Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Unge, der tager en erhvervsuddannelse og står uden praktikplads, står i en håbløs situation, og det kan vi som samfund ikke være bekendt.
Vi må efter SF's mening gøre alt, hvad vi kan, for at skaffe praktikpladser.
Fra første færd i de forhandlinger, vi har haft, om boligaftalen, har SF derfor presset på, for at der skulle ske forbedringer med hensyn til flere praktikpladser i forbindelse med udbud til private håndværker- og byggefirmaer af renoveringsopgaver og nyopførelser af almene boliger.
Jeg har under forhandlingerne opfordret Boligministeriet meget kraftigt til at tage kontakt til Beskæftigelsesministeriet for at få bekræftet, at man godt kan indføre ret til de her sociale klausuler i den almene boligsektor.
Det kan man gøre, uden at det kommer i konflikt med eksempelvis EU-retten.
Beskæftigelsesministeriet er også blevet konsulteret, og det er slået fast, at det kan man godt give boligselskaberne ret til at gøre.
Så er det rigtigt, som det også bliver diskuteret heftigt her og nu, at de almene boligselskaber og Byggeriets Arbejdsgivere i forvejen har en frivillig partnerskabsaftale på landsplan, som så skal følges op af lokale aftaler.
Jeg mener simpelt hen, at det er de frivillige aftaler, man først og fremmest skal satse på.
Og hvorfor det?
Det er der i hvert fald to gode grunde til: Den ene grund er, at frivillighed og medejerskab altid er det bedste for at få tingene til at fungere bedst muligt, for så engagerer de forskellige parter sig bedst i det.
Den anden gode grund til, at frivillige aftaler er bedst, er, at de har den fordel, at man godt kan indgå aftale om, at det skal være unge fra lokalområdet, der får de pågældende praktikpladser.
Det kan man desværre ikke, hvis det bliver skrevet ind i et udbud, men sådan er EU's regler.
Hvornår skal det her lovforslag så bruges?
Altså dér, hvor der ikke er nogen frivillig aftale om praktikpladser, vil det være relevant, at et boligselskab så beslutter sig for at skrive ind i udbudsbetingelserne, at der skal være et antal uddannelsespladser.
Og det er et rigtig godt fremskridt.
Boligselskaberne får altså ret til at kræve, at der er lærlingepraktik hos de firmaer, der vinder et arbejde med at renovere eller bygge almene boliger.
Lovændringen betyder også, at kommunerne kan kræve, at boligselskaberne indskriver sociale klausuler om uddannelsespladser i deres udbudsbetingelser ved nybyggeri, når kommunerne skal godkende og give tilskud til nybyggeri af almene boliger.
Nu har der været en del debat om, om der var noget nyt i den her boligaftale, og det her er et af de eksempler på, at der faktisk er noget nyt, som Venstre har været en hel del inde på.
På den måde er det her et nyt element i boligaftalen for det almene område – et element til fordel for unge mennesker og dermed til fordel for samfundet, vil jeg sige, fordi vi alle sammen har en interesse i, at unge får en uddannelse.
Vi har brug for faglært arbejdskraft, og det behov for faglært arbejdskraft er stigende, som alle ved.
Vi hjælper altså med yderligere uddannelsespladser, ligesom vi med den højere renoveringsramme i boligaftalen i al almindelighed hjælper med til beskæftigelse inden for bygge- og anlægsområdet.
Og da Enhedslistens ordfører desværre ikke kan være til stede, skal jeg hilse at sige, at det gør Enhedslisten også.