runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Jeg undrer mig lidt over ordførerens meget bastante afvisning af det her forslag gående på en kritik af, at man maks. kan bruge en mobiltelefon til at begå ny kriminalitet eller til at kommunikere med omgivelserne.
Mener ordføreren ikke, at det er en krænkelse af retsforståelsen og de principper, som vores samfund bygger på, at man, når man er frihedsberøvet, så eksempelvis kan sidde og true vidner eller kommunikere og koordinere vidneforklaringer?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Jo, det mener jeg, og det er også derfor, man bliver nødt til at målrette indsatsen i forhold til dem, der misbruger det.
Derimod bør man jo fokusere på lige præcis den del, som handler om, at nogen forstyrrer efterforskningen, truer vidner eller bruger mobiltelefonen på en meget uhensigtsmæssig måde.
Derfor burde man jo målrette forslaget lige præcis i forhold til den gruppe i stedet for at ramme meget bredt.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Så er der simpelt hen noget, jeg ikke forstår.
For hvordan søren vil ordføreren målrette det, så man tager mobiltelefonerne fra dem, der vil tale med medskyldige, koordinere vidneforklaringer eller true ofre, og ikke dem, der vil bruge dem til at ringe hjem?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Jeg tror, man er meget naiv, hvis det er sådan, at man tror, at man med det her forslag kan slippe uden om det, at der findes mobiltelefoner i fængsler.
Det, der er det interessante, er jo, hvor man vælger at bruge de ressourcer man har, og der er det vores opfattelse, at man skal bruge ressourcerne målrettet i forhold til folk, der f.eks. sidder i isolationsfængsel, i varetægtsfængsling.
Der er der jo lige præcis et kæmpestort problem.
Der har vi jo allerede nu kunnet se, at man, selv om man godt ved, det er et problem, ikke har kunnet løse det, og derfor bør man sætte målrettet ind i forhold til den gruppe og så sige, at den anden gruppe måske ikke er så vigtig.
Christina Egelund (LA), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af Liberal Alliances ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, fremføre følgende: Liberal Alliance bakker fuldt og helt op om det her lovforslag og om en styrket indsats mod mobiltelefoner i fængslerne. Vi vil ikke vende det blinde øje til, at der år efter år bliver fundet og indsmuglet et meget stort antal mobiltelefoner i Kriminalforsorgens institutioner.
Den praksis skader ikke bare den almene retsfølelse, men det kan også lede i retning af ny kriminalitet og farlig radikalisering af de indsatte.
Af samme grund var netop en styrket indsats mod mobiltelefoner i fængslerne en selvstændig del af Liberal Alliances antiradikaliseringsudspil fra 2015.
Kriminelle, der er dømt til frihedsberøvelse, skal naturligvis overholde betingelserne i deres dom.
Det betyder bl.a., at de skal respektere begrænsningerne i deres omgang med andre mennesker, og derfor er det helt rimeligt, at de mærker en konsekvens, hvis de bryder de vilkår.
På samme måde er det selvfølgelig oplagt, at dem, der hjælper med indsmuglingen af telefonerne, stilles til ansvar for deres manglende respekt for vores retssamfund.
Vi ser frem til forslagets endelige vedtagelse.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Tak for det.
Vi behandler nu lovforslag 186 om ændring af lov om fuldbyrdelse af straf m.v., straffeloven og retsplejeloven, og baggrunden for forslaget er, at der hvert år bliver fundet et betydeligt antal mobiltelefoner i Kriminalforsorgens institutioner.
Så lad mig starte med at slå fast, at jeg sådan set er helt enig i regeringens intention om at forsøge at begrænse det her.
Hvordan ønsker regeringen så at begrænse det?
Det gør regeringen ved at styrke indsatsen mod mobiltelefoner i Kriminalforsorgens institutioner ved bl.a. at åbne for muligheden for anvendelse af kropsscannere i Kriminalforsorgens institutioner, indføre obligatorisk disciplinærstraf og udgangskarantæne til indsatte, skærpe straffen for andres indsmugling af mobiltelefoner til indsatte og udvide strafansvaret for uretmæssig medtagelse af en mobiltelefon til at omfatte både besøgende og andre personer.
Alternativet er helt positive over for anvendelsen af kropsscannere i fængslerne; det tror vi kan være en rigtig god ting at få indført.
Men der er det så vigtigt lige at tage hensyn til det, som Institut for Menneskerettigheder anbefaler, nemlig at det præciseres, at man sørger for det, der hedder privatlivets fred i forhold til f.eks. udviskning af billeder og lagring af billeder, og at det bliver præciseret i lovforslaget, hvordan man gør det.
Så kommer vi til de andre aspekter af lovforslaget, og der er vi jo af den grundlæggende opfattelse, at vi simpelt hen ikke tror på, at mere straf hjælper.
Altså, vi tror ikke på, at det i de her situationer afholder folk fra at indsmugle de her mobiltelefoner, eller at det afholder de kriminelle fra at bruge dem.
Der er vi langt mere med på de der mere tekniske løsninger såsom lige præcis scannere eller det, at man kan jamme signalet, for det er rigtig effektfuldt.
Jeg synes, det er vigtigt at påpege, at f.eks. isolationsfængsling kan have en række skadevirkninger på den indsattes psyke.
Vi ved, at vi i årenes løb er blevet kritiseret i Danmark, fordi vi har en udbredt brug af isolationsfængsling, og vi synes, at udvidelsen af muligheden for strafcelle som disciplinærstraf er et stort skridt i den forkerte retning.
Så bliver det også påpeget fra Institut fra Menneskerettigheders side, at man ønsker at indføre en ordning, sådan at der kan indledes en disciplinærsag i tilfælde, hvor der er sket politianmeldelse, og det vil sige, at det giver mulighed for dobbelt straf.
Som sagt er vi rigtig positive over for hensigten og intentionen med forslaget, for man skal have begrænset brugen af de her mobiltelefoner.
Vi tror bare ikke, at de der strafskærpende tiltag har nogen som helst effekt, og derfor ville vi rigtig gerne have, at det blev bearbejdet i lovforslaget.
Så der er desværre ikke opbakning herfra.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Ordføreren nævner muligheden for tekniske løsninger og bruger i ordførertalen meget tid på netop det, og det er jo noget, som mit parti også støtter, men jeg kan forstå, at det skal være i stedet for straf.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan sige både-og, og at det skal være et enten-eller-spørgsmål.
Det er vel et spørgsmål om, at vi både gør alt, hvad vi kan, for med tekniske løsninger at forhindre, at telefonerne kommer ind, og skulle det så alligevel ske, skal det selvfølgelig have en konsekvens.
Man er blevet sat i fængsel, fordi man har gjort noget, der er forkert, og det må man bære omkostningen af, om jeg så må sige.
Er ordføreren ikke enig i, at der skal være en fast konsekvens, når man bryder reglerne?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jeg tror ikke, jeg sagde »i stedet for straf« i forhold til at bruge en kropsscanner.
Altså, der er jo tale om, at man her skærper straffen på en række områder, og der tror jeg simpelt hen bare vi har en anden opfattelse.
Jeg tror ikke på, at det hjælper, og der kan man jo igen stille spørgsmålet: Hvornår laver du politik, som du tror har en effekt, og hvornår gør du ikke?
Og jeg tror ikke, det afholder de føromtalte forbrydere fra at smugle mobiltelefoner ind.
For det tror jeg de kommer til at gøre alligevel, og derfor tror jeg simpelt hen, at det er mere effektfuldt at gøre det ad teknisk vej.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-10:
Folketingssalen er da det mest åbne forum, man kan komme i nærheden af.
Jeg er glad for, at ordføreren ikke sådan helt fornægter, at kommunerne faktisk har en interesse i at få flygtninge i arbejde.
Det er jo også til gavn for kommunerne, og det er vel det, den her aftale er blevet til på baggrund af.
Jeg ser det i hvert fald i høj grad som en hjælp til kommunerne.
Er ordføreren bekendt med, at den nuværende miljø- og fødevareminister og tidligere uddannelsesordfører for Venstre selv foreslog, da Venstre sad i opposition for blot 2 år siden, at alle flygtninge skulle tilbydes 6 måneders højskoleophold, og er dette ikke længere Venstres politik?
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Det var såmænd det hele.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jamen arbejdsmarkedet efterspørger også det, for der arbejder jo f.eks. masser af østeuropæere i Danmark, som nærmest ikke kan et ord dansk, og som også kommer hertil med ringe uddannelsesforudsætninger.
Det kunne jo bl.a. være noget af det arbejde, som man kunne tage, når man er flygtning.
Der er rigtig mange ufaglærte østeuropæere i Danmark, og det kunne netop være noget af det.
Med hensyn til praktikpladser er jeg helt enig i, at det ligesom er næste step i det her.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Nu er det så lidt sjovt, at ministeren siger, at der jo er rigtig mange østeuropæere, der kommer hertil og arbejder på arbejdsmarkedet.
Men de arbejder jo under den normale overenskomst, vi har i Danmark, eller burde i hvert fald gøre det, og vi prøver på så vidt muligt at sørge for, at arbejdsgiverne ansætter østeuropæere på almindelige arbejds- og lønvilkår.
Hvordan kan det så være, at der skal sådan nogle ekstra ydelser til nu her med bonusser i halen, for at arbejdsmarkedet vil tage en flygtning?
For så kan det jo i hvert fald ikke være sprogbarriererne osv., der gør, at man ikke som arbejdsgiver i dag kan tage en udlænding på lige vilkår med en fra Polen eller Rumænien, uden at der er de her tilskudsordninger til.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jeg tror, det er almindeligt anerkendt, at der også kommer flygtninge hertil med f.eks. traumer i bagagen.
Derfor er det jo helt naturligt, at man ikke fra dag et kan arbejde på samme niveau som alle andre.
Nu var hr. Christian Langballe også inde på, at der er stor forskel på, hvilken kulturkreds man kommer fra.
Så derfor kan det jo godt være, der skal en ekstra hånd til, og det er sådan set det, der er lagt op til her.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Det er nemlig rigtigt.
Tak for det, formand.
Jeg må sige til ministeren, at jeg ikke kan få øje på, at der i det her lovforslag skulle være nogen som helst garantier for, at flygtninge får kompetence.
Der er jo ikke engang et krav om, at der tales dansk på virksomheden.
Der er heller ikke nogen garantier imod løndumping.
Jeg vil gerne have ministeren til at forholde sig til et mere principielt spørgsmål.
Vil ministeren gerne bekræfte, at her er tale om et klokkeklart indgreb i den danske overenskomstmodel, fordi man opfinder noget, man kalder en uddannelse – en helt ny funktion på arbejdsmarkedet – og laver en lov om, hvad lønnen skal være, og dermed dikterer arbejdsmarkedets parter, hvad lønnen skal være på det pågældende område, samtidig med at man afskærer forbund, f.eks. FOA eller andre, fra at forhandle en bedre løn igennem for den nye funktion, man har opfundet her?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Hvis der var tale om et indgreb, var der i hvert fald tale om et indgreb, som arbejdsmarkedets parter selv har foreslået.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Ja, og så spørger jeg bare ministeren: Skulle det virkelig blive bedre af den grund?
Man har vel lov til at tænke selvstændigt som medlem af Folketinget og sige, at der her er noget rivravruskende galt, når vi ved lovgivning går ind og skærer et bestemt udsnit ud, som kan rumme 20.000-30.000 flygtninge, der jo kan blive en del af den her målgruppe, og siger: Det der område kan arbejdsmarkedets parter ikke forhandle om.
Der er lukket for det varme vand, kære FOA; I må nøjes med de lønninger, som ligger her nu, fordi de bare bliver overført fra en helt anden ordning.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Nu brugte ministeren noget tid i sin tale her på at sige, at den her ordning jo ikke skulle skubbe andre ud af arbejdsmarkedet på nogle andre vilkår, end danskere har, hvis de er langt fra arbejdsmarkedet og måske er ufaglærte og har svært ved at bide sig fast.
Men så er det bare, jeg bliver nødt til at spørge, hvordan ministeren havde tænkt sig, at arbejdsmarkedet skulle opsuge så mange udlændinge, som er kommet hertil og skal på sådan en igu, når arbejdsmarkedet jo ikke ligefrem har vist den store velvillighed til at tage egu'er eller andre unge mennesker, der har et første led i en erhvervsuddannelse og gerne vil have en praktikplads og har svært ved det
Hvordan skal arbejdsmarkedet kunne opsuge så mange udlændinge, der kommer hertil nu?
For det er jo ikke lige de kvalifikationer, som arbejdsmarkedet efterspørger, de kommer med.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Det er, fordi jeg har lyst til at udrede en misforståelse, som jeg synes Karsten Hønge fra Socialistisk Folkeparti fik lov til at køre af sted med før, hvor det næsten lød, som om satserne altid var FOA's satser.
Nu tillader jeg mig så lige læse op fra lovforslaget.
Det foreslås, at de »aflønnes med de erhvervsgrunduddannelses-lønsatser, der følger af en kollektiv overenskomst på det pågældende faglige område, der er gældende på virksomheden, og er i øvrigt omfattet af de arbejdsvilkår fastsat i den relevante kollektive overenskomst, som gælder på virksomheden«.
Så står der også: »Er virksomheden ikke dækket af en kollektiv overenskomst på området, eller er virksomheden omfattet af en kollektiv overenskomst, der ikke indeholder erhvervsgrunduddannelses-lønsatser, aflønnes udlændingen med elevsatserne for første og andet år og omfattes af opsigelsesvarsler fra uddannelsesområdets overenskomst.«
Så jeg beder ministeren bekræfte, at det jo ikke kun er FOA's overenskomst, men at det er den relevante overenskomst på det relevante virksomhedsområde, der gælder, og det vil f.eks. sige, at hvis man bliver ansat i bygge- og anlægsbranchen, så er det bygge- og anlægsbranchens overenskomst, man følger.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jeg synes, det er meget, meget relevant.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Så vil jeg sådan set også gerne bede ministeren bekræfte, at det ikke er tænkt sådan, at de her stillinger udelukkende skal eksistere på det offentlige område, men at det i høj grad er tænkt sådan, at de skal eksistere på det private område på private virksomheder.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Og jeg kan sige, at jeg selv har været ude på virksomheder, som også tidligere har arbejdet med flygtninge, for at søge inspiration til, hvordan vi letter adgangen til også det private arbejdsmarked.
Jeg tror faktisk, at der er mange også mindre erhvervsdrivende, der godt kunne have lyst til at tage en flygtning ind, hvis rammerne ellers er i orden, altså hvis man ikke løber imod en bureaukratisk mur.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Integrationen af flygtninge og familiesammenførte i Danmark fungerer p.t. langtfra tilfredsstillende.
Tallene taler desværre deres eget tydelige sprog.
Kun 28 pct. af de 16-64-årige var i job efter 3 års integrationsprogram i 2014.
Det skal vi gøre bedre.
Derfor er det glædeligt, at arbejdsmarkedets parter og kommunerne er gået med i toparts- og trepartsaftaler, der kan være med til at vise vejen i retning af en bedre og stærkere integration.
Vi Socialdemokrater har længe argumenteret for, at flygtninge, der kommer til Danmark, bør på arbejdsmarkedet hurtigst muligt, og at de som udgangspunkt bør erklæres jobparate fra dag et.
Vi har også sagt, at der er meget at hente ved at blive bedre til at screene, hvilke kompetencer den enkelte har, og ved at tage hensyn til beskæftigelsesmuligheder, når vi taler boligplacering.
Derfor hilser vi det velkommen, at treparts- og topartsforhandlingerne mundede ud i en række konkrete initiativer, som vil imødekomme disse forslag.
Vi støtter også, at der gennemføres en regelforenkling, en forenkling, der kan sikre, at integrationsindsatsen kan blive mere fleksibel og mindre bureaukratisk.
Overordnet set er dette et godt lovforslag med mange gode, konkrete initiativer.
Der er dog også anmærkninger, der giver anledning til bekymringer, i de høringssvar, der er kommet ind, ting, jeg forventer vi kommer til at beskæftige os med i udvalgsbehandlingen, og som ministeren måske også kan motiveres til at sige et par ord om her i dag.
En ting, vi Socialdemokrater er nervøse for,
er, at vi med lovforslaget unødigt skaber barrierer for, at højskolerne fortsat kan spille en positiv rolle i integrationen i Danmark, for uagtet at vi selvsagt mener, at det bedste for flygtningene er at komme i arbejde fra første dag, er der helt sikkert også tilfælde, hvor det ikke vil ske.
Her tror jeg, at højskolerne kan være en vigtig partner til at sikre sproglige og kulturelle kompetencer, som jo er vigtige i vores samfund.
Jeg håber derfor, at ministeren vil sige et par ord om højskolernes rolle, ligesom jeg helt sikkert i udvalgsbehandlingen ønsker, at vi adresserer dette spørgsmål.
Et andet spørgsmål vedrører målretningen af den helbredsmæssige vurdering.
Vi Socialdemokrater er også bekymrede for, at denne målretning kan få utilsigtede konsekvenser.
Alt i alt er vi dog positive og støtter overordnet set forslaget.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Det er da i virkeligheden sådan en lidt underlig tilgang – og lidt en asocial tilgang – hr. Finn Sørensen har til det her spørgsmål, synes jeg.
Altså, vi har en fagbevægelse, og vi har nogle arbejdsgivere, der i fællesskab slår dørene op, der lægger et forslag på bordet for at hjælpe de flygtninge, der er kommet til Danmark, ind på arbejdsmarkedet, så de kan forsørge sig selv.
Så ville det da være lidt underligt, hvis man fra Folketingets side skulle vende ryggen til.
Jeg synes da tværtimod, at vi skal være stolte af, at vi har en arbejdsmarkedsmodel i Danmark, der gør, at det netop ikke er politikere, der sidder og bestemmer alting, men at arbejdsmarkedets parter kommer frem til en aftale.
Det har man så gjort her sammen med regeringen, netop i en trepartsaftale, som jo på en eller anden måde er diamanten, når man taler om den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det ændrer bare ikke på, at der er taget udgangspunkt i overenskomsterne, og at de er ført direkte over i den her aftale, og at den er indgået mellem arbejdsmarkedets parter og så regeringen, altså en helt klassisk trepartsaftale, som jeg synes er godt at man fortsat kan.
Igen vil jeg bare sige, jeg jo så er glad for, at hr. Karsten Hønge også anerkender, at der er mere i den her aftale end bare lige lønninger, at det netop er en trædesten eller en adgangsbillet til det danske arbejdsmarked.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Vi skal jo blive langt bedre til at integrere de mennesker, der kommer her til landet.
I stedet for passivt at se ind på samfundet og ind på arbejdsmarkedet, skal alle have en chance for at blive aktive samfundsborgere.
Det er til glæde for hver enkelt, som får større mulighed for at blive herre i eget liv, det er til glæde for samfundet, og det er til glæde for erhvervslivet.
Uddannelse og arbejde kan blive den trædesten ind i samfundet, som mange mennesker har brug for.
Derfor støtter SF ideen om at kombinere uddannelse med job i et forløb, som kan skabe plads til nye danskere.
Tanken om igu-forløb er sådan set godt tænkt, men desværre har regeringen i det lovforslag, der ligger, valgt at ødelægge en stor del af ideen.
Det har man på flere måder, men da især ved at benytte et lønniveau fra det offentlige, som lægger så langt fra, hvad der er rimeligt og i øvrigt er gældende på arbejdsmarkedet.
Det vil jo sandsynligvis især blive det offentlige, som skal tage det store træk af igu-aftaler.
Partierne, der støtter aftalen, henviser bl.a. til, at lønnen er aftalt af arbejdsmarkedets parter.
Men FOA, som jo faktisk er den fagorganisation, der bærer overenskomsten, tager stærkt afstand fra aftalen.
FOA mener, at det er misbrug af deres overenskomst, de føler sig misbrugt og misforstået.
Tilsvarende har fagforbundet PROSA en række indvendinger.
Hvis igu-forløb skal modtages på en positiv måde, kan det da ikke nytte, at vi kommer til at sætte lighedstegn mellem igu og løndumping.
I øvrigt betyder den lave igu-løn for det offentlige, at en enlig forsørger på integrationsydelse vil tabe ca. 2.100 kr. om måneden.
Jeg er også sikker på, at det vil være med til at skabe ro om ordningen og forståelse blandt kollegerne på arbejdspladsen, hvis tillidsrepræsentanten og den lokale fagforening får det sidste og afgørende ord, når der skal ansættes igu-elever.
SF ser altså positivt på ideen om en slags indslusningsforløb til en slags lærlingeløn.
Men i den udgave, som ligger på bordet, kan vi ikke støtte lovforslaget, da det vil skabe flere problemer, end det vil løse.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Som jeg sagde før, tror jeg, det er meget op til den enkelte flygtning.
Vi er villige til at tage en dialog for at se, om vi kan komme med et ændringsforslag, således at højskoleophold i visse situationer, hvor det er det optimale for flygtningen, godt kan komme på tale.
Den præcise udformning af det synes jeg vi skal tage en nærmere snak om.
Men jeg tror, man skal være lidt påpasselig med bare at åbne op for de kommuner, der måske ser det som en nemmere løsning bare at sende folk på et højskoleophold i stedet for at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Som sagt: Vi er villige til at tage en snak om det, men det tror jeg er bedre gjort i et sådan lidt mere åbent forum end det her.
Naser Khader (KF), 2016-05-10:
Mange af de flygtninge, der kom til Danmark i 1980'erne, 1990'erne og 00'erne, er desværre i dag på overførselsindkomst og førtidspension.
Det er ikke godt nok, hverken for dem og deres børn eller det danske samfund.
Der blev begået rigtig mange fejl i 1980'erne, 1990'erne og 00'erne.
Folk blev pakket ind i vat.
Nogle af dem blev dovne, og det er gået videre til næste generation, det er gået i arv.
De fejl må vi simpelt hen ikke gentage i dag.
Vi skal lære af tidligere tiders fejl.
Flygtninge, der kommer til Danmark, uanset hvor længe de skal blive her, skal aktiveres og ud på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt.
De skal bidrage til samfundet.
Jo længere tid man er uden for arbejdsmarkedet, jo sværere bliver det at komme ind.
Mange af dem, der kommer, har desværre ikke de kvalifikationer og kompetencer, der skal til for at få minimumslønnen, men de skal jo i gang.
Derfor hilser vi lovforslaget velkommen og støtter det.
Forslaget udmønter den del af trepartsaftalen mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, som blev indgået i marts i år, med 32 gode initiativer, heriblandt en ny integrationsuddannelse som et 3-årigt forsøg.
Det bakker vi op om, fordi det er enormt vigtigt, at vi ikke har så mange af de flygtninge på passiv forsørgelse.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Det er jo ingen hemmelighed, at Venstre og Dansk Folkeparti ser forskelligt på, hvorvidt man skal integrere folk med flygtningebaggrund, eller om man ikke skal.
Han sagde, at Venstre meget gerne vil sende flygtninge hjem igen, lige så snart der er mulighed for det, og derfor er spørgsmålet: Har regeringen tiltag på vej, som gør det nemmere at udsende udlændinge med asylstatus?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Jeg mener sådan set ikke, at de to ting er afhængige af hinanden – faktisk tværtimod.
Jeg mener jo, at vi sagtens kan kræve, at mens man er i Danmark, skal man bidrage, men bliver der fred og ro, så man kan komme hjem til sit hjemland, så skal man hjem igen.
Med hensyn til om der er et tiltag på vej, vil jeg sige, at vi jo hele tiden skal presse på – og det gør jeg – over for de lande, der skal modtage egne borgere.
Der er lande, der nu ikke vil modtage sine egne borgere.
Men jeg kan sige, at vi også, i øvrigt med stor opbakning fra Dansk Folkeparti, ved jeg, har oprettet et udrejsecenter imellem Ikast og Brande, nemlig Kærshovedgård, og det er jo også et tiltag, der gør, at det alt andet lige burde være nemmere at få de mennesker sendt hjem, som ikke har ret til at være i Danmark.
Men jeg er helt med på, at selve spørgsmålet om at få udsendt de mennesker, der ikke længere har ret til at være i Danmark, er noget af det, der også i fremtiden skal fylde noget på den politiske dagsorden.