runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2010-05-18:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at børnene kan gå på musikskoler.
Jeg konstaterede jo altså også, at de er i alle kommuner, og at det er regeringen, der har sikret, at de er i alle kommuner.
Det er så kommunerne, der er de store spillere på området, hvor vi så giver omkring 90 mio. kr.
Socialdemokraterne vil pille ved refusionsprocenten, men hr. Mogens Jensen aner overhovedet ikke, om kommunen vil bruge de penge, der så bliver til rådighed på den måde, til det her.
Det ved hr. Mogens Jensen intet som helst om.
Hvis hr. Mogens Jensen vil sikre sig det, skal hr. Mogens Jensen ind og lave musikloven om.
Det er ikke det forslag, vi står med.
Vi står altså med et blindt forslag, hvormed man håber på at sende 80 mio. kr. ud til musikskolerne til at ændre brugerbetalingen, men hr. Mogens Jensen aner overhovedet ikke, om det bliver virkningen.
Han bruger 80 mio. kr., men han ved ikke, om der kommer lavere brugerbetaling.
Jeg synes da bestemt, at alle skal kunne være med.
Derfor understregede jeg også, at der er søskenderabat, og der er fripladsordninger, og det er meget vigtigt.
Skattelettelserne kommer til at balancere med skattelettelser og indtægter.
Dertil kommer så også, at de skattelettelser har været med til at sikre, hvilket Socialdemokratiet sikkert vil være interesseret i, at forbruget har kunnet holdes, så man har fået begrænset, hvad der ellers ville have været af arbejdsløshed.
Det er en del af kontinentet, det økonomiske kontinent.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Her må ministeren altså undskylde, det er for billigt.
Her bliver det jo klart for enhver, at den her regering har nedprioriteret musikskolerne.
Her står vi med et socialdemokratisk forslag, hvori vi siger, at det vil vi gerne rette op på.
Jeg er udmærket klar over, at landet står over for en situation, hvor man har færre penge til rådighed i årene, der kommer.
Det skyldes jo ikke mindst, at vi har en regering, som med ufinansierede skattelettelser har kastet penge ud, hvilket gør, at vi nu må lægge op til, at der skal spares på selv de mest basale velfærdsområder, også på kulturområdet, som den her regering jo ikke har prioriteret i 8 år med en eneste ekstra krone.
Så det er altså lidt billigt at forsøge at snige sig uden om en helt klar tilkendegivelse fra den tidligere kulturminister om, at regeringen faktisk har sparet på det her område.
Og jeg synes ærlig talt, at kulturministeren skulle vise sig som kulturminister og prøve at forsvare sit område og sikre, at der kommer ressourcer, også til at børn kan gå på musikskoler, uden at det koster deres forældre en formue.
Per Stig Møller (KF), 2010-05-18:
Altså, der er stillet et spørgsmål i 2009, der er givet et svar i 2009.
Hvorfor i alverden stiller spørgeren så spørgsmålet en gang til?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-18:
Nu svarede ministeren overhovedet ikke på det spørgsmål, jeg stillede.
Det virkede, som om ministeren havde mere travlt med det udenrigspolitiske og alt muligt andet end det kulturelle, men det, jeg spurgte om, var ganske enkelt, om regeringen ikke har omprioriteret lige fra starten.
Det fik jeg selvfølgelig ikke svar på, men jeg kan sige, at jeg stillede fru Carina Christensen, daværende kulturminister, et spørgsmål tilbage i marts 2009, hvor fru Carina Christensen svarede, at ændringen, der kan konstateres i statstilskud til musikskolerne, hovedsagelig skyldes en række omprioriteringer, der blev foretaget ved den nuværende regerings tiltrædelse, og som blev indarbejdet i finansloven 2002.
Disse omprioriteringer var et udtryk for regeringens ønsker om at skabe økonomisk råderum til en række nye initiativer.
Så kan ministeren bekræfte over for mig, at regeringen fra starten har ønsket at skære på musikskolerne?
Per Stig Møller (KF), 2010-05-18:
Det er meget letbenet at stå her og sige, at regeringen har været med til at skabe den økonomiske krise.
Jeg tror heller ikke rigtig, at den danske regering har haft noget med Grækenlands økonomiske sammenbrud at gøre – det tror jeg ærlig talt ikke.
Det vil sige, vi står i en økonomisk situation, som har fået en kolossal bølgeeffekt af to kriser, en i 2008 og en her i foråret 2010, som selvfølgelig betyder, at vi må rebe sejlene derefter.
Jeg synes, at Socialdemokratiets problem i disse tider er, at Socialdemokratiet ikke rigtig har fattet, at vejret er skiftet.
Det svarer jo til, at folk sejler ud med ét sejl og slet ikke er i stand til at rebe sejlet, hvis der kommer et stormvejr.
Vi skal selvfølgelig rebe sejlet og komme ordentligt igennem den her krise.
Derfor synes jeg ikke, det er seriøst at komme med et forslag, som reelt, hvis man regner det igennem, vil koste mindst 80 mio. kr.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-18:
Nu gjorde ministeren meget ud af, at vi har en svær tid.
Det har vi også, og det er noget, regeringen selv har været med til at skabe.
Men jeg vil da godt stille ministeren et spørgsmål: Er ministeren ikke enig med mig i, at regeringen lige fra starten af, faktisk lige fra regeringen trådte til i 2001-02, har valgt at omprioritere på det her område og valgt at bruge færre penge på det her område og så bruge dem på andet end musikskolerne?
Troels Christensen (V), 2010-05-18:
Vi har efterhånden et hav af valgmuligheder for vores børn.
Der er så mange tilbud og så mange ting, man kan gå til, og det er rigtig godt, at man kan udvikle sig og prøve en masse ting.
At der så er en periode, hvor der er lidt færre, der går i musikskole, kan jo skyldes, at nogle er rykket over til nogle andre ting.
Det kan vi jo ikke vide, men vi ligger på et meget, meget højt niveau, og der vil altid være ventelister, og det skal der også være en gang imellem.
Nogle gange går børnene og de unge mennesker måske også til lige lovlig mange ting, til at de kan følge med i det hele
, så hvis man i en periode måske kun går til to ting i stedet for at gå til fire ting eller tre ting, synes jeg heller ikke, at det gør noget.
Det, der er vigtigt for mig, er, at alle har – sådan ser vi det i Venstre – lige mulighed for at dyrke musik.
Jeg tror, der er rigtig, rigtig mange fritidsområder, der misunder musikområdet, fordi der bliver investeret så mange penge fra kommunernes side.
Vi har musikundervisning i skolerne, men vi har også en musikskole, hvor vi investerer over 0,5 mia. kr.
Det er der rigtig mange områder der kan være grønne af misundelse over, og de ville ønske, at de havde de samme muligheder, som man har inden for musikundervisningen.
Bente Dahl (RV), 2010-05-18:
Det foreslås, at brugerbetalingen på musikskolerne skal sættes ned for at sikre en bredere adgang og styrke talentudviklingen.
Jeg vil meget gerne herfra bidrage til at fortælle, hvor jeg synes musikskolerne er vigtige.
Musikskolerne er fundamentet i musikkulturen her i landet.
Musikskolerne sikrer ikke alene et kvalificeret tilbud om musikundervisning og et aktivt musikliv i alle landets kommuner, de er også kulturelle kraftcentre i langt de fleste kommuner landet over.
Musikskolerne varetager også den nationale interesse i at opretholde og udvikle en mangfoldig musikkultur, hvor bredden og eliten trives side om side, ja, det ene er det andets forudsætning.
Der undervises i at kunne beherske diverse instrumenter, både som eneundervisning, i grupper, i orkestre, og det er i alle genrer, både rytmiske og klassiske og alle mellemgenrerne.
Deltagerbetalingen må højst være en tredjedel af lønudgifterne, og da loven så dagens lys første gang i 1991, var intentionen, at der skulle være en statslig refusion på 25 pct.
Forslaget her vil tilføre musikskolerne ekstra 8 mio. kr. i 2011 og yderligere 8 mio. kr. i 2012 og 2013.
Derved sender vi et signal – og penge – til kommunerne om, at staten fortsat mener det alvorligt med musikskolerne og børnene og børnenes adgang til musik, og at Folketinget er parat til at sikre kommunerne en større refusion, så opgaven med børn og unge bliver nemmere.
Pengene er altså godt brugt og godt udnyttet, når man giver dem til det formål, at børn og unge skal have adgang til at udøve musik.
På sigt er det meningen, at refusionen skal op på det, der var intentionen i 1991-loven, nemlig 25 pct.
Det er så utrolig vigtigt, at alle børn og unge har reel mulighed for at udøve musik – også meget gerne andre kunstarter, og derfor vil vi meget gerne have udviklet kulturskoler.
Men mens vi venter på det, må vi altså give børnene bedre muligheder med musikken.
Børns udvikling er vores anliggende.
De skal ikke være talenter alle sammen – men de skal have mulighed for at udvikle sig på talentskoler, hvis det er det, de vil – men de får en øget livskvalitet, de får noget med for hele livet, når de er udøvende spillere på en musikskole.
Vore nabolande er langt længere, de bruger langt flere midler på deres børns adgang til musikken i Norge, Sverige og Finland.
Vi kan ikke være det bekendt.
Det Radikale Venstre er positive over for det beslutningsforslag, vi arbejder med i dag.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-18:
Jeg synes, at hr. Leif Lahn Jensen skal kigge på det under et og se på den vækst, der er sket på musikskolerne under et, og det er både, hvad angår staten, og så sandelig også, hvad angår den vækst, som kommunerne har skabt.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Det er jo ikke sådan, at vækstgrundlaget skal komme fra staten, for at det bliver godt.
Kommunerne vil det her, og det behøver kommunerne ikke mere støtte til.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-18:
Så det vil sige, at den konservative ordfører mener, at det, at man har nedsat statstilskuddet til musikskolerne med 10 mio. kr. siden 2001, er en omprioritering og ikke en nedprioritering.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-18:
Det er jeg ikke enig i, for jeg synes, man skal citere den tidligere kulturminister korrekt og sige, at man netop med de ressourcer, man har til rådighed, har omprioriteret, sådan at man bl.a. har sikret talentudviklingen på området.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-18:
Det er jo interessant at høre, at hver gang Socialdemokratiet, oppositionen kommer og vil gøre noget ude i kommunerne, får man at vide, at det er detailstyring.
Jeg ved også, at den her regering har sagt, at kommunerne skal udlicitere op til 25 pct. på et tidspunkt, og det er ikke detailstyring.
Alt det, som den her regering siger kommunerne skal, er ikke detailstyring, men når vi kommer med nogle penge og gerne vil noget, er det detailstyring.
Jeg kan ikke forstå, man ser så negativt på det, men nu er det jo en konservativ ordfører, der står deroppe nu, så jeg vil spørge: Er den konservative ordfører enig med den forhenværende kulturminister, Carina Christensen, i, at det her er et område, man har villet nedprioritere siden 2001?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-18:
Kommunerne har gennem de seneste år investeret flere penge i musikskolerne end nogen sinde før.
Mange kommuner har differentieret brugerbetaling, som udgør en mindre del af musikskolernes finansiering, og kommunerne giver også masser af fripladser, både til folk, der har brug for det, og til unge mennesker med særlige behov.
Og så er der altså også hele søskenderabatordningen.
Musikskolerne er ikke kun selvstændige bygninger, hvor elever dukker op efter skoletid.
De er også blevet et bærende element for den kreative udvikling af og i folkeskolen.
Mange kommuner vælger f.eks. via skolefritidsordningerne at introducere børnene til musikkens verden og til det videre musikundervisningsforløb i musikskolen.
Det er op til den enkelte folkeskole og musikskole at sikre, at disse musikskoletilbud når ud til alle, sådan at alle får mulighed for at blive introduceret til musikkens verden.
Socialdemokratiet foreslår her, der skal afsættes 8 mio. kr. til talentudvikling som et signal til kommunerne om, at staten gerne vil musikskolerne.
Jeg synes, staten skal lytte til kommunerne: Kommunerne vil rigtig gerne musikskolerne.
Men kommunerne modtager allerede knap 90 mio. kr. til musikskoledrift via finansloven plus det øgede tilskud, der er øremærket til talentudviklingen, så jeg tror, at både kommunerne og Folketinget her nok skal forstå signalet ganske klart: De er kommet for at blive.
Musikskolerne er rigtig dygtige og kompetente til at finde og motivere nye unge talenter.
Men man kan ikke tvinge børn til at spille på et instrument, hvis ikke de har lyst til det, ej heller om man mindsker forældrebetalingen, eller man giver dem mere i støtte via staten eller via kommunen eller via refusionsordninger.
Det er et sympatisk forslag, Socialdemokratiet kommer med, nemlig at hæve refusionen til 25 pct.
Desværre må man igen konstatere, at samfundsudviklingen altså ikke er til en sådan væsentlig forøgelse på dette område; det vil være decideret økonomisk uansvarligt.
Så Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-18:
Der er allerede sagt så mange fine ting heroppefra om musikskolerne og om musikundervisningens betydning for os alle sammen og for det enkeltes barns udvikling.
Det var et kæmpe løft for talentudviklingen i Danmark, at vi fik sat gang i musikskolerne for omkring 20 år siden, og at de blev lovpligtige, så alle kommuner er forpligtet til at oprette musikskoler.
Det projekt vil vi selvfølgelig meget gerne i SF være med til at støtte og videreudvikle.
Vi synes også, det er vigtigt, at det ikke bliver sådan, at det er pengepungen, der afgør, om børn får den her chance og får muligheder for at udvikle deres talenter.
Hvis det er, som kulturministeren siger, at det ikke er den måde, der er beskrevet i forslaget her, der skal bruges, men at der måske kan bruges andre modeller, synes jeg, vi skal prøve at finde ud af, hvad det er for nogle modeller, man eventuelt kan bruge, hvis man vil sikre, at forældrebetalingen ikke bliver for høj på musikskolerne.
Jeg synes bare også, jeg er nødt til at sige, når nu vi er inde på musik og talentudvikling, at vi altså har et kæmpe problem lige nu på vores musikalske grundkurser, efter at aftalen om en særlig pulje til dem udløb og regeringen nægtede at videreføre den.
Lige nu er der kriser rundtomkring, og jeg opfordrer meget til, at vi finder en løsning på det her område, ligesom jeg opfordrer til, at vi prøver at finde en løsning på, hvordan vi sikrer, at betaling til musikskolerne ikke stiger forældrene over hovedet.
Selv i tider, hvor vi er i en økonomisk krise, selv i tider, hvor vi har svært ved at få pengene til at slå til, synes jeg, det er vigtigt at huske, at det ikke er nok, at vi bliver mætte; det er ikke nok, at vi får tøj på kroppen, det er ikke nok, at vi har tag over hovedet, det er ikke nok, at vi bliver fodret og passet; det er vigtigt, at vi også bliver ved med at fastholde, at kultur er en fundamental ting af vores alle sammens liv, og at det ikke er nok at overleve – vi vil gerne leve.
Derfor er det ikke nu, at vi skal skære ned på kulturområderne og slet ikke på den del af kulturen, som kommer børnene og de unge til gode.
Kim Christiansen (DF), 2010-05-18:
I fravær af vores sædvanlige ordfører på området, fru Karin Nødgaard, skal jeg læse hendes synspunkter op.
Når debatten i dag drejer sig om musikskoler, må det være meget vigtigt at slå fast, hvad det er, vi mere præcist skal drøfte.
Forslaget går ikke ud på, at vi skal tage stilling til, om vi ønsker at have musikskoler eller ej, men snarere om de økonomiske rammer.
De rammer bliver vi nok ikke helt enige om i dag, men det kan slås fast, at Dansk Folkeparti er en meget varm fortaler for, at der skal være et rigt udbud af tilbud til børn og unge på det kulturelle område, herunder at der i samtlige kommuner skal være en musikskole, som kan få børn til at nyde musikkens mangfoldighed og selv lære at udtrykke sig på et instrument eller med deres stemmer.
Der er ikke tvivl om, at det er en prioritering, de enkelte forældre foretager, når de beslutter at melde deres barn ind i den kommunale musikskole, i og med at det som andre fritidsaktiviteter koster penge at lade sit barn deltage.
Det ideelle ville selvfølgelig være, at det ikke måtte være særlig dyrt at deltage i musikskoleundervisning, men da det ofte er undervisning solo eller i meget små hold, vil det selvfølgelig være noget dyrere, end hvis ens barn går i den lokale fodboldklub.
Kommunerne har et stort ansvar for at holde forældrebetalingen på et rimeligt niveau, da musikskolerne ligger i kommunalt regi, men der har også gennem en årrække været tradition for, at staten bidrager.
Det er det bidrag, som forslagsstillerne ønsker øget.
Såfremt det skal kunne lade sig gøre, vil det ikke kunne ske som følge af dette beslutningsforslags ønske om, at der fremsættes et lovforslag derom.
Vil man ændre på det, så skal det ske i forbindelse med finanslovforhandlinger, og derfor er det jo vigtigt at være med i disse forhandlinger, som forslagsstillerne næsten pr. tradition melder sig hurtigt ud af.
Når forslagsstillerne nævner beløb, som skal bevilges de kommende år, lyder det meget tiltalende, men igen er der et problem med at anvise, hvorfra ressourcerne skal komme.
Det er ikke nogen hemmelighed for nogen af os, at det for tiden er ganske svært at finde ekstra midler, og at der skal finde en omfordeling sted, hvis der skal kunne tilføres musikskolerne ekstra midler.
Dansk Folkeparti vil som altid være meget konstruktive, når det gælder finanslove og de løbende drøftelser om, hvorledes statens penge skal bruges, og fortsat have fokus på børn og unges tilbud, også på musikskoleområdet, men finder ikke, at et forslag som dette kan støttes, da der ikke er en klar udmelding om, hvor pengene skal komme fra.
Troels Christensen (V), 2010-05-18:
Jo, bestemt, hvis vi havde et stort pengetræ, vi kunne tage pengene ned fra, er jeg da overbevist om, at vi også kunne bidrage til et lettere liv for musikskolerne.
Men som sagen er nu, og som kulturministeren på glimrende vis redegjorde for, er vi jo altså i en situation i dagens Danmark, hvor produktionen falder, og når produktionen falder, er det klart, at vi skal tænke os ekstra om med hensyn til vores finanser og måden, vi bruger pengene på i det offentlige.
Det bliver jo en skrue uden ende, hvis vi lader finanserne stige, samtidig med at produktionen er faldende.
Hvad sker der så?
Så sker der det, at renten stiger, og så stiger huspriserne, og så er der slet ikke nogen, der har råd til at komme i musikskole.
Bente Dahl (RV), 2010-05-18:
Det kan jeg også godt skrive under på.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren er enig med mig i, at hvis refusionen kom op på de 25 pct., som det har været intentionen fra starten, så ville det ikke kun have signalværdi – altså, det ville ikke kun være et signal, for der ville også følge penge med.
Kommunen kan enten sætte sin støtte ned, eller den kan bibeholde den, og kommunerne nu om dage vil jo meget ofte og meget gerne kulturen det godt og profilerer sig på kulturen, så derfor vil jeg høre, om ordføreren er enig med mig i, at det godt kunne være sandsynligt, at pengene gik til børnene, som det var hensigten.
Troels Christensen (V), 2010-05-18:
Jeg tror, det er meget forskelligt fra kommune til kommune, hvilken placering i selve det kulturelle miljø den enkelte musikskole har.
Jeg vil give den radikale ordfører ret i, at de nogle steder er et omdrejningspunkt, at de virkelig har fat i lokalbefolkningen, at de afholder koncerter og i høj grad virker som rugekasser.
Andre steder lever de et lidt mere stille liv, fordi kommunerne har satset på noget andet, eller fordi der er andre ting, der er vigtigere for lokalbefolkningen der.
Jeg tror, det er meget forskelligt.
Jeg vil slutte med at sige, at det er vigtigt for Venstre, at vi har lige muligheder og lige adgang, og at man stort set uanset indkomst kan deltage i musikundervisningen, for musik er virkelig livets salt, det kan jeg i hvert fald godt skrive under på personligt.
Bente Dahl (RV), 2010-05-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren for Venstre er enig med mig i, at musikskolerne ud over at være rugekasser for talenter og at tilbyde musikundervisning ofte er kraftcentre og lokomotiver i det lokale kulturliv.
Troels Christensen (V), 2010-05-18:
Det, jeg hæfter mig ved, er, at vi har fripladsordninger.
Vi har fripladsordninger, der sikrer, at hvis man er en familie, hvor alle tre børn – f.eks. en enlig mor, der har tre børn – er nogle talenter til musik og det simpelt hen er deres liv at gå til musikundervisning, så er muligheden der både for fripladsordninger og for, at musikskolerne kan søge fra talentpuljen, som er på 23 mio. kr. Der er taget højde for de her ting, og derfor er jeg også tilfreds med, som det kører.
Jeg vil sige, at det var noget andet, hvis det var kommunerne, der kom og bad os om, at vi nu skulle ændre lovgivningen.
Per Stig Møller (KF), 2010-05-18:
Jo, men jeg kan da sige, at i forbindelse med det kommende filmforlig bliver Socialdemokratiet inviteret med, for det er her, den store sum ligger i forbindelse med computerspilsudviklingen, og derfor er det også ubetids i dag at sætte kroner og øre på.
Vi er enige om, at det er en vigtig branche, det er en branche i vækst, den giver oplevelser, og den giver indtægter.
Så derfor er jeg meget opmærksom på det.
Så lægger jeg også meget vægt på, at alle de priser, man har fået, og som hr. Mogens Jensen med rette nævner, viser, hvor dygtige de er, men det bliver ikke ved af sig selv, uden at der også er talentudvikling, og det vil vi godt være med til.
Men nu ligger det altså meget fornuftigt i forbindelse med filmforliget, og lad os se på det dér.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Jeg må sige, at jeg synes, det lyder mærkeligt, når ministeren siger, at vi har et forlig omkring computerspil, og så kan Socialdemokratiet ikke fremsætte beslutningsforslag.
Vi har et forlig omkring kultur- og oplevelsesøkonomi, og vi har et filmforlig, vi har ikke et særskilt forlig om computerspil, det håber jeg at ministeren vil medgive.
Og når vi nu fremsætter det her beslutningsforslag, er det jo, fordi der er behov for et særligt fokus på computerspilsområdet, fordi det er i rivende vækst og Danmark gør sig internationalt voldsomt gældende på området i øjeblikket, men der mangler en lang række erhvervspolitiske tiltag og også kulturpolitiske tiltag, for at vi kan fremme computerspil og udnytte det potentiale, der er.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at vi bør have en samlet aftale om computerspil, gerne i tilknytning til det næste filmforlig.
Jeg kunne forstå, at ministeren er enig i, at de fokusområder, vi har opregnet, er de rigtige; er det så noget, ministeren vil bidrage til i forbindelse med det kommende filmforlig?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-18:
Jeg tror, at jeg har forstået, at alle partier er enige om, at vi bliver nødt til at liberalisere, for det siger EU vi skal.
I forhold til privatiseringen er flertallet øjensynligt ikke så bredt som i liberaliseringsdiskussionen.
Jeg takker for, at Det Konservative Folkeparti er enige med os i privatiseringsønsket, men jeg synes desværre, debatten har vist, at det ønske ikke er så udbredt, som man kunne have ønsket sig.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Det opfatter jeg som et tilsagn fra ministeren om, at computerspil vil udgøre en særskilt forhandling i tilknytning til filmforhandlingerne, og at ministeren er enig i, at her skal vi også skabe rammerne i hvert fald for den kulturpolitiske satsning på film i de kommende år.
Kan ministeren også sige, om regeringen vil være villig til at afsætte ressourcer til det?
Vi ved jo, at vi de sidste 4 år har støttet computerspil med 3 mio. kr. i produktionsstøtte om året, og til sammenligning er investeringerne i film 400 mio. kr. Mener ministeren ikke, at vi skal udnytte det potentiale, som Danmark har på det her felt, ved også at sørge for, at vi investerer på området, og også sådan, at vi sikrer, at der kommer danskproducerede computerspil, og at alle de mange danske brugere ikke skal nøjes med alt det amerikanske, vi får hældt ind over landets grænser?
Kim Christiansen (DF), 2010-05-18:
Nu vil jeg lige igen understrege, at Post Danmark jo er en statslig offentlig virksomhed.
Det vil sige, at de kan agere på fuldstændig almindelige markedsvilkår, fuldstændig på linje med, hvis det var en privat virksomhed.
Den mulighed gav vi dem i 1995.
Så der er jo ingen begrænsninger i forhold til det.
De eneste begrænsninger, Post Danmark har – det ville de også have som privat virksomhed –
er i forhold til postloven.
Længere er den jo ikke.
Så jeg kan ikke se, at det vil ændre noget i forhold til Post Danmarks muligheder for at agere på et frit og liberalt marked.