Arne Toft (S), 2007-01-24:
De mennesker fra de fire arbejdspladser, jeg havde besøg af i sidste uge, fremlagde nogle tal.
Og der kommer næsten dagligt andre tal.
Jeg vil nævne et barmarksværk, som ligger i Hvalpsund, hvor ni nu har meldt sig ud.
Og ikke nok med at ni melder sig ud, nej, de ni har betalt 75.000 kr. for at komme ud, plus at de i opsigelsesfasen også betaler den faste afgift, og så siger personen her: Jeg er lettet over at have droppet fjernvarmen til fordel for stokerfyr.
De har betalt 75.000 kr. plus den faste afgift, og så er de lettede over det.
En af grundene til det er også, at de ikke har fået de penge, som de var godkendt til for 2 år siden.
Synes ministeren ikke, at det er urimeligt?
Man kunne ikke blive enige blandt barmarksværkerne om, hvordan man skulle gribe det an.
Skulle vi nu ikke prøve at tage det fra starten?
Altså, staten har flere gange lavet særdeles gunstige rammevilkår for barmarksværkerne, og der er nu kun få økonomisk trængte værker tilbage med varmepriser over oliereferencen.
Det tror jeg også vi kan blive enige om.
Og de afhjælpes bedst ved en konkret økonomisk støtte, som de kan søge om.
Det er den runde, vi nu er i gang med, og vi er nødt til at tage den derfra.
Ja, og det er jo et af problemerne.
Jeg står med nogle artikler fra avisen, og i september måned 2005 var de her barmarksværker til møde i Energistyrelsen, hvor man blev enig om fordelingen af de her 12 mio. kr.
På et tidspunkt var beløbet vist 17 mio. kr., men det er så nu 12 mio. kr.
På de 2 år, der nu er gået, er beløbet, for at man skal have det samme ud af det som af de 12 mio. kr. for 2 år siden, nu nærmere på 35 mio. kr. Og det er det altså, fordi nogle af de her værker havde en mulighed, f.eks. var der en energisparekampagne, hvor man ville konvertere el og koble dem på kraft-varme, og hvor man kunne få 50.000 kr. i tilskud.
Der havde man kalkuleret med at få 50 kunder.
Man fik 1 kunde og mistede 4.
Nu får alle jo mulighed for at søge, og det må også være rigtigt, fordi hvis alle ikke får samme muligheder, kan jeg godt se, at der er et problem.
Men der er gået næsten 2 år, hvor mankoen – fordi man har mistet forbrugere – er blevet betydelig større.
Er ministeren ikke enig med mig i, at man så er nødt til at se på beløbet igen?
Jeg har personligt ikke hørt, at 12 mio. kr. skulle blive til 35 mio. kr. så hurtigt.
Men vi har gjort noget ved det.
Vi har sat de 12,1 mio. kr. af på finansloven i år.
Og nu er man i gang med at søge, og så må vi se, hvor langt de rækker.
Personligt tror jeg, de rækker.
Situationen for barmarksværkerne er jo en løbende sag, som der er snakket meget om.
Den startede jo reelt under Schlüterregeringen og er så løbet i de 9 år, der var socialdemokratisk regering, og nu kører den stadig væk, og problemet er stadig væk ikke løst.
Jeg er helt sikker på, at ministeren og jeg kan blive enige om, at det er træls for de mennesker, som er i situationen.
Det er jo således, at vi alle sammen forsøger at gøre meget for landsbyerne, men i de landsbyer, som har de barmarksværker, som fungerer dårligt, er husene altså umulige at sælge, og folk derude bliver modløse.
Har ministeren ikke en god idé til, hvordan vi løser den her situation?
Skal vi ikke lige først tage det sådan historiske i det?
Staten har – det tror jeg godt hr. Arne Toft og jeg kan være enige om, for vi har jo fået det fra både den ene og den anden regeringsledelse – allerede ydet en meget betydelig støtte til gavn for de barmarksværker, der har haft økonomiske problemer.
I 2000, under den socialdemokratiske regering, fik barmarksværkerne 250 mio. kr. af staten, i 2003 under denne regering kom anden hjælpepakke med 85 mio. kr. fra staten, og i 2003 ændrede regeringen også kraft-varme-beskatningen, så værkerne fik en økonomisk fordel.
Der har vi sådan set delt sol og vind lige; det kan man vel godt sige, når vi taler om energi.
Så har vi i år på finansloven for 2007 afsat 12,1 mio. kr. til nødlidende barmarksværker.
Den igangværende ansøgningsrunde – som er i gang, som sagt – skal sikre, at samtlige barmarksværker får mulighed for at søge de på finansloven afsatte midler, altså 12,1 mio. kr.
Støtten vil blive ydet til de værker, der har de højeste varmepriser.
Så jeg synes ikke, at man med rimelighed kan sige andet, end at der er gjort meget.
Det er ikke et problem, der optager en ret stor del af befolkningen, men det er sandelig et meget vigtigt problem for dem, som er i det, altså som er tilsluttet et barmarksværk.
Til trods for det synes jeg, at der af både den socialdemokratisk ledede regering i 1990'erne, op til 2001, og denne regering, er gjort meget for det.
Og nu har vi altså sagt: Hvad er det så, der mere skal til?
Der fik vi så at vide, at det var 12,1 mio. kr., der manglede, og det er så det, man nu kan søge om.