runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Når man hørte sundhedsministerens redegørelse, fik man indtryk af, at alt var i den skønneste orden, og der var gjort en fantastisk masse ting, og det var alt sammen fint.
Så vil jeg bare gerne indledningsvist tage fat i fru Birthe Skaarups evaluering og Dansk Folkepartis evaluering af indsatsen i de sidste 5 år
Er man tilfreds med den indsats, der er gjort, også i lyset af den seneste udvikling, hvor det har vist sig, at der altså ikke var den garanti, som var blevet lovet, at der ikke var den infrastruktur, den kommunikation, som der skulle være?
Er Dansk Folkeparti tilfreds med det?
Frikender Dansk Folkeparti ministeren og i øvrigt sig selv for et ansvar, man har haft for, at systemet ikke har virket, som man har lovet, siden 2001?
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
For det er nemlig rigtigt, at der er nogle patienter, der har ventet alt for lang tid.
De venter på biopsi, venter på stråling, venter på scanning, venter på alt mulig andet.
Der har vi nok begge læst den udmærkede rapport af en ph.d.er angående Århussygehusene, hvor omkring halvdelen af lungekræftpatienterne har ventet i op til 100 dage, fra man havde diagnosen, til patienten blev behandlet.
Det vil være utrolig vigtigt, for når man har haft tæt kontakt med kræftpatienter, ved man, at de for det første har en alvorlig sygdom, og dernæst har de uvisheden om at få behandling.
Hvis der så også er nogle tider, der overskrides, er det en forfærdelig tid for patienterne.
Så det lægger vi os i selen for at gøre endnu bedre.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Jeg kan så konstatere, at garantibegrebet nu endelig må være skrevet ud af den politiske debat og den politiske historie.
For garanti fra Venstre betyder næsten det samme som for den tidligere statsminister, nemlig at vi gør, hvad vi kan, og så kan det være, at det lykkes, eller det kan være, at det ikke lykkes.
Det er sådan, det er.
Så har vi det på plads.
Så vil jeg spørge hr. Jørgen Winther om noget andet.
Ministeren, Dansk Folkepartis ordfører og vistnok også hr. Jørgen Winther har ligesom slået fast, hvem der har begået fejl.
Vi ved, at det er amterne, og vi ved, at det er Sundhedsstyrelsen.
Ministeren har sagt det meget præcist: Der er foregået ulovligheder i såvel amterne som i Sundhedsstyrelsen.
Så er det bare, at jeg vil spørge hr. Jørgen Winther: Hvad er grunden til, at Venstre ikke støtter et krav om, at vi får undersøgt, hvem der har begået de her ulovligheder, hvorfor de har gjort det, og hvordan de har gjort det?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jeg har sagt, at vi følger det her område.
Med hensyn til dosisdispensering er det lægen, der afgør, om det skal skrives på recepten, at patienten skal have dosisdispensering.
Og det er højst sandsynligt, at det koster et eller andet gebyr for at gøre det.
Med hensyn til at vi ikke har nogen sanktionsmuligheder over for de praktiserende læger
: Det, jeg på nuværende tidspunkt har bedt ministeren om, er at skrive ud til de praktiserende læger, at den her ordning skal tilbydes patienterne i større udstrækning, end det gøres nu.
Det er i øjeblikket 29.000, der får dosisdispensering.
Jeg ser hellere, at det bliver meget mere, og at vi på den måde måske også kan frigøre nogle varme hænder til anden pleje til de ældre.
Det synes jeg er en af de positive ting ved det her.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke har den holdning, som Socialdemokraterne havde i 1990’erne, at det var i orden, at en hoftepatient skulle vente i 18-20 måneder på en hofteoperation.
Den holdning har jeg ikke.
Jeg synes, at disse patienter skal til så hurtigt som overhovedet muligt.
Det, vi nu gør med ministerens og styrelsens hjælp, er, at der laves en task force, der laves en central enhed af departementet og ministeriet, og så får vi styr på de her ting angående kræftpatienterne.
Det er sådan, at der vil være rigtig stor bevågenhed om det, og jeg vil egentlig også godt dele ministerens glæde over, at Socialdemokratiet nu også er vågnet op inden for det område og interesserer sig dybt for det.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Men alt i alt – og det skal forhåbentlig være mit slutord: Kræftbehandlingen i dag i Danmark er så god, som den aldrig tidligere har været.
Men lad os nu alle sammen hjælpe hinanden, og har Socialdemokraterne nogle gode initiativer og vil afsætte nogle penge på finansloven, selv finde nogle penge, så lad os snakke sammen.
Lise von Seelen (S), 2006-12-14:
Hr. Jørgen Winther nævnte før, at fru Vibeke Storm Rasmussen havde nævnt noget om, at hun gerne så, at man snakkede om at finde løsninger.
For ordføreren siger: Lad os dog løse problemet.
Det synes jeg er en anerkendelse af, at vi har et problem her.
Det er dog et standpunkt.
Så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at når vi nu har problemer med, at der er nogle, der må vente på behandling, så er det vigtigere, at vi prioriterer de mennesker, som har behandlingsmuligheder her, og som lider af en livstruende sygdom, eller om ordføreren mener, at man skal prioritere behandlingen af folk, som har nogle lidelser, hvis behandling i højere grad godt kan tåle at vente en anelse, lige så højt.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
For at sige det ligeud: Jeg kunne se, hr. Per Clausen nikkede før.
Nu tager Enhedslisten og Venstre – og SF, hvis de vil med – ud og besøger Herlev Sygehus og spørger dem.
Jeg har lige så stor tiltro til, at vi kan finde ud af noget selv, som at andre skal finde ud af det for os.
Jeg vil gerne høre med mine egne ører, hvad det er, der er sket.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Det var såmænd heller ikke sådan en eller andet fin juridisk udlægning, jeg ville have.
Jeg ville bare have at vide, om hr. Jørgen Winther er enig med sundhedsministeren i, at der er sket overtrædelse af bekendtgørelser, og hvad ved jeg.
Det har jeg fået en bekræftelse på.
Så spørger jeg hr. Jørgen Winther: Hvorfor vil hr. Jørgen Winther ikke finde ud af, hvad der er sket konkret?
Hvorfor vil hr. Jørgen Winther ikke finde ud af, om det kun er i Herlev?
Det kan også være, de har lavet nogle fejl i Aalborg.
Det kan være, de har lavet nogle fejl i Odense.
Hvorfor må vi ikke få det samlede billede?
Hvorfor vil hr. Jørgen Winther ikke være med til at finde ud af, hvad det rent faktisk er, der er sket, således at alle kan lære af det, i stedet for at det kun omhandler de her 55 mennesker, der er blevet syltet i Sundhedsstyrelsen?
Hvad er den egentlige grund til, at hr. Jørgen Winther ikke vil være med til at få lavet en sådan undersøgelse?
Jeg forstår det nemlig ikke.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Nu er fru Birthe Rønn Hornbech til stede i salen, så jeg skal passe meget på, når jeg taler om lov og lovbrud, for det er meget, meget svært for en læge at tale om jura.
Jeg vil gerne se, om fru Birthe Rønn Hornbech nikker.
Det gør hun ikke.
Så vil jeg sige, at når Sundhedsstyrelsen ikke har overholdt loven, og når Amtssygehuset i Herlev ikke har overholdt loven, må det være lovbrud efter min meget lægelige og ikkelægelige opfattelse.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Jeg vil godt høre, om hr. Jørgen Winther er enig med sundhedsministeren i, at der er sket lovbrud i forbindelse med hele det her forløb.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Jeg har den fordel, at jeg har siddet i Folketinget i snart 20 år.
Jeg husker jo, at alle sundhedsministrene – fru Sonja Mikkelsen og hr. Arne Rolighed var jo nogle af de sidste socialdemokratiske ministre – da ikke inviterede mig derover.
Jeg kom med forslag i Folketinget om, at nu vil jeg gerne have eksperimentel kræftbehandling.
Så blev de nødt til at tage stilling til det i stedet for.
Jeg så da meget gerne, at Socialdemokratiet kom med nogle initiativer, og lad os så drøfte dem.
Men jeg vil også gerne sige: Dansk Folkeparti har været os et utrolig godt parti her, og det er jo fristende at bruge det, når vi har et flertal.
De har haft en stor forståelse for det, det har endda somme tider været sådan, at de har været med til at få os til at bevæge os lidt længere, end vi måske selv havde lyst til.
Så vi har haft et utrolig godt samarbejde med Dansk Folkeparti.
Men er der flere, der har samme gode holdninger som Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti, er de velkommen, men man er ikke kommet med nogen forslag tidligere.
Min opfordring er: Vågn op, og kom, og lad os snakke sammen.
Karen J. Klint (S), 2006-12-14:
Nu er det jo ikke for at rose hinanden for, hvem der kunne være forudseende, gætte nogle ting, for vi har det generelt også sådan som politikere, at vi selvfølgelig skal gamble lidt og løbe nogle risici, men vi skal jo også lade være med at være fagpersoner, og vi skal kunne stole på den fagkundskab, vi får rådgivning af.
Det er også derfor, jeg vil spørge om det næste.
Vi har prøvet at spørge Dansk Folkeparti, og jeg vil også gerne spørge hr. Jørgen Winther: Vil hr. Jørgen Winther medvirke til, at Socialdemokraterne bliver inviteret med til bordet, når vi skal snakke fremtidige kræftplaner?
Vi bliver jo klandret for, at vi ikke har bedt om at få flere penge tilført, men når vi ikke har været inviteret med til møderne, hvordan kunne vi så vide, at de penge, regeringen satte på budgettet, ikke var tilstrækkelige?
For når ministeren først kan vide noget den 20. november, hvordan kan man så forvente, at et oppositionsparti, der slet ikke har de samme informationskanaler, kunne have gættet noget noget før?
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Det spørgsmål vil jeg meget gerne svare på.
Da jeg kom med ideen om eksperimentel kræftbehandling i 1990’erne, var det svært af få det igennem Venstres gruppe.
Det var mest, fordi lægerne i Danmark var imod det, kræftlægerne var imod det, alle var imod det, men jeg husker også, og jeg vil også gerne rose fru Karen J. Klint for det, at vi to havde sådan en stille forståelse af, at det her var noget rigtigt.
Så skulle vi begge to have vores partier med på det efterhånden.
Nu er eksperimentel kræftbehandling i orden og nu har vi et second opinion-panel osv., og sundhedsministeren har rost den her ordning som værende udmærket, og det vil jeg også gerne gøre.
Jeg forstår godt, at fru Lone Møller siger det her.
Men på den anden side: Eksperimentel kræftbehandling, som vi nu har fået indført via second opinion, er netop kendetegnet ved, at der ikke foreligger dokumentation for, at behandlingen hjælper.
Det var jo det, som vi gerne ville have haft igennem i 1990’erne, og som Socialdemokratiet gang på gang rystede på hovedet af og sagde nej til hver eneste gang.
Men jeg vil også godt sige: Lægerne er blevet langt, langt bedre.
Tænk bare på Herceptin inden for brystkræftbehandlingen.
Det gode for kræftpatienter i dag er, at mens det tidligere var sådan, at det næsten var en dødsdom, er det i dag næsten sådan, at man bliver medicinsk patient med masser af mulige forskellige behandlinger – strålebehandling og kemobehandling og eksperimentel behandling osv.
Mange kræftpatienter lever i dag meget, meget længere, og det er godt.
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Ja, nu er det ikke sådan, at jeg skal stå og lave pr for mine egne bøger.
Men jeg kunne tage stribevis af avisartikler, som siger det modsatte, som taler om patienter, der er blevet sendt hjem og har lagt sig til at vente på, at der kom nogen og hentede dem, bedemanden, eller hvad ved jeg, og det er altså i 2006.
Hr. Jørgen Winther bliver nødt til fra Folketingets talerstol også at komme med den indrømmelse, at der i 1980’erne overhovedet ikke var nogen dokumentation for det, man var i gang med rundtomkring i verden.
Det var jo ikke Socialdemokratiet, der som sådan var imod.
Samtlige læger, Sundhedsstyrelsen, Kræftens Bekæmpelse, samtlige kræftlæger i det her land sagde: Vi vil gerne bede om noget dokumentation.
Det har vi så fået efterhånden.
Vi har også fået hevet alternative behandlinger til Danmark, og det er der ingen tvivl om at vi hilser med glæde.
Men situationen så altså anderledes ud sidst i 1980’erne, end den gør i dag.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Kun delvis, for det er både politikerne og lægerne, der har gjort det bedre.
Her vil jeg nævne mit beslutningsforslag fra den 24. maj 2000, som Socialdemokraterne stemte nej til.
Det gjorde de i både 2000 og 2001.
Det handlede om den eksperimentelle kræftbehandling, og man må sige, at den har været til utrolig god gavn, for omkring 1.500 patienter har søgt om at få den, og ca. 1.000 patienter er blevet bevilget en ny form for undersøgelse, en ny form for behandling osv., og det er med til, at mange andre kræftlæger har lagt sig mere i selen for at gøre sig umage med at give den bedst mulige behandling.
Men med hensyn til den her bog, som jeg ved fru Lone Møller har fået af mig, vil jeg sige til fru Lone Møller: Læs den igen og se, hvordan det var i 1990’erne, da Socialdemokratiet havde regeringsmagten.
41 patienter blev svigtet groft af danske politikere, det var ikke af lægerne, det var af politikerne.
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Ja, der skal et godt helbred til at høre på den her debat.
Jeg fatter jo ikke, hvorfor hr. Jørgen Winther ikke har ringet for lang tid siden, det er bare at løfte røret.
Nå, men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Hr. Jørgen Winther gjorde meget ud af, at behandlingen var blevet mange, mange gange bedre, end den var i 1990’erne.
Kan hr. Jørgen Winther ikke bekræfte, at det nok er udviklingen inden for lægevidenskaben, at det nok er udviklingen inden for ny medicin og nye behandlingsmetoder, der er skyld i det, og måske ikke lige, at der har siddet et par Venstrepolitikere, der har syntes, at de skulle beslutte et eller andet i Folketinget?
Der er jo ingen tvivl om, at udviklingen i kræftbehandlingen har ændret sig fra sidst i 1980’erne og til i dag, år 2006.
Det har den i hele Europa, og det har den i hele verden.
Kan hr. Jørgen Winther ikke bekræfte det?
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Ja, det skal jeg overholde, det garanterer jeg for.
Sagen er, at jeg også meget gerne vil vide noget mere om, hvad der er sket på Herlev Sygehus, og jeg synes egentlig, at vi to kunne ringe til Vibeke Storm Rasmussen, få et møde med hende og snakke om, hvad det egentlig er, der er sket.
Hvis vi så synes, der er sket noget meget, meget mærkeligt, kan det ske, at vi kan stille nogle ekstra spørgsmål derude.
Jeg vil gerne invitere hr. Per Clausen til, at vi to engang enten i juleferien eller kort tid efter tager derud og finder ud af, hvad der er sket.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Jeg kan godt forstå, at der er amtsborgmestre i det her land, der ikke ønsker denne sag undersøgt til bunds.
Hvad er grunden til, at hr. Jørgen Winther ikke vil have det her undersøgt?
Er det, fordi han er en lille smule nervøs for, at den sne, der falder på ministeren – hvis der kommer sne i år – måske alligevel bliver en anelse smudsig, hvis vi får undersøgt tingene?
Karen J. Klint (S), 2006-12-14:
Jeg vil godt lidt forfølge det der med, hvor meget bedre man er blevet.
Selvfølgelig er der kommet strålekanoner og sådan noget, men når jeg læser den nyeste bog, vi har fået om kræft i Danmark, og når jeg ser på hver eneste kræftdiagnose, kan jeg se, at der ikke ret mange steder står, at dødeligheden er faldet.
At dødeligheden ikke er faldet specielt meget inden for ret mange af kræftlidelserne, uanset at udviklingen går den rigtige vej, og uanset at der kommer penge til, er jo noget, vi alle sammen kan beklage.
Så vil jeg også godt høre: Nu har vi fået at vide i dag, at det er svært at udtale sig om det med lægemangel, men nu har hr. Jørgen Winther stadig væk nogle lægelige relationer, så det kunne være, vi kunne få hr. Jørgen Winther til at fortælle os, om det var rigtigt, at vi mangler 3.000 læger, eller hvad det nu er, vi mangler.
Jeg kender jo også en af de patienter, der har medvirket til den.
Så vil jeg gerne spørge: Stod hr. Jørgen Winther ikke ret alene i sit eget parti, dengang jeg og andre enkeltpersoner i forskellige partier var positive over for det, vi så på Karolinska?
Jeg husker ikke, at der var ret meget opbakning i Venstres gruppe til hr. Jørgen Winther.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Jamen det er jo, fordi det står så lysende klart, at det derfor er så ekstra svært at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti accepterer, at det, der står, ikke er det, der bliver givet.
Vi er altså ude i en situation nu, hvor regeringen ikke holder det, den har lovet.
Regeringen lover en behandlingsgaranti, som betyder et reelt og konkret tilbud om behandling inden for en fastsat given tidsperiode.
Men ministeren siger samtidig her, at det altså ikke er ensbetydende med, at man finder et sted, hvis nu det lokale sygehus ikke kan levere behandlingen.
Så er der jo ikke nogen garanti!
Hvordan kan Dansk Folkepartis ordfører så sige, at man holder ministeren fast på, at garantien findes?
Der er jo ikke nogen garanti.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Jeg kan forsikre fru Birthe Skaarup om, at uanset hvor de politikere, der ikke prioriterer det her område højt nok, sidder, skal vi gerne kritisere dem og stille forslag, der gør, at de kommer til det.
Så vil jeg bare gentage det spørgsmål, jeg stillede
: Mener fru Birthe Skaarup ikke, at det er stærkt kritisabelt, når indenrigs- og sundhedsministeren i december 2001 klart gav udtryk for, at hvis man har en livstruende sygdom, er man sikker på at få behandling på et hospital, og det så ikke er sket nu, 5 år senere?
Burde det ikke give anledning til kritik, og mener fru Birthe Skaarup ikke, at oppositionen sådan set har ret, når vi kritiserer ministeren på det område?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Hvis jeg skal nævne det sidste først, synes jeg blot, at det jo lyder som om, at både Socialdemokratiet, SF, De Radikale og Enhedslisten nu vil være med til at prioritere det her område.
Derfor opfordrer vi ministeren til, at det er hele Tinget, som han informerer på det her område.
For hele den debat, der har været, viser jo, at man inderst inde åbenbart gerne vil være med til at prioritere, men at man ikke har afsat ressourcerne –
Da jeg i går hørte hr. Jan Petersen udtale sig om netop prioriteringer og de økonomiske ressourcer, syntes jeg godt nok, at man godt kunne have haft et lidt større engagement fra Socialdemokratiets side.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Lad os starte med det.
Det, jeg så vil spørge fru Birthe Skaarup om, er, om hun ikke synes, at det er kritisabelt, når ministeren den 18. december 2001 i Politiken udtaler, at patienter med livstruende sygdomme har sikkerhed for at blive henvist til et andet hospital, et privathospital eller et i udlandet, hvis det offentlige ikke kan levere varen; altså, at det er kritisabelt, at det 5 år senere ikke er sket?
Det vil jeg gerne høre fru Birthe Skaarups kommentar til.
Så vil jeg gerne i samme anledning spørge fru Birthe Skaarup, om den sidste sætning i regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, nemlig »og hans tilsagn om at holde Tinget grundigt informeret herom«, i grunden er udtryk for, at Dansk Folkeparti mener, at der er god grund til at holde grundigt øje med indenrigs- og sundhedsministeren i den her sag?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jo, der er, for Sundhedsstyrelsen skal jo netop gå ind, hvis amtet eller et tilstødende amt ikke kan opfylde det krav, som patienten har på en behandling, og afsøge et område.
Alt det her kommer op, fordi Sundhedsstyrelsen ikke har afsøgt området.
Lige efter at det her kom op til debat, viste det sig lynhurtigt, at Sundhedsstyrelsen gik ud og afsøgte området, og så var der pludselig nogle muligheder.
Der er muligheder for det.
Der er muligheder.
De har bare ikke gjort det, de skulle, og det er det, der er så problematisk, og det er det, der er så sørgeligt: at man ikke har lagt sig i selen – for det kan lade sig gøre.
Nu skal vi udvide brugen af strålebehandling også her i Danmark, idet hele strålekapaciteten næsten bliver fordoblet her næste år, ikke sandt?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Nu kunne jeg så ikke nå at svare på det første spørgsmål, hr. Per Clausen stillede, men jeg kender ikke til den konkrete sag, og jeg kender ikke til det konkrete spørgsmål.
Jeg vil blot sige, at hvis der er en, der har en livstruende sygdom, skal vedkommende naturligvis behandles i det danske sundhedsvæsen, sådan er det.
Og vi har de maksimale ventetider, som vi har diskuteret i snart et par måneder, tror jeg, og naturligvis skal man henholde sig til dem.
Jeg kender ikke den konkrete sag, og jeg synes, at ministeren selv må svare på det.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
Med hensyn til om oppositionen vil tage et medansvar, vil jeg bare konstatere, at det jo er svært at tage et medansvar, når man aldrig nogen sinde bliver inviteret til noget som helst på kræftområdet.
Det er bare sagt helt nøgent og tørt.
Regeringen vælger at køre sololøb med Dansk Folkeparti på finanslovområdet, og sådan er det.
Med hensyn til kræftområdet vil jeg spørge om den garanti, der jo er.
Som jeg har forstået det, kan vi godt være enige om, at der er en behandlingsgaranti på kræftområdet.
Og så vil jeg egentlig spørge Dansk Folkepartis ordfører om, hvad den garanti betyder for Dansk Folkepartis ordfører.
Er det sådan, at de frister i løbet af meget kort tid skal være overholdt, er det det, Dansk Folkepartis ordfører forventer vil ske?
Og hvis det så ikke sker, altså at 4-ugers-fristen for stråler ikke overholdes, og der også er problemer med fristen f.eks. på brystkræftområdet osv., er det så sådan, at man vil tage yderligere initiativer, eller hvor langt rækker tålmodigheden med de frister, der er udstukket, og med den garanti, der jo altså er udstukket?
Ja, jeg tror nok, at jeg efterhånden ved, hvad det handler om.
Men kendsgerningen er, at ventetiderne til stråler er steget over de seneste år, det vil sige, at de ligger ud over de 4 uger, som er den maksimale ventetid, så virkeligheden er, at ventetiden er længere end de 4 uger.
Så er det egentlig bare, jeg spørger: Hvor er Dansk Folkeparti henne, hvilken tålmodighed har man, hvis nu de her ventetider stiger endnu mere, eller hvis de fortsætter på samme niveau?
Hvad skal landets patienter forvente?
Det er jo meget fint at sige, at der er en række trin, som vi skal overholde, en række procedurer og formalia, men hvor langt skal de reelle ventetider ned?
Er det sådan, at Dansk Folkeparti siger: Her i starten af det nye år skal de ned på de 4 uger, som vi har sat os for, og ellers må vi gå videre og sætte ekstra ind.
Eller hvad kan landets patienter forvente sig?
Det er sådan set et meget ærligt spørgsmål.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at man vil holde ministeren fast på, hvad der er blevet sagt og lovet omkring den her behandlingsgaranti.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får præciseret, hvad den præcis indeholder, for jeg synes egentlig, patienterne har krav på at vide, hvad det er, den indeholder.
Og da fru Birthe Skaarup, før vi gik til frokostpause, ganske kort sagde, at for Dansk Folkeparti betyder behandlingsgarantien, at man bliver henvist til et sygehus, hvor man så kan overholde de maksimale ventetider på 4 uger, hvis det lokale sygehus ikke kan leve op til det og tilbyde en strålebehandling eller en anden behandling.
Det vil altså sige, at man vil blive henvist til et sygehus, hvor man kan overholde de maksimale 4 uger, men det er jo i fuldstændig modstrid med, hvad ministeren tidligere har sagt.
Ministeren har sagt, at behandlingsgarantien ikke er nogen ultimativ garanti, og jeg citerer fra et ritzautelegram: Behandlingsgarantien er ikke ensbetydende med, at man finder et sted.