runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jo, men det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi støtter intentionen bag det indgreb, der ligger her, også fordi det er nogle ting, som vi har frembragt ved flere lejligheder for år tilbage.
Men lad os da få uddybet, hvad det præcis er, beskæftigelsesministeren mener med det, hun har skrevet ind i det lovforslag, der ligger her.
Og det er jeg ikke tvivl om at både hr. Finn Sørensen og jeg vil benytte udvalgsbehandlingen til netop at få afklaret.
Jeg går ud fra, at vi både får samråd, og at der også bliver rig mulighed for at stille spørgsmål til beskæftigelsesministeren igennem udvalget.
Det synes jeg jo netop også at vi skylder et lovforslag som det her, nemlig at det bliver behandlet grundigt, for der er jo ingen tvivl om, at det her vedrører rigtig mange mennesker, og at det også vedrører rigtig mange læreres arbejdsglæde rundtomkring.
Så i respekt for det skal Folketinget selvfølgelig behandle det her lovforslag godt og grundigt, og det her er så et af de elementer, vi skal diskutere.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Jeg bed også mærke i det, Venstres ordfører sagde, nemlig at Venstre står vagt om den danske model.
Hvis Venstre virkelig mener, at det bedste ville være, at parterne, altså KL og Danmarks Lærerforening, kom tilbage til forhandlingsbordet, hvorfor støtter Venstre så et regeringsindgreb, som i den grad tilgodeser KL?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Som ordføreren også selv nævnte, er det her et regeringsindgreb, det er beskæftigelsesministeren, der har lagt lovforslaget på bordet.
Vi støtter intentionerne i det lovforslag, der ligger, og det er ikke nogen hemmelighed, for det er ting, vi har ment i årevis, så det kan heller ikke komme bag på Enhedslisten.
Derfor støtter vi det forslag om indgreb, som der ligger her, men det ændrer jo ikke noget ved, at der er masser af spørgsmål, som vi også ønsker at stille under udvalgsbehandlingen.
Og ja til det om, at vi i Venstre står vagt om den danske model, det synes jeg sådan set også den 10-årige periode, hvor vi havde regeringsansvaret, viser: Vi greb på intet tidspunkt ind.
Det er afgørende, at arbejdsglæden er intakt, når folkeskolerne igen er i funktion på mandag.
Jeg mener i øvrigt også, at de folkeskoleforhandlinger, som der jo derefter kommer til at pågå, er en del af det arbejde.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Det er jo dejligt, at fru Støjberg er enig i, at vi skal bevare den danske model.
Det er jeg da glad for vi er enige om.
Jeg vil gerne prøve at blive lidt klogere på, hvor dybt det der med den danske model stikker.
Er fru Støjberg enig i, at aftaler skal forhandles, opsiges, indgås, eller skal de fjernes, dikteres og trækkes ned over hovedet?
Det er jo to måder at arbejde på, når man er to parter, der skal finde ud af noget, uanset om det er på arbejdsmarkedet, eller hvor det er.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jamen lad mig sige det sådan her: Den danske model har jo det indbygget i sig, at den giver retten til at strejke, at den giver retten til at lockoute, men at den jo også – i sidste ende – giver en regering retten til at gribe ind.
Det er nu det, som regeringen har valgt.
Det er det, beskæftigelsesministeren har valgt at gøre med det lovforslag, der ligger på bordet i dag.
Men så må jeg jo lige så vel sige til ordføreren, at vi i Venstre ikke har haft en stor tradition for at gribe ind.
I den 10-årige periode, hvor vi havde regeringsansvaret, var der jo netop ikke indgreb i overenskomstforhandlinger, på trods af at der jo også var stridigheder, og der var en meget, meget langvarig strejke, som jeg ikke er i tvivl om Enhedslistens ordfører også udmærket husker.
Men vi har bare ikke den store erfaring med indgreb her fra de sidste 10 år.
Man må sige, at det har Socialdemokraterne så fra tidligere regeringsperioder, og det gør man så nu igen.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Venstre bakker op om det lovforslag, der ligger, om end der er nogle hjørner, som vi gerne vil have afklaret inden.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Er det fru Støjbergs opfattelse, at aftaler på arbejdsmarkedet skal forhandles, opsiges og eventuelt indgås, eller skal de fjernes, dikteres og trækkes ned over hovedet?
Det er to forskellige måder at arbejde sammen på.
Jeg var ikke så interesseret i at høre, at det jo er beskæftigelsesministeren, der har fremsat forslaget.
Det er jeg godt klar over.
Jeg spurgte om fru Støjbergs holdning til de her to modeller, og det var sådan set det eneste, jeg spurgte om.
Rosa Lund (EL), 2013-04-25:
Så vil jeg prøve at omformulere mit spørgsmål, for fru Inger Støjberg nævnte, at lærernes arbejdsglæde er afgørende for den danske folkeskole, og derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører om, hvad Venstres ordfører tror det vil gøre ved lærernes arbejdsglæde, altså at regeringen nu sammen med Venstre åbenbart vil tromle hen over lærernes ret til at forberede god undervisning.
Hvad tænker Venstres ordfører om, hvad det her indgreb vil gøre ved lærernes arbejdsglæde?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Vi har jo nogle ting, som vi gerne vil have uddybet.
Og det går jeg ud fra at vi får gjort godt og grundigt – det har vi i hvert fald beskæftigelsesministerens ord for; der er ingen grund til at betvivle det – og at vi får behandlet det forslag, der ligger, grundigt, og vi får drøftet de elementer, der ligger i det.
Jeg må jo sige, at vi fra Venstres side synes, det ville have været bedre, hvis parterne havde kunnet aftale sig til en løsning, men det var så ikke tilfældet.
Nu ligger regeringsindgrebet på bordet, og det støtter vi.
Men jeg svarer jo sådan set ordføreren på lige præcis det, han spørger om, fordi det, der bliver spurgt om, er den danske model, og hvordan den danske model skal fungere.
Lige så vel som den danske model fungerer, så man kan konflikte, så fungerer den jo altså også sådan, så regeringen har sin ret til at gribe ind, i det tilfælde at man mener, at en konflikt er uløselig.
Det er så det, man har valgt og konkluderet nu, nemlig at parterne ikke selv kan løse den her konflikt.
Der ligger jo end ikke engang en mæglingsskitse fra forligsmanden, hvilket vi jo ellers ofte har været vidne til.
Så det her er et klokkeklart og rent regeringsindgreb, og det har man jo retten til i den danske model.
Så kan ordføreren jo sætte alle de ord på, som ordføreren ønsker, men det er bare sådan i den danske model, og det er jo den indbyggede del af det, og det er, at man har retten til at strejke, så vel som man har retten til at lockoute, og at regeringen så også har retten til at gribe ind, hvis ikke man ser en løsning på konflikten.
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Det, jeg kan forstå på fru Inger Støjberg, er, at Venstre støtter, at man ved et regeringsindgreb gennemfører arbejdsgivernes krav, på trods af at det sådan set er arbejdsgiverne, der ikke har ønsket at indgå i realitetsforhandlinger.
Det er jo det, der er konsekvensen.
Fru Inger Støjberg kunne jo godt støtte andre forslag, der kunne afbryde konflikten, f.eks. et forslag, som betød, at finansministeren blev presset til at gå i realitetsforhandlinger med de lærere, han har lockoutet.
Så det vigtige her er vel at understrege, at Venstre helt bevidst vælger at støtte et folketingsindgreb, som ensidigt tilgodeser arbejdsgiverinteresser.
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Den rolle, som Politiets Efterretningstjeneste spiller, er udførligt beskrevet i cirkulærets § 21, og som fru Mette Bock ganske udmærket ved, er det ikke noget, regeringen har tænkt sig at rokke ved.
Og derfor må jeg sige, at spørgsmålet er der jo ikke nogen som helst tvivl om svaret på.
Har regeringen tænkt sig at ændre ved § 21?
Det har regeringen ikke.
Mette Bock (LA), 2013-04-25:
Så må jeg jo blot opfatte det som mangel på kommunikation internt i Socialdemokratiet.
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Det synes jeg ikke der er noget grundlag for.
Regeringens holdning er meget, meget klar, og det er den, jeg har givet udtryk for her.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-25:
Jeg kan så forstå, at regeringens holdning ikke er den samme som den socialdemokratiske ordførers holdning, og vi kan også forstå, og det vil jeg godt kvittere for, nemlig det svar, der kom tidligere fra justitsministeren til fru Inger Støjberg, at regeringens holdning heller ikke er den samme som den holdning, fru Zenia Stampe gav udtryk for.
Det kan man jo undre sig over, men det er så, hvad det er.
Det, jeg godt vil følge op på og høre justitsministerens svar på, er sådan set hr. Preben Bang Henriksens spørgsmål, som jo gik på: Hvorfor kan det være, at den regering, vi har i øjeblikket, ikke synes, at det er problematisk, at folk, der er til fare for rigets sikkerhed, bliver givet statsborgerskab?
Jeg forventer ikke, at justitsministeren skal komme med løsningen, men blot en tilkendegivelse om, at man vil være med til at diskutere, hvordan vi løser det her fremadrettet.
Det var jo den holdning, som den tidligere regering havde, dengang hr. Søren Pind var integrationsminister.
Hvordan kan det være, at justitsministeren bare synes, at det er fryd og gammen, at vi er tvunget til at give statsborgerskab til folk, der af PET vurderes til at være til fare for rigets sikkerhed?
Morten Bødskov (S), 2013-04-25:
Jeg skal ikke udtale mig om hr. Karsten Lauritzens tillid og tro på, at Politiets Efterretningstjeneste varetager sit arbejde.
Regeringen har fuld tillid til, at Politiets Efterretningstjeneste så at sige har et øje på enhver finger, for så vidt angår personer, som måtte være til fare for rigets sikkerhed.
Det er regeringens holdning.
Og når det handler om indfødsret i den sammenhæng, ligger behandlingen af den her type af sager jo helt i forlængelse af det, der står i cirkulærets § 21.
Jeg ved ikke, om Venstre har tænkt sig at ændre det – det har regeringen i hvert fald ikke.
Men der er jo altid den mulighed, at hvis Venstre ville, så kunne man jo bare stemme imod det her lovforslag.
Det er sådan set meget enkelt.
Det er op til Venstre, når vi går i gang med den næste runde af behandlingen, at tilkendegive, om man vil det eller ej.
Det kan man gøre.
Vi har haft den her diskussion ganske mange gange, den samme diskussion, de samme synspunkter fra Venstre.
Hver gang er Venstre endt med at stemme for, og det synes jeg er fornuftigt.
Jeg mener bestemt ikke, at der er noget grundlag for at tale om forvirring om noget som helst.
Det, der måske kan virke en smule underligt, er, at Venstre ikke på et eller andet tidspunkt bare tager konsekvensen af sine synspunkter og stemmer imod.
Det er jo det, man har muligheden for, og det er jo det, som man kan høre på debatten at rigtig mange herinde har svært ved at forstå.
Altså, hvis man ville noget med den debat, som tidligere integrationsminister hr. Søren Pind satte i gang, så kunne man jo drage konsekvenserne af den.
Så behøvede man ikke at bede regeringen eller den til enhver tid siddende justitsminister i en regering om at komme med gode ideer til, hvad man skal gøre.
Man kan jo selv tage konsekvensen af det.
Og det er jo det, der udtrykker hulheden i det, som Venstre står her hver gang og siger, nemlig at når det kommer til stykket, tør man ikke tage konsekvensen af sine egne synspunkter.
Det er jo det, der er problemet.
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Nu havde jeg jo forstået på statsministeren, at hun havde drøftet det her indgreb med nogle partier i Folketinget, men nu ved vi, at hun ikke har gjort det med Enhedslisten, og at hun ikke har gjort det med Venstre.
Men jeg vil godt stille fru Inger Støjberg et enkelt spørgsmål.
Er det på den måde, som vi har set tingene foregå på her, altså med ultimative krav fra arbejdsgiversiden, fra Finansministeriet og KL, manglende vilje fra arbejdsgiversiden til at forhandle noget som helst kompromis, lockout og derefter et regeringsindgreb, et folketingsindgreb, hvor man følger arbejdsgivernes krav, fru Inger Støjberg ser for sig at overenskomstforhandlingerne på det offentlige område fremover skal foregå?
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Altså, for det første har jeg jo naturligvis svært ved at sige, hvem statsministeren har drøftet indholdet med, men det formoder jeg egentlig heller ikke at hr. Per Clausen ønsker at jeg skal prøve at svare på.
Jeg kan blot sige, at vi i Venstre blev orienteret tidligere i dag.
Der er ingen tvivl om, at vi i Venstre står vagt om den danske model.
Der er da ingen tvivl om, at vi fra Venstres side jo egentlig ønsker – lige såvel som jeg også tror at man fra Enhedslistens side gør det – at det er parterne, der i sidste ende selv aftaler sig til løsninger.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-25:
Jo, men som jeg hørte talen af hr. Jan E. Jørgensen, som er Venstres ordfører på det her forslag, og det tror jeg også justitsministeren gjorde, redegjorde Venstres ordfører jo for, at vi ikke ønsker at tage et stort flertal til gidsler på grund af en enkelt person, fordi justitsministeren har skruet lovforslaget sammen på den måde.
Det er noget, justitsministeren er ansvarlig for, og som justitsministeren skulle påtage sig ansvaret for.
Vi vil i Venstre gerne være med til i fællesskab at finde en løsning, så vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor man belønner folk, som PET vurderer er til fare for rigets sikkerhed, med et statsborgerskab.
Men der kan vi bare notere os, at det ønsker regeringen ikke, det ønsker justitsministeren ikke, og det må justitsministeren jo tage på sine skuldre.
Så kan vi i øvrigt notere, at forvirringen om, hvem der vil hvad i regeringspartierne, både med hensyn til udlændingepolitikken og det her spørgsmål, i hvert fald er fuldstændig.
Jeg synes, regeringen skulle få styr på, hvad regeringspartierne vil, og få skabt lidt samhørighed omkring regeringens linje og regeringsordførernes linje, for den debat, vi har haft i dag, viser, at det er der ikke noget af i øjeblikket, og det er ærgerligt.
Rosa Lund (EL), 2013-04-26:
Jamen de værnsregler, som man har præsenteret i det her lovindgreb, ligner ikke de værnsregler, som lærerne har ønsket sig.
Lærerne har jo gennem deres overenskomst forhandlet sig frem til 60-årsreglen, så vi må jo gå ud fra, at det er den regel, de ønsker.
De eksempler, som beskæftigelsesministeren nævner, er altså ikke noget, som Danmarks Lærerforening har ønsket sig.
Derfor har jeg svært ved at se, hvordan det her lovforslag tilgodeser både lønmodtagersiden og arbejdsgiversiden.
Vi kan godt herinde have en masse meninger om, hvad der er en fordel for den enkelte lærer, men jeg synes nu, det klogeste er at lytte til, hvad lærerne mener vil være en fordel, nemlig at have fastsat forberedelsestid og forhandle deres overenskomster kollektivt.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Noget af det, vi vægter med lovforslaget her, er for det første værnsregler i forhold til det, der af nogle er blevet kaldt det grænseløse arbejde.
Det er en sidestilling af lærerne med store dele af det øvrige offentlige område.
Det er overtidsbetaling.
Det er en kompensation for, at 60-årsreglen udfases.
Det er en ny overgangsordning for de 50-56-årige lærere.
Det er en invitation til lærerne om at komme med ind i et partssamarbejde om det nødvendige kompetenceløft af lærerne.
Så ja, jeg uddyber gerne de elementer i lovforslaget, som vil være en fordel for den enkelte lærer.
Og derudover er der jo, kan man sige, det generelle, at jeg faktisk tror på, at der med en god ledelse på den enkelte skole kan laves en bedre folkeskole efter det her indgreb end den, vi har i dag, og det vil i sidste ende også gavne lærerne.
Rosa Lund (EL), 2013-04-26:
Jeg bliver simpelt hen igen nødt til at spørge til, hvorfor det her indgreb er afbalanceret.
Altså, vi har hele dagen i dag set, og hele dagen i går så vi, kommentarer fra arbejdsgiversiden, som er meget tilfredse med det her indgreb.
Så har vi set, at lønmodtagersiden er meget utilfredse med det her indgreb.
Så jeg kunne godt tænke mig, at beskæftigelsesministeren uddybede, hvor det er, man i det her indgreb tilgodeser lønmodtagersidens krav.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Det er et rigtigt sted at have sit fokus, det er rigtigt sted at have sine øjne.
Men jeg vil også gerne kraftigt appellere til, at når vi diskuterer arbejdsmiljø, så handler det jo ikke kun om, når man ikke er på arbejde, for de fleste af de elementer, som spørgeren fremhæver, er jo elementer i nuværende aftaler, der sikrer, at man ikke er på sin arbejdsplads.
Den fælles efterstræbelse må jo være at sikre et godt arbejdsmiljø, når læreren er på arbejde.
Det er et ledelsesmæssigt ansvar at sikre, og det ændrer det her lovforslag selvfølgelig ikke ved.
Alle, der har fulgt den her konflikt, har jo kunnet se, at parterne har stået endog meget stejlt over for hinanden, og at det, der har været konfliktens kerne, er spørgsmålet om arbejdstidsreglerne.
Jeg tror også, man må sige det på en sådan måde, at man ikke, når vi diskuterer, om der fortsat skal være centralt fastsatte og endda ret hårde regler om arbejdstid, kan splitte den boble over i to.
Den kan ikke halveres, så man siger, at nu får den ene gruppe den ene halvdel og den anden gruppe den anden halvdel.
Parterne ønsker noget så vidt forskelligt, hvad angår arbejdstidsreglerne i fremtiden, at det punkt derimellem ikke findes, så vi gør noget andet.
Vi siger på den ene side, at ja, vi ændrer de centralt fastsatte arbejdstidsregler, der gælder i dag, men vi giver til gengæld lærerne den mulighed at indgå i et sæt arbejdstidsregler, som gælder for store dele af det øvrige offentlige område.
Frank Aaen (EL), 2013-04-26:
Jamen jeg synes jo bare, at vi skal have svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Hr. Nikolaj Villumsen spurgte, om ikke regeringen ville fremlægge de dokumenter, der kan vise, om der har været aftalt spil mellem KL og regeringen, eller der ikke har.
Og man kan jo bare lægge dokumenterne frem, hvis ikke man har noget at skjule, og det er det, vi spørger til flere gange: Hvorfor lægger man ikke bare dokumenterne frem, så vi kan se, at regeringen ikke har noget at skjule?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-26:
Tak for det.
Nu kan jeg jo ikke anklage beskæftigelsesministeren for at have rendt rundt med en »Jeg støtter lærerne«-badge og derefter stemme for det her dybt ubalancerede lovindgreb, som vi har set formanden for Dansk Folkeparti gøre det.
Så det vil jeg undlade.
Jeg ved ikke, hvad medlemmerne af Venstre synes er så sjovt, så jeg tillader mig lige at gentage spørgsmålet.
Nu er det jo sådan, at ministeren ikke har rendt rundt med en »Jeg støtter lærerne«-badge, som Dansk Folkepartis formand har gjort det, så jeg kan ikke anklage ministeren for at være løbet fra en støtte til lærerne under den her konflikt, som DF har gjort.
Fra Enhedslistens side har vi jo spurgt til processen, altså spurgt til, om vi ikke kan få processen lagt åbent frem, så regeringen kan afklare og afvise, at der er noget at skjule.
For hvis ikke der er noget at skjule, er der jo ingen grund til ikke at lægge processen åbent frem, så kunne lærerne ude på pladsen i går også blive betrygget.
Det tror jeg ville gøre en stor forskel for mange.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg har såmænd ikke behov for en badge til at udtrykke mit politiske ønske, min politiske vision eller for den sags skyld min drøm om et andet Danmark end det, vi kender i dag.
Men jeg vil gerne gøre det helt klart.
Der er ikke én i den regering, som jeg i dag på talerstolen repræsenterer, der ikke har den dybeste respekt for de danske lærere, og som ikke er af den fuldstændig klare overbevisning, at forudsætningen for en god skole i Danmark præcis er lærerne.
Der er ikke én i den regering, jeg repræsenterer, der ikke ved, at hvis man skal kunne tilrettelægge en god skoledag, hvis vores børn skal trives, hvis vores børn og unge skal udvikle sig, hvis det her samfund også skal kunne fungere i fremtiden, så er forudsætningen dygtige lærere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-26:
Ministeren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Lærernes opfattelse i går, hvilken jeg deler, er, at det er aftalt spil.
Hvis regeringen vil lægge den mistanke ned, skal regeringen jo lægge processen åbent frem, som vi også har spurgt til.
Hvorfor ønsker regeringen ikke at lægge processen åbent frem?
Ellers bliver konklusionen jo efter den her behandling, nu vi er ved sidste spørger, at regeringen har noget at skjule, og at regeringen ikke vil fortælle om processen, fordi det har været aftalt spil!
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg står gerne ved enhver politisk proces, der ligger til grund for et lovforslag fremsat af den her regering.
Jeg vil gerne gøre det meget klart, at vi har valgt fra start at respektere ikke alene den danske model, men også en lovlig konflikt.
Der er forhandlet på undervisningsområdet.
Der er forhandlet i lang tid på undervisningsområdet.
Og man kan nå til det tidspunkt, hvor man bliver nødt til – også selv om man egentlig principielt helst vil lade en konflikt køre – at træffe en politisk beslutning, og den politiske beslutning er truffet nu.
Vi synes, lockouten har fået lov at køre i den periode, der var den rette periode.
Nu er der grund til at gribe ind, sådan at de danske børn og deres lærere kan komme i skole på mandag.
Lars Dohn (EL), 2013-04-26:
Ja, jeg kan altså forstå, at der skal ske en ligestilling.
Altså når en faggruppe sammen med sin arbejdsgiver har fundet frem til gode løsninger, så kan det ikke passe, at de skal have lov til at gøre det.
Derfor vil vi kunne se frem til, at det stadig stigende antal af lærere, der sygepensioneres af psykiske årsager, vil blive markant større i fremtiden.
Nu er det så højt, at det endda også påvirker lærernes pensionsordning.
Det belaster den.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-26:
Jeg synes, det er godt at diskutere med en socialdemokratisk beskæftigelsesminister, som er godt opdraget.
Det er jo første gang på det offentlige arbejdsmarked, hvor der kun er en lockout – man har aldrig set det før.
Det er også første gang, man laver et indgreb, uden at der er en mæglingsskitse eller en mæglingsplan, så derfor forstår jeg også på ministeren, at hun gerne vil forhandle så vidt som muligt.
Jeg ved jo godt, at ministeren hverken kan sige til Anders Bondo eller Michael Ziegler: I skal forhandle.
Men ministeren har jo en, hun kan prikke på skulderen, nemlig finansministeren.
For han har jo lockoutet en del af sine medlemmer på de statslige arbejdspladser.
Derfor spørger jeg ministeren: Hvorfor har finansministeren ikke taget forhandlingerne op, efter lockouten kom i gang?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg vil i al feminin ydmyghed takke for, at vi fik kønnet på plads med hensyn til den videre diskussion, og så vil jeg gerne tilkendegive, at ja, jeg er minister for arbejdsmiljøet.
Jeg vil også gerne sige, at hvis man på den enkelte skole ikke har et godt arbejdsmiljø, så kan man heller ikke have en god skole.
Jeg tror ikke på, at man yder det optimale i en undervisningssituation som lærer, hvis man ikke har et godt arbejdsmiljø.
Jeg vil samtidig også gerne slå fast, at ansvaret for, at de medarbejdere og lønmodtagere, der går på arbejde i Danmark, har et godt, sundt og udviklende arbejdsmiljø, er et ledelsesansvar, og at den lovgivning, jeg er ansvarlig for, kun kan virke, hvis ledelsen, hvad enten det er på en offentlig eller en privat arbejdsplads, tager det ledelsesmæssige ansvar på sig.
Alt arbejdsmiljø i Danmark udspringer af princippet om, at det er ledelsen på arbejdspladsen og virksomheden, der har ansvaret for arbejdsmiljøet.
Det gælder for folkeskolen, som det gælder for alle andre områder.
Vi har jo, som både spørgeren og Enhedslisten ved, haft en endog meget grundig udvalgsbehandling af spørgsmålet, og det spørgsmål har været stillet i både samråd og på skrift.
Hvis man ønsker at få indblik i de dokumenter, der ligger til grund for lovforslaget her, så er man selvfølgelig velkommen til at søge aktindsigt i det, og så bliver den aktindsigtsansøgning behandlet så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Når det er sagt, er det selvfølgelig sådan, at man som regering har lov til at have en politisk proces.
Det har man, hvad angår såvel det her lovforslag som en række andre sammenhænge.
Men lovforslaget, som er fremsat her, er ikke skrevet af KL, det er ikke udformet af KL, det er ikke blevet til i et samarbejde med KL.
Der har været en teknisk afklaring på nogle overenskomstspørgsmål, og det mener vi sådan set helt stilfærdigt ikke at der er noget mærkeligt i.