runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2013-12-06:
Hr. Ole Birk Olesen spørger, om 2½ pct. er nok.
Jeg siger ja, men skynder mig at fortsætte med at sige, at dermed kan vi jo ikke garantere, at det er tilstrækkeligt i forhold til at sikre, at der ikke er nogen boligejere, der betaler for meget.
Men det smarte ved den her komplicerede løsning er jo trods alt, at det er muligt at genberegne det, når vi når nogle år frem, og på den måde vil man også kunne få et mere fyldestgørende billede.
Og den udbetaling, der sker, vil jo også dække det, hvis man har betalt for meget – så får man pengene tilbage igen.
Det er så hr. Ole Birk Olesens påstand, at skatteloven ikke bliver overholdt, og det argument må hr. Ole Birk Olesen så forsøge at få foldet ud.
Jeg vil sige, at vi jo ikke står et ideelt sted lige nu – det vil jeg gerne sige.
Det er med store panderynker, at vi står her til førstebehandlingen i dag – det skal slås fast – men vi søger en løsning.
Og når man ser på, hvor kompliceret det her er, er det, vi står med nu, teknisk set den løsning, som er mest farbar.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Når man skal forstå, hvorfor SF inklusive SF's skatteminister går så sorgløst til det her emne, er det måske også værd at huske på, hvad SF's overordnede skattepolitik for boligejerne er.
Og jeg vil gerne høre, om SF's ordfører kan bekræfte, at SF's skattepolitik for boligejere er, at boligejere betaler alt for lidt i skat, at skattestoppet for boligejere burde ophæves, og at skatteloftet for grundskyldsbetaling burde ophæves, så folk med egen bolig kunne komme til at betale rigtig meget mere i skat.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge fru Lisbeth Bech Poulsen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Det er jo på en alvorlig baggrund, vi står med det her lovforslag.
Baggrunden er, at Rigsrevisionen har kritiseret SKATs ejendomsvurderinger for ikke at ramme præcist nok, og den kritik har medført, at tilliden i befolkningen til SKAT og Skatteministeriet er blevet svækket, og det må vi få rettet op på.
Det har før været fremme i den offentlige debat, men jeg vil gerne slå det helt fast: Kammeradvokaten har fastslået, at SKAT ikke har handlet ulovligt.
Skiftende skatteministre har siden 2003 stået i spidsen for et system, hvor vurderingen ikke har ramt præcist nok, men nu tager den her regering fat på at løse et årelangt problem.
Vi skal alle sammen have tillid til vores skattesystem, og tilliden i forhold til ejendomsvurderinger forstærker vi nu ad to omgange; først med dette lovforslag, og om et års tid følger vi op med anbefalingerne fra det ekspertudvalg, som regeringen har nedsat.
Boligejere og ejere af ejendomme skal have tillid til, at den ejendomsvurdering, der er foretaget, er god nok, at kvaliteten af vurderingen er høj.
Med det lovforslag, vi behandler nu, forlænges 2011-vurderingen i 2013 og 2014, og det er der en god grund til, nemlig at vi ikke mener, at det nuværende vurderingssystem kan give boligejerne en ny 2013-vurdering, de kan have tillid til.
Man kan med andre ord sige, at vi med den ordning skaber en sikkerhedsmargen, og det er vi fra SF's side tilfreds med.
Den opmærksomhed, vi nu har på problemet, burde vi have haft for mange år siden, men nu begynder vi genopretningen af det system, der har ført til upræcise ejendomsvurderinger.
Det er jeg og SF ganske godt tilfreds med, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
Vi så for et par uger siden, at der i Politiken var en historie om, at der var en vej herovre i Københavnsområdet – så vidt jeg husker, var det på Amager – hvor de havde fået en stigning på 90 pct. i deres boligskatter.
Hvis man nu suspenderer klageretten, hvad skal sådan nogle borgere så gøre – 90 pct. er en voldsom stigning, så lad os forestille os, det var en stigning på 30 pct. – skal de så bare betale for meget frem mod 2016?
Burde man ikke lave en åbning for, at man, når der er så åbenlyse tilfælde, hvor der er nogle, der betaler for meget og har fået en for høj stigning, giver dem mulighed for at klage?
Jeg synes jo, det er ganske urimeligt, at man bare generelt suspenderer klageretten, og siger, at det så bare er ærgerligt for de boligejere, der så må være kassekredit for staten frem mod 2016.
Nadeem Farooq (RV), 2013-12-06:
Jeg synes, det var en kreativ udlægning af min tilkendegivelse tidligere.
Det, jeg sagde, var, at jeg ikke kan garantere, at der ikke er nogen, der betaler for meget.
Dermed siger jeg jo ikke aktivt, at der vil være så og så mange, der kommer til at betale for meget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
Den radikale ordfører nævnte i sit svar til hr. Ole Birk Olesen, at man syntes, det var fint med 2½ pct. nedsættelse, men også, at man godt var klar over, at det ikke var nok, altså at der stadig væk var nogle, som kom til at betale for meget i boligskat.
Det synes jeg jo ikke er rimeligt, men kan den radikale ordfører så ikke forklare, hvorfor borgeren så ikke i de tilfælde, hvis borgeren kan bevise det, skal have lov til at få en klagemulighed, så borgeren kan få lov til at få rettet sine ejendomsvurderinger og dermed også sin boligskat, hvis man åbenlyst kan se, at det her altså er en situation, hvor borgeren betaler for meget?
Når nu den radikale ordfører bekræfter, at der er nogle, der kommer til at betale for meget, hvorfor skal de boligejere, man kan se kommer til at betale for meget, ikke have lov til at klage inden 2016?
Nadeem Farooq (RV), 2013-12-06:
Der er ingen tvivl om, at der er boligejere i Danmark, som kommer til at blive ramt hårdt eller er blevet ramt hårdt, det er der ingen tvivl om, og det kan vi hurtigt blive enige om.
Det er noget, der gør indtryk.
Men det er jo ikke helt rigtigt at sige, at de almindelige klagemuligheder fuldstændig er bortfaldet, for man har stadig mulighed for at klage, hvis man ikke er tilfreds med sin endelige boligskat.
Så den mulighed vil man fortsat have.
Frank Aaen (EL), 2013-12-06:
Det er helt sikkert, at Venstres og Konservatives stemmeafgivning er afgørende for det her lovforslag – og det er, uanset om man fedtspiller, eller om man stemmer, i forhold til hvordan realiteten er, når det kommer til tredjebehandlingen – for som sagt giver vi ikke under nogen omstændigheder nogen garanti for, at vi stemmer for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
Først en ros til hr. Frank Aaen for at tage situationen med lejerne op.
Vi vil i hvert fald gerne fra Dansk Folkepartis side være med til under udvalgsarbejdet at se på, om vi kan finde en løsning på det.
Så vil jeg høre – hr. Frank Aaen har næsten svaret på det, men jeg spørger alligevel om det, og så får han jo mulighed for at sige det igen: Hvis regeringen ikke vil flytte sig på det her område, betyder det så, at man vil stemme nej til forslaget?
Grunden til, at jeg synes, det er interessant, er jo netop, at det jo så er Venstre og De Konservative, der kommer til at bære det her igennem, selv om de siger, at det ikke er sådan.
Så det er bare, om hr. Frank Aaen kan bekræfte, at hvis regeringen ikke flytter sig med hensyn til lejerne, kan man ikke støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
Når hr. Brian Mikkelsen forhåbentlig lige om lidt holder op med at sludre, får han muligheden for at fortælle boligejerne i Danmark, hvad Det Konservative Folkeparti fik i de finanslovsforhandlinger, som de med ærlighed kan sige skyldes deres tilstedeværelse i lokalet, som ikke var blevet gennemført alligevel, fordi Venstre sad der, som kan opveje, at de løber fra det løfte, de gav boligejerne, og som kan opveje, at de nu stemmer for, at den offentlige sektor kommer til at vokse med 0,5 pct.
Stop nu med alt det der snak fra talerstolen, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen, og fortæl vælgerne, hvad de har fået, som ikke ville være blevet gennemført alligevel.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Jeg kan kun gentage, at det virkelig må være hårdt at være medlem af LA, altså at være så sur og angribe borgerlige partier og bruge kræfterne på det.
Det må være hårdt at være LA'er, det må det simpelt hen være.
Vi er sat i verden for at skaffe borgerlige resultater.
Sammen med Venstre skaffede vi i en fornuftig finanslovsaftale med regeringen en fremrykning af skattelettelser for 3 millioner lønmodtagere og erhvervsskattelettelser for små og mellemstore virksomheder.
Det er vi godt tilfredse med.
Det var en god aftale under de forudsætninger, der var, altså at vi har en rød regering.
Og det kan så være forskellen.
Jeg har meget respekt for LA og mange LA'ere, men her er retorikken altså for hul og for tom, og den er sådan lidt børnehaveagtig.
Men det må LA jo sådan set selv om.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Man må sige, at der bliver varmet op, hvis det er sådan, at der skal være julefrokost i den borgerlige lejr her i eftermiddag; så er der virkelig varmet op til en god debat hen over snapsene.
Jeg synes jo, det taler sit eget tydelige sprog, og jeg vil godt takke hr. Brian Mikkelsen for, at Det Konservative Folkeparti med den passivitet, som man vil udvise ved tredjebehandlingen, støtter det her forslag og sikrer, at det bliver vedtaget.
For er der nogle, der har ansvaret for, at det er gået så galt, at nogle er kommet til at betale for meget i ejendomsværdiskat og grundskyld, fordi ejendomsvurderingerne har været forkerte, jamen så er det jo Venstre og Det Konservative Folkeparti – og med støtte fra Dansk Folkeparti, kan man sige, men de holder sig jo helt ude af det her i dag.
Det vil jeg bare gerne takke for – det synes jeg er flot – og selvfølgelig samtidig for, at man stemmer for en rød finanslov.
Det er rigtig dejligt.
Mit korte og klare spørgsmål er: Synes hr. Brian Mikkelsen ikke, at den måde, som tidligere Venstreministre har behandlet boligejerne i Danmark på, er beskæmmende?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Jeg sad selv i den regering i 10 år og har selvfølgelig også mit medansvar for et skævt system, og som Rigsrevisionen har påpeget, har der jo været fejl helt tilbage fra 2003.
Nu bliver der så rettet op på det.
Det er jo også foregået under to SF-ministre i den røde regering.
Jeg beskæftiger mig ikke så meget med historieskrivning her.
Jeg kan bare konstatere, at der skal ryddes op i det.
Derfor har Det Konservative Folkepartis svar på de udfordringer, der er med det skæve system – som er forkert, og som vel afspejler sådan en rød jagt på boligejere – jo været, at vi i første omgang skulle suspendere ejendomsvurderingerne, og i anden omgang mener vi at vi helt skal afskaffe ejendomsvurderingerne.
Vi skal helt afskaffe dem og så låse ejendomsskatterne fast i kroner og øre, så boligejerne ved, hvad de kommer til at betale i årene fremover.
Det vil være det bedste, mest hensigtsmæssige og mest retfærdige for boligejerne.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Jeg vil gerne spørge ordføreren en gang til, om han, i forbindelse med at skiftende Venstreskatteministre har været vidende om, at ejendomsvurderingerne var upræcise, ikke her i bagklogskabens klare lys er enig i, at der er nogle Venstreskatteministre, som simpelt hen ikke har passet deres arbejde godt nok og på den måde har trådt en lang række boligejere under fode, i form af at deres ejendomsvurderinger har været forkerte og skatten har været for høj.
Synes ordføreren ikke, det er sløset af tidligere Venstreskatteministre?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Nej, nu har jeg jo lidt historieskrivning med på den måde, at jeg tydeligt husker, at vi havde et Socialdemokrati og for øvrigt også et SF, som mente, at vi behandlede boligejerne alt for generøst, altså som jo oprigtig talt mente, at man skulle have nogle højere boligskatter.
Det var jo et konkret forslag fra både Socialdemokratiet og SF, at vi skulle betale mere i boligskat.
Så der må man lige finde ud af, hvordan man skal lande den retorik.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er begået fejl i alle mulige henseender, og jeg har også selv været med til at begå fejl, helt sikkert.
Men nu skal der jo ryddes op i det, og der foreslår vi så konkret, at man arbejder videre med det forslag, regeringen er kommet med her, og nedsætter vurderingerne med 10 pct. i stedet for de 2,5 pct., som regeringen reelt set foreslår.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Regeringen erkender jo, at hvis man bare fortsætter med vurderingen fra 2011 uændret, vil der være nogle, der kommer til at betale for meget i skat, og det vil de så senere få tilbage, hvis SKAT erkender fejlen osv., men for at forhindre, at de kommer til at betale for meget i skat, sænker man vurderingen med 2½ pct.
Men når skatteministeren bliver spurgt af medierne, om det så betyder, at der ikke vil være nogen, der kommer til at give kassekredit til staten i de kommende år, så svarer han alligevel, at det kan han ikke garantere.
Hvorfor sættes procenten så ikke bare højere?
Jeg ved ikke, hvad den rigtige procent er, men hvorfor sættes rabatprocenten ikke på en måde, så skatteministeren kan garantere, når skatteministeren bliver stillet det spørgsmål, at ingen i det kommende par år kommer til at betale mere ind i ejendomsskat, end vedkommende er forpligtet til?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-06:
Altså, vi taler jo udelukkende om en mellemfinansiering, kan man kalde det, om den mellemliggende periode, frem til man får den endelige afregning i 2015-vurderingen.
Det er det, det her handler om.
Det handler om, at der er nogen, der så, om jeg så må sige, kommer til at betale lidt mindre, end de ellers skulle have gjort, men så ikke får så mange penge tilbage, når man når frem til 2016.
Så der er jo ikke tale om at betale for meget eller for lidt i skat.
Der er tale om, at man i den mellemliggende periode, om jeg så må sige, får lidt flere penge til sig selv i stedet for at skulle betale det pågældende beløb i ejendomsværdiskat eller i grundskyld.
Og det handler jo kun om de områder, hvor man ligger under grundskyldsloftet, og hvor man ligger under 2002-vurderingen, for det er kun der, man har et problem omkring de her ting.
Når man hører Liberal Alliance, skulle man tro, at alle boligejere står med et problem med, at de betaler for meget i ejendomsskat.
Det er ingenlunde tilfældet, og det ved hr. Ole Birk Olesen også udmærket.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Venstre og også Liberal Alliance har været ude med nogle meget, meget høje procentsatser, som de mente skulle være et nedslag her og nu, så man kunne udbetale nogle penge til boligejerne.
Konsekvensen af det synes jeg nok ville være rimelig skæv, for tendensen har jo været, at man især i Udkantsdanmark – som Dansk Folkeparti i hvert fald somme tider kerer sig for – nok har fået nogle lidt for høje vurderinger, og hvor man eventuelt betaler for meget i ejendomsværdiskat og grundskyld.
Synes hr. Dennis Flydtkjær så ikke, at de ville skævvride Danmark, hvis man bare her og nu slynger 10-20 pct. ekstra ud til de her områder, samtidig med at man favoriserer folk oppe langs Strandvejen i det sjællandske?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-06:
Jo, men det, som er problemstillingen her, er jo, at man, om jeg så må sige, ikke bliver ramt yderligere af en stigning i grundskylden, fordi vurderingen stiger.
Det er jo det, som er afgørende.
Når vi har grundskyldsloftet, betaler man jo stadig væk i forhold til det loft, som godt nok stiger 7,5 pct. i år, men der er mange boliger, hvor vurderingen ligger langt, langt under den faktiske salgspris.
Her kan man sige, at der burde betales meget mere i grundskyld eller ejendomsværdiskat, og det synes jeg også skal med i billedet her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Det er bare påfaldende, at da vurderingen kommer og jeg spørger den tidligere daværende skatteminister Thor Möger Pedersen, siger han, at det er helt, som det skal være, fordi vi jo får mange oplysninger om, at folk overhovedet ikke kan forstå, hvorfor den vurdering, de har fået i marts 2012, ser ud, som den gør.
Det er bare, for at det er på plads.
Jeg hæftede mig ved en anden ting, som ministeren sagde.
Han sagde: Når man sætter vurderingen ned, hjælper man dem, der betaler for meget, for det er kun dem, der betaler efter den aktuelle vurdering, der betaler for meget.
Dermed antager ministeren, at alle de boligejere, der betaler grundskyld efter grundskyldsloftet, ikke betaler for meget.
Hvordan kan skatteministeren være sikker på det?
For grundskyldsloftet afhænger jo også af, hvad grunden er vurderet til.
Ministeren siger, at regeringen tager ansvaret på sig.
Ja, det er nok svært andet.
Hvis regeringen ikke vil det, må regeringen jo gå af, altså hvis ikke den vil håndtere de problemer, som Rigsrevisionen har påpeget, så mere fantastisk er regeringens arbejde jo ikke.
Regeringen har bolden, når man sidder på bænken – altså regeringsbænken.
Men når skatteministeren siger, at man rydder op efter et morads fra den tidligere regering, skal jeg bare lige bede skatteministeren om at bekræfte, at den vurdering, som skatteministeren siger er mest skæv, 2011-vurderingen, er præsenteret til danskerne, da skatteministeren hed Thor Möger Pedersen, og han var SF'er.
Hvis skatteministerens ord om, at man rydder op i et morads fra den tidligere regering, skulle stå til troende, må skatteministeren da også klart sige, at når vi skal forhandle om, hvor lang tid pengene skal betales for, går man tilbage til det, som tidligere borgerlige skatteministre har haft ansvaret for, og det er de vurderinger, der ligger før 2011.
Så nu må ministeren beslutte sig: Rydder ministeren op efter den tidligere regering – for så må han også give folk penge tilbage for forkerte vurderinger før 2011 – eller er det kun 2011, for så rydder han op efter sin forgænger, som også var SF'er?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-06:
Jo, det kunne man jo godt, men nu valgte vi 2,5 pct. Det følte vi var rimeligt, for når vi kommer frem til 2015, hvor vi får et meget bedre vurderingssystem, får man så på det tidspunkt lavet den endelige afregning.
Det må han jo mene.
For det er jo rigtigt, at der var upræcisheder tilbage i 2003, men jo også før 2003. Og det handler meget om, hvordan man definerer en korrekt vurdering; det har Kammeradvokaten skrevet et meget, meget stort notat om, som vi også har modtaget i Skatteministeriet, og i det notat lægges der ikke op til, at der er tale om grundlovsbrud med det vurderingssystem, man har haft i mange, mange, mange år.
Så hvis det er tilfældet, er det jo virkelig dybt alvorligt.
Det må jeg sige.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Jeg forstår udmærket princippet, men det, jeg ikke forstår, er, at når 2½ pct. ikke er nok til, at skatteministeren kan garantere, at ingen boligejere midlertidigt bliver opkrævet for meget i ejendomsskat, som de så senere får tilbage, hvorfor procenten så ikke bare sættes højere, sådan som vi har foreslået det i Liberal Alliance.
Jeg synes ikke, det er uproblematisk, at man sådan tager et lån hos boligejerne, altså at statskassen tager et lån hos boligejerne.
Det er jo en skatteopkrævning, som man ikke har lovhjemmel til at foretage, fordi vurderingsloven ikke tillader, at man opkræver mere, end man må.
Så hvorfor ikke bare sætte procenten højere?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-06:
Javist påtager den her regering sig da ansvaret modsat tidligere, hvor man på trods af adskillige advarsler jo ikke gjorde noget som helst.
Det synes jeg da er vigtigt at få sagt.
Så nævner hr. Torsten Schack Pedersen 2011-vurderingen og siger, at den kom i 2012.
Ja, men den blev lavet i efteråret 2011.
Venstre havde ansvaret for det vurderingssystem, som er årsagen til det her.
2011-vurderingen blev jo lavet i det system, som Venstre havde haft ansvaret for.
Magten skiftede lige omkring oktober 2011, så at sige, at det er den nye regering, der har ansvaret for 2011-vurderingen, synes jeg er noget langt ude – det må jeg sige.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Igen vil jeg sige, at jeg også tror, at hr. Joachim B. Olsen er nødt til at have LA's partihistorie med, i forhold til hvordan man vil beskatte boligejerne.
For det første stammer man jo fra Det Radikale Venstre, som vil have højere boligskatter, og for det andet var det sådan i starten af LA's levetid, så at sige, at man ville have en højere boligbeskatning.
Vi har i Det Konservative Folkeparti hele vejen igennem stået for – hele vejen igennem – at man skulle have en lavere boligbeskatning.
Og jeg kan referere til hr. Joachim B. Olsens partileder, hr. Anders Samuelsen, i forhold til øget boligbeskatning og alle mulige andre ting, men Det Konservative Folkeparti har jo hele vejen igennem haft den samme holdning.
Vi mener, at der skal være en lavere boligbeskatning, for det første ved en fastfrysning af ejendomsværdiskatten og for det andet ved en fastfrysning af grundskyldspromillen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
Hvad har De Konservative fået?
Hvad kan De Konservative med ærlighed sige at de har fået, som skyldes deres tilstedeværelse i det forhandlingslokale, som kan opveje, at man nu er med til at bære det her lovforslag igennem, og som kan opveje, at man lægger stemmer til, at den offentlige sektor kommer til at vokse med 0,5 pct.?
Hvad har De Konservative fået i de finanslovsforhandlinger, som ikke ville blive gennemført alligevel, fordi Venstre var der, og som altså kan opveje, at man er med til at rende fra sine løfter til boligejerne, og at man er med til at gøre den offentlige sektor større?
Frank Aaen (EL), 2013-12-06:
Jeg tror, at jeg sagde det så klart, som jeg synes det er nødvendigt under en førstebehandling og før et udvalgsarbejde, for der er nogle problemstillinger her, som vi skal ned i.
Og jeg siger, at det er utænkeligt, at Enhedslisten skulle kunne stemme for et forslag, som ikke er retfærdigt over for lejerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Der er to ting, men lad mig tage det første først.
Hr. Frank Aaen var inde på det med tilbagebetaling.
Han sagde, at når der er et nyt system og man kan se, om folk har betalt for meget, så skal de have pengene tilbage.
Det havde vi et beslutningsforslag om her i Folketingssalen for nogen tid siden.
Jeg tror ikke, at Enhedslisten var til stede under førstebehandlingen.
Det var de muligvis under andenbehandlingen, som jeg husker det.
Men for at forstå det, hr. Frank Aaen siger om tilbagebetaling, skal jeg bare vide, hvad hr. Frank Aaen mener er det rette tidspunkt at gå tilbage til.
Det er ikke en del af det her lovforslag, det er jeg med på, det er først det, der kommer som næste skridt.
Men jeg vil bare gerne vide, hvor langt Enhedslisten mener man bør gå tilbage for at rette der, hvor folk måtte have betalt for meget, når man nu har et nyt vurderingssystem.
Frank Aaen (EL), 2013-12-06:
Det er korrekt, at vi ikke var med under førstebehandlingen.
Der var nogle forhandlinger, som jeg tror Venstre og Konservative også er bekendt med, der foregik lige henne om hjørnet, så derfor kunne jeg ikke være med til førstebehandlingen.
Derfor gik jeg op under andenbehandlingen, hvor der var mulighed for det.
Vi var glade for at få en diskussion, fordi det også dengang kunne pege på Venstres ansvar i den her sag.
Men når det så er sagt, vil jeg bare sige, som jeg også sagde under andenbehandlingen, til spørgsmålet om, hvilket tidspunkt man skal gå tilbage til: Man skal gå tilbage til det tidspunkt, der er muligt.
Altså, hvis man har et grundlag for at vurdere, at der er betalt for meget i skat, så skal folk have pengene igen.
Men må jeg igen sige, at den misere, der blev skabt under den tidligere regering på det her område, kan gøre det meget svært med mening at gå meget langt tilbage.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Jeg fik også sagt, at hr. Frank Aaen var til stede under andenbehandlingen, så der ikke skulle være nogen tvivl om det.
Men jeg synes bare, at det afgørende må være, når der er konstateret fejl, at man rydder op.
Jeg håber, at hr. Frank Aaens tilsagn om, at man skal gå så langt tilbage, som det er muligt, skal tages som udtryk for en principiel tilkendegivelse om, at når der er begået fejl, skal myndighederne lægge sig i selen for at rette op på dem.
Man skal gå så lang tid tilbage, som der er konstateret fejl.
Så må vi jo se de begrundelser, regeringen sikkert vil komme med, for, hvorfor det tilfældigvis kun kan lade sig gøre til 2011-vurderingen.
Men jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen er enig i den principielle tilgang, som vi andre også har, nemlig at man skal gå så langt tilbage som til det tidspunkt, hvor problemerne er blevet konstateret.