runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Nu har vi talt en del om skatter og afgifter, og jeg behøver ikke nogen lektion i skattestoppets ABC, men til gengæld vil jeg gerne spørge fru Ellen Trane Nørby, om det ikke er korrekt, at Venstre i skatteforhandlingerne faktisk fik tilbudt at afskaffe fedt- og sukkerafgifterne fuldt finansieret?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det er fuldstændig korrekt, som det også er blevet diskuteret tidligere i dag, at vi klart og tydeligt sagde til regeringen, at den finansiering, som de havde tilbudt Enhedslisten, var noget, vi sådan set godt kunne leve med, hvis det betød, at vi i fællesskab kunne afskaffe sukkerafgiften og fedtafgiften.
Men det er jo klart, at hvis regeringen hæver bundskatten og samtidig sætter skatter og afgifter op, sådan at de familier, som vi må sige har sværest ved at få deres økonomi til at hænge sammen, bare får endnu sværere ved at få deres økonomi til hænge sammen, så giver det jo ingen mening.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Så vil jeg bare gerne høre, om ikke ordføreren synes, det er lidt specielt, at man først indfører en iværksætterskat og en multimedieskat og en fedtafgift, hvorefter vi afskaffer nogle af dem.
Og når man så får et tilbud om at afskaffe den sidste, som man også gerne vil være med til, siger man nej.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er en vis zigzagkurs over den skattepolitik?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Nej, men jeg tror, det, fru Sofie Carsten Nielsen glemmer, er, at regeringen jo ikke ville acceptere en aftale med Venstre, hvor man brugte den finansiering, som man havde tilbudt Enhedslisten.
For da var man vel blevet så bange for den statistiske ulighed her i samfundet, at man ikke længere ville bruge den form for finansiering.
Og det var jo dér, det var så ærgerligt, at modet svigtede regeringen endnu en gang, for ellers kunne vi jo i fællesskab have afskaffet sukkerafgiften og fedtafgiften.
Og – tro mig – det ville vi rigtig gerne.
Det er også derfor, vi har finansieret en afskaffelse af fedtafgiften i vores finanslovforslag, og det er derfor, vi synes det er så ærgerligt, at man kan se, at der i regeringens finanslovforslag er afsat 0 kr. til at afskaffe sukkerafgiften og 0 kr. til at afskaffe fedtafgiften.
Lotte Rod (RV), 2012-10-04:
Jeg sad næsten lige og ønskede, at hr. Lars Løkke Rasmussen selv havde taget ordet, for hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt noget, som jeg synes var overraskende klogt.
Jeg citerer: Jeg tror på en folkeskole med langt friere rammer, med langt friere rammer.
Det lyder jo virkelig som sød musik i en radikal børne- og undervisningsordførers ører, for det er jo det, vi har prøvet at sige til Venstre i de sidste 10 år, hvor Venstre, hver gang man havde chancen for det, fandt på mere papirarbejde, flere skemaer og mere kontrol.
Nu håber jeg jo, at det her ikke bare er tom snak fra Venstres side, men at Venstre har tænkt sig at omsætte det til handling, og det har man chancen for at bevise lige om lidt, hvor vi skal forhandle folkeskolereform.
Så nu vil jeg gerne spørge fru Ellen Trane Nørby: Hvad er det, Venstre kommer med til folkeskoleforhandlingerne, som vil give skolerne friere rammer?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det er da et kæmpestort problem.
Der er behov for, at vi, så de ikke starter deres tilværelse på passiv forsørgelse, gør en endnu større aktiv indsats for de mange unge, der i dag mangler et arbejde.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-04:
For vi har jo hørt de floskler flere gange i aften.
Jeg spurgte om, hvornår statsministeren og regeringen vil komme med et kontanthjælpsudspil, hvornår man går i gang med forhandlingerne, og hvornår vi bliver indkaldt til forhandlinger?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Det er jo nemt nok.
Vi vil gerne forhandle kontanthjælp og har også lagt det på vores lovprogram.
Vi vil også gerne forhandle det med alle Folketingets partier.
Men jeg undrer mig trods alt lidt over, at fru Louise Schack Elholm betegner det som floskler, at vi skaber job og holder hånden under beskæftigelsen i en meget vanskelig tid, og det kan måske forklare, hvorfor Venstre så til, da 170.000 job forsvandt ud af Danmark.
Vi synes ikke, det er floskler, at vi har sat politiske tiltag i gang, som i år vil skabe 10.000 job og til næste år 21.000 job, ligesom vi heller ikke synes, det er floskler, at vi har givet en skattelettelse til de enlige forsørgere eller har hjulpet 16.000 mennesker væk fra fattigdomsydelser.
Det er konkret politik, som vil gøre en konkret forskel for rigtige levende mennesker.
Jeg tror ærlig talt, at det for de fleste mennesker betyder mere, end det gør, hvornår man bliver indkaldt til en forhandling om kontanthjælpen.
Rigtig politik, som gør en forskel for rigtige mennesker.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Tak for det.
Jamen lad os da gøre det, lad os gribe chancen, når vi har den, til at fortsætte en frisk debat her.
Jeg kan forstå, at Venstre synes, at det er meget ubekvemt og måske også næsten næsvist, når andre partier spørger til, hvordan det egentlig gik, da de havde ansvaret, da de havde magten, da de kunne gøre noget.
Det kan man nok godt forstå, når man ser på de resultater, som vi kunne se der kom i Danmark, nemlig de 170.000 job, som Danmark mistede.
Det svarer til 130 arbejdspladser i den private sektor, som vi tabte hver eneste dag, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister – hver eneste dag.
I modsætning til det har vi nu en regering, som kæmper for at skabe arbejdspladser.
Det er ikke nemt i en situation med krise, men det er jo lykkedes at få stoppet den blødning, som bare fortsatte, mens Venstre havde ansvaret.
Derfor er mit spørgsmål sådan helt enkelt, om Venstre er imod kickstarten, og det er det simpelt hen, fordi jeg endnu ikke har gennemskuet, hvad Venstres holdning egentlig er til kickstarten.
I år skaber den 10.000 arbejdspladser, næste år skaber den 21.000 arbejdspladser, primært i den private sektor.
Vi hører altid Venstre brokke sig.
Er Venstre egentlig imod kickstarten
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen jeg ved godt, at hr. Magnus Heunicke og statsministeren tror, at der bliver skabt arbejdspladser i Danmark, bare man siger ordet kickstart nok gange.
Hvad enten vi tager topøkonomer eller andre, har de jo alle sammen samlet været ude at sige, at kickstarten er floppet.
Kickstarten er ikke en kickstart.
Men det er jo rigtigt, at der i kickstarten er elementer, som ikke er nogle, som statsministeren har opfundet, men som er elementer, som fremgik af den vækstpakke, som VK-regeringen lagde frem som en del af sit finanslovforslag sidste år.
Det er faktisk størstedelen af forslagene i forbindelse med kickstarten, der er vækstelementer, som vi lagde frem i den vækstpakke, der hed »Holdbar vækst«.
Det gælder fremrykning af de offentlige investeringer på jernbaneområdet, det gælder kystsikring, det gælder en lang række ting.
Dem står vi selvfølgelig ved, for de var en del af VK-regeringens finanslovudspil for 2012.
Det er jo også derfor, der ikke er en eneste kommune, der har genåbnet deres budgetter efter regeringens såkaldte kickstart.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Jeg synes, at det er temmelig centralt for et parti, som prøver at slå sig op på, at man er fremtidens parti, der kæmper for danske arbejdspladser.
Så prøver vi sådan helt diskret at spørge: Hvordan gik det i øvrigt, da Venstre havde ansvaret?
Og tallene viser jo, at der tabte man arbejdspladser i hundredtusindvis.
Så prøver vi at sige: Jamen nu skal I høre, hvad vi gør, vi skaber faktisk arbejdspladser, vi skaber faktisk en kickstart med 10.000 job i år og 21.000 job næste år.
Og så får man et uldent svar om, at nej, det er ikke rigtige job, det er ikke varige job, det er ikke reelle job, og det her er noget fluffy noget.
Men alligevel er der også noget af det, som stammer fra den tidligere regerings politik.
Altså, hvis Venstre mener alvorligt, at man godt vil kæmpe for danske arbejdspladser, og vi ikke må spørge, hvad Venstre egentlig gjorde, da de sad ved magten, vil jeg spørge her, om Venstre er tilhænger eller modstander af en kickstart, der næste år skaber 21.000 arbejdspladser til danskerne, endda primært i den private sektor?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen man må da gerne bruge al sin tid til at spørge til, hvad nøgletallene var under VK-regeringen, det svarer jeg rigtig gerne på.
Jeg har bare forsøgt at påpege, at når man er regeringsparti, som det er min opfattelse at Socialdemokraterne er, ligger der det ansvar om, at man også kommer med forslag, at man har modet til at regere, at man ikke bare bruger al sin tid på at kritisere andre.
Og det er bare det, vi har oplevet i dag; man kritiserer alle andre i stedet for at komme med bud på, hvordan man vil lede det her land.
Jeg tror, at danskerne har behov for, at det bliver sagt, hvilke løsninger man ønsker.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg ved ikke, om det skyldes det fremskredne tidspunkt, men jeg vil sige: Det er jo noget vrøvl!
Jeg ved ikke, hvor mange timer vi har brugt på at fortælle om, at hvis man godt vil forhandle med os om at fjerne nogle af de afgifter, som Venstre selv har indført, vil vi godt diskutere det med Venstre.
Så kan man jo ikke stille sig op nu, klokken lidt over 10 om aftenen, og lade, som om det ikke er hændt.
Så har vi da i hvert fald spildt tiden.
Vi har lagt frem, hvad vi vil.
Der er et regeringsgrundlag, der er et lovprogram, der er en åbningstale fra i tirsdags, og der er en stribe taler fra i dag, der fortæller om, hvad vi har tænkt os at gøre, når det handler om job, om uddannelse, om efteruddannelse, om grøn omstilling, om alle de ting, der skal til for at bringe Danmark videre.
Det, vi mangler i dansk politik, er, at Venstre begynder at fortælle noget om, hvad de faktisk vil.
Kan vi komme det bare en lille smule nærmere?
Det har man så forsøgt på med et finanslovudspil.
Og jeg kan forstå, at det er meget fornærmende, når man spørger til, hvad Venstre har gjort i fortiden – det er jo ikke mere end 1 år siden, de havde regeringsmagten – og når man går lidt til deres finanslovforslag.
Hvorfor fremlægger Venstre et finanslovforslag, hvor finansieringen ikke holder, og hvor man graver hullet i statskassen dybere?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen som jeg sagde før, kan vi fint stå heroppe og diskutere de nøgletal, der var for den tidligere VK-regering.
Det er et faktum, at da vi overtog regeringsmagten, var der en gæld på 268 mia. kr. i det her land.
Da krisen ramte Danmark, var den forvandlet til et nettotilgodehavende på 92 mia. kr., som jo netop var det, der gjorde, at vi kunne lave en meget ekspansiv finanspolitik, at vi kunne fremrykke investeringer, at vi kunne udbetale danskernes SP-bidrag, sådan at vi kunne holde hånden under arbejdspladserne, da krisen rasede.
Det står jeg gerne på mål for.
Jeg siger bare, at jeg sådan tror, at befolkningen forventer, at vi også ser fremad.
I modsætning til Socialdemokraterne og SF og Det Radikale Venstre, som i deres finanslovudspil har afsat nul – jeg siger nul – kroner til at finansiere en afskaffelse af fedtafgiften og nogle af de andre ting, som hr. Jesper Petersen nu var meget fornærmet over at vi stadig væk diskuterer, har vi i Venstres finanslovforslag ikke bare afsat penge til at afskaffe fedtafgiften for, vi har også afsat 500 mio. kr. til, at man kan gå ind og analysere, hvad det er for nogle varegrupper, som særligt skaber grænsehandel.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Det ved vi jo måske nok endda noget om i forvejen.
Og Venstre burde vide en hel del, eftersom det jo er dem selv, der har fundet på mange af de afgifter.
95 pct. af de skatter og afgifter, som man brokker sig sådan over for tiden rammer borgere og virksomheder, kommer fra Venstres egen skattepolitik.
Det kan man heller ikke lide at få at vide, men det er bare et faktum, og det ansvar skal man ikke løbe fra.
Jeg er voldsomt interesseret i, hvad Venstres politik er i dag, for det fortæller Venstre forbløffende lidt om.
Når Venstre så endelig lægger noget frem, holder det ikke.
Det er jo fint nok at sige, at man lægger finansiering frem til at fjerne fedtafgiften.
Jamen det hænger jo bare ikke sammen, siger Finansministeriet.
Man graver jo hullet i statskassen dybere.
Vi bruger ikke penge, vi ikke har.
Vi vil godt diskutere med Venstre, hvordan man kan komme uden om sukkerafgiften og fjerne fedtafgiften igen; det vil vi gerne.
Men Venstre må simpelt hen stå ved både i Kruså, Tønder og Padborg, at det var Venstre, der fandt på fedtafgiften dengang.
Det var det.
Hvorfor skal hullet i statskassen nu graves dybere?
Hvorfor er der ikke en holdbar finansiering, når Venstre brokker sig sådan?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hvis SF's ordfører nu havde lyttet, da vi havde dialogen med statsministeren, så ville det stå meget klart for SF's ordfører, at vi på ingen måde løber fra ansvaret.
Det har vi aldrig gjort.
Det er netop det, der kendetegner partier, der tager ansvar for regeringsmagten i Danmark.
Det er, at så skal man også have mod til at stå ved, til at turde lede og også til at træffe de svære beslutninger.
Det ved jeg godt ikke kendetegner SF.
Men fedtafgiften indførte vi.
Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre stemte for fedtafgiften.
SF og Socialdemokraterne ville endda have haft, at fedtafgiften skulle være væsentlig højere.
Den største forskel på vores fedtafgift og den fedtafgift, som S og SF ønskede, var, at S og SF ville bruge pengene på mere forbrug, hvor vi brugte pengene på at sænke skatter og afgifter i Danmark.
Det gælder jo også størstedelen af de skatter og afgifter, som hr. Jesper Petersen nævner nu.
Det var finansieringselementer i forårspakken fra 2009, hvor vi lavede den største sænkning af skatten på arbejde i Danmark, siden indkomstskatten blev indført for over 100 år siden.
Så det var jo afgifter, som netop var med til at sænke skatten på arbejde og ikke med til at forhøje skatten i Danmark, sådan som det har været kendetegnende, siden SF satte sig i regeringskontorerne.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Er det rigtigt forstået, at en af Venstres betingelser for at indgå en finanslovaftale er, at der skæres ned i kontanthjælpen til de unge mennesker, og at besparelsen ved en kontanthjælpsreform skal bruges til at finansiere skattelettelser?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Nej, nu er det sådan set ikke sådan, at vi har lavet en lang liste af betingelser.
Vi har sådan set lagt vores politik frem, hvor vi har givet et bud på, hvordan man kan finde 9 mia. kr. i finansiering og så bruge 8 mia. kr. af dem, hvoraf de 4 mia. kr. bliver brugt på en erhvervsskattepakke, hvor vi målrettet går ind og lemper skatter og afgifter på dansk erhvervsliv, bl.a. på grænsehandel, så man kan ansætte flere i Danmark.
Vi vil også gerne videreføre boligjobordningen, som har holdt hånden under både praktikpladser og arbejdspladser i bygge- og anlægssektoren.
Det er klart, at vores finanslovforslag også indeholder nogle reformelementer, bl.a. et forslag til en kontanthjælpsreform.
Det er jo vores grundlag for at gå til forhandlingerne.
Vi er ikke sådan nogle, der har lavet en lang liste, hvilket så kan gøre, at regeringen ikke behøver at invitere os.
Næh, vi har faktisk på alle måder forsøgt at sige til regeringen: Vi synes, I skulle være med til at tage ansvar for dansk økonomi; I gjorde det ikke, da I sad i opposition, men vis jer nu som ansvarlige ledere af Danmark, og lad os i fællesskab finde nogle løsninger.
Derfor håber vi selvfølgelig på, at regeringen vil lave en finanslovaftale med os, som hiver Danmark i den rigtige retning.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Skal det så forstås sådan, at det ikke var alvorligt ment fra Venstres side, da man den 3. september kunne læse i medierne, at Venstre havde stillet et forslag om, at der skulle spares 1,5 mia. kr. i en kontanthjælpsreform, og at det især skulle ske ved at sænke ydelsen for de unge mennesker op til 30 år?
Så det er ikke alvorligt ment, når man kommer med en sådan udmelding, og det er ikke noget krav, man stiller, for at indgå en finanslovaftale med regeringen.
Rasmus Prehn (S), 2012-10-04:
Jeg ville egentlig gerne kvittere for, at fru Ellen Trane Nørby nu understreger, at det med løn- og arbejdsvilkår ligesom er noget, som arbejdsmarkedets parter selv skal klare, og at det ikke er noget, som vi politisk skal blande os i.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det så kan passe sammen med det, der står i det beslutningsforslag, som Venstre har fremsat, B 92, og som jo sådan set er noget, der handler om at underminere det danske arbejdsmarkedssystem og den danske model fuldstændig.
Den ene arbejdsmarkedsforsker efter den anden påpeger jo, at det her simpelt hen er som at sprænge det danske arbejdsmarkedssystem i luften.
Jeg vil derudover spørge Venstre om, hvordan man synes det rimer med den kendsgerning, at det for tiden åbenbart ikke nogen sinde lykkes Venstre at bestige talerstolen eller at skrive et læserbrev, uden at det, som det handler om, sådan set er, at vi skal have mere sult og lavere lønninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det kan godt være, at hr. Rasmus Prehn ikke var her tidligere på dagen og derfor ikke kunne høre, hvad jeg sagde, men så skal jeg gerne gentage det: Venstre ønsker ikke lønninger i Danmark på 30 kr.
Venstre går sådan set ikke ind for en lønnedgang, og det var også det, jeg sagde i min tale her i anden runde.
Til gengæld kan jeg jo tage et citat af statsministeren fra sidste år, hvor hun til dagbladet Information sagde: Det vil være interessant at få en vis løntilbageholdenhed.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes, vi tidligere havde en meget interessant debat med statsministeren, nemlig den debat, der handlede om de kinesiske lønninger i Grønland.
Der ville statsministeren ikke garantere, at det var noget, hun ville sætte sig mod, på trods af at det vil være noget, som statsministeren som Danmarks riges statsminister og som leder af rigsfællesskabet vil skulle underskrive i form af den særlov, som skal give Grønland lov til, at man der kan have kinesiske lønninger i forbindelse med anlæg af miner og andet.
Så jeg synes måske, at det var noget, som man internt hos Socialdemokraterne skulle tage en debat om.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Ordføreren siger, at han synes, at de rigeste skal betale lidt mere i skat.
De 10 pct. rigeste i Danmark betaler 132 mia. kr. i skat.
Det er svarende til 270.000 offentligt ansatte.
Synes du ikke, at de rige i Danmark betaler rigeligt i skat, og at de i den grad bærer de tungeste byrder?
Altså, det er 270.000 offentligt ansatte!
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Til gengæld kan jeg svare fuldstændig direkte: Nej, det synes jeg ikke!
Enhedslisten har faktisk klart den opfattelse, at de skattelettelser, man har gennemført for de rigeste, og som er støttet af VKO, og også igen af hr. Kristian Thulesen Dahl, der jo er en dygtig mand til at sørge for, at de godt stillede i Danmark har fået det bedre, så vi gerne blive rullet tilbage.
Det har vi diskuteret med regeringen, men det vil de ikke.
Det er igen et eksempel på, at vi ikke kommer igennem med det hele, men indimellem kommer vi igennem med nogle små ting, og det er i hvert fald bedre, end det var tidligere, da hr. Kristian Thulesen Dahl havde magten.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Ordføreren mener, at det så ikke er nok.
De økonomiske vismænd, som i hvert fald bredt anerkendes som noget af den ypperste ekspertise, når det omhandler økonomi i Danmark, har påpeget, at beskatter man de rigeste mere, fører det ikke til et provenu for statskassen, men et tab for statskassen.
Nu ser vi bort fra ideologi, men giver det så stadig god mening, at de rigeste skal betale endnu mere, når det giver et provenutab for statskassen?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er jo helt unødvendigt, for man påfører så sig selv en masse pine og plage.
Jeg tror sådan set, at det stadig væk er sådan, at når man sætter skatten ned for en gruppe mennesker, så koster det penge for det offentlige, og det giver ikke ekstra penge.
Mads Rørvig (V), 2012-10-04:
Har Enhedslisten tillid til De Radikale i regeringen?
Har Enhedslisten tillid til den radikale linje i regeringen?
Vi ved jo alle sammen, at det går ud på, at man fastholder den dagpengereform, og at man ikke vil have en millionærskat m.v.
Kan Enhedslisten have tillid til en radikal deltagelse i regeringen?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Altså, Enhedslisten har ubetinget tillid til, at Det Radikale Venstre arbejder for sin egen politik.
Den politik afviger på nogle områder fra Enhedslistens, og på andre områder er den tæt på Enhedslistens, men vi er da helt med på, at hver eneste gang vi diskuterer økonomisk politik med regeringen, har vi en udfordring i forhold til at blive enige med Det Radikale Venstre, og det er jo heller ikke hver gang, det lykkes.
Men altså, vi har fuldstændig tillid til, at De Radikale gør, hvad de kan for at varetage det, de nu synes er det rigtige, selv om det indimellem kan fremstå lidt absurd for os andre.
Mads Rørvig (V), 2012-10-04:
Hvor absurd kan det så blive, vil jeg spørge hr. Per Clausen, når man går ind i lokalet og skal forhandle om en finanslov?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det, finanslovforhandlingerne jo er, i modsætning til, hvad man kunne tro, når man lytter til denne debat, er ikke et politisk spil.
Det handler jo om, hvorvidt der enten skal laves en finanslovaftale, hvor vi sikrer, at tusindvis af mennesker, som i dag trues med at blive smidt ud af dagpengesystemet, får en mulighed for at få et arbejde i stedet for, eller der skal laves en aftale med Venstre, hvor man forringer kontanthjælpen og bruger pengene på skattelettelser til de rigeste.
Jeg kan forsikre om, at vi er meget klar over alvoren og betydningen for almindelige mennesker af, hvordan vi handler i den her sag, og derfor handler vi ansvarligt, beskedent, forsigtigt og realistisk, men det er også klart, at vi har vores grænser.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er meget mod min vilje, men jeg synes alligevel, at hr. Simon Emil Ammitzbølls sidste bemærkninger kalder på et enkelt spørgsmål.
Kan hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke fortælle mig, hvem det er, der har regeringsmagten i Island, og hvem det var, der havde den i Grækenland, da Grækenland gik fallit?
Bare sådan for almindelig folkeoplysning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det kan jeg sagtens.
I Grækenland – det vil jeg bare for historieskrivningens skyld sige til hr. Per Clausen – skyldes problemerne, at man har haft et klientelistisk system, hvor socialdemokrater og konservative på skift har ført landet ud i ruin.
Det handler ikke nødvendigvis om en uenighed mellem hr. Per Clausen og mig.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig med mig i, at det er en rød-grøn regering, der i Island har løst problemerne.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll ved måske også godt, at noget af det, man gjorde i Island, f.eks. var, at man faktisk lod bankerne selv være med til at betale for krisen, endog de internationale banker kom til at være med til at betale for krisen.
Altså, man gjorde sådan set det modsatte af det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll og den sådan almindelige økonomiske visdom sagde man skulle gøre, for man gjorde nogenlunde det, som Enhedslisten har anbefalet.
Jeg vil bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at når han nu nævner det som et godt eksempel, så kunne det måske, hvis jeg var i hr. Simon Emil Ammitzbølls sko, give anledning til lidt overvejelser – lidt overvejelser om, hvorvidt man nu har fuldstændig ret i, at det at føre Liberal Alliances politik er den eneste løsning.
For jeg tror, at hr. Simon Emil Ammitzbøll må indrømme, at i Island har man ikke ført Liberal Alliances politik.