runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-16:
Det var næsten et løfte om, at man vil få besked før, og det er jo ikke så dårligt endda.
Allerede lige efter sommerferien og med stor styrke til efteråret kommer vi til at diskutere arbejdsmarkedsreformer, eftersom Arbejdsmarkedskommissionen barsler med sine forslag.
Er der noget som helst af det, som har været fremme på nuværende tidspunkt, f.eks. forslaget om at lave en efterlønsreform og en dagpengereform, som regeringen på forhånd vil afvise kan komme til debat, altså som regeringen på forhånd vil afvise at den vil tage op?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jeg tror, at nogle af de elementer, som det jo er relevant at få diskuteret, er hele spørgsmålet om de mennesker, der har en yderlig tilknytning til arbejdsmarkedet, folk på førtidspension m.v.
Det er jo bl.a. noget af det, som Arbejdsmarkedskommissionen er blevet bedt om at bore ud her frem mod sommeren.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-16:
Det synes jeg faktisk var et meget positivt og konstruktivt svar.
Jeg synes, det lyder rigtig godt og konstruktivt, måske oven i købet overraskende godt og konstruktivt, at det er regeringens tilgang, at der ikke er noget, som er fejet af bordet på forhånd.
Tusind tak for det tilsagn.
Jeg har lagt mærke til, at statsministeren både er på Twitter og Facebook og andre steder, og hvis man fisker ude i det miljø efter, hvad man godt kunne tænke sig at spørge statsministeren om, kommer der adskillige gode bud, alt fra, hvad statsministeren har tænkt sig at gøre ved køreprøvecentrene, til, om statsministeren har intentioner om at forenkle vores skattesystem yderligere, og om statsministeren faktisk sover godt om natten.
Det er tre gode bud, og jeg vil muligvis være den sidste, der stiller spørgsmål her i dag, så derfor synes jeg, at der skal være frit valg - det går Venstre jo ind for.
Så hvilket af de tre spørgsmål kunne statsministeren tænke sig at svare på som en afslutning?
Det kunne jo være det der med nattesøvnen, der måske var det, der var størst interesse for, men det må statsministeren vælge, for der er frit valg.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Tak for den gestus, og så tror jeg da, at jeg vil plukke det sidste og sige, at jeg sover udmærket om natten - og specielt lige om lidt, hvor jeg har haft anledning til at præcisere mit første svar, som gav hr. Anders Samuelsen anledning til den misopfattelse, at regeringen nu var positivt indstillet over for at rulle efterlønsreformen op igen.
Det har regeringen absolut ingen intentioner om, og det er hermed sagt.
Høgni Hoydal (T), 2009-04-16:
Jeg har egentlig to helt forskellige spørgsmål til statsministeren, men først vil jeg sige, at statsministeren nok forstår mig, når jeg siger, at man måske føler sig lidt i ingenmandsland og under dobbeltild, når statsministeren gentager sin forgængers ord om, at jeg løber åbne døre ind.
Mit første spørgsmål går egentlig på EU-forbeholdene.
Hvis Danmark vil afgive mere suverænitet til EU på forsvarsområdet, valutaområdet og retsområdet, er man så også rede til at afgive suverænitet for Færøernes vedkommende?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jamen der er jo ikke nogen aktuel situation, hvor de danske EU-forbehold skal til afstemning, og som jeg var inde på tidligere, beror spørgsmålet om, hvornår en sådan afstemning skal finde sted, jo fuldstændig på, om de politiske forudsætninger kan tilvejebringes.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg betragter altså relationen Danmark/EU som en anderledes relation end relationen Danmark/Færøerne, idet Danmark og Færøerne sammen med Grønland jo indgår i det danske rigsfællesskab, som jeg personlig er svoren tilhænger af.
Men jeg har også den grundholdning, at ligesom det gode ægteskab kan det jo ikke opretholdes i længden, hvis ægtefællen insisterer på skilsmisse.
Opstår den situation, må man jo finde en måde at bringe sit samliv til et så fredeligt ophør på som overhovedet muligt, men det er ikke noget ønske jeg har.
Høgni Hoydal (T), 2009-04-16:
Tak for svaret.
Nu skal jeg ikke uddybe den ægteskabsmetafor så meget, men mig bekendt er ægteskaber sædvanligvis indgået mellem to selvstændige parter og ikke under tvang, og jeg tror også, at statsministeren i sit ægteskab har forstået, at det egentlig går meget godt, når færingerne selv bestemmer.
Men mit næste spørgsmål ligger egentlig i en helt anden boldgade.
Det går egentlig på, at i krisetider og i tider, hvor der er stor arbejdsløshed, ved vi jo, at så ligger brændstoffet til fremmedfjendskhed i alle lande, og jeg vil gerne spørge statsministeren, om han har nogen specielle tiltag for at imødegå en øget fremmedfjendskhed i det danske samfund i forbindelse med en øget ledighed og en øget økonomisk krise.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-16:
Jeg ønsker, at vi kommer undtagelserne til livs jo før jo bedre; en klar ambition om, at det sker i indeværende valgperiode, men jo også ud fra en klar forudsætning om, at vilkårene for at få et ja skal være til stede, inden vi spørger.
Jeg kan jo ikke afgive noget løfte om, at den her valgperiode er lang nok til, at der er sket en fuld traktatmæssig afklaring.
Jeg kan heller ikke afgive noget løfte om, at den her valgperiode er lang nok til, at der er tilvejebragt så stor en parlamentarisk rygdækning bag en anbefaling til danskerne om at komme fri af undtagelserne.
Det kan jeg jo ikke, fordi en del af de forudsætninger ikke ligger i mine hænder, og man kan kigge rundt i den politiske familie, og kommer der klare signaler på det her felt, er det jo med til at skabe nogle af de forudsætninger, der skal til.
Jeg har ikke snakket noget om 12 år.
Jeg har meget klart sagt, at det er en uholdbar situation, at man kan spekulere i at begå kriminalitet, velvidende at man ligger under den kriminelle lavalder.
Regeringen kommer med et lovforslag.
Alene derved kan man jo se, at gældende retstilstand bliver lavet om.
Hvordan det så bliver lavet om, beror på den fordomsfri diskussion, som jeg lægger op til, og som også Det Radikale Venstre jo er velkommen til at deltage i.
Per Clausen (EL), 2009-04-16:
Jeg deler statsministerens opfattelse af, at det ville være godt at diskutere politik med hinanden i stedet for igennem sådan nogle medier.
Men statsministeren må jo forstå, at når man måned efter måned får at vide, at Grøn vækst kommer i næste uge, kan man godt få brug for nogle vismænd til at forklare, hvad der ligger bag dette mysterium.
Det andet, jeg vil sige til statsministeren, er, at jeg gerne vil beklage, at Enhedslisten har rettet en urimelig kritik mod statsministeren.
Vi har sagt, at statsministeren var fuldstændig identisk med den tidligere statsminister, jeg tror endda, at vores unge politiske ordfører har omtalt statsministeren som en klon.
I dag har statsministeren på et meget vigtigt område vist, at der er forskel, og jeg tænker ikke mindst på statsministerens meget, meget ivrige forsvar for lave mænd med smalle skuldre og et lavt tyngdepunkt.
Jeg er sikker på, at den tidligere statsminister aldrig ville have taget den opgave på sig at forsvare den minoritet i det danske samfund.
Men til allersidst vil jeg sige, at statsministeren jo har ret i, at vi i de kommende år vil se stigende arbejdsløshed.
Dem, der kommer til at betale prisen for det, er jo de arbejdsløse.
Jeg vil derfor spørge statsministeren: Når vi nu vil se stigende arbejdsløshed i de kommende år, var det så ikke passende at kompensere de arbejdsløse ved at give dem nogle bedre økonomiske forhold end dem, som statsministeren for nuværende har sørget for de har?
Marianne Jelved (RV), 2009-04-16:
Jeg synes, at det her er et rigtig, rigtig godt forslag, og jeg synes endda, at det er et smukt eksempel på noget, som jeg ikke synes vi er så vant til, nemlig at man ude i marken, om jeg så må sige, gør sig nogle overvejelser om de resultater og konsekvenser, som lovgivningen herfra giver i dagligdagen, og at man med sine argumenter appellerer til, at vi ændrer lovgivningen, og at den bliver ændret.
Der er en relativ ny bestemmelse, som var gældende for skoleåret 2006-07, og nu ændrer vi den så her i foråret 2009.
Det synes jeg faktisk er flot.
Det vil jeg gerne rose ministeren og forligspartierne i folkeskolekredsen for.
Sådan ville jeg håbe at vi kunne komme videre med rigtig mange ting, nemlig ved at argumenter fra den daglige virksomhed kan bruges i overvejelserne herinde i Folketinget.
Jeg vil godt understrege i den her sammenhæng, at noget af det, der i virkeligheden er mest væsentligt i forbindelse med prøverne i folkeskolen, er, at der netop er en dialog mellem den eksterne censor og den lærer, som har sine elever oppe til en afgangsprøve, ikke mindst når det drejer sig om de skriftlige opgaver, som faktisk på mange måder er meget mere komplicerede og vanskelige at have med at gøre end de mundtlige prøver - her tænker jeg bl.a. på danskopgaverne, men også på matematikopgaverne.
Derfor er det meget, meget vigtigt, at man har den dialog og dermed en slags efterprøvning af ens egen faglighed og af den måde, man underviser på, når man er faglærer - at man får et blik på det fra en ekstern censor.
Det synes jeg er mægtig værdifuldt, og derfor vil jeg kvittere med at sige, at Det Radikale Venstre stemmer helhjertet for det her forslag; vi synes, at det er godt gjort.
Bertel Haarder (V), 2009-04-16:
For mit vedkommende startede denne lovgivningsproces i Tivoli, hvor jeg blev passet op af en lærer sidste sommer.
Hun sagde til mig, at hun var så ked af, at hun ikke længere var med til at bedømme sine egne elever, for den bedømmelse have givet hende en nyttig tilbagemelding på det arbejde, hun havde udført med sin klasse, og en meget nyttig dialog med censoren.
Jeg forklarede hende, at det jo ikke var så let, når vi nu havde indført udtræksprøver, fordi lærerne jo havde og til dels stadig har en tjenestetidsaftale, som kræver et meget langt varsel, hvis læreren skal have en ny opgave.
Og derfor nytter det jo ikke at have udtræksprøver, hvor læreren så kunne risikere med kort varsel pludselig at skulle have sine elever op til prøve.
Så var det, hun så på mig og sagde: Jamen det gælder da ikke i dansk og matematik, for der er de jo altid til skriftlig prøve.
Og den kunne jeg ikke rigtig stikke.
Så tænkte jeg på vejen hjem på, om der behøver at være samme regler for udtræksprøver som for de prøver, man altid har.
Behøver der være samme regler for mundtlige prøver og for skriftlige prøver?
Jeg drøftede det med embedsmændene og med skoleforligspartierne, og resultatet er det lovforslag, som vi står med i dag, og som tilsyneladende bliver enstemmigt vedtaget.
Jeg synes, at det er en god lille historie om, at vi politikere godt kan lytte, og at vi kan gøre det, der er muligt.
Lad os så se, om ikke den tjenestetidsaftale ved lokale forhandlinger gradvis forsvinder alle steder, sådan så vi kan få den samme gode model i forbindelse udtræksprøverne, sådan at lærerne også kan være med til at bedømme deres egne elever der.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-16:
Dette lovforslag gør det lettere for andelshavere, der er blevet ramt af disse specifikke tilskudsbestemmelser, at komme ud af de begrænsninger, som bestemmelserne betyder.
Der er desværre ingen let udvej for disse andelshavere, men dette er den gangbare vej for at gøre det nemmere for disse andelsboligforeninger at blive løst fra de begrænsninger, som tilskudsbestemmelserne betyder.
Kommunerne bestemmer selv, om de vil tilbyde andelsboligforeningerne denne hjælp.
Det går derfor ikke på kompromis med det kommunale selvstyre.
Samtidig bestemmer andelsboligforeningerne selv, om de ønsker at købe sig fri for tilskudsbestemmelserne.
Venstre kan på denne baggrund støtte lovforslaget.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-16:
Det danske boligmarked betyder meget for Socialdemokraterne, for vi mener, at alle mennesker fortjener ordentlige boligforhold.
Når vi kan se, at boligforeningerne kommer i klemme i forældet lovgivning, vil vi gerne være med til at løse problemet, og vi mener, at dette forslag på mange punkter er en håndsrækning til at hjælpe først og fremmest andelsboligforeningerne, men faktisk også kommunerne.
Kort fortalt er hensigten med loven at imødekomme de andelsboligforeninger, der grundet tilskudsbestemmelser, såkaldte tilskudsdeklarationer, er kommet i økonomisk klemme.
Historikken omkring tilskuddet til boligforeningerne går tilbage til 1918, hvor man indtil 1923 gav en form for støtte til billige boliger.
For at hindre spekulation i disse billige ejendomme blev der indført en tilskudsdeklaration, der påbød, at ved eventuelt salg ville boligens værdistigning gå til kommunen.
Men som meget andet er tiden også løbet fra denne ordning.
Set i lyset af de støt stigende priser for boliger generelt og samtidig de nye lånemuligheder til andelsboliger, betyder det, at andelsboliger, der har en tilskudsdeklaration, ikke har samme muligheder, idet de grundet deklarationen er mindre attraktive for bl.a. realkreditinstitutioner og dermed ikke kan låne til f.eks. vedligeholdelse af ejendommen generelt.
Da det for de gældende kommuner både handler om en reel indtægt samt en forpligtelse til at overholde loven, kan kommunen heller ikke slå en streg over tilskudsdeklarationen.
Forslaget vil altså kort fortalt give de andelsforeninger, der har en tilskudsdeklaration, bedre muligheder for en forsvarlig vedligeholdelse af ejendommen, give andelsforeninger bedre muligheder for at købe sig fri af denne deklaration og give kommunerne mulighed for, at de kan rykke deres rettigheder til deklarationen ned i rækkefølgen, således at realkreditinstitutionernes risiko for udlån bliver minimeret.
Og sluttelig kan kommunerne tilbyde foreningerne rente- og afdragsfrie lån til at købe sig fri af deklarationen, som også gælder de enkelte andelshavere.
Derfor støtter vi også i udgangspunktet forslaget, men med det forbehold, at vi gerne i det videre udvalgsarbejde vil drøfte nogle af de punkter, der er rejst i høringssvarene.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-04-16:
Også fra konservativ side støtter vi varmt den her ændring, og der er jo ikke så meget at tilføje.
Jeg er meget enig i de overvejelser, som den socialdemokratiske ordfører også gjorde sig, om, at der er forskellige hensyn her, der skal afvejes, når man laver de her censorordninger.
Og vi må sige, at her har det været relevant at lytte til de faglærere, der siger, at de faktisk har brug for ikke bare sparringen og den faglige udvikling, der kan være i den, men også for, at man får en fornemmelse af, hvordan det rent faktisk går de elever, man bringer op til eksamen.
Det er jo altså også vigtigt, hvis læreren skal kunne udvikle den undervisning, vedkommende bidrager med til næste generation af elever, nemlig at man så også har en fornemmelse af, hvilken undervisning der har virket, og hvordan eleverne klarer sig videre frem, så vi støtter den her ændring.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
I Dansk Folkeparti mener vi, at forslaget er udmærket, da det er op til foreningen selv, om man vil gøre brug af tilbuddet.
Lovforslaget giver bedre mulighed for foreninger med tilskudsdeklarationer for forsvarlig vedligeholdelse af ejendommene samt bedre mulighed for frikøb.
Forslaget indeholder to hovedelementer.
Rykningstilsagn til vedligeholdelsesarbejder, det vil sige mulighed for kommunalbestyrelsen for at godkende, at tinglyste tilskudsbestemmelser eller pantebreve udstedt som led i frigørelse for tilskudsbestemmelser respekterer tinglysningsloven til vedligeholdelsesarbejder.
Dette indebærer, at tinglyste tilskudsbestemmelser eller den tinglyste pantsikkerhed rykker ned i prioritetsrækkefølgen til fordel for det nævnte lån.
Endvidere gives mulighed for lånetilbud til frigørelse, hvorved kommunalbestyrelsen gives mulighed for at yde et rente- og afdragsfrit lån til foreningen i forbindelse med frigørelse for tilskudsbestemmelser.
Det er frivilligt for den enkelte kommune, om den vil give foreningerne i kommunen tilbuddet, og det er op til den enkelte forening at beslutte, om den vil frigøre sig for tilskudsbestemmelserne.
Vilkårene for at yde lånet er, at der for hvert enkelt medlem i foreningen på frigørelsestidspunktet beregnes en forholdsmæssige andel i frigørelsesbeløbet på grundlag af forholdet mellem de oprindelige medlemsindskud i ejendommen og af, at foreningen indfrier den forholdsmæssige andel af frigørelsesbeløbet ved medlemmets overdragelse af andelen.
Efter forslaget påhviler forpligtelsen til at indfri den forholdsmæssige andel af frigørelsesbeløbet til kommunen til enhver tid foreningen.
Det enkelte medlem i foreningen på frigørelsestidspunktet foreslås dog til gengæld at få en forpligtelse til at betale en forholdsmæssig andel af beløbet til foreningen ved overdragelse af andelen.
Der er dog undtagelser, bl.a. hvis en andel overtages ved medlemmets død af en efterlevende ægtefælle eller anden person, som ved dødsfaldet har haft fælles husstand med medlemmet i mindst 2 år.
Her foreslås den forholdsmæssige andel af frigørelsesbeløbet først at skulle indfries, når den efterlevendes ret til andelen ophører.
Som forslaget foreligger, vil medlemmerne i foreningen kunne bo til samme boligafgift som inden frikøbet.
I Dansk Folkeparti vil vi under udvalgsbehandlingen se nærmere på ændringen, hvor kommunen ikke længere skal anvende frikøbsbeløbene til boligsociale formål, hvilket vi mener kan være et dårligt tiltag. Vi vil også komme nærmere ind på høringssvarene fra ABF og stille udvalgsspørgsmål, så vi er til dels positive over for lovforslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-16:
Det her lovforslag vedrører jo de såkaldte tilskudsdeklarationer på andelsboliger.
Kommunerne gav typisk i starten af forrige århundrede et økonomisk tilskud til byggeri bl.a. af andelsboliger.
Til gengæld sikrede de sig, at alle fremtidige værdistigninger i andelen vil tilfalde kommunen.
Eftersom ejendomme jo de sidste 100 år er steget ganske meget, så kan kommunerne altså indkassere ret væsentlige summer på ret forældede og ret beskedne investeringer.
I SF støtter vi det her lovforslag.
Det retter desværre ikke op på det helt grundlæggende problem, nemlig at det kan være ret dyrt for andelshavere at købe sig fri af de her klausuler, men lovforslaget retter op på to vigtige problemer: For det første det problem, at andelsforeninger ikke i dag kan opskrive værdien af ejendommen som følge af forbedringer, uden at de her forbedringer er godkendt af kommunen.
Det betyder selvfølgelig, at mange af de ramte foreninger ikke laver de tiltrængte forbedringer og vedligeholder deres bolig.
For det andet retter lovforslaget op på det problem, at det har været svært og har betydet huslejestigninger for mange andelshavere at skulle købe sig ud af disse tilskudsdeklarationer.
Det bliver det med det her lovforslag lettere at gøre.
Begge dele er for SF at se sund fornuft, og derfor støtter vi det her lovforslag.
Vi kommer selvfølgelig til i Folketingets Boligudvalg at modtage deputationer i forbindelse med lovforslaget, og dem vil vi selvfølgelig lytte til, ligesom vi vil gå nærmere ind i høringssvarene og stille spørgsmål omkring dem.
Men vi støtter altså helt grundlæggende lovforslaget og finder, at det er sund fornuft at få rettet op på det her problem, som i rigtig lang tid har været rigtig stort for en række andelshavere rundtomkring i Danmark.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-16:
L 169 er der sagt mange gode ting om, og det er et lovforslag, som det i virkeligheden er på tide at få gennemarbejdet og vedtaget.
Der blev ydet tilskud på 15 pct. og 20 pct. af anskaffelsessummen, som blev deklareret, og som i Københavns Kommune blev tinglyst.
Bestemmelserne, som dels blev tinglyst, dels indføjet i foreningernes vedtægter, blev til som en sikring af, at foreningerne ikke kapitaliserede den offentlige støtte.
Tilskudsbestemmelserne har den virkning, at den enkelte andelsboligforening ikke kan opskrive værdien af en forbedring af den enkelte bolig, medmindre den pågældende kommune godkender den gennemførte forbedring samt boligafgiftsforhøjelsen.
Ved salg af en bolig skal ethvert overskud tilfalde kommunen.
Overskuddet beregnes efter anskaffelsesprisen fratrukket det oprindelige tilskud og nuværende værdi, hvor forbedringsomkostningen så fratrækkes.
Foreningerne har vanskeligt ved at optage nye lån til bl.a. vedligehold, da tilskudsbestemmelserne betyder, at andelen af ejendommens værdi, som foreningen ejer, er relativt lille.
Den enkelte forening kan på en generalforsamling beslutte - med bindende virkning for alle medlemmer at frikøbe boligforeningen.
En forening, der frikøber sig, bliver fritaget for de underlagte tilskudsbestemmelser, som medfører eventuelt senere gevinst og tab ved fremtidige ændringer i ejendomspriserne.
Andelsboligforeningerne frigør sig hermed fra den kommunale kontrol.
Den enkelte forening kan optage lån til frikøb eller indgå aftale med kommunen om afdrag på betalingen af frigørelsesbeløbet efter særlige bestemmelser.
Der er her underlagt en række bestemmelser, hvis en ægtefælle falder bort og en anden overtager foreningen.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2009-04-16:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede på nuværende tidspunkt, skal jeg gøre rede for partiets opfattelse af L 169. Det overordnede formål med denne lovændring, hvilket vi også har hørt de tidligere ordførere forklare, er jo at give foreninger med tilskudsdeklarationer bedre muligheder for at vedligeholde deres ejendomme, og det er et formål, som vi i Det Radikale Venstre gerne vil støtte.
Samtidig synes vi, det er en god idé, at forslaget indeholder et tilbud til kommunerne og foreningerne om at kunne lempe på reglerne for frikøb, bl.a. ved at kommunerne kan tilbyde foreningerne rentefrie lån eller pantebreve, således at frikøb kan finde sted, uden at det berører beboernes huslejer.
Man kan altid diskutere, om det er nok, til at foreningerne over en bank vil benytte sig af det her tilbud, men under alle omstændigheder er forslaget en lettelse i forhold til de nuværende regler, og alt andet lige er det en håndsrækning til foreningerne, både når det gælder frikøb, og når det gælder vedligeholdelse af ejendommene.
Så vi støtter forslaget.
Karen Ellemann (V), 2009-04-16:
Lad mig starte med at takke for en aldeles rolig gennemgang af det her lovteknisk lidt komplicerede lovforslag, men i hvert fald også tak for de bemærkninger, som nu er fremsat til forslaget.
Og skulle det vise sig, at der er spørgsmål, der trænger til nærmere opklaring, er det naturligvis min opgave at sørge for, at Boligudvalget får alle de baggrundsoplysninger, som man måtte have behov for for at kunne tage endelig stilling til forslaget.
Loven vedrører som nævnt kun et mindre antal særlige andelsboligforeninger og dermed et begrænset antal andelshavere, men det er jo alligevel vigtigt til stadighed at sørge for, at lovgivningen er indrettet sådan, at de pågældende foreninger kan fungere bedst muligt.
Disse andelsboligforeninger er underkastet nogle særlige vilkår, fordi de i sin tid fik offentlig støtte til opførelsen.
Foreningerne kan efter de gældende regler frikøbe sig fra disse vilkår på nogle bestemte betingelser.
Med det forslag, som jeg nu har fremsat, får foreningerne mulighed for at købe sig fri på nogle bedre betingelser.
Begge elementer forudsætter kommunens medvirken, fordi det er kommunerne, som administrerer de særlige vilkår, som foreningerne er underkastet.
Jeg ser frem til, at lovforslaget nu får en grundig behandling i Boligudvalget, og, som jeg sagde før, vil jeg naturligvis medvirke, hvis der skulle være behov for at få opklaret nogle spørgsmål.