runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-12-13:
Jeg ved ikke, om hr. Jørgen Arbo-Bæhr beder mig om at forklare, hvad mulighederne er.
Det kan jeg selvfølgelig godt – beskæftigelsesministeren gjorde det jo også før.
Der er to muligheder, enten er det via finansloven, eller også er det via forsikringsordningen, og det vil sige, at regningen bliver skrevet direkte ud til de virksomheder, der er i Danmark, og som i øjeblikket kæmper med at bevare arbejdspladser i Danmark.
Og jeg kan ikke se, at vi så i dag med den økonomiske situation, vi har i Danmark, har mulighed for at rette op på den skade, man forvoldte dengang.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-12-13:
Som udgangspunkt giver jeg ordføreren ret i, at vi står i en anden situation i dag i forhold til for 2 år siden.
F.eks. kan jeg jo citere ordføreren fra starten af et svar, hvor han siger: Vi har fået en ny regering, heldigvis for det.
Det tror jeg at det er vigtigt at sige til os selv, altså at heldigvis har vi fået en regering, som tager sig af de arbejdsskadede.
Så skal de her 400 mio. kr. på finansloven?
Nej, vel?
Hvordan er det, man finansierer det, hvis der er nogen, der får en erstatning for en arbejdsulykke?
For det er jo ikke på finansloven.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-12-13:
Som jeg sagde i min ordførertale, er forslaget jo i udgangspunktet rimeligt.
Problemet er, at her, hvor vi står nu, er vi i en anden situation end den, vi var i bare for 2 år siden.
Og det, der er det væsentlige for Socialdemokratiet i dag, er at sikre, at vi får skabt flere arbejdspladser, og at vi har vækst i samfundet.
Alternativt ville det jo være et forslag, der skulle på finansloven, og det kan vi ikke diskutere her i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-12-13:
Jeg synes, at ordføreren springer over, hvor gærdet er lavest.
Som udgangspunkt ved ordføreren lige så godt som jeg, at der er rigtig mange mennesker, som føler sig forfulgt, på grund af at de aldrig får en arbejdsskadeerstatning.
Der er nogle, som vi har mailet frem og tilbage med, og jeg kan læse op fra et svar fra hr. Lennart Damsbo-Andersen til en, der har skrevet til ham.
Han skriver: Helt grundlæggende mener vi, at det skal undersøges, om du og de ca. 3.760 andre arbejdsskaderamte, der har fået afvist at få genoptaget deres arbejdsskadesag, kan få genoptaget sagerne efter de nye regler.
Det vil sandsynligvis kræve en lovændring, og er det tilfældet, vil vi arbejde for at få en sådan gennemført.
Det vil kun være rimeligt.
Mener ordføreren stadig væk, at det er rimeligt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-12-13:
Da et bredt flertal i 2007, inklusive Socialdemokraterne, vedtog nye regler for arbejdsskadesikring, betød det bl.a., at reglerne for dispensation blev lempet, så arbejdsskadesager anmeldt mere end 1 år efter skadestidspunktet i højere grad kunne blive behandlet.
Det var en klar forbedring på området, og derfor stemte Socialdemokraterne for lovforslaget dengang, og det er vi både glade for og stolte over i dag.
Med B 23, som vi så behandler i dag, ønskes det så at indføre en dispensation for den 1-årige anmeldelsesfrist for arbejdsskader i perioden fra før 1. juli 2007.
Selv om forslaget umiddelbart har sin berettigelse, medfører det desværre en væsentlig økonomisk ekstra byrde, og Arbejdsskadestyrelsen har givet et forsigtigt skøn på omkring 400 mio. kr. – en udgift, der umiddelbart vil blive pålagt virksomhederne.
Socialdemokraterne prioriterer arbejdsmiljøindsatsen højt for at sikre danskerne et godt og et sundt arbejdsliv og netop forhindre arbejdsskader.
Vi har opprioriteret indsatsen over for det psykiske arbejdsmiljø, fokuseret 1 mia. kr. af Forebyggelsesfondens midler på arbejdsmiljøet og øget midlerne i kampen imod social dumping.
Det er et udtryk for en fremadrettet indsats og en ambitiøs indsats for at forhindre fremtidige arbejdsskader.
Vi har desuden sikret Arbejdsskadestyrelsen mulighed for at give administrative bøder til de arbejdsgivere, der ikke anmelder arbejdsulykker i tide.
Samtidig er det fuldstændig centralt for Socialdemokraterne at sikre en fornuftig og ansvarlig fordeling af landets ressourcer.
Som sagt vil dette forslag med tilbagevirkende kraft medføre en merudgift på næsten 500.000 mio. kr. – en regning, der alt andet lige vil blive udskrevet direkte til arbejdsgiverne, og det i en tid, hvor ressourcerne er knappe, og hvor det at skabe vækst og nye arbejdspladser står øverst på vores to do-liste.
Socialdemokraterne finder derfor, at selv om forslaget i udgangspunktet er sympatisk, er udgifterne alt for tunge, prioriteringen er forkert, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-13:
Vi kan ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Flere af de andre ordførere har haft særdeles gode argumenter for, hvorfor de heller ikke kan støtte det, og de argumenter kan vi sådan set bakke op om.
Der er i forvejen nogle meget gode regler på det her område i Danmark, også når vi sammenligner med andre lande.
Man kan anmelde inden for 1 år, og der er lavet dispensationsmuligheder, hvis afgørelsen går en imod.
Der er endda rigtig gode dispensationsmuligheder og klagemuligheder.
Lotte Rod (RV), 2012-12-13:
Venstres ordfører sagde noget i stil med: Jeg mener ikke, at Venstre har jagtet de fattige de sidste 10 år – jeg mener ikke.
Men nu er politik jo ikke kun, hvad man lige mener og synes.
Politik handler også om, hvad vi ved.
Rockwool Fonden har undersøgt det og er kommet frem til, at startydelsen altså virker ligesom gammeldags fattigdom.
Vi ved, at startydelsen giver fattigdom.
Vil Venstre godt bekræfte, at det faktisk er noget, vi ved?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-13:
Altså, politik handler da om, hvad man mener, og hvad man synes.
Det er forskellige holdninger, som brydes, og det er, hvad vi mener, og hvad vi synes.
Og jeg betragter ikke Venstres politik som en jagt på nogen som helst.
Det er muligt, at andre partier ser forskelligt på det, det er jo fair nok.
Det er derfor, vi deler os efter anskuelse, og så må vælgerne vælge, hvem de synes bedst om.
Det virkede; ikke på alle.
Det var ikke alle, der kom i arbejde.
Det var ikke alle, der kom ud af kontanthjælpen, enig.
Men flere gjorde end tidligere.
Så politikken virkede rent faktisk.
Og vi synes ikke, det er nogen jagt på folk, at man hjælper dem til at få et arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Vi bevæger os jo sådan lidt uden for emnet, fordi ordføreren har sådan et stort behov for at diskutere asylpolitik.
Men jeg har et spørgsmål: Kan ordføreren bekræfte, at der i de første par måneder af 2009, altså mens VKO sad på magten i Danmark, var en stigning i antallet af flygtninge, der kom her til Danmark på omkring 60 pct.?
Kan ordføreren bekræfte det, og kan ordføreren komme med et bud på, hvorfor der pludselig var sådan en stigning?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Det var dog utroligt, at hr. Leif Lahn Jensen ikke kan forstå det.
Der er da forskel på mennesker, som er danske statsborgere, og mennesker, som ikke er danske statsborgere.
Der er forskel på en, der har lavet hele sit liv i Danmark, og hvis forældre og hvis bedsteforældre har levet deres liv i Danmark, og mennesker, der kommer til Danmark i dag.
Det er der da.
Der er da f.eks. den indlysende forskel, at de har levet deres liv forskellige steder ude i verden.
Der er da den indlysende forskel, at den ene slags har bidraget til det danske samfund og til at opbygge det, og den anden slags har ikke bidraget.
Det har ikke noget at gøre med, at man betragter dem, der ikke har bidraget til det danske samfund, som mindre værdige eller uværdige eller noget som helst.
Det har bare noget at gøre med virkelighedens verden.
De har ikke været i Danmark hele deres liv, ergo har de heller ikke bidraget til Danmark hele deres liv.
Det er da meget ligetil, og det er jo sådan set det, der er forskellen.
Så mener jeg også principielt, at der selvfølgelig er forskel på danske statsborgere og på udenlandske statsborgere, fordi hvis der ikke var det, så ville Danmark jo ophøre med at eksistere som nation, og det er vi jo nogle stykker der vil betragte som et problem.
Sådan er vi i Dansk Folkeparti.
Det kan godt være, at det er lidt svært for en socialdemokrat at forholde sig til den del.
Det er jeg ked af hvis det er – oprigtig ked af og også lidt skræmt, vil jeg sige – men der skal selvfølgelig være forskel på, om man er dansk statsborger eller ikke er dansk statsborger.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-13:
Jeg er godt klar over, at hr. Martin Henriksen helst ikke vil snakke om kontanthjælp, men det kommer hr. Martin Henriksen altså til, fordi der står i forslaget fra Dansk Folkeparti, og jeg citerer: »Der er efter forslagsstillernes opfattelse solid dokumentation for, at indførelsen af starthjælpen og den lave introduktionsydelse i 2002 havde den positive effekt, at langt flere udlændinge kom i arbejde og blev selvforsørgende.«
Når man siger det, hvad er forskellen så på de her ydelser og kontanthjælpen?
Når jeg så siger det, er jeg bare nødt til at sige til alle dem, der lytter til det her: Vi kan jo godt forvente, at Dansk Folkeparti også kan finde på at gøre det samme med kontanthjælpen.
Hvis man ikke kan det, hvad er forskellen så?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Nu håber jeg ikke, at det kommer som en overraskelse for hr. Leif Lahn Jensen eller for andre derude, at i forhold til at føre en stram udlændingepolitik står Dansk Folkeparti alene, og jeg vil vove den påstand, at det gjorde vi faktisk også, da der var en borgerlig regering, og den eneste grund til, at man førte en stram udlændingepolitik på en række områder, var, at det var man nødt til, fordi Dansk Folkeparti var støtteparti.
Så det håber jeg ikke kommer som en overraskelse for nogen, der sidder og lytter med og følger debatten, for det er jo forholdene i virkelighedens verden, og det mener jeg sådan set også at den her debat har været med til at understrege.
Dansk Folkeparti har ikke nogen planer om at sætte kontanthjælpen ned.
Det, Dansk Folkeparti har planer om – det er jo sådan set også det, beslutningsforslaget handler om – er, at vi sådan set siger, at hvis man kommer til det her samfund og ønsker at få del i de danske velfærdsydelser, det danske velfærdssamfund, som jo er blevet opbygget igennem generationer, så skal man yde noget til det danske samfund.
Man skal gøre sin pligt, og når man har gjort sin pligt, når man har vist, at man kan bidrage til det danske samfund, så kan man komme og sige: Jeg har faktisk også nogle krav og nogle ting, som jeg gerne vil have fra det danske samfund.
Så begynder det at give mening.
Det, vi jo har i dag, er et system, hvor man fra dag et, hvis man kommer og får asylstatus, får adgang til de samme ting som danskere, der har bidraget til samfundet, og hvis familier har bidraget til samfundet gennem generationer, har adgang til.
Det synes vi i Dansk Folkeparti principielt er forkert.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-13:
Det, som folk skal lægge mærke til, hvis de sidder og kigger på det her, er, hvad hr. Martin Henriksen stillede sig op og sagde, da Dansk Folkeparti sad på magten.
Nu kigger jeg over på resten af højrefløjen.
Hr. Martin Henriksen er sådan set alene, men jeg ved ikke, om de stak af, da de hørte de ord.
Det var bare sådan en lille sjov ting, jeg lagde mærke til, da jeg sad her.
Men det var slet ikke det, jeg ville kommentere på.
Jeg ved godt, at hr. Martin Henriksen helst vil snakke om det her med, om det får nogen ind eller ud, men det, jeg er interesseret i at spørge om, er, at vi ser rigtig mange mennesker derude, kontanthjælpsmodtagere, som tænker: O.k., hvis Dansk Folkeparti virkelig mener det her med at sætte ydelserne ned, få folk i gang, så må de også mene det på samme måde med kontanthjælpsmodtagere.
Jeg kan spørge: Kan kontanthjælpsmodtagerne forvente, at Dansk Folkeparti også vil sætte deres ydelser ret kraftigt ned til cirka samme størrelse?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg ved ikke, hvad jeg skal sige.
Vi har at gøre med en regering, der gik til valg på, at man bl.a. ville videreføre udlændingepolitikken i store træk.
Det gik man jo til valg på.
Så kan vi jo se, at siden man har fået magten, er det gået en vej: Der kommer flere og flere asylansøgere til Danmark, man skal oprette flere og flere asylcentre, man udvider de nuværende kapaciteter osv., man har ikke styr på de asylansøgere, der begår kriminalitet, listen er jo efterhånden uendelig lang.
Og det, som fru Trine Bramsen beskæftiger sig med, er at lave sjov med, hvorvidt man skal have et diplom for fattigdom.
Trine Bramsen (S), 2012-12-13:
Nu stiller hr. Martin Henriksen mig en del spørgsmål, men jeg gør opmærksom på, at det i denne omgang er mig, der stiller ordføreren spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, at man skal kunne få et kursusdiplom for at være fattig, som man kan fremvise til en fremtidig arbejdsgiver, hvis det er kompetencegivende at leve i fattigdom.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han meget gerne vil have en drøftelse om dansk asylpolitik og udenrigspolitik.
Jeg vil i stedet holde mig til dagens beslutningsforslag, som ordføreren jo selv har stillet, og det handler om starthjælp og introduktionsydelse.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge ordføreren, om han er enig med Venstres ordfører, der jo mener, at fattigdom er decideret kompetencegivende i forhold til at tilegne sig et job i Danmark.
Tom Behnke (KF), 2012-12-13:
Vi er fra konservativ side rimelig positive over for beslutningsforslaget her, og det skyldes jo, at vi i sin tid selv var med til at indføre starthjælpen og introduktionsydelsen.
Derfor stemte vi også imod afskaffelsen af de her ydelser, og det tror jeg enhver her i salen er bekendt med vi gjorde.
Derfor er vi rimelig positive over for beslutningsforslaget her.
Det er nemlig vigtigt, at vi ikke fra dag et gør udlændinge til sociale klienter, men tager imod dem som de hele mennesker, de er; sørger for at hjælpe dem videre; de skal bruge de muligheder, de har.
De har givet noget med sig, som kan bruges, og det er vigtigt for os at sørge for, at de kommer i beskæftigelse og bliver en del af det danske samfund, for vi ser det også som en vej til en hurtig og god integration i det danske samfund, nemlig at man er en del af arbejdsmarkedet og ikke, at man hænger i passiv forsørgelse, for derved bliver man jo i virkeligheden skubbet ud af det danske samfund og ikke ind i det danske samfund.
Så det er altså vigtigt at gøre det attraktivt at få sig et job og blive integreret, og statistikken, som jo også fremgår af beslutningsforslaget, synes jeg egentlig taler sit klare og tydelige sprog, altså at det rent faktisk havde en effekt.
Så kan man godt diskutere størrelsen af effekten, men det havde dog en effekt, og det synes jeg ikke man skal glemme i den her sammenhæng.
Når vi ikke bare sådan springer i med begge ben og siger, at vi er klar til at stemme for beslutningsforslaget, så er det, fordi vi har et enkelt forbehold, i forhold til at vi jo har udsigt til, at vi, når vi kommer til foråret, skal have en egentlig diskussion om hele kontanthjælpsområdet, altså en kontanthjælpsreform, og der vil det være hensigtsmæssigt, at man kommer hele vejen rundt og ikke særskilt udtager to ydelser her, men ser på det hele i en sammenhæng.
Men der er altså positive toner herfra, og så ser vi frem til, at vi får en egentlig diskussion af hele kontanthjælpsområdet senere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-13:
Jeg vil sige det på den måde, at vi jo ikke har noget forslag om at sætte kontanthjælpen ned.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-13:
Tusind tak for det.
Bare lige for at slå det helt fast – og så må ordføreren gerne opfatte mig som en lillebitte smule tungnem –
vil jeg sige, at hr. Anders Samuelsen sagde også på det her tidspunkt, at 8.583 kr., som man får på starthjælp, når man er en familie, er alt for lidt.
Er ordføreren fortsat enig i det, og er det stadig væk Liberal Alliances politik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-13:
Da det er vores holdning, at danske statsborgere og flygtninge på det her punkt skal sidestilles, er det klart, at det jo både har været uretfærdigt og problematisk.
Det giver sådan set sig selv.
Og så vil jeg bare sige, at jeg såede såmænd ikke tvivl om, hvad der var Det Radikale Venstres holdning i dag.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-13:
Det er der ikke nogen grund til.
Jeg kan garantere ordføreren for, at vi ved, hvor vi står, og det fremlagde jeg også fra talerstolen.
Men mit spørgsmål er et andet.
I 2010 kaldte hr. Anders Samuelsen starthjælpen for problematisk, og i 2009 kaldte han den sågar for uretfærdig.
Det fremgår af en artikel i Berlingske Tidende fra juli 2010.
Bare for at være helt sikker på ordførerens holdning til det spørgsmål, vil jeg bare lige høre: Er det stadig væk Liberal Alliances holdning?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg håber, fru Trine Bramsen er opmærksom på, at når fru Trine Bramsen stiller spørgsmål i Folketinget, så er der visse mennesker i administrationen, der skal være længere tid på arbejde, og det koster penge.
Det siger jeg bare til almindelig oplysning, så det er på plads.
Det kan godt være, at fru Trine Bramsen og andre Socialdemokrater har den opfattelse, at det, vi diskuterer her i dag, ikke har noget at gøre med asylpolitik.
Det er jo fair nok, at man har den opfattelse.
Men så bliver man også bare nødt til at forholde sig til, hvilke andre initiativer man så vil tage i brug, hvis man ønsker at begrænse den asyltilstrømning, der er til Danmark, og hvordan man egentlig vil forholde sig til, at der, da man afskaffede starthjælpen og indførte højere sociale ydelser, så rent faktisk kom en øget asyltilstrømning.
Det kunne jo godt være, fordi tingene rent faktisk hænger sammen.
Men jeg kan forstå, at den sammenhæng anerkender fru Trine Bramsen ikke, og jeg vil bare sige, ligesom beskæftigelsesministeren sagde: Starthjælpen har jo rent faktisk fået flere i arbejde, og jeg synes, at en af de bedste måder at integrere folk på faktisk er ved at flytte dem fra offentlig forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet.
Nu har jeg ikke lige de tal i hovedet, men det, jeg kan bekræfte, er, at antallet af asylansøgere set over årene går op og ned.
Der vil være visse perioder, hvor det er lidt stigende, og visse perioder, hvor det er lidt nedadgående.
Men det, jeg kan sige, er – og det kan man jo læse ud af tallene – at hvis man f.eks. går tilbage og kigger på de år i 1990'erne, der leder op til 2001-2002, og hvis man kigger på 00'erne, kan man jo se, at selv om der har været udsving i antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark, og antallet af asylansøgere, der er endt med at få asyl, så blev antallet i 00'erne holdt på et meget, meget lavt niveau i forhold til 1990'erne.
Man kan konstatere, at det, der er sket, siden den her regering er trådt til, er, at det er gået én vej, nemlig opad, med antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark.
Og vi kan jo se i diverse udgaver af TV-avisen og TV 2 Nyhederne, at det altså er noget, der er en lang række følger af, bl.a. at man begår kriminalitet osv.
Det er jo ikke dem alle sammen, der gør det, men desværre alt for mange.
Det er sådan, det hænger sammen.
Selvfølgelig vil det være sådan, at hvis der er en eller anden konflikt ude i verden, vil der også komme nogle flygtningestrømme ud af den konflikt; alt andet ville jo være underligt.
Men det er jo også sådan, at de asylregler og den asylpolitik, man har, samt de økonomiske vilkår og de faciliteter, man tilbyder, også har en indflydelse på, hvor mange der kommer til et land.
Jeg mener faktisk, at det er det sidste, der er det vigtigste.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Og jeg kan fortælle, at det, der skete i starten af 2009, hvor antallet af flygtninge, der kom til Danmark, steg med omkring 60 pct. i de første par måneder, var, at sikkerhedssituationen i Afghanistan betød, at der var en masse mennesker, der flygtede.
Det er bl.a. Røde Kors, som peger på den sammenhæng.
Som sagt synes jeg bare – og det her er sådan set ikke et spørgsmål – at det er meget usagligt, når Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen påstår, at stigningen i antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark i det sidste års tid, skulle skyldes den nuværende regerings politik.
Som sagt er jeg villig til at give den skylden for alt muligt, men lige præcis sikkerhedssituationen i Somalia og Syrien mener jeg faktisk ikke man kan klandre beskæftigelsesministeren eller statsministeren for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-12-13:
Det svar fik jeg jo så ikke så meget ud af.
Men jeg vil godt dvæle lidt ved den problematisering, der var fra hr. Jeppe Mikkelsens side, om, at det jo er unge, vi taler om, og at vi derfor skal være særlig forsigtige.
Jamen det er jo også netop det, der er pointen.
Det, som det jo så drejer sig om i forhold til denne risiko, er, at man bygger bro over det – det er det, som hele det her forslag handler om – altså at vi minimerer den risiko, ved at der sidder en erfaren bilist ved siden af.
Jeg vil derfor, hvis det nu er, man vil problematisere det med, at der er tale om de unge, spørge: Er det sådan, at Det Radikale Venstre, som jo dog i hvert fald tidligere har haft en del unge blandt sine vælgere, mener, at danske unge er særlig uegnede til at kunne opføre sig hensigtsmæssigt i trafikken?
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Det kan godt være, det er, fordi jeg ikke forklarer mig tydeligt nok.
Jeg ved godt, at man som politiker, det lærer vi jo så mange steder, skal tilstræbe, at man holder sig til ét argument og enkle sætninger og sådan noget, men altså, jeg vil alligevel prøve en gang til – det fremgår altså også af vores beslutningsforslag.
Man kan se, hvis man læser det igennem, at vi bl.a. mener, at man skal genindføre starthjælpen, fordi det har en effekt på antallet af udlændinge i beskæftigelse.
Det er det andet afsnit.
I det fjerde afsnit står der, at vi mener, at man skal genindføre starthjælpen, fordi det har en effekt på antallet af udlændinge, der kommer til Danmark.
Og så har jeg også heroppefra redegjort for, at vi synes, der er noget principielt forkert i, at mennesker, som ikke har bidraget til det danske samfund, fra dag et får adgang til de samme ydelser som danske statsborgere.
Jeg synes, de skal bidrage til det danske samfund, og efter et stykke tid, når de har vist, at de har bidraget positivt, synes jeg man skal lukke op, så de får mulighed for at få adgang til danske velfærdsydelser.
Det synes jeg er en god måde og en rimelig måde at indrette det danske samfund på, og jeg forstår egentlig ikke, at andre mennesker i det her Folketing ikke kan tilslutte sig de principper, som vi har fra Dansk Folkepartis side.
Man skal huske på, at der jo er tale om mennesker, som kommer hertil og beder om hjælp, og at deres sag bliver behandlet af de danske myndigheder.
Og de danske myndigheder siger: O.k., fair nok, vi anerkender, at du er forfulgt, så vi giver dig lov til at være i Danmark.
Men vi behøver jo ikke også give så høje sociale ydelser, samtidig med at vi giver dem lov til at være i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2012-12-13:
Når det her gør en forskel, er det jo, fordi man må tage konsekvenserne af den måde, man argumenterer på.
Hvis man derimod mener, at hovedargumentet er, at det er, fordi folk ikke har gjort sig fortjent til det – og der må jeg bare følge op på det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen også sagde, nemlig at vi taler om en gruppe, som er flygtet hertil, og som af gode grunde derfor ikke har været i Danmark hele deres liv og har kunnet bidrage til landet – så er det jo ren diskrimination.
Så derfor må Dansk Folkeparti jo melde klart ud: Handler det her om, at man generelt vil sætte kontanthjælpen ned, fordi man vil piske folk i arbejde, eller handler det egentlig om, at man ønsker at diskriminere en bestemt gruppe borgere?