runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Det, at vi har ophævet grænsekontrollen, udelukker jo ikke, at der patruljeres i grænseområderne, og det gør vi også i Danmark.
Vi har vejkontrol og har på anden måde kontrol i baglandet, så at sige, i forhold til grænsen i Danmark.
Det er muligt, at jeg hørte forkert, men sådan forstod jeg det, og det er ikke en ordning, som jeg kender til.
Jeg ved, at det franske indenrigsministerium tidligere i forbindelse med et andet spørgsmål, spørgsmål S 738, som blev besvaret den 28. september 2009, har oplyst, at med undtagelse af grænserne til Monaco, Andorra og Det Forenede Kongerige er Frankrigs grænser landegrænser, som er fælles med Schengenområdet.
Det betyder, at personer kan færdes frit, således som det er bestemt i Schengengrænsekodekset og i konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen.
Så det er altså det, den franske regering har oplyst til det danske Justitsministerium om de sammenhænge.
Men jeg undersøger meget gerne, hvad det måtte være for nogle ordninger, man nærmere har mellem Frankrig og Benelux-landene, hvis der er en sådan særlig kontrol der.
Men det ville altså være i strid med Schengenaftalen, hvis der var en egentlig grænsekontrolaftale.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Jeg kan sige, at vi på spørgsmål S 3419 fra folketingssamlingen 2006-07 har fået som svar, at man fra fransk side har opretholdt grænsekontrollen ved Benelux-landegrænserne, og det har man altså truffet beslutning om i Frankrig for at bekæmpe den narkotikatrafik, som på det tidspunkt stammede fra Nederlandene.
Det udelukker ikke den efterforskningsbaserede kontrol, selvfølgelig gør det ikke det.
Er justitsministeren bekendt med, at de svar, vi har fået fra Justitsministeriet, viser, at det er meget, meget omfattende, hvad de svenske myndigheder beslaglægger af narkotika, fordi man har den her grænsekontrol ved grænsen til Danmark, og var det ikke på den baggrund en idé, at vi genovervejer beslutningen i Danmark om at have en sådan grænsekontrol?
Vi synes i Dansk Folkeparti, at man skulle benytte lejligheden til at sige: Jo, vi gør det samme som svenskerne.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Det er klart regeringens opfattelse, at vi får mere ud af ressourcerne ved at lave politiefterforskningen og politiarbejdet i forhold til grænseoverskridende kriminalitet ved ikke at have en traditionel grænsekontrol, men ved at lave efterforskning i samarbejde med andre lande på den måde, som vi gør det, ikke mindst i baglandet.
Og der kan man jo godt være opmærksom på, og det er vi også i grænseregionerne, om der er mistanke om biler indeholdende personer, som måske har udført kriminalitet eller er på vej til eller fra Danmark for at udføre kriminalitet.
Det er regeringens opfattelse baseret på politiets faglige vurdering, at det er den mest effektive måde at gøre det på.
Så synes jeg, man skal være opmærksom på, at de åbne grænser jo betyder mange fordele for borgerne.
Når man skal på weekend i Sverige, når man skal på ferie ned gennem Tyskland eller i Europa, er det en kæmpe fordel.
For langturschaufføren er det en kæmpe fordel, at man kan køre igennem Europa, uden at der er grænsekontrol ved alle grænserne, og det skal man også være opmærksom på i den her sammenhæng.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-04:
Jeg kunne godt tænke mig – hvis der kom lidt ro her i salen – at stille justitsministeren det spørgsmål, hvordan justitsministeren har det med, at der er så mange østeuropæiske kriminelle, som kommer til Danmark og begår røverier og anden form for kriminalitet.
Jeg vil gerne vide, om ministeren er enig i den vurdering.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Nu ved jeg ikke, om fru Marlene Harpsøe har haft lejlighed til at overvære debatten her og mit indlæg i debatten, for der redegjorde jeg sådan set ganske grundigt for min store bekymring over den grænseoverskridende kriminalitet og betonede, at det er vigtigt, at vi prioriterer bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet ganske højt.
Jeg gennemgik også de tal, som vi har på, hvor mange sager det drejer sig om, hvor der er østeuropæere involveret i grænseoverskridende kriminalitet.
Der havde vi f.eks. en analyse for perioden fra den 1. januar til den 7. marts i år, som viste, at ud af over 8.156 sigtede personer var der 317 personer, som kunne karakteriseres som østeuropæiske kriminelle.
Og de 317 personer, som altså kunne karakteriseres som østeuropæiske kriminelle, var sigtet i 430 sager ud af alt 10.495 sager i den periode.
Så der er et kæmpe problem med grænseoverskridende kriminalitet fra Østeuropa, og det bekæmper vi, men det skal også ses i den rette proportion.
Det er trods alt en begrænset del af det samlede antal sager, som hidrører fra østeuropæiske kriminelle.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-04:
Jamen over 300 østeuropæiske kriminelle er jo også meget mere, end det burde være, vil jeg sige til justitsministeren.
Den almindelige borger, der sidder derude foran tv-skærmen, og som bare ønsker, at vores grænser ikke skal blive invaderet af østeuropæiske kriminelle, som kommer til Danmark og ikke er interesseret i fred, ro og orden, ikke er interesseret i andet end berigelseskriminalitet og andre former for kriminalitet, ønsker ikke, at ministeren blot udtrykker bekymring.
De borgere ønsker at få at vide, at ministeren virkelig tager det her alvorligt og med det samme vil indføre den her grænsekontrol.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Jeg synes, at fru Lone Dybkjær er lidt for optaget af at fortælle, hvor forkert det er, når Dansk Folkeparti siger, at der er et problem bl.a. med østeuropæiske kriminelle i Danmark.
Men realiteten er jo – og det må fru Lone Dybkjær være enig i, når fru Lone Dybkjær følger den kriminalitet, der bliver begået – at man i forbindelse med bekæmpelsen af prostitution og kvindehandel, som jo er et af de emner, fru Lone Dybkjær går op i, kan se, at der lige præcis er tale om, at eksempelvis rumænere i dag sidder på en meget stor del af det marked, der handler om gadeprostitution i København.
Derfor synes jeg også, at fru Lone Dybkjær på det område skal være med til at sadle om og stå for en mere aggressiv kontrol, i forhold til hvem der kommer ind i vores land.
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Jeg vil gerne have lov til at takke for forbrugeroplysningen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-05-04:
Da jeg så det her forslag, undrede jeg mig også, for det ser ud til, at DF har fundet et hul, om man så må sige, i forbindelse med det almindelige straffeniveau på narkotikaområdet.
Bare for at jeg ikke skal beskyldes for noget andet, vil jeg sige, at jeg heller ikke er tilhænger af, at man indsmugler kat og har ulovlige stoffer på markedet og udsætter unge mennesker for risikoen for at komme ind et forbrug, som bestemt ikke kan være sundt, og for den sags skyld også ældre mennesker, hvis det er tilfældet.
Så må jeg også sige, at jeg tænkte, da jeg så det, om det virkelig var nødvendigt med et beslutningsforslag.
Men hvis man kigger på historien om, at der allerede i februar 2007 forelå nogle svar, så kan det jo altså være nødvendigt, siden der åbenbart ikke er blevet gjort noget.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke har set de svar, men der vil være en del spørgsmål og svar i Retsudvalgets papirer, jeg ikke har overblik over, det kan jeg lige så godt tilstå med det samme.
Jeg synes også, at det ville være fint, hvis man kunne få en eller anden form for dato på det, og det kan vi vel spørge til i udvalget.
Så jeg må sige, at jeg sådan set tror, at det bliver anden gang i dag, at jeg måske ikke er så uenig med hr. Peter Skaarup, som jeg plejer at være – vi havde også den med menneskehandel i forrige forslag.
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Jeg kom til at bemærke, at fru Line Barfod sådan helt retorisk gentagelsesagtigt fik nævnt, at den her regering jo har nedprioriteret det forebyggende arbejde.
Kan fru Line Barfod ikke bekræfte, at det netop er den her regering, som har indført behandlingsgaranti til narkomaner?
En afvænning af narkomaner, således at de ikke længere efterspørger stoffer, er vel den største forebyggende indsats, man overhovedet kan lave på det her område.
Hvis narkomanerne er afvænnede, afgiftede og ikke længere efterspørger stoffer, er det da forebyggelse, så det vil noget.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jeg kan sagtens bekræfte, at man har indført behandlingsgaranti.
Jeg håber så også, at vi en dag kommer så langt, at den også kommer til at virke, at kommunerne har penge, og at folk får lov til at komme i den behandling, som kan hjælpe dem frem for kun f.eks. at få nogle ambulante samtaler en gang imellem.
Men jeg må indrømme, at for mig er behandling noget andet end forebyggelse.
For mig er forebyggelse det, der ligger, inden man kommer ud i et misbrug, som man skal have behandling for.
Det er der, hvor vi sætter ind for – som jeg sagde før – at sikre, at de unge har et indhold i livet og derfor ikke kommer ud i et misbrug.
Vi prøver at sikre, at de unge ved, hvad risiciene er i forhold til at tage stoffer og derfor lader være med at begynde på det.
Det er for mig det forebyggende arbejde.
Men jeg anerkender, at der også er behov for behandling af dem, der så alligevel kommer ud i et misbrug, og der har vi jo kæmpet for behandlingsgaranti i mange år og er også glade for, at den er blevet indført.
Vi mangler så, at den også reelt i praksis kommer til at virke.
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Det er jo rigtigt, at der er to former for forebyggelse.
Den ene er at forhindre og forebygge, at der overhovedet er nogen, der kommer ud i noget snavs.
Den næste er så også at sørge for, at de så ikke gentager det, at de ikke gør det en gang til.
Der har vi så fået anerkendelsen af, at jo, det er rigtigt, at den borgerlige regering har lavet behandlingsgaranti.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det andet, som jeg ligeså synes er væsentligt i den her sammenhæng, er jo igen at fremhæve, at regeringen også har fremlagt en meget, meget stor – historisk stor – omfattende ungdomspakke, der netop handler om det forebyggende, det præventive, hvor der er afsat mere end 700 mio. kr. til forebyggende og præventivt arbejde over for børn og unge, som er på vej ud i kriminalitet eller måske oven i købet har været ude at lave noget småkriminalitet.
Der bliver altså sat massivt ind i forhold til det her, netop så vi undgår, at tingene udvikler sig, og så vi undgår, at der er nogle, der når dertil, at de en dag enten sidder og tygger i noget kat eller gør noget, der er værre.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jeg anerkender, at man har sat nogle penge af i en ungdomspakke.
Problemet er jo, at man inden da har skåret langt mere.
Der skal til, at vi får afskaffet fattigdomsydelserne.
Vi skal have gjort noget ved den eksploderende ungdomsarbejdsløshed og sikret, at alle unge får arbejde eller uddannelse.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, så der er behov for langt mere indsats end det, som man hidtil har gjort fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Nu kom Enhedslisten i sin tale her i forbindelse med forslaget om en højere straf for katindsmugling ind på spørgsmål om forebyggelse, og i Dansk Folkeparti er vi meget enige i, at man skal forebygge kriminalitet så godt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Men der var i talen en insinuering af, at regeringen og måske også Dansk Folkeparti havde gjort for lidt.
Man kan aldrig gøre for meget, kan man sige, så til en vis grad kan vi være enige i, at man netop aldrig kan gøre for meget.
Men er fru Line Barfod ikke enig i, at der jo her i 2010 og også fremadrettet gives en meget stor portion penge netop til at forebygge kriminalitet og engagement i kriminelle handlinger i det hele taget – at der gives meget store beløb både i 2010 og fremadrettet, specielt over for de unge?
Er fru Line Barfod ikke enig i, at det rent faktisk er tilfældet?
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Som jeg lige svarede hr. Tom Behnke, så er det rigtigt, at der er sat noget af.
Men problemet er jo, at man har gjort så meget andet, så problemet er langt, langt større, og man gør ikke noget ved roden af problemet.
Man gør intet ved de mange børn, der vokser op i fattigdom, man gør intet ved, at der i den grad mangler voksne i børnenes liv.
Altså det, at der nu sker massefyringer af skolelærere, gør jo, at der kommer til at mangle nogle af de lærere, der ellers kunne gå ind og være en stabil faktor, og det, at man i kommunerne skal skære så voldsomt ned, kommer til at gå ud over hele det forebyggende sociale arbejde.
Det, at der er en eksploderende ungdomsarbejdsløshed og mangel på praktikpladser, gør, at de unge ikke kommer i gang med en uddannelse eller et arbejde, som er noget af det, der virker allerbedst imod kriminalitet og stofmisbrug.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Men er fru Line Barfod ikke enig i, at det er rigtigt nok, at der fra statens side gives meget store beløb til det forebyggende arbejde her i 2010 og frem, også i forbindelse med at den kriminelle lavalder bliver sat ned til 14 år, og at man der gerne vil gøre et meget større forebyggende arbejde fra et meget tidligt tidspunkt?
Må fru Line Barfod ikke erkende, at en del af de besparelser, der tales om, jo faktisk er besparelser, der foretages i øjeblikket eller er på vej eksempelvis i Københavns Kommune, hvor Enhedslisten traditionelt står fantastisk godt og i perioder har haft borgmesterposten på det pågældende område – og at der også i de perioder har været besparelser?
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Nu har Københavns Kommune jo den her mærkelige styreform, hvor en borgmester kan sidde med et flertal imod sig.
Vi ville gerne bruge langt flere penge på det sociale område, end der bliver brugt, og ønsker absolut ikke, at der skal skæres ned på det sociale område, men det er der jo nogle gange et flertal uden om os som gør.
I forhold til den kriminelle lavalder kan vi simpelt hen ikke se, at der overhovedet er noget, der taler for, at man skal sætte den kriminelle lavalder ned.
Alle eksperter har advaret om, at det her vil føre til mere kriminalitet.
Alle eksperter advarer om, at det fører til mere kriminalitet.
Dansk Folkeparti har gentagne gange stemt for nedskæringer, og jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også vil stemme for den kommuneaftale, der risikerer at komme her om få måneder med yderligere nedskæringer ude i kommunerne, som rammer det grundlæggende sociale arbejde, skolerne osv. – alt det, der kunne forebygge både kriminalitet og misbrug af forskellige stoffer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-04:
Jeg vil bare lige komme med en lille forbrugeroplysning.
Det fremgår altså af et svar fra den 1. februar 2007 fra den daværende justitsminister, at man vil gøre noget ved den her sag.
Vi må jo konstatere, at der ligesom ikke er sket det, som vi er blevet lovet, så det er bare for lige at få tingene helt på det rene her i debatten.
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Jeg tror ikke, det er sådan, at der bliver smuglet hverken mere eller mindre til Danmark, fordi straffen er lavere her.
Jeg tror, at den mængde, der bliver smuglet ind, er den mængde, der kan afsættes, der kan sælges.
Man kunne måske frygte, at der foregik noget transport igennem landet her, fordi nogle syntes, at det var den nemmeste vej, og det skal vi selvfølgelig også stramme op over for.
Men det, jeg gerne vil give tilsagn om, er, at vi fra konservativ side er lige så interesserede som hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti i, at der bliver lovgivet om det her hurtigst muligt, og det vil sige, at vi også forventer, at der kommer et forslag i næste folketingssamling.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Vi er selvfølgelig meget tilfredse med, at Socialdemokraterne er enige med Dansk Folkeparti om forslaget her.
Vi kunne så godt tænke os at spørge den socialdemokratiske ordfører, fru Maja Panduro, om, hvordan man hos Socialdemokraterne mere generelt ser på den problemstilling, som også justitsministeren var inde på, nemlig at der tilsyneladende er et strafniveau i Sverige, som er væsentlig højere i forhold til narkotikakriminalitet, end det er i Danmark, altså med hensyn til indsmugling.
Det forhold ser vi som et problem, fordi man på den måde kan spekulere i, at kriminaliteten udføres i Danmark frem for i Sverige.
Burde man – og det spørger jeg om Socialdemokraternes holdning til – i virkeligheden have et strafniveau, der ligger meget tæt på hinanden, når det gælder narkotikakriminalitet?
Maja Panduro (S), 2010-05-04:
Jamen som jeg sagde, er vi meget interesserede i, at vi kigger på det misforhold, der tilsyneladende er, men jeg kan så også se, at Dansk Folkeparti jo selv skriver i deres beslutningsforslag her på side 2, at på trods af at der ikke er de store forskelle på strafferammerne for narkokriminalitet i Danmark og Sverige, så er der store forskelle i den del, som er relateret til kat.
Nu er det det her forslag, vi diskuterer, og her, hvor vi kan se at der er et tydeligt misforhold.
Men jeg er ikke helt sikker på sammenhængen mellem det, som spørgeren siger nu, og så det, som spørgeren selv skriver i sit forslag.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Grunden til, at jeg spørger, er jo bl.a. det forhold, at justitsministeren sagde i sit indlæg her tidligere under debatten, at justitsministeren måske ikke ville være med til at have et niveau i Danmark for narkokriminalitet, der var ligesom det svenske, fordi man i Sverige har et højere niveau generelt, ikke specielt i forhold til kat, for der ved vi, at man har et væsentlig højere niveau, men generelt har man også et højere niveau.
Maja Panduro (S), 2010-05-04:
Jeg er glad for, at ordføreren også hiver fat i det her med grænsekontrollen, for vi har jo også tidligere forsøgt at rejse problematikken omkring, at Øresundsbroen på den danske side er ganske dårligt bemandet med toldere.
Vi synes da, det ville give rigtig meget mening, hvis justitsministeren også ville være med til at tale om det og også ville være med til at kigge på det.
Men det må vi jo snakke om, det må vi jo se på.
Jeg håber, at ministeren vil være med, og ser i hvert fald frem til at se, hvordan den her undersøgelse vil komme til at skride frem.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg vil blot have ordet for lige kort at korrigere i forhold til sådan en eller anden lidt misforstået holdning, der er, så debatten ikke kører videre ad et forkert spor.
Jeg har sådan set ikke givet udtryk for, at jeg er forbeholden over for at se på strafskærpelser.
Jeg sagde bare, at en del af forklaringen på, at der er en højere straf i Sverige for kat, nok er, at der generelt er et højere strafniveau for narkotika i Sverige end i Danmark, og det løfter så kat op på et højere niveau.
Men det har jeg sådan set ikke brugt som argument imod, at vi skulle skærpe strafniveauet.
Jeg har bare brugt det som en del af forklaringen på, at man har det strafniveau i Sverige.
Men jeg mener klart, at jeg tilkendegav, at jeg sådan set er positivt indstillet over for, at vi skærper straffen.
Jeg synes bare, at vi skal have det grundigt undersøgt, inden vi gør det.
Maja Panduro (S), 2010-05-04:
Først og fremmest vil jeg gerne på Socialdemokraternes vegne kvittere DF for, at de rejser den her problemstilling.
Jeg vil også gerne takke ministeren for, at han nu vil sætte en undersøgelse i gang.
Der er to væsentlige grunde til, at vi er nødt til at skride konsekvent ind over for kat.
Og den anden grund er, at meget tyder på, at katsmugling er med til at finansiere terrororganisationer.
Det vender jeg tilbage til.
Men for at starte med det første vil jeg sige: Vi er fra Socialdemokraternes side stærkt optaget af at begrænse enhver form for misbrug af euforiserende stoffer, og det er vi, fordi misbruget ganske ofte er helt ødelæggende for menneskets chancer i livet, for de sociale relationer, chancerne på arbejdsmarkedet og for den enkeltes sundhed, og det gælder også for misbruget af kat.
Kat blev optaget på WHO's narkotikaliste i 1980 og blev forbudt herhjemme i 1993.
Og det er måske ikke sådan meget almindelig kendt i Danmark, men alt tyder på, at det udgør et stigende problem, og foruden at vi ved, at det er meget brugt her i nogle somaliske kredse, hører vi også nu fra misbrugskonsulenterne i nogle af de store byer, at det også er blevet lidt af et modefænomen blandt ungdommen, og at det anslås, at 1 t kat smugles til Danmark hver eneste dag.
Jeg synes ikke, det er svært at forestille sig, at der er en vis sammenhæng mellem et narkotikums tilgængelighed og de straffe og sanktioner, som er forbundet med besiddelse, indsmugling og videresalg.
Derfor tror vi også, at en strafskærpelse kan have en præventiv effekt her og især, hvis vi også formår at udbrede kendskabet til konsekvenserne af at blive taget med kat.
Her vil jeg selvfølgelig gerne understrege, at vi synes, at strafskærpelsen bør gå hånd i hånd med præventive tiltag, og at bedre oplysning bør være et af dem.
Og ifølge både efterretningseksperterne og forskerne og talsmændene for vores somaliske foreninger i Danmark er det af helt afgørende betydning, at vi får bremset den her pengetilstrømning til terrororganisationerne, og her mener vi, at en øget indsats over for katsmugling kunne være et af de redskaber, vi kan og bør tage i brug.
I den forbindelse ærgrer vi os så over, at tallene på det her område er behæftet med så stor usikkerhed.
Selvfølgelig vil der altid være store skyggetal, når vi har med den slags her at gøre, men vi kan jo dog gøre noget selv, og når vores politikredse i dag ikke er forpligtet til at indberette, hvor meget kat de beslaglægger i deres kreds, så gør vi det jo ikke nemmere for Rigspolitiets NEC, som overvåger den organiserede kriminalitet, at danne sig et overblik over omfanget af katproblematikken herhjemme.
Så det håber vi også kan indgå i behandlingen af forslaget, og det er altså et forslag, som vi som sagt er positive over for.
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Jeg synes, at det er godt, at hr. Tom Behnke tager det til sig, når der er ros til regeringen.
Men så synes jeg også, at hr. Tom Behnke måske kunne forklare, hvorfor vi har ventet 3 år nu.
For det er 3 år siden, den første konservative justitsminister, nemlig fru Lene Espersen, sagde, at man ville gøre noget ved det her.
Hvorfor er det egentlig, at det har taget så lang tid, før man nu endelig har bedt om at få den her undersøgelse?
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Lige præcis det spørgsmål er jeg ikke i stand til at svare på.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Men man kunne måske i forlængelse af det, som fru Karen Hækkerup spurgte til, spørge, om ikke det ville være rimeligt, om der blev sat en frist for, hvornår det arbejde, der bliver lavet nu i Justitsministeriet, er færdiggjort, i med at det var i 2006, man annoncerede, at der skulle gøres noget fra regeringens side, og man ville bede Rigsadvokaten om at sætte nogle retningslinjer for, hvad der skulle gives af straffe med det udgangspunkt, at man skulle være sikker på, at der blev givet følelige straffe, hvilket jeg kan se ikke rigtig er lykkedes siden da.
Ville den konservative ordfører ikke synes, at det ville være rimeligt f.eks. at sige, at det i hvert fald skal være inden den 1. januar?
Tom Behnke (KF), 2010-05-04:
Jeg har simpelt hen ikke bemærket det.
Det kan godt være, at jeg har sovet på det tidspunkt, hvor der var den debat, for jeg kan simpelt hen ikke erindre, at vi har diskuteret det her tidligere.
Nu diskuterer vi det.
Nu forholder vi os til det.
Og jeg tror ikke, at det er nødvendigt, at man sætter en eller anden slutdato for Rigsadvokaten.
Jeg er helt overbevist om, at Rigsadvokaten ved, at vi meget gerne vil have det her så hurtigt som muligt.
Det vil sige, at også jeg har en interesse i og et ønske om det, som jeg sagde i min ordførertale, nemlig at vi er enige i behovet for opstramninger.
Derfor vil jeg selvfølgelig forfølge den her sag fra nu, ligesom de øvrige ordførere vil. At det ikke er sket tidligere, var som nævnt, fordi jeg simpelt hen ikke har bemærket, at det har været oppe i debatten.
Og jeg har ikke været bevidst om, hvad strafniveauet lige præcis var i forhold til kat.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
[Lydudfald]
... om den konservative ordfører er enig i, at vi så skal kunne lovgive i næste folketingssamling, for det haster med at vise følelige konsekvenser.
Når man gentagne gange kan smugle kat og få relativt lempelige domme, er det jo sådan, at man har en tilskyndelse til at fortsætte, ikke mindst når niveauet er så forholdsvis lavt i Danmark i forhold til i Sverige.