runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Jeg mener absolut, at man må anerkende, at vi altså har nogle udfordringer med social dumping, og at det skal bekæmpes.
Men jeg anerkender ikke, at løsningen er at lave den ændring i børnechecken, som Enhedslisten foreslår.
Jeg synes, at social dumping må bekæmpes, ved at man går en anden vej.
Og jeg synes faktisk, det er rimeligt, at man – uanset om man er EU-borger, dansker eller marsmand – ved, hvad det præcis er for nogle vilkår, man siger ja til, når man søger et arbejde et sted.
Og til det hører selvfølgelig hele bruttopakken: Hvordan er vilkårene på det arbejdsmarked?
Hvad medfører det?
Løsningen på problemet med social dumping er ikke at fratage EU-borgerne nogle rettigheder, de har krav på.
Løsningen ligger et andet sted.
Men jeg er da enig med Enhedslisten i, at vi skal bekæmpe social dumping.
Selvfølgelig skal vi det, og det mener jeg i øvrigt også at regeringen er godt i gang med.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Og tak for betegnelsen kollega, den kan jeg godt lide – lad os bruge den noget mere herinde.
Tak til ordføreren.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at det er EU-regler, der tvinger os til at, om man så må sige, eksportere velfærdsydelser, altså udbetale dem til folk – personer, familier – som ikke opholder sig her i landet?
Mener ordføreren, det er rimeligt, at det er EU-reglerne, der tvinger os til det, og mener ordføreren, at det i det hele taget er et rimeligt princip?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Hvis man omformulerede det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen stiller, kunne man f.eks. spørge, om ordføreren synes, det er rimeligt, at den danske lovgivning tvinger Lisbeth Bech Poulsen til det ene og det andet.
Altså, vi er jo med i EU-samarbejdet; vi har sagt ja til, at vi laver nogle fælles regler, så jeg synes, vi bliver nødt til at skille tingene ad.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at der er en række ydelser til folk, som er vandrende arbejdstagere.
Det kunne jeg også forstå på Enhedslisten at de var enige i, altså at når man bidrager til det medlemsland, man arbejder i, har man også ret til en række velfærdsydelser.
SF's position er delt op i to – nu diskuterer vi jo også det lovforslag bredt om børnechecken, hvor vi skal ensrette lovgivningen med praksis.
SF mener, at vi skal følge den lovgivning, de domme, der kommer, samtidig med at vi skal tage diskussionen i EU-regi.
Det prøvede jeg også at sige i min tale, men måske var det ikke tydeligt nok.
Vi mener, at vi skal diskutere, hvor langt velfærdsstaten kan strække sig i forhold til den fri bevægelighed.
Den diskussion skal vi tage i EU-regi.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Men så er det jo, jeg spørger: Hvad er det så, ordføreren vil have ændret i EU-regi, når ordføreren samtidig siger: Når vi har sagt ja, synes vi også, det er rimeligt, at det er EU, der bestemmer, og ikke det danske Folketing, der bestemmer, om vi skal sende velfærdsydelser ud af landet?
Så hvad er det, ordføreren vil have lavet om i EU-regi?
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Vi er imod social dumping.
Vi mener, man skal bekæmpe social dumping, og hvis børnechecken bruges til løntrykkeri, hvad jeg kan forstå Enhedslisten mener der er mange eksempler på – jeg tror nu ikke, der er så mange – så skal man selvfølgelig bekæmpe det.
Jeg synes, det er rimeligt nok, at man, når man tager et job i Danmark, bliver oplyst om, hvad skatteprocenten er, og hvilke forskellige fradrag og ordninger der hører med til at betale skat i Danmark – herunder børnechecken.
Men det skal selvfølgelig ikke bruges til at trykke lønniveauet i Danmark, slet ikke.
Jeg mener bare ikke, at vi bekæmper det ved at begrænse EU-borgernes rettigheder.
Jeg mener, at vi bekæmper det ved at sætte ind over for social dumping og sikre, at folk selvfølgelig får den løn, de har krav på, og – hvis de har børn – den børnecheck, de har krav på, når de har betalt den danske skat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at SF står vagt om det danske velfærdssamfund, samtidig med at udlændinge, der kommer hertil, arbejder og betaler skat, selvfølgelig skal have de samme rettigheder som alle andre.
På det punkt skaber EU-samarbejdet en række udfordringer for Danmark, men det handler jo om at finde en holdbar balance mellem to bærende principper, nemlig henholdsvis EU-samarbejdet med retten til fri bevægelighed for arbejdskraften, og det, at den danske velfærdsmodel kan fortsætte, da den er skattefinansieret.
Det kræver, at vi ikke bare forholder os til misbrug, men også til uhensigtsmæssig brug de steder, hvor adgangen til velfærdsydelser enten giver meget store udgifter eller i sig selv virker urimelig.
Arbejdskraftens fri bevægelighed er ikke til diskussion for SF, men som politikere må og skal vi forholde os til, at den kan have konsekvenser for et velfærdssystem som det danske, specielt i forhold til økonomien og ikke mindst følelsen af ret og rimelighed.
Det er en udfordring, som regeringen bør tage op i EU-regi.
Man bør samle ligesindede lande og rejse spørgsmål om de særlige udfordringer, som den fri bevægelighed rejser for skattefinansierede velfærdsmodeller.
For SF er det helt centralt, at der er plads til forskellige velfærdssamfund i EU, og det er en diskussion, Danmark skal være med til at løfte både nationalt og i EU.
Men bag diskussionen om EU og velfærdsydelser ligger der en vigtig diskussion om, hvordan EU er indrettet, og det skyldes jo især udvidelsen af den oprindelige union.
EU er et fællesskab af meget forskellige lande.
EU-dommene, som vi har diskuteret det seneste halve år og specielt den seneste tid, er udfordrende i forhold til et Europa med så mange forskelle.
Disse domme og EU-retten er møntet på en række homogene lande med nogenlunde samme indkomst og velfærdsydelser og skattesystemer
Kort sagt handler det i bund og grund om balancen mellem fri bevægelighed, og hvor langt velfærdsstaten kan strække sig.
SF understreger vigtigheden af den fri bevægelighed som en grundpille i EU-samarbejdet.
EU-borgere, der bidrager til dansk velfærd, skal også kunne nyde godt af den.
Vi vil samtidig gerne understrege, at formålet med den fri bevægelighed er, at man skal kunne søge arbejde, ikke sociale ydelser, på tværs af grænserne.
Som både statsministeren og den tyske kansler har sagt, er EU ikke en social union og skal ikke være det.
SF opfordrer regeringen til at arbejde aktivt i relevante europæiske sammenhænge for at fremme forudsætningerne for at opretholde det danske velfærdssystem og modvirke social dumping.
Social dumping er et kæmpeproblem.
Der er arbejdsgivere, der lokker med velfærdsydelser for at få en lav løn til at glide lettere ned, og de bidrager dermed til lønpres på det danske arbejdsmarked.
I dag ser vi f.eks. hundredvis af vvs'ere over hele landet, der har nedlagt arbejdet af frygt for social dumping.
SF opfordrer regeringen til at tage aktivt del i diskussionen i EU-regi og gå i dialog med Kommissionen og andre EU-lande for at sikre medlemslandenes velfærdssamfund og om nødvendigt opstille værnsregler.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Jeg synes, at det, der er det helt afgørende i den her diskussion, er, at den fri bevægelighed og det, at vi har den mulighed som borgere, jo skal være en gevinst for landene.
Og det er – efter alt, hvad jeg har læst og fået i hænderne i min tid som ordfører – en gevinst for Danmark.
Hvis det ikke er en gevinst, er det jo en hel anden situation; selvfølgelig er det da det.
Altså, vi har jo ikke oprettet den fri bevægelighed kun for at være gode ved hinanden.
Det er jo, fordi det skal skabe velstand og vækst for de lande, der åbner deres arbejdsmarked.
Og det er jo det, der er hele pointen.
I den forstand er der jo meget fundamental forskel på den status, man har som vandrende arbejdstager, netop fordi man bidrager, og så den status, vi har som almindelige danske statsborgere, hvor vi jo har en grundlovsforpligtelse til at tage os af hinanden, hvis nogle ikke kan forsørge sig selv.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Jamen det er fint; jeg kan godt forstå, at det nogle gange kan være svært at forholde sig til nogle opgørelser, når man ikke selv har læst svaret.
Men jeg kan da også huske den opgørelse – som jeg også har set – hvor det gav et overskud.
Og så ved jeg ikke rigtig, om man kan bruge det svar til noget.
Det kan man muligvis godt.
Men så kan jeg spørge på en anden måde: Når nu ordføreren har læst det her svar – og hvis det er helt korrekt, og det er, som jeg siger osv. – vil det så få ordføreren til at ændre holdning i forhold til rimeligheden af f.eks. at sende børnecheck ud af landet?
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Jeg kender ikke til det konkrete svar, som ordføreren også fremhævede i sin egen ordførertale.
Jeg vil meget, meget gerne se nærmere på det.
Så jeg vil meget gerne have lejlighed til at læse ikke bare svaret, men også spørgsmålet, og finde ud af, hvordan det præcis er opgjort.
Og jeg vil opfordre alle, der interesserer sig for den her debat, til at gøre det samme.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg er lidt forundret, for jeg kan forstå på det hele, at Det Radikale Venstre overhovedet ikke mener, der er noget problem i at sende 95 mio. kr. om året som børnecheck til børn, der ikke bor i Danmark.
Det er så fair nok.
Men det, der så undrer mig, er, at man også bliver ved med at påstå, at det rent faktisk giver et overskud at have arbejderne fra andre EU-lande i Danmark, når man vel at mærke kan se et svar, som er givet fra vores finansminister i slutningen af februar, som helt klart viser, at det giver et underskud på 600 mio. kr. om året.
Mener ordføreren slet ikke, at det er et problem?
Altså, det er så arbejderne fra de ti østeuropæiske lande, der giver et underskud.
Så meget regning har jeg da lært.
Synes ordføreren ikke, at det er et problem?
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Ja, vi er enige i de to principper, men vi anerkender ikke, at der er et problem.
Vi har behov for den arbejdskraft; det bidrager til vores velstand, til vores velfærd, og jeg synes, det er helt mærkeligt, at et parti som Enhedslisten vil nægte mennesker, der arbejder og betaler skat, de rettigheder, de har krav på.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
O.k., jeg konstaterer, at Det Radikale Venstre ikke synes, der er noget problem.
Så må jeg bare spørge: Betyder det så også, at Det Radikale Venstre er fuldstændig enig i de to principper, som vi faktisk slås med her, nemlig det såkaldte sammenlægningsprincip, altså at man skal medregne perioder optjent i andre EU-lande, og det, man kunne kalde eksportabilitetsprincippet, altså det der med, at man skal udbetale ydelser til EU-borgere, hvis de har opnået ret til dem i Danmark, også selv om de ikke længere opholder sig i Danmark?
Synes Det Radikale Venstre, det er helt i orden?
Det er sådan set bare det, der er mit spørgsmål, for det er jo det, der giver problemerne i den situation, vi nu er kommet i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg tror, der opstod en misforståelse før hos den radikale ordfører, som sagde, at Enhedslisten nægter folk rettigheder.
Nej, vi foreslår faktisk, der skal være lige vilkår.
Men nok om Enhedslisten.
Ordføreren sagde også, at grunden til, at man fra regeringens side ikke vil gøre noget i forhold til børnepengene, er, at man i modsætning til dagpengene ikke kan se noget problem med børnechecken.
Man ser altså ikke noget problem i, at børnechecken kan blive brugt til social dumping, når den sendes ud af Danmark.
Er det virkelig korrekt?
Ser regeringen slet ikke noget problem der?
Overhører man den meget store bekymring for, at det, at børnechecken sendes ud af Danmark, lige præcis bliver brugt til social dumping rundtomkring på de danske arbejdspladser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Jamen det er, fordi hr. Finn Sørensen brugte ordvalget, at EU tvinger os til det og det.
Og det er måske, fordi Enhedslisten har en følelse af, at Danmark sådan er blevet trukket ind i et samarbejde, hvor vi ikke rigtig vil være.
Så vi synes, at når vi nu er en del af et fællesskab, Det Europæiske Fællesskab, skal den diskussion – også når vi synes, der er nogle ting, der er urimelige – tages i fællesskab med de andre lande.
Og Danmark er jo ikke det eneste land, hvor den her diskussion foregår.
Den foregår også i Tyskland og i mange andre lande.
Det, jeg prøvede at sige i min tale, var, at diskussionen om nogle af de velfærdsydelser, hvor vi diskuterer, om det er ret og rimeligt, at det bliver strakt for vidt – vi er nogle, der synes, at det bliver strakt for vidt – skal tages i EU-regi.
F.eks. synes vi i forhold til diskussionen om det her, man kalder ikkemarginal beskæftigelse, at den definition simpelt hen er for stram, eller hvad man skal sige.
Altså, jeg tror, det var Enhedslisten, der selv sagde: Er det rimeligt, at man arbejder 9 timer om ugen og så har ret til nogle af de her ting?
Det var et sted, hvor man godt kunne tage diskussionen i EU-regi og sige: Måske skal man arbejde lidt længere tid for at blive betegnet som værende i beskæftigelse.
Det vil jeg gerne.
Som det også er kommet frem i medierne i dag, er både Enhedslisten og SF inviteret til forhandlinger ovre hos skatteministeren i morgen, hvor der i forhold til nogle af de ting, som begge vores partier går meget op i, f.eks. social dumping, skal diskuteres nogle tiltag.
Et af dem er jo id-kortet på byggepladser, noget andet kunne være diskussionen omkring bødestraf, og der har været hele diskussionen omkring cabotagekørsel.
Der er en lang række ting, hvor både regeringen, Enhedslisten og SF i lang tid har været enige om, at der skal gøres noget.
Vi har måske været enige på forskellige måder, men i hvert fald mener Enhedslisten og SF, at der er en lang række tiltag, der kan modvirke social dumping.
Det er jo én ting.
Noget andet er, at hvis vi f.eks. ser på dagpengereglerne, er SF jo rigtig glade for statsministerens udmelding om, at man vil støtte Finland i sagen om dagpengereglerne, fordi det går simpelt hen ikke, at man – jeg tror, at det var den tyske kansler, der sagde det – kan komme ind i Tyskland 1 dag, og så kan man få dagpenge, som nogle, der måske har betalt skat i 40 år, ikke er berettiget til fra dag et.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Det er da dejligt at EU endnu ikke bestemmer vores taletid i Folketinget.
Men situationen er jo, at man ved folkeafstemning efter folkeafstemning har fortalt danskerne: Hey, I kan sagtens stemme ja til den og den traktat.
EU kommer ikke til at blande sig i vores velfærdssystem, EU kommer ikke til at blande sig i vores skattesystem, EU kommer ikke til at blande sig i vores arbejdsmarked.
Nu er der så helt konkret sket det, at Europa-Kommissionen har sagt: Vi bryder os ikke om den måde, I har indrettet jeres børnecheck på.
Og så har regeringen ændret indretningen af børnechecken uden at spørge Folketinget – EU blander sig altså lige pludselig i indretningen af vores velfærdsydelser – lige som regeringen har ændret indretningen af vores skattesystem, fordi EU syntes, vi havde for høj skat.
Det, man har fortalt danskerne, viser sig altså ikke at være rigtigt.
SF har også kritiseret, at nogle af de her ting ville ske, og partiet har førhen været imod nogle af de traktater.
Nu sker det, og så bliver man ved med at sige, at det er en national kompetence, at vi vælger at rette ind.
Men der står jo i traktaterne, at vi skal gøre det.
Hvad er det, SF vil ændre i de traktater, så vi sikrer, at der er respekt for vores velfærdssystem og vores solidariske skattesystem?
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak til ordføreren, kollegaen.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at både den tidligere og den nuværende regering har sovet i timen, og jeg tror, at vi skal tælle en hel del andre regeringer med langt tilbage i tiden til engang i 1970'erne.
Der kom en meget klar udmelding.
Det skal slås fast, at tildelingen af velfærdsydelser er et nationalt anliggende.
Det er den eneste ordfører ud over Enhedslisten, der klart har slået det fast, men så undrer jeg mig over, at ordføreren siger, at det må ske om nødvendigt igennem traktatændringer.
Jeg tror godt, at man kan stryge det der om nødvendigt.
Det vil være nødvendigt med traktatændringer for at gennemføre det, hvilket ordføreren nikker til.
Så forstår jeg da bare ikke, hvorfor ordføreren har skrevet under på det her forslag til vedtagelse, fordi der står jo: »Folketinget konstaterer, at indretningen af de danske velfærdsydelser er national kompetence«.
Det må jo forstås på den måde, at de partier, der har skrevet det, mener, at der ikke er noget problem, fordi det er national kompetence, og det har vi hermed konstateret.
Hvordan hænger det sammen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Nu lægger DF's ordfører mig jo ord i munden.
DF's ordfører kunne jo også bare have spurgt mig lige ud, og til det ville jeg sige: Nej, jeg synes, vi skal tage en diskussion om, hvor børnene skal bo henne.
For jeg er faktisk enig i den diskussion, der har været, om, at niveauet for en børnecheck jo er baseret på, at man har et vist omkostningsniveau i forhold til, hvad det koster at have børn i daginstitutioner og vintertøj og alt muligt.
Det er efter et vist dansk prisniveau.
Vi har jo så hos ministeren spurgt ind til – eller det har Venstre gjort – om man kunne få det indekseret, og vi har fået at vide, at det kan man ikke.
Det ville simpelt hen være ulovligt i forhold til EU-retten.
Men det er nogle af de diskussioner, vi synes vi skal diskutere med de andre lande.
For de andre lande har jo også børnepenge og børnecheck.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Men så forstår jeg svaret sådan, at man fra SF's side egentlig synes, det er helt rimeligt, at den danske børnecheck bliver sendt til et andet EU-land.
Sådan forstår jeg svaret.
Det er ikke det, man ønsker ændret.
Så selv om børnene ikke bor i Danmark, og selv om børnechecken er beregnet ud fra de udgifter, der er i Danmark med institutionspladser og omkostninger på husleje osv., er man sådan set lidt ligeglad med det.
Det er helt fint stadig væk at kunne sende børnechecken til sine børn, der bor i Rumænien, eller også til sin fraskilte kone, for vi har jo fundet ud af, at der kan man altså også få noget, altså nogle børneydelser osv.
Det er helt i orden.
Så det er ikke det, man fra SF's side ønsker ændret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Det troede jeg lige jeg havde været inde på.
Der synes vi fra SF's side godt, at man kunne kigge på, om 9 timer om ugen er nok, og er det rimeligt så at blive betragtet som værende i beskæftigelse?
For vi synes jo, det er helt fair, at hvis man er arbejdstager i Danmark, man betaler skat, man er en del af det danske samfund, så skal man også have ret til nogle af de samme velfærdsydelser, som danskere har.
Men vi synes, at 9 timer om ugen måske lige er på den for lave side.
Så det kunne være et helt konkret område, hvor vi sagde: Hvad ligger der til grund for det?
Det vil vi egentlig gerne høre noget mere om.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Jeg kunne egentlig bare tænke mig at få noget at vide.
Når fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at vi skal tage det op i EU-regi, altså få ændret reglerne, hvad er det så, man helt konkret fra SF's side ønsker ændret?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Som hr. Christian Juhl udmærket ved, skal den her forordning om sociale sikringsordninger til revision.
Der har vi opfordret regeringen, de to regeringspartier plus SF, til – hr. Christian Juhl kan læse det i forslaget til vedtagelse – at tage aktivt del, når den forordning skal revideres.
Og det handler jo netop om, hvor grænserne går for velfærdsydelser.
Hvordan skal vi indrette os?
Det er jo meget konkret, at den danske regering går ind i det arbejde og siger: Jamen på børnecheckområdet synes vi f.eks., at man skal defineres som vandrende arbejdstager, når man har et fuldtidsarbejde eller noget, der ligner – altså at 9 timer om ugen er for lidt.
Det kunne være et input fra SF's side.
Christian Juhl (EL), 2014-03-13:
Det har jeg både læst og hørt om, også tidligere, men jeg tænkte på det der problem, vi står og tumler med, nemlig børnechecken.
Den vil fru Lisbeth Bech Poulsen ændre i EU, og så er det, at jeg tænker: ændre hvorhen?
Og hvilke krav vil fru Lisbeth Bech Poulsen stille over for EU?
Det var nu mere det, jeg tænkte på.
Tror fru Lisbeth Bech Poulsen, at vi bare kan tale os til en løsning uden at have klare mål nede i EU?
Altså, herhjemme er det jo fint nok, her kan vi jo selv bestemme, hvad vi vil gøre, på visse områder – og det er helt okay, at vi er enige der.
Men hvad med det, man vil lave om i EU?
Det er illusionsskabende, hvis man siger, at man kan lave noget om, uden at fortælle, hvad man vil lave om.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at det er ikke en social union, og det skal ikke være det.
Det undrer mig lidt.
Så skal det jo være en ren markedsunion.
Jeg så da hellere en union, hvor arbejderrettigheder havde forrang for markedsrettigheder i stedet for det omvendte.
Men når nu vi er en del af det, altså af markedet, så siger fru Lisbeth Bech Poulsen, at så skal vi jo arbejde for at ændre det.
Hvilke forslag skal vi stille i dette fællesskab?
Hvilke løsninger skal vi pege på?
Eller skal vi bare sige, at vi lalleglad tager derned og ser, om vi kan ændre lidt på det?
Vi må da have et konkret mål, og især hvis SF vil kunne påvirke og forandre.
Så må de da sige, at det er præcis det, de går efter, eller det er den løsning, de peger på, og ikke bare sige: Vi må finde en løsning.
Vil fru Lisbeth Bech Poulsen fortælle bare en lille smule om de mål, SF har med hensyn til at forandre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Det er jo en løbende diskussion, fordi nogle af de centrale principper i EU-samarbejdet netop handler om ligebehandling, om ikkediskrimination osv.
Det er den fortolkning, som der har været forskellige diskussioner om.
Nu har vi talt om sammenlægningsprincippet og optjeningsprincippet, og der er der i hvert fald kommet mange ting frem i forhold til aktindsigt i medierne om, at Venstre udmærket vidste, at det ikke ville holde i retten at lave det optjeningsprincip, man lavede for nogle år siden; at der var store røde advarselslamper, der blinkede og sagde: Det der kommer ikke til at holde.
SF's holdning til det er, at vi skal lave holdbare lovlige løsninger, der ikke er socialt skæve.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Jeg er helt med på, at vi skal tage kampe.
Jeg synes, det er godt, at regeringen gør det på dagpengeområdet.
Det undrer mig meget, at regeringen ikke vil gøre det på børnecheckområdet, når det fører til social dumping.
Jeg vil gerne lige sige i forhold til jura, at vi jo har en situation, hvor der ikke er en dom.
Altså, SF vil støtte regeringen i at bøje nakken for noget, som Europa-Kommissionen mener, uden at vi er blevet dømt ved EU-Domstolen, bare fordi Europa-Kommissionen siger et eller andet.
Europa-Kommissionen siger også, at vi skal sænke vores skat.
EU siger også, at finnernes dagpengeindretning ikke er i orden.
Altså, hvor går grænsen for SF?
Kan man ikke se det store røde advarselsskilt, der burde være, nemlig at EU blander sig, og at det ikke længere er en national kompetence, hvordan vi har indrettet vores velfærd og vores skattesystem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Det er blevet sagt heroppe fra talerstolen, at det handler om politik og ikke om jura.
Det handler jo om begge dele.
Det handler om, hvordan EU-retten bliver fortolket af eksperter herhjemme og på baggrund af de domme, der har været.
Og jeg tror ikke, det er mejslet i sten, at noget skal være på den ene eller den anden måde.
Jeg tror godt, man kan tage en politisk drøftelse, samtidig med at man retter sig efter juraen og siger: Vi synes måske ikke, at det beskæftigelseskrav, der er for at få danske velfærdsydelser, er defineret på den rigtige måde.
Der er mange ting, man kan diskutere politisk.
Vi synes, at rammen for det er, at man sammen med Europa-Kommissionen og de andre EU-lande tager diskussionen om, om det var det her, der mentes med fri bevægelighed.
Var det så langt, det skulles strækkes?
Er det sådan, vi definerer det i forhold til ikkediskrimination og ligebehandling?
Og på den måde tror jeg, at vi ser forskelligt på det europæiske fællesskab.