runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-09-06:
Jeg vil spørge lidt ind til den skattereform, som regeringen indgik aftaler med Venstre og Konservative om her inden sommerferien; den ved jeg godt at Enhedslisten ikke er med i, og vi har også hørt, hvad Enhedslisten mener om indholdet af den aftale.
Men jeg vil egentlig høre, hvad der er Enhedslistens syn på SF's rolle i det her forløb, for jeg tænker tilbage på, at SF jo betegnede forårspakke 2.0, dvs. skatteaftalen, der blev lavet i foråret 2009, som socialt ude af balance.
Det var endda en aftale, som gav 500 kr. til de 10 pct. ringeststillede dele af befolkningen, mens den nye aftale, der blev lavet her i sommer, tager 630 kr. fra de 10 pct. af befolkningen, der tjener mindst, for at give pengene i skattelettelser til de rigeste.
Hvad mener Enhedslisten om SF's kursskifte på skatteområdet?
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Jeg kan da godt forstå, at Dansk Folkeparti har lyst til at løbe fra ansvaret.
Det var altså Dansk Folkeparti, der sammen med Venstre og De Konservative sikrede en aftale, der dramatisk forringede vilkårene for de arbejdsløse.
Man fik så desværre også Det Radikale Venstre med, og dermed fik man den nye regering med.
Det er meget beklageligt.
Det synes jeg da bare at man skal stå ved.
Så har jeg jo sagt, at hvis der ikke kommer en løsning for de mennesker, der kommer i klemme på grund af Dansk Folkeparti, bliver det meget vanskeligt at se, at der kan vedtages en finanslov sammen med Enhedslisten.
Jeg tror ikke, at det kan siges meget tydeligere.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-06:
Jeg ved ikke, om hr. Frank Aaen kan huske, hvem der fremsatte den her dagpengereform i Folketingssalen.
Det kan godt være, at hukommelsen svigter lidt.
Før valget blev der sagt, hvad man ville gøre, men efter valget blev der sagt noget andet.
Men nok om det, for det var sådan set ikke det.
Men det er jo altid sådan, at det er lidt svært for Enhedslisten at se realiteten i øjnene, som er, at det jo altså var fru Mette Frederiksen, der stod hernede og fremlagde den her dagpengereform.
Er vi ikke enige om det?
Eller husker jeg forkert?
Det skal vi jo huske på.
Så vil jeg bare gerne høre, for Enhedslisten må da have et helt specifikt krav her, om de overhovedet kan stemme for en finanslov, som går ud over de her borgere.
Hr. Frank Aaen har jo lige opridset en hel liste minusser og plusser, som de har fået fra Ritzau.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det ville ellers være tillokkende lige at sige et par ord om, hvordan det nu er os, der skal redde de mennesker, som kommer i klemme på grund af Dansk Folkepartis halvering af dagpengeperioden og forringelse af dagpengesystemet i almindelighed.
Men da det ikke er ønsket af spørgeren, og det forstår jeg sådan set godt, vil jeg nøjes med at svare på det andet.
Vi har sagt, at vi ikke stiller et ultimatum ved finanslovforhandlingerne.
Men vi har sagt, at hvis der ikke kommer en løsning for dem, der er ved at falde ud af dagpengesystemet, i form af at de får tilbudt et job eller får forlænget deres ret til dagpenge, bliver det ret umuligt for os at se en aftale med regeringen.
Mikkel Dencker (DF), 2012-09-06:
Jamen jeg har allerede rettet spørgsmålet til SF, og de har også givet et svar, som er helt som forventet.
Men jeg interesserer mig også for, hvad Enhedslisten mener om spørgsmålet, i og med at Enhedslisten jo lægger stemmer til en regering, der fører en så borgerlig politik, som tilfældet er, og det kan jeg slet ikke forstå man gør med den observans, som Enhedslisten har, og den politik, som Enhedslisten altid har lagt frem.
Jeg kan ikke forstå, at man vil støtte en regering, der fører en så borgerlig politik, og som begår den her massakre på folk, som er pensionister, eller som er ledige, altså at de reelt skal have udhulet deres rådighedsbeløb, for at der kan finansieres topskattelettelser.
Jeg vil spørge ordføreren om, hvorfor Det Radikale Venstre vil afskaffe den såkaldte boligjobordning, som jo har været en succes; den har skabt beskæftigelse inden for især håndværksfagene, og det kan vi jo alle sammen være enige om er tiltrængt, og den har også været med til at fjerne sort arbejde.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor Det Radikale Venstre vil være med til at fjerne denne gode ordning, når man også tager i betragtning, at regeringens egne initiativer med den såkaldte kickstart jo mildt sagt ikke har været nogen succes.
For man kan jo altså ikke aflæse noget resultat af kickstarten i ledighedstallene.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jeg har ikke noget som helst grundlag for ikke at tro på det.
Det er et gæt, hr. Anders Samuelsen vil have mig til at komme med.
Derfor støtter jeg mig selvfølgelig til de prognoser, der ligger fra regeringens hånd.
Jeg har ingen grund til ikke at tro på dem.
Så vil jeg lige gøre opmærksom på, at vi faktisk har sparet rigtig mange penge i Danmark i den offentlige sektor i de sidste par år, rigtig mange penge.
Og vi kører det meget stramt i den offentlige sektor, i modsætning til hvordan det var i 00'erne, hvor der blev ført en meget lempelig finanspolitik i en højkonjunktursituation, hvilket er rystende uansvarligt.
Der kunne vi have forberedt os på en langt bedre måde med en anden finanspolitik.
Vi skal finde ud af, hvordan vi kommer videre.
Og det er regeringens hensigt at styrke væksten.
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Her er vi så uenige, og det er måske ikke så overraskende.
Vi mener i Liberal Alliance, at man kan se på Danmark som en virksomhed, der skal fungere med en bundlinje, der hænger sammen.
Vi bliver nødt til at skabe rammerne for, at der kan skabes de arbejdspladser i erhvervslivet, som gør, at vi har indtægter, som gør, at vi kan gøre de gode ting, som vi gerne vil gøre.
Vi bliver nødt til at tage ved lære af, hvordan de gør det ude i erhvervslivet.
Da der kom en finanskrise, var der jo ikke en virksomhed, der ikke måtte opleve at måtte skære 5 pct.
Det var nødvendigt at tilpasse og justere, blive skarpere og forsøge at genvinde konkurrenceevnen.
Det er det, LEGO har gjort, og det er selvfølgelig også det, vi skal gøre herhjemme.
Jeg spurgte faktisk, om ordføreren tror på, at vi får en vækst på 1,7 pct. næste år, på trods af at vi nu har en minusvækst på 0,5 pct.
Det er jo et ekstremt hop, der pludselig skal komme ud af nærmest ingenting, når man ikke har taget tiltag som at halvere selskabsskatten, sænke skattetrykket og forbedre rammerne for erhvervslivet.
Hvor skal det komme fra?
Så tror ordføreren selv på – det her bliver jo noteret skriftligt efterfølgende – at vi får en vækst på 1,7 pct. næste år?
Ja eller nej?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jeg ville nu ikke være særlig tilfreds med at skulle anskue Danmark og det danske samfund som en parallel til LEGO.
Så det er en stor omstillingsproces, vi er i, og der er ikke nogen, der skal opgive mulighederne for at bidrage til, at vi kommer på ret køl igen.
Vi er på vej.
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Det, vi i bund og grund har brug for i Danmark, er en LEGO-kur.
LEGO var i en kæmpemæssig krise i starten af 00'erne, 2001, 2002, 2003 og 2004, så ryddede de op, skar til, de fokuserede og sikrede, at deres konkurrenceevne gik op.
Vi har lige nu fået tal, der viser, at LEGO, på trods af at legetøjsmarkedet på verdensplan skrumper, vækster.
Det er jo det, vi skal gøre herhjemme i Danmark.
I stedet for at stå og henvise til, at der er krise ude i verden, skal vi jo tænke som LEGO og sige, at selv om der er krise i andre lande og økonomierne skrumper, kan Danmark godt vækste.
Lige nu har vi minusvækst.
Regeringen forudsiger med den finanslov, der ligger her, at vi til næste år, på trods af at vi nu har en minusvækst, skal have en vækst på 1,7 pct. Tror ordføreren på, at vi med de tiltag, der ligger nu, får en vækst på 1,7 pct. næste år i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jo, det er da ulykkeligt, og vores bestræbelse er jo, at der skabes mere beskæftigelse, og at der skabes vækst.
Og man kan ikke både det ene og det andet på en gang.
Man er nødt til at vælge en linje, som bevæger Danmark i den rigtige retning med mere beskæftigelse og mere vækst.
Det er det, der er regeringens målsætning.
Vi kan så være uenige om nogle af redskaberne.
Stine Brix (EL), 2012-09-06:
Men så kan jeg jo spørge fru Marianne Jelved, som var med dengang, om forskellen ikke var, at der dengang var gang i beskæftigelsen, men at regeringen nu forventer den samme ledighed næste år som i år.
Er det ikke en afgørende forskel, i forhold til hvilke muligheder man har som arbejdsløs for at løse den ulykkelige situation, man står i, hvis man er ved at miste sine dagpenge?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Man kan ikke afvise, at det kan være relevant, men deri ligger ikke, at jeg mener, at man skal have et bestemt niveau for ledighed, før man kan have en dagpengeperiode på 2 år.
I 1990'erne – hvis jeg må have lov at prale lidt med det – satte vi også dagpengeperioden meget langt ned, i forhold til hvad den var.
Der kom den samme diskussion, som der er nu, og det var meget få, der faldt ud af dagpengesystemet på grund af den situation.
Stine Brix (EL), 2012-09-06:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om Det Radikale Venstre mener, at niveauet for arbejdsløsheden er relevant, i forhold til hvordan man skruer dagpengesystemet sammen, eller om det ikke er relevant.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jamen de er jo heller ikke ladt i stikken.
Der er jo stadig væk midler til de funktioner, som ligger der, og som vi i øvrigt er enige om.
Vi har været meget grundigt igennem erhvervsstøtteordningerne, og det er rigtig, rigtig svært at sanere i dem eller effektivisere dem, for de har alle sammen hver især et rigtig godt formål.
Sådan er det, når man skal prioritere, og vi er nødt til at prioritere i dagens Danmark og skaffe midler fra ét sted til et andet sted, fordi noget bliver betragtet som vigtigere og uomgængeligt på nuværende tidspunkt, herunder at øge forskningsbevillingerne og øge uddannelsesindsatsen for alle i det danske samfund.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-09-06:
Er det en analyse, der er kendt af andre end fru Marianne Jelved?
For så vil jeg meget gerne høre om det.
Men i relation til den grundige analyse vil jeg meget gerne spørge fru Marianne Jelved, hvordan det kan være, at man netop skærer ned på Højteknologifonden og på GTS'erne og på innovationsmiljøerne, når man tænker på, at det er her, jobskabelsen ligger.
Og hvorfor er det – særlig set i relation til, at vi afventer en innovationsstrategi fra regeringen – at man på forhånd, altså inden man fremlægger en innovationsstrategi, skærer ned på nogle af de innovative tendenser, som netop skaber job og arbejdspladser?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Ja, det mener jeg helt afgjort den er.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Hvis det står åbent, hvem regeringen vil lave finanslov med, hvorfor siger udenrigsministeren så, at for at bevare det gode forhold til Enhedslisten foretrækker han og synes, det er mest naturligt, at man laver en finanslovaftale med Enhedslisten?
Det er da noget mærkeligt noget at sige, hvis man går helt åbent til tingene.
Vi kan jo konstatere, at det er de borgerlige partier, som har taget bedst imod regeringens finanslovforslag, mens Enhedslisten har kritiseret det sønder og sammen.
Så man ville jo tro, at pilen peger på en finanslovaftale med de borgerlige partier, medmindre selvfølgelig regeringen har et ønske om, at der skal laves finanslov med neokommunisterne i Enhedslisten, fordi regeringen gerne vil gå i den retning og ikke vil gå i retning af en mere borgerlig politik.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Det Radikale Venstre indgår jo en lang række kompromiser, ligesom alle andre partier i Folketinget gør, når de skal have indflydelse på tingene.
Vi har også tidligere været med til, at man fik en hjemmeserviceordning, som jo ligner det her en lille smule, selv om Det Radikale Venstre ideologisk set var imod den.
Så vi indgår kompromisser, og det er man nødt til at gøre i politik.
For vi ville under alle omstændigheder i min familie have fået fældet de træer, og vi ville også gerne have betalt for det, men vi kunne få en rabat via hjemmeservice.
Det synes jeg sådan set er spild af penge.
Mikkel Dencker (DF), 2012-09-06:
Det er så de mennesker, der er så heldige, at de altid har penge nok til at kunne hyre arbejdskraften udefra.
Men der er også nogle, som ikke er så velbeslåede, som ordførerens egen familie måske er, og som enten må gøre det som gør det selv-arbejde eller måske ty til sort arbejde, og der må Det Radikale Venstre vel også anerkende, at boligjobordningen faktisk er med til at konvertere en masse sort arbejde til hvidt arbejde og dermed med til at skabe en hel masse gode arbejdspladser, som der netop er brug for i håndværksfagene, men måske også inden for ufaglærte fag.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at man vil afskaffe så god en ordning midt i en krisetid og så stædigt holder fast ved den her kickstart, som jeg jo må sige ikke skaber nogen synlige resultater i ledighedstallene.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
I SF har vi ikke truffet nogen beslutning om, at vi skal lave en finanslovaftale med det ene eller andet parti.
Vi og regeringen i sin helhed har lagt vores finanslovforslag frem.
Så bider jeg mærke i, at der i hvert fald fra nogle partier er kommet nogle finanslovudspil, og så tager vi selvfølgelig en politisk drøftelse på den baggrund.
En regerings målsætning er selvfølgelig altid at lave den bedst mulige finanslov med de partier, der nu vil være med til at bidrage.
Jeg vil gerne kvittere for, at Enhedslisten har meldt sig ind i den diskussion.
Jeg har ikke hørt andet fra finansministeren, og jeg tror også, at hr. Ole Birk Olesen bliver inviteret til kaffe.
Spørgsmålet er så selvfølgelig, om han vil være med til at deltage i forhandlingerne.
Jeg synes ikke, at det er min opgave at stå her og konkludere det.
Alt andet lige har vi heller ikke hørt, hvilke krav f.eks. hr. Ole Birk Olesen har.
Det kan da sagtens være, at vi kan blive enige om en finanslov med hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Udenrigsministeren, som også er formand for ordførerens parti, SF, har sagt, og jeg citerer: »SF er optaget af at have et ordentligt forhold til vores parlamentariske grundlag, Enhedslisten.
Det er derfor meget naturligt, at vi ligesom sidste år kommer til at lave finanslov med Enhedslisten.«
Jeg vil gerne høre hr. Jonas Dahl, om det var en fortalelse, eller om det er sådan, at SF allerede nu har besluttet sig for, at den her finanslovforhandlingssituation skal ende med, at Enhedslisten og regeringen indgår en aftale, og at regeringen ikke indgår en aftale med de borgerlige partier.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Jeg tror, vi må anerkende, at det er en vanskelig situation, vi står i, men det er også derfor, det netop er vigtigt at prioritere vores børn og unge og vores ældre.
Det er jo baggrunden for, at vi f.eks. med sidste års finanslov for 2012 afsatte 0,5 mia. kr. til bl.a. daginstitutionsområdet, som helt konkret skulle bruges på pædagoger, så det kunne mærkes for den enkelte familie.
Det er jo også baggrunden for, at vi med den her finanslov sætter 1 mia. kr. af til vores sundhedsvæsen, altså fordi vi synes, det er helt afgørende, at vi prioriterer vores sundhedsvæsen.
Vi prioriterer bl.a. vores psykiatri, vi prioriterer forebyggelse.
Så det her er jo netop et udtryk for, at vi selv i en vanskelig situation og selv i et år, hvor vi faktisk halverer det underskud, som den tidligere regering lagde frem med deres finanslovforslag sidste år – vi halverer det underskud og sikrer en strukturel balance – faktisk alligevel formår at prioritere de områder, vi gerne vil.
Det synes jeg faktisk er ret fornuftigt, og jeg håber da sådan set også, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil anerkende det med de spande kaffe, som jeg kunne forstå at man nu skal drikke senere på året.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Nu talte hr. Jonas Dahl i sit indlæg om et andet partis udspil om fantasipenge.
»Regeringens« – og det var altså den daværende regerings – »fine ord om ”nulvækst” er jo reelt nedskæringer.
For når udgifterne til det samlede budget ikke må stige, så er kommunerne jo nødt til at dække udgifter til bl.a. flere ældre ved at skære på andre områder.
Det betyder mange steder voldsomme nedskæringer på daginstitutioner, skoler og hjemmehjælp.
SF og Socialdemokraternes løsning betyder derimod at Jammerbugt kommune får 57,5 mio. kr. ekstra i forhold til i dag.
Pengene vil kunne gå til bedre ældrepleje, folkeskolerne, børnehaverne osv.
« Der sætter man direkte det med nulvækst i relation til, at så kan man ikke give det velfærdsløft, man vil.
Og for ikke at krænke folk unødigt, sagde han videre: Jeg vil i stedet bruge ordet blodbad.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Det er jo svært at gøre sig klog på hr. Kristian Thulesen Dahls mavefornemmelser, og det ville måske trods alt også være vanskeligt for mig at skulle gøre det.
Men jeg tror, det er helt afgørende, at vi faktisk erkender – det var også det, jeg indledte med – at vi står i en vanskelig krise.
Krisen har også ramt Danmark.
Vi er ikke helt så hårdt ramt som en lang række andre lande, men Danmark er selvfølgelig ramt, og derfor handler det selvfølgelig også om netop i en krisetid at vise økonomisk ansvarlighed.
Og det gør vi faktisk med den her finanslov.
Vi halverer det underskud, som den tidligere regering lagde op til med deres finanslovforslag for 2012; det bliver nu halveret med finanslovforslaget for 2013.
Det synes jeg faktisk er et udtryk for økonomisk ansvarlighed.
Og så fastholder vi netop prioriteringerne, både i forhold til ungdomsarbejdsløsheden og i forhold til vores velfærdsstat.
Så jeg synes faktisk, at vi i en vanskelig økonomisk situation globalt set og særlig i Europa formår at prioritere og faktisk formår at prioritere nogle af de ting, der er behov for at prioritere i den danske velfærdsstat; det drejer sig bl.a. om uddannelse, og det drejer sig om sundhed.
Så i den vanskelige situation synes jeg faktisk at vi gør det rigtige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Når man har hørt den her SF-ordførertale i dag, har man jo indtryk af, at det bare er alle tiders, at det kører.
Befolkningen har ikke nødvendigvis opdaget det endnu, men så kan man jo få det at vide her ved Folketingets behandling af finansloven for 2013.
Hvis jeg sidder tilbage med en eller anden fornemmelse af, at alle de her fantastiske ting, hr. Jonas Dahl netop har læst op, og som han mener sker med finansloven for 2013, faktisk sker med en finanslov med nulvækst i den offentlige sektor, og at Socialistisk Folkeparti før valget sidste år i september mente, at nulvækst var det samme som en massakre for den offentlige sektor, sidder jeg så tilbage med en fornemmelse, der er ukorrekt?
Eller sidder jeg så tilbage med en fornemmelse, som jeg skal have korrigeret?
For så synes jeg egentlig, at vi skal benytte anledningen med den stilfærdige diskussion, vi har her i Folketingssalen i dag, til lige at få det på plads.
For jeg sidder i hvert fald tilbage med den fornemmelse, at man tidligere sagde, at nulvækst i den offentlige sektor kunne man ikke køre med, at det ville ikke kunne lade sig gøre, at det ville kræve forringelser og fyringer.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Den fordyrelse, der er sket i Danmark ved forringelsen af konkurrenceevnen igennem de sidste 10-12 år, er jo noget, som skal indhentes.
Det er en meget stor forringelse af konkurrenceevnen, og det er jo konkurrenceevnen, der er hovedproblemet.
Derfor må vi bare tage det lange, seje træk, der gør, at vi gradvis kan få den konkurrenceevne forbedret.
Nu har vi så fået tal fra World Economic Forum i dag, som viser, at vi har fået forringet den igen, og det er 2011-tallene.
Vi kan ikke løfte den fra det ene år til det andet via en finanslov.
Det lader sig ikke gøre.
Det er lange, seje træk, som ændrer systemerne og dermed måden, som samfundet fungerer på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-06:
Men Danmark er jo et af de lande, som historisk set har brugt allerflest ressourcer på uddannelse.
Det er jo ikke noget, der lige er sket.
Det har jo været igennem de sidste 20-30 år, at vi har brugt betydelig mere på uddannelse i forhold til vores BNP end lande, der ligger omkring os, og alligevel står vi i en vækstkrise, som rækker langt ud i fremtiden, så hvis det at investere i mere og mere uddannelse var svaret på alt, stod vi jo slet ikke i den her krise lige nu.
Så hvad er det, der skal gøre, at der kommer vækst i Danmark?
Hvad er det, den her finanslov bidrager med, når den ikke tager fat på de helt fundamentale problemer, vi har, nemlig at det er for dyrt at producere i Danmark, i forhold til hvad det er i de lande, der ligger omkring os?
Mener fru Marianne Jelved virkelig, at den her finanslov tager fat på det helt grundlæggende problem, at det er for dyrt at producere i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Der er en prioritering i finansloven, som hedder forskning og uddannelse, og det er en meget markant prioritering, som også skal bidrage til, at virksomhederne kan samarbejde med forskningsinstitutionerne om at skabe nye former for virksomheder, nye produkter, nye løsninger, innovation osv.
Vi skal leve af forskning og uddannelse i fremtiden – det skal vi også nu, men altså! – så det er en meget central prioritering, som jeg ikke har hørt nogen virksomheder kritisere, tværtimod.
Vi har lavet en skattereform, som også gerne skulle bidrage til, at rammerne bliver bedre for virksomhedernes muligheder for at investere i arbejdspladser i Danmark.
Vi skal selvfølgelig forbedre vores konkurrenceevne, og det er jo et meget, meget vanskeligt og langt, sejt træk, som vi ikke kan løse fra det ene år til det andet, og det er en kæmpestor udfordring at få den løftet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-06:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge fru Marianne Jelved: Hvad er det i den her finanslov, der gør, at der kommer vækst i Danmark?
Hvad er det, der sådan helt fundamentalt ændrer på de vilkår, som der er for dansk erhvervsliv, i den her finanslov, som gør, at nu bliver Danmark et vækstland, nu bliver Danmark et land, hvor virksomheder siger, at her vil de blive, og her vil de investere, og at virksomheder fra udlandet siger, at de vil til Danmark og investere, fordi det er her, det sker?
Hvad er det i den finanslov, der gør, at man kunne få den udvikling?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Det sidste kan hr. Mikkel Dencker ikke vide noget om, for vi ved jo ikke, hvordan det ville have været, hvis vi ikke havde haft den kickstart.
Så kunne ledigheden have udviklet sig til at være endnu værre.
Derfor vil jeg bare endnu en gang sige, at det jo er en symptombehandling at lave den type tilskudsordninger; det er jo symptomet på, at skattesystemet er skruet forkert sammen.
Der ville vi egentlig hellere have haft, at der var sket endnu større ændringer.
Mikkel Dencker (DF), 2012-09-06:
Min bemærkning ligger lidt i forlængelse af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte ind til for lidt siden.
Jeg har nemlig undret mig over, hvorfor regeringen vil afskaffe boligjobordningen, når det jo bevisligt er en ordning, som skaber arbejdspladser især inden for byggefagene, hvor der er en høj ledighed.
Og det er også en ordning, som er med til at fjerne noget af det sorte arbejde.
Det undrer mig, at man vil fjerne den og så i stedet for køre videre med sin såkaldte kickstart, som regeringen jo har lanceret, men som mildt sagt er en begrænset succes.
For det kan jo ikke nogen steder aflæses på ledighedstallene, at man har lavet kickstarten.
Så jeg vil bare spørge ministeren, hvorfor man dropper en succes og kører videre med noget, som ligner en fiasko.