runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Jeg ved ikke rigtig, hvorfor der bliver spurgt meget ind til de her statslige test som noget, som Liberal Alliance skulle være specielt bange for.
Jeg er ikke bange for det, for rigtig, rigtig mange frie grundskoler har intet problem med at lave en test af børnenes kundskaber, som handler om, hvad de ved om de ting, som er sådan helt basale i det her samfund, hvis der er en berettiget mistanke om, at fagligheden ikke er i orden på den skole.
Det vil sige, at det, hvis man ved, at det står skidt til med eksamenerne, eller hvis der er klager fra forældre eller klager fra lærere, altså i de tilfælde, hvor man ved der er problemer, handler om, at man går ud og siger: Jamen lad os så lige efterprøve det og se, om I ligger meget under det niveau, som er på en folkeskole.
Hvilket problem skulle en fri grundskole have med det, hvis fagligheden faktisk er i orden?
Det kan jeg slet ikke se.
Det handler jo ikke om at efterprøve alle friskoler, som har fuldstændig orden i deres sager, det handler om at kigge på de skoler, hvor børnene svigtes.
Og jeg undrer mig faktisk over, at ordførerne for regeringspartierne ikke er mere optaget af, om de børn, vi taler om her, faktisk lærer det, som vi lover dem, for det har nemlig rigtig meget med frihed at gøre.
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Jeg vil også bare gerne lige have det skåret ud i pap for alle de friskoler, der måtte sidde derhjemme og følge med.
Mener Liberal Alliance, at vi skal lave nogle statslige test, som man kan trække ned over friskolerne?
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Nej, slet ikke.
For det er sådan allerede, at alle frie grundskoler skal leve op til det, der står i loven.
Alle frie grundskoler skal lære børnene det samme eller mere, end de lærer i folkeskolen.
Det vil sige, at man går ud og undersøger det.
Men i stedet for bare at spørge folk, hvordan det går, så skylder man faktisk børnene i de friskoler, hvor der er faglige problemer, at undersøge, hvad de her børn ved.
Ved de det, vi står og siger de ved; ved de, at grundloven eksisterer; ved de, hvordan et folkestyre fungerer; ved de, at der skal være ligestilling mellem kønnene – alle de her ting, som vi forudsætter de ved?
Måske ved de det, og så er der slet ikke noget problem.
Men vi må efterprøve det i stedet for bare at spørge, hvordan det lige går.
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Tak for det.
Det hørte jeg som et meget klart ja og dermed også som et brud med vores stærke friskoletradition, og det er så hermed skåret ud i pap.
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Så havde jeg hørt rigtigt.
Det, jeg så bare ikke helt kan forstå, er, om ikke man, hvis man ønsker de ting, som ordføreren netop nævnte, samtidig risikerer at fjerne selve metodefriheden fra de frie skoler, altså selve friheden til at kunne vælge den metode, den enkelte frie skole ønsker at undervise efter.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Fru Anni Matthiesen siger, at Venstre er nervøse for et eventuelt skærpet tilsyn med de muslimske friskoler og mener, at det muligvis kan udgøre et problem.
Mener ordføreren, at det ville udgøre et reelt problem, al den stund man faktisk vil udtage de skoler, som viser sig at have faglige problemer, altså hvor man allerede ved og kan se, at der er faglige udfordringer?
Det læner sig jo i virkeligheden meget godt op ad det, ministeren sagde, nemlig at man udtager skoler, som har faglige problemer.
Så hvori består den nervøsitet fra Venstre, som fru Anni Matthiesen beskriver?
Og endelig vil jeg spørge: Mener Venstre, at der er grund til at være bekymret for det faglige niveau på de muslimske friskoler?
Christine Antorini (S), 2014-06-04:
Nu vil jeg for god ordens skyld sige, at når man går til folkeskolens afgangsprøve, er det elevernes kundskaber inden for de pågældende fag, der prøves, så det er jo lige præcis det, man får et svar på, når man kigger på afgangsprøveresultaterne.
Så går tilsynet selvfølgelig også ind og kigger på de øvrige evalueringsværktøjer, som man har på de frie grundskoler – det ved fru Merete Riisager godt er forskelligt.
Det er jo lige præcis en af de ting, der kendetegner de frie grundskoler, og som jeg i øvrigt husker, at Liberal Alliance ellers hylder, altså den udvidede metodefrihed i forhold til de frie grundskoler.
Men det ændrer ikke ved, at man konkret går ind og vurderer fagligheden med de bedst tilgængelige redskaber, man har, når man fører tilsyn.
Men afgangsprøvekaraktererne er jo sådan set et rimelig håndfast pejlemærke for, hvordan det går med fagligheden i fagene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Se, det sidstnævnte ville jo være rart for os at få at vide, for vi har ikke den viden.
Vi har ønsket at få en høring om det, herunder altså en generel høring om friskoler, herunder religiøse, herunder muslimske friskoler.
Ville det ikke være en god idé, så vi alle sammen kunne blive oplyst og føre en politisk diskussion på et fagligt og faktuelt grundlag?
Christine Antorini (S), 2014-06-04:
Ja, selvfølgelig.
Man kan bl.a. kigge på afgangsprøveresultaterne.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Ministeren har tilsyneladende ifølge sin tale nogle af de samme bekymringer, som vi har i Liberal Alliance, nemlig hvorvidt fagligheden er tilstrækkelig på nogle af de skoler, som vi her taler om.
Men det, som vi er bekymret for i Liberal Alliance, er jo også, hvorvidt man faktisk undersøger kundskaberne, altså det faglige niveau.
Ministeren siger nu her, at man ved det tilsyn, som skal gennemføres her i løbet af sommeren eller efteråret, vil spørge til, hvordan man underviser på de her skoler.
Og man vil, sådan som jeg forstår det, også gennemføre noget klasserumstilsyn, altså hvor man sidder i klassen og iagttager undervisningen.
Men vil man også ud over det rent faktisk undersøge elevernes kundskaber, altså hvad eleverne har lært?
Christine Antorini (S), 2014-06-04:
Det ved jeg i øvrigt at jeg har svaret på spørgsmål om før, så det er skam ikke nogen hemmelig information.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Men ministeren ved jo også lige så godt som jeg, at afgangsprøveresultater og karakterer er et fleksibelt værktøj og derfor ikke alene altid kan siges at beskrive, hvad det er, eleverne har lært.
Så når man alligevel skal ud på de her skoler og kigge på dem, vil man så faktisk undersøge elevernes kundskaber, altså vil man teste eller på anden måde afdække ikke kun undervisningen, ikke kun, hvad lærerne siger, men elevernes kundskaber?
Vil man tage fat i det også i det tilsyn?
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Nu, når vi nærmer os afslutningen på den her forespørgselsdebat, har jeg lige brug for at spørge for simpelt hen at være helt sikker på, at jeg har forstået, hvad det helt nøjagtig er, Liberal Alliance faktisk gerne vil have gennemført.
Som jeg hørte det, og det er egentlig bare det, jeg har brug for en bekræftelse af, ønsker Liberal Alliance sammen med Dansk Folkeparti, at der kommer et skærpet tilsyn for alle friskoler, og at det skal ske via tests.
Er det rigtigt forstået?
Rosa Lund (EL), 2014-06-04:
Folkeskolen sikrer jo sammenhængskraften, fordi det er der, at – hvad kan man sige – lægens datter kan møde smedens søn.
I mit eget kvarter, altså dér, hvor jeg selv bor på Nørrebro, bor der rigtig mange mennesker, som er på kontanthjælp, som er arbejdsløse, og som derfor er på dagpenge, men der bor også rigtig mange mennesker, som har taget en meget lang uddannelse, og som bor i nogle meget store ejerlejligheder.
Jeg synes, det er vigtigt, at de her to samfundsgruppers børn går i klasse sammen og lærer hinanden at kende, og det sker netop i folkeskolen.
I et kvarter som netop Nørrebro, men det gælder sådan set også for resten af København, f.eks. Vesterbro, ser vi desværre bare, at der er nogle forældre, oftest dem, der har mange penge, som vælger at sende deres børn på en anden skole end folkeskolen, og det betyder altså, at bydelen bliver mere og mere opdelt.
Det er jeg ked af, både som borger på Nørrebro, men sådan set også som medlem af Folketinget og som borger i Danmark.
Derfor sikrer folkeskolen sammenhængskraften i vores samfund.
Nej, det er jeg ikke bekymret for.
Jeg kunne godt tænke mig at vide noget mere om det, men jeg er faktisk ikke bekymret for det.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Er man i Enhedslisten bekymret for det faglige niveau på de muslimske friskoler?
Rosa Lund (EL), 2014-06-04:
En af de ting, som optager os meget i Enhedslisten, er friskolernes elevgrundlag, altså hvad det er for en type af elever, som friskolerne optager, hvad det er for en type af elever, som friskolerne afviser.
Det er jo også en myte.
Men jeg ved ikke, om det er en myte.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at finde ud af, om det er en myte, at der er nogle friskoler, som afviser elever på baggrund af f.eks. karakterer.
Så i Enhedslisten er vi meget interesserede i at lave en bred høring om friskoler generelt, for jeg synes, der er meget viden, vi har behov for at samle ind.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Men det er jo dejligt, at ordføreren vil være med til at få mere viden om den slags ting.
Ville det ikke være en god idé?
Ville ordføreren bakke sådan noget op?
Rosa Lund (EL), 2014-06-04:
Jeg er meget interesseret i det faglige niveau, både i folkeskolen og på vores friskoler og selvfølgelig også på vores muslimske friskoler.
Jeg tvivler bare på, at mit eget parti og ordførerens parti kan blive enige om en måde at måle faglighed på.
Jeg tror, det er bekendt for alle undervisningsordførere, der er til stede her i salen, at vi i Enhedslisten ikke mener, at PISA-tests siger noget om faglighed, at vi ikke mener, at nationale tests siger noget om faglighed, og at vi i det hele taget ikke er særlig glade for karakterskalaen.
Derfor har jeg svært ved at forestille mig, at mit parti kunne blive enige med de andre partier her i Folketinget om en måde at måle den her faglighed på.
Der findes jo mange forskellige friskoler i Danmark.
Annette Lind (S), 2014-06-04:
Tak for det.
Liberal Alliances ordfører sagde mange ting, bl.a. at staten ikke skal blande sig i de frie skoler.
Og ordføreren talte også rigtig meget om frihed og ansvar.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Jeg gad nok vide, hvad jeg skulle have gjort som almindelig borger andet end at melde mig ind i et politisk parti og prøve at påvirke tingene derfra.
Det er typisk den måde, mange borgere agerer på.
Jeg synes faktisk, at det er en lille smule underligt at få at vide herinde, hvor vi faktisk er som politikere – vi står her og prøver at finde politiske løsninger – at jeg så skal gå tilbage i min rolle som borger og ringe til Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen.
Det er en højst mærkværdig opfordring.
Men jeg synes egentlig, at den er værd at overveje, og jeg tror da, jeg vil overveje at kontakte Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen som borger.
Det kan man jo også gøre.
Men nu er vi jo altså her som politikere og prøver at finde politiske løsninger på et politisk spørgsmål.
Når jeg så adresserer det her med metoden, er det, fordi det er klart – det har man stor indsigt i – at når man spørger nogen, hvordan det går, og når man undersøger evident, hvordan det faktisk går, er der en forskel.
Det her handler ikke om, om loven skal ændres eller ikke ændres.
Det handler om, at vi faktisk får viden om, hvad status er.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Så er det jo godt, at der er lejlighed til, at fru Merete Riisager så kan vide, at der i hvert fald er ét parti, som sådan set ikke er i tvivl om, at det faglige niveau er i orden.
Fra SF's side har vi tillid til, at skolerne laver den undervisning, de skal, at tilsynene fungerer, og hvis de ikke gør, skal man jo agere på det.
Så vi er sådan set ikke i tvivl om, at niveauet er, som det skal være.
Det er vi helt indforstået med.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, om Liberal Alliance vil fremsætte forslag om, at man i friskoleloven indfører, at der skal gennemføres test med eleverne.
Det var det ene.
Så er der det andet: Jeg er simpelt hen bare nysgerrig.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Alle ordførere fra regeringspartierne, fra støttepartierne har været heroppe på talerstolen og sige: Vi ved ikke noget om fagligheden på de muslimske friskoler; vi ønsker, at fagligheden skal være i orden; vi har ikke tænkt os at undersøge rent faktisk, hvilke kundskaber børnene har fået i løbet af deres skoleforløb.
Det finder jeg yderst bekymrende.
Det her er ikke nogen stor ændring.
Det, jeg fra Liberal Alliances side foreslår, er, at man faktisk undersøger kundskaberne i stedet for blot at spørge skolerne, hvordan det går.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Det er jo lige præcis det, der er noget af kernen i det at drive frie skoler, nemlig at man selv også bestemmer metoden.
Men de frie skoler, uanset hvem det er, skal jo have hjemmesider, hvor det er fuldt tilgængeligt, hvor der står, hvad ens værdigrundlag er, hvilke metoder man bruger, årsplaner osv. osv. Jeg bliver simpelt hen nødt til at forstå helt præcis: Mener fru Merete Riisager, at man igennem lovgivning skal sikre, at der bliver gennemført test på børn i de frie skoler?
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Jeg kan simpelt hen ikke bruge min meget sparsomme taletid heroppe på talerstolen til at forklare ordføreren om Liberal Alliances politik, hver eneste gang jeg står her.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at bede ordføreren om at gå hjem og læse op på, hvad der er Liberal Alliances politik, så vi kan starte med at tale om det, der faktisk er aktuelt her i salen.
I forhold til det, vi taler om her i dag, er det et metodespørgsmål.
Når man går ud og spørger en skole, hvordan det går med fagligheden, så får man ikke noget evident svar.
Annette Lind (S), 2014-06-04:
Nu er det jo sådan, at hvis man har bekymringer om det faglige niveau på en skole, kan man altid bede Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen om at lave et tilsyn der.
Ordføreren sagde rigtig mange gange i sine spørgsmål, at man skal teste eleverne på de her muslimske friskoler.
Det er meget mærkeligt for mig at høre Liberal Alliances ordfører sige, at vi skal teste eleverne.
For er det ikke rigtigt, at Liberal Alliance er meget skeptisk over for tests, og skal vi nu også teste alle elever yderligere både i de muslimske friskoler og på alle andre friskoler?
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Det kan være muslimske friskoler.
Hvis der er et egentlig problem, som vi hører om fra lærere, fra forfattere, så ser vi gerne på det.
Så har vi ikke den her berøringsangst.
Jeg er af den opfattelse, at alle børn i Danmark skal have de kundskaber, som vi har lovet dem, og som står i loven.
Det er min opfattelse, at den måde, man laver tilsynet på i dag, ikke sikrer det.
Der er ingen her i dag, der har kunnet svare på, hvordan det så ud med fagligheden i muslimske friskoler, heller ikke ordføreren.
Derfor er der i den grad grund til at være bekymret.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-06-04:
Mange tak.
Det er som opfølgning på udvalgsbehandlingen og samrådet i går, at jeg gerne vil knytte en kommentar til den problematik, som Enhedslisten har rejst angående lejere, som fraflytter et lejemål og melder flytning til elhandelsvirksomheden med meget kort varsel.
I dag er det fast praksis, at elforbrugere, som flytter adresse, kan melde flytning til deres elhandelsvirksomhed med 3 dages varsel.
Det gælder både for lejere og for andre elforbrugere.
Når forsyningspligten afskaffes og alle elkøb bliver aftalebaserede, fastsættes der nye regler for flytning for at sikre, at der altså er nogle til at levere el på den ene side og nogen til at betale elregningen på den anden side.
Løsningen i det fremsatte lovforslag indebærer, at det er ejeren af den forsynede ejendom, der betaler for forbruget til en reguleret pris, indtil der er indgået en aftale senest 5 hverdage efter fraflytningen.
Det er min klare overbevisning, at denne løsning vil give elhandelsvirksomhederne et tilstrækkeligt incitament til at opretholde deres praksis på området, og det vil skabe en sund incitamentsstruktur for elhandelsvirksomhederne til at fastsætte korte flyttevarsler af hensyn til opretholdelsen af den gode kunderelation med lejeren, samtidig med at elhandelsvirksomheden er sikret betaling for levering af elektricitet til den fraflyttede adresse fra ejeren af ejendommen.
Jeg mener, at det er bedre at løse udfordringen ved at skabe en sund struktur i markedet frem for at fastsætte nye særregler.
Ikke desto mindre er det afgørende at sikre forbrugerbeskyttelsen, når elmarkedet ændres fra forsyningspligt til leveringspligt og engrosmodel.
Steen Gade (SF), 2014-06-04:
Tak for det.
Når SF har ønsket den her forespørgsel, er det jo først og fremmest på grund af de meget alvorlige advarsler, der er i denne anden delrapport fra FN's klimapanel.
Det er en delrapport, som fokuserer på effekterne af klimaændringer, og på den måde er det en rapport, som går nogle skridt videre, end vi i en række af de andre rapporter har fået det præsenteret, i retning af at præsentere konsekvenserne og de risici, vi må se i øjnene i de kommende år på grund af klimaændringerne, selvfølgelig især hvis vi ikke får stoppet væksten i ændringerne.
Det er, fordi den dermed på grundig vis tager fat på at se på, hvad konsekvenserne vil være.
Det er knyttet til risici for flere hedebølger, mere tørke, oversvømmelser, cykloner og skovbrande og risici for økosystemerne.
Men den store ramme om det hele er jo i virkeligheden, at det truer mennesker, at det er mennesker, der er i farezonen, og den mest alvorlige advarsel, der er her, er jo, at det i sidste instans også kan føre til voldelige konflikter.
Det er jo på grund af de sikkerhedspolitiske implikationer og konsekvenser af klimaændringerne, at SF har ønsket at få en forespørgsel her, som denne gang ikke er til klima- og energiministeren.
Det er ikke, fordi han ikke må være med, men den er rettet til udenrigsministeren og udviklingsministeren for netop at sætte fokus på de temaer, som jeg synes at vi ikke har været gode nok til at sætte fokus på, netop at det har implikationer i forhold til sikkerhedspolitik, at vi har brug for et klimadiplomati, og at vi også har brug for en stærkere indsats i FN's Sikkerhedsråd for netop at få sammenhængen mellem sikkerhed og klimaændringer på banen.
Jeg ser frem til ministrenes besvarelse.
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Tak for det.
Og først og fremmest tak til forespørgerne for at rejse debatten her i Folketingssalen i dag.
Som de tidligere talere også har været inde på, går den ud på at få en drøftelse om de muslimske friskoler og om tilsynet med skolerne.
Der vil jeg godt starte med at understrege, at det for Venstre er rigtig afgørende, at vi sikrer friskolernes frihed, og måske i forlængelse af det, som Dansk Folkepartis ordfører lige har sagt, vil jeg sige, at vi er nervøse over det, som dem, der har rejst debatten her i dag, egentlig foreslår, nemlig at lave et generelt skærpet tilsyn udelukkende gældende for de muslimske friskoler.
Der er vi nervøse for, at man jo så på den måde reelt kommer til at straffe alle friskoler over en kam.
I dag er der jo faktisk flere niveauer af tilsyn på de frie grundskoler.
For det første skal forældrene føre tilsyn med skolens almindelige virksomhed, og for det andet skal forældrekredsen og bestyrelsen enten vælge en eller flere certificerede eksterne tilsynsførende eller vælge selvevaluering.
For det tredje kan Undervisningsministeriet beslutte at føre skærpet tilsyn med en skole – hvad også undervisningsministeren var inde på – og i den forbindelse kan ministeriet faktisk fratage skolen det statslige tilskud, hvis en skole vel at mærke ikke lever op til kravene.
I dag, kan man sige, er der jo altså allerede mulighed for, at staten kan føre et skærpet tilsyn med den enkelte frie grundskole, hvis man vel at mærke føler, at det er nødvendigt.
Siden år 2000 er der ved flere lejligheder blevet ført et skærpet tilsyn, også med muslimske friskoler, og i den periode har fire skoler fået frataget deres tilskud, men der er altså som sagt kun tale om fire skoler.
Det ser altså ud til, at det på den måde måske ikke er så stort et problem.
Men samtidig vil jeg så også understrege, at det for Venstre er vigtigt, at vi hele tiden holder øje med udviklingen.
Jeg mener faktisk, at vi har en forpligtelse til at være vågne, i forhold til hvordan tilsynet fungerer – også på de muslimske friskoler.
Venstre har sammen med regeringspartierne, SF, De Konservative og Enhedslisten lavet et fælles forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører vil læse op, når hun kommer på talerstolen.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-06-04:
Jeg har lovet at redegøre for Venstres stilling til forslaget her under andenbehandlingen, og det vil jeg gøre nu.
Lad mig lige starte med at berigtige en enkelt misforståelse.
I betænkningen er det anført, og det skyldes givet min fejl, at Venstre er imod de ændringsforslag, der er stillet af Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Konservative folkeparti.
Så samlet set kan det siges, at Venstre er for forslaget, men Venstre har et ændringsforslag vedrørende ankebegrænsningsreglerne, og det er det, jeg her vil redegøre for.
Indledningsvis skal jeg sige, at det er en tiltrængt modernisering af reglerne for behandlingen af civile sager, vi ser her.
Civile sager er ikke noget, vi beskæftiger os meget med i Folketinget.
Det er jo normalt straffesager og straffesagers behandling, der er temaet her i Folketinget.
Men retterne bruger meget tid på de civile sager, og af den grund bør vi også koncentrere os om at få den del af retsplejen til at virke så effektivt som overhovedet muligt med respekt for de retssikkerhedsgarantier, som vi skal have.
Vi kunne godt have ønsket os, at den revision af retsplejelovens regler, som vi er i gang med, gik endnu videre end det, der sker her, men en ting ad gangen.
Jeg kan f.eks. nævne, at vi ved de danske domstole bruger utrolig lang tid på at se på skønsmænds habilitet, og nu er vi i gang med at vedtage nye regler i retsplejeloven om udmeldelse af skønsmænd og springer ligesom revisionen af det punkt over.
Dommerne skal i dag beskæftige sig i lang tid med, om en ejendomsmægler er i familie med en part, eller om han har en ejendom, der ligger i nærheden af den ejendom, som en boligretssag vedrører.
Men lidt har også ret, og her er forhåbentlig den første del af revisionen.
Der, hvor vandene skilles mellem Venstre og regeringen i det her forslag, er omkring ankebegrænsningsreglen.
Jeg hilser med glæde, at tidligere tanker om en sagsgenstand på 50.000 kr. som værende ankebegrænsning nu er nede på 20.000 kr.
Det kan vi tilslutte os.
Tilbage er spørgsmålet om den screeningsbestemmelse, som er anført i retsplejelovens § 302 og i § 368 i forslaget, og om den screeningsbestemmelse skal vedtages eller ej.
Jeg må i den forbindelse sige, at Venstre i allerhøjeste grad anerkender, at der er behov for en sikring mod det, der hedder kreditanker, hvor man har tabt en sag og bare anker for at trække tiden.
Men det her er efter Venstres mening ikke den måde, det skal gøres på.
I regeringens forslag er der lagt op til, at en landsdommer skal kigge på sagen.
En landsdommer, der ikke har set sagen tidligere, skal afgøre, om den kan fortsætte for landsretten.
Det vil være Venstres forslag, og jeg håber, at Tinget tager velvilligt imod Venstres forslag om sikkerhedsstillelse ved anken.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-04:
Det er selvfølgelig nogle fuldstændig valide argumenter, og man kan sige, at det er nogle problemer, som gælder generelt, i og med at man kan sagsøge hinanden ved civile domstole.
Det er da super irriterende at blive sagsøgt, hvis man ikke har gjort noget forkert, og så skal man igennem en lang retssag.
Men med den argumentation kunne man sige, at beløbsgrænsen sagtens kunne være 50.000 kr., hvilket Venstre var imod.
Derudover må jeg sige, at jeg også troede, at Venstre havde fundet et columbusæg, jeg var faktisk meget begejstret for forslaget til at starte med, men jeg tror også godt, Venstre selv kan se, at det ikke går, at byretten skal afsige en dom, og bagefter skal den samme dommer så vurdere, om ens dom er så god, at den kræver deponering.
Det holder simpelt hen ikke i virkeligheden, desværre, for det ville ellers have været en god løsning, hvis der ikke var det her lille hul.