Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Selv om de to lovforslag, som vi har på dagsordenen i dag, ved første øjekast kan virke som to meget tekniske forslag, er formålet med dem at justere valgreglerne og dermed finmekanikken i det danske demokrati, og det kræver efter Socialdemokraternes mening en særlig grundig behandling.
Samtidig er det forslag, der ikke kan stå alene, men som skal ses i en større sammenhæng.
Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti ønsker med dette lovforslag at give de politiske partier mulighed for at vælge endnu en opstillingsform til valg til Folketinget ud over de fire, vi allerede i dag kan vælge imellem.
I dag har partierne mulighed for at vælge sideordnet opstilling, enten med og uden nominering, den kredsvise opstilling er den tredje mulighed, og partilisteopstillingen er den fjerde.
Ved sideordnet opstilling med nominering er opstillingskredsens egen kandidat tildelt den øverste plads på stemmesedlen, og resten af kandidaterne følger herefter i alfabetisk rækkefølge.
Ved sideordnet opstilling uden nominering har alle kandidater plads på listen i alfabetisk rækkefølge.
Den kredsvise opstilling har alle kandidater opstillet i alfabetisk orden undtagen opstillingskredsens egen kandidat, der altid står øverst, og endelig er der partilisteopstillingen, som er partiets prioriterede liste over dets kandidater i en storkreds - altså fire forskellige måder at opstille kandidater til valg til Folketinget på.
Lovforslag nr. L 49 vil indføre en femte mulighed, som kaldes prioriteret sideordnet opstilling.
Det skulle fjerne den fordel, der kunne være i at have et efternavn, der begynder med et af de første bogstaver i alfabetet, hvis opstillingslisten er sideordnet.
Det er muligvis sympatisk at udvide partiernes muligheder for at vælge mellem forskellige opstillingsformer.
Dog tror vi ikke på, at ændringen vil få den store betydning, hvis den vedtages, for vi mener ikke, det har så stor betydning, hvor på listen man er placeret, hvis man ikke lige netop har den øverste plads.
Når vi ser på det næste forslag, L 50, er der her tale om et forslag, der potentielt kan ændre Folketingets sammensætning.
I et svar til folketingsmedlem Magnus Heunicke fra Socialdemokratiet gør velfærdsministeren rede for, hvor mange kandidater der ved valget i november 2007 blev valgt med færre personlige stemmer end en af partiets andre kandidater i storkredsen, der ikke opnåede valg på grund af reglerne om fordelingen af listestemmer.
Det viste sig, at ni sideordnet opstillede kandidater opnåede valg på trods af et lavere personligt stemmetal end en af partiets øvrige kandidater i storkredsen, der ikke opnåede valg.
Ved valget i 2005 var dette antal nede på fire, og i et andet svar til Magnus Heunicke giver ministeren udtryk for, at det efter hendes mening ikke kan afvises, at dette faktum kan have sammenhæng med valgkredsreformen fra 2006, men at det er alt for tidligt at kunne udtale sig endegyldigt herom i dag, hvor vi jo kun har haft ét valg efter den store reform.
Vi er positive over for at evaluere valgkampen; vi er på mange måder i gang, og også på denne front vil vi gerne evaluere valgkampen.
Men vi mener, at vi skal se begge lovforslag i en større sammenhæng og afvente, at vi får større erfaring og mere indsigt i eventuelle problemer, når de næste par valg er overstået.
Valgloven er en indviklet størrelse, enhver ændring af et system, vi har haft siden 1953, fortjener en grundig analyse, og L 50 kan muligvis give anledning til, at et sådant analysearbejde kan påbegyndes.