runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jeg vil gerne takke SF for at have fremsat det her beslutningsforslag, som vi synes rummer mange interessante betragtninger og konkrete forslag.
Som udgangspunkt kan Det Radikale Venstre derfor støtte beslutningsforslaget.
Vi kender diskussionerne om administrative udvisninger, og vi kender også nogle af de andre retspolitiske diskussioner, der har været på det område.
Vi synes, at det er vigtigt og egentlig meget hjælpsomt at skele til, hvad man har gjort i andre lande.
Det Radikale Venstre har jo i sidste periode haft sæde i Kontroludvalget, i den her periode har vi så ikke haft det.
Men vores holdning har sådan set været den samme, nemlig at vi synes, at det er vigtigt, som det fremgår af forslaget, at efterretningstjenesterne tilstræber den størst mulige åbenhed, og at Kontroludvalget har mulighed for at bedrive en mere effektiv kontrol og få et bedre indseende med det arbejde, der foregår i efterretningstjenesterne, fordi i hvert fald udenforstående nogle gange kan have et indtryk af, at det er en lille smule illusorisk med det hemmelighedskræmmeri, som der er om Kontroludvalget, når man ved, at det er på ren orienteringsbasis, og at Kontroludvalget reelt ikke har nogen handlemuligheder.
Det giver selvfølgelig en større tryghed, hvis udvalget er mere bredt forankret, og hvis det har nogle reelle redskaber og f.eks. af egen drift kan foretage eftersyn og har ret til reel indsigt i arkiver og registre osv.
Tilsvarende synes jeg også, at det er helt rimeligt at kigge på det her med, at man, hvis man får konkrete henvendelser, får mulighed for at tage dem op og udtale sig herom.
Samlet set vil vi sige, at mens der kan være gode grunde til at overveje udvidelser af efterretningstjenesternes beføjelser, synes vi i hvert fald på nuværende tidspunkt, at der er overordentlig god grund til at overveje at styrke den parlamentariske kontrol med efterretningstjenesterne, og derfor kan vi støtte beslutningsforslaget.
Vi lytter os også frem til, at mange gerne vil afvente de kommissioner, der arbejder på området, og man kan sige, at det har været en belejlig undskyldning i efterhånden rigtig mange år, at man gerne vil afvente de kommissioner.
Nu håber vi så, at det bliver til noget, og at vi får de afrapporteringer, og så kan det være, at forslaget, som ikke ser ud til at gå sin sejrsgang her i dag, vil kunne komme i betragtning igen, når man ser, hvad kommissionerne kommer frem til.
I hvert fald synes det at være på høje tid.
Men vi støtter altså forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-26:
Jamen jeg kan kun anbefale hr. Morten Østergaard, at han, hvis han har nogen konkrete sager, så kommer med dem.
Så enten får jeg sagerne, eller også får justitsministeren eller socialministeren dem.
Men desværre er det altså min erfaring, at det jo ikke er altid, at det, man får at vide fra hr. Morten Østergaard, holder vand, når det så kommer til stykket.
Dilemmaet er præcis: Vi skal sætte ind på et tidligt tidspunkt, men vi skal ikke begynde at kriminalisere noget, der ikke skal kriminaliseres.
Men kom med sagerne.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det er bl.a. efter engelsk forbillede, fordi det, der er problemet, og det, der er kritikken her – og jeg skal undlade at bide alt for meget på krogen med hensyn til 24-års-reglen – jo er, at den målrettede indsats mangler, altså den, hvor man går ind og gør noget ved problemerne dér, hvor de opstår, dér, hvor man agerer i forhold til de mindre søskende eller til fætre og kusiner, som kan blive udsat for det samme.
Altså, når man får viden om, at her er et miljø, hvor der foregår noget kriminelt, som tvangsægteskaber jo er, gør man ikke noget aktivt for at forebygge, for at undgå, at problemerne gentager sig, eller for at sikre en tidlig indsats.
Der har vi ladet os inspirere af England, hvor man bl.a. har en regel om, at man skal lave en risikovurdering, første gang man bliver opmærksom på de her problemer.
Derfor vil jeg bare stille et simpelt spørgsmål: Er integrationsministeren tryg ved, at der bliver taget hånd om potentielle ofre rundtomkring i kommunerne, allerede første gang man bliver opmærksom på, at her kan være en æreskriminalitetsrelateret problemstilling?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-26:
Det, som hr. Morten Østergaard nogen gange har lidt svært ved at forstå, er, at samtidig med at han på den ene side vil have en slap udlændingepolitik og en slap retspolitik, er han, når der er noget, han ikke kan lide, på den anden side parat til at kriminalisere en hel familie langt ud i det, der hedder de yderste iværksættelsesforberedelseshandlinger, og der kan jeg ikke være med.
Så altså, det der med, at man skal have en risikovurdering, når man tror, der er et eller andet, skal man være meget varsom med.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jamen jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål, for det, som jeg kan konstatere med de ting, vi får at vide, er, at der er unge mennesker, som beder om hjælp utallige gange uden at få det.
Der er kvinder rundtomkring på krisecentrene, som desperat prøver at få hjælp til deres små søskende, og selv om myndighederne har medvirket og har konstateret, at her er der en meget voldelig familie, jamen så gør man ingenting i forhold til de små søskende for at forhindre, at den næste bliver udsat for et tvangsægteskab.
Derfor er mit spørgsmål bare: Er integrationsministeren og er regeringen tryg ved, at den indsats med at sætte ind tidligt for at undgå, at et potentielt offer bliver et reelt offer, og for at undgå, at kriminaliteten breder sig til andre ofre, når først en er blevet udsat for det, er, som den skal være i dag?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jeg skal bare spørge hr. Martin Henriksen, om der er nogen af forslagets elementer, som har fundet nåde for Dansk Folkepartis blik.
Det kan jo være, at der er nogle elementer, man synes er mere interessante end andre, og det vil jo gøre det nemmere i det videre arbejde, hvis man vil gøre sig den ulejlighed at forholde sig til de konkrete elementer i forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Jamen altså, jeg synes jo, at det er ganske udmærket, at det parti, der vel om noget har været bannerfører for at importere de her problemer til Danmark, også tager på sig at være med til at løse problemerne.
Det er selvfølgelig ganske udmærket, at man også når til en vis erkendelse af det.
Jeg vil bare sige, at vi fra Dansk Folkepartis side sådan set anerkender, at de her problemer eksisterer, og også vil være med til at finde nogle fornuftige løsninger på det her område.
Nu har hr. Morten Østergaard jo spurgt ind til Dansk Folkepartis holdninger på en række forskellige områder, og så vil jeg høre, om ikke Det Radikale Venstre anerkender, at 24-års-reglen har haft en positiv effekt og faktisk har været med til at sikre, at unge mennesker har haft noget at stå imod med over for deres familier.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
I forhold til 24-års-reglen, for nu at tage det først, kan vi jo konstatere, som jeg sagde helt indledningsvis, at uanset hvad man mener om den regel, har vi stadig væk massive problemer med æreskriminalitet i Danmark.
Det kan man også konstatere, ved at det Nationale Efterforskningscenter, som altså registrerer de her ting og begyndte at registrere det i 2006, registrerer det i stort omfang.
Det er jo rigtigt, som hr. Karsten Lauritzen var inde på, at det selvfølgelig har ført til færre ægteskaber over landets grænser - det er jo klart nok, at når man forbyder folk under 24 år det, ja, så fører det til færre ægteskaber - men hvor mange af dem der var tvangsægteskaber, og hvordan det står mål med de mange danskere, der må bosætte sig uden for landets grænser, ja, det ved vi jo reelt ikke noget om.
Jeg er bekendt med, at Rockwool Fonden i nærmeste fremtid kommer med resultatet af den første egentlige videnskabelige undersøgelse af, hvad effekterne er, og der bliver vi måske klogere.
Regeringen har vist også haft et udbud ude om at lave en egentlig evaluering af det, og det kan også være, at vi bliver klogere af det.
Når man siger, at det har forhindret tvangsægteskaber, tror jeg, at jeg vil medgive så langt, at det måske har forhindret nogle tvangsægteskaber i Danmark, men vi er til gengæld ret sikre på, at det har ført til tvangsægteskaber andre steder, også med danskere involveret, og det er derfor, vi bl.a. har det her forslag om passet.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Så synes jeg, at den radikale indsats på det her område og de forklaringer, der kommer fra ordføreren, bliver lidt hule, for hvis man på den ene side - jeg ved ikke, om det var en talefejl - sådan set siger, at 24-års-reglen jo har hjulpet på at forhindre tvangsægteskaber i Danmark, og på den anden side siger, at man ikke bakker op om 24-års-reglen, kan man jo ikke rende rundt og klandre andre for ikke at gøre nok på det her område.
Altså, når man ikke selv - af de grunde, man nu har - bakker op om 24-års-reglen, er det jo inkonsekvent.
Jeg vil bare sige, at når 24-års-reglen har haft den effekt, at andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, der blev gift med personer bosat i udlandet, var faldet til ca. 30 pct. i 2007 mod 60 pct. i 2001, og når vi kan se, at det også har haft den effekt, at de unge mennesker - også kvinderne, pigerne - venter længere tid med at blive gift og dermed bl.a. på grund af 24-års-reglen færdiggør en uddannelse, jamen så har det jo en positiv effekt.
Så hr. Morten Østergaard må bakke op om 24-års-reglen, hvis det skal være en stringent linje, som man lægger.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at der ikke er nogen dokumentation for, at 24-års-reglen har forhindret tvangsægteskaber.
Den findes bare ikke.
Man kan sige, at fordi der er blevet færre ægteskaber hen over grænsen, er der måske også blevet færre tvangsægteskaber, men det ved hr. Martin Henriksen ikke, og det ved jeg heller ikke.
Det, som er kernen, er, at vi i hvert fald kan konstatere, at der på krisecentre i Malmø sidder masser af danske kvinder, som har været udsat for de her ting, og derfor var det, jeg prøvede at sige, at jeg ikke tror, at der er færre danske ofre for tvangsægteskaber, end der havde været uden 24-års-reglen, men det kan godt være, at nogle af dem er blevet udsat for den kriminalitet uden for landets grænser.
Det tror jeg bare ikke er nogen stor lykke for dem, for der er de meget langt væk fra nogle myndigheder, der eventuelt, hvis de kunne tage sig sammen til det, ville hjælpe dem.
Må jeg så ikke sige: Det første, hr. Martin Henriksen sagde, om de her problemer - og det er også i relation til det, hr. Martin Henriksen sagde i sin ordførertale - var, at det handlede om, at man ligesom tog det danske til sig og rejste sig og sagde: Det finder vi os ikke i.
De piger, der har brug for den her hjælp, er lige præcis dem, der har rejst sig og har markeret det, og der vil jeg bare fortælle hr. Martin Henriksen, at jeg tror, at der næsten hver eneste dag er nogle, der ikke får den hjælp, selv om de gør lige præcis det, hr. Martin Henriksen har bedt dem om.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Det er jo den dårlige integrationsindsats og den store tilstrømning, der har været, uden at man har stillet nogen som helst krav, som bl.a. Det Radikale Venstre var med til, før regeringen kom til i 2001.
Det er det, vi stadig væk mærker effekterne af i dag, når vi snakker om tvangsægteskaber og æresrelateret kriminalitet.
Det er jo yderligere dobbeltmoralsk, når hr. Morten Østergaard ikke vil anerkende, at 24-års-reglen har haft en effekt.
Altså, hr. Morten Østergaards parti er jo nærmest det eneste i Folketingssalen, som ikke mener det.
Med hensyn til SF kommer det an på, hvad for en dag man spøger dem, men gennemsnitligt mener de, at man godt kan påvise, at der er lidt fornuft i 24-års-reglen.
Socialdemokraterne bakker fuldstændig op.
Hvorfor vil hr. Morten Østergaard ikke anerkende det, som er et faktum, nemlig at 24-års-reglen har haft effekt i forhold til at forhindre tvangsægteskaber og under alle omstændigheder sendt et meget kraftigt signal til indvandrere om, at tvangsægteskaber er fuldstændig uacceptable her i Danmark i 2009?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det, jeg prøver at sige til hr. Karsten Lauritzen og hr. Martin Henriksen, hvis jeg nu ellers skal skrælle al den her usaglige snak fra, er jo, at jeg tror, at 24-års-reglen har betydet, at der er blevet indgået færre tvangsægteskaber i Danmark, men jeg tror ikke, at der er færre ofre.
Hr. Karsten Lauritzen og jeg kan jo følges ad til Malmø en dag og besøge krisecentre der og besøge de danskere, som på grund af den udlændingepolitik er blevet tvunget til at gå i landflygtighed i forbindelse med de her tvangsægteskaber, for at de kunne fuldbyrdes, og som derfor er uden for kontakt til danske myndigheder, som ellers kunne have gjort en indsats for dem.
Det er bl.a. derfor, vi foreslår den her løsning med passet.
Lad os nu se, når regeringen kommer med sin evaluering - det blev sendt i udbud på et tidspunkt - og Rockwoolfonden kommer med sin, hvad effekterne er.
Det, man selvfølgelig helt oplagt må anerkende, er, at der statistisk set er blevet færre ægteskaber, hvor unge har indgået ægteskab med en fra udlandet.
Det er jo klart nok, for man har forbudt dem at gøre det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Jeg vil takke hr. Morten Østergaard for tilbuddet om at tage på tur.
Det stiller jeg altid gerne op til, og det kan vi så snakke om på et senere tidspunkt.
Jeg vil gerne have hr. Morten Østergaards anerkendelse af, at formålet med det her forslag i virkeligheden er at tvinge oppositionen sammen.
Det er måske hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstres forsøg på at tvinge Socialdemokratiet ind i et ægteskab, ikke nødvendigvis et tvangsægteskab, men dog alligevel på udlændinge- og integrationsområdet, hvor hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre vil have Socialdemokratiet til at anerkende, at 24-års-reglen ikke er et redskab.
For det er jo helt klart den politik, som hr. Morten Østergaard fører frem, og hvis der på et tidspunkt måtte komme en socialdemokratisk-radikal-SF-regering, vil der ikke være en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik; så vil man fjerne 24-års-reglen, og det er vel det, der er formålet med det her forslag, hvor man ikke anerkender, at 24-års-reglen har haft en effekt, hvilket den har.
Det er der også et bredt flertal der anerkender.
Er det ikke korrekt?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det med, om reglen har haft en effekt, er jo ikke noget, som et flertal bestemmer om den har.
Jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen sagde i sin ordførertale, at det er videnskabeligt bevist, og det er det i hvert fald ikke.
Men jeg ærgrer mig lidt.
Jeg har stor respekt for hr. Karsten Lauritzen, men det ærgrer mig bare lidt, når folketingsmedlemmer, der lige som jeg selv ikke har været medlem af Folketinget så længe, ikke bruger sådan en lejlighed til at diskutere nogle helt reelle problemer, der er for unge mennesker på vores egen alder og yngre ude i det danske samfund, som bliver udsat for kriminalitet, og som dagligt svigtes af danske myndigheder, fordi man ikke vil tage hånd om problemets rod og gøre en målrettet indsats, men i stedet for hellere vil stå og lave spilfægteri.
Jeg håber, at hr. Karsten Lauritzen som integrationsordfører for det store regeringsparti vil kaste sig ind i arbejdet med ildhu og koncentrere sig om de reelle problemer, der er, og så måske lidt mindre om at lege kispus i Folketingssalen.
Jeg synes ikke, at det er voldsomt interessant, og jeg kan bare sige, at den her problemstilling er alt, alt for alvorlig til den slags sniksnak.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-26:
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal begynde.
Altså, L 200, som vi lige har diskuteret, og som bl.a. indebærer, at der bliver indført et loft på ratepensionsindbetalinger på 100.000 kr., skaber også et provenu.
Det stemmer Socialdemokratiet for.
Men det her forslag, som også er med til at skabe provenu, stemmer man imod, fordi man er imod den samlede skattereform.
Det hænger jo overhovedet ikke sammen for Socialdemokratiet.
En del af skattereformen kan man godt lide, så den stemmer man for, og en anden del af skattereformen kan man måske godt lide, men den stemmer man ikke for, fordi man ikke kan lide skattereformen.
Det ville da være befriende, hvis der var bare en lille smule sammenhæng i Socialdemokratiets holdning og afstemningsindstilling til de her lovforslag.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Jo, altså, vi synes da, der er elementer i forslaget, som man sagtens kan arbejde videre med.
Det er sådan set ikke helt klart, hvad det lige er af beslutningsforslaget, som rent faktisk skulle implementeres ude i virkelighedens verden.
Men vi synes da, det er fint, at vi kigger på, hvordan vi kan blive bedre til at sørge for, at myndighederne er opmærksomme på de her ting, hvordan vi sørger for, at myndighederne bliver bedre til at få øje på, når der er nogle handlemønstre eller andre ting, som gør, at man bør være opmærksom på, at en ung pige eller dreng for den sags skyld udviser tegn på, at vedkommende er udsat for tvang fra familiens side eller lignende.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Jeg synes da, det er vel meget at sige, at forslaget ikke er konkret.
Der er vel syv konkrete punkter med en række underpunkter.
Det er det, der er forslagets punkt 2, og det synes jeg er et meget væsentligt element, fordi det netop er med til at styrke den meget tidlige indsats.
Hvis man siger rundtomkring, at alle skal være opmærksomme på de problemstillinger, som jeg sådan set langt hen ad vejen tror jeg deler hr. Martin Henriksens opfattelse af, nemlig at det er noget, som ikke hører til i det danske samfund, synes jeg, det ville være fint, hvis vi kunne blive enige om det.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, om hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti kunne fatte interesse for nogle af de retspolitiske instrumenter, som vi har foreslået i punkt 4, altså f.eks. det her med polititilhold mod hele grupper af personer.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Jamen retspolitiske stramninger har jo som udgangspunkt Dansk Folkepartis interesse og også det her med, at man kan lave polititilhold mod hele grupper.
Det vil jeg ikke afvise kan være en fornuftig måde at gøre det på.
Grunden til, jeg siger, at det er lidt ukonkret, er sådan set både på den ene og den anden side, for det er rigtigt, at der er en række forslag, som er listet op efter hinanden, men det står sådan set ikke klart, hvis man stemmer for det her beslutningsforslag, hvilke af de enkelte delforslag i beslutningsforslaget det så er, der skal implementeres ude i virkelighedens verden.
Det står ikke klart for Dansk Folkeparti.
Så er der også nogle bemærkninger om, at man skal have en EU-indsats, og jeg ved ikke, om vi skal løfte det op på EU-niveau for at løse nogle problemer, som vi har i Danmark.
Det er vi nok ikke lige umiddelbart de store tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Så har vi det selvfølgelig også sådan lidt ambivalent med, at de partier, som står bag det her, sådan set ikke rigtig kan blive enige om nogen af de instrumenter, som rent faktisk har vist sig at virke.
Det er jo bl.a. 24-års-reglen og også, at vi generelt fører en stram udlændingepolitik over for den indvandring, som kommer fra muslimske lande.
Det er altså nu engang det altafgørende.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-26:
SF er jo medforslagsstillere på dette beslutningsforslag.
I lyset af, hvad ministeren sagde, altså at det hele var gennemført, så der ikke var noget at komme efter, vil jeg godt lige komme med en konkret historie, som jeg selv blev udsat for her i sommeren 2008.
Det drejer sig om en familie, hvor moren gentagne gange var landet på et krisecenter sammen med sine fem børn.
Det endte med, at de to store piger på 15 og 16 år stak af hjemmefra.
Kommunen reagerede med at få fat i politiet, som så fandt pigerne, og pigerne blev afleveret igen hos familien.
Det skete adskillige gange.
Så skete der det helt utrolige, at hun ikke kunne få plejetilladelse til disse piger.
Kommunen nægtede at anerkende, at der var nogen som helst problemer med de her piger.
De kunne bare opføre sig ordentligt og gøre, hvad far sagde.
Det endte så med, at de med tvang kom tilbage igen til hjemmet, og de stak af midt om natten.
Faren havde truet med at slå dem ihjel adskillige gange, og de var virkelig rigtig, rigtig bange for denne far.
Jeg blev så involveret i sagen, fordi den behjertede kvinde kendte en, der kendte en, der engang havde set et folketingsmedlem.
Det endte så med, at vi fik kontakt med Ankestyrelsen, og Ankestyrelsen fortalte kommunen, at der rent faktisk var en sag omkring de her piger, og at kommunen måske skulle overveje, om det var den rigtige måde at behandle piger på, der stak af hjemmefra, fordi de var bange for at blive slået ihjel, fordi de var blevet for danske,
og om det var den rigtige måde bare at aflevere dem tilbage igen til faren.
Det endte så godt.
Den ene pige er nu på en døgninstitution, og den anden er hos plejemoren.
Dette endte godt, men det var helt tilfældigt, at de kendte en, som engang havde set et folketingsmedlem.
Da jeg så den sag fra socialforvaltningen, havde den ikke engang et journalnummer.
Det var bare et stykke papir, de havde liggende i kommunen.
Det var sommeren 2008.
Så jeg synes virkelig, at regeringen skulle genoverveje, hvor godt alting nu er.
Heldigvis er disse piger nu i gang med at få den ungdom, de mistede.
De er i gang med at lære at læse, skrive og regne.
Den store dreng er også kommet hjemmefra.
Det er nødvendigt at have nogle redskaber til konkret og hurtigt at gå ind.
Den her historie fra det virkelige liv synes jeg at ministeren og de ordførere, som i øvrigt ikke har sagt så forfærdelig meget pænt andet end om deres egen politik, burde lægge sig på sinde, for vi har meget store problemer.
Vi skal have fjernet det gulvtæppe.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Med den kritik får man helt lyst til at kigge ud og se, om det er fuldmåne.
For det virker jo lidt som den omvendte verden, at oppositionen altså her kritiseres for ligesom at slå for hårdt og være for kortsigtet frem for at tage de mere bløde, langsigtede tiltag.
Men jeg vil for det første gerne høre, om ikke fru Helle Sjelle og Det Konservative Folkeparti eventuelt kunne forholde sig til nogle af enkeltelementerne og sige, om der er noget af det, man kunne tænke sig at se positivt på.
For det andet - det er sådan mere principielt, og det er det samme spørgsmål, jeg stillede til integrationsministeren - vil jeg spørge, om fru Helle Sjelle er tryg ved, at beredskabet ude i kommunerne er parat til at yde den tilstrækkelige hjælp, hvis en ung beder om hjælp i en sådan generationskonflikt, der er på vej til at blive til æreskriminalitet.
Er fru Helle Sjelle tryg ved det?
Helle Sjelle (KF), 2009-05-26:
Der var jo en del spørgsmål i det spørgsmål, som hr. Morten Østergaard her rejste.
Men først og fremmest vil jeg sige, at der jo er en del af de her ting, som allerede er ved at blive gennemført eller bliver gennemført senere af integrationsministeren.
Det hørte vi netop ministeren redegøre for før.
Så er der altså også nogle ting, som jeg i hvert fald synes man skal være meget varsom med.
Jeg synes f.eks., at man skal være meget varsom med at begynde at inddrage en persons pas, et offers pas.
Jeg synes også, man skal være meget varsom med at begynde at lave handlingsplaner for et offer, der ikke selv har bedt om at få en handlingsplan.
Sådan nogle ting strider lidt imod min opfattelse af, hvem der egentlig er den person, der så at sige kan generes her.
Det er jo ikke den kvinde, der har problemerne, der ligesom skal føle, at det er hende, overgrebene bliver foretaget imod.
Tværtimod skulle hun gerne fritages for det.
Derfor er jeg ikke sikker på, at det lige er de rigtige tiltag, der er i det her forslag.
Derudover er der som sagt også en del, som allerede er godt i gang, og som vil blive sat i gang.