runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Nej, det er ikke den fulde sandhed, for jeg er i hvert fald fuldstændig bekendt med, at ministeren også under forhandlingerne var i forbindelse med Finansministeriet for at sikre det fornødne.
Men så vidt jeg ved – eller rettere sagt, det ved jeg – er der sket fuld hjemtagning, så vi har i hvert fald brugt, hvad vi skulle.
Men man kan jo også, når man nu siger, at man vil støtte op om økologerne, som hr. Jens Peter Vernersen og andre fra oppositionen siger, vælge at sige, at hvis vi ikke kan få det hele, så vender vi bare ryggen til og går, og så må andre tage det.
Hvis det så viser sig, at det skridt, vi har taget, ikke er stort nok, fordi den økologiske succes er så stor, som den er, tager vi drøftelserne derfra.
Men at begynde at sige, jamen det er nok ikke stort nok, så kan vi lige så godt lade være, var dog en besynderlig måde at argumentere på.
Jeg tror, jeg har det, ligesom landbruget selv har det, nemlig at vi overhovedet ikke har noget imod, at man går ind og arbejder med de tilskud, der ligger til det konventionelle landbrug, men det skal bare ikke ske på den frivillige modulation.
Det skal ikke ske, således at vi vælger at lave en forringelse for de danske landmænd, der skal konkurrere med markedet udeomkring, for det er en forkert måde at stille tingene op på.
Vi har ikke noget imod, at man går ind og ændrer på tilskudsordningen, men det skal ske ved en tvungen modulation, så det sker over hele Europa på samme tid.
Men vi skal ikke glemme – og det må jo også betyde lidt for Enhedslisten – at hvis vi begynder at konkurrenceforvride og gøre det ringere for det danske landbrug, betyder det altså noget for arbejdspladserne.
Det betyder noget for arbejdspladserne mange andre steder end lige ude på selve gårdene.
Det betyder også noget for en masse følgearbejdspladser, og det betyder vel også en lille smule, også for Enhedslisten.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Se, nu bliver det igen gjort til noget med, at vi skal være positive eller negative.
Jeg har arbejdet med landsbyer i så mange år, at jeg ved, at hvis man starter med at tro, at det ikke nytter noget, så kan man lige så godt lade være med at begynde at gøre noget.
Man skal selvfølgelig tro, at det nytter noget, og de millioner, der kommer ud her, nytter da også noget.
Det, jeg siger, er bare, at der ikke er tilstrækkelig målretning med dem.
Det skaber nogle forventninger, som vi ikke kan leve op til, og det vil sige, at det skaber nogle frustrationer.
Der er muligheder, enestående historiske muligheder for ad forskellige veje at skabe grundlaget for, at der kan bevares en service på landet, men det kræver, at vi går ind og handler nu, og det kan godt være, at det først viser sig ikke om et år, men om tyve år.
Men fortidsvalg, nutidsvilkår, nutidsvalg, fremtidsvilkår.
Og der savner jeg, at der bliver foretaget de rigtige valg, som vil give nogle konsekvenser, der virkelig batter noget på landet.
Det er min kritik.
Jeg går ikke ud i landsbyerne og siger, at det her ikke dur til noget.
Selvfølgelig hjælper det, det er bare ikke tilstrækkeligt.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Tak for, at 95 mio. er mere end 23 mio. Man har ellers kunnet forstå på det, der indtil nu er blevet sagt, at det var så ringe, men det viser sig nu, at det ikke er så ringe.
Det er faktisk en fantastisk forbedring, der er sket.
Det er da en indrømmelse, man kan forstå.
Vil hr. Ole Glahn også bekræfte mig i her i dag, at vi kunne tage en forespørgselsdebat om ca. 1 år, som gik ud på, hvordan det så går, og at vi så i tiden fra nu af og frem, til vi tager den forespørgselsdebat, bør gå rundt og være lidt positive med hensyn til, at det her nok skal lykkes?
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Spørgeren har jo selv givet svaret.
Jeg vil jo ikke stå her og sige, at 95 ikke er det største tal af de to.
Det kunne jeg aldrig finde på.
Jeg siger, at situationen er den, at problemerne i landsbyerne og landdistrikterne er blevet større, og det vil sige, at der også er behov for flere midler.
Og det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, om vi bruger de her midler tilstrækkelig rationelt.
Jeg tror, at man i landsbyerne og landdistrikterne ville være meget mere tilfredse med, at man sammen med det her fik en plan for, hvad regeringen ville for at ændre den afvikling, som foregår på landet.
Det her er at dæmpe afviklingen og gøre den lidt mere spiselig.
Vi mangler en udviklingsplan for landdistrikterne, og det er det, jeg savner.
Derfor mener jeg ikke, at det er rimeligt, at regeringen f.eks. skaber nogle forventninger om, at man kan få et meget højt serviceniveau på landet, for det er der ikke rammer til.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Faktum er jo også, at den brochure, hr. Ole Glahn står med, er så varm, at han faktisk burde have en handske på, den er så ny, at den lige er kommet ud af papirpressen, og så snakker man allerede nu om, at forventningerne er helt i bund.
Jeg har egentlig bare et kort spørgsmål, og det kan besvares ganske kort.
Nogle af de ting, hr. Ole Glahn gerne ønsker skal ske, kan ske inden for LAG'erne, det er et faktum, sådan er det.
Den tidligere regering afsatte 23 mio. kr. til LAG'erne, den nuværende regering afsætter 95 mio. kr.
Er det en forøgelse, eller er det en forringelse?
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Altså, nu skal vi lige have de her ting helt på plads.
Jeg citerer igen.
Der står i denne pjece, som regeringen og ministeren er gået ud med, »Mere liv på landet«, og jeg citerer: »Borgerne i landdistrikterne skal derfor have høj service og adgang til skoler, indkøbsmuligheder, internet, fritidsaktiviteter og andre kulturtilbud.«
Det er ministeren, der går ud og skaber forventninger om en høj service.
Vi, der bor på landet og ved, at vi er underlagt kommunale øko nomiske budgetstyringer, ved, at det jo ikke er den vej, det går på landet.
Det går mod ringere service, det er jo situationen.
Og så er det mig, der anklager regeringen for at skabe nogle falske forventninger.
Det må da være korrekt at gøre, når jeg læser op fra en pjece, som er udsendt af ministeren.
Så jeg synes, det er lidt bagvendt, at hr. Allan Niebuhr angriber mig for at skabe nogle forventninger.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Nu siger hr. Ole Glahn igen: Det er jo det, man forventer ude blandt borgerne ude i yderområderne.
Skal vi ikke holde fast i, at vi så ikke skal stå her og skubbe til nogle forkerte forventninger, men derimod fortælle, hvad de faktiske forhold er.
Jeg har stor respekt for, at serviceniveauet skal være meget højt ude i yderområderne, men hvis man har valgt at bosætte sig på Østerbro i København, så har man valgt én måde.
Hvis man har valgt at bosætte sig ude i en af landkommunerne i Vestjylland eller i Sønderjylland, så har man valgt en anden måde.
Der er nogle fordele, og der er nogle ulemper i serviceniveauet.
Sådan er det.
Men det er op til den enkelte kommune at skabe det serviceniveau, der gør, at borgerne bliver tilfredse med at bo i den kommune og i det distrikt af den kommune, som de bor i.
Og så synes jeg ikke, vi skal skubbe til en proces her og stå og foregøgle, at vi via udvikling i landdistrikterne kan ændre noget som helst eller skal ændre noget som helst omkring serviceniveauet i den enkelte kommune.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Jeg tror, at det, hr. Allan Niebuhr hentyder til, er et af mine tidligere spørgsmål, og det gik jo på det her oplæg, der skaber nogle forventninger på landet om, at man kan sikre, at skolerne overlever.
Men det er også vores indflydelse her fra Folketinget, der gør, at der skabes en udvikling, hvor antallet af beboere i skoledistrikter f.eks. ikke går nedad, at der skabes en udvikling, hvor der kommer dynamik, hvor der kommer tilflyttere.
Der er masser af mennesker i dagens Danmark, der gerne vil bo ude, hvor der er ren luft og der er lys om aftenen, ikke gadelys, men stjernehimmel, når ellers skyerne er væk, mennesker, som altså vil opleve naturen på en anden måde.
Men det kræver også, at der er nogle arbejdspladser og der er nogle muligheder for at udvikle sig.
Jeg har peget på én ting: økologi.
Man kunne tale om bredbåndstilknytning, uddannelse, forskellige former for arbejdspladser osv.
Det kan skabe forudsætning for, at skolerne får elever nok, og så kan skolerne overleve.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Nu vil jeg ikke udelukke, at forhandlingsresultatet kunne blive bedre, hvis hr. Allan Niebuhr havde truet med at gå – det kan man jo ikke helt udelukke.
Men hr. Allan Niebuhr sagde tidligere i dag, og det tror jeg nok hr. Allan Niebuhr mente var et godt argument, at hvis man ville give flere penge til den del af landbruget eller til den del af folk i landdistrikterne, som var uden for landbruget, så skulle det tages fra økologien og omvendt.
Jeg vil bare spørge hr. Allan Niebuhr, om årsagen til, at hr. Allan Niebuhr opstiller den modsætning, ikke er den helt banale, at hr. Allan Niebuhr insisterer på, at støtten til det konventionelle landbrug ikke må angribes.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Nu er det jo ikke bare sådan, at vi begge to kommer fra yderområderne, fra landdistrikterne, vi kommer også begge fra det kommunale system.
Hr. Ole Glahn tog før det udmærkede prospekt, som ministeriet har udgivet, frem og begyndte at tale om at sikre skolerne.
Er vi ikke enige om, at rammerne for udviklingen i landdistrikterne kommer herindefra, mens vi begge to vist godt ved, at sikring af skolerne ikke er noget, der klares fra Folketingets talerstol, men noget, der sikres ude i kommunalbestyrelserne?
Det, jeg i hvert fald hører fra kommunalbestyrelserne, både de gamle og de nye, er: Lad os dog få lov til at arbejde med de ting, der hører hjemme hos os.
Det er vel op til den enkelte kommune at bestemme.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nu har De Radikale selvfølgelig ikke stor kommunal indflydelse, for ellers ville den radikale ordfører jo vide, at kommunerne også har pligt til at sørge for, at alle i en kommune, både på land og i by, har det godt.
Men det næste er: Ville det ikke lidt være at kaste pengene i grams måske, hvis vi siger, her er næsten en milliard kroner om året til at bruge det første år, inden vi overhovedet har set det første udviklingsprojekt?
Jeg ved godt, at hr. Ole Glahn sagde: Vi skal være foran udviklingen.
Men alligevel – der skal vel være lidt ræson i det, der skal være en mening med tingene.
Og der er jo noget, der hedder, og det tror jeg også det gør hos De Radikale, at selv om man ikke har så meget til at begynde med, kunne det jo blive mere, og det er også det, der er meningen.
Det her er kun en hjælp.
Vi kan jo ikke sørge for liv på landet.
Det skal ildsjælene selv i den sidste ende gøre.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Nu er det jo meget smart af hr. Jens Kirk at bruge udtrykket: Man skal finde sine egne ben.
Jeg har nu ikke indtrykket af, når jeg kommer rundt i landsbyerne og på landet, at der er nogle, der har behov for at finde deres egne ben.
De ved godt, hvad problemerne er.
De har kæmpet med dem i årevis, og de har været aktive også i LAGenheder, i beboerforeninger og i forskellige former for aktiviteter, så jeg forstår overhovedet ikke, at man neddrosler de første 2 år.
Jeg synes, at det faktisk er en stor skam over for de mennesker, der gør en stor indsats.
For vi er nemlig enige om, at hvis landsbyer og landdistrikter skal overleve, så er den første forudsætning, at de mennesker, der bor derude, selv gør en indsats, men det er ikke en tilstrækkelig forudsætning.
Der er det, vi skal komme ind og lave nogle retningslinjer og sige: Det er det Danmark, vi gerne vil have fremmet, og det er det, jeg synes, regeringen svigter med.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Man kunne næsten på de sidste ord fra hr. Ole Glahn fornemme, at han ville tilslutte sig loven og i sidste ende stemme for den.
Men står der nogen steder, at de beløb, over 6 mia. kr., som er afsat, ikke skulle bruges i den periode her?
Det er jo sådan, at når vi starter lidt langsomt, så bliver der flere til de næste år.
Det er helt sikkert, at alle de godt 6 mia. kr. vil blive brugt, og det vil sige, at der bruges knap så mange her i opstartsfasen, hvor mange skal finde deres egne ben, og så bliver der flere til næste år.
Er det ikke konsekvensen af det her?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Vi er altid indstillede på at være med til at skabe de bedste forhold, når det gælder dyrevelfærden og mulighederne for økologisk landbrug.
Vi – og jeg tror, at jeg har sagt det snart 20 gange her fra talerstolen – vil gøre alt, hvad vi kan, for at give de bedste muligheder for økologisk landbrug også i fremtiden, og vi vil også give de bedste muligheder for en god dyrevelfærd og en god fødevaresikkerhed for forbrugeren, uanset om den er økologisk eller kommer fra konventionelt landbrug.
Længere er den sådan set ikke.
Det er ikke noget modsætningsforhold.
Det kan sagtens være et både-og.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Når man kommer fra Nordjylland, kender man jo alt til den stærkt reducerede betydning, landbruget har for beskæftigelsen i Danmark, fordi man vælger at flytte al beskæftigelse ud af landet.
Men det, jeg vil spørge hr. Allan Niebuhr om, er: Er det rigtigt forstået, at Det Konservative Folkeparti har det synspunkt, at en omlægning af den støtte, vi i dag giver til landbruget, sådan at det yderligere fremmer en økologisk omstilling og yderligere fremmer dyrevelfærd, ikke kan komme på tale, før man er blevet enige om det i EU?
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Mig bekendt bor ordføreren selv på landet og kender situationen på landet, og jeg forstår slet ikke, at regeringen sådan tror, at den kan sætte verden og udviklingen i stå og trække noget frem og sige, at det er noget nyt.
Der er jo ikke noget nyt i det her.
Det har jo været en generel udvikling, at der er blevet lukket skoler, og kommunerne vil komme til at lukke skoler også nu efter kommunalreformen.
Der vil blive nedlagt biblioteker, og serviceniveauet vil blive forringet, og det kræver så, at man går andre veje for at lave et netværk og skaffe nogle rum, nogle steder, hvor man kan mødes og lære hinanden at kende og skabe noget sammen.
Og det ved hr. Jens Kirk jo godt.
Så jeg synes, det er en underlig måde at sige, at nu skal man bruge mindre de næste to år, og så lægge det over til forhåbentlig en anden regering.
Men vi skal nok tage vare på, hvad der skal ske på det tidspunkt.
Nu er det sådan, at jeg bestemt ikke var totalt forblændet af modulation.
Jeg var totalt optaget af, at vi skal have en anden udvikling inden for landbruget, og da forhandlingerne begyndte, havde jeg indtryk af, at Dansk Folkeparti også ønskede det.
Men af forskellige og for mig noget ukendte årsager stod Dansk Folkeparti af.
Men jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen igen, for hr. Christian H. Hansen svarede sådan set ikke på mit spørgsmål: Hvad mener hr. Christian H. Hansen er årsagen til, at vi i øjeblikket kan opleve, at man f.eks. på Sjælland må aflyse møder, hvor man inviterer potentielle traditionelle landmænd, der vil lægge om til økologi?
De møder bliver aflyst, fordi der ikke er nogen, der er interesseret i at lægge om.
Kunne det ikke skyldes, at der ikke er power nok i det her forslag; at der ikke er et sigte, der siger, at regeringen og Folketingets flertal vil en mere økologisk landbrugsudvikling end den, vi har i øjeblikket – det er pebernødder, det, der er kommet her – kunne det ikke være årsagen?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Hvis vi tænker lidt tilbage, altså til dengang vi havde en større arbejdsløshed i Danmark, og dengang vi havde en svagere økonomi i Danmark, end vi har nu – det var dengang, hr. Ole Glahns parti sad med i regeringen – kan vi jo konstatere, at dengang fandtes der ikke noget, der hed en økologipakke, og at der ikke var afsat så store midler til økologi, som der bliver afsat nu.
Det er faktisk meget interessant.
Hvis man i øvrigt vil bruge lidt tid på at læse selve den aftale, der er lavet om økologi, står der jo bl.a. i den, at hvis der bliver problemer, fordi der er afsat for få midler, altså at flere landmænd vil i gang med omlægning, er det noget, regeringen og Dansk Folkeparti skal drøfte.
Hr. Ole Glahn kunne have siddet med ved bordet, hvis han ikke var blevet totalt forblændet af det med modulation.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
I dag oplever vi jo en hr. Christian H. Hansen, som ikke sætter sit lys under en skæppe.
Han undlader heller ikke at sige, at der ikke kommer en ny regering før efter 2013, men mig bekendt er det fastsat i grundloven, hvornår der skal holdes valg, så der kommer vel nok en ny regering; men det er ikke sikkert, at der kommer en anden regering.
Men når hr. Christian H. Hansen har så stor magt, at han efter sit eget udsagn kan invitere regeringen, hvis der er nogle ting i forbindelse med loven, som ikke fungerer godt nok, vil jeg spørge hr. Christian H. Hansen: Dansk Folkeparti har lagt meget vægt på økologi, ligesom vi gør i Det Radikale Venstre.
Vi oplever i øjeblikket, at landmændene ikke vil lægge om, og mener hr. Christian H. Hansen, at det kan hænge sammen med, at der ikke laves en langsigtet, virkelig satsning på økologi over de næste 7 år med langt større beløb end dem, der er afsat her?
Kunne det være årsagen til, at landmændene ikke tør lægge om?
Mener hr. Christian H. Hansen, at det er forklaringen, eller har hr. Christian H. Hansen en anden forklaring?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jamen jeg bliver jo nødt til at gentage spørgsmålet, da hr. Jens Kirk ikke svarer på det.
Jeg spørger ganske enkelt om, hvorvidt man i det her nationale program har medtaget skovbruget i samme omfang, som det var tiltænkt i EU's landdistriktsprogram.
Det er jo sådan set noget, der kan svares ja eller nej til.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg har forklaret en gang før her fra talerstolen i dag, hvordan det ligger, og hvorfor vi siger det skal være inden for skovrejsningsområderne.
Hvis man snakker skovrejsning, må jeg sige, at det jo må være over Miljøministeriets pulje, disse penge skal findes.
Jeg må også sige, at den udvikling, der har været med hensyn til skovrejsning af private uden for det område, jo er accelereret kolossalt de sidste år, og det kan vel ikke være meningen, at disse mennesker derude skal have dobbelt tilskud, fordi de gør det på den måde.
Det er jo sådan, at vi i den 10-årige periode, man kan få tilskud – det gælder både plantningstilskud og tilskud pr. år – når op i nærheden af 50.000 kr. pr. hektar.
Det er vel ikke ligefrem en dårlig løsning, vi har, selv om vi kommer uden for skovrejsningsområderne.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Nu bliver skovbruget jo nævnt, og derfor vil jeg godt spørge, om man i det her nationale program tilgodeser skovbruget fuldt ud lige så meget, som det er tilgodeset i EU's landdistriktsprogram.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Til hr. Ole Glahn må jeg sige, at hvis ikke menneskene selv gør en indsats ude på landet, så bliver der ingen dynamik.
Vi har givet nogle muligheder her, nogle hjælpemidler til de LAG'er, der nu skal oprettes, så de kan gøre sådan og sådan.
Hvis vi går ind og kigger på andre områder, må jeg sige, at vi jo også lige har udarbejdet en miljøpakke om lugt og støj på landet, som jo alt andet lige gerne skulle gøre, at det i nogle områder måske blev lidt mere behageligt at bo, fordi man kan undgå det.
Det gøres jo ikke kun med det her, men det er nogle midler, som kan stilles til rådighed, og de kan jo give os meget igen, mange gange; vi har da eksempler på, at de midler her giver både 10 og 17 gange igen nogle steder.
Så de får virkelig stor betydning for de LAG'er, som der var engang, og som vi i fremtiden også skal have.
Jeg må sige til hr. Ole Glahn, at det jo ikke bare er varm luft, selv om vinteren er lidt unormal.
Vi skal huske, at den økonomi, der er i den pakke her, jo kun udgør 0,6 pct. af den samlede kommunale økonomi, og derfor er det meget lidt.
Det er jo heldigvis – og det synes vi i Venstre er godt – overladt til den frie fantasi, hvordan midlerne f.eks. i akse 3 skal bruges i LAG'en.
Det er jo ikke os, der skal komme og diktere, hvordan de mennesker skal bruge dem.
Vi har lagt nogle rammer for, hvordan vi vil bruge pengene, og det beklager jeg at f.eks. De Radikale ikke vil være med til.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Som det fremgår af de tidligere spørgsmål, valgte hr. Jens Kirk jo sådan set at kommentere den aftale, som ministeren har lavet med Dansk Folkeparti, altså som regeringspartierne har lavet med Dansk Folkeparti.
Jeg citerer fra pjecen, der hedder »Mere liv på landet«.
Der står, at det er regeringens mål, at danskerne skal have gode og attraktive levevilkår, uanset hvor i landet de bor.
Borgerne i landdistrikterne skal derfor have høj service og adgang til skoler, indkøbsmuligheder og internet, fritidsaktiviteter og andre kulturelle tilbud.
Mener hr. Jens Kirk, at de initiativer, der kommer i den aftale, kan sikre, at skoler bevares, og at indkøbsmuligheder bevares i landsbyerne, eller er det her bare varm luft?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Det undrer mig, at hr. Per Clausen ligesom hr. Touborg ikke har læst mere på forordningen.
Det er jo sådan, at hvis vi præmierer skovrejsning mere uden for skovrejsningsområderne, sådan at de også kan få, så får de jo dobbelt støtte.
For det er jo sådan, at hvis man på en mindre ejendom vælger at lægge sit dyrkede areal over til et, kan vi sige, lidt større landbrug ved siden af og så modtage dettes brakarealer, så kan man både få braktilskud og også skovrejsningstilskud.
Det kan vel ikke være hensigtsmæssigt.
Derfor er det begrænset sådan.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen nu er lidt kreativ, og det ved jeg han sådan normalt er, i hvert fald med hensyn til spørgsmål, så vil han vide, at der nede i tredje akse jo også er mulighed for – hvis disse LAG'er kan blive enige om, at man planter skov – at bruge nogle af de penge til at plante skov for.
Så jeg vil sige, at de er medtaget i den grad, der er lagt op til.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Men det er vel rigtigt forstået, at Venstres og Konservatives og Dansk Folkepartis sådan kreative sans i forhold til landdistrikterne stopper ved landbruget.
Man er endda villig til at gå så langt, at man skriver skovbruget helt ud af landdistriktet, fordi der er nogle landbrugsinteresser, der skal varetages.
Det er vel realiteten i den aftale, man har lavet mellem Venstre og Dansk Folkeparti og Konservative.
Jeg ved godt, det ikke er det, der står i loven.
Men pointen er jo, at hr. Jens Kirk selv lagde op til, at det var aftalerne, vi skulle diskutere, og ikke loven.
Jeg kan forstå på hr. Jens Kirks indlæg, at han erkender, at vi i dag ikke bruger så meget energi på loven, der jo kun indeholder én vigtig ting, nemlig at ministeren kan bestemme alt, men beskæftiger os lidt med de konkrete initiativer, som Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har gennemført.
Jeg kan jo også forstå på hr. Jens Kirk, at han er enig i, at det primære formål med den aftale, der er lavet med Dansk Folkeparti, er at sikre, at de midler, der er på det her område, bliver overført til det etablerede landbrug.
Kan hr. Jens Kirk ikke bekræfte, at det er det primære formål?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Til hr. Touborg kan jeg oplyse: Vi har valgt i forhold til den forrige landdistriktsforordning at gå fra 5 pct. helt op til 20 pct.
Det er jo en klækkelig forhøjelse i forhold til, hvad der var før.
Og vi må fortsat sige, at lad os nu få de LAG'er i gang.
Der går måske et halvt år.
Inden hele ordningen er godkendt, går der måske også et halvt år.
Det vil sige, at der er halvandet år til at bruge de penge i, som er afsat til de 2 år, så jeg tror i grunden, at der vil være gode penge til alle formål også i de kommende år.
Jeg må til hr. Kristen Touborg sige: Jeg tror, hr. Touborg helt har misforstået den forordning her.
Det er en landdistriktsforordning, som helt klart siger, hvad pengene skal bruges til.
De 57 pct. skal bruges i akse 2, 43 pct. skal bruges i akse 1 og i akse 3 og 4.
Det må og skal være kommunerne, der skal sørge for, at livet i den enkelte kommune, uanset om jeg bor på landet eller hvor jeg bor, er fint og godt.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Venstres ordfører siger, at det er et godt, afbalanceret forslag.
Det får mig til at spørge: Synes Venstre virkelig, at det, at man afsætter cirka en femtedel af beløbet til de 600.000 mennesker, der bor i landdistrikterne, og som ikke har noget med landbrug at gøre, er en god og afbalanceret måde at fordele pengene på?