runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2011-11-17:
Tak for det.
Liberal Alliance deltog for første gang i Nordisk Råds session og blev optaget i midtergruppen.
Vi synes, de er relevante og velbegrundede, men har ikke umiddelbart forudsætninger for at vurdere, i hvilket omfang den såkaldte nordiske merværdi, som vi har hørt om nogle gange, også vinder indpas i implementeringen af de mange projekter.
Umiddelbart vil vi nok tilslutte os de meldinger, der angår behovet for fokusering, ikke bare i snæver faglig forstand, men også i konkretiseringsgrad og på det handlingsorienterede plan.
Vi har mange fælles værdier, som udgør grundlaget for samarbejde, men vi har også nogle meget konkrete fælles kommercielle interesser.
Jeg vil her benytte lejligheden til at slå et slag for, at vi i de nordiske lande bliver lidt bedre til at koordinere ikke mindst store investeringer.
Der har tidligere været nævnt problemer med studerende og den mellemfolkelige bevægelighed, men der er også noget på investeringsområdet, som jeg har lyst til at fremhæve.
Når det gælder forsvarsmateriel, skal alle lande ikke nødvendigvis have alt.
Og når det f.eks. gælder infrastruktur og produktionskapacitet på energiområdet, skal vi undgå et uhensigtsmæssigt kapløb mellem staterne om, hvor meget man vil betale for den ene eller anden type energi.
Vi har jo trods alt et fælles nordisk elmarked.
Man kan ikke vide som forbruger, hvor strømmen kommer fra, altså hvor den bliver produceret og med hvilke brændsler, men ikke desto mindre kan vi se, at priserne er meget forskellige for den enkelte forbruger.
Her kunne vi have en rigtig god udfordring.
Skulle jeg sige lidt om det arktiske samarbejde, skal mine bemærkninger være i lighed med det, der er blevet sagt flere gange i dag, at det er et fantastisk vigtigt område, som bliver stadig vigtigere, og heldigvis ser vi også, at det kommer højere op på den politiske dagsorden, og mon ikke samarbejdet får lidt flere muskler, når der nu kommer et sekretariat til at orientere de mange interessante observatørlande.
Den vigtigste passus er for os at se nok det, der står i konklusionen, og det står meget præcist
Det er af afgørende betydning, at der internationalt bliver udarbejdet obligatoriske regler for skibe, der sejler i de arktiske farvande.
Det har flere været inde på her i eftermiddag, men det siger jo sig selv, at med masser af smeltet is, et foranderligt landskab og mange nysgerrige turister i et ekstremt farligt farvand, kan det næsten kun gå for langsomt.
Alene opmåling af det enorme område kalder på en ekstremt stor indsats, og vi skal utvivlsomt også ud at hente international hjælp for at kunne løse opgaven.
Jeg kan sagtens se for mig, hvem den internationale presse vil kigge på, hvis et krydstogtskib går ned i det nordgrønlandske havområde.
Vi er meget tilfredse med, at den her sag er blevet opprioriteret, og endnu en gang tak for nogle gode redegørelser.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-17:
Vi har ikke sat os ned endnu og aftalt sådan konkrete finansieringselementer.
Jeg tror i virkeligheden også, at vi skal give det lidt tid, fordi noget af det skal vi finansiere i et fællesskab mellem Danmark og Grønland.
Noget af det, f.eks. noget af overvågningen, vil vi skulle lave sammen med andre nordiske lande.
Noget af det skal vi lave ved interne rundflytninger, f.eks. i Udenrigsministeriet.
Jeg tror, at det er rigtig svært på nuværende tidspunkt at sætte tal på et enkelt element.
Vi har, specielt når sekretariatet i Tromsø kommer til at virke, et organ, der vil være i stand til at udføre mange af de visioner, vi har om det arktiske område i et fælles samarbejde mellem de nordiske lande.
Så jeg tror, at det kommer til at rykke rigtig hurtigt.
Det er der også brug for, for jeg tror ikke, man kan overvurdere, hvilken betydning Arktis vil få i de kommende år.
Doris Jakobsen (SIU), 2011-11-17:
Er regeringen i Grønland klar over, hvor meget den kommer til at finansiere for den arktiske strategi, hvis aftalen er fælles finansiering?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-17:
Ja, med det forbehold, at jeg ikke – hvis jeg siger, at jeg synes, det var en visionær tale – vil fanges på, at der dermed er sagt ja til hver eneste sætning, som jeg ikke husker tydeligt nok til at ville fanges på.
Så vil jeg godt sige, at en af de første ting, jeg gjorde som ny udenrigsminister, var at besøge den norske og den svenske udenrigsminister, Jonas Støre og Carl Bildt.
Det er, fordi jeg lægger helt, helt afgørende vægt på, at lande, der ligner hinanden så meget som vores, lande, der har en række eksempler, og hr. Bertel Haarder nævnte selv en række af dem i sin indledning, hvor det praktiske samarbejde faktisk fungerer, rykker på det, man kunne kalde den fællesnordiske model, fordi på trods af forskelle er der jo alligevel så meget, der ligner hinanden landene imellem, at vi bør kunne finde endnu flere områder, hvor vi har et stærkt samarbejde.
Jeg synes også, vi har lært, at uanset vi er forskellige i samarbejdet andre steder, er det jo ikke en forhindring for det stærke nordiske samarbejde.
Tværtimod tror jeg, at vores EU-medlemskab f.eks. kan give Norge nogle muligheder, hvor de ellers ikke havde nogle muligheder osv.
Så nej, en stor hyldest til det nordiske samarbejde og i øvrigt også en kvittering til hr. Bertel Haarder for den måde, han som leder af den danske delegation varetog formandskabet på.
Det tror jeg vakte sådan almindelig respekt.
Bertel Haarder (V), 2011-11-17:
Tilsagn
– det glæder mig, og det ser jeg frem til.
Jeg kræver selvfølgelig ikke, at man skal lægge dansk udenrigspolitik fast på lige præcis det, som den svenske udenrigsminister sagde.
Men profilen i det, den svenske udenrigsminister sagde, var jo meget progressiv set fra et nordisk synspunkt.
Jeg vil gerne spørge den nye udenrigsminister, om han i princippet kan tilslutte sig den vision, som den svenske udenrigsminister havde, og som jo er ufattelig, når man tænker på, at vi slet ikke måtte tale om udenrigs- og forsvarspolitik i Nordisk Råd for bare atten år siden.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-17:
Jeg er helt enig, jeg synes jo, det er en fantastisk chance for det nordiske samarbejde, at vi har en rapport, som på alle afgørende politiske områder påpeger mulighederne for at forøge samarbejdet.
Jeg synes, det er en fremsynet rapport.
Vi har taget fat på noget det, som er det mest operationelle, og det er diskussionen om ambassader, også fordi alle udenrigstjenester i Norden står i den situation, at pengene er mere begrænsede, end de var engang.
Det betyder, at man i alle landene er i gang med at lukke ambassader ned nogle steder.
Der er det jo indlysende, at det, et land så ikke længere kan selv, kan det være, man kunne, hvis to, tre, fire eller fem lande gør det sammen.
Vi har i øvrigt nogle eksempler på, at vi gør det sammen, f.eks. i Berlin, hvor vi har en fælles ambassade for de fem nordiske lande.
Der kan også være steder, hvor vi i fællesskab gerne vil oprette nye ambassader.
Der sker spændende ting i Nordafrika i øjeblikket, hvor et land alene synes det er for stor en opgave, og hvor vi gerne vil gøre det sammen.
Der kan også være steder, hvor sikkerheden spiller så afgørende og stor en rolle, at det er meget dyrt at drive en ambassade, og hvor man derfor også kunne have en interesse i det.
På det konkrete spørgsmål vil jeg svare: Ja, vi vil gerne vende tilbage og redegøre for, i hvert fald senest om 1 år, hvor langt vi så er kommet i Stoltenbergrapportens anbefalinger.
Bertel Haarder (V), 2011-11-17:
Jeg er jo glad for, at ministeren nævnte Stoltenbergrapporten.
Det er dejligt at være vidne til, hvordan den bliver respekteret og omtalt mere positivt nu, end da den kom, og derfor vil jeg gerne spørge den nye udenrigsminister, om han vil love at tage samtlige forslag alvorligt, at give dem en chance, og om han kunne tænke sig ved lejlighed at give Folketinget en form for opfølgningsplan, så vi kan se, hvad det er, der bliver fulgt op på, og, skulle der være enkelte dele, der ikke bliver fulgt op på, hvad begrundelserne er for det.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-17:
Jeg synes selv, det er rigtig håbefuldt, at der er lavet et sekretariat om det arktiske i Tromsø, for der er bare brug for nogle – igen det med begrænsningens kunst – som er drivende i det her, og som har det som deres eneste fokus.
Det er klart, at forudsætningen for at kunne overvåge dette i virkeligheden kæmpekæmpestore område er, at landene samarbejder; det er, at de fem lande i Arktisk Råd, altså kyststaterne, samarbejder, deler informationer, deler opgaver, laver aftaler om, hvem der gør hvad – ellers tror jeg ikke, det kan lade sig gøre.
Jeg tror ikke, at et land kan løfte det her alene, og derfor er det både i forhold til olieberedskabet og også i forhold til skibe og krydsere, der sejler rundt, og som vi må forvente langt flere af, afgørende vigtigt, at samarbejdet mellem de forskellige lande kommer til at fungere.
Og der venter jeg, at sekretariatet i Tromsø kommer til at spille en ganske afgørende rolle i forhold til de fælles opgaver mellem landene.
Sara Olsvig (IA), 2011-11-17:
Jeg vil bare gerne spørge, om ministeren kunne være lidt mere konkret om det arktiske samarbejde, som jeg går ud fra er startet i forbindelse med det her nye Search and Rescue-beredskab, og også om den taskforce, som man så også skal til at arbejde på i forbindelse med oliespildsberedskabet, altså netop ideen om, at samarbejdet mellem de arktiske stater er nøgleordet her.
Og som ministeren også var inde på, giver de forskellige beredskaber, vi har i forvejen, satellitovervågning osv., vel en større dækning, hvis man netop finder ud af at slå tingene sammen deroppe i Arktis.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-17:
Jeg takker for tilliden til, hvor meget det vurderes en minister er i stand til.
Jeg er ellers glad for den type af positive tilkendegivelser, også fra en opposition.
Det synes jeg igen tyder på det brede samarbejde her i Folketinget.
Men når alt det er sagt, tror jeg alligevel også, at det er en vigtig del af det at være menneske, at man erkender sine begrænsninger, og jeg tror, at begrænsningen bl.a. er, at hvis man for alvor vil sikre det her, er man nødt til at have et menneske, der fulltime har fokus på det og betragter det som den helt store opgave at sikre, at Danmark kommer til at spille sin rolle i forhold til det arktiske.
Så vil jeg sige om eksportambassadørerne – det er ikke mit område – at det jo er klart, at når man har en minister, der varetager handel og investeringer, så har det selvfølgelig nogle konsekvenser i forhold til den tidligere regerings løsning med eksportambassadør, ellers ville man komme til at dobbeltadministrere.
Det vil jeg meget advare imod.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-17:
Ministeren siger, at han vil udpege en arktisk ambassadør.
I forbindelse med et § 20-spørgsmål hernede i salen talte jeg med handelsministeren vedrørende fyringen af eksportambassadørerne.
Hun sagde, at det var regeringens holdning, at det var ministrene, der skulle være ambassadører og repræsentanter.
Hvordan kan det være, at ministeren ikke vurderer, at han er den rette til at repræsentere og være ambassadør?
Manu Sareen (RV), 2011-11-17:
Jamen det er faktisk noget af det, jeg har skrevet, for det er rigtigt, at hr. Finn Sørensen rent faktisk også spurgte om det under sin tale.
Det er jo noget, som vi allerede kigger på, og jeg ved, at man kigger på en kortlægning, og der kommer også et forskningsprojekt.
Det, jeg også ved, er, at meget af det bliver hilst velkommen af Europa-Kommissionen.
Men nu er det jo sådan med det nordiske samarbejde, at det også handler om videndeling, og jeg har noteret mig, og det vil jeg gerne kvittere for, at Enhedslisten i den grad har fået sat social dumping på dagsordenen, også i forbindelse med finansloven.
Der er det jo spændende at se, hvordan vi kan udveksle erfaringer, og hvilke erfaringer vi kommer til at gøre i Danmark det næste par år, altså med det aftryk, som Enhedslisten har sat på finansloven.
Så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Per Clausen (EL), 2011-11-17:
Jeg vil sige, at det er jeg da glad for at høre, for jeg går så ud fra i forlængelse af det, at det her forslag så vil indgå i det udvalgsarbejde, der kommer, og at der vil være en rimelig mulighed for, at et bredt flertal i Folketinget vil kunne blive enige om at gennemføre det, og så kan vi jo gennemføre det.
Han drømmer jo stadig væk om snart at blive minister igen og har selvfølgelig ikke noget ønske om, hvis han skulle blive minister igen, at blive kigget efter i sømmene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-17:
Det er selvfølgelig et fuldstændig relevant spørgsmål, og det kan jo også være vigtigt for partiers tilslutning til det her forslag, om Dansk Folkeparti vil tilkendegive, at man efter et kommende valg, hvis regeringsmagten skifter, så vil gå efter at få ændret vilkårene igen, så det kun er noget, der skal gælde, når der sidder en socialdemokratisk ledet regering, fordi vi jo selvfølgelig finder, at der så er særlig grund til at have en opposition, der har gode redskaber til at kigge ministrene i kortene.
Men sådan er det ikke, og jeg er glad for, at jeg kan komme med den afklaring, nemlig at vi har valgt at støtte det her efter meget grundige overvejelser, og hvis vi får det gennemført, vil vi ikke afskaffe det igen.
Så hvis regeringsmagten måtte skifte, vil det være noget, der vil bestå, også efter det kommende valg.
Med hensyn til hvornår vi så fik den her oplevelse af, at det måske var godt, vil jeg faktisk sige, at det har simret længe.
Altså, for at sige det helt ærligt synes vi, at det, der skete i 2006, var en umiddelbar udløber af en helt konkret diskussion af Muhammedkrisen, og det havde afgjort indflydelse på vores holdning på det tidspunkt, at vi syntes, det var bundet op på en konkret sag.
Det, vi synes er godt nu, er, at vi kan få en principiel diskussion af det her, hvor det ikke er knyttet op til en bestemt politisk ting, som en opposition vil have undersøgt.
Det er det principielle, vi kan diskutere: Er det rigtigt eller forkert, at et stort mindretal har den her mulighed?
Og i det lys synes vi, at det vil være en god idé at få det gennemført, og at det så er noget blivende, uanset hvem der sidder på regeringsmagten.
Per Clausen (EL), 2011-11-17:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er helt enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i hans sidste bemærkninger.
Der ligger ikke i vores beslutningsforslag noget ønske om at gå videre end det, der lå i vores fælles lovforslag.
Hvornår var det nu, Dansk Folkeparti ændrede opfattelse af det her lovforslag?
Var det før valget, og så valgte man bare at holde det skjult for vælgerne, for at de ikke skulle opdage, at man var blevet tilhænger af, at mindretallet skulle have særlige rettigheder, eller var det efter valget?
Det andet spørgsmål, som følger i naturlig forlængelse af det, er: Hvornår skiftede man så holdning igen?
Altså, hvis der kommer et nyt valg eller et valg om 15-20 år, hvor Dansk Folkeparti igen bliver en del af et flertal, skifter man så holdning igen?
Er det sådan i Dansk Folkeparti, at man er præcis som det, man beskylder Socialdemokraterne og SF og Radikale Venstre for, nemlig at man skifter holdning, alt efter om man er en del af et mindretal eller en del af et flertal?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at det da er et problem, man skal være opmærksom på.
Det har også været en svaghed i den måde, vi har formuleret os på indtil nu.
Man er nødt til at have en diskussion af, hvilke kriterier der skal sættes ind, og hvilke filtre der skal sættes ind, i forhold til at en kommissionsundersøgelse rent faktisk også kan blive til noget, når et mindretal får ideen om det.
Men det er rigtigt, at det kunne blive et rent destruktivt element, og det er ikke meningen med det.
Meningen er, at man kommer ud af en eller anden fastlåst situation, som ikke kan løses, og hvor et meget stort mindretal mener, at der faktisk er brug for en undersøgelse af ting, som er vigtige for samfundet og vores demokrati.
Det er klart, at vi skal have en diskussion – og det er faktisk også det, vi lægger op til – af, hvilke kriterier der kan lægges ind, hvis et mindretal skal have den her ret.
Lars Barfoed (KF), 2011-11-17:
Jeg vil ikke stå her og sige, at det aldrig nogen sinde kan komme på tale at lave om på den måde, vi gør tingene på, hvis det er således, at der er mangler.
Det er års arbejde.
Det er store ressourcer.
Det er en masse ting, der vil blive sat i gang.
Man kunne jo frygte, at der en dag – ikke med det Folketing, vi har nu – var nogle, der fandt på at gøre sådan noget bare for at drille.
Jeg synes, det ville være ødelæggende for demokratiet, hvis et mindretal bare for at drille skulle kunne foranstalte så omfattende en sag, som en kommissionsundersøgelse er.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-17:
Som jeg også sagde før, og som jeg også er enig med den radikale ordfører i, er der mange gode instrumenter i øjeblikket; det er der da.
Men der er også situationer, hvor der faktisk kan være behov for, at et mindretal kan få gennemført nogle ting, men hvor et fast flertal blokerer for det.
Det, vi har set de sidste 10 år, var jo blokpolitik, og derfor var situationen sådan set fuldstændig fastlåst i forhold til at kunne få skabt en bedre kontrol af regeringen.
Irakkrigen er et meget godt eksempel.
I stort set alle andre lande har man haft undersøgelser af den, fordi det var et vigtigt spørgsmål.
Det var umuligt – umuligt på grund af blokpolitikken – at få det gennemført i det danske Folketing.
Det var umuligt at få en diskussion af det, fordi der på forhånd var blokeret for det.
Det er i høj grad det, der har inspireret os til at overveje, om der så ikke burde være en mindretalsgaranti.
Så kan man sige, at vi dengang burde have gjort mere ud af, at der skulle være et bredt flertal bag en sådan beslutning i Folketinget, men det er så det, vi siger nu, og det er derfor, vi godt vil diskutere det her spørgsmål.
Lars Barfoed (KF), 2011-11-17:
Nu hørte vi lige, at hr. Holger K. Nielsen mener, det er dybt mærkværdigt, vi har en sådan debat i Folketinget.
Nu er det jo sådan set ikke Det Konservative Folkeparti, der har taget initiativ til debatten, men når regeringen nu selv siger, at vi skal have en bred drøftelse i Folketinget om regeringsførelse osv., er det vel ikke så underligt at have en debat i Folketingssalen om det også.
Men lad det nu ligge.
Når hr. Holger K. Nielsen siger, at nogle af os skulle være i granatchok efter regeringsskiftet, oplever jeg det egentlig omvendt: at det er den tidligere opposition, der nu er i regering, som har fået fuldstændig granatchok over at være kommet i regering og slet ikke kan finde ud af, hvad man gør i den situation, og slet ikke har nogen mening om tingene.
For hverken Socialdemokratiet eller Socialistisk Folkeparti har jo overhovedet nærmet sig sagens substans i de indlæg, vi har hørt her i dag.
Det er dog interessant, når det nu er på Folketingets dagsorden, at vi så diskuterer sagens substans.
Derfor vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen, ligesom jeg har spurgt andre, om det er en god idé, at et mindretal skal kunne forlange noget så omfattende som en kommissionsundersøgelse, og om der egentlig ikke er ganske god mindretalsbeskyttelse i det demokrati, vi har.
Det Konservative Folkeparti vil gerne drøfte og analysere det.
Er der nogen mangler eller huller i det, må vi jo gøre noget ved det.
Umiddelbart synes jeg – også som opposition, for det er Det Konservative Folkeparti nu – at det er ganske velfungerende muligheder, oppositionen har for at føre kontrol med regeringen.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-17:
Ærlig talt
, jeg synes da, det er en farce, at Dansk Folkeparti fremsætter et forslag, som man var imod for en 5-6 år siden, for at få en eller anden konfrontatorisk debat om et eller andet, som nogle partier har sagt i en valgkamp.
Det er da ikke det, befolkningen har brug for lige nu.
Altså, de folk, der sidder og ser det her, må da anse det for dybt mærkværdigt, at man overhovedet skal diskutere sådan et forslag her i Folketingssalen i dag, og det er derfor, jeg siger: Lad os da se fremad og få en diskussion af, hvordan vi i fællesskab får forbedret de her forhold.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-17:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i, at det her er en farce, at det har udviklet sig til en farce.
Farcen består i, at selv om man i dag har flertallet i den kreds, der fremsatte forslaget dengang, vil man ikke gennemføre det.
Farcen består i, at selv om Dansk Folkeparti vil lægge 22 mandater oveni, så der nu er 111 af Folketingets medlemmer bag det her, så vil man ikke støtte det, så vil man ikke gennemføre det.
Jeg er fuldstændig med på, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at tage forhandlinger og diskussioner og søge brede aftaler og måske endda finde frem til ting i enighed, det synes jeg bestemt er en styrke.
Men det har bare ikke noget at gøre med, om man vil gennemføre det her, uanset om man kan blive enig med nogle andre.
Nyskabelsen består i, at nu forsøger man at lave krumspring for at undgå at gennemføre det, man ellers selv ville gennemføre i 2006, ved at man siger, at nu er det afgørende, hvad Venstre siger, eller måske endda hvad Liberal Alliance, som utvetydigt har sagt nej til det her, siger.
Derfor er spørgsmålet til hr. Holger K. Nielsen: Hvis konklusionen efter de forhandlinger, vi får, og de diskussioner, vi får, med henblik på at se, om man kan blive enige, er, at det kan man ikke, og der stadig væk er de 111 mandater bag det her efter den diskussion, vil SF så være villig til at gennemføre det med de 111 mandater bag det, eller vil man så pakke det sammen og sige: Nå, selv om vi egentlig mener det, gennemfører vi det ikke alligevel?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-17:
Jeg synes, den form for historiske studier er fuldstændig uinteressante.
Jeg vil da hellere se fremad.
Lad os da se fremad i stedet for, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, se på, at nu kommer der et tilbud fra regeringen om, hvordan oppositionen kan få bedre arbejdsvilkår.
Tag den handske op, tag diskussionen op i stedet for at lave arkæologiske studier, som hr. Kristian Thulesen Dahl nu har excelleret i hele dagen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er jo bedre end som så, det ved jeg han er, derfor synes jeg, at den her farce skulle man forsøge at komme ud af, for det, vi oplever her i dag, er jo en farce.
Regeringen har sagt: Vi vil godt gå ind i en dialog, i en diskussion med resten af Folketinget.
Lad os få den.