runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Det er en fornøjelse at hilse på ordføreren igen.
Ordføreren fra Socialdemokratiet virker også besynderlig revitaliseret.
Jeg tænker, at det kan være navneforandringen, der sådan har givet lidt ekstra energi modsat sidste periodes socialdemokratiske politik, som synes glemt med reformer og selskabsskattelettelser og minusvækst i kommunerne og den slags.
Det kan vi altid vende tilbage til.
Nu gjorde hr. Leif Lahn Jensen jo min kollega hr. Joachim B. Olsen en stor tjeneste ved at sige, at man ikke ønskede fra Socialdemokratiet side at ændre på kontanthjælpsniveauet.
Så vil jeg bare spørge hr. Leif Lahn Jensen: Synes man nede på Aarhus Havn, at de mennesker, der får udbetalt 17.400 kr. om måneden, skal ringe til deres socialdemokratiske ordfører for at sige, at de vil have 20.500 kr. i stedet for, som niveauet er i dag, også selv om de ikke er på kontanthjælp?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg vil godt sige, at det er dejligt at se hr. Jakob Engel-Schmidt tilbage igen, velkommen tilbage.
Det er skønt at diskutere med spørgeren igen.
Jeg vil sige, at jeg ikke er et sekund i tvivl om, at mine gode venner dernede har et godt rødt hjerte, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at de har det rigtig skidt, når de ser de her mennesker.
Døve ægtepar, som ikke kan komme i gang, fordi de ikke kan få et job, fordi arbejdsmarkedet ikke er rummeligt nok.
Dem tager man så penge fra, selv om de gerne vil og kan, men de har ikke noget arbejde.
Jeg er også sikker på, at de har det rigtig skidt, når de hører historien om Lonnie, jeg snakkede om før.
Jeg ved godt, at den her side ikke deler den sympati for andre mennesker, som mine venner på havnen har, men det er jo sådan set ikke deres problem.
Det er jo sådan set den her sides problem.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Jeg vil anbefale ordføreren at sende sin patentansøgning om patentet på næstekærlighed til den fælles europæiske domstol, for det bliver altså ikke udstedt her i Folketingssalen udelukkende til den side herovre.
Der er masser af næstekærlighed her, og i øvrigt også til vores politiske kollegaer.
Jeg har svært ved at forstå ordførerens argument.
Vi har spurgt ind til, om det niveau på 17.400 kr. er acceptabelt.
Det mener ordføreren ikke det er.
17.400 kr. er simpelt hen et for lille beløb at få udbetalt for mennesker på kontanthjælp i Danmark.
Det skal være højere.
Er det korrekt forstået?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Hvis man har undersøgt det i 2014 og 2016 og er nået til det samme nedslående resultat, nemlig at man ikke kan gøre noget, så må man jo, hvis man ellers har viljen til at gøre noget, konstatere, at det logisk set må være sådan, at regelsættet afskærer en fra at gøre noget.
Og så gentager jeg mig selv igen: Vi går ind i det her arbejde – jeg går ind i det her arbejde – med et meget åbent sind for at gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe den her ondskab, med respekt for de fundamentale demokratirettigheder, der er i det danske samfund.
Og det vil jo vise sig – og jeg synes ikke, vi skal tale os længere fra hinanden her i dag – at det desværre nok ikke er helt så enkelt i alle situationer. Når det f.eks. drejer sig om statsborgerskab, hvad siger de internationale konventioner så?
Kan man fratage folk statsborgerskab, hvis effekten er, at de bliver statsløse?
Kan man gøre det, hvis de har dobbelt statsborgerskab?
Altså, det er jo de ting, der må udforskes.
Det, jeg siger her i dag, er, at vi er nødt til samlet at angribe det her, og med en spændstighed og et ambitionsniveau, som er højere en det, det historisk har været.
Det er nok det bedste, jeg kan sige i dag, og så glæder jeg mig til, at det arbejde kan sættes i gang umiddelbart efter påske.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-15:
Det kvitterer jeg også for, og vi kommer til møderækken, og for vores skyld kan man godt starte før påske – det behøver ikke vente til efter påske.
Jeg tror, der er mange danskere, der synes, det her virkelig haster.
Og jeg ønsker alt mulig godt for den møderække og for resultaterne af den, men jeg tror også bare, at der stadig væk i mellemtiden vil være en politisk debat om, hvad der så skal ske.
Når jeg bruger det her eksempel med statsborgerskabet, er det, fordi hvis man i 2014 har undersøgt et opholdsgrundlag og fundet frem til, at man ikke kan gøre noget, så vil man jo nok nå frem til det samme i 2016, hvis ikke man i øvrigt har gjort noget i mellemtiden.
Og det er derfor, jeg også lidt prøver at udfordre det, som jeg jo er glad for at statsministeren siger, om, hvad grundlovens rammer er, for man bruger jo måske også ofte grundloven som et skjold foran sig.
Altså, med hensyn til eksemplet med Grimhøjmoskeen, som Dansk Folkeparti her i eftermiddag har et forslag om at lukke til afstemning her i Folketingssalen, så fremgår det jo af grundloven, at man skal lukke moskeen først, hvis man mener, at den begår de overgreb og ting og sager, som grundloven ellers beskriver, og bagefter skal man jo så tage et retsligt opgør om det.
Men så længe Folketinget ikke engang er indstillet på at tage det første skridt, altså at den skal lukkes, så kommer man jo ikke til det retslige opgør, og så er det jo måske svært at finde ud af, hvad grundlovens rammer egentlig er.
Og det er derfor, jeg håber, at det også kan indgå i statsministerens overvejelser – det kommer i hvert fald til at indgå i møderækken på vores foranledning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Altså, det kunne også være før påske, men nu er situationen den, at der senere på ugen er et EU-topmøde, som jeg selv skal deltage i, og som har den relevans for det her, at det handler om at prøve at få styr på de her flygtninge- og migrantstrømme, som jo, hvis ikke vi får det, bare får det her problem til at accelerere.
Så det bliver efter påske.
Jeg kommer lidt til at gentage mig selv.
Det er klart, at hvis man som oppositionsparti i 2014 har haft en ambition uden at sidde på administrationen, og man så kommer ind i administrationen og har den samme ambition og når frem til, at man ikke kan levere, så er der jo en udfordring, og så er den udfordring jo, at man har lovet mere, end man kan holde, for at sige det ligeud.
Og så må man diskutere, hvad der skal til, for at man kan begynde at levere det, der er den politiske ambition, og det er jo det arbejde, jeg inviterer til. For der er jo ikke en eneste her – jeg tror i hvert fald ikke, det er mange her – som ikke intuitivt netop når frem til de der løsningsforslag, når vi ser det, vi ser: Hvorfor gør man ikke bare ...?
Hvorfor smider man ikke folk ud?
Hvorfor lukker man ikke ...?
Og så videre.
Og når man ikke gør det, man intuitivt tænker, er det, fordi vi har indrettet et samfund med et regelsæt, der gør, at det ikke umiddelbart er løsningen, og så må vi jo diskutere, hvad der skal til, for at vi kan få nogle løsningsmodeller på bordet, som er mere effektive.
Der sender jeg det overordnede signal, at vi, selvfølgelig med respekt for demokratiets grundlæggende spilleregler og afgrænset af den grundlov, vi har, er indstillet på at afsøge alle de løsninger, der skal til, for at det virker, så det ikke bare bliver en konkurrence om handlingsorienteret at råbe højest, men at vi også leverer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-15:
Tak for det.
Vi vil naturligvis gerne deltage.
Det er desværre et yderst relevant emne.
I den her uge skal Folketinget jo vedtage det såkaldte kontanthjælpsloft.
Jeg synes i virkeligheden, det er sådan meget spinagtigt og underligt at kalde det et kontanthjælpsloft.
For det lyder, som om man bare har kunnet få uendeligt med ydelser før i tiden.
Det har man ikke.
Helt op til 36.000 kr. om året kan en enlig arbejdsløs mor med to børn miste.
Det er mere end 2.000 kr. om måneden.
Og det sker jo, få måneder efter at I i regeringen har givet skatterabatter til de danskere, som har råd til at købe de allerstørste biler.
Det sker, samtidig med at regeringen planlægger endnu en gang at sænke topskatten.
I sådan en situation vælger I altså at kaste jer over de danskere, som har mindst; de mest udsatte; dem, som ikke kan finde et arbejde på det stadig mere krævende, komplicerede arbejdsmarked; for manges vedkommende mennesker, som har alvorlige sociale problemer, har psykiske lidelser, har fysiske lidelser.
Dem, der rammes hårdest af det her, er enlige forsørgere med børn, og det er typisk enlige mødre.
Der er tusindvis af børn, som vil blive ramt af det her.
Børneorganisationerne advarer mod børnefattigdom.
Der er tusindvis af børn, som vil opleve den stress og det ubehag og den desperation, som følger med ikke at kunne betale huslejen sidst på måneden, og som vil opleve fædre og mødre med rynkede pander, fordi de er bekymrede for ikke at kunne betale regningerne.
Det er resultatet, hr. statsminister, af den her lov, som I vil gennemføre i den her uge med stemmer fra Dansk Folkeparti, der lovede danskerne før valget, at det ikke ville ske.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Jamen jeg tror, at vi her står med noget, der er en reel politisk konflikt.
Det presser en barndom.
Det handler derfor for mig om at skabe social mobilitet og om at sikre, at mennesker, der i øjeblikket er parkeret på kanten af vores arbejdsmarked, kommer ind på vores arbejdsmarked – til glæde for dem selv, men også til glæde for deres børn.
Så er vi åbenbart ret uenige om, hvordan man gør det.
Regeringens svar, som vi også gav danskerne før folketingsvalget, er, at vi vil lægge et loft over, hvor meget man samlet set kan få i sociale ydelser, sådan at der skabes et større incitament, en større tilskyndelse og en større gevinst ved at tage arbejde – også arbejde til en lav løn og også arbejde, som måske ikke i udgangspunktet er det arbejde, man havde tænkt at man skulle have.
Det kan være, at man er uddannet sygeplejerske, og at der ikke er job at få inden for sygeplejen, men at man har mulighed for at få et rengøringsarbejde.
Så er det bedre, at man får et rengøringsarbejde og kommer i gang og kvalificerer sig.
Det er vores tænkning.
Det bliver jo understreget af, at siden finanskrisen ramte os er antallet af kontanthjælpsmodtagere steget.
Der er altså flere og flere, der kommer i arbejde, og der skabes flere og flere arbejdspladser.
En del af dem bliver altså skabt på det vilkår, at der kommer folk ind udefra og tager arbejdet, samtidig med at vi har en stadig større gruppe, der sidder passivt hen.
Det duer ikke.
Det er i det lys, det skal ses.
Det er derfor, at vi gør det.
Det er ikke med nogen ambition om at fastholde børn i fattigdom, tværtimod.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-15:
Jeg ved godt, at regeringen siger, at det her handler om, at folk kommer i arbejde.
Det er vel en ambition, som alle herinde deler.
Hvor ville det være dejligt, hvis alle mennesker var i arbejde.
For det andet skal rigtig mange af de mennesker, der rammes af de her voldsomme nedskæringer, leve for langt mindre om måneden, og rigtig mange af de børn, som statsministeren siger at statsministeren bekymrer sig om, har forældre, som ikke er i stand til at arbejde.
De har psykiske sygdomme, de har fysiske sygdomme, og kommunen har sagt til dem: I er ikke i stand til at arbejde.
Alligevel skærer man i deres ydelser.
Så siger statsministeren, at vi nok er meget uenige om, hvordan folk kommer i arbejde.
Det ved jeg ikke, statsminister, for er vi nu også det?
Statsministerens egne tal viser, at det i 2020 er 700 mennesker, der vil komme i arbejde som følge af det her, og at det er 30.000 danskere, der bliver ramt.
Er det ikke en tilståelsessag, hr. statsminister?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-03-15:
Det er jeg bestemt også glad for, og jeg lægger også deri, at hvis man skal have kontrol med, hvem der rejser ind i Danmark, som andre også har argumenteret for, så kræver det nok en grænsekontrol – så er vi da kommet så langt.
Jeg er også med på det med trossamfund, med hensyn til hvornår de kan blive godkendt, hvilke privilegier de får ud af det – det får de jo i dag, ved at de ikke betaler grundskyld og ejendomsskat, at de har vielsesret osv.
Men der er jo også det helt kontante spørgsmål om, hvornår man giver dansk statsborgerskab, og hvornår man måske også skal kunne tage dansk statsborgerskab fra en person igen.
Jeg har i hvert fald noteret, at den nuværende integrationsminister, da hun var politisk ordfører for Venstre, i 2014 ville se på, hvilke konsekvenser noget skulle have for en imam, der hedder Abu Bilal, og hun ville undersøge hans opholdsgrundlag.
Og når man undersøger opholdsgrundlaget, finder man ud af – det kunne man i 2014, og det kan man i 2016 – at manden i 2000 fik dansk statsborgerskab bevilget af det her Folketing imod Dansk Folkepartis stemmer.
Hvis man for alvor skal gøre noget ved det her, skal man indgive de her mennesker frygten for, at de mister Danmark som en sikker base, som et sted, hvor de kan udfolde deres hadprædikener til alverden.
Og noget, der ville virke, ville jo derfor være en trussel om, at man, hvis man har fået bevilget dansk statsborgerskab her i Folketinget, også kan få det frataget igen, hvis man begår sig udi det, som bl.a. det, som den pågældende imam har gjort, altså at vi ikke nøjes med at undersøge opholdsgrundlaget, men at vi også handler i forhold til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Nej, det er det bestemt ikke.
Med hensyn til de 700 handler det om, hvad effekten er på det, der hedder den strukturelle beskæftigelse.
Det handler jo ikke om, at det er et udtryk for, at der ud af dem, der i dag er på kontanthjælp, kun er 700, der kommer i arbejde.
Altså, tingene står ikke stille.
Og kontanthjælp er ikke tænkt som en ydelse, man skal være på permanent.
Der er sådan set meget stor forskel på, om man er på kontanthjælp i kort tid, også med en samlet set mere beskeden økonomi end den, man har i dag, eller om man permanent skal være på de her ydelser.
Og kontanthjælpsloftet skal jo sammen med de skattelettelser, som vi agter at vende tilbage til i efteråret med særlig fokus på folk med små arbejdsindkomster, tjene det formål, at vi får mere bevægelse, at vi får mere gang i tingene, at folk er kortere tid på kontanthjælp, end de er i dag.
Det er jo sådan set det, der er ambitionen.
Det kan da godt være, at alle deler den ambition, men hvis man ikke vil sætte handling bag, nytter det jo ikke noget.
Og jeg kan jo bare helt stilfærdigt konstatere, at det samlede antal kontanthjælps- og uddannelsesmodtagere mere eller mindre konstant er steget siden finanskrisen, og at det fortsat er steget i 2015, på trods af at beskæftigelsen er steget i de sidste 2 år.
Så der bliver skabt flere arbejdspladser, men den her gruppe er permanent for stor.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-15:
Det er rigtigt, der er kommet flere på kontanthjælp, bl.a. fordi rigtig mange mennesker er faldet ud af dagpengesystemet som følge af de nedskæringer, I lavede.
Derudover vil jeg spørge statsminsteren: Hvis det virkelig var sådan, at statsministeren troede, at det eneste formål med det her var at få folk i arbejde, og hvis bare man tog pengene fra dem, kom de i arbejde, hvorfor så skære på syge mennesker?
Hvorfor skal de her voldsomme nedskæringer, som kommer til at betyde fattigdom for rigtig mange børn i Danmark, ramme mennesker, hvor sagsbehandlere i kommunen har vurderet, at de ikke er i stand til at arbejde?
Tror statsministeren virkelig, at man kan gøre syge mennesker raske af at gøre dem fattige?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Hvis man permanent ikke kan arbejde, er det ikke den her ydelse, man skal være på.
Lad mig lige slå det fast.
Men altså, vi har en reel politisk konflikt her, og det konstaterer jeg bare helt stilfærdigt.
For mig handler det om rimelighed.
Det handler om, at den enlige mor, der står op hver morgen, cykler ned til supermarkedet for at sidde ved kassen hele dagen, cykler hjem igen og samler børn op, altså skal have et udkomme af det, og at det skal være et udkomme, der er større end det, hun kunne få, hvis ikke hun gjorde det.
Det er sådan set mit politiske udgangspunkt.
Kontanthjælpsloftet er i øvrigt designet på en måde – også med hensyn til boligsikring og andet – der gør, at en lille forskel gør en stor forskel, altså, at man med relativt lidt beskæftigelse er i stand til at flytte sig ud af bl.a. nogle af de problemer, man får, hvis man har nul beskæftigelse i relation til boligsikring.
Det handler om at anspore folk og motivere folk til at tage et arbejde i en situation, hvor beskæftigelsen stiger.
Anders Samuelsen (LA), 2016-03-15:
Tak for det, og tak til statsministeren for at stå fast her i forbindelse med det sidste spørgsmål.
På TV 2 i går aftes var der et eksempel på en enlig mor med to børn, som har udbetalt, jeg tror det var 19.400 kr. om måneden efter skat.
Jeg tror, det kommer rigtig meget bag på rigtig mange mennesker, at det er de tal, vi taler om.
Det er vigtigt, at vi får de ting frem.
Igen var det i en udmærket og, synes jeg, fordomsfri diskussion med Joachim B. Olsen, at man havde debatten oppe at vende.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får de her ting sat på plads, og rimelighed er faktisk det rigtige ord.
Så vil jeg godt takke for invitationen til de forhandlinger om, hvad vi kan gøre i forbindelse med de andre udsendelser på TV 2 om imamerne osv.
Først og fremmest konstaterer jeg også og vil gerne have statsministerens bekræftelse af, at netop når der bliver inviteret til sådan en diskussion, så er vi også der, hvor vi nu åbent diskuterer, om vi skal kigge på konventionerne på en anden måde.
Må vi godt diskutere at åbne konventionerne?
Som statsministeren selv sagde, kan det være problemet, at der er nogle fundamentale regler – det være sig grundloven eller konventionerne – som alt for ofte, har man i hvert fald en fornemmelse af, ender med at forhindre os i at gøre det, som man intuitivt gerne vil gøre.
Så nu har vi en åben diskussion også på det her område om, hvordan vi skal forholde os til konventioner, hvis de står i vejen for at gøre det rigtige.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg så også godt det indslag i TV 2 Nyhederne i går, men skal ikke kommentere mere på det, fordi man jo skal passe meget på med at tage afsæt i noget, der er anekdotisk, eller som bare er én case, selv om jeg jo sådan set glædede mig over, at hr. Joachim B. Olsen havde forberedt sig så grundigt til interviewet, at han faktisk også havde afdækket en mulig vej ud af kontanthjælpen for den pågældende, men det fremstod så i situationen ikke attraktivt, måtte man forstå.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at regeringens udgangspunkt vil være, at vi skal overholde landets grundlov, at Danmark er en retsstat, at vi er bundet af de internationale forpligtelser, vi har påtaget os.
Det er vores udgangspunkt.
Og det er med det udgangspunkt, at vi sådan set inviterer til at udfordre grænserne.
Nu skal man passe på med, hvad man siger, men jura er i min optik jo ikke på den måde en hundrede procent eksakt videnskab, og jeg kan i hvert fald i mit eget korte politiske liv godt genkalde mig situationer, hvor ting, som har været bragt i forslag, i første række blev mødt med, at det er problematisk f.eks. i forhold til grundloven, og at det så efter en nærmere analyse har vist sig, at det var det ikke.
Helt aktuelt kan man jo tage de regler, vi har vedtaget i Folketinget, om at udskyde retten til familiesammenføring til 3 år, hvor det nok var sådan, at havde man spurgt for år tilbage, ville procesrisikoen ved at sige 3 år frem for 0 år eller 1 år have været vurderet anderledes.
Så vores indfaldsvinkel er, at der ligesom er en kant, der hedder grundlov og konventioner i det klare udgangspunkt, og så må man prøve at udfordre det.
Skal jeg så stå her og udelukke fuldstændig, at der kan opstå et eller andet forslag, som har så bred politisk opbakning, at hvis man ligesom kan identificere, at der er én klar konsekvens her, altså at man må træffe en proaktiv beslutning, og at man så på forhånd afstår fra det?
Anders Samuelsen (LA), 2016-03-15:
En ting er i hvert fald helt sikkert: Der er rigtig mange områder, hvor det er tydeligt, at vi igen bliver nødt til at gå ind at kigge på, hvad vi kan gøre, altså, hvad kan vi gøre i forhold til målrettet overvågning.
Generel overvågning er ikke særlig godt, og det er ikke ret godt i et liberalt demokrati, men med hensyn til målrettet overvågning vil jeg sige: Ja tak fra Liberal Alliances side.
Diskussionen om skatterabatter til religiøse trossamfund er også en oplagt ting at tage fat i efter nogle af de ting, som kom frem i de udsendelser, som vi har set.
Med hensyn til de skattefinansierede integrationsprojekter, hvis der er nogle af dem, som bliver brugt som en form for skalkeskjul i forhold til de her imamers helt forfærdelige måde at agere på i det danske demokrati, er det også noget, man skal have fat i.
Vi kender det jo faktisk allerede fra Kriminalforsorgen, og der vil jeg gerne have statsministeren til at bekræfte, at der går man jo også ind og undersøger, hvad det er for en type imamer, som skal arbejde her, hvad baggrunden er, hvad de har prædiket tidligere, og laver en form for screening.
Er det noget, som vi også skal gå ind og kigge på, altså hvordan vi gør det i forhold til de imamer, der kommer til Danmark?
Hvordan kan vi lave noget screening på det område?
Er det også sådan noget, som vi kan komme til at diskutere.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-15:
Ja gerne, fordi jeg udelukker ikke noget på forhånd.
Det, der bliver opgaven, er jo at lave afgrænsninger, der er så objektive, at de virker, uden at man gør vold på nogle rettigheder, og det er det, vi må kigge på, og var det nemt, kunne man jo bare gøre det.
Den her tanke om, at man skal prædike på et sprog, vi alle forstår, har jeg stor sympati for.
Kan man så bare uden videre sige, at der kun må forkyndes på dansk i Danmark?
Hvordan stiller det den engelske kirke, den svenske kirke, den norske kirke?
Bare lige for at nævne en problemstilling.
Det er jo derfor, at vi har brug for at gå lidt grundigere til værks, og jeg er ikke i stand til at give svarene her i dag, men jeg kan bare se, at vi har nået et omfang af trusler mod vores demokrati, der gør, at vi ikke bare kan sige, at fordi der er et problem med den norske, den engelske, den tyske kirke, hvad ved jeg, så afstår vi fra at gøre noget.
Er der så andre veje hen til at nå det samme mål?
Det er jo det arbejde, vi skal have sat i gang, og jeg udelukker ingenting på forhånd.
Anders Samuelsen (LA), 2016-03-15:
Igen vil jeg sige tak for ikke at udelukke noget på forhånd.
Det tror jeg er rigtig vigtigt i forhold til den diskussion, som vi skal have gang i.
Jeg har bare to eksempler mere på noget, som man kunne tage op, og som ville være relevant, synes jeg.
Altså, hvad er generelt reglerne for opholdstilladelse for religiøse forkyndere?
Hvor kan vi stramme op her, sådan at de, der kommer her, kommer med gode intentioner og ikke med – for nu at sige det på den måde – dårlige intentioner?
Et andet element, som rækker ud over spørgsmålet om forkyndere, er reglerne om statsborgerskab.
Hvordan kan vi stramme op i forhold til det?
Altså, kan vi begynde at diskutere erklæringer, som man skal skrive under på, når man få sit danske statsborgerskab, og at man, hvis man bryder de erklæringer, kan fratages statsborgerskabet?
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Jeg går ud fra, at Venstre er presset på medarbejdere oppe i deres sekretariat.
Det er bare en formodning, ud fra at det ikke gik så godt ved valget – og det gjorde det heller ikke for SF.
Men lad os nu sige, at vi skal slå halv skade.
Vil hr. Hans Andersen så f.eks. ansætte mig i 15 timer i Venstres sekretariat?