runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Jeg er nødt til at sige, at det der altså er et useriøst debatniveau.
At påstå at det her forslag skulle betyde, at alt dansk landbrug går nedenom og hjem, er simpelt hen så langt ude, vil jeg sige til hr. Karsten Nonbo, og så må man selv stå på mål for at dokumentere, at det er det, der vil blive konsekvensen af det her forslag.
Vi har fra starten lagt åbent og ærligt frem, at det her vil have erhvervsøkonomiske konsekvenser i omegnen af 47 mio. kr.
Set i forhold til det samlede danske landbrugs omsætning
må jeg så bede hr. Karsten Nonbo om at dokumentere, hvordan det så hænger sammen, at det vil betyde døden for det samlede danske landbrugserhverv.
Jeg anerkender, at der er landmænd, som vil blive hårdt ramt af det her forslag.
Derfor har jeg også tilkendegivet, at der bliver mulighed for – det står der også i lovforslaget – at søge om dispensation eller erstatning.
Der vil blive givet mulighed for at tilpasse sig over tre dyrkningsperioder til det her forslag.
Så jeg synes altså, at hvis man kommer med sådan nogle påstande, så må man kunne dokumentere, at det er sådan, det forholder sig, hvis man vil stå og sige det her i Folketingssalen.
Jeg synes, det er et interessant natursyn, der bliver præsenteret her fra Venstres side.
Altså, er det, der bliver sagt her fra fru Anne-Mette Winther Christiansens side, Venstres syn på vigtigheden af dansk natur?
Det synes jeg er interessant, og jeg synes sådan set, at hele den her debat, vi har haft om L 94, om »Naturplan Danmark«, egentlig desværre har peget på, at det ikke er en udfordring, der bliver taget særlig alvorligt hos Venstre, at vores natur er i tilbagegang på en række fronter, og at vi har en international forpligtelse til at sikre, at vi får bremset tilbagegangen i vores biologiske mangfoldighed i Danmark frem mod 2020.
Det er derfor, jeg her i dag efterlyser, hvad det er, den borgerlige blok vil præsentere af forslag, som kan forbedre naturen og sikre, at vi lever op til de internationale forpligtelser, vi har.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-02-19:
Jeg beklager, minister.
Det er en total misforståelse af at hjælpe et erhverv at tro, at hvis de kan tage en kaffekurv og sætte sig ud og hygge sig på deres § 3-arealer, så er de godt hjulpet.
Det er et forkert tidspunkt at komme og tage endnu en bid oven på mange af de andre bidder, der er blevet taget, fordi vi skal have mere dansk natur til kaffekurvene og til padder og til dunhammere.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Den her regering har fra dag et været optaget af at finde den balance, som, ja, er vanskelig at finde, men som vi insisterer på skal være mulig at finde.
Vi skal have plads til et stærkt landbrugserhverv i Danmark, og det vil jeg gerne sætte en tyk streg under, det mener regeringen også at vi skal have og at vi har i Danmark.
Derfor har vi taget en række initiativer til at forbedre vilkårene for dansk landbrug.
Vi lavet en vækstplan for fødevarer i fællesskab, hvor der blev mulighed for at sikre et større råstofgrundlag for vores fødevarebranche; der blev mulighed for at producere mere, og der blev givet nogle af de store imødekommelser, som var ønsket fra landbruget, i forhold til randzoner, efterafgrøder og andet.
Så jeg synes egentlig, at Venstre også i den her sag skal prøve at se tingene lidt i en helhed.
Det er min stille appel i dag, at man i stedet for at fokusere entydigt på et enkelt forslag ser på balancen i regeringens tilgang til hele det her område og også bidrager til, at vi kan skabe mere plads, bedre forhold for vores natur i Danmark, og skaber den nødvendige balance mellem de hensyn.
Karsten Nonbo (V), 2015-02-19:
Jeg ville egentlig have ønsket, at ministeren ikke havde taget ordet, for når man slår et erhverv ihjel, kunne man så ikke i det mindste lade begravelsen foregå i stilhed?
Det er noget af det mest mærkværdige og grusomme, jeg har hørt.
Jeg vil ikke indgå i en debat med ministeren, for man kan ikke så på stengrund.
Det ender med, at landbruget må så på stengrund med den miljøminister, vi har.
Det er simpelt hen så uforskammet at høre på.
Jeg vil råde landmændene til at starte et firma op, der importerer korn fra Bangladesh, for der er større chance for at tjene på det, end der er ved at dyrke landbrug med den minister, vi har på det område.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Det er korrekt, at der er blevet svaret på rigtig mange skriftlige spørgsmål.
Vi har også haft to samråd om den her sag, hvor jeg også meget klart har sagt, at lovforslaget jo indeholder en mulighed for at søge om dispensation eller erstatning, hvis man bliver hårdt ramt af det her § 3-forbud.
Men det vil være en konkret vurdering fra sag til sag, hvor man går ind og kigger på forskellige parametre.
Dem har jeg også gjort rede for over for fru Anni Matthiesen og i de svar, jeg har givet.
Så jeg er uforstående over for, at Venstre ikke synes, man har fået svar på sine spørgsmål.
Det, jeg bare må konstatere, er, at når vi nu står her og skal stemme i dag, er den umiddelbart lidt positive tilgang til bl.a. det grønne danmarkskort, som bl.a fru Anni Matthiesen havde, da vi fremlagde »Naturplan Danmark«, forsvundet.
Jeg må tolke det sådan, at når man er bekymret for, at ny natur kan udvikle sig til sårbar natur, må man jo være imod ny beskyttet natur i Danmark generelt, for det grønne danmarkskort tilføjer sådan set ikke noget til den situation, der allerede er i dag, nemlig at hvis natur udvikler sig til at være sårbar natur, skal den naturligvis beskyttes.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-19:
Ministeren har nogle gange en utrolig provokerende måde at sige tingene på: Venstre vil ikke naturen, Venstre sætter tingene i stå osv.
Jeg kan sige, at Venstre vil balance, Venstre vil naturen, det har vi sagt fra dag et, og det holder vi os selvfølgelig til.
Der, hvor det her lovforslag simpelt hen ikke stemmer overens med virkeligheden, er der, hvor lovforslaget stavnsbinder rigtig mange landmænd i en situation, hvor de nu fremadrettet ikke kan dyrke jorden, som de har gjort indtil nu.
Jeg har forsøgt med rigtig mange skriftlige spørgsmål at få svar fra ministeren.
Jeg har bl.a. spurgt ministeren om følgende, og det kan ministeren måske svare på her i dag: Hvis 75 pct. af ens jord pludselig nu er i en anden situation og man ikke kan dyrke den mere, kan man så være sikker på, at ens jord bliver eksproprieret?
Anni Matthiesen (V), 2015-02-19:
Der er rigtig mange bekymringer, og jeg kan også fortælle miljøministeren, at det er der også, når man kommer uden for de her tykke mure.
Der er rigtig mange landmænd, som bliver utrolig hårdt ramt af det her lovforslag, og jeg tror også, jeg har nævnt for miljøministeren også på samrådene, som jeg har indkaldt til, at der allerede nu er landmænd, som bliver påvirket af det her.
Når de skal søge om at få forlænget deres kassekredit, siger bankrådgiveren, at de er nødt til at se, hvordan det her lovforslag bliver stemt igennem.
Steen Gade (SF), 2015-02-19:
Jeg kan bare give fuldt medløb, for det er absolut vores principielle synspunkt, altså at man skal lave en sådan afrapportering.
Jeg har bare her hæftet mig ved, at vi faktisk for første gang får det her tema ind, og det er jeg jo grundlæggende glad for.
Jeg håber, at vi kan blive enige om også at gå de skridt videre, som hr. Frank Aaen nævner.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Igen må jeg bare spørge, om man fra Venstres side påstår, at det her forslag, som vi jo åbent og ærligt har lagt frem hvilke erhvervsøkonomiske konsekvenser vil have, udligner den stribe af initiativer for at forbedre rammevilkårene og vækstbetingelserne for dansk landbrug, som den her regering har taget, jo i øvrigt i fællesskab med Venstre og de borgerlige partier, da vi bl.a. lavede de to vækstpakker for fødevarer.
Jeg håber da, at Venstre anerkender, at der ligger rigtig gode initiativer der – man har i hvert fald støttet dem, dengang vi lavede aftalerne – som sikrer, at man får mulighed for f.eks. med ændringen af omregningsfaktoren at producere 1,5 millioner flere svin i de danske stalde, at vi halverede randzonearealet, noget, som den borgerlige regering jo selv fandt på, da man lavede vandplaner.
Altså, siger man med det her, at det her forslag så annullerer de vækstinitiativer?
Det må man jo så bare selv stå på mål for og dokumentere, hvordan det skulle være tilfældet.
Jeg har forståelse for, at landbruget er i en vanskelig situation, og derfor har regeringen også taget en række initiativer, som skal forbedre rammevilkårene i dansk landbrug.
At påstå, at det her forslag skulle udligne de gevinster, som erhvervet har fået i form af de andre initiativer, som regeringen har taget for at sikre vækst og rammevilkår, er simpelt hen for langt ude.
Undskyld mig, men hr. Erling Bonnesen må selv stå på mål for det regnestykke, det kan jeg i hvert fald ikke genkende.
Når man så siger, at Venstre er klar til at komme med nogle forslag til, hvordan vi kan forbedre miljøet i Danmark, vil jeg sige: Kom med dem, jeg glæder mg til at se dem.
Det eneste, man har fremlagt, er en landbrugspakke, som man har fremlagt sammen med Konservative og Dansk Folkeparti, og som vil sætte miljøpolitikken 10 år tilbage.
Så jeg glæder mig til at se de konkrete forslag.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-19:
Jamen det, som miljøministeren står og siger nu, hænger jo overhovedet ikke sammen.
Vi har klart sagt i Venstre, at vi selvfølgelig også vil passe på miljøet, at vi selvfølgelig også vil have rent vand i hanerne, og vi er også klar til at komme med forslag om det, om minivådområder og også på andre områder, så vi kan passe godt på miljøet og sikre naturen.
Men vi skal jo også sikre erhvervet og arbejdspladserne, og det er der, kæden ryger af for ministeren, og det er sådan set beskæmmende.
Der bliver jo holdt masser af møder rundtomkring, også i bankerne og i den finansielle sektor i øvrigt, hvor man næsten dagligt hører om konkurser og tab af arbejdspladser, og det rammer jo også finanssektoren, men det må regeringen og miljøministeren så stå på mål for.
Erhvervsministeren har også tidligere sagt, at landbruget skulle have førsteprioritet, men det har det så ikke længere for regeringen, kan vi bare konstatere.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Det er jo mageløst.
At skulle høre på, at når regeringen følger op på naturanbefalingerne i Natur- og Landbrugskommissionens rapport, skulle det være udtryk for løftebrud fra regeringens side, er da mageløst.
Regeringen har fra dag et, da vi satte os i regeringskontorerne, været optaget af at finde den, anerkender jeg, svære balance, der er mellem på den ene side at sikre, at der er plads til vækst og udvikling i vores landbrugserhverv, og på den anden side sikre, at vi lever op til de forpligtelser, vi har, ikke bare i henhold til internationale konventioner, men så sandelig også over for fremtidige generationer for at sikre, at der er plads til udvikling og fremgang i vores natur.
Det er regeringens samlede opfølgning på Natur- og Landbrugskommissionens rapport, som jeg opfordrer til at man lige holder sig for øje her, og jeg opfordrer til, at man ikke gør som hr. Erling Bonnesen og siger, at når vi kommer med det her forslag, er det udtryk for regeringens politik over for landbrugserhvervet.
Jeg må minde om den stribe af initiativer, regeringen har taget, for at sikre bedre rammevilkår og vækst- og udviklingsbetingelser for dansk landbrug, som jeg også oplever at landbruget anerkender at vi har taget.
Det kan jeg da bekræfte.
Det gør regeringen i høj grad.
Det er også derfor, jeg appellerer til, at når man ser på regeringens samlede politik over for landbrugserhvervet i Danmark, skal man huske på alle de initiativer, vi har taget for at imødekomme ønsker om bedre vækst- og rammevilkår i landbrugserhvervet.
For regeringen har jo også i samarbejde med Venstre taget en stribe initiativer, som imødekommer ønsker fra landbruget om at få forbedret deres rammevilkår.
Så hermed en appel til, også når vi stemmer om det her forslag i dag, at se på helheden og huske på, at det her er anden halvleg af opfølgningen på Natur- og Landbrugskommissionens rapport.
Vi har jo fulgt op med vækstinitiativerne i foråret, og nu følger vi op på naturanbefalingerne.
Jeg havde gerne set, at det også var med et bredt flertal i Folketinget.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-19:
Tak for det.
Statsministeren stod jo for et år siden og sagde, at de forslag, der nu skulle komme fra regeringen og vedtages i Folketinget, skulle give økonomiske gevinster for erhvervene og dermed også for landbruget.
Det her giver det modsatte.
Det er i en situation, hvor vi har et erhverv, der er ufattelig hårdt trængt.
Vi ser faldende råvarepriser.
Det vil koste arbejdspladser.
Det er det, regeringen står på mål for.
Så står regeringen og anklager os i Venstre for, at vi ikke vil naturen.
Jo, selvfølgelig vil vi det.
Det har vi jo masser af dokumentation for, men jeg kan bare konstatere, at regeringen ikke vil erhvervet, regeringen vil ikke landbruget.
Man siger et i landdistriktspolitikken, men gør noget helt andet i praksis.
Det er beskæmmende.
Hvordan har miljøministeren det egentlig med at nedlægge flere arbejdspladser i fødevaresektoren?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Nu generaliserer hr. Esben Lunde Larsen jo.
Jeg synes, man skal kigge på, hvad det er, der ligger i det her forslag.
Det er jo ikke usædvanligt, at en ekspropriationssag er en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde.
Det vil det også være i den her sag, og jeg har sagt fra starten, at der vil være nogle, der vil blive hårdere ramt, og de har mulighed for at søge om dispensation eller erstatning.
Jeg har også tilkendegivet, og det var jo på baggrund af det sidste samråd, vi havde, hvor jeg synes fru Anni Matthiesen kom med en relevant indvending, at det ville være godt, hvis vi kunne komme i gang med at kigge på de her ekspropriations- og dispensationsansøgninger.
Det vil jeg meget gerne gøre så hurtigt som overhovedet muligt.
Det har jeg jo netop tilkendegivet, også her fra talerstolen i dag.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-02-19:
Det er jo mageløst, for ministeren siger jo ikke samtidig, at man får dispensation.
Noget af det stærkt kritiske i det her er jo, at der er så stor mistillid fra landbrugets side til eksempelvis regeringen og forvaltningen, at man frygter at blive udsat for overgreb i de situationer, hvor man eksempelvis skal have kompensation, men ikke kan få sikkerhed for, at man får det.
Derfor står vi i en situation, hvor landmandens retsstilling sættes ud af spil, på trods af at han har ejerkrav på de arealer, som han har ejet i årevis eller i generationer.
Det kan man selvfølgelig ikke sidde overhørig, og derfor er jeg stolt over, at de borgerlige partier og Venstre siger nej til det her forslag, men ja til landmandens retsstilling.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Igen må jeg minde også hr. Esben Lunde Larsen om den stribe af initiativer, regeringen har taget for at sikre bedre vækst- og rammevilkår for dansk landbrug.
Det er også noget, som jeg i hvert fald indimellem hører landmænd sige, nemlig at man anerkender, at regeringen har taget mange initiativer for at forbedre rammevilkårene.
Regeringen er optaget af helheden.
Regeringen er optaget af balancen, og det gælder den samlede regering.
Den tilgang, vi har til det her,
er, at vi ikke nøjes med at følge op på den ene halvdel af Natur- og Landbrugskommissionens rapport.
Vi følger sådan set op på helheden, som det også var intentionen, da vi nedsatte denne kommission.
Til hr. Esben Lunde Larsens konkrete spørgsmål kan jeg svare nej, for det ligger også meget klart i de svar, jeg har givet til Folketinget.
Vi har lagt åbent og ærligt frem, hvad de økonomiske konsekvenser for erhvervet vil være af det her forbud mod at sprøjte og gødske på § 3-arealer.
Det, jeg sagde, og det siger jeg gerne igen, var, at på 81 pct. af bedrifterne, som bliver ramt, vil man få et tab på op til 7.500 kr., og derfor vil der også være nogle, der bliver hårdere ramt.
Det anerkender jeg, og det anerkender regeringen, og derfor ligger der en mulighed for at søge om dispensation og erstatning, hvis man bliver særlig hårdt ramt.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-02-19:
Man skammer sig jo lidt over, at man har en miljøminister, der kommer med den slags bemærkninger i den hidtil største krise i dansk landbrug.
Hun står og taler om, at 7.000 kr. for en besætning ingenting betyder.
Nu skal vi gøre noget ved naturen, Venstre og de borgerlige vil ikke tage sig af naturen.
Altså, det er jo ikke så sært, at vi ikke er med, når man møder sådan en attitude fra en minister, der skal forhandle om en aftale.
Jeg tror, ministeren skulle tage en samtale med de økonomisk ansvarlige ministre i den her regering om, at vi ikke skal pålægge landbruget flere udgifter, men at landbruget skal have sikkerhed for, at de faktisk kan klare sig, inden de bebyrdes med mere.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om hun her i Folketinget kan garantere, at landmænd ikke får mere end 7.000 kr. i udgift som følge af det her.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Nej, regeringen vil ikke det konventionelle landbrug til livs.
Vi har en målsætning om, at vi ønsker at fordoble det økologiske areal frem mod 2020, og det er derfor, vi har lavet en undtagelse her for økologerne, sådan at vi kan sikre, at vi kommer i mål med den ambitiøse målsætning, vi har for at fordoble det økologiske areal frem mod 2020.
Så det er jo selvfølgelig et politisk valg, at man ønsker, at vi skal have mere økologi i Danmark, og derfor er der den undtagelse i loven.
Jacob Jensen (V), 2015-02-19:
Jeg blev så glad, da jeg hørte statsministeren i sin nytårstale tale om, at nu kunne regeringen endelig se lyset, nu var der brug for, at vi skulle skabe yderligere vækst i vores land på forskellige områder, så økonomien kom i gang, så vi fik flere job osv.
Og jeg må bare spørge, om det ikke gør indtryk på miljøministeren, når hun nu står og roser sig selv og regeringen for de mange, må jeg forstå, initiativer, der er blevet taget, som skulle løse krisen for landbruget, at man ikke engang som miljøminister – og det samme gælder for den sags skyld fødevareministeren – for første gang i 40 år ikke er blevet inviteret til en af de største messer, nemlig Roskilde Dyrskue, for at tale her til sommer, men at erhvervet har sagt: Nej tak, vi vil gerne have en anden politik og en anden minister?
René Christensen (DF), 2015-02-19:
Det vil så sige, at hvis der kommer flere og flere økologiske landmænd, er der flere og flere arealer, der med ministerens ord kan få gødning ud – altså ødelægge naturen.
Det må så være det, vi kan konkludere.
Hvis man er økologisk landmand og gøder sit areal, ødelægger man ikke naturen, det gør man kun, hvis man er konventionel landmand.
Det hænger jo ikke sammen, vil jeg sige til ministeren.
Enten gør man det her for naturen, eller også gør man det for at skubbe et andet erhverv væk, for hvis man ændrer sin produktionsform til økologi, kan man godt være ude på arealerne og gødske.
Kan ministeren ikke selv høre, at det er hult?
Det hænger ikke sammen!
Det er jo, fordi regeringen vil en anden vej, og det er sådan set fair nok, for det er et politisk valg.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Jamen jeg gentager det gerne: Jeg anerkender, at det kan have store konsekvenser for enkelte landmænd, der bliver særlig hårdt ramt, og derfor er der den her mulighed.
Men jeg vil igen appellere til, at Venstre prøver at sætte det her i de rette proportioner.
Altså, der er tale om, at 1,5 pct. af den samlede landbrugsjord i Danmark bliver berørt af det her forslag og ikke 10 pct., som fru Anni Matthiesen fik sagt i sin tale ved andenbehandlingen.
Det er altså et lille areal i forhold til den samlede landbrugsproduktion i Danmark, der bliver ramt.
For enkelte landmænd, der bliver hårdt ramt, vil der være mulighed for at få dispensation eller erstatning på baggrund af en konkret vurdering.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-02-19:
Jamen når ministeren erkender, at der er en situation her, der ikke er særlig heldig og gunstig, hvorfor vil ministeren så ikke sige: Godt, men så må vi vente med at komme med det her?
Det ville da være rigtig fornuftigt at gøre.
Det er jo en provokation uden lige bare at affeje det ved at sige, at nogle embedsmænd så kan få lov til at bestemme, om den pågældende landmand kan få en dispensationsmulighed eller få en erstatning.
Det er jo helt urimeligt over for den enkelte landmand.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Som jeg har gentaget flere gange i dag, og jeg gør det gerne igen: Jeg anerkender, at det her forslag kan have store konsekvenser for nogle landmænd, som bliver særlig hårdt ramt.
Vi har lagt åbent og ærligt frem i den her lovproces, hvad det er for nogle erhvervsøkonomiske konsekvenser, der er af det her forslag.
Men at påstå, som flere af Venstres medlemmer har gjort det i dag, at det så skulle annullere, sætte en streg over, tilbagetrække de forslag, som regeringen er kommet med, og at de vækstbetingelser, som vi har skabt for dansk landbrug, så skulle blive annulleret, er altså helt ude af proportioner.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-02-19:
Jeg havde ikke regnet med at tage ordet i denne debat, men jeg blev noget rystet over regeringens manglende empati over for et erhverv, der ligger totalt ned.
Nu ved jeg ikke, om en regering kan have empati, men i hvert fald har ministeren ikke på regeringens vegne empati over for et erhverv, der ligger ned.
Her er der jo tale om, at man lægger en yderligere byrde på et erhverv, der ligger ned.
Det er jo helt, helt utilstedeligt og helt urimeligt.
Det er jo også således, at man indskrænker den enkelte landmands mulighed for at disponere i sin drift på disse arealer.
Det er også helt, helt utilstedeligt.
Kan ministeren slet ikke se og forstå, at der er et problem her, og at det har betydning for den enkelte landmand, når man på den måde kommer og siger: Du kan bare søge om erstatning osv.
Man har ret til at søge, men man har ikke ret til at få.
Kan ministeren ikke se, at det er et stort, stort problem?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Jamen jeg synes, det er et godt og rimeligt forslag, som vi fremsætter her.
Jeg synes, det er godt, at vi med det her forslag får skabt en reel forbedring for vores natur.
Og jeg synes også, vi har sat nogle rammer op om § 3-forbuddet, som gør, at man får gode muligheder for at tilpasse sin produktion derude.
Der er tre dyrkningssæsoner som en overgangsordning, og vi laver den her mulighed for dispensation eller kompensation for dem, der bliver særlig hårdt ramt.
Og som sagt har vi konsulteret kammeradvokaten, og på den baggrund har vi konkluderet, at vi ikke på forhånd kan sætte en procentmæssig grænse op, men at det vil bero på en konkret vurdering.
Frank Aaen (EL), 2015-02-19:
Jeg er såmænd enig i det meste af det, hr. Steen Gade har sagt.
Der er bare det, at når vi kommer til, hvordan man skal rapportere i forhold til aktiviteter i f.eks. udviklingslande inden for råstoffer, inden for skovning af primær skov osv., så er det jo helt åbenlyst, at de organisationer, der beskæftiger sig med det område, jo ønskede, at vi skulle gå længere end det, der er lagt op til.
De ønskede nemlig det, man kalder land for land-rapportering.
Det går jeg ud fra SF stadig væk støtter, altså at vi skal have land for land-rapportering.
Det bliver jo afvist af ministeren i høringssvarene, men jeg mener, at det måske er det mest afgørende, altså at det, om jeg så må sige, ikke kun drejer sig om, hvordan man betaler en regering – det er fint nok – men også omfatter skattebetaling eller typisk mangel på skattebetaling.