runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2008-06-12:
Jeg havde tænkt på, at hr. Christian H. Hansen måske ville komme med lige netop det eksempel, og derfor er det også vigtigt for mig at sige, at der sådan set er stor forskel på de to eksempler, nemlig på, hvordan hr. Christian H. Hansen har udtalt sig i pressen, og på, hvordan jeg har udtalt mig.
For jeg gik netop ud og begrundede, hvorfor vi ikke kunne stemme for et dyreværnspoliti, som var ufinansieret, hvilket derfor havde den konsekvens, at man ville skære ned på de lokale dyreværnsbetjente, der lige nu er ved at blive uddannet, og som skal fungere ude lokalt.
Men det er slet ikke dyreværnspoliti, vi diskuterer nu.
Det, som man har muligheden for at stemme for, er at give dyr en rettighed, den rettighed, at vi ikke sender dem ud til mennesker, som vi ved er tiltalt for grov og uansvarlig dyremishandling.
I Århus var der en mand, der forsøgte at skære halsen over på sin labrador, og fordi han skar med en sløv kniv, døde hunden heldigvis ikke, og han kunne en måned efter få hunden tilbage igen.
Er det virkelig sådan nogen sager, som Dansk Folkeparti gerne vil se flere af?
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Selvfølgelig ønsker vi at bruge den.
Men vi ønsker bare en total revision af dyreværnsloven, som vi hele tiden har lagt op til, og som Socialdemokratiet er gået imod.
Det endte så med, at hun stemte imod.
Det er jo klart, at når man gå ind og kigger på et forslag, når det bliver fremsat i Folketingssalen, skal man vurdere, om det er den rigtige løsning for dyrene, eller om det ville være bedre med en total revision.
Der har vi vurderet, at det vil det være, og det er det, vi vil komme med i næste samling.
Karen Hækkerup (S), 2008-06-12:
Jamen vi glæder os også til samarbejdet.
Vi rækker bare hånden ud og siger: Lad os dog starte det i dag.
Der er ingen god grund til at vente.
Vores forslag er rigtig godt, og det bliver bakket op af Dyrenes Beskyttelse, men desværre stemt ned af Dansk Folkeparti.
Det synes jeg bare ikke er helt i orden, når man samtidig, som Dansk Folkeparti altid gør det, melder sig på banen og hævder, at man er et sandt dyrevensparti.
Det viser sig jo nu, at det ikke er rigtigt.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører skal gå herop på talerstolen og præcisere, hvad det er i det socialdemokratiske forslag, Dansk Folkeparti er imod.
Hvad er det for nogle enkelte elementer, man er imod?
Det giver jo ingen mening, at man stemmer imod noget, man i virkeligheden synes er godt, men som man bare ikke vil stemme for, fordi det er Socialdemokraterne, der har fremsat det.
Det kan man ikke være bekendt.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Men jeg vil også gerne sige, at grunden til, at jeg synes, at vi skal have gennemført det forslag, selvfølgelig er, at når dyrene har mulighed for at stemme, vil de kunne stemme på nogle partier, der går ind for dyrevelfærd.
Når vi har sagt, at vi stemmer imod det her forslag, er det jo, som der står i betænkningen, fordi vi ønsker en revision af selve dyreværnsloven, hvor de elementer her sagtens kunne indgå.
Det var et forslag, vi bl.a. havde fremme i 2002, og som Socialdemokratiet gik imod, altså en revision af dyreværnsloven.
Vi har den holdning, at hvis vi skal komme dyremishandling til livs, er det ikke lappeløsninger, vi skal lave, men nogle helhedsløsninger for dyrevelfærd, og det er så det, vi ønsker at gøre i den kommende samling.
Der ser vi jo frem til, at vi så på dyrenes vegne kan få et samarbejde med Socialdemokratiet om bedre dyrevelfærd, hvor nogle af de elementer, som Socialdemokratiet jo ikke har kunnet støtte indtil nu, så vil kunne indgå.
Det kunne være en god løsning på det.
Men lappeløsninger for dyr vil vi ikke være med til.
Line Barfod (EL), 2008-06-12:
Jeg synes, det er meget imponerende, at ministeren forestiller sig, at arbejdsgiverne lige pludselig kan herske over vejret, kan sikre, at alle kongresser i Aalborg ligger på 3 måneder om året, at det er de samme musikere, der spiller hver eneste aften på spillestederne osv.
Det bliver spændende at se.
Det er så, hvad det er, at ministeren tror, at de her brancher pludselig kan laves om, men ministerens begrundelse for det her er jo, at folk så skal flytte fra de erhverv, hvor man ikke har mulighed for fuldtidsbeskæftigelse, over i de erhverv, hvor vi mangler fuldtidsbeskæftigede, f.eks. i SOSU-stillinger og andre job inden for det offentlige.
Jeg vil bare høre: Har ministeren så sat en masse penge af til uddannelse, til, at de kan få voksenelevløn osv., når de nu alle sammen skal omskoles?
Hvordan har ministeren planlagt, at den her store statsflytning af ansatte skal foregå?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-06-12:
Når regeringen og et samlet Folketing vedtager et beslutningsforslag, efterlever regeringen naturligvis dette beslutningsforslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-06-12:
Under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag roste jeg forslagsstilleren, fru Pia Christmas-Møller, for at have taget initiativet til at rejse en meget vigtig debat, men også en meget svær debat.
Forslaget, som det ligger nu, er på mange måder anderledes.
Grunden til, at vi ikke kunne anbefale at stemme for det ved førstebehandlingen, var, at der var pligter - der var pligt til tilmelding, og vi mente ikke, at den diskussion havde været dybtgående nok.
Men som forslaget ligger nu, er det i al væsentlighed meget anderledes og forskelligt fra det, vi førstebehandlede, for alle pligter er blevet til muligheder, og alle steder er »skal« blevet til »kan«, og derved udtrykker forslaget på mange måder den retspraksis, vi allerede har i dag.
Jeg synes stadig væk, det er en sympatisk tilkendegivelse, der ligger i forslaget, men der er ikke nogen egentlig realitetsændring i forhold til gældende praksis.
Derfor vil regeringen stemme for forslaget.
Vi vil fortsætte vores arbejde og afvente Det Etiske Råd, hvorefter jeg, som annonceret under førstebehandlingen, vil tage initiativet til enten en høring eller en konference, som fru Lone Dybkjær sagde.
Derefter vil jeg i et bredt samarbejde med Folketinget forhåbentlig komme med en lovgivning, der kan være med til at konvertere den meget store villighed til at blive organdonor, der er i befolkningen, men en villighed, som vi kun ser afspejlet hos dem, der rent faktisk tilmelder sig.
Så da forslaget ikke adskiller sig fra gældende praksis, stemmer regeringen for.
Lone Dybkjær (RV), 2008-06-12:
Også Det Radikale Venstre ender med at stemme for det her forslag, fordi vi finder, at det kan være et lille skridt i den rigtige retning.
Det vil ikke være et større skridt, end min tale vil være, men det vil da i hvert fald bevæge sig i den rigtige retning.
Så synes jeg også, det er fint, at folketingsåret ender med, at alle stemmer for et forslag.
Det er i sig selv en god ting og viser det samarbejdende folkestyre i funktion.
Jeg vil gerne sige, at Det Radikale Venstres udgangspunkt jo er, at vi mener, at man må diskutere formodet samtykke.
I modsætning til DF's ordfører mener vi, at der også her er tale om frivillighed.
Man har bare et andet udgangspunkt, nemlig at folk skal melde fra, og det mener vi er den rigtige måde at gribe den her sag an på.
Det er vi helt med på at der ikke er et flertal i Folketinget for, men vi mener alligevel, at det bør indgå i den videre diskussion.
Det, der derfor er fuldstændig afgørende for os, er, at debatten ikke stopper her, men at vi kører videre med debatten om, hvordan vi kan få en øget tilgang af organer, som der jo er behov for.
Når vi ønsker det, er det selvfølgelig, fordi man ellers må forudse illegal handel og køb af organer i udviklingslandene, og begge dele er jo stort set lige slemt.
Så det er meget vigtigt, at debatten kører videre.
Derfor lægger vi vægt på, at vi, når vi har fået redegørelsen fra Det Etiske Råd, så også får den høring eller konference, eller hvad vi nu vil kalde den, i tilknytning til Sundhedsudvalget, sådan at vi kan diskutere emnet bredt.
Her synes vi, at det er vigtigt, at man også diskuterer selve dødsøjeblikket, for der er mange diskussioner om det.
Vi har hørt en enkelt minister tale om bankende hjerter og røde kinder, og hvad ved jeg, hvilket jo ikke just er hjælpsomt for de pårørende, når de skal stå og træffe en beslutning, hvis man nu ønsker, at de pårørende skal inddrages.
Så jeg vil meget appellere til et flertal i Folketinget til, at vi får netop de her situationer med.
Med disse bemærkninger, og fordi det er et lillebitte skridt i den rigtige retning, stemmer vi for forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-06-12:
Døden er et tabu i mange lande, også i Danmark.
Berlingske Tidende satte her den 3. juni fokus på de 3,8 millioner danskere, der endnu ikke har meddelt Donorregistret, hvordan de stiller sig til organdonation ved pludselig død.
Af de adspurgte, man fandt på gadeplan, var det selvfølgelig også kun en ud af ti, der havde meldt sig.
Nogle har taget stilling, men har ikke diskuteret det med deres nærmeste.
Nogle mener ikke, det er relevant, de skal jo ikke dø de næste 60 år.
Socialdemokraterne har derfor fra starten af set fru Pia Christmas-Møllers forslag som et skridt i den rigtige retning, der i fremtiden vil få flere danskere til at tage aktivt stilling til organdonation, enten for eller imod.
Under udvalgsbehandlingen har vi modtaget henvendelser fra borgere, hvoraf en bad om, at man ved stillingtagen også i fremtiden fik mulighed for at angive lidt mere om tankerne bag ens stillingtagen, ved at der blev efterladt et åbent felt til kommentarer ved tilmelding.
Det lyder som en god idé, man kan tage med i det videre arbejde.
Man kunne også overveje at knytte denne stillingtagen til spørgsmålet om bloddonation.
Vi ser i disse år en tiltagende mangel på blod, og antallet af donorer har desværre været for nedadgående.
Måske vil folk ikke donere deres organer, det er fair nok, men de vil måske gerne være med til at give blod.
Vi har undervejs undret os lidt over Venstres og Konservatives håndtering af sagen.
Først afviste man forslaget.
Så kom man med et forslag til en ret tandløs beretning, der skulle forhindre, at forslaget blev bragt til afstemning.
Dette forslag, der indeholdt forslag til en redegørelse, en konference, en handlingsplan, vurderinger af behov for lovgivning og fremtidig informationsindsats, kan - her endnu en gang efter 18 års debat - dog mest af alt betragtes som værende et forslag til en syltekrukke, sådan som den er tegnet ude under udvalgstavlen herude i gangen i Vandrehallen.
Da det så viste sig, at regeringen ville blive bragt i mindretal, kom man i Venstre og Konservative endelig til den konklusion, at forslaget måske var godt nok til, at man i dag kunne stemme for det.
Det er jo trods alt glædeligt - glædeligt for de mange syge på venteliste til organer, og glædeligt for dem, der synes, at det er svært at tage stilling, og som måske har en række uafklarede spørgsmål, men som nu får en hjælpende hånd af f.eks. deres læge.
Forslaget løser ikke alle problemer med organdonation, så debatten vil helt sikkert fortsætte, men det er et skridt i den rigtige retning, og derfor stemmer Socialdemokraterne i dag for forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Jeg kender jo alt til det der med at få slået hånden af: Forslaget mod sodomi, da blev hånden slået af; forbud mod halalslagtning, da blev hånden slået af; dyreværnspoliti, da blev hånden slået af.
Så det kender jeg alt til.
Jeg slår ikke hånden af nogen; jeg siger bare, at vi skal have en revision af dyreværnsloven.
Så kan jeg også sige: Hvalfangst, da blev hånden slået af mange gange.
Nu ser det ud til, at Socialdemokratiet heldigvis her på det sidste har ændret kursen lidt, og det er jo kun dejligt.
Det er det, vi har lagt op til, og det ser vi frem til et samarbejde om.
For ikke ret lang tid siden fremsatte Socialdemokratiet et forslag om forpligtelser til uddannelse af dyrehandlere.
Socialdemokratiet kan sikkert godt selv huske forslaget.
Det synes vi var et glimrende forslag.
Vi synes, det var godt gennemarbejdet.
I det her forslag mangler der nogle elementer, og de elementer vil vi have puttet ind i en total revision af dyreværnsloven.
Det er altså et bevis på, at når arbejdet er gjort godt nok, støtter vi det.
Når det ikke er gjort godt nok, synes vi, at det skal gøres ordentligt.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-12:
Det er da hr. Christian H. Hansen, der skal trække i kedeldragten.
Vi har sådan set fremsat et helt konkret forslag, et forslag, som vil forbedre dyrenes retsstilling markant, og jeg må bare sige til hr. Christian H. Hansen, at jeg altså ikke i det betænkningsbidrag, som han har leveret, kan se, hvad det er, der konkret er i det her forslag, som Dansk Folkeparti ikke kan støtte.
I betænkningsbidraget henviser man til alle mulige andre forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med, og det er fint, men det siger ikke noget om, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her konkrete forslag.
Og det er rigtig, rigtig ærgerligt, at Dansk Folkeparti i stedet for vælger at stå her i dag og være mavesur over, at man ikke selv er kommet med det her forslag og ikke griber chancen for at lave den her markante forbedring af dyrevelfærden.
Det er rigtig ærgerligt.
Christian H. Hansen (DF), 2008-06-12:
Det er da fuldstændig rigtigt, at der har været et godt samarbejde på mange områder, og det er vi da også glade for.
Det er også derfor, at det er mærkeligt, at man går i gang med den her debat fra Socialdemokratiets side, når vi egentlig klart har redegjort for i betænkningen, hvorfor vi ikke kan støtte det, nemlig at vi ønsker en revision af dyreværnsloven, og det ser vi frem til et godt samarbejde om.
Så er det jo også sådan, at når Socialdemokratiet nu har slået hånden af os mange gange på nogle dyrevelfærdsforslag, må man gerne gøre det, men når vi gør det i et enkelt tilfælde og siger, at det her kan vi gøre lidt bedre i et samarbejde med Socialdemokratiet, så hidser man sig op.
Det er der ingen grund til.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-12:
Jamen nu synes jeg da, at Dansk Folkepartis ordfører i stedet for skulle prøve at fremhæve nogle af de mange tilfælde, hvor Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne og den her side af salen faktisk har samarbejdet om dyrevelfærd.
Lad mig give et eksempel: Vi gik sammen om at lave et fælles beslutningsforslag vedrørende skuldersår.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti så ikke her i dag være med til at skabe det alternative dyrevelfærdsflertal en gang til og sikre, at vi med det her helt konkrete forslag får lavet nogle markante forbedringer for dyrene?
Det er sådan set bare det, vi beder om at få præciseret.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Det er netop det, der er sket i den her finanslov.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-12:
Nu er Venstrefolk jo meget kloge, og de kan derfor forudse, hvad der vil ske i fremtiden.
Det, som var argumentet her, var jo på baggrund af, at man vidste, at den afgift, der blev indført dengang, jo ikke ville føre til, at der blev en øget indsamling at batterier, og det er jo derfor, vi lukker den nu.
Vi lukker den netop på baggrund af det, der blev sagt dengang, nemlig at de penge aldrig ville blive udbetalt til det, som den daværende regering sagde, den ville udbetale dem til.
Se, det var argumentet, og derfor laver vi nu en ny ordning, der er mere effektiv, så derfor: Det er kloge mennesker i Venstre.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-12:
Jamen vi er da jublende lykkelige for, at der skal samles batterier ind, og i rigelige mængder naturligvis, men jeg har da også i min ordførertale forklaret, hvorfor der bl.a. ikke er samlet så mange batterier ind.
Det er naturligvis, fordi der er en meget lang levetid på det her.
Lad mig så henvise hr. Eyvind Vesselbo til den tidligere Venstreordfører - det var hr. Jens Løgstrup Madsen - der, da den her lov blev vedtaget i 1995, sagde, at det her nemt kan blive et skalkeskjul for øgede offentlige udgifter.
Venstre har regeringen mistænkt for, at de grønne afgifter med tiden skal bruges til at lukke hullet i statskassen.
Det var det, der blev sagt her fra talerstolen, og det er lige præcis det, der sker nu, altså det, man mistænkte en tidligere regering for, er jo ironisk nok det, som man rent faktisk gør i dag.
Der er vel ikke noget at sige til, at vi står her nu.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-12:
Man skal høre meget her i Folketinget - specielt på miljøområdet.
For nu laver regeringen en glimrende lov, hvor Socialdemokratiet og SF og andre partier stemmer for, og alligevel stiller Socialdemokratiet og SF sig op her med sure miner og fortæller om alle de problemer, de kan se i det, de selv stemmer for.
Det er fantastisk, når der nu bliver lavet en lovgivning, som intensiverer arbejdet med at samle batterier ind, og alle partier og alle danskere burde være stjerneglade for, at der nu bliver gjort noget ved det her.
Og så fokuserer man på nogle helt andre ting, man kobler nogle ting sammen, der ikke har noget med hinanden at gøre.
Det, vi skal koncentrere os om her, er den lovgivning, som gør, at producenterne nu skal betale for, at der bliver indsamlet batterier.
Det er det, det her går ud på.
Det er forureneren, der betaler.
Det er det princip, som regeringen arbejder ud fra, og så er der et par med sure miner, der kommer op på talerstolen her og forklarer, at de er utilfredse med det.
De vil åbenbart ikke have, at forureneren betaler.
Samtidig er der nogle, der siger, at fordi der nu bliver taget et beløb på finansloven, går det ud over naturen og miljøet.
Der er ikke nogen af de to herrer her, der har været oppe på talerstolen, der har fortalt, hvorfor hele det beløb ikke er blevet brugt.
Grunden til, at det beløb ikke er blevet brugt, er jo, at der ikke er blevet samlet nok batterier ind, så man kunne udbetale pengene.
For havde man det, havde der jo ikke været nogen penge tilovers.
Det, vi gør nu, er, at vi laver en effektiv indsamlingsordning, som producenterne betaler, og det er vel egentlig det, der er det vigtige i den her sammenhæng.
Man skal tænke over, hvorfor vi har lavet den her lovgivning.
Det er meget få, og det, vi gerne vil have, er, at det skal blive højt, og det er derfor, vi laver den her lovgivning.
Jeg synes, at man i stedet for at sidde og surmule hellere skulle være glad for, at der nu bliver gjort noget effektivt for at samle batterier ind.
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Hr. Jørn Dohrmann er jo uforlignelig til at forvirre enhver debat.
Altså, sagen er jo, at afgifter bestemt godt kan ende i statskassen; det gør de ganske tit.
Det, hr. Jørn Dohrmann ikke rigtig vil svare på her i dag - og overhovedet forholde sig til - er, at han har tyvhugget de penge og brudt et løfte og ikke bruger dem til miljøområdet, som han siger, men bruger dem til at finansiere en forhøjelse af den supplerende pensionsydelse.
Det er jo ikke noget, jeg finder på, det er det, der står i den finanslov, som Dansk Folkeparti har lavet sammen med Venstre og Konservative.
Så siger hr. Jørn Dohrmann, at vi skal se på det, og at han vil arbejde for, at naturen kan få nogle af de her penge.
Jamen, pengene er jo hugget; de er væk.
Det er jo sket, før den her lov blev vedtaget, så det kan man jo ikke se på.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-12:
Netop derfor har vi jo også sagt, at vi gerne vil se på det, f.eks. i forbindelse med finanslovaftalen, der skal laves på et eller andet tidspunkt: Er den afgift, det provenu, den procentsats den rigtige?
Jeg må bare sige, at som jeg forstår hr. Steen Gade, er man ikke villig til at svare på, om en afgift normalt er noget, som man ikke kan regne med at få igen derude, hvorimod et gebyr - det kunne godt være, at man besluttede det - skulle gå til f.eks. at samle batterierne ind.
En afgift kan man altså ikke forvente at få tilbage igen på samme måde.
Men derfor ikke sagt, at vi ikke vil arbejde for, at pengene f.eks. går til natur og miljø og den slags ting.
Det mener vi jo er det rigtige.
Vi må bare konstatere, at på nuværende tidspunkt har det ikke lige været muligt at justere den afgift, og det må vi så se på om vi kan gøre fremadrettet.
Jeg vil spørge hr. Steen Gade, om der ikke er tale om en afgift og ikke bare et gebyr på det her område?
Og hvad er forskellen?
Er det sådan, at vi, fordi vi betaler registreringsafgift for bilerne, får alle pengene tilbage?
En afgift kan godt lande i statskassen; men man kan altid diskutere, om størrelsen af afgiften er den rigtige.
Vi i Dansk Folkeparti er villige til at se på det spørgsmål, når vi f.eks. skal diskutere finansloven.
Men jeg må f.eks. også spørge hr. Steen Gade, om det har fungeret på en rimelig måde.
Indtil nu har der været tale om frivillige aftaler om at indsamle batterier, og man har kun indsamlet en tredjedel.
Er hr. Steen Gade - Socialdemokraterne også for den sags skyld - godt tilfreds med den, jeg vil kalde elendige indsamlingsprocent, som foreligger?
Jeg spørger bare.
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Hvad angår selve lovforslaget, er jeg enig i det, som hr. Benny Engelbrecht sagde, og jeg synes egentlig, det er fint nok med de vilkår, vi har haft, at vi har kunnet blive enige om de formuleringer og de aftaler om, at ministeren er villig til at vende tilbage, hvis forhandlingerne ikke ender godt.
Det understreger jo, at vi måske har haft rigeligt hastværk, eller rettere at ministeren har insisteret på, at vi ikke kunne udsætte den her lovgivning til næste folketingsår, men vi medvirker, og det er sådan set o.k. under de vilkår, der er.
Men det, jeg vil bruge min taletid til her under tredjebehandlingen, er forudsætningerne for den her lovgivning - altså noget, der skete før, og som sådan set ikke helt ligger på miljøministerens bord.
For dengang de stemte for finansloven, fjernede de de her penge.
Der var jo et løfte fra Folketingets side.
Hvad skete der så med finanslovaftalen?
Jo, pengene endte i statskassen, og det, der står i bemærkningerne til finansloven, er jo, at pengene medgår til at finansiere forhøjelsen af supplerende pensionsydelse.
Det ligger ret langt fra miljøområdet og det formål, de her penge er samlet ind til.
Jeg synes, at man kan kalde det tyveri ved højlys dag.
Det var et flertal, der gennemførte det, men jeg synes, det er vigtigt at påpege, at det her altså ikke er noget, der styrker folkestyrets omdømme udeomkring i den danske befolkning.
De borgerlige partier, altså de partier, som nu har magten, var, dengang ordningen blev vedtaget,
meget optaget af at sige, at de her penge ikke skulle ende i statskassen, men når de så sidder ved magten, hvad gør de så?
Så tager de pengene, putter dem i statskassen og bruger dem til et helt andet formål.
Det er ikke skønt, det er nærmest uskønt, og mit spørgsmål til den minister, der nu er til stede, og som har ansvaret for lovgivningen, er sådan set: Hvordan har miljøministeren det med, at det er de vilkår, han har skullet fungere under? Mit andet spørgsmål er: Hvorfor fik miljøministeren ikke de penge, så de trods alt kunne være blevet brugt til et formål, der lå i nærheden?
Og man kunne måske tilføje: Har miljøministeren prøvet at få de penge?
For de er jo ikke bare hugget fra de formål, de oprindelig var sat til - de kunne jo have været med til at finansiere en ny batteriordning - men de er sådan set også fjernet fra Miljøministeriet.
De har jo befundet sig i Miljøministeriet, og nu er de så fjernet og flyttet over i et andet ministerium.
Hvordan har miljøministeren det med det?
Steen Gade (SF), 2008-06-12:
Man kan sandelig godt forstå, at hr. Jørn Dohrmann har travlt med at komme herop og stille spørgsmål om noget helt andet end det, der er hovedsagen i mit indlæg.
Punkt 1: Vi støtter den nye batteriordning.
Punkt 2:
Det, der var mit indlægs pointe, var, at hr. Jørn Dohrmann, på trods af hvad han har udtalt til medierne, har hugget de her penge fra miljøområdet og brugt dem til et helt andet formål.
Det er det, der er substansen i min kritik af regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Pengene er hugget fra et område, og det har oven i købet været Dansk Folkeparti og regeringspartierne, der har insisteret på, at den her afgift ikke skulle ende i statskassen.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-12:
Nu kan jeg jo høre, at det er den sædvanlige argumentation fra Socialdemokratiets side.
Det drejer sig ikke så meget om miljøet.
Det drejer sig ikke så meget om det, vi gør for at afhjælpe skaderne på miljøet.
Det drejer sig mere om et eller andet teknisk omkring nogle penge, som ikke er tilfaldet de rigtige steder.
For Venstre og for mig drejer det sig om, at det her bliver en lov, som gør, at vi får samlet batterier ind.