runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2009-03-12:
Det her lovforslag er et, som vi finder lidt mere besværligt end som så.
Det er jo svært at være imod at styrke initiativer, som skal fremme videndelingen og styrke naturfagene i forhold til uddannelsesinstitutionerne.
Det tror jeg er en sag som alle partier her i Folketinget har på hjerte.
Det er nødvendigt, og det er der behov for, men spørgsmålet er, om det er den rigtige måde, som regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at gøre det på.
Jeg vil her sige, som jeg tidligere i debatten sagde om det foregående lovforslag, at jeg også taler på vegne af Det Radikale Venstre i forhold til de synspunkter, som vil blive fremlagt her.
Det, der jo er sagens kerne, er, at lige så sympatisk det kan virke at lave et center i forhold til naturvidenskaberne, lige så usympatisk var det, da regeringen sammen med Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven forrige år simpelt hen fjernede den videncenterpulje, som var meget vigtig for at opbygge de videncentre, som der findes et antal af rundtomkring i uddannelsessektoren, og som i dag primært er forankret i professionshøjskolerne, som vi i øvrigt i fællesskab har lavet en vigtig reform af.
Der er det problem, at den videncenterpulje er forsvundet, på trods af at den har finansieret omkring 70 pct. af de midler, der var til den type aktiviteter.
Så kan man sige: Hvad skal man så stille op, når Dansk Folkeparti og regeringen nu har fundet penge til ét bestemt videncenter?
Ja, vi vil bruge det udvalgsarbejde, der nu kommer, til at undersøge, om det er den rigtige måde at gøre det på.
Vi er bekymret for, at man tager et enkeltstående initiativ; hvor det ikke er tænkt ind, hvordan det skal spille sammen med eksisterende initiativer i forhold til de andre videncentre; hvor det ikke er tænkt ind, hvordan det skal forankres i forhold til de forskellige typer af uddannelsesmiljøer; hvor det ikke er tænkt ind, hvilken rolle det skal spille i forhold til professionshøjskolerne.
Vi er også ganske meget i tvivl om den finansiering, som ligger bag dette videncenter.
Vi vil godt understrege, at hele tanken om videncentre er virkelig god.
Vi vil også understrege, at de videncentre, der eksisterer i dag, men som altså nu sandsynligvis er nødt til at dreje nøglen om, er blevet evalueret, og det har været en meget fin evaluering de har fået, fordi videncentrene netop understøtter, hvad der sker i praksis, f.eks. ude i folkeskolerne med de forsknings- og udviklingsmiljøer, der både er på professionshøjskolerne og på universiteterne.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet til at se på, om det her videncenter kan leve op til den samme kvalitet, som der har været på de øvrige videncentre, og vi vil samtidig opfordre regeringen til at lade være med at kigge på nogle helt specifikke områder, hvor man øremærker en enkelt bevilling, og i stedet for kigge på det samlede behov, der er for en videncentertankegang.
Som sagt, det, der sker i øjeblikket, er, at alle de øvrige videncentre er stærkt nødlidende, og hvis ikke der sker noget her, vil konsekvensen være, at de forsvinder.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Nu er det jo sådan med midlertidige puljer, at de er midlertidige.
Derfor ophører de jo på et eller andet tidspunkt.
Det er der jo ikke noget større hokuspokus i.
At man yder støtte til, at der oprettes noget, og at det så på et tidspunkt må stå på egne ben, er jo så, hvad det er.
Det her lovforslag er jo en udmøntning af finanslovaftalen for 2009 mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er fornuftigt, at flere unge skal gennemføre en videregående uddannelse inden for natur, teknik og sundhed.
Bl.a. på den baggrund blev der jo nedsat en arbejdsgruppe, som fik til opgave at udarbejde forslag til en national strategi for styrkelse af undervisningen i netop natur, teknik og sundhed i hele uddannelsessystemet.
Af konkurrencemæssige hensyn er det jo vigtigt, at flere vælger at uddanne og beskæftige sig inden for naturvidenskab, tekniske fag, ingeniørvidenskab og sundhedsområdet.
Der er også en lang række andre grunde, som gør, at det er ganske fornuftigt at oprette det her.
Centerets opgave er bl.a. at understøtte en fornyelse af undervisningens form og indhold, bl.a. igennem it-baserede undervisningsmaterialer, og bidrage til at skabe bedre sammenhæng i uddannelsessystemet, bidrage til efteruddannelse og at lære at undervise, så der sker en løbende kvalitetsudvikling af undervisningen, og selvfølgelig også bidrage til, at interessen blandt studerende fremmes.
Det er også centerets opgave at indgå i internationale netværk med tilsvarende udenlandske centre med henblik på videndeling og også at indsamle og formidle erfaringer fra praksis og forskning i fagdidaktik med henblik på formidling af viden til brug for evidensbaseret udvikling af undervisningsforløb m.v. i en dansk sammenhæng.
Alt i alt synes jeg, det er et ganske fornuftigt lovforslag, som udmønter en ganske fornuftig finanslovaftale.
Dansk Folkeparti kan støtte det.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-12:
I SF vil vi altid gerne bifalde initiativer, der kan udvikle undervisning og pædagogik, og det er vores opfattelse, at sådan et center kan være med til netop på det naturvidenskabelige felt at udvikle undervisning og pædagogik, så det er vi positive over for.
Men der er også nogle ting, som vi vil gå kritisk ind i under udvalgsbehandlingen.
Først og fremmest vil vi meget gerne have en bedre afklaring af forskellene på det her center og så videncentrene på professionshøjskolerne og erhvervsakademierne og dernæst en rigtig god forklaring på behovet for, at netop det her center oprettes selvstændigt og ikke som et almindeligt videncenter.
Man har jo i rigtig mange år arbejdet på at etablere videncentre på uddannelsesinstitutioner, centre, der skulle opsamle viden om forskellige temaer; som skulle udvikle nye og spændende undervisningsmetoder; som skulle udvikle undervisningen på den institution, de nu lå sammen med; som skulle give de studerende på institutionen mulighed for at trække deres arbejde op på et nyt niveau, så de kunne bruge deres arbejde også i forskningssammenhænge; alt sammen rigtigt spændende.
De her centre skulle være med til at skabe en endnu bedre sammenhæng mellem praksis og teori, og det er jo noget, der bliver efterlyst flere steder i uddannelsesverdenen og også herinde fra Christiansborg.
De opgaver, som de videncentre har, ligger jo tæt op ad det, som det her nye center skal tage sig af - og det har man jo også kunnet høre på ordførertalerne her i dag.
Når det nu er opgaver, som ministeren og regeringen tydeligvis gerne ser løst, kan det jo undre, at man i sidste års finanslov har valgt at skære i støtten til videncentrene.
Nogle videncentre står til at miste mere end halvdelen af deres bevillinger.
Det finder vi i SF stærkt kritisabelt.
Vi vil altså meget gerne vide, hvordan det kan være, at man først besværliggør professionshøjskolernes og erhvervsakademiernes vilkår for at drive de her videncentre og dernæst opretter et nyt videncenter - i øvrigt med en bestyrelse udpeget af regeringen selv.
Vi vil også gerne være sikre på, at det her foreslåede center kommer til at virke i tæt samarbejde med uddannelsesinstitutioner.
Det var jo netop det, der var hele videncenterideen, nemlig at viden og undervisningsmetoder skulle udvikles i et tæt samarbejde med dem, der til daglig underviser og bliver undervist.
Jeg kan ikke endnu sige, om vi i SF støtter lovforslaget.
Der er en række spørgsmål, der først skal besvares, og der skal være en virkelig god grund til, at man opretter det her center, samtidig med at man skærer i støtten til de øvrige videncentre.
Jeg skal også gøre det rimelig kort.
I SF kan vi støtte lovforslaget.
Når vi siger, at folk kan arbejde i Danmark og har tilladelse til det, synes vi helt grundlæggende, det er fornuftigt, at deres børn kan få lov til at uddanne sig, og at de kan færdiggøre en uddannelse, de er gået i gang med, også selv om deres forældre tager hjem.
Så vi synes det er et godt lovforslag, og vi kan støtte det.
Bente Dahl (RV), 2009-03-12:
Her i landet har man den mulighed at løse sognebånd til en præst, der forkynder i overensstemmelse med ens egen holdning og fortolkning af religionen.
Formålet med det her lovforslag er at udvide kredsen af præster, som medlemmer af folkekirken kan løse sognebånd til.
Kredsen af præster, som der kan løses sognebånd til, udvides til at omfatte overenskomstansatte sognepræster ud over de tjenestemandsansatte sognepræster, der allerede er omfattet.
Der er dog en betingelse.
Der er sådan en slags mindstemål i ansættelsesforholdet; det skal nemlig være af en karakter, så de pågældende præster har sæde i et menighedsråd.
Ved menighedsrådsvalget i november 2008 kunne det konstateres, hvilke præster der havde modtaget sognebåndsløsere; man kunne konstatere det ved hjælp af en ny teknologi.
Det viste sig, at der var ca. 24 præster, der havde modtaget sognebåndsløsere i strid med lovens bestemmelser.
Man kan derfor se, at der synes at være et praktisk behov for, at medlemmer af folkekirken kan løse sognebånd til andre præster, end det er muligt i henhold til gældende lov.
I Det Radikale Venstre finder vi, at det er en meget fornuftig lille lov.
Vi er meget positive over for L 157.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-12:
I Enhedslisten mener vi, at kirke og stat skal adskilles.
Vi mener ikke, at man fra Folketingets side skal blande sig i kirkens interne anliggender, og derfor undlader vi at stemme til det her lovforslag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Jeg vil meget gerne takke ordførerne for tilslutningen til dette forslag.
Der er flere, der har nævnt, at det er et vigtigt forslag, og man kan rolig sige, at det er et frihedsforslag.
Det er jo ikke, fordi vi opfinder den dybe tallerken i dag; man kan sige, at vi ajourfører gamle Grundtvig, som hr. Jesper Langballe også nævnte.
Hr. Jesper Langballe kom med et lille historisk foredrag, men han startede nu først i 1855, og der vil jeg sige, at Grundtvig jo faktisk skrev en afhandling allerede i 1829, tror jeg, det var.
Det er værd at fæste sig ved, at den her frihedslovgivning går to veje.
Den giver jo, som flere har været inde på, en ret for medlemmerne, i det omfang de kan træffe en aftale med præsten.
Men som hr. Jesper Langballe også var inde på, kan evangeliet jo kun forkyndes i frihed.
Grundtvig skrev flere afhandlinger om det her, men i hvert fald i en af dem skriver han meget bramfrit, jeg kan ikke huske det ordret, men det er noget i retning af, at så behøver han i hvert fald ikke tage hensyn til dem, der sidder og mukker på kirkebænkene, for så kan de jo bare gå hen til en anden præst.
Det er altså ikke bare en frihedsret for medlemmet; det betyder jo netop - og betød jo meget mere tidligere - at præsten altså har en større frihed og føler en større frihed til at forkynde evangeliet, som han vil.
Det var jo det, der var Grundtvigs tanke.
Grundtvig var jo noget nær anarkistisk på det kirkelige område.
Så jeg må sige, at det eneste, jeg har at udsætte på mit eget forslag, sådan set er, at jeg ikke selv fandt på det, for det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg egentlig var dybt rystet, da jeg opdagede, at det ikke var en selvfølge, at man kunne løse sognebånd til overenskomstansatte præster, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg har forsøgt med næsten alle lovlige midler, vil jeg sige, over for mine embedsmænd for at få dem til at sige, at vi bare kunne fortolke den bestående lov, sådan som vi ønsker her i Folketinget, men det ville de ikke høre tale om, og så turde jeg jo heller ikke, og derfor har vi altså lovforslaget.
Jeg synes, det er en meget væsentlig mangel, vi får rettet op på, og derfor er jeg utrolig glad for, at alle ordførere undtagen Enhedslistens tilslutter sig, og jeg vil sige, at det her er et forslag - nu er hun vist gået - som Enhedslisten sådan set godt kunne tilslutte sig, for her blander vi os netop ikke; vi giver en frihed, som vi altså har opdaget ikke var der.
Men tak for tilslutningen.
Jesper Langballe (DF), 2009-03-12:
Lige to spørgsmål til ministeren, som måske har sådan lidt mere akademisk interesse, men det skal der også være plads til i en forhandling som den her.
Det er Socialdemokratiets ordfører, der har fremkaldt dem.
Det ene spørgsmål går på, at der sådan halvvejs blev udtrykt et ønske om, at man fremover skulle kunne løse sognebånd ikke specifikt til præsten, men til sognet, hvormed altså hele spørgsmålet om sognebåndsøsning bliver rykket fra at være et forkyndelsesspørgsmål til at være et kirkepolitisk spørgsmål.
Hvad mener ministeren om det?
Det andet skyldes en bemærkning om, at der nu bliver flere og flere overenskomstansatte præster og færre og færre tjenestemænd - det passer jo slet ikke, sådan er det jo ikke - men det mente den socialdemokratiske ordfører jo var vældig godt, for tjenestemandsbegrebet var tiden løbet fra.
Det vil jeg gerne spørge om ministerens mening om.
Deler ministeren ikke mit synspunkt, at tjenestemandsbegrebet for præsternes vedkommende har været med til at befæste en loyalitet mod embedet, mod sagen, i stedet for at man kun var loyal over for den kirkelige forening?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Alt det kan jeg jo ikke nå at svare på på de få minutter, men jeg hørte Socialdemokratiets ordfører sige, at han var åben over for den drøftelse.
Men jeg deler fuldstændig hr. Jesper Langballes synspunkt, og jeg har sagt det under en tidligere forhandling her i Folketinget, hvor jeg lovede, at jeg ville komme med det her forslag.
Jeg åbner ikke Pandoras æske igen, for vi kender det jo.
Nu har jeg været medlem af folkekirken i 65 år, faktisk aktivt medlem i 65 år.
Så ved vi godt, hvad der sker.
Der har været afgivet den ene betænkning efter den anden, og kirken er blevet splittet på langs, men der er ikke flertal for noget som helst.
Jeg mener, at det her er en frihedslovgivning mellem medlemmet og præsten, og det her med valgretten er noget, der er kommet til senere, det kunne man såmænd for min personlige skyld godt stryge, hvis der var flertal for det, men det er der heller ikke.
Det er der ikke.
Der er så mange forskellige opfattelser, at jeg mener, at vi er bedst tjent med, at vi bevarer den oprindelige frihedslovgivning, som den er, og så affinder os med, at valgretten altså er fulgt med, sådan så det også er blevet en 100 år gammel tradition.
Alt andet fører ikke til noget, fordi der ikke er flertal for noget, og det har været diskuteret så mange gange.
Malou Aamund (V), 2009-03-12:
Formålet var at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft til landet med særlig fokus på de områder, hvor Danmark mangler arbejdskraft.
Når man som land skal tiltrække talent, er det ikke bare en enkelt person, der skal se en fordel i at have en karriere i Danmark.
Der følger noget med, nemlig familien, og man ved, at de fleste udstationeringer, der går galt, faktisk skyldes, at familien ikke trives.
Når børnene ikke har det godt, har ingen det godt, skulle jeg hilse og sige.
Derfor valgte man også i sin tid at lade det indgå i aftalen, at der skulle være lettere adgang til videregående uddannelse for de medfølgende børn.
Nu er der altså sket meget på et år, og det er jo ikke ligefrem historier om manglende arbejdsløshed, der rydder forsiden på aviserne i øjeblikket.
Men det er vigtigt at forstå, at alt imens regeringen har den finansielle krise og den stigende arbejdsløshed som førsteprioritet, er der og vil der i fremtiden også være et behov for at tiltrække de bedste talenter internationalt.
Der ville også være isolerede områder, hvor vi i Danmark slet ikke har varme hænder nok, og det udgør en trussel mod vores velfærd på sigt.
Senest har OECD her i januar måned offentliggjort en rapport om Københavns konkurrenceevne, hvor man netop fremhæver tiltrækning af udenlandsk talent som et afgørende kriterium for Københavns vækst, og i rapporten understreges det, at uddannelsesmuligheder til medfølgende børn er meget vigtige.
Derfor er det fortsat et mål fra regeringens side, at vi er i stand til at tiltrække arbejdskraft fra udlandet til de områder, hvor vi måtte ønske det, og hvor vi kan se et klart behov.
Lovforslaget går ud på en fritagelse fra betalingskravet på videregående uddannelser.
Det gælder børn af personer fra tredjelande, der har arbejds- og opholdstilladelse i Danmark.
Og de børn, som har påbegyndt en uddannelse i Danmark, bør have mulighed for at færdiggøre uddannelsen, uafhængigt af om deres forældre forlader Danmark, inden de har afsluttet uddannelsen.
Ordningen vil blive evalueret efter 3 år for at vurdere, hvor mange der har benyttet den, statens udgifter hertil, og om den har virket efter hensigten.
Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2009-03-12:
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Det er fuldstændig fornuftigt at fastholde princippet om, at når udenlandske arbejdstagere, der har fået opholdstilladelse i Danmark, medbringer deres børn, er der en mulighed for, at børnene kan få en gratis videregående uddannelse i Danmark, og at de også har mulighed for at kunne færdiggøre den, selv om forældrene rejser hjem, lidt tidligere end uddannelsen ophører.
Vi kan derfor støtte det fremsatte lovforslag.
Jeg har lovet at sige på vegne af den radikale ordfører, fru Marianne Jelved, at De Radikale selvfølgelig også støtter det, men de har jo også været med til at vedtage aftalen om jobplanen.
Men fra Socialdemokraternes side siger vi dog, at vi godt kan støtte det trods alt.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Det er, som andre har været inde på, en udmøntning af den jobplan, som vi fik at vide hastede meget på et tidspunkt - men så meget hastede den jo heller ikke, for det er først nu, at noget af det bliver behandlet.
Men vi kan selvfølgelig støtte det.
Andre ordførere har været inde på, hvad det handler om.
Der er selvfølgelig ikke tale om, at man sådan siger gratis uddannelse til alle fra hele verden, men at man siger, at der er mulighed for at blive fritaget for at betale for at tage en videregående uddannelse i Danmark, hvis ens forældre er kommet hertil og bidrager til det danske samfund.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi, at det er væsentligt, at man ikke bare giver frit slag, men at der også er visse begrænsninger.
Af forældre har jeg ladet mig
Det er sådan, at opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9 a gives til forælderen for en tidsbegrænset periode, og det er som udgangspunkt en betingelse for at opnå opholdstilladelse som barn af en udenlandsk arbejdstager efter udlændingeloven, at man på tidspunktet for meddelelse af opholdstilladelse er under 18 år og hjemmeboende.
Og derfor er der i praksis en naturlig grænse for, hvor sent det enkelte barn vil kunne påbegynde en uddannelse.
Vi synes også, det er fint, at det er blevet skrevet ind i lovforslaget, at Undervisningsministeriet vil evaluere effekten af denne ordning, når den har virket i 3 år, herunder med hensyn til, hvor mange der har brugt ordningen og statens udgifter hertil.
Og så har vi selvfølgelig også noteret os med tilfredshed, at det er kommet ind i bemærkningerne, at lovforslaget ikke har til hensigt at ændre undervisningssproget i sektoren.
Så med de bemærkninger vil jeg sige at vi kan støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-03-12:
Der er ikke nogen grund til at tærske langhalm på det her spørgsmål.
Forslaget her er udelukkende udtryk for SF, her forstået som sund fornuft, så jeg kan meddele, at SF støtter forslaget.
Britta Schall Holberg (V), 2009-03-12:
Dette lovforslag er blevet til på baggrund af et ønske fra de frie grundskoler, som fandt, at det hidtidige tilsyn var upræcist, indviklet og uhensigtsmæssigt, ligesom de fandt, at tilliden til det lokale tilsyn nødvendigvis måtte skærpes.
Derfor nedsatte undervisningsministeren en arbejdsgruppe, hvis arbejde har resulteret i enighed om dette lovforslag, som vi i Venstre fuldt ud kan støtte.
Dets hovedelementer er, at Undervisningsministeriet sikres det nødvendige indseende med skolernes resultater, men at forældrekredsen ved den enkelte skole har hovedansvaret for det primære tilsyn med skolen.
Det betyder, at ansvaret for undervisningen er skolens, og at eventuelle problemer i videst mulig omfang afklares lokalt af og på den enkelte skole.
Undervisningsministeriets almindelige tilsyn vil være af mere overordnet karakter, men der er jo altså også mulighed for et skærpet tilsyn, hvis der opstår generel tvivl om, hvorvidt en skole lever op til lovens krav eller den ikke gør.
Dermed svækkedes tilliden til, om det lokale tilsyn nu også havde den nødvendige kvalitet, og dermed svækkedes jo altså også tilliden til det rimelige i, at den lokale forankring var til stede i tilsynet.
Var det simpelt hen et godt nok tilsyn, der blev ført lokalt?
Nu slås det altså fast, at det er og skal være skolen og forældrekredsen, der har hovedansvaret for deres skole, og for at tilliden til det lokale tilsyn kan styrkes, præciseres, hvad det er, der skal føres tilsyn med, ligesom forældrene kan vælge mellem to tilsynsformer - enten at der føres tilsyn af en certificeret tilsynsførende, der skal være uafhængig af skolen, eller en selvevalueringsmodel, der godkendes af Undervisningsministeriet.
Endelig opfyldes med lovforslaget de frie skolers ønske om, at de kan modtage børn i deres tilknyttede børnehaver på lige fod med de kommunale børnehaver.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som altså de frie skoler er tilfredse med, og en nødvendig opstramning, men også, hvad skal vi sige, en frihed til skolerne til at indrette sig, sådan som det passer sig på det lokale område.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Jeg vil sige, at vi fra Dansk Folkepartis side også studsede over, at den mulighed med, at man kan vælge en kommune til at føre tilsyn, bortfaldt, men der har vi forstået på ministeriet, at Københavns Kommune var så exceptionelt dårlig til at føre tilsyn med de muslimske friskoler, at den mulighed ikke bør være der mere.
Vi har hørt, at dele af friskolesektoren har ytret, at den ordning skulle videreføres, men det er jo ikke første gang, at Københavns Kommune er dårlig til noget, så det kom ikke bag på os.
Derfor er vi også nået til den konklusion, at det er fint, som det ligger her.
Det er jo sådan, at på baggrund af et ønske fra de frie grundskolers skoleforeninger nedsatte undervisningsministeren en arbejdsgruppe, som kunne drøfte en ny model for tilsynet med undervisningen på de frie og private skoler.
Formålet var jo at gennemgå de eksisterende regler for at se, om tilsynet med skolernes undervisning kunne foregå på en mere enkel måde, uden at tilsynets kvalitet og effektivitet forringedes.
Det eksisterende decentrale tilsyn med skolen styrkes via en certificering af den tilsynsførende, og at skolen i stedet for en ekstern tilsynsførende kan vælge selvevaluering efter en model, der er godkendt af undervisningsministeren.
Vi synes, at der grundlæggende er en fin balance i lovforslaget, og vi kan støtte det.
Vi synes, det ville være fint, hvis der stod, at man skal føre tilsyn med, at skolerne ikke fremmer kulturelle parallelsamfund, der forhindrer indvandrere og efterkommere i at integrere sig i samfundet.
Det synes vi godt man kunne lægge oven i alle de punkter, som der er i forvejen, f.eks. tilsyn med undervisningens faglige dimension, at man skal sikre elevernes alsidige udvikling, og at man skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre.
Der synes vi fint det punkt kunne komme ind.
Men vi synes grundlæggende, det er et godt lovforslag; det har været et ønske fra friskolerne og de private skoler, og dem lytter vi altid meget gerne til, og derfor kan vi også støtte det.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-12:
Det er det der med lige at have styr på rækkefølgen.
Jeg taler på vegne af SF’s ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, der ikke kan være her lige nu.
Jeg vil sige, at SF støtter den del, der vedrører tilsyn, men vi mener, at det er for tidligt at komme i børnehave, når man er 2 år og 6 måneder gammel, som det er foreslået, nemlig det med at rykke grænsen for, hvornår man kan komme i private pasningstilbud.
Vi har hørt, at Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, vil bede om at få delt lovforslaget op.
Det ønsker vi også, men vi støtter altså den del, der vedrører tilsyn.