runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Det er ikke første gang, Folketinget behandler et forslag fra Enhedslisten om et moratorium for biobrændstoffer.
Jeg kan mindes, at vi har gjort det adskillige gange før, og det er næsten enslydende forslag.
For Venstre er det helt afgørende, at hvad enten der er tale om førsteeller andengenerationsbiobrændstoffer, skal de være miljømæssigt bæredygtige, og derfor er vi også meget tilfredse med, at EU stiller meget, meget skrappe krav til bæredygtigheden af biobrændstofferne.
Der er krav om, at der skal være en CO2-fortrængning på ikke mindre end 35 pct. allerede i år stigende til 50 pct. i 2017.
Der er for os ingen tvivl om, at andengenerationsbiobrændstoffer selvfølgelig er at foretrække.
Det er biobrændstoffer fremstillet på basis af restprodukter og affald, og det er den løsning, vi allerhelst ser.
Og derfor har den danske regering jo også bakket massivt op med udvikling og forskning inden for udviklingen af andengenerationsbiobrændstoffer.
Biobrændstoffer bidrager til forsyningssikkerhed og til, at vi når vores klimamål, og Venstre vil i de kommende energiforhandlinger arbejde for, at de miljøvenlige og bæredygtige biobrændstoffer får en endnu mere central placering.
På den baggrund kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Nu kunne man jo spørge sig selv, om det, der er forhastet her, er Enhedslistens forslag, eller om det er den beslutning, man traf i EU, og som også er blevet truffet her i Folketinget, om, at man skulle satse på en øget anvendelse af biobrændstof i en situation, hvor man ikke har styr på bæredygtighedskravene, for det er jo realiteten.
Hvis man ser på EU's egne papirer i den her sag, ser man, at det jo klart fremgår, at man godt ved, at der er et problem med bæredygtigheden, og at man ikke ved, hvad man skal stille op med den.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om hun ikke synes, at det måske i virkeligheden var beslutningen om at satse på biobrændsel, der var forhastet, mere end Enhedslistens forslag om, at man skal vente, indtil man har styr på bæredygtigheden.
For det er jo sådan, at hvis man tager udgangspunkt i de indberetninger, der er kommet fra EU-medlemslandene om, hvordan de vil leve op til kravene om at bruge biobrændsel frem til 2020, så fremgår jo meget entydigt, at den måde, de vil gøre det på, ikke er bæredygtig.
Så det er vel et spørgsmål om, om det forhastede her er at slå bremserne i, eller om det er at træffe forhastede beslutninger om at bruge biobrændsel på en ikkebæredygtig måde, som jo er det, man har gjort.
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Nu var jeg jo i mit indlæg inde på, at der ikke er tale om, at de første bæredygtighedskriterier, man nogen sinde er blevet enige om i EU, er perfekte.
Det perfekte må jo så heller ikke blive det godes fjende.
Der er da ikke nogen tvivl om, at biobrændstoffer er bæredygtige.
Det, vi diskuterer, er, hvor bæredygtige de er.
Og der synes jeg, at det, som Kommissionen nu har fokus på, nemlig at få det her kortlagt, er særdeles fornuftigt, men jeg synes ikke, at vi, når man kan se, at der er tale om et fuldstændig nyt forskningsfelt, altså hvad ILUC angår, og at der er så store forskelle på, hvad forskerne kommer frem til, så skal slå op i banen og tage en timeout her solo i Danmark frem for at afvente den analyse.
Og selvfølgelig skal vi blive ved med at presse på, for at den kommer til tiden, og på den måde også være i stand til at omsætte den til handling efterfølgende.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Så synes jeg i hvert fald, at ministerens afvisning af Enhedslistens forslag med, at det var forhastet, var et lidt besynderligt argument, for det, ministeren nu siger, er, at man i EU har truffet beslutning om at satse på biobrændsel uden at vide, hvordan man gør det bæredygtigt.
Og den samme beslutning har man så truffet i Folketinget, hvad enten man traf den, fordi den var truffet i EU, eller fordi man gik ind for den.
Det er vel det, der er forhastet.
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Nu sagde jeg jo ikke, at man bare handlede ud i det blå i EU.
Det var bestemt ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde bare, at der jo her er tale om et nyt område, og at det er første gang, nogle har forsøgt at lave nogle bæredygtighedsstandarder.
Så er det da ikke så underligt, at man ikke har fået analyseret alting igennem til bunds.
Det synes jeg sådan set er en meget fornuftig måde at gribe det an på, for ellers var vi jo aldrig kommet i gang med det.
Hvis man i hver en detalje skulle analysere det fuldstændig til bunds, ja, så ville vi jo altså stå i en situation, hvor vi aldrig var kommet i gang med biobrændstoffer som sådan.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Når hr. Ole Hækkerup mener, at vi i EU-regi sådan rigtigt rykker omkring klimaproblematikkerne og – som der nu er tale om med det her beslutningsforslag – CO2-reduktionen som sådan, så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor meget EU som helhed egentlig kan rykke i forbindelse med at reducere drivhusgasudledningen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Jeg synes sådan set, at jeg har redegjort heroppefra for alle vores bekymringer om det.
Det, det her handler om, er strategi, altså hvordan man ændrer noget, der er vedtaget, til at blive bedre, og der kan man selvfølgelig sige: Vi river det i stykker og smider det ud.
Det her er altså noget, der gælder hele EU, og så river man det i stykker og smider det ud for Danmarks vedkommende, selv om det er trådt i kraft.
Det synes jeg ikke er nogen specielt konstruktiv strategi, hvis man virkelig vil ændre tingene i den virkelige verden.
Så synes jeg, det er langt mere konstruktivt sammen med os andre at sige f.eks.: Vi vil slås for, at man kan lave nationale krav om, at en større del af de biobrændstoffer, der anvendes, er andengenerationsbiobrændstoffer, altså noget, der er produceret på organiske restprodukter.
Eller, som jeg også sagde heroppefra, man kan sige, når EU's rapport kommer – hvis den kommer – til juni, at vi så har et konkret grundlag for at diskutere den del af biobrændstofproblematikken, der handler om, hvorvidt de f.eks. i Brasilien dyrker afgrøderne på noget, som gør, at vi reelt kommer til at medvirke til, at der fældes skov, som ikke skulle have været fældet.
Det synes vi er langt mere konstruktivt end bare at sige: moratorium.
Så vil jeg da lige sige, at jeg også synes, at ...
Fair nok.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Ja, vi prøver.
Jeg vil godt sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at der ikke skal mangle støtte fra Enhedslistens side, når det handler om at slås for, at Danmark får bedre muligheder for selv at stille yderligere krav.
Det vil vi med den største fornøjelse deltage i og støtte, og vi indgår selvfølgelig også i diskussionen, når den rapport forhåbentlig kommer fra EU, om, hvorvidt det, man foreslår, er godt nok, ingen tvivl om det.
Men det, vi står tilbage med nu, er jo, at vi har nogle kriterier, der gør, at mennesker, som får diesel og benzin tilført biobrændsel, risikerer, at det ikke gavner klimaet, men at det skader klimaet.
Og det er da rigtig skidt at have taget nogle beslutninger, både i EU og i Danmark, der kan have den konsekvens.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Man må jo bare sige, at der kommer noget ind på markedet, som ikke er godt nok.
Men det, der er det centrale i det her, er altså, om man vil sige, at den lov, som allerede er i gang med at blive implementeret, skal aflyses, skal sløjfes, eller om man vil melde sig på den banehalvdel, der siger: O.k., det her er ikke godt nok, nu må vi slås for, at det bliver bedre.
Og når EU's rapport så forhåbentlig kommer om nogle måneder, må vi gå ind i den og sige: Er det regelsæt overhovedet tilfredsstillende, eller skal det ikke være bedre?
Og så må man slås for det.
Det er jo den måde, man i den virkelige verden forandrer tingene på og gør dem mere miljøvenlige end det, man har nu.
Det er ikke på den måde, man foreslår her.
Så synes jeg i øvrigt også, det er lidt urimeligt i beslutningsforslaget at bruge nogle citater fra en rapport, som man kan sige at der ikke er dækning for i rapporten.
Der er ikke dækning for i den rapport, som de pågældende organisationer har lavet, at sige, at det her skaber sult.
Så det synes jeg man skulle have holdt sig for god til i Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Jeg syntes jo, Enhedslisten udfoldede stor energi, da vi diskuterede den her problemstilling i Europaudvalget, og jeg tror endda, jeg roste den daværende klimaminister for hendes ihærdige indsats.
Men jeg kunne ikke rose hende for resultatet, for det var jo ikke godt nok.
Men vi kunne jo ikke stemme for det, for det var ikke godt nok.
Jeg vil bare spørge fru Anne Grete Holmsgaard, om hun ikke er enig med mig i, at det er et problem, hvis det er sådan, at vi siger til danskerne, at nu har vi fået igennem, at de skal bruge biobrændsel, som bliver tilsat diesel, men når der så kommer rapporter, som viser, at klimaeffekten måske endda er negativ, så kan vi ikke med sikkerhed i stemmen sige: Det passer ikke; det, vi har gennemført, giver en bedre klimaeffekt.
Og det er vel det, der er problemet, nemlig at vi er i færd med måske at få danskerne til at bruge et brændstof, som i realitetens verden ikke giver nogen klimaforbedring.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Men en af de principielle ting er, at vi fra radikal side ikke tror, vi opnår noget ved at melde os ud.
Hvis Danmark trækker sig tilbage og siger, at nu vil vi være en lille ø her hos os selv, og at vi hverken vil påvirke det ene eller det andet, fordi vi tror, at vi kan finde alle svarene selv, så tror jeg ikke, vi får det, som Det Radikale Venstre i hvert fald gerne vil have, nemlig ordentlige bæredygtige biobrændstoffer, som spiller en rolle i den store omlægning, som Danmark skal igennem, til at blive baseret på vedvarende energi.
Og derfor tror vi, at det er et godt miks at sige: Vi fortsætter sådan set med at bruge biobrændstoffer, men vi vil også gøre vores yderste for hele tiden at presse på for, at vi får de biobrændstoffer, som vi gerne vil have, med de rigtige bæredygtighedskriterier og med en profil, som vi kan stå inde for.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Er hr. Per Clausen ikke enig i, at hvis man udelukkende anvender andengenerationsaffald/biomasse til at fremstille bioætanol med, så er det en god ting, og så har det en effekt på klimaet, hvis vi nu også skal tale lidt CO2-reduktion?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Igen tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten, som jeg forstår igen er en genfremsættelse.
Men det giver mig som nytilkommen mulighed for at fremsætte De Konservatives synspunkter vedrørende biobrændstoffer.
Det er med tilfredshed, jeg konstaterer, at Folketinget på nær Enhedslisten i 2009 vedtog lov om bæredygtige biobrændstoffer i transport.
Det med bæredygtighed er vigtigt, og jeg forstår, at dette også under forhandlingerne blev understreget, og at EU's bæredygtighedskriterier blev lagt til grund for implementeringen.
Og det er her, Enhedslisten tvivler: Kan man stole på EU's embedsmænd og deres kriterier?
Og jeg må da også konstatere, at der på et tidspunkt var blevet redigeret så kraftigt i konklusionerne i en version af en EU-rapport om biobrændstof, at forskerne fra det tyske Fraunhofer-Institut havde krævet at få indskrevet en ansvarsfraskrivelse, der påpegede, at den redigerede konklusion ikke gav et dækkende billede af forskernes synspunkter.
Det var forskernes synspunkter om biodiesel fra sojabønner, som ifølge dem kan være skadelig for klimaet.
Men det må ikke ske igen, og det håber jeg heller ikke at det gør.
Så bæredygtighedskriterierne er ikke perfekte endnu, de kan sagtens blive bedre, og det skal de.
Men det er det bedste, vi har, for det er en af de få muligheder, vi har, for at fortrænge CO2 i transportsektoren
Og vi er i EU de første i verden til at gøre det.
Så at indføre et moratorium for biobrændstoffer, som forsinker bæredygtig energi i Danmarks transportsektor, er at gå bilindustriens ærinde.
Vi skal i stedet sikre, at Danmarks biobrændstoffer er bæredygtige, og for at gøre det skal vi sikre, at tredjegenerationsbiobrændstoffer bliver udviklet i Danmark.
Vi har ekspertisen og teknologien til det, og jeg håber, vi også har viljen til det, for så får vi ægte bæredygtighed.
Så skal vi selvfølgelig sikre, at Europa-Kommissionens igangværende vurdering bliver ledsaget af et forslag til forbedring af bæredygtighedskriterierne i VE-direktivet og brændstofkvalitetsdirektivet.
Vi skal ikke stoppe vejen til en grøn fremtid, vi skal skabe den.
Derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Nu har jeg så fat i et andet parti, som jeg også må begynde med at konstatere har et andet syn på EU.
Jeg tror i høj grad på, at det internt i EU er sådan, at dem, der er parat til at gå forrest, kommer til at vise vejen for andre.
Der kan man selv som et lille land som Danmark spille en afgørende rolle.
Det er det ene.
Ja, det tror jeg bestemt EU kan, bl.a. fordi EU er en af de få aktører, når det handler om det globale klima, som faktisk er parat til for alvor at bidrage til en omstilling i andre lande, altså at lægge reelle penge på bordet i den forbindelse.
Der tror jeg at EU har en helt afgørende rolle at spille.
Det er det ene.
Det andet er så det, at vi udmærket ved, at olieprisen kommer til at stige, og vi ved, at der ligger nogle enorme erhvervsmuligheder for dem, der er længst fremme i en mere og mere global verden med at finde løsninger på nogle af de her problemer, som vi alle sammen er fælles om.
Når jeg synes, det er værd, at EU går forrest, og at Danmark prøver at gå forrest i forhold til EU, så er det, fordi jeg tror, vi bliver nogle af de første, der griber nogle af de muligheder, som ikke alene handler om bæredygtighed og ansvar for de kommende generationer, men som også handler om vækst og arbejdspladser nu.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Alt det, hr. Ole Hækkerup siger, er jeg sådan set enig i, men jeg har det bare sådan, at i nogle tilfælde, specielt når det handler om en nations økonomi eller f.eks. hele EU's økonomi, skal målet, det, man opnår, ligesom stå mål med den indsats, man yder.
Det er der, hvor der nogle gange i forbindelse med f.eks. klimaproblematikkerne og reduktionen af drivhusgasser godt kan være nogle meget, meget store forskelle, fordi vi jo trods alt udleder så lidt, som vi gør, ikke kun i Danmark, men faktisk i hele EU.
Det er helt fint, at vi fremmer teknologien i forbindelse med det område, og det skal vi også gøre, og det vil sikkert give nogle arbejdspladser, men jeg har nogle gange lidt svært ved at finde ud af, om der egentlig også er et fornuftigt rationale i de der vilde grønne tiltag, som må koste, hvad de vil.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg synes jo, det er rart, når jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne helt grundlæggende adskiller sig fra hinanden, når det gælder hele det tankesæt, vi har omkring det europæiske samarbejde, omkring klimaet osv.
Tværtimod synes jeg, at det, der er brug for, hvis jeg kigger ud i Europa eller ud i verden i dag, er nogle, der ser både energimangel og klimakrise på den ene side og på den anden side økonomisk krise som to sider af samme mønt, hvor det gælder om at få løst begge dele samtidig.
Her har vi i Danmark netop gode erfaringer med at tage grønne initiativer – tag vindmøllerne, hvor vi var før ude end andre – og hermed opnå nogle enorme gevinster.
Men nogle gange er det sådan, at hvis man skal gribe de der muligheder for at være unik i en global verden, skal man også vove det ene øje, og derfor tror jeg helt grundlæggende ikke på den filosofi, som jeg tror jeg godt kan tillægge Dansk Folkeparti og i hvert fald kan citere statsministeren for: Vi skal være lige så grønne, som vi er sikre på at det kan betale sig at være.
Hvis man har det grundlæggende tankesæt, når vi aldrig derhen, hvor man vover det ene øje, og det bliver vi nødt til, hvis vi skal dyrke de positioner, der gør Danmark unik i en global fremtid, og hvis vi skal nå de grønne mål.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Jeg læste godt hr. Per Dalgaards beretningstilføjelse.
Jeg vil bare spørge hr. Per Dalgaard, hvilken sikkerhed han har for, at den øgede anvendelse af biobrændstof i Danmark vil ske ved hjælp af andengenerationsbiobrændstof.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Sikkerheden er lige så høj som alle andre slags sikkerhed, man ofte kan høre fra denne talerstol, nemlig at jeg i hvert fald ved, at ét sted gør man det, og jeg er sikker på, at den form for biomasse, der bliver anvendt på fabrikken i Grenaa, er af en art, som ikke er velegnet til fødevarer.
Det er jo nok ikke ukendt, at f.eks. kornproduktionen herhjemme ikke er egnet til fødevarer – jo, til dyr – men det er heller ikke det primære.
Det primære er, at der i hvert fald i Danmark er en teknologi – udviklet af DONG i samarbejde med andre firmaer – som er helt unik i verden, og som jeg synes vi skal støtte det, vi kan, til at udvikle bioætanol, der kan puttes i både benzin og diesel.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Hr. Per Dalgaard har altså ingen – absolut ingen – sikkerhed for, at der bliver brugt andengenerationsbiobrændstof i Danmark, når biobrændstof tilsættes diesel og benzin.
Er pointen ikke, vil jeg spørge hr. Per Dalgaard, at det vel nærmest må betragtes som direkte skadeligt i forhold til de virksomheder, der forsøger at udvikle biobrændstof, der virkelig er bæredygtigt – hvis det er det, de er i færd med – hvis de udsættes for konkurrence af biobrændstof, som ikke produceres bæredygtigt?
Så det, hr. Per Dalgaard står her og siger om, at han vil gavne nogle producenter i Danmark, lyder faktisk lidt mærkeligt, for det, han sikrer, er jo, at man fuldstændig uhæmmet kan importere biobrændstof, som ikke er bæredygtigt.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Jamen altså, i denne verden er der jo ikke noget, der er hundrede procent garanteret.
Altså, det er det samme som med spørgsmålet om, om skatten skal stige næste år.
Nu har vi jo skattestop, men det er et spørgsmål i andre sammenhænge.
Der bliver sagt af en finansminister, at det skal den ikke, og så gør den det alligevel.
Jeg er overbevist om, at den teknologi, vi har udviklet her i landet med hensyn til at fremstille bioætanol, vil indebære en metode og en produktion, som også kan sælges til udlandet, hvor der sikkert også der – kan man da håbe på – er fornuftige tiltag, med hensyn til at man selvfølgelig ikke skal bruge deciderede fødevarer, når der nu er mangel på fødevarer, til at fremstille bioætanol med.
Jeg er sikker på, at det er den fornuft, der vil herske, også udeomkring i verden.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Det kommer jo an på, hvad det affald ellers kunne være blevet brugt til.
Der har været talt om halm, som jo har anvendelse på kraftværker, og som også har en vigtig funktion i forhold til at bevare jordens kvalitet.
Der kan være et affaldsprodukt, som udelukkende eksisterer, fordi man har en fuldstændig ubæredygtig produktion, som man ikke burde have.
Men under forudsætning af, at vi også har diskuteret det her seriøst igennem, så kan det godt ende med, at hr. Per Dalgaard i nogle tilfælde har ret, og det er nok ret godt, for som fru Anne Grete Holmsgaard også var inde på, vil der givetvis være områder, hvor biobrændsel er det, vi kommer til at bruge.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Prøv nu at høre her engang.
Hvis vi siger, at vi i fremtiden vil opkræve den samme mængde grønne afgifter, som vi gør i dag, men at vi vil opkræve dem på en anden måde, belaster vi jo ikke samfundet yderligere.
Hvis vi opkræver dem på en mere snedig måde, og hvis vi har en aftale om, at det her er målene, og det er de afgifter, der følger af målene, har vi oven i købet de stabile rammebetingelser at investere på.
Når Finansministeriet har kunnet lave den beregning, skyldes det, at man siger, at provenuet for energiafgifterne skal falde markant.
Men selvfølgelig sidder Venstre også ligesom vi og overvejer, hvordan man inden for provenuet, som for staten skal være det samme – man kunne også kalde det inden for et skattestop, hvor man ikke skal belaste samfundet mere – kan lave en intelligent omlægning.
Det er det interessante spørgsmål, for så er vi jo i gang med at sige, hvordan vi kan få mere effekt, uden at vi nødvendigvis behøver at gå ud at genere borgerne endsige virksomhederne for den sags skyld mere.
Og lægger man så det til, som en ny regering skal sørge for, nemlig at fremrykke offentlige investeringer på netop det grønne område, så begynder det for alvor at blive realistisk at nå målene.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Det er bare for at være helt sikker på, hvad det er for en indsats, vi kan forvente Dansk Folkeparti vil yde i de kommende energiforhandlinger, og hvem det er, man fra regeringens side synes det er meget vigtigt at indgå forlig med på det her område.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Det, der fik mig op af stolen, var hr. Ole Hækkerups bemærkning om, at Danmark belaster klimaet alt for meget, og bestod verden af ene danskere, ville jorden gå under.
Jamen herre jemini
Det er jo virkelig et skrækscenarie, der vil noget.
Jeg sagde før i forbindelse med tidligere spørgsmål, at det her jo baserer sig frygtelig meget på følelser og ikke fakta.
Er klimaet ikke fuldstændig ligeglad med, hvor en given CO2- eller drivhusgasmængde kommer fra, og er det ikke mængden, det handler om?
Altså, den der division mellem mængde og antal indbyggere i et land er da fuldstændig ligegyldigt.
Det er jo mængden, der bliver sendt ud, der tæller.
Er hr. Ole Hækkerup ikke enig med mig i det?
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg er slet ikke ude på at få ministeren til at sige, hvor mange job det skal skabe.
Det, jeg er ude på, er at få regeringen til at svare på, hvorfor man ikke griber den chance, der er.
Vi er enige om, at vi skal omlægge vores energiforsyning, og vi er enige om, at vi har en ledighed, der er for høj, og at vi med fordel kunne få nogle folk i arbejde med lige præcis det, der er den grønne omstilling, med lige præcis det, der skal gøre Danmark stærkere på langt sigt, med lige præcis det, der skal gøre Danmark uafhængig i sin energiforsyning.
Var det så ikke lige præcis i de her år, at det var oplagt at gøre noget for at skabe arbejdspladser inden for det, der er vores ansvarsområde, nemlig energipolitikken?
Derfor spørger jeg: Hvilke konkrete initiativer forestiller regeringen sig at tage for at skabe arbejdspladser her og nu inden for energi- og klimaområdet, altså nye initiativer?
Jeg er enig i, at rammebetingelser og alle de der ting skal være i orden, men forestiller regeringen sig at tage nogle initiativer overhovedet, der skal booste efterspørgslen inden for de rammebetingelser?
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Jo, det forestiller regeringen sig, og det vil også fremgå, når vi så kommer med vores udspil.
Men jeg må bare igen fastholde, at det her jo ikke er nogen særdisciplin, når vi ser på vores overordnede økonomiske politik.
Når vi derfor ser på, hvordan vi får vækst i Danmark, er det afgørende naturligvis at få styr på de offentlige finanser, og at vi får nogle rammebetingelser, når vi ser på skat, og når vi ser på forskning og udvikling.
Det jo det, der er altafgørende for Danmark som sådan.
Det ville da være underligt andet.
Der er tale om et område her, der jo allerede er 12 pct. af Danmarks samlede vareeksport.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Jeg vil godt fortsætte i samme spor: Har regeringen foretaget en selvstændig vurdering af, hvor mange job man kunne skabe inden for det her område ved rent faktisk at stile højt, og tilsvarende en vurdering af, hvor stor en risiko der er for, at man taber job, fordi andre lande bliver mere attraktive at placere sig i?
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Som jeg jo klart redegjorde for i mit indlæg, har vi naturligvis også blik for arbejdspladserne.
Men det, vi diskuterer her, er jo, hvordan vi så også får skabt en energipolitik, som sikrer, at vi får grøn, stabil energi, der er til at betale.
Det er jo dejligt, at det har nogle sidegevinster, såsom netop at vi kan få nogle flere i arbejde.
Det synes jeg er fint.
Men jeg vil ikke stå herfra og sige, at det skaber så og så mange job, for det er sådan set ikke det, der er målsætningen for vores energipolitik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Og tilsvarende en vurdering af, hvor mange job man risikerer at tabe, hvis man ikke gør det.