runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2016-01-27:
Personligt kan jeg jo godt være lidt bekymret for, at den måde, man organiserer det på igennem de her portaler, rent faktisk bare er med til at fordyre produkterne for forbrugerne, og at der bliver skubbet et ekstra led ind, der skal tjene nogle penge. Jeg anerkender selvfølgelig ministerens forklaring, om end jeg synes, at nogle af forklaringerne er lidt langhårede og måske bærer præg af, at ministeren er lidt i lommen på EU-systemet.
Men jeg kunne godt alligevel tænke mig at spørge ministeren, måske mere generelt, om det er en rigtig god idé, at virksomheder prøver at skjule deres prisdannelse bag de her portaler, så det bliver sværere for forbrugerne at gennemskue, hvad den reelle prisdannelse er for et produkt.
Jeg ved ikke, om ministeren også har en holdning til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-01-27:
Jamen nu havde vi jo lejlighed til at diskutere det her relativt indgående under det samråd, som fandt sted.
Og den redegørelse vil så være færdig her i løbet af det næste års tid, og så må vi så forholde os til, om der skal tages særlige initiativer.
Men på baggrund af det, som er mig oplyst nu, har jeg ikke tænkt mig at tage initiativer til en national særlovgivning.
Annette Lind (S), 2016-01-27:
Hvordan mener ministeren, at privat- og friskoler også bør bidrage til integration af de mange asylbørn, der skal have et skoletilbud, f.eks. ved mulighed for modtageklasser, modtagelse af flere elever og andre tiltag, så alle skoleformer hjælper til og ikke kun folkeskolen?
Tak for det.
Hvordan mener ministeren, at privat- og friskoler også bør bidrage til integration af de mange asylbørn, der skal have et skoletilbud, f.eks. ved mulighed for modtageklasser, modtagelse af flere elever og andre tiltag, så alle skoleformer hjælper til og ikke kun folkeskolen?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-27:
De mange nyankomne flygtninge i Danmark lægger et pres på kommunerne og på kommunernes integrationsopgave, og det gælder også, for så vidt angår undervisning af nyankomne flygtningebørn i den undervisningspligtige alder.
Regeringen drøfter naturligvis flygtningesituationen tæt med bl.a. KL og arbejdsmarkedets parter, men også med de organisationer, der er på området.
Det er en stor og det er en vanskelig opgave, som jeg mener at vi alle i samfundet må tage del i.
Ansvaret for at løfte integrationsopgaven er et fælles ansvar, som skal løftes bredt i det danske samfund.
Det gælder for arbejdsmarkedets parter over civilsamfundet til de organisationer, det være sig frie skoler, det være sig vores folkeskoler og andre, at vi alle sammen er nødt til at bidrage.
Derfor er det vigtigt for mig, at de frie grundskoler også tager del i ansvaret, og det er der rigtig mange af dem der rigtig gerne vil og også allerede gør i dag.
De frie grundskoler står for undervisningen af 16 pct. af eleverne i grundskolen og modtager 5,2 mia. kr. i tilskud fra staten i 2016.
På den baggrund er det også helt naturligt, at de frie grundskoler påtager sig en del af opgaven med undervisning af nyankomne flygtningebørn.
Mit indtryk er også, at man allerede mange steder i landet lokalt har en rigtig god dialog, hvor en række frie skoler løfter en del af det ansvar, de har, for at undervise nyankomne flygtningebørn.
Annette Lind (S), 2016-01-27:
Det er jo sådan, at vi står i en helt ekstraordinær situation ude i kommunerne, og det er en gigantisk opgave, som man står over for.
Ifølge de sidste tal, jeg har hørt, skal man bruge 1.200 flere pædagoger, man skal lave 80 helt nye institutioner og 300 flere modtageklasser.
Ministeren sagde ikke noget om modtageklasser.
Jeg vil gerne høre, om ministeren mener, at fri- og privatskolerne skal oprette modtageklasser i fremtiden, og om det skal være en del af det ansvar at påtage sig opgaven med integration af børn.
Skal de kunne sige nej tak, hvis f.eks. kommunerne er så presset, at de har behov for flere modtageklasser?
Skal kommunen kunne sige til en privat skole, at den her opgave skal de altså løfte?
Og kan skolen sige nej tak, hvis der ikke er plads på skolen og den faktisk også har en dårlig økonomi?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-27:
Når jeg i mit første svar sagde, at vi selvfølgelig drøfter flygtningesituationen tæt med bl.a. KL, men også med en række af organisationerne, så er det jo, fordi vi har en konkret opgave, som skal løses, hvad enten det handler om børn, der skal i børnehave, eller børn i den undervisningspligtige alder, der skal i skole.
Jeg oplever et stort engagement hos en række af de frie skoler, og at de faktisk gerne vil løfte en del af ansvaret.
Så i stedet for at gøre det til en diskussion om, hvilke regler der nu måtte stå i vejen for hvad, eller hvem der kan anvise, afvise pladsforhold og andet, så synes jeg egentlig, at vi skal kigge på, om vi ikke i fællesskab kan finde en god løsning.
Annette Lind (S), 2016-01-27:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at alle skal tage et ansvar, og at alle skoletyper skal tage et ansvar.
Det betyder rigtig meget, men økonomien betyder også rigtig, rigtig meget, og derfor vil jeg gerne høre ministeren, om hun synes, at fri- og privatskolerne skal kompenseres for den ekstra opgave, som de nu engang får, eller om pengene skal tages af det særlige integrationstilskud, som kommunerne får i forvejen.
Det er jo væsentligt for kommunerne, at de også får penge til folkeskolerne.
Der er mange, der er presset på grund af det her.
Skal der tilføres ekstra penge?
Og skal fri- og privatskolerne have dem af staten, for det gør de jo normalt, når det drejer sig om tilskud, og ikke af kommunerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-27:
Det siger lidt sig selv, at de topartsforhandlinger, der foregår, og som skal foregå mellem kommunerne og staten, ikke foregår i Folketingssalen.
Det betyder jo ikke, at der ikke kan være dele af de ønsker, der kan være fra kommunerne – jeg tror, at vi alle sammen har modtaget et stort katalog over deres ønsker – som ikke også er relevante at diskutere lovgivningsmæssigt efterfølgende.
Men i respekt for, at den her opgave netop skal løses, og at der er behov for, at alle byder ind på opgaven, så tror jeg, at der også nu er rum for den gode dialog om, hvordan opgaven skal løses, hvad omkostningerne er ved den, hvordan vi organiserer det på den bedst mulig måde – og at man også er fleksibel over for at sige, at det, der sker i én kommune, ikke nødvendigvis behøver at være det samme som det, der sker i nabokommunen, fordi der er et forskelligt grundlag, også på skoleområdet.
Annette Lind (S), 2016-01-27:
Rigtig mange folkeskoler er under pres i de her dage, og de kommer endnu mere under pres – det er der slet ikke nogen tvivl om.
Vi får børn, som har meget, meget forskellige baggrunde.
De har meget forskellig faglig indsigt, når de kommer, og de taler mange forskellige sprog.
Så de kommer til at stå over for en rigtig stor opgave i kommunerne, og derfor mener jeg helt klart, at fri- og privatskolerne skal tage den del af ansvaret, som de kan.
Det, som jeg tænker, er, at man skal tænke ud af boksen.
Nu svarede ministeren ikke så meget på, om der skulle være modtageklasser i fri- og privatskolerne.
Hvilke andre tiltag kunne ministeren forestille sig der skulle være?
Er det noget med, at man skal tage nogle af de praktisk-musiske fag ud af folkeskolen og putte dem i privatskolerne?
Hvordan kunne ministeren tænke ud af boksen for at løse den her opgave?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-27:
Som jeg startede med at sige, er der jo rigtig mange frie skoler, som i forvejen faktisk gerne vil løfte et ansvar og løfter et ansvar.
Der er jo også frie skoler, der gerne vil lave modtageklasser i samarbejde med de kommuner, hvor de pågældende skoler nu ligger.
Jeg tror ikke, vi behøver at sige, at den model, der gælder for én skole, nødvendigvis skal være den samme model alle andre steder.
Jeg tror netop, at der er behov for fleksibilitet, som ordføreren også indikerer, fordi det er en stor opgave, vi står over for, og den er også forskellig fra område til område, også afhængigt af hvilken skolestruktur man har.
Fælles for at skabe fleksibilitet er, at der er rigtig mange love og regler på området i dag, hvor det ikke nødvendigvis er sådan, at de har taget hensyn til den situation, vi står i, med rigtig mange flygtninge.
Og derfor er der god grund til, at kommunerne, regeringen og parterne også får talt om det her i et lukket rum, hvor vi også får kigget på, om der er ting, der måske spænder ben for det ønske, man har fra de frie skolers side om også at løfte et ansvar.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-27:
Hvordan forholder ministeren sig til at indføre et forbud mod prisklausuler i kontrakter mellem hoteller og bookingportaler i Danmark på baggrund af de tyske konkurrencemyndigheders afgørelse den 23. december 2015, der slår fast, at prisklausuler mellem hoteller og bookingportaler er ulovlige?
Tak for det.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvordan forholder ministeren sig til at indføre et forbud mod prisklausuler i kontrakter mellem hoteller og bookingportaler i Danmark på baggrund af de tyske konkurrencemyndigheders afgørelse den 23. december 2015, der slår fast, at prisklausuler mellem hoteller og bookingportaler er ulovlige?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-01-27:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet, som jo også er en opfølgning på en tidligere dialog, der har været i et samråd før jul.
Lad mig starte med at sige, at jeg på grund af den korte tid, der har været, siden spørgsmålet blev stillet, ikke har haft mulighed for at gennemgå den afgørelse, der blev truffet den 23. december, som der bliver henvist til.
Men jeg kan sige, at jeg har noteret mig, at den tyske konkurrencemyndighed har truffet en afgørelse, hvor man har afvist et tilsagn fra Booking.com om at indføre en såkaldt smal prisklausul i portalens aftale med de tyske hoteller.
En smal prisklausul forpligter alene hotellerne til, at de på deres egen hjemmeside ikke må underbyde de bookingportaler, som de markedsfører sig på.
Alle de øvrige europæiske landes konkurrencemyndigheder har indtil videre valgt at acceptere denne smalle prisklausul, som vi jo også havde lejlighed til at drøfte på det samråd, der blev holdt i december måned.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har oplyst mig om, at samtlige nationale konkurrencemyndigheder i EU, også den tyske, har aftalt med Europa-Kommissionen, at der det kommende år skal anvendes tid til at overvåge og sammenligne effekterne af bookingportalernes aftaler med og uden prisklausuler i en række lande, herunder Tyskland.
På baggrund af de resultater, der kommer af denne overvågning, skal der tages stilling til sagen på ny.
De griber desuden ind efter konkurrencereglerne, hvis det måtte vise sig nødvendigt.
Derfor mener jeg heller ikke, at der er behov for at tilsidesætte de generelle konkurrenceregler ved at indføre dansk særlovgivning, der forbyder den smalle prisklausul i bookingportalernes kontrakter med hotellerne.
Men som jeg også nævnte under samrådet, vil jeg følge den her sag og ser også frem til den overvågning, som Europa-Kommissionen og samtlige nationale konkurrencemyndigheder gennemfører det kommende år.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-27:
Det kan være, jeg kan hjælpe ministeren så, for den tyske dom betyder, at det nu vil være ulovligt, hvis en hotelbookingportal forlanger, at et hotels værelser ikke må sælges billigere ad andre kanaler, eksempelvis på hotellets egen hjemmeside.
Hvad betyder det så?
Det betyder billigere overnatninger for kunderne på grund af den frie konkurrence.
Og det er jo faktisk ikke kun i Tyskland, at der sker noget på det her område, det rører også på sig i Sverige, Frankrig, Østrig, Belgien og en lang række andre lande, hvor det her er noget, man arbejder mere seriøst med.
Der er så kommet dom i Tyskland på det område her, men vi kan jo meget vel stå i en situation inden længe, at der også kommer dom i en række andre lande, fordi det er noget, man undersøger.
Så var det ikke på sin plads fra dansk side også at undersøge det her lidt dybere?
Karen Ellemann (V), 2016-01-27:
Som jeg har redegjort for her, er det noget, der kræver lovændringer.
Det at gå ind og bearbejde forskellige paragraffer i serviceloven er alt andet lige, om det så blot handler om § 110 og klageadgangen, stadig væk et stort lovarbejde.
Derfor vil jeg gøre det fornuftige – og det mener jeg er det eneste fornuftige – at pulje det med de andre ændringer, der er behov for, af serviceloven.
Det handler bl.a. om voksenbestemmelserne, hvor arbejdet også er i gang.
Det er som sagt min klare opfattelse, at borgere, som optages i § 110-tilbud, også har krav på retssikkerhed, som alle andre borgere har det.
Og derfor er klageadgang jo, det er jeg enig med spørgeren i, et vigtigt element i hele diskussionen om retssikkerhed.
Så det er blot for at sige, at det er et arbejde, der er i gang, og det mener jeg vi bredt har et politisk ansvar for bliver fulgt til dørs.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Jamen jeg har jo registreret den modstand, der er på det her område.
Men jeg vil bare gerne have, at arbejdsmarkedets parter, når de nu er meget kategoriske i forhold til det her spørgsmål, gør sig den ulejlighed at komme med forslag til, hvordan det så skal være.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-01-27:
Bliver indslusningsløn en del af trepartsforhandlingerne – ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Indslusning er jo det, vi taler om, og derfor må vi finde ud af, hvad arbejdsmarkedets parter vil.
Jeg kan forstå, at de er meget afvisende over for det, man traditionelt kalder indslusningsløn, men så er det en forpligtelse set fra min stol, at de så kommer med nogle alternative forslag, hvis de anerkender den problemstilling, at vi skal sikre, at mennesker bliver ordentligt integreret og får et job og ikke bare ender på offentlig overførsel.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-27:
Vil ministeren tage skridt til at ændre lovgivningen, således at det fremadrettet vil kræve en retskendelse, for at politiet kan GPS-overvåge almindelige danske borgere, og vil ministeren sikre, at det ikke for fremtiden vil være lovligt, at forsikringsselskaber GPS-overvåger deres kunder?
Vil ministeren tage skridt til at ændre lovgivningen, således at det fremadrettet vil kræve en retskendelse, for at politiet kan GPS-overvåge almindelige danske borgere, og vil ministeren sikre, at det ikke for fremtiden vil være lovligt, at forsikringsselskaber kan GPS-overvåge deres kunder?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-01-27:
Okay – stadig væk ikke noget svar.
Har finansministeren begravet indslusningsløn for flygtninge jævnfør Berlingske den 15. januar?
Har finansministeren sagt, at indslusningsløn ikke bliver en del af trepartsforhandlingerne – ja eller nej?
Søren Pind (V), 2016-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Politiet kan i dag bruge GPS-udstyr ved efterforskning af forbrydelser, f.eks. for at følge med i, hvor den mistænktes bil bevæger sig hen.
Hvis monteringen af GPS-udstyr kræver, at politiet trænger ind i bilen, er der tale om et såkaldt straffeprocessuelt tvangsindgreb.
Det betyder, at politiet som udgangspunkt skal indhente en retskendelse, og at retsplejelovens betingelser for indgrebet skal være opfyldt.
Det er derimod ikke et straffeprocessuelt tvangsindgreb, hvis GPS-udstyret anbringes uden på bilen.
Det indebærer, at politiet selv kan beslutte at bruge dette efterforskningsmiddel, ligesom de f.eks. selv kan beslutte at skygge en person med det blotte øje.
At der i disse tilfælde ikke er krav om retskendelse, betyder ikke, at politiet har fri adgang til at bruge GPS-udstyr i efterforskningen.
Politiet skal bl.a. overholde persondatalovens behandlingsregler.
Det indebærer bl.a., at politiet kun kan bruge GPS-udstyret, hvis det er nødvendigt, for at politiet at løse sine opgaver med at forebygge, efterforske og forfølge strafbare forhold, og hvis disse opgaver i det konkrete tilfælde ikke kan løses med mindre indgribende midler.
Efter min opfattelse er der ikke på det foreliggende grundlag behov for at begrænse politiets efterforskningsmuligheder ved herudover at stille krav om retskendelse for at anbringe GPS-udstyr uden på f.eks. en bil.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-27:
Det vil jeg tage med videre til ministerens kollega.
Men det kunne alligevel være, at jeg kunne overtale ministeren til at udtale sig om det rimelige i, at private virksomheder, altså forsikringsselskaber, kan overvåge deres kunder uden deres vidende.
Men jeg vil vende tilbage til det, der er ministerens område.
Institut for Menneskerettigheder har kritiseret lovgivningen og udtaler, at GPS-overvågning bør være klart formuleret i lovgivningen, og at det er lidt mærkeligt, at forskellen mellem, om GPS-trackeren er inde i bilen eller uden på bilen, er så tydelig i lovgivningen.
Det vil sige, at det, hvis den er inde i bilen, skal dreje sig om en forbrydelse, der er takseret til minimum 1½ års fængsel, og at der skal være en dommerkendelse, men at der, hvis den sidder uden for bilen, ikke skal en dommerkendelse til.
Institut for Menneskerettigheder mener også, at det kan sammenlignes med teleobservation, som jo er reguleret i retsplejeloven, og hvor der skal en dommerkendelse til.
Mener ministeren, at Institut for Menneskerettigheder har misforstået den her sag og udtaler sig mod bedre vidende?
Søren Pind (V), 2016-01-27:
Nej, det ville ligge mig fjernt at kritisere Institut for Menneskerettigheder.
Jeg er glad for, at vi har et uafhængigt institut, som kan tilkendegive sine analyser af, hvordan man ser på det her område, og det giver i den her tid jo mildest talt også anledning til livlig debat.
Vi har i den forbindelse desværre også set eksempler på, at Institut for Menneskerettigheder er blevet misbrugt, bl.a. nede i Europa-Parlamentet, men det er en helt anden sag.
Essensen af svaret er, at jeg sådan set synes, at spørgeren jo selv redegør klart for, hvad retsstillingen er, og jeg har svaret på, om jeg synes, det er urimeligt eller ej.
Jeg synes, retsstillingen er klar, og jeg synes jo, det er at ligne med f.eks. skygning, når man placerer det uden på en bil.
Jeg mener sådan set, at det er klart mere indgribende at bryde ind i en bil for at placere det, hvor man så kan orientere sig om, hvad der i øvrigt ligger i bilen.
Så jeg synes, der er forskel på de to situationer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-27:
Jeg vil bare gerne igen spørge om den forskel, der er for den person, som endnu ikke er dømt for noget, men hvor der foreligger en mistanke, altså det overgreb, som det jo alligevel må siges at være i forhold til privatlivets fred osv., men som kan være nødvendigt, hvis der skal efterforskes, og den retssikkerhed, som vi jo også skal sikre folk, selv om de er mistænkt, når de ikke er dømt.
Hvorfor er der så stor forskel på, om GPS-senderen er placeret inde i bilen eller uden for bilen?
For den person, der bliver fulgt på GPS, er konsekvensen jo den samme, altså en indgriben i privatlivets fred.
Søren Pind (V), 2016-01-27:
I forhold til det med indgreb i bilen har jeg tilkendegivet, at jeg synes, det er helt rimeligt, at der skal en retskendelse til, og der er jo alle de retssikkerhedsmæssige garantier, som spørgeren sigter til.
Så er der spørgsmålet om, når det er udenpå, og der mener jeg altså at det nemmest kan lignes med skygning, hvor man jo i sagens natur heller ikke kræver en retskendelse.
Så det er jo ikke sådan, at man bare kan gøre det.
Det skal være sådan, at behandlingen skal have et sagligt formål, og det må ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde det saglige formål.
Så helt retsløs er man altså ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-27:
Institut for Menneskerettigheder skriver: »Men modsat overvågning med GPS-udstyr er teleobservation reguleret i retsplejeloven«
– og de sammenligner GPS-skygning eller -udstyr med teleobservation –
»så mens politiet skal have en dommers tilladelse, før de kan få at vide, hvilke telefonmaster din telefon er tjekket ind på, kan politiet helt uden retskendelse indhente de samme masteoplysninger fra teleselskaberne, hvis en GPS-overvågning kræver det«.
Man kan altså indhente nøjagtig de samme oplysninger, mens det i forbindelse med en teleobservation ellers kræver en retskendelse.
Er det ikke lidt mudret i forhold til det lovgivningsmæssige grundlag?
Søren Pind (V), 2016-01-27:
Min holdning til det er, at der er tale om to forskellige retsområder eller i hvert fald to forskellige genstande for retsanvendelsen, og jeg synes sådan set ikke, der er problemer med at klargøre, hvad retstilstanden er, og det gør spørgeren jo også så udmærket her.
Så skulle det jo være, fordi man ønskede, at det skulle være en ens retstilstand, der gjaldt, men det kan jeg ikke se et endegyldigt argument for.
Jeg mener, at der kan være argumenter for det, som de bliver fremført her, men jeg mener, at der er mindst lige så gode argumenter imod det, som f.eks. dem a la skygning, vi talte om før.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-01-27:
Jeg vil godt sige tak for svaret.
Selvfølgelig kan vi kun blive enige om det.
Det tror jeg også ministeren ved, for vi har jo diskuteret det mange gange, også på beskæftigelsesområdet.
Trepart er jo utrolig vigtigt, og det er også vigtigt, at overenskomstparterne, arbejdsmarkedets parter, bliver enige om nogle ting.
Jeg er sådan set enig i, at man der kan flytte meget.
Jeg er også meget enig i, at det er utrolig vigtigt at integrere de mennesker, som kommer hertil, for da jeg selv har været på arbejdsmarkedet i mange år, ved jeg jo også, at det sted, man bedst kan integrere de her mennesker, er ude på arbejdsmarkedet.
Derfor er den tidligere regering jo også kommet med et udmærket forslag til at integrere mennesker på arbejdsmarkedet, som jeg er sikker på ministeren kender.
Jeg fik jo heller ikke noget svar på mit spørgsmål.
Spørgsmålet var jo netop, om det er korrekt, at indslusningsløn skal være en del af de trepartsforhandlinger eller ej.
Det er jo klart, at der er nogle af os, der mener, at indslusningsløn ikke er den rette måde til at få løst de her problemer, og når jeg så i Berlingske den 15. januar 2016 kan læse – beklager, at jeg glemte det i spørgsmålet – at vores finansminister begraver indslusningsløn for flygtninge, er jeg bare nødt til at høre, om vi så kan forvente, at det slet ikke bliver taget op, når regeringen mødes med parterne, om vi kan forvente, at Finansministeriet har sin regering med, og at det dermed kan sikres, at indslusningsløn ikke bliver en del af det.
Men jeg er specifikt ude på at få at vide, om indslusningsløn bliver en del af trepart, eller om det ikke gør.
Inger Støjberg (V), 2016-01-27:
Det er selvfølgelig et synspunkt, det er helt legitimt at have.
Når det er sagt, er det jo også bare sådan, at når vi har skrevet under på internationale konventioner, og det har vi også i det her tilfælde, agter regeringen at rette sig efter de konventioner, indtil de måtte blive ændret.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Hvornår forventer ministeren, at regeringen kommer med en finansieringsplan for den tredje Limfjordsforbindelse, og vil en etapeopdeling af projektet gøre det lettere at finde finansiering til realisering af projektet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Der er ikke truffet beslutning om eller afsat midler til etablering af en eventuel tredje Limfjordsforbindelse.
Derfor foreligger der altså heller ikke nogen finansieringsplan.
Regeringen vil senest i foråret 2016 fremlægge konkrete forslag til tilpasninger på investeringsområdet for parterne bag aftalen om finansloven for 2016 og selvfølgelig i relevante forligskredse.
Spørgsmålet om etapeinddeling af projektet har spørgeren jo også stillet til transport- og bygningsministeren, så jeg vil ikke blande mig i det svar, men henvise til, at et konkret spørgsmål om etapeinddeling må besvares af transport- og bygningsministeren.