runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2009-04-14:
Jeg tror godt, at hr. Orla Hav bemærkede, at jeg i min tale netop var inde på aktionærloven for ejere og ledelse.
Men det er jo faktisk sådan i dag, at de bare kan lave en generalforsamling, og så kan der gives udbytte, hvis pengene er der.
Og derfor var jeg inde på, at man kunne lave en erklæring.
Det vil sige, at man går ind og måske tager mellembalancen - man kan kalde den, hvad man vil, det er jo efterhånden så teknisk herinde - og ser, hvor mange penge der er i det her firma.
Hvis et menneske skal have et lån, laver man en låneerklæring.
Pengene er til stede, og så laver man den på markedsrenter.
Det er fuldstændig lige direkte ud ad landevejen, det kan ikke være mere klart.
Det er da logik for burhøns!
Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Nu synes jeg måske ikke lige, at det sidste her var logik for burhøns.
Jeg synes det ikke i hvert fald.
Er fru Colette L. Brix ikke enig i, at når det drejer sig om et lån, er det værd at tage de ting med, som revisorerne har peget på i deres bemærkninger, nemlig at der er mulighed for skatteunddragelse og en række andre ting?
Er det ikke noget, som fru Colette L. Brix er nervøs for, og som vi bør drøfte meget alvorligt i vores udvalgsarbejde?
Colette L. Brix (DF), 2009-04-14:
Jo, det kan jeg garantere hr. Jens Christian Lund for.
Dansk Folkeparti går meget op i, at det her skal granskes ordentligt.
Og det er en tung lov og en lang lov, så det er helt klart.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at hr. Jens Christian Lund jo også har hørt, at jeg siger, at der skal laves en erklæring, som revisoren skal ind over og skal underskrive.
Det er jo ikke sådan, at vi bare går ud og siger: Bare tag gysserne i selskabet og løb, det er helt i orden, vi lukker bare.
Det er jo netop for, at der ikke skal ske en selskabstømning, hvor man bare tager aktiverne og fjerner dem.
For jeg ved jo udmærket godt, at det godt kan være, at der er nogle, der tænker, at der jo ligger masser af penge, der ligger 2 mio. kr.
Men det kan jo godt være, at det er til SKAT og til andre kreditorer.
Så derfor skal revisoren ind over, og derfor skal der laves en erklæring.
Det er det, der er så vigtigt.
Det er derfor, vi har peget på det.
Til hr. Ole Vagn Christensen skal jeg sige: Inde over og inde over
hvornår er man inde over?
Jeg synes ikke rigtig, at jeg er inde over.
Jeg ser på de ting, jeg får, og jeg ser på de dokumenter, jeg får, og så synes jeg, vi har diskuteret det her med selskabsloven i lang tid, også i pressen.
Der er da røget nogle finker af panden fra alle de politiske partier med hensyn til den her lov.
Vi har vidst, at den kom, og vi har vidst, den var et digert værk.
Der er nogle ting, som vi fra Dansk Folkepartis side har sagt i lang, lang tid, og det er bestemt ikke forbigået hr. Ole Vagn Christensen i hans iver for at følge med - det er jeg helt sikker på - at vi ikke har haft lyst til at sætte anpartskravet ned, og mellemleddet, hvor man går ind og tjekker, om firmaet har de penge på kontoen, har vi heller ikke været vilde med.
Så de knaster, der er nu, er de knaster, der har været hele tiden.
Med hensyn til selve moderniseringen af selskabsloven synes vi, at der sker rigtig, rigtig mange gode ting, og det skulle ske.
Den ene lov er fra 1974, det er jo en gammel lov, så der skulle ske et eller andet, det er da helt sikkert.
For at vi netop skal være konkurrencedygtige, er det meget vigtigt, at der bliver taget hul på nogle af de ting.
Jeg er også helt sikker på, at selv Socialdemokratiet synes, at der er rigtig mange gode ting i det.
Mike Legarth (KF), 2009-04-14:
Tak, hr. formand.
Da vores forbrugerordfører, fru Vivi Kier, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne tilkendegive Det Konservative Folkepartis synspunkter om det her lovforslag. Det er altid vigtigt at give forbrugeren den rette beskyttelse.
Lovforslaget skal ses i lyset af den evaluering, der har fundet sted, af den eksisterende forbrugerklagelov.
Evalueringen har bl.a. vist, at efterlevelsen af klagenævnsafgørelser ikke er tilstrækkelig effektiv.
Formålet med det her lovforslag er derfor at sikre forbrugerens retsstilling gennem et velfungerende og effektivt klagenævnssystem.
Det betyder, at en erhvervsdrivende, der taber en sag, ikke kan forholde sig passivt, uden at det får konsekvenser.
Ved passivitet vil afgørelsen kunne tvangsfuldbyrdes.
Fra konservativ side kan vi støtte det her lovforslag.
Vi ser frem til endnu et lovforslag, der fremsættes i næste samling, nemlig et lovforslag, der sammen med det her lovforslag skal sikre, at forbrugeren ikke kan komme i økonomisk uføre på grund af omkostninger til en retssag i forbindelse med krav om erstatning.
Bente Dahl (RV), 2009-04-14:
Problemet for forbrugerne i dag er, at nogle erhvervsdrivende ikke vil anerkende afgørelser ved klagenævnene.
Den eneste mulighed, en forbruger har for at få sine penge igen eller handelen til at gå tilbage, er at anlægge sag ved domstolene, og det er der en hel del der viger tilbage for af forskellige grunde.
Det forslag, vi behandler i dag, L 175, har til formål at styrke forbrugerens retsstilling ved at sikre et mere effektivt klagenævnssystem, men samtidig med at den erhvervsdrivendes retsstilling ikke bliver dårligere.
Forslaget indebærer, at klagenævnet fremover skal forkynde en afgørelse for den erhvervsdrivende, hvis forbrugeren har fået helt eller delvist medhold i en sag ved nævnet.
Hvis den erhvervsdrivende ikke ønsker at være bundet af afgørelsen, skal den pågældende skriftligt meddele det for nævnet inden for en bestemt frist.
Udgangspunktet er, at den erhvervsdrivende, som har tabt en sag, ikke kan forholde sig passivt, uden at det får konsekvenser.
Fokus er altså flyttet fra nu forbrugeren til den erhvervsdrivende.
Hvis vedkommende gør det, vil afgørelsen efter udløbet af fristen kunne udgøre et tvangsfuldbyrdelsesgrundlag ved fogedretten.
Hvis vedkommende meddeler, at man ikke vil være bundet af afgørelsen, er det op til forbrugeren at indbringe sagen for domstolene, og i dette tilfælde skal Forbrugerstyrelsen sikre, at den eventuelle retssag kan føres for forbrugeren, så det bl.a. undgås, at en forbruger af økonomiske grunde afholder sig fra det.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er fint, at det er den erhvervsdrivende, der skal foretage sig noget i modsætning til det, der er tilfældet i øjeblikket.
Vi mener også, at der er en fin balance i retssikkerheden.
Både retssikkerheden for forbrugeren og retssikkerheden for den erhvervsdrivende er i orden.
Så vi er positive over for L 175.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-14:
Isoleret set er ministerens forslag ikke så værst, da det vil medføre et lavere CO2-udslip fra de danske hyrevogne.
Bekendtgørelsen vil yderligere indeholde regler om andre vogntyper samt overgangsbestemmelser.
Der har indtil videre ikke været formuleret miljøkrav til de danske taxaer, så hyrevognsfirmaer nu også kan konkurrere på hurtigst muligt at omstille sig til højere miljøvenlighed og bedre udnyttelse af brændstoffet, uanset hvilke biler vognmændene end har valgt at tilbyde deres kunder.
Vi synes dog, at det er problematisk, at ministeren i bemærkningerne til forslaget inddrager den del af VKO-skatteforliget, som omhandler en nedsat registreringsafgift for hyrevogne.
Det er meget muligt, at forslaget skal supplere skatteforliget, men der er som bekendt tale om to forskellige forligskredse, den snævre, der er omkring skatteaftalen, og den meget brede, der er omkring transportaftalen.
Socialdemokraterne kan som deltager i transportaftalen fra januar ikke lægge stemmer til forslag, der indgår i den snævre blokaftale om fremtidens skattesystem, så når vi stemmer for det her forslag, vil vi præcisere, at vi aldeles ikke vil tages til indtægt for regeringens og støttepartiets skattepolitik.
Jeg vil dog også lige fremhæve, at der samtidig er en forpligtelse for regeringen og for transportministeren til i forbindelse med det her lovforslag at give en ordentlig og gedigen information til de taxavognmænd, som opererer i branchen.
Og det håber jeg også at ministeren vil løfte på en god og fornuftig måde, sådan at uklarheden kan blive ryddet af banen.
Med disse bemærkninger vil jeg således slå fast, at vi kan stemme for forslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-14:
Goddag formand, det er et dejligt gensyn.
Jeg skal starte med at sige, at da Dansk Folkepartis trafikordfører ikke kan være til stede, har jeg fået fornøjelsen af at fremføre Dansk Folkepartis synspunkter.
Med dette forslag stilles der skærpede krav til miljøegenskaber og effektivitet for køretøjer omfattet af taxalovgivningen.
Lovforslaget er en udmøntning af trafikaftalen fra den 29. januar 2009, og derfor støtter Dansk Folkeparti naturligvis forslaget.
Men det har været vigtigt, at der bliver tale om en fornuftig overgangsordning, så taxaerhvervet ikke belastes unødvendigt økonomisk.
At der kun stilles krav til energiklasse C, gør også, at der stadig er mulighed for at køre taxa i et fornuftigt og komfortabelt køretøj til gavn for kunderne, men først og fremmest er det stadig muligt at opretholde et godt arbejdsmiljø for de tusindvis af chauffører.
Der er i dag mere end 350 modelvarianter med de motorer, der er i energiklasse C, og der er ingen tvivl om, at teknologiens udvikling gør, at forslaget måske om nogle år vil være overflødigt.
Men i mellemtiden vil forslaget give et væsentligt bidrag til begrænsningen af CO2-udledningen.
Ganske vist står der i lovforslaget, at minimumskravet løbende skal justeres i takt med den teknologiske udvikling, men det er Dansk Folkepartis forventning, at fremtidige ændringer vil blive drøftet i forligskredsen.
I skatteaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti er der aftalt en omlægning af registreringsafgiften for hyrevogne for at tilskynde til at anskaffe miljørigtige vogne.
Hanne Agersnap (SF), 2009-04-14:
Vi er med i den grønne transportpolitikaftale, og vi kan selvfølgelig støtte forslaget.
Det er et skridt i den rigtige retning, men det er et lillebitte skridt, og vi kunne ønske, at man snart tager et større skridt.
I lovforslaget åbnes der mulighed for, at man kan regulere kravene i forhold til den teknologiske udvikling, og det håber vi at ministeren vil gøre løbende.
Men vi støtter selvfølgelig forslaget, fordi det er et lille skridt i den rigtige retning.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Jamen jeg ser ikke den her aftale som en hindring for, at man kommer videre efterfølgende.
Der er også muligheder for, at man kan komme ind på alle mulige andre områder - elbilområdet, og hvad ved jeg.
Jeg synes bare, at det er vigtigt netop at forholde sig til, at ministeren i hvert fald får en bemyndigelse til i bekendtgørelsesform at lave det her minimumskrav til energiklasse C. Men det hindrer jo ikke, at man så kan komme videre med forskellige andre energiformer, som eventuelt måtte være endnu mere hensigtsmæssige, også ud fra en miljømæssig betragtning.
Så det vil være et positivt tilsagn til spørgeren.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-14:
Lovforslaget her er en udløber af trafikaftalen om en grøn transportpolitik, som stort set alle partier står bag, og derfor kan vi Konservative naturligvis også støtte det her forslag.
Hvis vi skal nedbringe udslippet af CO2, er det vigtigt, at vi prøver at finde nogle kilder til denne udledning, og da vi har en stor taxavognpark, er det et rigtig godt sted at begynde ved at stille krav til, hvilke energiklasser taxaerne benytter sig af.
Med aftalen fra januar er vi blevet enige om, at der som minimum skal køres med energiklasse C-biler, men naturligvis også gerne med mere energieffektive klasser.
Desuden skal der indføres partikelfiltre på taxaerne med en indfasningsperiode, så det gøres obligatorisk i år 2011.
Det synes vi Konservative er en rimelig ordning for branchen, der nu har god tid til at indstille sig på de nye krav.
Ministeren får bemyndigelse til at føre dette ud i livet, og det er vi Konservative trygge ved, da han jo har et tydeligt mandat fra vores forhandlinger samt nu også fra salen.
Bente Dahl (RV), 2009-04-14:
Det Radikale Venstres ordfører er forhindret i at være til stede, og derfor skal jeg på partiets vegne meddele følgende: Det Radikale Venstre er tilfreds med en stor del af aftalen om en grøn transportpolitik, også selv om der er tidsler i aftalen, og selv om aftalen samlet kunne være både betydelig grønnere og mere ambitiøs. Et af de relativt positive elementer skal behandles i dette lovforslag, L 172.
Der har længe manglet initiativer til at stille fornuftige miljøog energimæssige krav til taxakørsel, og nu skabes der så endelig lovgivningsmæssig baggrund for det.
I aftalen indgår, at der fra den 1. september i år stilles krav om, at taxaer skal opfylde kravene til energiklasse C eller højere.
Aftalekredsen skal løbende vurdere teknologiudviklingen på området med henblik på at justere kravene.
Som det også afspejles i høringssvarene, mener mange, at man roligt kunne stille krav om, at fremtidens taxaer opfylder krav om energiklasse B eller højere.
Vi mener dog, at kredsen i lyset af høringssvarene kunne overveje at indsætte en egentlig revisionsbestemmelse, f.eks. hvert andet år, med henblik på at sikre en skærpelse, det vil sige at gå videre i lovforslaget end ved blot følge teknologiudviklingen.
Det bliver der lejlighed til at drøfte i udvalgsbehandlingen.
Vi vil under alle omstændigheder støtte lovforslaget, der samlet set er et fremskridt.
Per Clausen (EL), 2009-04-14:
Det er jo rigtigt, som det er sagt i debatten, at når man indfører nogle energikrav, hvor der ikke var nogen før, er der tale om et fremskridt, og derfor behøver man ikke at være bekymret for, om Enhedslisten vil stemme for det her lovforslag eller ej, for det vil vi gøre.
Men jeg synes måske nok, at nogle af de partier, som har gjort sig overvejelser om, at det her forslag ikke er særlig vidtgående - og det er det jo mildt sagt ikke, når de energikrav, man vælger at opstille, ikke tager udgangspunkt i, hvad der er teknologisk muligt, men måske i virkeligheden snarere tager udgangspunkt i bilbranchens behov for at kunne sælge biler fra alle firmaer; hvis man læser høringssvarene fra diverse bilfirmaer, kan man jo konstatere, at de synspunkter, de giver udtryk for, ligger ganske tæt på, hvad de selv er i stand til at udbyde, og det er der jo ikke noget at sige til – burde spørge sig selv, om det er vigtigt for Folketinget at tage den slags hensyn.
Man henviser til, at det sådan skal være økonomisk bæredygtigt for taxabranchen.
Men det er så der, man er landet.
Så kan man sige, at ministeren jo får vidtgående beføjelser til at gå frem i samme takt, som teknologien tillader det.
Jeg forstod på Dansk Folkepartis ordfører, at det, ministeren får bemyndigelse til, måske er at bevæge sig fremad, i samme takt som Dansk Folkeparti opdager, at der er sket en teknologisk udvikling, og det kan godt lægge en vis begrænsning på tempoet.
Så hvis der i forløbet skulle blive nogen mulighed for måske at få indskærpet, som Det Radikale Venstres ordfører nævnte det, at der burde være et fast interval for, hvornår man gik ind og vurderede, om det nu var sket en teknologisk udvikling, så ville det jo nok være et godt og fornuftigt tiltag.
Så længe det ikke er sket, må vi andre jo sørge for at forsøge at holde ministeren orienteret om de teknologiske fremskridt, der sker, gennem spørgsmål og på anden vis.
Det skal vi selvfølgelig gøre, den del af forslaget er dog trods alt et fremskridt.
Vi synes, at der er andre elementer, som også kunne være inddraget, andre elementer, som også fører til, at man i udgangspunktet i taxabranchen investerer i store biler med et stort energiforbrug.
Så vi synes altså, at forslaget på en række områder godt kunne have været mere vidtgående, end det er.
Vi synes sådan set heller ikke, at argumentationen for, at man ikke vil sætte SCR-partikelfiltre på den eksisterende vognpark, er særlig gennemtænkt og logisk, vi mener, at man også burde gøre det, sådan at man kunne få de miljømæssige gevinster hurtigere, end der er lagt op til med det her forslag.
Men Enhedslisten vil altså støtte forslaget, og skulle der i den proces, der nu skal foregå i udvalget, vise sig muligheder for at opnå forbedringer, hvilket jeg tror kan blive vanskeligt med den forligskreds, man har valgt at sammensætte i den her sag, vil vi naturligvis også støtte det.
Og ellers vil vi bare følge implementeringen af det her lovforslag meget omhyggeligt og nidkært, sådan at ministeren ikke får anledning til at gå glip af de teknologiske fremskridt, der er sket - og for så vidt heller ikke dem, der sker i fremtiden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Når nu ordføreren siger, at det er et skridt på vejen, er jeg sådan set helt enig; jeg mener, at det er godt, at vi nu får lovgivning om, at taxaer minimum skal være i energiklasse C.
Men så vil jeg gerne spørge, om Venstre ikke også ser, at vi på sigt - og nu snakker jeg ikke om om 30 år, men inden for en overkommelig fremtid - skal arbejde hen imod energiklasse B og energiklasse A og ikke kun ud fra, hvad de forskellige bilselskaber nu har udviklet, for netop at være med til at presse på for at få nye biler på markedet.
Frank Aaen (EL), 2009-04-14:
Enhedslisten kan også støtte forslaget, der er et stort fremskridt for forbrugerne.
Det er en klar en over næsen til de virksomheder, der har ladet hånt om klager og om retten for klagere, der har fået deres sag afgjort til deres fordel ved Forbrugerklagenævnet eller andre klagenævn, og som hidtil bare har kunnet se, at de havde ret, men alligevel ikke fik en krone.
På den måde er det også en sejr for de forbrugermagasiner, vi har i tv og andre medier, som jo igennem årene er kommet med den ene sag efter den anden, hvor vi har måttet sidde derhjemme og krumme tæer over, at en virksomhed kunne få lov til at opføre sig på en måde, som der var så mange eksempler på.
Og det har ikke kun været automobilforhandlere eller andre af dem, man normalt har travlt med at skælde ud på, men en bred vifte af virksomheder, inklusive banker, som ikke har villet rette sig efter de afgørelser, der var truffet.
Vi er meget tilfredse med, at det nu kommer på plads på den her måde.
Der er et enkelt kritikpunkt, der står tilbage, og det er spørgsmålet om at sikre fri proces til forbrugere, som har vundet deres klage, men hvor virksomheden ved domstolene prøver at slippe for at følge klageafgørelsen.
Vi er enige i de ting, Forbrugerrådet har skrevet, om, at det er en god ting, at der automatisk er fri proces.
Ellers vil jeg sige om diskussionen lige før om tvangsfuldbyrdelse i L 170 og L 171, hvor ministeren her på talerstolen jo næsten - næsten var den mest kritiske over for lovforslaget og ville rette det ene og det andet og se på det tredje og det fjerde, at jeg syntes, det var meget positivt, ros for det.
Jeg synes faktisk også, at der er en hel del af de kritikpunkter, der har været rejst i høringssvarene om det her lovforslag, som i forvejen var godt, hvor ministeren også har lyttet og bøjet sig.
Det synes jeg da bare man skal udtale ros for.
Der mangler, så vidt jeg kan se, bare lige det ene med fri proces.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Jeg skal beklage, at jeg kommer på her efter ministerens bemærkninger, men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det set med SF's øjne er et godt forslag, som gør forbrugerklagevejen lettere for den enkelte forbruger.
Det betyder helt konkret, at hvis den enkelte forbruger får medhold i Forbrugerklagenævnet, behøver vedkommende ikke at gå igennem hele det her domssystem, medmindre den erhvervsdrivende vil anke sagen.
Med lovforslaget vil det også blive tvunget at have dommere i de private ankenævn, hvilket vil opkvalificere deres arbejde.
Vi havde gerne set en endnu strammere version af den såkaldte eksigibilitet, men forslaget er bestemt et skridt i den rigtige retning.
Det betyder jo, at det ikke længere er den erhvervsdrivende, der skal lægge sag an, men derimod den enkelte forbruger, hvis afgørelsen i nævnet ikke efterleves.
Der kommer dog nok nogle praktiske problemer, som jeg håber ministeren vil have nogle gode bud på hvordan vi kan få løst.
Vi vil i SF nemlig gerne have sikkerhed for tre ting.
For det første vil vi gerne vide, om Forbrugerstyrelsen automatisk vil lægge sag an.
Vi går ud fra, at forbrugeren altid gerne vil have sine penge, hvis hun får ret i nævnet.
For det andet vil enhver, der lægger sag an, have, at det skal svare til fri proces, så der ikke er en økonomisk risiko, der får dem til at afstå fra at fortsætte sagen.
For det tredje skal Forbrugerstyrelsen, som nu fører sager for f.eks. Forbrugerklagenævnet og andre private klagenævn uanset emne, kunne matche den erhvervsdrivendes advokat.
Det vil sige, at der skal samarbejdes med specialiserede advokater, og at vi ikke kan acceptere, at styrelsen bruger husets interne jurister.
Hvis Forbrugerstyrelsen generelt taber sagerne ved indbringelse for retten, behøver virksomhederne jo ikke at efterleve sagerne, og så er vi jo lige vidt.
Forbrugerstyrelsen kan risikere en enorm arbejdsbyrde, hvis de efterfølgende skal klare alle klager i domssystemet.
Her taler vi om vidt forskellige slags klager: tunge ankesager såsom i forbindelse med bankerne, det kunne også være en anden type klager som i forbindelse med Elgiganten, ja, helt over til forsikringsankenævnet.
Det er jo vidt forskellige sagsområder og meget specifikke områder, som man er nødt til at have ekspertise inden for.
Her bliver det vigtigt, at Forbrugerstyrelsen har mulighed for at benytte sig af ekstern ekspertise, som vi bl.a. ser det ske i Udlændingeservice, hvor man løbende trækker på forskellige juridiske eksperter.
Det mener vi er en model til efterfølgelse, og vi håber, at ministeren vil være med til at sikre lige præcis de tre ting.
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Forslaget er en udmøntning af aftalen »En grøn transportpolitik«, som bredt blev indgået her i Folketinget i januar 2009.
Det blev ved den lejlighed aftalt, at ministeren skal have bemyndigelse til i bekendtgørelsesform at stille krav til køretøjer, der er omfattet af taxalovgivningen, om, at de skal være i energiklasse C eller bedre.
Det er naturligvis vigtigt, at der gives et vis varsel til branchen, og at ændringerne sker så hensigtsmæssigt som muligt.
Derfor synes vi også, det er ganske fornuftigt, at de nye krav bliver stillet i forbindelse med en udskiftning af køretøjet, eller efter at bekendtgørelsen er trådt i kraft, hvilket foreslås at ske den 1. september i år.
Det er også vigtigt, at vi konstant er opmærksomme på den teknologiske udvikling, så vi ikke låser os fast på en bestemt teknik, som selvfølgelig løbende kan blive udbedret og forbedret efter en given periode.
Det er vi i Venstre ganske godt tilfredse med.
Det er også derfor, at vi er godt tilfredse med, at der samtidig med energiklassekravet gives ministeren en mulighed for netop løbende at kunne justere minimumskravene i takt med den teknologiske udvikling.
Dermed kan vi sikre, at reglerne løbende kan tilpasses den mest hensigtsmæssige teknik på området.
Det foreslås også, at der indføres krav om partikelfiltre, som skal gøres obligatoriske i 2011.
For Venstre er det vigtigt, at vi når vores meget ambitiøse mål om nedsættelse af udledning af CO2 og andre skadelige partikler.
Det er vigtigt både for miljøet og klimaet, ligesom det selvfølgelig ikke mindst er vigtigt for folkesundheden, primært for de folk, der bor i de tæt befolkede områder.
Og da transportsektoren står for en betydelig del af den samlede udledning, er det godt, at der stilles specifikke krav til bilernes effektivitet.
Med de få bemærkninger støtter Venstre naturligvis forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-04-14:
Jeg synes jo, det er meget fornuftigt at vælge de teknologisk mulige løsninger, men jeg kunne godt tænke mig, hvis hr. Jacob Jensen kunne løfte sløret for, hvad der er begrundelsen for, at man ikke har valgt f.eks. kategori B, hvilket jo er fuldt ud muligt uden nogen som helst teknologiske vanskeligheder, når det handler om at købe taxaer i dag.