Ulla Tørnæs (V), 2016-05-11:
Med forslaget til folketingsbeslutning ønskes regeringen pålagt at sikre, at forskning i thoriumbaserede teknologier skal kunne understøttes på lige vilkår med andre teknologier.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med, at der i disse år forskes i en lang række forskellige teknologier med henblik på at imødekomme udfordringen med at dække et stigende globalt energibehov.
En af flere nye teknologier inden for kernekraft er thoriumbaserede reaktorer, som kan have et potentiale i forhold til helt eller delvis at erstatte uran i nuklear energiproduktion.
Det anføres af forslagsstillerne, at folketingsbeslutning nr. B 103 af 29. marts 1985 om at undlade atomkraft i den danske energiplanlægning de facto har elimineret mulighederne for at opnå forskningsstøtte til kernekraftrelaterede projekter.
Det anføres også, at beslutningen har ført til en gradvis udfasning af nuklear forskning.
Forslagsstillerne bifalder en teknologineutral energiplanlægning.
Man finder det uhensigtsmæssigt, at Danmark de facto afskærer sig fra at opnå yderligere viden inden for et specielt forskningsområde.
Jeg vil indlede med at sige, at Folketinget i 1985 besluttede, at atomkraft ikke skal indgå i den offentlige energiplanlægning i Danmark, som forslagsstillerne også selv nævner.
Det gælder også anvendelsen af thorium.
Den beslutning står stadig ved magt.
Regeringen har ingen planer om at indføre kernekraft i Danmark, og thorium indgår således ikke i regeringens tanker om fremtidens klimavenlige energiforsyning.
Omstillingen skal fremadrettet være kendetegnet ved et stærkere indslag af grøn realisme.
Det vil sige, at den skal ske på en omkostningseffektiv måde, som bidrager til vækst og beskæftigelse.
Regeringens langsigtede mål er, at vi skal være uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Danmark skal til den tid kunne producere vedvarende energi nok til at kunne dække det samlede danske energiforbrug.
For at fremme den grønne omstilling er der behov for, at vi har en fortsat stærk indsats inden for forskning, udvikling og demonstration inden for energiteknologi.
Indsatsen skal understøtte en yderligere effektivisering af energianvendelsen og fremme omkostningseffektive miljø- og klimavenlige energiteknologier og -løsninger, hvor der også er et erhvervs- og eksportpotentiale.
Hvilke forskningstemaer der er særlig løfterige inden for bl.a. det energiteknologiske område, vil blive identificeret i det kommende FORSK2025-katalog.
Kataloget forventes færdigt i foråret 2017.
FORSK2025 er et videns-, inspirations- og prioriteringsgrundlag for strategiske investeringer i forskning.
Det er investeringer i forskning, som kan bidrage til at løse store samfundsmæssige udfordringer og bidrage til vækst, velstand og velfærd i Danmark. Regeringens holdning er, at den danske forsknings- og udviklingsindsats skal bidrage til, at vi i fremtiden kan nå de målsætninger, som vi har opstillet på det energipolitiske område.
Når der skal foretages en prioritering af de midler, vi har til rådighed til energiforskning, skal der derfor være fokus på de løsninger og teknologier, som vi faktisk ønsker skal indgå i energiplanlægningen.
I den sammenhæng vil jeg også pege på, at forskningsmidlerne inden for den nuværende ramme skal prioriteres, så de understøtter danske styrkepositioner og erhvervslivets behov.
På den måde udnytter vi vores ressourcer til energiteknologisk forskning, udvikling og demonstration mest optimalt.
Regeringen anser på den baggrund ikke thoriumbaserede teknologier for at være en væsentlig forskningspolitisk prioritet i dansk sammenhæng.
At disse årsager kan regeringen ikke støtte forslag til folketingsbeslutning nr. B 135.