runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Det er en kommentar til ministerens bemærkninger om mulighederne for at forudse den kommunale skattestigning, som tidligst kunne være blevet kendt den 16. oktober.
Der er jo sådan, at der den 15. oktober er lovgivningsmæssig frist for kommunerne til at vedtage deres budget, og allerede op til det ved man jo godt, hvor landet ligger.
Så jeg accepterer simpelt hen ikke præmissen om, at det her ikke var muligt rent tidsmæssigt.
Havde der været vilje, havde der også været vej her.
Så til det andet, nemlig det, at ministeren lidt hånligt siger, at de sidste dages hellige også er de værste.
Det, jeg i virkeligheden bare prøver at agitere for, er det skattestop, som vi er enige om.
Det bør sådan set også for at være et skattestop indeholde så langt et element af samtidighed som muligt, sådan at når en skat bliver sat op, så bliver en anden sat ned, så vidt det er muligt.
Så spørger ministeren, hvor hr. Nick Hækkerup ved det fra.
Dertil må jeg sige, at det ved jeg, fordi landets skatteminister har skrevet følgende til mig den 25. januar 2008:
Vedrørende samtidighed indeholder skattestoppet ikke nogen betingelser om samtidighed, da det ikke altid vil være praktisk muligt.
Det væsentligste er, at der sker en tilbageførsel.
Heri må man forstå ministeren derhen, at det selvfølgelig vil være sådan, at der i det omfang, det overhovedet er muligt, skal være samtidighed.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Jeg er fuldstændig enig i, at udgangspunktet er, at der skal være samtidighed, hvis det er praktisk muligt.
Men jeg synes, det ville være et nyt og spændende princip, hvis man fra regeringens side sådan skulle sidde og gætte på, hvad der nu kommer fra kommunerne, altså: Lad os nu lave en gættekonkurrence, om vi kunne ramme skatteprocenten eller udgiftssiden præcist.
Det ville være spændende, men ikke særlig klogt at lave en sådan nyskabelse.
Det, der er realistisk, er, at vi naturligvis afventer, at kommunerne færdiggør deres proces, og at vi så på baggrund af det, som i sprogbrugen kaldes konsoliderede tal, altså gennemarbejdede tal, som der er enighed om mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, vurderer, om aftalen er overholdt eller ej.
Og når det skal tages i betragtning, så var det ikke muligt at lave samtidighed med de skattestigninger, der er i kommunerne i 2008.
Derfor er den næstbedste løsning - for vi vil ikke ud i at sende nye skattekort ud - at give danskerne deres skattelettelse i form af en forhøjelse af den skatterabat, der kommer i 2009, sådan at de får dobbelt op, som jeg siger; både de 0,22 procentpoint fra 2008 og de 0,22, der skulle være i 2009, kommer som skattelettelse næste år.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Jamen pointen i den her sammenhæng er jo, at det ikke ville være blevet en gættekonkurrence.
Og det kunne være, at skatteministeren en dag skulle prøve at tage ud i en kommune og se, hvordan det virker.
For man ville sagtens have kunnet få konsolideret viden allerede den 16. oktober fra morgenstunden, hvis man ville have haft det.
Det er det, der er hele min pointe, nemlig at det her er en viljesakt, spørgsmålet om rettidig omhu.
Det er der, regeringen har svigtet; det er derfor, der bliver brudt med skattestoppet i år, og så forrenter man oven i købet ikke engang pengene.
Det bliver jeg bare nødt til at kritisere, og det bliver vi nødt til at rette op på, i det omfang vi kan.
Det kan vi desværre ikke med den anden del.
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Jeg synes egentlig, at det er en mærkelig måde at nedgøre det arbejde, der foregår i landets byråd, på, og nedgøre den betydning, som borgmestrene har ifølge det arbejde og den aftaleform, vi har mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Så derfor er jeg ikke enig i, at vi burde have vidst det på et tidligere tidspunkt.
Men jeg er enig i én ting, nemlig at havde vi vidst det på et tidligere tidspunkt, så skulle vi jo også have gennemført det sådan, at borgerne her i 2008 havde fået deres kompensation.
For det kan jeg så trods alt glæde mig over, nemlig at vi er enige om, at det bedste i det her tilfælde havde været at have haft samtidigheden, sådan at vi kunne have sænket bundskatten det samme år, som kommunerne desværre brød aftalen og brød skattestoppet.
Tina Nedergaard (V), 2008-04-14:
Vi skal nu førstebehandle et rigtig positivt lille skatteforslag.
Forslaget indeholder to meget forskellige hovedelementer.
Det andet element er, at der opnås skattefritagelse for selvvalgt kompetenceudvikling i henhold til overenskomsterne.
Det betyder i praksis, at udgifter til deltagerbetaling m.v., som dækkes af tredjepart, f.eks. en af arbejdsmarkedets parters fonde eller af andre, ikke bliver beskattet, hvilket svarer til arbejdsgiverbetalte udgifter ved uddannelse.
I Venstre mener vi, at det er meget positivt, at reservebedsteforældre nu med god samvittighed og helt lovlydigt kan tage imod et mindre vederlag for at passe andres syge børn.
Konkret bliver ordningen bygget op således, at den såkaldte reservebedste skal være over 60 år gammel og være med i en kommunal ordning eller en frivillig organisation for at kunne oppebære skattefriheden.
Ligeledes forudsættes, at det alene er under børnenes sygdom, at skattefritagelsen kan opnås.
Lige så velkendt er det, at de frivillige foreninger og kommunale ordninger mangler reservebedsteforældre til de mange familier, der har behov for nogle sådanne.
Skattefritagelsen på op til 3.000 kr. årligt kan forhåbentlig medvirke til, at flere erfarne mennesker, der har et tidsmæssigt og personligt overskud, får lyst til at tage sig af andres børn, når det kniber i familierne.
Ligeledes håber vi i Venstre på, at legaliseringen af et mindre beløb, som bl.a. kan dække kakaoen og de varme boller, vil medvirke til, at flere har lyst til at påtage sig opgaven, nu de altså ikke er under mistanke for sort arbejde.
Det er altså et godt lille tiltag, som vi varmt støtter i Venstre.
Hvad angår skattefritagelse for selvvalgt kompetencegivende uddannelse for beskæftigede inden for overenskomstaftalerne, er det også meget positivt.
Det skal de selvfølgelig ikke straffes for gennem beskatning.
De skal derimod tilskyndes til det.
Ligeledes er vi i Venstre også meget tilfredse med, at overenskomsterne i stigende grad tager højde for behovet for kompetenceudvikling i den danske arbejderstab.
Dette tiltag vil medvirke til at fjerne en væsentlig barriere for faglig udvikling.
Der har fra alle sider været udtrykt en positiv opfattelse af lovforslagets indhold.
Der er selvfølgelig nogle, der har udtrykt ønske om hurtigere effekt og et højere beløb, men vi finder i Venstre, at der er fundet et fornuftigt niveau.
Venstre støtter forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-14:
Som det er blevet nævnt, omhandler det her lovforslag skattefritagelse for reservebedsteforældre og selvvalgt uddannelse.
For reservebedsteforældre vil det med vedtagelse af lovforslaget allerede i 2008 være muligt at tjene op til 3.000 kr. skattefrit.
En af betingelserne er, at børnepasseren skal være over 60 år.
En anden betingelse er, at ordningen skal være administreret af kommunen eller en frivillig organisation.
I Dansk Folkeparti ser vi meget positivt på dette, da de ordninger, der eksisterer, med reservebedsteforældre hjælper rigtig mange familier, når deres børn er syge.
Med hensyn til skattefritagelsen for selvvalgt uddannelse er vi ligeledes meget positive, da dette ligestiller selvvalgt uddannelse betalt af en fond med uddannelse betalt af en arbejdsgiver, hvor arbejdsgiveren har fuld fradragsret.
Dansk Folkeparti kan således støtte forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-14:
Jeg bemærkede, at fru Tina Nedergaard startede sin omtale af lovforslaget med at sige, at vi nu skal behandle et rigtig positivt skatteforslag.
Det er jo dejligt, når vi på den måde får en indledende bemærkning om, at der her kommer et af de positive forslag, og at fru Tina Nedergaard åbenbart godt kan se, at ikke alle forslagene er lige heldige.
Men jeg er enig i, at det her er et rigtig positivt forslag.
Vi er positivt indstillet over for ordningen med reservebedsteforældre.
De er til stor gavn og nytte for forældre, der ikke har alternative pasningsmuligheder til syge børn.
Beredvillige ældre mennesker, der for et relativt beskedent beløb stiller sig til rådighed til at passe syge børn, gør alle berørte parter - forældre, børn og arbejdsgivere - en stor tjeneste.
Når man får en lille betaling eller simpelt hen får dækket de udgifter, man har haft, skal vi ikke her på Christiansborg gå i så små sko, at vi kræver det beløb beskattet.
SF ønsker således ikke, at et krav om beskatning af de relativt små beløb, der tjenes på de her ordninger, skal stå i vejen for benyttelse og udbygning af reservebedsteforældreordninger.
Især enlige eller forældre uden sociale kontakter i nabolaget vil opleve en hjælpende hånd fra en reservebedste som en stor hjælp, og det skal vi her fra Christiansborg kun understøtte.
Vi er derfor positivt indstillet over for den skattefritagelse af vederlag på op til 3.000 kr., der er lagt op til, men vi vil ligesom Socialdemokraterne foreslå, at vi foretager en evaluering af ordningen, f.eks. om 2 år.
Det andet aspekt af L 156 er skattefritagelse af selvvalgt uddannelse betalt af en fond frem for af en arbejdsgiver.
SF ønsker en høj grad af efteruddannelse af den danske arbejdsstyrke og ser det som et fornuftigt forslag, at når det drejer sig om efteruddannelse, der er betalt af en uddannelsesfond og ikke er arbejdsgiveren, så skal man ikke beskattes af den betaling af uddannelse.
Det er klart til gavn for den enkelte håndværker at kunne efteruddanne sig og få flere muligheder på arbejdsmarkedet.
Derfor er SF positive over for forslaget.
Enhedslistens ordfører på forslaget, hr. Frank Aaen, skulle gå, men jeg er af ham blevet bedt om at meddele, at også Enhedslisten kan støtte L 156.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-14:
Der er jo her tale om to ret forskellige forslag.
Det ene er om en ordning for reservebedsteforældres skattefrihed for beløb op til 3.000 kr., og det andet er om selvvalgt uddannelse.
Når det gælder reservebedsteforældrenes honorar, som vi nu gør skattefrit - op til 3.000 kr. om året - er det i virkeligheden ikke bare et godt skattepolitisk tiltag, det er sandelig også et godt familiepolitisk tiltag.
For det er jo sådan, at det lige præcis er den slags fleksible ordninger, der kan få hverdagen til at hænge sammen for mange familier, når det brænder på og børn er syge.
Ikke mindst for enlige forsørgere, som kan stå i en situation, hvor de ikke har nogen til at tage sig af børnene, når de er syge, er det fantastisk godt, at der rundtomkring i kommunerne er oprettet sådan nogle fleksible ordninger med ældre, som gerne vil træde til i den slags situationer.
Juridisk set
er det, som reglerne er i øjeblikket, klart, at det er skattepligtigt, når man giver sådanne honorarer, men det er jo meget beskedne honorarer, der er tale om, og der er jo også omkostninger forbundet med det, og derfor virker det ud fra almindelig sund fornuft urimeligt, at de skal beskattes.
Derfor synes jeg, det er en god og ubureaukratisk måde, vi håndterer det her på, når vi siger, at det her beløb simpelt hen er skattefrit op til 3.000 kr. om året.
Det er et godt familiepolitisk og et godt skattepolitisk tiltag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Den anden del af det drejer sig om selvvalgt uddannelse.
Det er jo simpelt hen sådan, at man i forbindelse med overenskomstfornyelsen i 2007 er blevet enig om at give mulighed for tilskud til selvvalgt uddannelse, herunder også transporttilskud.
Får man det direkte fra arbejdsgiveren, altså tilskud til uddannelse, så er det skattefrit.
Her er der altså indskudt sådan et mellemled, hvor pengene så kommer fra efter aftale mellem parterne, og det må naturligvis ligestilles med de ordninger, der er direkte arbejdsgiverfinansierede.
Vi har en interesse i at være et samfund med et højt kompetenceniveau.
Det kræver, at vi hele tiden uddanner os, og derfor er det her et fornuftigt tiltag, der sikrer, at de beløb, der gives til den form for uddannelse via dette mellemled, er skattefri.
Det Konservative Folkeparti kan også støtte den del af lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Det ene vedrører en ligestilling mellem såkaldt selvvalgt uddannelse, altså hvor folk selv vælger en uddannelse, og de arbejdsgiverbetalte ordninger.
Det forekommer helt rimeligt og nødvendigt at gennemføre en sådan ligestilling.
Det andet forslag om en beskeden skattefrihed for beløb op til 3.000 kr. for reservebedsteforældre kan jeg have mine betænkeligheder ved.
Der kan jo sagtens rejses spørgsmål ved, om der ikke er en række andre frivillige ordninger, man kunne forestille sig med samme type skattefrihed.
Masser af mennesker landet over er jo engageret i forskellige former for frivilligt arbejde, og man kunne sagtens argumentere for, at man også på andre områder skulle gennemføre det her - med det nettoresultat, at skattesystemet ville blive endnu mere uoverskueligt, endnu mere gennemsyret af særordninger af den ene og den anden art, som hver for sig er velbegrundede, men alligevel samlet set skattepolitisk betænkelige.
Den betænkelighed har vi.
Vi vil gå ind i udvalgsarbejdet og prøve at få belyst disse betænkeligheder, vi har, for at få en nøje afdækning af, hvorledes det her kan komme til at virke i praksis.
Vi vil gå ind i arbejdet med det fortegn.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-14:
Begge de elementer, som er indeholdt i det her lovforslag, har et rigtig godt sigte, et positivt sigte, og derfor er Ny Alliance selvfølgelig også med til at bakke op om de to forslag.
Der er samtidig ingen tvivl om, at den problemstilling, som hr. Niels Helveg Petersen rejste, nemlig at vi gentagne gange og hele tiden komplicerer vores skattelovgivning med de her tillægslovgivninger, er rigtig.
Hvordan sikrer vi det?
For ikke ret lang tid siden blev jeg ringet op af min svoger, som havde hørt, at der i forbindelse med låneomlægning var en mulighed for, at der var et element, som han kunne trække fra på sin selvangivelse; det havde hans revisor gjort ham opmærksom på via en gul seddel på papirerne.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at der er et lille element i forbindelse med låneomlægningen, som man faktisk kan trække fra på sin selvangivelse.
Det er der en rigtig god forklaring på, hvorfor man kan, men hvem husker det?
Den slags problemstillinger bliver vi nødt til at forholde os til, og derfor bliver vi nødt til at sige og gentage og gentage, at der er behov for en grundlæggende forenkling af vores skattesystem, så der ikke er behov for, at vi hele tiden kommer med disse lappeløsninger, som i bund og grund er et udtryk for, at vores skattesystem er skruet uhensigtsmæssigt sammen.
Med de forbehold bakker Ny Alliance op om forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-14:
Skatteministeren var jo vældig stolt af, at der i 2004 og i 2007 og nu igen i 2008 er sket noget med indkomstskatten.
Efter min opfattelse er det i virkeligheden meget lidt.
Men det provokerer jo spørgsmål frem.
Vil ministeren medgive, at den måde, skattestoppet virker på, især det med, at man har frosset afgiftssatser fast i kroner og øre, betyder, at indkomstskatten år for år bærer en større og større del af de samlede statslige indkomster?
Er det ikke korrekt?
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Vi er altså enige om, at der står her i lovforslaget, at spørgsmålet tages op i kommuneforhandlingerne, og vi kan vel også godt blive enige om, at når regeringen skriver, at de ønsker at tage spørgsmålet op i kommuneforhandlingerne, fordi de er sure over, at kommunerne hæver skatten for meget, så betyder det, at der skal reduceres i bloktilskuddet.
Det er så enkelt, og der er ingen tvivl om det.
Hr. Nick Hækkerup kan jo bede om at få en anden runde, hvis det er sådan, at de korte bemærkninger er sluppet op.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at det at regulere i topskatten altså ikke er at tage fat i det vigtigste problem, vi har i vores skattesystem, nemlig at det er blevet mere ulige i den tid, den her regering har siddet.
Hvis vi vil være opposition til regeringen og sørge for at vinde næste valg, skal der jo ikke være nogen tvivl om, at vi er i opposition til regeringen, og derfor skal man ikke begynde at snakke om topskat, så skal man snakke om, hvordan vi forbedrer vilkårene for de fattige.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-14:
Nu udvikler det her sig jo nærmest til en diskussion om det alternative flertal, der forhåbentlig kan dannes efter næste valg, med hensyn til hvordan skattepolitikken skal være.
Men jeg skal også, for hr. Frank Aaen fordrejer SF's politik fra talerstolen, fortælle lidt om, hvad det er, vi har sagt.
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigst at give skattelettelser i bunden, når skattelettelser skal gives.
Vi står fuldstændig fast på, at de skattelettelser, som regeringen har givet, først og fremmest er givet i toppen, og det er meget kritisabelt.
Vi vil en skattereform, der giver mindre skat på arbejde, som især gør det i bunden, som er miljørigtig, som skaber mere lighed, og som kan finansiere de velfærdsløfter, som vi gerne vil indfri.
Problemet i hele den sag, vi er i gang med, er kommuneaftalerne.
Dem lægger vi ikke stemmer til, hvis de gør, at kommunerne, som det er tilfældet nu mange steder, har måttet sætte skatten op for at fastholde et fornuftigt serviceniveau.
Vi har sagt, at det her forslag ikke er logisk, men vi vil godt kompensere de steder, hvor skatten er steget, og medvirke til at sænke skatten i bunden.
Det at give skattelettelser i bunden burde da også være hr. Frank Aaens kop te.
Så med de bemærkninger håber jeg vi har fået redet trådene ud og fået de værste fordrejninger ud af den her debat.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Jeg har to bemærkninger, først til det her med, at man siger: Pyt være med de 3F-medlemmer, der betaler topskat.
Jeg bliver nødt til at fastholde, at dem kan man jo sagtens lette skatten for, hvis man f.eks. flytter beløbsgrænsen.
Man kan sagtens lave de her reguleringer sådan, at det f.eks. kommer 3F's medlemmer til gode.
I øvrigt må jeg fastholde den præmis, at det her kræver, at man først sænker skatten for de laveste indkomster markant og dermed får den progression i skattesystemet, som vi har bevæget os væk fra de foregående år.
Derudover vil jeg så sige, at når hr. Frank Aaen hænger sig i en detalje i bemærkningerne, som siger præcis det, at spørgsmålet om relationen til kommunerne må afgøres i forbindelse med forhandlingerne, så er det nemlig rigtigt, og det her forslag forholder sig jo slet ikke til, hvordan kommunernes økonomi ser ud.
Fra Socialdemokratiets side har vi tilkendegivet, at vi sådan set synes, at en model, hvor kommunerne kan regulere deres skat og man så kompenserer den statslige skat, sådan at den kommune, der måtte finde det nødvendigt at hæve skatten, ikke skal gøre det på bekostning af andre kommuner, men derimod på bekostning af statsskatten, vil sikre, at der er økonomisk handlefrihed i kommunerne, og vil sikre, at vi kan gennemføre den velfærd udeomkring i kommunerne, som man finder er nødvendig.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Til det sidste vil jeg bare sige, at så må vi jo have at vide, hvad vi skønner, at provenutabet hidtil har været.
Hvad angår det med Isle of Man: Er det ikke underligt, at en ø, en lille ø, er i stand til at opretholde et regime, som står i et modsætningsforhold til OECD - det er altså verdens største og rigeste lande?
Hvordan kan det være, at styrkeforholdet mellem en lille ø, Isle of Man, og OECD er sådan, at Isle of Man kan opretholde nogle skatteregler, der i lang tid har virket og fortsat også i et vist omfang vil virke som et skattely i forhold til OECD-landene?
Det er da sigende.
Er den bemærkning, ministeren kom med før om, at det kan vi ikke klare f.eks. ved at klippe bankforbindelserne, så et udtryk for, at den lille ø er så stærk, at den kan påtvinge os andre nogle helt urimelige vilkår, som kan bruges af erhvervslivet til at snyde i skat?
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Isle of Man kan naturligvis ikke påtvinge os noget.
Det, jeg bare nævnte, var: Hvad er realismen i det forslag, som hr. Frank Aaen stiller om, at samtlige forenede finansielle virksomheder i OECD-lande og andre steder skulle blive enige om at lukke fuldstændigt af for forbindelser til Isle of Man og andre skattelylande?
Der må jeg sige, at jeg ikke tror, at der ligger nogen realisme i det.
Derfor er spørgsmålet ikke, hvorvidt vi er uenige om, at vi skal lægge pres på Isle of Man.
Det, der er spørgsmålet, er, hvad det er for en fremgangsmåde, der tager de mest virkningsfulde skridt hen mod, at vi får stoppet skatteunddragelse.
Der må jeg sige ganske klart, at jeg tror på, at det politiske pres, som er blevet lagt på en række lande, måske virker langsomt for nogle, men i længden er reelt mere effektivt til at få stoppet skatteunddragelse end de sådan mere fantasifulde løsninger, som ikke viser sig at holde, når man går fra fantasiens til virkelighedens verden.
Frank Aaen (EL), 2008-04-14:
Jeg ved ikke, hvorfor det er fantasifuldt at sige til de lande, der vil bruge det internationale banksystem til at snyde i skat, at i samme øjeblik de snyder i skat, lukker vi for systemet.
Er det fantasifuldt?
Det kan kun være fantasifuldt, fordi det ikke er Isle of Man, der har interesse i, at systemet er sådan.
Det, der nok er baggrunden, og som ministeren måske skulle forholde sig til, er, at det er store selskaber i vores del af verden, der har en interesse i at kunne have et sted som Isle of Man til at bruge til at hvidvaske deres penge og til at undgå at betale så meget i skat, som de burde betale.
Så fantasifuldheden kommer ikke af, at det ikke kunne lade sig gøre, fantasifuldheden kan allerhøjest komme af, at store multinationale selskaber i vores egen del af verden synes, det er meget bekvemt at have sådan et sted.
Hvis det er det, der er tilfældet, var det så ikke et slagsmål, vi skulle tage?
Kristian Jensen (V), 2008-04-14:
Nej, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, det er ikke sandt, sådan som det bliver stillet op her.
Det, der er fantasifuldt i hr. Frank Aaens forslag, er, at samtlige pengeinstitutter skulle blive enige om, aftale og respektere, at man ikke vil lave transaktioner og overførsler til skattelylande.
Jeg må sige, at jeg ganske enkelt ikke tror, at det er realiserbart.
Når det er sagt, så lad os bruge tiden på at kigge på, hvad der er realiserbart.
Det, der er realiserbart, er at lægge pres på.
Vi har set EU gøre det over for en række lande, som ikke lever op til godt international skattekodeks i Europa, f.eks. Luxembourg og Schweiz, som om end ikke i tilstrækkelig grad, det kan vi godt blive enige om, men trods alt har åbnet op for, at der sker en kildebeskatning og en afregning af en - godt nok lidt for lav, men det er stadig væk en begyndelse - skat på renter for de lande til andre lande som f.eks. Danmark.
På grund af OECD's samarbejde og et fælles forhandlingsforløb mellem de nordiske lande er det lykkedes os at få en aftale på plads med Isle of Man, der er en skattemæssig selvstændig del af det britiske rige, og som vi ikke tidligere har kunnet få lavet en aftale med.
Det er realiserbart.
Det er den vej, jeg tror giver os de bedste resultater i længden.