runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Tak for ordførerens indlæg.
Når jeg hører det, bliver jeg egentlig lidt i tvivl om, hvorfor ordføreren støtter det forslag om flygtningelandsbyer, som man nu har lagt frem.
Jeg hørte egentlig, at ordføreren var af den opfattelse, at kommunerne og KL har en god sag, med hensyn til at man har behov for at få øgede økonomiske midler for at kunne løse den opgave, man har fået, og at man egentlig løser den godt derude.
Det er jo det, som Enhedslisten sammen med nogle andre partier har foreslået, og så burde De Konservative vel stemme for det.
Derimod hørte jeg ikke rigtig nogen særlig rosende ord, med hensyn til at flygtningelandsbyer skulle være løsningen på problemet.
Og jeg har ikke kunnet få at vide af Dansk Folkeparti, om der med flygtningelandsbyer menes sådan noget meget stort noget, hvor man bliver interneret i en ghetto og skal bo der og ikke må bevæge sig ud og ikke må arbejde, og om der skal være interne skoler.
Sådan forestiller jeg mig det, men jeg har ikke kunnet få at vide, om det er det, der menes.
Og så er der Socialdemokratiets model, som er sådan lidt mere lokalt integreret, men om det er 2.000 eller 200 mennesker, der skal bo der, har jeg stadig væk ikke rigtig kunnet blive klog på.
Men hvad er De Konservatives bud på, hvad en flygtningelandsby er?
For det er jo lidt interessant at vide, om der er tale flygtningelandsbyer, der skal huse 2.000 mennesker eller 200, når regeringen skal svare på, hvad konsekvensen af at oprette dem er.
Naser Khader (KF), 2016-01-20:
I forhold til økonomien synes vi det er vigtigt, at der er tæt dialog mellem kommunerne og regeringen, og vi respekterer aftalesystemet.
Hvad angår statslige flygtningelandsbyer, så vil jeg gentage det, vi sagde under forhandlingerne i november, nemlig at vi ikke har problemer med, at man undersøger konsekvenserne af statslige flygtningelandsbyer.
Altså, hvis det afhjælper kommunerne med hensyn til boliger i en periode, så kan der være fornuft i det, men hvis det handler om at oprette statslige ghettoer, er det ikke så fornuftigt.
Derfor siger vi, at vi gerne vil have det undersøgt.
Der er en masse spørgsmål, vi gerne vil have besvaret, og det er jo det, man vedtager i dag, nemlig at få det undersøgt.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Det, jeg gerne vil vide, er, om det er Dansk Folkepartis store interneringslejre, som man støtter at regeringen skal undersøge, eller om det er Socialdemokraternes små, lokale flygtningelandsbyer, som regeringen skal give et svar på om er en løsning?
Naser Khader (KF), 2016-01-20:
Vi tager stilling til statslige landsbyer, når der er blevet foretaget en undersøgelse af de integrationsmæssige og økonomiske konsekvenser.
Indtil da vil vi ikke tage stilling.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Danmark har et ansvar for at hjælpe mennesker, der er på flugt, og det gør vi bestemt også.
Men vi skal passe på Danmark.
Vi skal ikke tage så mange flygtninge, at det truer vores sammenhængskraft, og vi skal ikke give asyl til folk, der ikke har brug for beskyttelse.
Derfor er det selvfølgelig også aldeles uacceptabelt, hvis man forsøger at få asyl i Danmark på falske præmisser.
Når en person søger om asyl i Danmark, er det i første omgang Udlændingestyrelsen, der træffer afgørelsen om asyl.
Og en meget vigtig del af selve asylbehandlingen er netop at fastlægge ansøgerens identitet og selvfølgelig også nationalitet.
Udlændingestyrelsen gør i den forbindelse brug af en række forskellige metoder.
Det drejer sig bl.a. om sprogtest; det er tjekspørgsmål om det land eller område, som asylansøgeren angiveligt kommer fra.
Derudover er Udlændingestyrelsen i besiddelse af et omfangsrigt baggrundsmateriale og dermed baggrundsviden om de lande, som vi modtager asylansøgere fra.
Som spørgeren jo er helt bekendt med, har regeringen længe ment, at vilkårene på asylområdet betyder noget for, hvor attraktivt det er at søge til Danmark.
Det er også det, vi normalt kalder for opholdsvilkårene.
Derfor indførte regeringen som noget af det allerførste med virkning fra den 1. september sidste år en ny og lavere integrationsydelse, som med aftalen om finansloven for 2016 bliver udbredt til en større målgruppe.
Og med L 87, som vi diskuterer her i Folketingssalen i de her dage og uger, vil regeringen stramme yderligere op på vilkårene på asylområdet.
Regeringen vil i tillæg til L 87 tage en række initiativer, der ikke skal gennemføres ved ændring af udlændingeloven, men som kan gennemføres ved ændringer af administrative forskrifter.
Det drejer sig om begrænsning af varigheden for opholdstilladelse til flygtninge, afskaffelse af den ekstraordinære asylrådgivning og afskaffelse af statens betaling for transport til Danmark for familiesammenførte til flygtninge her i landet.
Jeg har noteret mig, at spørgerens parti heldigvis bakker op om alle de tiltag, og jeg vil meget gerne kvittere for det og for det gode samarbejde, som vi har på det her område.
Det bliver altså med disse ændringer markant mindre attraktivt at søge til Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-01-20:
Men det glæder mig da, at det bliver markant mindre attraktivt at søge til Danmark, men det var egentlig ikke så meget det, jeg spurgte ind til.
Det, jeg spørger ind til, er jo om det her med, at man i hvert fald i andre lande har skitseret nogle store udfordringer med, at de, der søger asyl, og som er på vej igennem forskellige europæiske lande, simpelt hen siger: Jeg har ingen id-papirer med, jeg har intet kørekort, intet pas – og vedkommende kommer i øvrigt fra et andet land end det, vedkommende i virkeligheden påstår.
Det har man jo bl.a. kunnet dokumentere i Østrig, hvor der ophober sig et stort antal, i tusindvis af primært nordafrikanere, som jo prøver på at komme til bl.a. de nordeuropæiske lande, altså til Skandinavien.
Der er det jo helt udbredt.
Det er også det, som er skildret i bl.a. Ekstra Bladet af journalister udsendt til området, hvor de bl.a. møder en hel række marokkanske mænd, som siger: Vi er egentlig fra Syrien, godt nok er vi fra Marokko, men når nogle spørger, er vi fra Syrien, og vi har i øvrigt et eneste mål, og det er at komme til Danmark.
Det er sådan nogle spørgsmål, der provokerer mig, for jeg synes, at man kan stille en lang række andre spørgsmål, som jeg nok også skal nå at komme lidt ind på.
Og som ministeren så udmærket redegjorde for, prøver vi på at lave nogle skrappere sanktioner i Danmark og gøre det økonomisk mindre attraktivt.
Men det, der er den store provokation her, er, at nogle allerede starter fra dag et med at begå svindel, altså ved bevidst at påstå, at man er fra et andet land end det, man vitterlig er fra.
Så er man allerede ude i en culpøs og forsætlig handling, der handler om, at man ønsker at begå bedrageri i Danmark.
Man begår jo bedrageri, når man uberettiget får en asyl- og opholdstilladelse, selv om man faktisk er fra Marokko eller Tunesien eller andre lande, men påberåber sig at være fra Syrien.
Der er det, jeg er meget interesseret i at vide, hvad det er, regeringen konkret gør af ekstraordinære tiltag for at forsikre os alle sammen om, at de, der kommer og påstår, at de er fra Syrien, vitterlig også er fra Syrien.
Og det svarede ministeren altså desværre ikke på i første runde.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Det gjorde jeg så rent faktisk, og det var i første del af mit svar, men jeg kan godt gentage det.
Det var simpelt hen sådan, at jeg gennemgik det i begyndelsen af mit svar, og da det efterlod noget tid i afslutningen af mit svar, brugte jeg faktisk også noget af tiden på at fortælle om de opstramninger, som vi har gennemført sammen.
Det, man jo gør, og det vil jeg gerne gentage fra mit første svar, er, at man laver sprogtest.
Man laver også tjekspørgsmål, og jeg kan godt sige, hvordan det fungerer med de her tjekspørgsmål, for jeg har selv overværet dem blive stillet.
Det kunne f.eks. være: Hvordan ser fodboldtrøjerne ud?
Hvorhenne er museet?
Hvordan ser busserne ud?
og alle sådan nogle ting.
De spørgsmål er ikke bare noget, man kan indøve, kan jeg så også berolige spørgeren med, for det vil jeg næsten tro kunne blive det næste spørgsmål.
Nej, det kan man ikke, fordi de spørgsmål nemlig ændrer sig hele tiden, og det er bl.a derfor, vi jo også har folk nede i mange af de her områder for at tjekke op på sådan nogle ting.
Og det er en helt væsentlig del af det at få asyl, at man netop kan svare på de her tjekspørgsmål og gennemføre den test, som man bliver udsat for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-01-20:
Hvis man alene kigger på asyltallene fra november måned 2015, kan man se, at der kom lige knap 2.000 til Danmark og påberåbte sig asylkonventionen, og de sagde i øvrigt, at de var fra Syrien.
Så er det jo interessant at vide, hvor mange af de sager vi har i Danmark, vi får registreret, hvad angår at folk får ændret deres nationalitet, efter at de er kommet til Danmark og har sagt, at de er fra Syrien.
Hvor mange får vi fanget i de test?
Hvor mange er det egentlig, der reelt får ændret deres nationalitet?
Og vil ministeren ikke også mene, det er en skærpende omstændighed, hvis man fra dag et lægger ud med at begå en kriminel handling i Danmark ved at påstå, at man er fra et andet land end det, man vitterlig er fra?
Så har man allerede gjort sig så strafbar, at man overhovedet ikke skal ind i Danmark.
Det synes jeg ville være en helt elementær del af det.
Derfor synes jeg selvfølgelig, at vi også skal have den type af statistik på bordet.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Men der er vel kun en grund til at forsøge at ændre nationalitet i sådan en situation, og det er jo, hvis man på forhånd er klar over, at man ikke kan opnå asyl med den identitet og det tilhørsforhold, som man har, når man kommer hertil.
Men når det er sagt, er det jo netop det, vi her skal opfange, og jeg kan ikke på stående fod sige de her tal, og jeg er heller ikke helt sikker på, at de bliver opgjort nøjagtigt.
Og jeg ved ganske enkelt ikke, om det så fremgår af statistikken, at det er, fordi man har løjet om sin nationalitet.
Men vi kan i hvert fald konstatere, at hvis man ikke har et beskyttelsesbehov, får man ikke asyl, og så vil det jo fremgå i hvert fald af statistikken over antallet af asylansøgere versus dem, der rent faktisk opnåede at få asyl her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-01-20:
Hvis der eksempelvis er marokkanere, som påstår, at de er fra Syrien, så ville det da være meget interessant, hvis ministeren ville foranledige, at vi fik tallene på, hvor mange der så vitterlig er blevet udvist fra Danmark, fordi de bevidst har løjet om, hvilket land de er født i.
For de er jo i min optik allerede ude på en meget strafbar færd, når de går ind og begynder at lyve om, hvor de kommer fra, inden de overhovedet er kommet ind i Danmark.
Vi ved jo godt, at man fifler med, hvor gammel man er, og man siger, at man er mindreårig, selv om man ikke er det osv.
De ting har vi mulighed for at efterforske.
Men jeg ønsker bare, at vi får noget mere statistik på, hvor mange af de her sager der er, hvor vi eksempelvis går ind med de der undersøgelser, som ministeren omtaler.
Hvad er det så, der sker, og i hvor mange sager er det, at man reelt kan se, at folk bevidst har løjet om deres nationalitet?
For når det er et stort problem i Østrig, så tror jeg også på, at det egentlig er et stort problem i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Som sagt har jeg ikke tallene, og jeg er faktisk ikke klar over, om vi kan fremskaffe dem i lige den nøjagtige form, som spørgeren beder om.
Det er jo meget svært ligesom at opretholde en uenighed om det her spørgsmål.
For vi er fuldstændig enige om, at hvis man ikke har et beskyttelsesbehov – og det kunne jo antages, at man ikke har det, hvis man lyver om sin nationalitet, for så er man migrant og forsøger på at komme ind i Danmark og leve sit liv – så skal man udvises af Danmark.
Og ja, jeg er jo fuldstændig enig i, at så har man begået noget, der både er forbudt og i hvert fald slet, slet ikke skal betyde, at man får asyl.
Så det er sådan set bare for at sige, at vi simpelt hen ikke er uenige om det her.
Men det er da en meget fin diskussion at tage alligevel.
Jeg kan altså berolige spørgeren med, at det ikke er sådan lige at lyve om sin nationalitet, fordi der jo både bliver sprogtestet, men også f.eks. testet ved hjælp af de her tjekspørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-01-20:
Tak, fru formand.
Anser ministeren det som udbredt, at migranter og asylansøgere ankommer til Danmark og lyver om, hvilket land de reelt kommer fra, og i givet fald hvad vil ministeren gøre for at få afvist de mange, som lyver om deres nationalitet i håb om at fremme deres muligheder for at få opholdstilladelse i Danmark?
Anser ministeren det som udbredt, at migranter og asylansøgere ankommer til Danmark og lyver om, hvilket land de reelt kommer fra, og i givet fald hvad vil ministeren gøre for at få afvist de mange, som lyver om deres nationalitet i håb om at fremme deres muligheder for at få opholdstilladelse i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Ja, det kommer jo netop i direkte smuk forlængelse af det forrige, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen sagde.
Og som det fremgik af min besvarelse på det tidligere spørgsmål, er jeg ganske enkelt ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
Målet med lavere ydelser er, at flere skal blive selvforsørgende, altså at man skal ud på arbejdsmarkedet, så man selv kan betale sin husleje.
Der kan efter min mening simpelt hen ikke sættes direkte lighedstegn mellem lavere ydelser og flere udsættelser.
Kommunerne har igennem de senere år fået en række instrumenter, som samlet set sikrer en tidligere og mere målrettet indsats for lejere, der er truet af udsættelse.
En opdateret vejledning om kommunernes pligter og muligheder over for udsættelsestruede eller udsatte lejere er faktisk også lige på trapperne.
Af den vejledning fremgår det bl.a., at de almennyttige boligorganisationer skal underrette kommunen, samtidig med at en sag om huslejerestance sendes til fogedretten; at der er en fremrykket vurderingspligt for kommunerne i udsættelsessager, særlig over for børnefamilier; at muligheden for flyttehjælp er udvidet, så der kan tildeles flyttehjælp til lejere, der flytter fra en forholdsvis dyr bolig til en billigere bolig; at kommunen i visse tilfælde kan tilbyde hjælp til administration af huslejebetaling; og endelig at der er mulighed for, at kommunen kan yde et nyt beboerindskudslån, så den udsættelsestruede lejer kan tilpasse sit boligforbrug.
Hertil kommer, at der er iværksat en række forsøg med fremskudt rådgivning i almennyttige boligorganisationer, hvor der særlig rådgives om at få styr på økonomien og sikre huslejebetalingen.
Der er både i år og næste år afsat satspuljemidler til yderligere projekter om sådanne fremskudte rådgivninger til udsættelsestruede lejere.
Den fremskudte rådgivning ser i øvrigt ud til at være meget effektiv, hvilket heller ikke er så overraskende, netop set i lyset af at otte ud af ti udsatte lejere i SFI's undersøgelse om udsættelser fra 2008, som jeg også nævnte før, har oplyst, at de netop har svært ved at styre deres økonomi.
På baggrund heraf er det min vurdering, at der ikke aktuelt er brug for yderligere tiltag til at forebygge udsættelser af lejere, men jeg følger selvfølgelig det her område meget nøje, jo også fordi jeg godt er klar over, hvor vigtigt det er at have en fast bolig.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Jeg har altid lært, at man skal starte med ros, så først og fremmest vil jeg sige, at jeg er glad for, at ministeren vil følge det her område meget, meget nøje.
Men så lad mig prøve at vende spørgsmålet om, for nu brugte jeg i går i hvert fald flere timer af min tid herinde i salen, hvor vi diskuterede fastfrysning af grundskylden, og der kunne jeg jo bl.a. høre ministerens ministerkollega, skatteministeren, og ordførere fra en lang række af de partier, som udgør det parlamentariske grundlag for ministerens regering, sige, at man var nødt til at fastfryse grundskylden, fordi vi ikke kunne have, at folk var nødt til at gå fra hus og hjem, og at vi ikke kunne have, at folk kom til at stå med deres familie ude i regnen og blev hjemløse.
På den måde indlagde de jo som præmis, at en lavere disponibel indkomst i form af højere grundskyld ville betyde, at folk var nødt til at gå fra hus og hjem.
Det er jo nogenlunde den samme situation, som mange af de her kontanthjælpsmodtagere står i.
Så det, jeg bare vil spørge om, er: Ser ministeren, at der er en sammenhæng, og er ministeren enig med dels sin ministerkollega, dels ordførerne fra partierne i regeringens parlamentariske grundlag, i, at det rent faktisk betyder noget, sådan at når man får færre penge til rådighed, er man også i større risiko for at blive udsat fra sin bolig?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Nu hørte jeg desværre ikke den debat, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen deltog i i går, og bitter erfaring herinde fra Folketingssalen har simpelt hen lært mig, at man ikke sådan lige nødvendigvis skal tage referater fra aktører i en debat til efterretning og så bare diskutere ud fra dem.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at der i hvert fald er én afgørende forskel, og den er, at hvis man lejer en bolig, kan man afhænde den, men det er jo ikke sikkert, at man kan afhænde sin bolig, hvis man ejer den.
Det er alt andet lige noget nemmere at sige sin bolig op og så f.eks. forsøge at finde en billigere lejlighed.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Den del forstår jeg også godt.
Men scenariet var jo egentlig den situation, hvor man simpelt hen ikke havde råd til at betale sine afdrag eller råd til at betale sin skat osv.
Men lad nu det ligge.
Ministeren sagde også før, at man prøver i et tæt samarbejde med kommunerne at have forskellige strategier og ordninger osv., og kommunerne siger jo selv – og nu læser jeg op fra deres høringssvar til spørgsmålet om indførelse af kontanthjælpsloft – at lovforslaget forventes at føre til flere udsættelser og dermed også flere hjemløse, hvilket er i strid med regeringens eget 2020-mål på det sociale område om at nedbringe antallet af hjemløse.
Det siger kommunerne jo ikke for sjov.
Det er jo, fordi de ser en klar sammenhæng mellem, at især 13.000, måske endda 14.000, hvis man tager 225-timersreglen med, kommer til at få så kraftigt et fald i deres disponible indkomst, at formentlig mange af dem ender med at gå fra deres bolig.
Hvordan forholder ministeren sig til KL's høringssvar?
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Jeg bliver nødt til at sige, at når KL sender et høringssvar, behøver jeg jo ikke at være fuldstændig enig i alting, der står i sådan et høringssvar, men jeg kan jo tage til efterretning, hvad KL har skrevet.
Og så synes jeg jo sådan set også, at det er vigtigt – og det håber jeg da også at spørgeren vil anerkende – at der jo netop nu er en vejledning på trapperne omkring tiltag, man kan gøre for netop at hjælpe de mennesker, der ellers var i fare for at blive udsat af deres bolig.
Det er da alt sammen initiativer, som jeg tror på kan hjælpe noget.
Og så bare lige for igen at vende tilbage til præmissen: Jeg deler simpelt hen ikke præmissen, som spørgsmålet er stillet på baggrund af, for det er netop ikke meningen, at man skal være permanent på integrationsydelse.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet, og der er altså en verden til forskel på at være på integrationsydelse og så at være ude på arbejdsmarkedet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Det forventer man så samtidig også fra regeringens side vil bevirke, at 650 kommer i beskæftigelse.
Så man må bare konkludere, at der jo ikke er sammenhæng mellem forventningen om, at alle mennesker render ud i arbejde, og så hvor mange der rent faktisk bliver ramt, og som boligselskaberne og Kommunernes Landsforening og handicaporganisationerne og alle mulige andre advarer om vil føre til flere udsættelser.
Så det er bare for at summere op i et håb om, at regeringen genovervejer at indføre det her kontanthjælpsloft.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Åh, jeg ville bare sådan håbe, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen var enig med mig i, at det er en helt afgørende værdi, at man kan skabe et arbejdsmarked, hvor det kan betale sig at arbejde.
Det er jo det, der er hele grundlaget for det her.
For mig er det virkelig en grundlæggende værdi, at det kan betale sig at arbejde, så man kan forsørge sig selv.
Og hvis man så lige skal runde hele den der indvandrerdebat, må man bare sige, at lige nøjagtig for indvandrere er det da ekstremt vigtigt at komme ud og få kendskab til det, man kunne kalde den helt almindelige danske hverdag, og det sker altså i høj grad gennem arbejdsmarkedet.
Så meningen er altså ikke, at man skal være på en offentlig ydelse, meningen er, at man skal tjene sine egne penge og blive en del af samfundet.
Kasper Roug (S), 2016-01-20:
Hvad er ministerens holdning til, at almene boligselskaber, som f.eks. LAB, har afdelinger, der er konkurstruet, fordi ministeriet ikke behandler boligselskabets renoveringssag?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Det kommer i smuk forlængelse af det forrige.
Agter ministeren at iværksætte nogen tiltag for at hjælpe de 13.000 enlige forsørgere, som med regeringens kontanthjælpsloft kommer i risiko for at miste deres bolig?
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
I forbindelse med forberedelsen af det her spørgsmål har jeg været inde at kigge på bl.a. ministerens eget lokale teater, Vendsyssel Teater, og de har her i marts måned en opsætning, som hedder »Slemmer Dreng«.
Jeg var lige ved at tænke, at det kunne være skatteministeren, der der skulle træde op på scenen, for i en tid, hvor landets Venstreregering på alle mulige måder skærer ned i forhold til den lokale kultur, er det jo bekymrende, at man så netop, når det handler om egnsteatrene, som er vores lokale kulturbastioner, begynder at sige, at der skal betales selskabsskat, hvorimod større teatre så slipper.
Så det var jeg meget bekymret for var under opsejling, men jeg er meget positiv over så at høre ministeren sige, at ministeren er opmærksom på problemet, og at ministeren mener, at man politisk skal gå ind i det her.
Jeg vælger også at tolke ministerens svar derhen, at ministeren er enig med mig som spørger i, at det simpelt hen vil være for galt, hvis det er, at man skal svare selskabsskat af de indtægter, man har på et teater, også selv om man skulle have et lille overskud et år, altså at det så ikke er rimeligt, at man skal svare selskabsskat.
Det er lokal kultur, og det er noget, som vi alle sammen bør prioritere og bakke op om. Så jeg håber, at ministeren er enig med mig i, at det skal vi altså have stoppet, og at ministeren vil gå videre med det.
Men ministeren må meget gerne uddybe, hvad han har tænkt sig at gøre helt konkret.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Jeg var ikke klar over, at den pågældende forestilling spillede på Vendsyssel Teater, men jeg kan da overveje, om jeg skal gå ind og se den, den lyder spændende.
Jeg har svært ved at se det rimelige i, at et teater som f.eks. Østre Gasværk skulle være skattefrit – lad os nu antage det – mens et egnsteater i Sønderjylland eller i Vendsyssel så er skattepligtigt.
Man kan måske overveje, om Det Kongelige Teater er i en særlig situation, og derfor ønsker jeg også at få blotlagt, hvad der er praksis, og så kan man jo tage en politisk drøftelse af – og den vil jeg sådan set gerne invitere til – hvordan reglerne skal være.
Jeg kan sige, at det ikke er mit indtryk, at det her er en stor indtægtskilde, og hvis man derfor skulle ønske at lave om i det og ensarte beskatningen, så tror jeg, det vil være overkommeligt, hvis man kan samle 90 mandater på Christiansborg.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Nu er både skatteministeren og jeg bosiddende og valgt i det skønne Nordjylland, og der læser vi også den rigtig udmærkede lokale avis, der hedder Nordjyske Stifttidende.
Der var det sådan, at der i søndags, den 10. januar, var en artikel på kultursiderne om, at de her egnsteatre, som jo bl.a. er Vendsyssel Teater, Himmerlands Teatret, Limfjordsteatret og Teater Nordkraft, risikerer at skulle betale den her selskabsskat.
Kan ministeren uddybe, hvad han indtil nu har gjort for at give en løsning på det her, så de ikke skal gå og ryste i bukserne over at skulle betale selskabsskat?