runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2012-01-19:
Jeg bliver lidt forvirret, når jeg sidder hernede og hører hr. Frank Aaen forklare, hvordan man gerne vil beskytte de lavtlønnede mod højere skatter, når man er gået med til nogle afgifter, som vil ramme dem, som har lavest løn i Danmark, samt nogle af dem, som er på overførselsindkomst.
Man har sagt så flot, mens vi har diskuteret det det sidste år, at man ville kompensere dem.
Ja, det blev med 23 kr. om måneden.
Der er rygere, der måske også kan lide et glas vin eller at købe noget slik.
Hvad får de at leve sundt for, når de ikke kan vænne sig af med det her?
Der kunne jeg godt tænke mig at vide hvad hr. Frank Aaen mener.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Hr. Jonas Dahl talte i sin ordførertale om at holde modet oppe, og fru Marianne Jelved talte om det her med den grønne omstilling.
Nu kommer jeg fra et område, der er ramt af Vestasfyringer, og hvor det måske er vanskeligt at holde modet oppe, og det interessante var jo, da statsministeren kom ud med en reaktion på Vestasfyringerne, og jeg citerer: »Det er jo helt forfærdeligt, at et område, som vi mente, vi skulle leve af i fremtiden, nu er et område, hvor man fyrer medarbejdere.«
Industrien bliver pålagt afgiftsstigninger, det gælder også de produktions- og energitunge industrier, bl.a. vindmølleindustrien, hvor man jo sigter mod et grønt mål.
Tror hr. Jonas Dahl, at det øger konkurrencekraften i Danmark at afgiftsbelægge de industrier, hvor vi har eksport, bl.a. en grøn industri som Vestas?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Selv om Liberal Alliance stemmer nej til det her frygtelige finanslovforslag med et kæmpe underskud og uden egentlige initiativer, der kan få Danmark tilbage på sporet, så anerkender vi dog, at der er et enkelt element, der faktisk er ret fint, nemlig tilbagetrækningsreformen, men den kan man vel næppe rose Socialdemokraterne for.
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvilke initiativer i det her finanslovforslag, hvis vi ligesom reserverer tilbagetrækningsreformen til andre partiers ære, trækker Danmark i den rigtige retning, tilbage på sporet, forbedrer økonomien, skaber arbejdspladser og vækst?
Hvor er det egentlig, Socialdemokraterne ligesom synes at kunne sige: Her satte vi et fingeraftryk, her gør vi noget, der får Danmark i den rigtige retning?
Christian Juhl (EL), 2012-01-19:
Jamen så har jeg jo hørt forkert, når jeg har hørt Dansk Folkeparti tidligere snakke om, at det er godt at give noget udviklingsbistand for at undgå flygtninge, men det vil jeg tage til efterretning.
Mit andet spørgsmål er, om hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti vil være med til at genindføre millionærskatten, hvis det kunne blive aktuelt og vi kunne samle et flertal for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
I forhold til det første vil jeg sige, at det jo er forkert.
Vi foreslår faktisk i vores ændringsforslag, at vi giver 0,7 pct. af BNI i udviklingsbistand, sådan som FN anbefaler.
Vi foreslår ikke, at det går i nul eller noget i den stil.
Og vi vil stadig væk give cirka det dobbelte af EU-gennemsnittet med det beløb, så det kan vi godt være bekendt.
I forhold til spørgsmålet om millionærskat vil jeg sige, at der i vores politik jo ikke har været en særskilt tanke om, at de mest velstillede bare skulle have bedre forhold og betale mindre i skat.
Vi kan sagtens se for os, at der gennemføres en politik, der gør, at de bredeste skuldre bærer en større byrde.
Men jeg kan så forstå, at de enten har forladt det standpunkt, eller at de ikke må sige, hvad de mener, for deres radikale partnere.
Det ved jeg ikke, men sådan er det.
Vi ser da meget gerne en situation, hvor de bredeste skuldre bærer et større læs.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Jeg er glad for, at fru Marianne Jelved nævnte NOx-afgiften i forhold til den beskæftigelseseffekt, den måtte have.
Jeg er også glad for, at fru Marianne Jelved har gjort klart, at der var et radikalt folketingsmedlem, der ikke lige var helt på linje med partiet, og det glæder mig da, at så outrerede udtalelser bliver korrigeret.
Men en anden sag fra Nordjylland, hvor fru Marianne Jelved og jeg jo begge har æren af at være valgt og repræsentere nordjyderne, er virksomheden Fynbo Foods, som producerer marmelade;
der var meldingen forleden på www.food-supply.dk: »Vi lukker eller flytter«.
Det var meldingen fra en virksomhed, der i øjeblikket beskæftiger 50 medarbejdere og havde lagt op til at lave en udvidelse.
Bygningerne står klar, men man mangler at sætte produktionsapparatet ind.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg kender virksomheden og har været der, godt nok ikke lige op til den her stund, og derfor gør det da ondt, at virksomheden reagerer, som den gør, og som det blev beskrevet.
Jeg har ikke nogen egentlig forklaring på, hvorfor der bliver reageret så hårdt der i modsætning til andre steder, hvor de også producerer marmelade, så derfor bliver jeg svar skyldig.
Men jeg vil da prøve at følge op på det og prøve at blive klogere på det.
Jeg mener, det er et forkert udgangspunkt, som hr. Torsten Schack Pedersen har her.
Hvis man nu mener som politiker og som sundhedsaktiv professionel, lad os kalde det det, at sukker er skadeligt, og at vi bruger for meget sukker, så må man jo tilrettelægge kost og produkter på en sådan måde, at man reducerer anvendelsen af sukker.
Det mener jeg helt klart.
Der laves marmelade med 40 pct. sukker i, og der laves marmelade med 60 pct. sukker i, man kan godt gøre det på forskellig vis.
Men som jeg sagde lige før, eller sidst jeg havde ordet, har jeg ikke talt med virksomheden om de her forhold, og jeg er faktisk nysgerrig efter at få at vide, hvorfor de konkret forlader landet eller lukker, som det blev beskrevet, når andre marmeladeproducenter i Danmark ikke gør det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-19:
Jeg synes i virkeligheden, det er beskæmmende at høre fru Marianne Jelved på Folketingets talerstol, for fru Marianne Jelved har lavet en finanslovaftale, som betyder, at en virksomhed, som ligger i det selv samme område, som jeg og fru Marianne Jelved er valgt i, nemlig Hjørring Kommune – den ligger i Vrå – har meldt ud, at man bliver nødt til at lukke.
Fru Marianne Jelved siger så, at man må differentiere på sukkerindholdet, men hvis fru Marianne Jelved havde sat sig ind i sagen, ville hun vide, hvad den finanslovaftale, der er indgået, rent faktisk betyder, nemlig at man – som der er blevet svaret helt klart af skatteministeren – ikke kommer til at kigge på sukkerindholdet.
Det kommer til at være en afgift, der handler om marmelade.
Man kigger ikke på, at den marmelade, Fynbo Foods producerer, er relativt mere sund, fordi der kun er 40 pct. sukker i – det er det, der i danske termer hedder syltetøj – hvorimod der i den marmelade, der kommer fra udlandet, er ca. 60 pct. sukker.
Man nedlægger 50 arbejdspladser i fru Marianne Jelveds valgområde, og fru Marianne Jelved er tilsyneladende ikke interesseret i at gøre noget ved det.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg kan bare ikke have det udgangspunkt, som hr. Karsten Lauritzen har.
Hvis man helt principielt mener, at et stof er usundt, og man vil begrænse anvendelsen af det, må man ikke se på, hvad det koster i arbejdspladser; så må man se på, hvordan man får det stof begrænset.
Det er jo det, der er øvelsen, når vi taler om afgifter i forbindelse med sundhed, miljø og energi; så handler det ikke om at bevare verden, som den ser ud i dag, men om at finde bedre løsninger end de løsninger, der er i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-19:
Fru Marianne Jelved tog afstand fra sin partikollega hr. Rasmus Helveg Petersens udtalelse i Nordjyske om, at det er ligegyldigt med Aalborg Portland og de industriarbejdspladser, for der kommer nye.
Jeg bliver nødt til at fortælle fru Marianne Jelved: Det gør der ikke.
Der kommer ikke nye arbejdspladser i Vrå i stedet for de 50, som måske bliver nedlagt på Fynbo Foods som følge af den politik, fru Marianne Jelved støtter og tilsyneladende ikke er klar over hvad konsekvenserne er af.
Hvis fru Marianne Jelveds argumentation om, at man vil begrænse sukkerindholdet, skulle give nogen mening, hvorfor laver man så en afgift, der kun rammer nogle enkelte produkter?
Marmelade, syltetøj er én gruppe, men syltede rødbeder og agurker er en anden gruppe, der også bliver ramt, og hvor er det, at der er meget sukker i de produkter?
Det er der i lagen.
Jeg ved ikke, om fru Marianne Jelved drikker lagen, som rødbederne og agurkerne er syltet i, men det gør jeg ikke selv, og det tror jeg ikke at der er ret mange andre danskere der gør.
Det her er en indtægtskilde for staten, og det skylder fru Marianne Jelved at fortælle helt ærligt.
Det handler ikke om sundhed, og det betyder nedlæggelse af centrale nordjyske arbejdspladser, som aldrig kommer igen.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg må bare blive ved med at gentage det, jeg siger.
Det kan godt være, at vi er uenige med hensyn til farligheden af sukkerforbruget, men hvis der er et flertal, der mener, at vi skal have en anden sundhed end den, der er typisk i dag, må man sætte ind med nogle afgifter.
Det er derfor, at der er en Forebyggelseskommission, der har lavet en lang række anbefalinger.
Det er derfor, at vi anbefaler høje afgifter på alkohol, cigaretter og tobak, altså fordi det er hamrende usundt.
Og ja, det fører til, at der bliver nedlagt arbejdspladser, men så er kunsten jo at skabe nogle nye arbejdspladser.
Vi kan jo ikke sige, at Danmark skal se ud, som det gør i dag, resten af den tid, vi lever; det er uladsiggørligt.
Og derfor skal vi selvfølgelig også interessere os for, hvordan vi får gennemført forandringer, der gør, at samfundet kommer til at fungere bedre og sundere, og at vi har mere styr på det, der forurener omkring os.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Indehaveren skriver selv i en diskussion om artiklen her på netstedet, at det betyder, at en blå spand marmelade med 900 g således vil stige med 27 kr. inklusive moms, dvs. fra ca. 17 kr. i dag til 44 kr.
Det betyder en afgiftsstigning på 285 mio. kr. for den pågældende virksomhed.
Undskyld mig, det er jo det glade vanvid.
Det er jo det glade vanvid, at man pålægger en virksomhed så vanvittig store afgifter.
Mener fru Marianne Jelved ikke, at enhver tale om kickstart og om bekymring for danske arbejdspladser, en bekymring for, hvad der holder det her samfund i gang, jo er et blålys fra regeringen og regeringspartierne, når vi ikke bare på denne virksomhed, men også på andre virksomheder, ser den helt konkrete konsekvens af den skatte- og afgiftspolitik, som regeringen gennemfører, nemlig at vi sender arbejdspladser ud af landet?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Jeg kunne forstå på fru Marianne Jelved, at hun havde svært ved at forstå, hvorfor det lige nøjagtig er Fynbo Foods, der bliver ramt på marmeladen ; det er, måske, fordi Richard Fynbo er den eneste, der sådan virkelig har råbt op om det.
Men jeg kan oplyse fru Marianne Jelved om, at der ligger en anden marmeladefabrik i det samme område, nemlig i Tårs, som også er i Hjørring Kommune.
Det blev nævnt i en artikel i Nordjyske, at den også bliver ramt, man har bare ikke været ude at sige lige så meget om det, som Fynbo Foods har gjort, men det er alle marmeladefabrikker, der bliver ramt.
Det, der er specielt ved netop de her produkter – må fru Marianne Jelved forstå – er, at de hidtil har været afgiftsfritaget, så det vil sige, at de går fra 0 kr. til 23,75 kr. plus moms.
Det er derfra, den store stigning kommer.
Det er jo ikke, som det er med chokoladeproducenterne, som får en forholdsvis lille stigning.
Det er netop det meget specielle ved marmeladefabrikkerne, at de har været fritaget for afgiften, og at de går fra 0 kr. til 23,75 kr.
Det er det, der er det store problem, og derfor bliver de så hårdt ramt.
Og selvfølgelig kan de ikke betale en afgift, der er større end deres omsætning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Nej, det er slet ikke vores opfattelse.
Der er jo to ting i det.
Den ene er, at der selvfølgelig er en diskussion om, hvad kvaliteten af udviklingsbistanden egentlig er.
Altså, hvis man kigger tilbage på de sidste to, tre eller måske fire årtier og analyserer den udviklingsbistand, Danmark har givet, kan man se, at der bestemt er kritikere, som mener, at vi simpelt hen har fået alt for lidt ud af den udviklingsbistand, vi har givet, altså at pengene simpelt hen ikke har gjort den forskel, som så mange penge burde gøre.
Den anden ting er selvfølgelig, at selv med de 0,7 pct. af BNI, som vi jo foreslår Danmarks skal give, og som i øvrigt er det, FN anbefaler de bedrestillede lande at give i udviklingsbistand, vil Danmark ligge massivt over langt hovedparten af de lande, vi sammenligner os med.
Vi vil stadig væk ligge i topfem over dem, der giver mest i udviklingsbistand.
Nu har regeringen jo en chef, der er europæer af hjertet, har jeg forstået, måske ikke dansker af hjertet, men så europæer af hjertet, og hun kunne passende sige til partnerne rundt om i Det Europæiske Fællesskab, at de kunne begynde at give en udviklingsbistand, der bare var i nærheden af det, Danmark så ville give.
Så ville det give mange flere penge til gavn for udviklingslandene.
Christian Juhl (EL), 2012-01-19:
Når Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl ikke selv vil ind på, hvad man vil foreslå, så vil jeg gerne stille et spørgsmål om besparelsen på udviklingshjælpen på, har jeg forstået, 2 mia. kr. Er der ikke, hvis man sparer så mange penge på udviklingsbistanden, en risiko for, at nogle af de mennesker, som ikke får den hjælp, får mere lyst til så at rejse til nogle af de lande, hvor man er rigere?
Det vil sige: Er der så ikke en risiko for et større flygtningeproblem, hvis man sparer på den måde?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Lad mig bare nævne nogle enkelte ting: Kickstarten er oplagt, at fremrykke de offentlige investeringer, skabe 8.000 nye arbejdspladser i år.
Vi har derudover lagt 1.500 ekstra praktikpladser oven i, det skaber muligheder for unge mennesker, som de ellers ikke ville have haft, i øvrigt til gavn for erhvervslivet og det øvrige samfund på bare lidt længere sigt.
Vi sørger for, at vi fjerner nogle af de her sociale ydelser, fattigdomsydelserne, ikke fordi der er et specielt økonomisk sigte med det, men fordi vi i virkeligheden føler, vi har overtaget et socialt underskud med de ydelser.
Dem fjerner vi, det har ikke sådan kun et økonomisk sigte, men det har været vigtigt for os også at gøre den del af det.
Vi har en række initiativer på sundhedsområdet, som er vigtige, bl.a. kræftbehandlingen og fertilitetsbehandlingen, som nu bliver gratis.
Vi synes, det er vigtigt, at vi får nye danskere, og at man ikke nødvendigvis skal betale for det, ikke fordi det er en menneskeret at få børn, men fordi det er vigtigt for Danmark, at danskerne får børn.
Så på den måde er der en række tiltag, som er meget interessante, både nogle, der er interessante i økonomisk henseende på lidt længere sigt, nogle, der er interessante på kort sigt, nemlig jobskabelsen, og så er der altså også nogle tiltag, som ikke har et økonomisk sigte, men som har et socialt sigte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Hr. John Dyrby Paulsen siger, at der er noget, der er interessant på længere sigt, og noget, der er interessant på lidt kortere sigt.
Det er så den her kickstart, hvor man smider ud med milliarder af skatteydernes penge for at skabe nogle få tusind job på den korte bane, til gengæld for at man får et slutresultat på den lidt længere sigt, hvor det i virkeligheden ender med at koste på jobskabelsen.
Ja, tillykke med det, men det er vel ligesom ikke noget, man gør for at få Danmarks økonomi tilbage på det rette spor
Det er bare at lave nogle kunstige arbejdspladser, som nok i øvrigt primært går til østeuropæere i de kommende år.
Det har jeg svært ved at se den store gevinst i.
Hvad skal man så ellers nævne?
Så nævner man fattigdomsydelser, som man siger.
Det troede jeg egentlig vi var holdt op med, når regeringens repræsentanter på stribe har indrømmet, at nogle af de mennesker, som får gavn af det, slet ikke har været fattige.
Så man kan droppe den der retorik og sige, at man bare deler lidt penge ud.
Det er jo ikke det, der får Danmark tilbage på sporet.
Vi har et budgetunderskud på 100 mia. kr. i det, som regeringen gerne vil have os til at stemme ja til i morgen, og der er intet, der peger fremad af det, regeringen har været med til at putte ind i den her aftale.
Men man kan glæde sig over sine regeringspartnere, de har dog ...
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg synes i virkeligheden, der er meget, der peger fremad.
Altså, det her er jo ikke kun et spørgsmål om ren og kold økonomi, det er også et spørgsmål om at gøre op med noget af det, som jeg kalder det sociale underskud, og som har været der tidligere, og det er vigtigt for os.
Det kan godt være, at Liberal Alliance er fløjtende ligeglad med det, men det har bare været vigtigt for os, og det er derfor, vi indfører det.
Og så skal man ikke undervurdere den her kickstart.
Vi skaber altså 8.000 job og 11.000 med den samlede finanslov.
Det er også vigtigt, specielt for dem, der jo får de her job.
Så man skal lade være med at nedgøre det med at sige, at det sådan er ingenting.
For det, Liberal Alliance – og Venstre har det samme talent – nogle gange glemmer, er, at vi jo ikke laver finansloven for 2012 og så sætter os hen og venter de næste 4 år.
Nej, vi laver andre reformer, vi laver også finansloven for 2013.
Så derfor er det her ikke et spørgsmål om, at nu har vi gjort, hvad vi skulle, og så færdig bum – efter 100 dage med magt.
Nej, som jeg sagde i min ordførertale, er det her starten på begyndelsen, og det er helt bogstaveligt starten på begyndelsen.
Vi har lang, lang vej endnu.
Vi har mange ting, vi skal nå, og vi har mange ting, vi skal ændre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Tak for det!
Jamen som den sidste, der så når at stille spørgsmål, vil jeg sige, at det jo i hvert fald er en god lejlighed til at gribe fat i noget af den historiefortælling, som hr. John Dyrby Paulsen var inde på, omkring en række ulykker, som hr. John Dyrby Paulsen mente at Venstre skulle have begået, og så vil jeg egentlig også gerne prøve at gå lidt tilbage i historien, bare til sidste valgperiode, altså det, man sagde forud for valget i september 2011.
Og så skal jeg bare høre, hvad der er blevet af nogle af de elementer, og om ordføreren kan forstå, hvis der er nogen, der sidder tilbage og tænker: Hov, hvor blev det af?
I efteråret 2007 foreslog Socialdemokraterne, at man gav en lønpulje på 5 mia. kr. til de offentligt ansatte, og nu hørte jeg, at den radikale ordfører var meget bekymret for lønkonkurrenceevnen.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at det, hvis Socialdemokratiet havde fået held til at gennemføre sin lønpulje på 5 mia. kr., så ville have været fremmende for den danske konkurrenceevne?
Tilbage i 2007-2008 var der også et forslag om en vækstpakke på 34 mia. kr., der var på bordet.
Men lad mig gerne høre et svar på, hvad der er blevet af de udsagn.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg tror, at man, hvis man ser på situationen i dag, så kan se, at det er meldt meget klart ud, at der i dansk økonomi ikke er plads til ret meget reallønsfremgang, hvis nogen overhovedet.
Så jeg tror, at det med at drage frem, hvad der var på bordet i 2007, sådan set er fint nok.
Men sandheden er jo, at man, da krisen kom, burde have taget nogle andre tiltag, og det var det, Venstre forsømte.
På trods af, at man dengang meget klart havde specificeret, hvad der var målene i regeringsgrundlaget, så har man fuldstændig forsømt at leve op til dem.
Det er det, der er det problematiske, og det er det, jeg problematiserer.
Og derfor må jeg gå tilbage og se på: Hvad var det, Venstre lovede sig selv, lovede hinanden og alle os andre, og har man levet op til det?
Og der er svaret meget klokkeklart: Nej, det har Venstre ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Jamen jeg takker for indrømmelsen, indrømmelsen af, at Socialdemokratiets finansordfører siger, at det, Socialdemokratiet sagde, da man var i opposition, var dybt økonomisk uansvarligt; 5 mia. kr. i ekstra lønstigninger ville være dybt uansvarligt.
Det var vi faktisk nogle der sagde det var, allerede dengang Socialdemokratiet foreslog det, men jeg er da glad for, at anerkendelsen af det og indrømmelsen kommer nu.
Men det er bare ærgerligt, at de indrømmelser først kommer efter valget.
Det var jo det samme med de 12 minutter, som Socialdemokratiet rejste rundt med, altså en økonomisk plan, som finansministeren, der har lavet planen, i dag selv må indrømme er underfinansieret med mellem 22 mia. og 39 mia. kr.
Det var da at være dybt økonomisk uansvarlig, og det vil så hermed sige, at vi for tid og evighed vil kunne afskrive enhver udtalelse om økonomisk ansvarlighed, som kommer, når Socialdemokratiet er i opposition, for der er intet i den: Man siger et, når man er i opposition, og man siger noget helt andet, når man er i regering.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Det lyder som en meget dyr kop kaffe; jeg tager da gerne imod selve kaffen, men kan ikke give håndslag på det andet.
Må jeg så ikke bare lige præcisere nogle ting.
Når finansministeren snakker om, at de nemme løsningers tid er forbi, tror jeg, man i den nuværende opposition skal vende blikket indad og sige, at den tid er forbi, hvor man kan sætte sig over i hjørnet med hænderne for øjnene og håbe på, at det hele går over af sig selv.
Vi er nødt til at lave noget, og der tror jeg bare, at man som opposition skal komme ind i kampen og begynde at tænke sig om og tænke over, hvad det i virkeligheden er, man vil.
Når jeg i dag har efterlyst nogle konkrete tiltag – jeg mener også, jeg sagde det i et svar på hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål for lidt siden – er det ikke, fordi jeg har efterlyst nogle konkrete tiltag med hensyn til skattereformen, for den kommer vi til på et senere tidspunkt.
Men jeg har efterlyst nogle konkrete tiltag med hensyn til det, vi diskuterer i dag, nemlig finansloven.
Det kunne være interessant at høre, hvad det er for nogle ting, man f.eks. fra Dansk Folkepartis side forestiller sig.
Det kan vi jo ikke få nogen som helst forklaring på, og derfor vil jeg i virkeligheden godt foreslå, at Dansk Folkepartis ordfører griber lidt i egen barm og prøver at komme lidt ud af den der fastlåste holdning, hvor man siger: Jamen vi snakker ikke om skattereformen, vi vil have at vide, hvad I vil på skatteområdet.
Men det skal nok komme.
I øvrigt ... nej, nu er taletiden gået, men jeg vil godt endnu en gang opfordre Dansk Folkeparti til at kommentere: Hvad er Dansk Folkepartis vej ud af krisen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Altså, vi har jo lavet et betænkningsbidrag til finansloven, og vi har stillet en række forslag, og det anviser selvfølgelig, hvad vi synes man konkret skal gøre nu, også i forhold til den afvisning, vi har af regeringens ændringsforslag, altså der, hvor vi synes de gør skade.
Så må jeg sige til det andet, at jeg i virkeligheden synes, det er en bjørnetjeneste at gøre finansministeren.
Altså, her er jeg på talerstolen for at rose finansministeren og være anerkendende, og jeg vil endda medvirke til at bringe rosen ud til folket, så alle får øjnene op for det i virkeligheden meget åbenhjertige udsagn, der kom fra finansministeren tidligere på dagen.
Og det er jo ikke tit, at en finansminister får ros.
Det ved jeg, og sådan har det jo været over tid; det er jo meget sjældent, at en finansminister får ros.
Og straks skal Socialdemokratiets ordfører så forsøge at pille grundlaget for rosen væk igen.
Det synes jeg er trist, for man kunne jo modsat spørge hr. John Dyrby Paulsen, om han kan bekræfte, at finansministeren jo også i en anden åbenhjertig stund har meddelt Finansudvalget i et svar på et spørgsmål, at efter gængse regnemetoder – det er jo det, tror jeg, finansministeren ofte bruger – så var Socialdemokratiets og SF's plan underfinansieret med mellem 22 og 39 mia. kr.
Det er ikke noget, jeg finder på, det er jo et andet sted, hvor finansministeren har været sin ros bekendt.