forslag, »En Fair Løsning«, rent faktisk lægger op til en række forbedringer af kommunal velfærd, og det er altså også deri, man skal finde finansieringen til det, vi kalder velfærdsrettigheder.
Og der er det altså ikke sådan, at vi forestiller os et eller andet nidkært diktat; det, vi forestiller os, er at fremme nogle velfærdsområder, som vi alle sammen kan være enige om – bedre skolegang til vores børn osv.
Det at sætte en sund og solid velfærdsdagsorden har altid været socialdemokratisk politik.
Og læg lige mærke til, at vi også har opstillet 29 frihedsrettigheder til kommunerne.
Vi er et af de eneste partier herinde, som er kommet med en hel række forslag til at slippe kommunerne fri, så det kommunale demokrati kan komme til at spire og gro.
Det vil være rigtig, rigtig godt, og vi har stor tillid til, at man lokalt også sagtens kan sætte den dagsorden, der gør, at man får bedre velfærd, og at man får sund mad til børnene.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Om det er uld eller gulerødder, som kommer på tværs i munden, er sådan set underordnet, for det gjorde sådan set ikke budskabet klarere, nemlig at den socialdemokratiske fødevareordfører har foreslået at påtvinge kommunerne det.
At påtvinge er ikke udtryk for at give nogen et valg; det er udtryk for, at nogen skal.
Men o.k., hvis vi ikke kan stole på, hvad den socialdemokratiske fødevareordfører udtaler, må vi tage det til efterretning.
I forhold til velfærdsrettighederne er det jo ikke korrekt, at det bare er noget, vi godt lige kan lide.
Der står jo konkret i det oplæg, som jeg formoder at Socialdemokraterne fortsat står bag, hvor mange pædagoger der skal være på hver evig eneste stue ude i landets kommuner – rød, gul, grøn og blå stue.
Der har Socialdemokraterne siddet i gruppeværelset og sagt: Hvor mange skal der være?
Jo, nu beslutter vi det og skriver det ind i et oplæg.
Det er det, der fremgår.
Hvis det ikke er at styre kommunerne ned i mindste detalje, har jeg altså svært ved at se logikken, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-10:
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører, fru Sophie Løhde, også kender til det, at man har politiske sigtelinjer, at man har politiske ambitioner.
Lad os give danskerne en rettighed, der går på, at man kan regne med en ordentlig normering.
Jeg kunne godt tænke mig at se det kommunalbestyrelsesmedlem, der ville komme og sige til os: Nej, det er udtryk for den mest ubehagelige form for tvang, at vi nu får en økonomisk ramme, der gør, at vi kan give vores børn en ordentlig skolegang.
Altså, skulle man se det som et overgreb centralt fra at kunne sige: Nu får vi mulighed for at give vores børn en ordentlig skolegang, det vil vi ikke have?
Det forestiller jeg mig slet ikke.
Jeg tror, at langt de fleste kommunalbestyrelsesmedlemmer – også dem, der er valgt fra partiet Venstre – vil synes, at det er en udstrakt hånd fra Socialdemokratiet, en udstrakt hånd til det kommunale selvstyre og en udstrakt hånd til danskernes velfærd.
Det er den måde, man skal tænke på, frem for de forslag, der bliver lagt frem her, hvor man nidkært på Slotsholmen vil detailstyre alt i mindste detalje.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Jeg kan da sagtens sige til hr. Karsten Hønge, at vi i Dansk Folkeparti absolut ikke er bange for at gå på talerstolen og drøfte eller debattere det her forslag, L 223.
Det er vi ikke, selv om det ikke er nogen rar øvelse.
Vi skal finde nogle penge, der er en regning, der skal betales efter den økonomiske krise, der er i Danmark, og som i øvrigt er overalt i verden.
Der er en regning, der skal betales, og det gør vi bl.a. med det her forslag.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad det er, Socialistisk Folkeparti mener.
Hvordan mener Socialistisk Folkeparti, at man skal kunne løse den økonomiske krise ved f.eks. at vi alle sammen skal arbejde 12 minutter mere om dagen, altså en uge mere om året, hvilket i øvrigt betyder fyresedler til rigtig, rigtig mange mennesker ude i det danske samfund?
Hvordan skal vi kunne betale den økonomiske krise med sådan et elendigt forslag?
Bertel Haarder (V), 2010-06-10:
Der er jo ikke noget mærkeligt i, at kommunerne kommer med deres side af sagen og kommer med deres argumenter.
Staten har sine argumenter, det er dem, jeg har fremført her, og regeringen er fast besluttet på at bringe Danmark igennem krisen på en sådan måde, at de offentlige udgifter ikke varigt svulmer og dermed reducerer den private sektor og dermed begrænser den motor, som skal gøre det muligt for os at finansiere velfærden i fremtiden.
I den forbindelse kan vi se, at sanktionerne var for svage sidste år, da Kommunernes Landsforening jo – det kan man se – ikke fik overholdt aftalerne.
Vi sikrer bare, at det har en pris, hvis en kommune bryder aftalerne og sætter skatterne i vejret.
Sophie Løhde (V), 2010-06-10:
Må jeg igen tilføje, at de skattelettelser, der er givet, er finansierede krone for krone.
Det gælder for så vidt også skattelettelserne fra 2004 og 2007.
Skattereformen består af en skatteomlægning, der på sigt bidrager til at forbedre statsfinanserne med 5,5 mia. kr.
Det var så det.
Jeg spurgte fru Line Barfod, om der er en entydig sammenhæng mellem forbruget af penge på et givet område og tilfredsheden med og kvaliteten af en opgave.
Når fru Line Barfod undlader at svare på det spørgsmål, er det jo, fordi det er et så sørgeligt svar for Enhedslistens ordfører, der mener, at penge er svaret på alle problemer i det danske samfund.
Men nej, der er faktisk en række områder, hvor det jo netop viser sig, at de, der bruger færrest penge på et område, rent faktisk formår at levere en bedre kvalitet og en højere tilfredshed ude i landets kommuner.
Er det fuldstændig irrelevant, eller er Enhedslistens eneste svar fortsat flere penge, flere penge, flere penge?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Det er jo for så vidt flere forunderlige ting på én gang.
Jeg vil prøve at bringe debatten tilbage på det spor, der handler om voksen- og efteruddannelse.
Helt konkret vil jeg spørge: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved de mange mennesker, som med en beskeden uddannelsesbaggrund nu bliver efterladt?
Hvad er buddet til de mange mennesker, som eksempelvis på Lindø har fået mulighed for at omskole sig, at omstille sig til et nyt samfund, hvor der ikke er brug for de kvalifikationer, de har i dag, og som nu konkret i Odense har ført til, at yderligere 300 mennesker bliver sendt på gaden?
Hvad er det, Dansk Folkeparti vil med de mennesker andet end at sige til dem, at de må klare sig selv?
Hvad er begrundelsen for, at man her – synes jeg da – åbenlyst løber fra enhver form for ansvarlighed over for de mennesker, der i forvejen er kortuddannede?
Man kunne jo måske spørge Dansk Folkeparti helt konkret, hvad man selv vil stille op med de mennesker, som den socialdemokratiske ordfører nævnte som konkrete menneskeskæbner.
Hvad vil Dansk Folkeparti tilbyde de mennesker i forhold til at omstille sig til fremtidens job?
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører gerne vil prøve at bortforklare, at man har givet så mange milliarder i skattelettelser til de allerrigeste og ikke vil trække de penge tilbage og sørge for, at vi fremover har nogle penge i statskassen til at betale for velfærd.
Men det er altså kun Venstre, der tror på, at der kan være penge til både kæmpeskattelettelser og velfærd på én gang.
Vi andre mener, det er nødvendigt at vælge.
Vi mener, at et af de vigtigste svar, hvis vi skal have en god udvikling i vores samfund fremover, er mere demokrati – meget mere demokrati.
Det tror vi er afgørende, og vi tror på, at borgerne skal have mulighed for at vælge, hvad det er, de vil, ude i kommunerne, og det kan de gøre, ved at man udvider demokratiet og udvider det kommunale selvstyre i stedet for at indskrænke det så voldsomt, som regeringen og Dansk Folkeparti gør med de her forslag.
Vi tror på, at borgernes tilfredshed i høj grad hænger sammen med, at det er nogle fantastiske ansatte, der er til at tage sig af vores børn, vores syge og vores ældre.
De gør en kæmpeindsats, på trods af at der bliver skåret hele tiden, og derfor er der en stor tilfredshed med dem.
Men det ændrer ikke på, at de har behov for at have nogle bedre vilkår.
Bertel Haarder (V), 2010-06-10:
Lad mig for en ordens skyld gentage, at der var plads til skattelettelserne inden for budgettet, og at den seneste skattereform var en skatteomlægning.
Når der er et hul i statskassen, så skyldes det, at regeringen ønskede at reducere arbejdsløsheden med 85.000 i forhold til, hvad den ellers ville være blevet.
Det er den regning, vi nu betaler ved i de kommende år at have en hidtil uset udgiftsdisciplin, hvor kommunerne altså må klare sig for det, de har, og til gengæld må vi hjælpe kommunerne med at klare sig for det, de har.
Det er det, vi drøfter i netop denne uge i Finansministeriet.
Det er ikke let, men det kan lade sig gøre, og vi skal hjælpe hinanden med det.
Det er den holdning, regeringen har til de igangværende kommuneforhandlinger.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-10:
Ministeren har sagt, at så skal der være kommuner, der sætter skatten tilsvarende ned.
Ja, men situationen er jo den, at sidste år så vi, at der ikke var nogen kommuner, der satte skatten ned, fordi de simpelt hen var så pressede på økonomien, at de ikke kunne finde mulighed for det.
Selv i et valgår var der ikke nogen, der satte skatten ned.
Derfor er det altså et falsk svar, ministeren giver.
Det er udtryk for ignorance over for det, Kommunernes Landsforening siger, nemlig at man sådan set bryder med princippet om kommunalt selvstyre, hvor det er sådan, at kommunalbestyrelserne i dialog med borgerne fastlægger et serviceniveau og et tilsvarende skatteniveau.
Det synes jeg ministeren skulle komme op og svare på frem for at tale om alt muligt andet, om finansierede skattelettelser eller ikke finansierede skattelettelser.
Det har vi hørt rigeligt om, men lovforslaget her handler om, hvordan kommunalbestyrelserne har frihed til at drive deres kommune, som de har lyst til i overensstemmelse med borgerne, og dyrke det lokale demokrati.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Hr. Rasmus Prehn må da gerne kalde mig naiv, men jeg læste noget på Ritzau i går aftes fra et folkevalgt folketingsmedlem, der er fødevareordfører for Socialdemokraterne, hr. Rasmus Prehns eget parti.
Vedkommende er citeret for: »S er klar til økotvang i skolekøkkenerne.
Vi vil se på mulighederne for at påbyde offentlige institutioner at købe økologi for at styrke efterspørgslen markant.«
Det kan da ikke misforstås.
Det er et af de klokkeklare eksempler på, hvad man ønsker.
Man har et mål.
Det er, at der skal være flere økologiske fødevarer.
Og det vil man så nå frem til ved at lave øget tvang over for kommunerne.
Det er det, der er sagen i en nøddeskal.
Så nytter det jo ikke noget, at man kommer med det, som vi har hørt så mange gange før i dag, nemlig en lang, lang bortforklaring om, at det skal man ikke, og at det vil man ikke.
Jeg tillader mig bare at referere til Socialdemokraternes egen ordfører på området.
Jeg tror da på, hvad han har udtalt, og at det selvfølgelig også er partiets politik.
Men det er det så åbenbart ikke, kan jeg konkludere.
Bertel Haarder (V), 2010-06-10:
Hvis hr. Rasmus Prehn havde ret i, at kommunale udgifter er nogle, der bare kommer, og dem kan man ikke gøre noget ved, var der jo ingen grund til, at regeringen forhandler med Kommunernes Landsforening.
Forhandlingerne med Kommunernes Landsforening og de deraf følgende kommuneaftaler bygger jo på, at Kommunernes Landsforening faktisk har indflydelse på, hvad kommunerne gør, og til gengæld får kommunerne i fællesskab indflydelse på, hvad staten gør.
Det er det, der er baggrunden for og målet med de forhandlinger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-10:
Jeg bider mærke i, at hr. Rasmus Prehn siger, at det kommunale selvstyre med de her forslag er under alvorligt pres.
Der bliver sagt, at der er tale om en uset øget detailstyring, og der bliver også sagt, at man tvinger kommunerne i kasser.
Så kunne man selvfølgelig vælge at sige madkasser, for jeg kan se, at socialdemokraternes egen fødevareordfører i dag er ude med følgende: »S er klar til økotvang i skolekøkkenerne.«
Det er sådan, at man har fundet ud af, at man skal have noget mere økologi i de fødevarer, der bruges i den offentlige sektor.
Derfor står der så her – det er et citat af hr. Bjarne Laustsen: »Vi vil se på mulighederne for at påbyde offentlige institutioner at købe økologi for at styrke efterspørgslen markant.«
Nej, nej, her er det hr. Bjarne Laustsen, der skal bestemme.
Her er det det kongelige Socialdemokrati, der vil bestemme, hvilken type mad man skal have.
Ja, man kan sige: hvilke agurker, hvilket rugbrød og hvilken rullepølse.
Er det ikke detailstyring i den grad?
Det vil jeg spørge hr. Rasmus Prehn om.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-10:
Det kan lyde som et meget godt eksempel, men sagen er jo den, at der her er tale om sundhedsfremme frem for detailstyring.
I øvrigt har hr. Bjarne Laustsen jo ikke sagt noget som helst om, at vi skal sidde her på Slotsholmen og detailstyre, hvad der skal ligge i den enkelte madkasse.
Det er jo den måde, regeringen tænker på.
Der forestiller man sig nærmest, at alle madkasser skal ind på bordet, og så skal man lige nidkært kontrollere, at der er det rigtige i madkassen.
Det, hr. Bjarne Laustsen har sagt, er jo: Det er en god idé med økologi.
Det er en god idé, at vores børn spiser noget sundt.
Det går jeg ud fra
Dansk Folkeparti også synes.
Det er da godt, hvis vores børn spiser sundt, så de kan blive sunde og raske og udvikle sig på en rigtig måde.
Vi ved alle sammen, hvor meget mad betyder.
At vi så vil stille krav om det, ja, det kan da være i den enkelte kommunalbestyrelse, og det kan være i den enkelte skolebestyrelse, hvor der også er aktive socialdemokrater.
Hr. Bjarne Laustsen har ikke sagt noget som helst om, at det er herinde i Folketinget, på Slotsholmen, at vi skal sidde og kontrollere folks madkasser.
Socialdemokratiet går ind for kommunalt selvstyre, og derfor vil vores arbejde være at arbejde for sundhedsfremme, altså arbejde for, at vi får sund mad.
Der er vi jo aktive også kommunalpolitisk.
Det ved jeg godt Dansk Folkeparti ikke bruger så meget.
Vi har tillid til, at man kan finde ud af meget i skolebestyrelser og finde ud af meget i kommunalbestyrelser.
Så jeg forestiller mig ikke, at vi fremsætter noget lovforslag om, at vi skal detailstyre børnenes madpakker.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det er forkert, hvis hr. Ole Vagn Christensen tror, at der ikke er studerende i Danmark, der er SU-modtagere, og som har forpligtelser hjemme.
Der er da mange af dem, der har forpligtelser hjemme, der også har familie, der har børn, der har et hjem, hvor der skal betales husleje.
Måske har de også et kæledyr, der skal til dyrlæge en gang imellem, og her er der også regninger, der skal betales.
Der skal også betales licens og det ene og det andet.
Altså, sådan er det jo også, når folk er på SU, og det er forkert at tro, at fordi man er over 25 år, har man nødvendigvis lige pludselig nogle helt andre forpligtelser end andre 25-årige, som modtager SU.
Det virker sådan lidt absurd, og jeg synes måske også, vi er lidt uden for det, som lovforslaget egentlig handler om.
Men jeg besvarer selvfølgelig gerne spørgsmålet.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Det var på grænsen til en syret oplevelse at høre, at Dansk Folkeparti kunne blande et begreb som social balance ind i omtalen af den her skråplan – det er da som at blande olie med vand.
Kunne vi fra Dansk Folkeparti få et konkret svar på, hvad det er, man tilbyder de kortuddannede?
Altså, nu har vi i hvert fald hørt Dansk Folkeparti erkende, at det, som samfundet får brug for fremover, er færre ufaglærte og flere med en uddannelse.
Hvad vil man konkret gøre for de kortuddannede, som nu i stor stil afskediges fra virksomheder, der også i stor stil rejser ud af landet?
Hvad vil man måske især gøre ved de kortuddannede, som bor i Udkantsdanmark, hvor der er færre arbejdspladser, og hvor uddannelsesniveauet generelt er lavt?
Se, det kan godt være, at man her i Folketinget er tilfreds med ord, men det er man altså ikke, hvis man er kortuddannet derude og bliver fyret og ikke umiddelbart kan se, hvor man kan komme hen med de kompetencer, man har.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Det er, som om Socialistisk Folkeparti ikke forstår, hvad det er, det her handler om, for hvis vi ikke finder de her penge og sikrer, at regningen for den økonomiske krise bliver betalt, så er det jo græske tilstande, og så er det en økonomisk ruin for Danmark.
Er det det alternativ, som Socialistisk Folkeparti gerne vil give det danske samfund og de danske borgere?
Det kan ikke være det, som man i Socialistisk Folkeparti virkelig mener der er behov for.
Altså, regningen skal betales uanset hvad.
Hvor er den selverkendelse egentlig henne?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Så Dansk Folkeparti bekræfter, at man intet har at tilbyde de mange afskedigede med kort uddannelse, som især bor i Udkantsdanmark?
Der er intet andet end ord om, at hvis vi ikke gør det her, vil det hele blive meget værre.
Altså, der er overhovedet ikke nogen konkrete ting andet end en sørgmodig sang om, at det også er træls, at folkeskolen ikke har leveret det, som den skulle levere, ved at ikke alle elever får lært at læse og regne.
Men det er jo det, hele pointen i voksen- og efteruddannelsessystemet skulle være, nemlig at man får lappet nogle af de huller, som mennesker kan have i deres kvalifikationer.
Så i stedet for bare at begræde, at der er nogle, der kommer igennem folkeskolen uden at have lært det, de skulle, følger man nu op på det ved ikke at ville sørge for, at de får mulighed for få repareret på det senere.
Man kommer, forstod jeg, med nogle luftige løfter i en helt anden debat om, at SU-modtagere skal til at modtage forsørgerbidrag til kæledyr, eller hvad det var, ordføreren var inde på.
Men hvad med de her kortuddannede, ufaglærte, som – bortset lige fra SU-modtagerne – skal videre i deres liv?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Nogle gange kan man undre sig over den debat, der foregår, men, altså, hvis hr. Karsten Hønge tror, at jeg vil indføre forsørgerbidrag, eller hvad det hed, til kæledyr, vil jeg sige, at det ikke er Dansk Folkepartis holdning.
Men det kan være, at det er Socialistisk Folkepartis holdning, for de vil jo gerne indføre mangt og meget for alle mennesker i Danmark uden egentlig at have en finansiering for det.
F.eks. har S og SF jo fremlagt en økonomisk plan – det hedder økonomisk plan, »En Fair Løsning« – som er underfinansieret med mellem 11 mia. og 29 mia. kr.
Det er der altså ikke ret meget økonomi i, i hvert fald ikke ret meget økonomisk ansvarlighed i.
I forhold til personer, som er kortuddannede, og som er i beskæftigelse, vil jeg bare gerne rette en misforståelse.
Altså, der er stadig væk mulighed for at kunne tage fag på folkeskoleniveau og på gymnasieniveau med en SVU.
Nu har folkepensionister jo sådan set ikke – i hvert fald ikke efter reglerne – mulighed for at komme på SVU-ordningen, så jeg ved ikke lige, hvad det har med det her lovforslag at gøre, men jeg svarer gerne på spørgsmålet: Ja, vi gik til forhandlingerne med, at der skulle skabes noget mere social balance i forhold til det forslag, den plan, som regeringen havde lagt frem.
Der havde man bl.a. lagt en plan frem, som betød, at man skulle spare 4 mia. kr. i kommunerne, bl.a. i den kommune, hvor hr. Nick Hækkerup kommer fra, nemlig i Hillerød Kommune – der skulle også findes nogle penge, det skulle ske over det hele – og at man ville fastfryse overførselsindkomsterne i 2 år.
Så kan man spørge sig selv: Har man lyst til det?
Altså, i Dansk Folkeparti havde vi ikke lyst til, at lige netop de her to ting skulle ske, og derfor gik vi til forhandlingerne for at sikre, at de forslag simpelt hen blev trukket tilbage.
Og så fandt vi pengene andre steder, men jeg kan så høre på hr. Nick Hækkerup, at han meget gerne så, at folkepensionisterne fik fastfrosset deres folkepensioner.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Næh, når jeg formulerede spørgsmålet, sådan som jeg gjorde, er det, fordi jeg bliver nødt til at gøre ordføreren opmærksom på, at det så ikke lykkedes for Dansk Folkeparti.
Med den nulregulering af pensionsfradraget, som sker i 2011, 2012 og 2013, vil hver eneste folkepensionist i Danmark skulle betale 970 kr. i merskat – og det er dem, som kun har folkepensionen og ATP'en ekstra til rådighed, som altså med de 1.000 kr. mere om året kommer til at bløde mest for de gigantiske skattereformer, som fru Marlene Harpsøe og resten af Dansk Folkeparti har uddelt til de allerallermest velstillede i kongeriget.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Hvad en skatteomlægning lige har med det her lovforslag – L 223, om at reducere støtteperioden for SVU til uddannelse på folkeskoleniveau og til gymnasial uddannelse – at gøre, ved jeg ikke.
Altså, det har ikke så meget med en skatteomlægning at gøre.
Så kan man stille sig selv det spørgsmål: Har vi lyst til at lade rudekuverterne ligge og vente, indtil der på et eller andet tidspunkt kommer en pantefoged, som vil sætte os alle sammen fra hus og hjem, eller vil man betale regningen nu og her?
Men når det så er sagt, har Socialistisk Folkeparti sammen med Socialdemokratiet – og det er helt rimeligt at tage det frem –
fremlagt en økonomisk plan, så at sige.
Den er så underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr.
Man foreslår nu bl.a., at den økonomiske krise skal løses ved, at vi alle sammen skal arbejde 12 minutter mere om dagen, altså en uge mere om året.
Novo Nordisk har bl.a. i medierne været ude at sige, at det for dem vil betyde, at de skal fyre 300 medarbejdere.
Hvordan vil den økonomiske plan, som SF vil redde dansk økonomi med, så gavne arbejderne, som Socialistisk Folkeparti ellers taler så varmt for?
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg først sige, at man ikke nødvendigvis er ledighedstruet, hvis man er ufaglært.
Det er man jo ikke nødvendigvis.
Det kan man være, det er der ikke nogen tvivl om.
Det er da også min klare opfattelse, at hvis man som virksomhed kan vælge mellem en ufaglært og faglært, vil man helst vælge den faglærte, som netop har de kompetencer, som man måtte efterspørge.
Jeg forstod det sådan, at det handlede om, om man kunne overleve på en SU, altså ikke en SVU, men en SU, hvis man tog nogle gymnasiefag eller lignende.
Det tror jeg faktisk godt at man kan, og det er der rigtig, rigtig mange unge mennesker over hele landet der gør hver dag.
Man har mulighed for at arbejde ved siden af sine studier.
Så det er der rigtig mange der allerede gør i dag, og jeg synes i hvert fald, at man skal passe på med at tale ned til de studerende, som i dag faktisk lever på en SU.