runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Det ville være befriende, hvis bare ministeren ville svare på de spørgsmål.
Jeg ved godt, at man ikke kommer langt med at renovere boliger, hverken i Skagen eller Dragør, for 12 ½ mio. kr. med det prisniveau, der er der.
Det er også derfor, jeg spørger: Virker forslaget?
På landsplan er der 10.000 boliger - det har jeg fået Socialministeriet til at regne ud - der har behov for noget her.
Og så kommer man med 12 ½ mio. kr. og siger, at man godt ved, at kommunerne skal hoste op med nogle flere penge.
Men er det så ikke bare at pynte sig med lånte fjer at sige til kommunerne: I kan bare bruge nogle flere penge?
Så vil ministeren have den diskussion om jobcentrene, og jeg kan godt forstå, at det drukner i administration, når man siger til dem, at hver arbejdsløs skal skrive fire jobansøgninger og lave et cv.
Alt det der skal kontrolleres, så jeg kan godt forstå, at den kommunale administration er dyr.
Det gør jo netop, at vi ikke har penge til at gøre det, vi gerne vil gøre.
Det er derfor, at der ingen penge er til det område her.
Det er bare at flytte penge.
Ministeren må jo mene, at der er for mange byfornyelsesmidler i forhold til de 50 mio. kr., der oprindelig var afsat til det her, når man kan tage 12 ½ mio. kr. af dem til at bruge ude på landet.
Sådan må ministeren jo tænke.
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Jeg er helt med på, at hr. Bjarne Laustsen er i en situation, hvor han skal efterspørge flere penge.
Men jeg er lige så sikker på, at når de her instrumenter begynder at blive taget i brug ude omkring i kommunerne, så vil det betyde en tidligere indsats og dermed også en billigere indsats.
Det er jo også derfor, kommunerne har spurgt efter de her redskaber, for de ved, at det gør, at de kan få ryddet op i nogle ting hurtigere, end de ellers ville have kunnet gøre det.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Det er fuldstændig korrekt, jeg kan bekræfte, at det er sandheden.
Det, jeg sagde om bolighajer, var ganske enkelt, fordi jeg hørte her fra talerstolen, at udtrykket bolighajer blev brugt i flæng, og det synes jeg var nedgørende.
Men det er fuldstændig korrekt, at der er nogle, der har udnyttet situationen, og der synes jeg, at kommunerne med forslaget her har mulighed for netop at få skovlen sat det rigtige sted.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-01:
Den konservative ordfører var inde på, at det nok er langt de færreste sager med boliger, hvor der er tale om bolighajer og spekulation.
Jeg tror måske, at ordføreren mangler en lille smule viden på det her område, for ude i landdistrikterne har vi set eksempler på, hvordan der er foretaget organiserede, systematiske opkøb af billige boliger på tvangsauktioner, hvorefter disse boliger er udlejet til folk, som i forvejen ikke har det nemt.
Der har ikke været rørt så meget som en finger eller en hammer eller en knibtang i de boliger med det resultat, at de mennesker, der bor der, bliver syge og dårlige.
Jeg tror, man skal passe på, at man ikke underkender den problemstilling.
Jeg har eksempler på, at en person i et snævert geografisk område har opkøbt og ejet 22 boliger, og hvor kommunen i årevis har ligget og kæmpet med at få vristet dem ud af hænderne på den mand for at få dem revet ned eller solgt fra.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Tak til hr. Bjarne Laustsen, fordi han netop lytter, når den konservative ordfører siger noget.
Det, som hr. Bjarne Laustsen så skulle have gjort, var at lytte efter, hvad den konservative ordfører sagde, og det var jo netop, at det ikke er lejernes skyld hver eneste gang.
Men en lejer, der bor i ejendommen, kan være skyld i, at der opstår den her situation med f.eks. skimmelsvamp.
Og det kan skyldes mange forskellige faktorer - det er f.eks. et spørgsmål om udluftning.
Som lejer skal man opføre sig, præcis som om det var ens eget hus, hvor man netop sørger for, at boligen fungerer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Jo, men er der tilstrækkelige midler til 10.000 boliger, når der kun er afsat 12,5 mio. kr. - penge, som man har taget fra andre områder, hvor de er hårdt tiltrængt, hvilket alle tidligere har været enige om?
Når det drejer sig om 10.000 boliger, skulle man prøve at forestille sig, hvor mange penge der bliver, når de skal deles ud.
Hr. Knud Kristensen holdt en klasseren tale og sagde, at der var tilfælde, hvor det var lejeren selv, der var skyld i det.
Så vil jeg godt spørge: Er det så rimeligt, at en privat udlejer skal have penge, skattekroner, for at udbedre nogle af skaderne?
For det er jo der, vi er henne.
Jeg tror, at det ofte er, fordi der er tale om byggesjusk, dårlig vedligeholdelse og andre ting, og derfor skal lejerne have de muligheder, der ligger som et minimum i det her, og derfor skal der også være et ansvar, man kan placere et sted, således at man kan gøre noget.
Men man får altså ikke repareret ret mange huse for 12,5 mio. kr. på landsplan.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Jeg må sige, at jeg nu ikke har forstået det sådan, at de 10.000 boliger er nogle, der trænger sådan lige på én gang, og jeg tror egentlig, at for mange af de 10.000 boligers vedkommende vil det også være i de private ejeres interesse at istandsætte netop disse boliger.
Så jeg synes i og for sig, at spørgsmålet er en lille smule irrelevant.
Det her er med til at give kommunerne nogle redskaber, der gør, at man kan komme de ejendomme til livs, som ikke er beboelsesegnede, og det giver kommunerne nogle redskaber til at udvikle muligheden for at bruge de teknikker, der gør, at den pågældende lejer kan komme ud af sin bolig og finde et andet sted at bo.
Og så kan man efterfølgende beslutte, om det er noget, der skal ind under byfornyelse osv.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg forstår på den konservative ordfører, at man måske i virkeligheden slet ikke rigtig har gjort sig nogen tanker om, hvor stort behovet egentlig er for, at de her 12,5 mio. kr. kommer i spil.
Vi får bare det svar fra De Konservative, at man jo kan søge igen til næste år og til næste år og til næste år igen.
Har den konservative ordfører slet ikke læst KL's høringssvar?
Her står der jo netop, at det er fuldstændig uklart, hvor meget 12,5 mio. kr. overhovedet vil afhjælpe de problemer man har ude i landdistrikterne med boliger, som efterhånden er sundhedsfarlige at bo i.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Nu er det sådan med hensyn til mit udtryk om, at man kan søge næste år og næste år igen, at den konservative ordfører netop taler om større byfornyelsesprojekter, hvor man som projektleder eller projektejer kan gå ind og søge nogle byfornyelsesmidler ved kommunen osv.
Det er jo de projekter, der er af lidt større dimensioner, og hvor det drejer sig om en ejendom, der netop har skimmelsvamp, at man kan gå ind og løse opgaven omgående.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Jo, men jeg kan så stadig væk forstå, at det er kommunerne, der jo kommer til at trække det store læs i forhold til at gå ind i de her sager og også kommer til at lægge en portion penge.
Og der er det jo meget interessant, at vi så får at vide fra kommunerne, at i forhold til finansministerens bord er det sådan, at går man ud og køber en ejendom op, vil det fremgå som en udgift på anlægsbudgettet i kommunen, men sælger man den efterfølgende, når man har istandsat den eller lignende, ja, så er det stadig væk en udgift for kommunen, for man må ikke regne det som en indtægt på anlægsbudgettet.
Det vil sige, at kommunerne jo næsten kun kan tabe og tabe på rent faktisk at gøre en indsats på området, og de midler, som det offentlige kan støtte med fra statens side, er minimale.
Er den konservative ordfører ikke enig i det synspunkt?
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Nu står der ingen steder i lovforslaget, at man skal gå ind og støtte det enkelte projekt.
Det, som der står i lovforslaget her, er, at kommunerne har nogle redskaber til at kunne gå ind og dømme en lejlighed ude og sige, at den ikke er beboelsesegnet, og at den skal istandsættes.
Og for mig at se må det jo være udlejers opgave i første omgang.
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Beslutningsforslaget drejer sig jo om, hvordan man kan få bygget noget mere ude i kommunerne, og forslaget går ud på, hvordan man kan bygge nogle billigere boliger.
Men humlen er, at der jo ikke er tale om billigere boliger, for i det omfang boligerne er billigere, så er det, fordi man giver et større offentligt tilskud til at opføre dem.
Det gør man så på den indirekte måde, at man giver kommunerne en tilladelse til at sælge kommunale byggegrunde til under markedsprisen til at opføre almene boliger.
Så udgangspunktet er altså: Synes vi, at tiden er inde til at bruge flere offentlige kroner til byggeriet?
Jeg synes ikke, det er den rigtige måde at gøre det på, og jeg tror heller ikke på, at man behøver at give flere støttekroner for at øge byggeriet, og slet ikke for at få billige lejligheder; det kan man bl.a. gøre ved at ændre på lånenes løbetid.
Vi har jo før her i Folketinget diskuteret det her beslutningsforslag, og det blev også afvist af regeringen.
Og det blev det jo med samme begrundelse, som jeg også afviser det med igen, nemlig fordi det simpelt hen bare betyder, at man giver øget offentlig støtte til at opføre almene boliger, og at man oven i købet gør det på en måde, som betyder, at det ikke er særlig gennemsigtigt, og på en måde, så det er konkurrenceforvridende i forhold til private udbydere af byggegrunde.
Det betyder jo ikke, at der ikke er lagt op til ikke at gøre noget.
Jeg forventer da også, at der kommer mere gang i byggeriet, end der er i øjeblikket, men jeg mener ikke, at vi skal gå ind nu og stimulere byggeriet, for der er fare for overophedning.
Så kan man sige: Jamen der er en vis nedgang i byggeriet.
Det ændrer ikke ved, at lønomkostningerne har været stigende, og vi ved, at det simpelt hen bare er gift for samfundsøkonomien som helhed, hvis der bliver sat gang i en lønspiral.
Og det andet er, at hvis vi vil gøre noget, hvordan gør vi det så?
Og der synes jeg ikke at det her er den rigtige måde, og derfor kan jeg ikke støtte forslaget.
Det ville da være utrolig dejligt og meget, meget nemt at være politiker, hvis man bare kunne gøre noget lige nu på alle områder, lige nu gøre alt det, man gerne ville med hensyn til skimmelsvamp, kondemnable ejendomme, og lige nu gøre alt det der, man gerne ville for de almene boliger, bygge alle de boliger, så der bare var et endnu større udbud af lejligheder.
Men det, der er det krævende ved at være politiker, er jo netop, at man er nødt til at foretage nogle afvejninger, og de afvejninger betyder jo, at man ser et område i forhold til helheden, og det er jo lige præcis det, vi diskuterer.
Og med hensyn til det med pause eller ikke pause er der jo to forløb i det.
Det ene handler om, hvad der skal til for at sikre et stabilt byggeri på lidt længere sigt, hvad skal lånene være, hvordan skal hele finansieringen skrues sammen.
Og så er der det - og det er lige meget, hvordan den er skruet sammen - der hedder: Hvordan sikrer vi, at vi ikke her og nu bidrager til en overophedning?
Nanna Westerby (SF), 2008-04-01:
Jeg kan så forstå, at vi nu endnu en gang er på den vogn, hvor der menes, at det er ønskværdigt med en pause i det almene boligbyggeri, og så vil jeg faktisk bare gerne have et svar på, hvad vi så siger til de 70.000 flere unge, der frem mod 2013 skal have en ungdomsbolig.
Hvor er det, vi skal gøre af dem, hvis de skal have en ordentlig uddannelse under nogle forhold, hvor de ikke skal betale alt for meget for deres bolig?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Til det må man sige: Jamen udbuddet af lejligheder og steder at bo er sådan, at vi ikke står med et meget alvorligt problem.
Altså, det er til at få et sted at bo i Danmark, og det er det også for unge.
Det her har været en mindre nedgang.
Der har jo i en lang periode været givet ganske mange tilsagn, så der er jo ikke nogen boliger, der forsvinder, de vil jo stadig væk være der.
Bente Dahl (RV), 2008-04-01:
Ministeren kan ikke støtte forslaget, der her er lagt frem, og som går ud på at sikre boliger til grupper med lavere indkomster.
Så vil jeg gerne pege på det andet problem, for der er mange flere tegn på, at der er behov for netop den type boliger, end dem, SF's ordfører var inde på før, hvor ordføreren nævnte de unge mennesker.
Det er sådan, at et stigende antal børnefamilier bliver sat på gaden i disse år, fordi de ikke er i stand til at betale deres husleje, og jeg vil gerne høre, hvordan ministeren prioriterer denne gruppe, som også har behov for billige boliger, som de kan betale, og som er velegnede.
Hvilke tiltag har regeringen sat i gang for at få de børnefamiliers boligsituation gjort tilfredsstillende?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Når det drejer sig om det problem, at der er lejere, der bliver sat på gaden, som fru Bente Dahl talte om, har jeg jo sagt, at jeg arbejder på en samlet plan for at komme dette meget alvorlige og uacceptable problem til livs.
Der kommer meget snart nye tal fra Domstolsstyrelsen, og der kommer også en meget grundig rapport fra Socialforskningsinstituttet, som ligesom gennemanalyserer hele problemet og også kommer med nogle anbefalinger.
Jeg har peget på, i hvilken retning jeg synes, man skal gå, når det gælder boligselskaber og kommuner, og jeg synes også, jeg har fået positive tilbagemeldinger fra begge parter.
Jeg syntes ikke, jeg ville komme med noget endeligt, inden jeg havde set, hvilke forslag SFI kom med i sin rapport.
Men jeg regner med at kunne lægge noget frem, så snart SFI er kommet med sin rapport, og jeg håber selvfølgelig, at det er noget, vi kan samles meget bredt om her i Folketinget.
Bente Dahl (RV), 2008-04-01:
Jamen jeg vil da se frem til, at den rapport fra SFI kommer.
I mellemtiden vil jeg gerne høre om ministerens prioritering, for ministeren talte før om den prioritering, der er nødvendig, for at de unge kan komme længere ned på stigen; sådan forstod jeg indlægget før.
Men hvem kommer så øverst, og hvilken prioritering har ministeren i øvrigt med henblik på at gøre brug af de billige boliger, som kan betales af folk med mellemindkomster og lavindkomster?
Hvem er det, der skal have lov til at få tildelt disse boliger?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Nu sagde jeg altså ikke, at de unge skulle længere ned, og det mener jeg bestemt heller ikke.
De skal jo også kunne søge de mange boliger, der er.
Men der er sket en prioritering, i den forstand at vi har givet særlig gunstige vilkår til at bygge plejeboliger, fordi jeg mener, der er god grund til at sige, at når man er visiteret til en plejebolig, skal man helst ikke vente mere end 2 måneder.
Det skulle helst få virkning fra næste år.
Derfor er maksimumbeløbet og kommunernes grundkapital sat ned, når det gælder bygning af plejeboliger, og det håber jeg så kan betyde, at vi lige får givet byggeriet et ordentligt ryk.
På den måde er der sket en prioritering, men det er altså plejeboligerne, der er blevet opprioriteret i forhold til andet byggeri.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-01:
Det, der undrer mig lidt, er, at det svinger utrolig meget, når man hører velfærdsministeren, hvad det er, der er ønskværdigt for det almene boligbyggeri, for på den ene side hører man nogle gange, at det er ønskværdigt med en pause i det almene boligbyggeri, og andre gange er det ikke ønskværdigt med en pause.
Så handler det ikke om pause i det almene boligbyggeri, så handler det kun om, at der et udvalgsarbejde i gang.
Og for det andet: Kan velfærdsministeren ikke se, at det er vigtigt at gøre noget for de almene boliger lige nu, at der er brug for nogle initiativer, dels fordi vi kommer til at få nogle rekrutteringsproblemer rundtomkring i landet, når man ikke kan stille billige boliger til rådighed, dels fordi vi ved, at der i hvert fald kommer 70.000 flere unge frem til 2012, som skal have ungdomsboliger?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Altså, noget af det, man også diskuterede i valgkampen, var, hvornår der var blevet givet flest tilsagn om byggetilladelser også inden for det almennyttige byggeri, og som jeg husker de tal, så var der faktisk efter 2001 eller 2002 blevet givet flere tilsagn pr. år, end der var blevet givet i de foregående år.
Så det er jo ikke rigtigt, at det område har været nødlidende.
Der er blevet bygget utrolig mange boliger i den her periode, og jeg sætter virkelig også min lid til, at det udvalg kan komme med nogle gode ideer til, hvordan vi får en endnu mere robust sektor i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Det er jo fair nok, at man ikke kan lide et beslutningsforslag.
Men så synes jeg jo også - for nu er det anden gang, vi behandler Socialdemokratiets beslutningsforslag her med henblik på at få billige boliger, for det er der behov for - at regeringen har siddet på hænderne i den periode.
Man er ikke kommet med noget, men man tillader sig bare at kritisere.
Det er jo det, man plejer at sige til os, altså: Kom nu med noget selv, vær kompromissøgende og samarbejdsvillige osv.
Vi kommer med et forslag, som vi lægger frem, men der kommer intet fra regeringen; man har intet svar på, hvordan man vil sørge for at bygge billige boliger til en husleje, så lav- og mellemindkomstgrupperne kan betale den.
Derfor har jeg jo tænkt sådan - og det vil jeg gerne have at ministeren bekræfter - at regeringen ikke er interesseret i den almene sektor, det skal sælges.
Man er heller ikke interesseret i andelstanken, den skal også forpurres ved at skrue priserne fuldstændig urealistisk op.
kun interesseret i én type boliger, og det er ejerboligen, og derfor skal der ikke gøres noget som helst ved det her.
Det passer som fod i hose til retorikken, og så skal vi ikke forvente os, at der kommer nogen som helst former for støtte eller kompensation til det almene byggeri.
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Nej, det er ikke rigtigt.
Det er faktisk lodret forkert.
Og jeg har flere gange med åbne øjne sagt, at jeg ikke vil tage nogen ekstraordinære initiativer i den her periode, for som jeg sagde før, så er der en reel fare for overophedning.
Det går altså ikke, det ville køre af sporet, hvis man gjorde det,
det er jeg fuldstændig overbevist om, og det er jo også derfor, nationalbankdirektøren og andre har været ude at advare imod det.
Og vi har et udvalg siddende, der skal se på den almene sektors fremtid, og det modsiger altså det, hr. Bjarne Laustsen siger, om, at man kun er interesseret i ejerboliger.
Men jeg tror, det er rigtigt - og det synes jeg også Boligselskabernes Landsforening og andre er interesserede i - at styrke den her ejerbevidsthed i den almene sektor, og hvordan man ligesom kan være med til at sikre, at den fungerer bedst muligt.
Den fungerer jo fint, men den kan godt fungere endnu bedre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Hvis ministeren med et fast blik ville sige, at man elsker den almene sektor, og at man snarest muligt vil tage initiativ til at få bygget nogle boliger - det er forfærdeligt, at vi nu på andet år oplever, at der ikke bliver bygget nogle boliger - så var det lige før, jeg ville tro på det.
Men jeg hører det ikke.
Jeg hører kun, at der ikke er behov for det, og at vi skal passe på overophedning og sådan noget.
Jeg blev jo faktisk mildest talt målløs for et stykke tid siden, da ministeren, da hun i samme forbindelse blev spurgt, hvad der kunne være årsagen til, at man ikke kunne bygge til de priser, der var gældende, rammebeløb osv., sagde, at det var de forskellige byggefirmaer, der havde taget for lidt østeuropæisk arbejdskraft ind - for dermed at trykke prisen ned.
Og når ministeren nu her i dag siger, at det er sådan, at lønningerne er alt for høje til, at det kan svare sig at bygge noget som helst i Danmark, spørger jeg: Hvad skal lønnen så ned på for at svare til, at man synes, at nu er det rimeligt, og at nu kan vi få bygget til de priser og inden for de rammer, som regeringen synes der skal til?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Jeg siger jo ikke, at lønnen skal ned.
Jeg siger, at vi skal passe på med lønstigningerne.
Der er lønstigninger, og de sidste tal - jeg har stadig væk ikke set nogen, der er senere end dem fra Danmarks Arbejdsgiverforening - siger, at der er en lønstigning på 5 pct., og det er altså højt.
Det er ikke så højt, som dengang det gik gruelig galt, hvor de kom op på 10-11 pct.; det er rigtigt nok.
Men det er jo nok til, at man advarer, og vi ved, at det kan smitte af på andre sektorer.
Jeg mener, at den almene sektor er en fantastisk vigtig sektor, og jeg mener, at den fungerer usædvanlig godt i Danmark, også hvis man ser på en tilsvarende sektor i andre lande.
Men jeg ved også godt, at boligselskaberne selv er meget bevidste om, at der er en række problemer, som man skal være bedre til at tackle, og det synes jeg at vi har et rigtig fint samarbejde med boligselskaberne om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Ja, og nogle af de problemer, som boligselskaberne jo også adresserer lige nu, er jo netop, at når vi ikke bygger nu, så vil vi jo komme til at mangle boliger i de kommende år.
Vi ved, at der i de kommende år er 100.000 unge på vej ud, som skal have boliger, og det skulle vi gerne finde til dem; vi ved, at der er flere og flere ældre, som også vil komme til at stille nye krav til de typer boliger, de efterspørger.
Nu taler ministeren meget om ansvarlighed og prøver ligesom at revse Socialdemokraterne for ikke at være ansvarlige, men er det det almene boligbyggeris skyld, at økonomien er blevet overophedet, eller er det, fordi regeringen i virkeligheden har givet for meget los, når det gælder det private boligbyggeri?
Er det egentlig ikke grotesk, at det er det almene boligbyggeri, der nu må holde for?
Og der er også blevet bygget en masse boliger ude i Ørestaden.
Det er godt med flere boliger i det hele taget, men de skal jo være til at betale for folk.
Er det, når det kommer til stykket, det almene boligbyggeris skyld, at økonomien nu er overophedet, og var økonomien ikke også overophedet, da statsministeren under valgkampen i november 2007 lovede, at man ville gøre noget ved problemet med de manglende almene boliger?
Karen Jespersen (V), 2008-04-01:
Altså, risikoen for overophedning har jo været der et stykke tid, men advarslerne er blevet meget, meget tydelige og meget, meget højlydte.
Men vi ved jo, at byggesektoren er et af de områder, hvor man ser lønstigningerne først, fordi det er et hjemmemarkedserhverv, og det er jo rigtigt, at det gælder byggesektoren som helhed, men den almene sektor spiller jo en stor rolle.
Man kan sige, at hvis man som fru Sophie Hæstorp Andersen er enig i, at der er brug for at holde igen på byggeriet og så ligesom siger, at det så ikke kun skal gælde det almene byggeri, så betyder det jo, at man i virkeligheden skulle gå ind og foreslå et byggestop eller en restriktion på byggeriet i det hele taget.
Jeg synes, at det ville være meget dramatisk at gøre det.
Det her er for en kortere periode.
Indtil videre har det været en kortere periode, og det forestiller jeg mig da også at det skal være.
Nu ser vi, hvad udvalget kommer med, og så vurderer vi det.
Jeg har også hele tiden sagt, at jeg følger udviklingen meget nøje, men jeg synes altså stadig væk, at lønomkostningerne er for høje til ligesom at gøre noget ekstraordinært.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Jamen så er vi jo tilbage ved den diskussion, vi havde under valgkampen, om, hvorvidt man i Danmark prioriterer velfærd eller skattelettelser, og vi har haft en regering, der prioriterede skattelettelser, og som også har prioriteret at give nogle meget fordelagtige lånemuligheder til boligejerne på det private ejermarked, mens man ikke har villet indføre tilsvarende incitamenter på det almene boligmarked, så der kunne bygges til nogle priser, som folk rent faktisk kunne bruge til noget.
Derfor har regeringen jo selv skabt det her problem med overophedning i byggesektoren, og den har selv været med til at skabe det problem, at det typisk er dem, der er ejere, der har fået gevinsterne, mens lejerne er blevet taberne.
Det er dem, som ikke har råd til at være med på vognen for at købe, eller som måske bare ikke ønsker at være ejere, men synes, at det er ganske udmærket at være lejere.
Man har altså selv været med til at nedprioritere dem, og nu er det oven i købet også deres skyld, at økonomien er blevet overophedet.
Det er da fuldstændig galimatias og viser den manglende prioritering, denne regering har foretaget de sidste 7 år.