runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg tror, hr. Peter Christensen har fået vindmøller på hjernen, for jeg har slet ikke omtalt vindmøller.
Men jeg har i stedet for påpeget det, som vel også var en tilståelsessag for hr. Peter Christensen, nemlig at man fra regeringen og Dansk Folkepartis side nedprioriterer uddannelse og forskning.
Så har vi det på plads – det er regeringens eget ambitionsniveau.
Det er jo realiteten, og det var også det, hr. Peter Christensen sagde bag alle tallene.
Men i forbindelse med vindmøller vil jeg spørge: Hvorfor skal Danmark ikke udnytte sine styrkepositioner?
Statsministeren brugte lige 2-3 minutter af sin meget lange tale til at sige lidt om styrkepositioner.
Hvis Danmark skulle drives som en forretning, er der så nogen herinde i salen, der ikke tror, at man skal bygge på sine styrkepositioner, i stedet for at det bare er sådan lala?
Det er jo efter min opfattelse et spørgsmål om, om man vil opgive, eller om man vil kæmpe.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Men hvad kommer først, hønen eller ægget?
Det er jo rigtigt, at man ikke ville kunne have så stor en arbejdsstyrke, som vi har i Danmark, hvis det ikke var sådan, at man kunne få sine børn passet.
Men det ændrer jo ikke ved, at det også kræver, at der er nogle virksomheder, der har brug for de mennesker, som skal have deres børn passet.
Altså, hvis der ikke er beskæftigelse, hvis der ikke er job, så får vi heller ikke nogen stor efterspørgsel efter at få børn passet, for så kommer de til at gå hjemme.
I fremtiden bliver vi jo nødt til at have en snak med hinanden om, hvordan vi sikrer, at alle job ikke flytter ud, men at vi kan bevare og udvikle beskæftigelsen i Danmark.
Det gør man ikke ved, at venstrefløjen siger: Vi kan forudse fremtiden, vi skal nok beslutte, hvor væksten kan komme; vi kan godt lide vindmøller, så dér satser vi det hele.
Hvad nu, hvis den strategi slår fejl?
Hvad nu, hvis man havde satset forkert i historien?
Så ville vi stå i et land uden en betydelig beskæftigelse.
Vi er nødt til at lave generelle rammer, og så vil den innovation, der er derude blandt almindelige danskere, nok skabe den beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jamen det er egentlig fabelagtigt, for hr. Kristian Thulesen Dahl har jo været meget optaget af det her princip, som i sagens natur står ved magt.
Men det er fabelagtigt, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl jo selv gennemfører en politik, der står for det stik modsatte, nemlig med massive skatteforhøjelser, her på de seneste i forbindelse med genopretningspakken, et klokkeklart løftebrud i forhold til det, VKO gik til valg på sidste gang, nemlig om et skattestop.
Der er simpelt hen ingen sammenhæng, ja, partiet Venstre har været nødt til at pille sin skattestopstæller af hjemmesiden for ikke at udstille, hvor grove løjer det er at løbe så kraftigt væk fra sine egne valgløfter.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl kan være helt tryg: Vores principper står ved magt, og det er klart, at løsningen på de økonomiske problemer, der er skabt, mens hr. Kristian Thulesen Dahl og Venstre og Konservative har haft ansvaret, for os at se altså ikke er at hæve skatterne, men at lave økonomiske reformer.
Og må jeg så ikke bare sige, at denne håndfasthed står i skarp kontrast til det, der kommer fra hr. Kristian Thulesen Dahl og konsorter.
For fru Pia Kjærsgaard har lavet et indlæg, der handler om, at man har en plan, hvor man skulle skabe holdbarhed ved at finde 34 mia. kr. på bedre integration, men inden vi blev færdige med debatten i dag, havde hr. Kristian Thulesen Dahl allerede skruet det ned til 16 mia. kr. Og desværre: Hvad enten det er 34 mia. eller 16 mia. kr., kan man slet ikke regne på det i Finansministeriet.
Mads Rørvig (V), 2011-02-24:
Hr. Morten Østergaard kommer med en række gode betragtninger om Danmarks fremtid og Danmarks økonomi: Man vil halvere statsgælden, man vil lave økonomiske reformer.
Så kan man jo spørge sig selv om, hvad Det Radikale Venstre laver, når de støtter fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister.
For regeringen har jo fremlagt en række forslag til reformer – SU-reform, tilbagetrækningsreform, dagpengereform – som Det Radikale Venstre også har deltaget i.
I forlængelse af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde lige før om et princip om, at man ikke vil sætte skatten op for at finansiere andre offentlige udgifter, har Det Radikale Venstre så også et princip om, at man ikke vil have fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister, for de to ting går jo åbenbart hånd i hånd?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Nu kunne man jo sige, at det princip, hr. Mads Rørvig henviser til, kan den nuværende statsminister heller ikke leve op til – men det er så, hvad det er.
Jeg synes, det er interessant, at netop Venstre i dag vil rejse det spørgsmål, for det, man kan se på det forslag til vedtagelse, der er fremsat af den samlede opposition inklusive hr. Christian H. Hansen, er en enighed om, at der er behov for at skabe langsigtet holdbarhed og troværdighed i dansk økonomi gennem bl.a. reformer, så flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det er det tilsagn, der gives i dag fra oppositionens side.
Så er der hr. Mads Rørvig og konsorter i det andet forslag til vedtagelse – det, der kommer fra regeringspartierne.
Ja, der står der jo ikke rigtig så meget om det.
Der står, at der skal føres en ansvarlig økonomisk politik, hvor der gennemføres reformer.
Der er ikke et ord om, at flere skal blive længere på arbejdsmarkedet eller noget som helst.
Det er jo nok, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl, som hr. Mads Rørvig henviste til for et øjeblik siden, og hr. Mads Rørvig, jo ikke er enige.
Vi må jo bare sige, at hr. Mads Rørvig er velkommen til at fortsætte spørgerækken i den toneart, men han må nok lige gøre sig ulejlighed med at forklare, hvad det er, man selv har lagt frem
Mads Rørvig (V), 2011-02-24:
For det er jo et paradoks, at man ikke vil afvise at lægge stemmer til stigninger i skatten for finansielle virksomheder, stigninger i selskabsskatten, en aktieomsætningsafgift, som oppositionen planlægger at indføre, hvis den får magt, som den har agt efter næste valg Så er det jo også et paradoks, i og med Det Radikale Venstre støtter fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister og hr. Villy Søvndal i oppositionen, at jo flere stemmer De Radikale får, jo mindre sandsynlighed er der for, at de får gennemført det, de i virkeligheden ønsker, nemlig reformer af det danske samfund, en førtidspensionsreform, en tilbagetrækningsreform, en SU-reform.
Man støtter en statsministerkandidat, som ikke ønsker at indføre alt det, som De Radikale vil.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Hr. Mads Rørvig er helt derude, hvor isen knager.
Det Radikale Venstre har sammen med Socialdemokratiet og SF fremlagt et bud på, hvordan vi synes, man skal skrue en førtidspensionsreform sammen – bare lige for at tage den sidste fejlagtighed i det, hr. Mads Rørvig sagde.
Jeg har i min ordførertale gjort et stort nummer ud af at beskrive, hvad det er for et økonomisk morads, vi står i, og som er skabt efter 10 år med Venstre og Konservative i regering og Dansk Folkeparti som støtteparti.
Det Radikale Venstre har desværre ikke kunnet få lov til at tage ansvar undervejs.
Det har der desværre ikke været mulighed for, for så havde meget måske set anderledes ud.
Derfor er det, vi siger: Nu må andre til.
Nogle skal rydde op i det morads.
Vi kan ikke fortsætte med at se passivt til, at konkurrenceevnen svækkes under konservative erhvervsministre, eller at underskuddene på de offentlige budgetter, så langt øjet rækker, skal fortsætte under Venstres finansministre.
Tiden er kommet til et skifte og forhåbentlig også til, at Det Radikale Venstre får de afgørende mandater, så vi ikke som hr. Kristian Thulesen Dahl bare ser til, mens økonomien forværres.
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Tak for det.
Og tak til hr. Morten Østergaard for et fint ordførerindlæg, hvor der var mange gode tanker i.
Jeg har bare lige et spørgsmål.
I Det Radikale Venstre plejer man at være meget god til at sige fra, i forhold til hvad man overhovedet ikke vil lægge stemmer til, og god til at stille ultimative krav og sige: hertil og ikke længere.
Det er jo bl.a. en strategi, som handler om, at den fremtidige vækst i Danmark i høj grad skal skabes i den offentlige sektor.
Det er den vej, SF og Socialdemokraterne ønsker at gå.
Jeg vil bare spørge: Vil De Radikale lægge stemmer til det?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg kan ikke genkende den beskrivelse, fru Carina Christensen giver af det, som er lagt frem vist primært fra SF's side.
Men det, som vi til gengæld gerne vil arbejde for, er det, som jeg beskrev i min ordførertale, og som jeg oplever der langt hen ad vejen er stor enighed om.
Det er jo også det, der lidt er beskrevet i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat i fællesskab i dag, nemlig en dynamisk erhvervspolitik, hvor vi har langsigtede politiske prioriteringer.
Hvis det, fru Carina Christensen spørger om, er, om Det Radikale Venstre vil sikre, at vi fortsat erhvervspolitisk sejler af sted uden kurs og svækker vores konkurrenceevne, som vi har gjort under tre forskellige konservative erhvervsministre, så er svaret nej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Det, hr. Morten Østergaard nu gengiver i langsom gengivelse, var så ikke undsluppet min opmærksomhed helt.
Men det, der var lidt afgørende, var, at når man bombastisk går ud og siger, at man markerer noget som et princip, må vi jo lægge til grund, at det gør man, fordi man gerne vil markere, at det mener man i helt særlig grad.
Ellers kan jeg ikke forstå, hvorfor man gjorde det, da man gjorde det, og det er jo det, jeg gerne vil finde ud af: Hvad ligger der i det?
Når S og SF har lagt en plan frem, der entydigt er finansieret sådan, at man vil finansiere øgede offentlige udgifter med øgede skatter og afgifter – og vi har jo tidligere i dag fået mangfoldiggjort, på hvilke områder det var, for der var flere, det var ikke en udtømmende liste, man kunne nå at gengive på 1 minut, altså at man bl.a. vil hæve skatterne for at øge de offentlige udgifter – ligger der f.eks. så i det, og kan jeg tage det som et udtryk for, at når det er et princip for Det Radikale Venstre, at sådan må man ikke gøre, så vil man afvise den type ting?
Eller handler det bare om at have den holdning indtil en valgdag og så håbe at indgå i et eller andet flertal, og at det så ikke er så afgørende?
Altså, er det afgørende, og er det derfor, man formulerer det som et princip, eller er det bare sådan en del af den radikale plan, som man kan tage lidt af, og så kan man efterlade noget andet?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Det, jeg sagde – og det gentager jeg gerne – er, at vores genopbygningsplan fjerner underskuddet på de offentlige finanser gennem reformer frem for regeringens kombination af skatteforhøjelser og nedskæringer.
Den skaber et økonomisk råderum, som kan investeres i uddannelse, forskning og sociale forbedringer, og skaber grundlag for et mål om at halvere statsgælden i 2020.
Så svaret er ja.
Vi ønsker ikke at finansiere ny velfærd med højere skatter.
Vi ønsker at få styr på underskuddet på de offentlige finanser gennem reformer frem for de nedskæringer og skatteforhøjelser, som hr. Kristian Thulesen Dahl, statsministeren, hr. Peter Christensen og andre har ansvaret for.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jamen jeg vil gerne have bekræftet noget i forbindelse med det store eksperiment, man har gang i ved at lette skatterne.
Vi har jo gode erfaringer med at gøre det.
Mens den nuværende formand i stolen var finansminister i det her land, sænkede de socialdemokratiske regeringer faktisk skatten som nogle af de første, der for alvor gjorde det.
Det gav en positiv effekt.
Hvordan er det, man har regnet på det fra regeringens side?
Hvornår er det, man regner med at se de positive effekter?
Vi andre er jo lidt bekymrede for, at det går tilbage med innovationskraften, at det går tilbage med iværksætteriet, og at det eksperiment, som regeringen er ude i, ikke slår igennem på beskæftigelsen.
Så jeg vil gerne vide dette: Er det alene tro, det her bygger på, hos den nuværende regering og hos Det Konservative Folkeparti?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen vi behøver jo så åbenbart ikke alene at basere det på tro, for hr. Orla Hav har lige givet os et lysende, klart eksempel.
Han henviser til, dengang hr. Mogens Lykketoft var finansminister og sænkede skatterne generelt i Danmark, og så gik alting godt, og man fik øget vækst.
Så det virkede åbenbart under SR-regeringen.
Det, jeg så ikke forstår, er, hvorfor man så ikke tager de gode tiltag med videre.
Hvorfor er det så, man går i den stik modsatte retning, når man fremover vil hæve skatterne, vil sætte skatten op på arbejde, og vil sætte skatten op for selskaberne?
Det er nu engang ikke det, der skaber vækst og nye arbejdspladser i det her land, og det har Socialdemokraterne åbenbart selv dokumenteret.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Men jeg kan da huske med glæde, at Enhedslisten var med til at gennemføre skattelettelser, som først og fremmest ramte de lavtlønnede, og det synes jeg måske kunne inspirere fremadrettet, hvis det er det, man gerne vil fra De Konservatives side.
Jeg forstår jo godt, at De Konservative er meget bekymrede for erhvervslivets omkostninger; det er der ikke noget nyt i.
Der er heller ikke noget nyt i, at erhvervslivets ledere siger, at omkostningsniveauet skal ned.
Jeg kan forsikre fru Carina Christensen for, at helt tilbage fra min pureste ungdom – og det er rigtig, rigtig mange år siden – har vi hørt den sang.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Carina Christensen, om det er derfor, at man fra Det Konservative Folkepartis side er så optaget af at få fjernet efterlønnen.
For vi har jo overvismandens ord for, at det, der er det rigtig smarte ved at fjerne efterlønnen, er, at man øger udbuddet af arbejdskraft og så får sænket lønningerne.
Han har sådan set meget klart sagt, at det er det, der skal skabe øget beskæftigelse.
Derfor er mit spørgsmål til fru Carina Christensen: Hvor langt mener hun i grunden at lønningerne skal ned i Danmark, før vi kan forvente, at omkostningsniveauet er lavt nok?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Nej, det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Det var det, jeg sådan set helt kort spurgte om, nemlig: Vil Det Radikale Venstre lægge stemmer til det?
Jamen jeg skal tilstå, at jeg lod mig rive lidt med af hr. Orla Havs beskrivelse af SR-regeringens politik; det lød jo meget godt, så jeg valgte at gå med på den vogn.
I forhold til efterlønnen er det ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti aldrig har været tilhænger af efterlønnen.
Vi har sådan set stemt imod den fra starten af, for vi synes simpelt hen ikke, det er hensigtsmæssigt, at man betaler raske og rørige mennesker med nyttige kvalifikationer for at forlade arbejdsmarkedet i en tidlig alder.
Derfor er vi selvfølgelig også rigtig glade for, at regeringen nu har fremlagt en tilbagetrækningsreform, hvor man netop lægger op til en gradvis afvikling af efterlønnen, mod at man til gengæld introducerer en ny ordning, nemlig den her seniorførtidspensionsordning, som netop er en ordning, der kan gavne rigtig mange danskere og ikke kun dem, der har indbetalt til efterlønsordningen.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det var sidste gang, at lavtlønnede sådan for alvor fik en fordel skattemæssigt.
Det skal vi da benytte enhver lejlighed til at minde folk om.
Men jeg vil bare spørge fru Carina Christensen: Er det ikke rigtigt, at når Det Konservative Folkeparti – i en situation, hvor der er 230.000 mennesker, der søger arbejde – mener, at det er meget, meget vigtigt at øge arbejdsstyrken, er det, fordi der, hvis man øger arbejdsstyrken, er en mulighed for at få presset lønningerne ned?
Det er sådan set det, der er Det Konservative Folkepartis holdning og synspunkt; præcis ligesom hos vismanden og toplederne i erhvervslivet er det holdningen.
Så stiller jeg bare spørgsmålet
: Hvor langt skal de ned, før man tror, at omkostningsniveauet er lavt nok?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Det kan godt være, at man lige her og nu synes, at ledigheden er for høj.
Jeg synes sådan set, at vi ligger ganske pænt, i forhold til hvor man kunne ligge.
Selvfølgelig ønsker vi alle sammen at skabe flere arbejdspladser, men vi skal også forholde os til, at vi om ganske kort tid kommer til at mangle hænder og hoveder.
Og der vil alle de reformer, som regeringen har spillet ud med, i fællesskab bidrage positivt til at sikre, at vi ikke kommer til at mangle den arbejdskraft, vi får brug for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Det var jo alt ikke nødvendigvis godt fra havet, men alt fra havet, der kom til udtryk her.
Jeg har et meget enkelt spørgsmål til hr. Morten Østergaard.
For noget tid siden kom Det Radikale Venstre med et princip, og man skal høre ekstra godt efter, når Det Radikale Venstre kommer med et princip, for så betyder det lidt mere, end når vi andre vi stiller krav, går jeg ud fra.
Det er derfor, man kalder det et princip.
Det gik ud på, at man ikke ville acceptere, at vi skulle finansiere øgede offentlige udgifter med øgede skatter og afgifter.
Hr. Morten Østergaard kan korrigere mig, hvis ikke jeg husker det fuldstændig korrekt.
Men det var sådan, jeg husker det, nemlig at man ikke skulle finansiere øgede offentlige udgifter med øgede skatter og afgifter.
Står det princip, der kom til udtryk, jeg tror endda, at det var partilederen selv, der kom med det, stadig væk ved magt?
Er det stadig væk radikal politik, og vil det stadig væk være det afgørende for Det Radikale Venstre i forhold til de politiske forhandlinger, der måtte komme, uanset om det er som led i et nyt politisk flertal herinde efter et valg eller det er med det flertal, der er der nu, men hvis Det Radikale Venstre indgår i forhandlinger om den fremtidige økonomiske politik, også i lyset af at det kan være vigtigt for mange i forhold til, hvad vi skal leve af i fremtiden?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen jeg godt forstå, at Socialdemokraternes ordfører spørger, for jeg ved jo, at det ligger Socialdemokraterne meget, meget fjernt at sænke skatterne.
Jeg kan i hvert fald bare sige – og det tror jeg også at hele det erhvervsliv, der var samlet den anden dag, var fuldstændig enige om, for der drøftede man det nemlig, – at vi ikke får fremtidig, øget vækst i Danmark, og at vi ikke får skabt nye og flere arbejdspladser i Danmark, hvis vi sætter skatterne i vejret, tværtimod.
Omkostningerne er i forvejen meget høje, vores erhvervsliv lider under meget høje skatter og afgifter, hvis det sammenligner sig med det internationale marked, som det konkurrerer med.
Derfor er vi nødt til hele tiden at være opmærksom på, at det også er konkurrencedygtigt på det her felt.
Derfor er jeg rigtig glad for, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti tre gange siden 2001 har sikret en sænkning af skatten på arbejde.
Jeg tror, det hjælper os til, at flere har lyst til at arbejde mere.
Det ved jeg at der også er nogle der er optaget af i Socialdemokraterne.
Det bidrager lavere skat på arbejde til.
Vi har også sænket selskabsskatten, og jeg tror, at det har været med til at holde nogle virksomheder i Danmark, og formentlig har det også været med til at tiltrække nogle udenlandske investorer til Danmark med investeringer, som vi ellers ikke havde fået.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Nej, det er det ikke, og det er jo heller ikke initiativer, som peger i retning af det, som jeg siger vi støtter, nemlig at vi får en større andel af folk med anden etnisk baggrund på det danske arbejdsmarked.
Det her peger jo faktisk i den modsatte retning.
Men sådan står det jo frit for ethvert parti at have sine holdninger, og netop kl. 14.14 forleden dag gjorde jeg opmærksom på, at de her stramninger ikke er en øvelse, som vi vil gå ind og bare sige ja til.
Men vi vil gerne bidrage og se på nogle af de forslag, der kan fremme integrationen, og som kan øge mulighederne for, at folk med anden etnisk oprindelse end dansk i højere grad kan komme ind på det danske arbejdsmarked.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det er jeg da glad for at høre.
Så kunne jeg tænke mig også at spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han sådan på stående fod kan komme i tanker om et forslag fra Dansk Folkeparti, der fremmer integrationen og muligheden for, at mennesker med anden etnisk oprindelse kommer ind på arbejdsmarkedet, altså om der er nogle forslag i den plan, som fru Pia Kjærsgaard har fremlagt, der overhovedet peger i den retning.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Nu er det åbenbart en meget vigtig artikel, jeg er gået glip af.
Men jeg kan jo høre på det engagement, som også hr. Kristian Thulesen Dahl lægger for dagen, jævnfør hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål fra før, at det er noget, som ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Jeg tager ordet, fordi vi har haft en debat om størrelsen på arbejdsløsheden i Danmark sammenlignet med andre lande.
Det er jo en vigtig debat, fordi arbejdsløsheden er et alvorligt problem både for den enkelte, der bliver ramt, og for samfundet og samfundsøkonomien, og det er en vigtig debat, fordi regeringen har turneret rundt med et forkert billede af problemets størrelse og prøvet at bilde danskerne ind, at det går bedre i Danmark end i andre lande, fordi regeringen er så dygtig.
Regeringen er ikke dygtig, tværtimod.
Den har tømt statskassen ved at give skattelettelser til de rigeste, og bl.a. derfor er statsgælden på 2 år blevet fordoblet.
Krisen har været dybere i Danmark end i andre lande, og vi kommer langsommere ud af krisen end andre lande.
Og hen over perioden har regeringen gang på gang sagt: Jamen vi er meget bedre end Nyrup.
Men arbejdsløsheden er i dag næsten dobbelt så høj som i Nyrups sidste år.
Og i de 10 år, regeringen har haft magten, har arbejdsløsheden kun i 3 år været mindre end under Nyrup og i 7 år været højere.
Så meget for den sammenligning.
I modsætning til regeringens sminkede udlægning af virkeligheden viser EU's statistik, der opgør ledigheden for alle lande på samme måde, at ledigheden i Danmark er større end i Sverige, i Norge, i Finland, i Tyskland, i Holland, i Storbritannien og i Østrig.
Den er højere end i de lande, jeg lige har nævnt, som er nogle af dem, som vi plejer at sige vi normalt sammenligner os med.
Det er korrekt.
Det skyldes den meget høje ledighed, der er i Spanien, Grækenland, Irland, Portugal, Ungarn og Bulgarien.
Men er det de lande, regeringen sammenligner sig med, når de siger, det går bedre i Danmark end i andre lande?
Er det de lande, der ligger til grund for udtalelsen, som vi har hørt gentagne gange, nemlig at det går bedre i Danmark end i andre lande?
Jeg synes, det ville klæde statsministeren, når ministeren om lidt får ordet, over for befolkningen og Folketinget at bekræfte, at det glansbillede, man prøver at tegne af den økonomiske udvikling i Danmark, simpelt hen ikke passer.
Jeg må sige til statsministeren, at det er bedrag, hverken mere eller mindre.
Det er en måde at vildføre befolkningen på.
Virkeligheden for dansk økonomi, virkeligheden for statens finanser og virkeligheden for arbejdsløsheden er den modsatte af det, regeringen prøver at give indtryk af.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg ved, at statsministeren ikke bryder sig om det, altså det der med at skulle se på, hvad regeringen har bedrevet til dato.
Det er noget historieskrivning, som statsministeren ikke er vild med, har jeg forstået.
Derfor vil jeg komme med det tilbud, at hvis statsministeren svarer præcist på mit spørgsmål, vil jeg love, at det næste spørgsmål handler om noget fremadrettet.
Det er jo en handel, der måske var værd at gøre.
Der er en ting, jeg synes vi er nødt til at få på plads.
Det kan godt være – det vil jeg gerne anerkende – at statsministeren ikke giver et skønmaleri af udsigterne for Danmark, men det er et skønmaleri af den politik, der har været ført.
Anerkender statsministeren, at den vækst, vi har haft i Danmark de sidste 3 år, i verden kun er undergået af 18 andre lande og på det afrikanske kontinent kun af Zimbabwe?
Det er jo det, jeg har fremført et par gange, og som statsministeren siger er noget sniksnak.
Jeg spørger bare: Er det rigtigt, eller er det forkert, at vores vækst har været så lav?
Det andet spørgsmål er, om konkurrenceevnen er blevet gradvis svækket under den her regering – ja eller nej?