runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-30:
Jo men, men min pointe over for sundhedsministeren skulle jo netop være denne: Vi sammenligner os så hyppigt med andre lande, og det er jo nærliggende, at vi sammenligner os med Sverige lige på den anden side af sundet her
De har rent faktisk en gennemsnitlig levemiddelalder, som er næsten 3 år højere end danskernes.
Derfor kunne vi jo godt her i Danmark sige, at vi vil op på niveau med Sverige, og derfor synes jeg godt, at regeringen kunne have sat sig et mere ambitiøst mål end at sige, at vi vil vinde 3 år, for så er vi kun på niveau med svenskerne.
Vi vil op og ligge på niveau også om 10 år.
Men så kan det være, de har overhalet os med måske endda mere end de 3 år, de ligger foran os i øjeblikket.
Så har jeg et spørgsmål til ministeren.
Kan jeg ikke få ministeren til at bekræfte fra talerstolen, at uligheden i sundhed blandt danskerne har været stigende igennem de sidste 10 år?
Sundhedsministeren var inde på, at det er uacceptabelt, at vi har en ulighed i sundhed, sådan at visse grupperinger - det kunne være grupperne med en kort uddannelse - rent faktisk lever de her mange år mindre end danskere med en lang uddannelse.
Kan ministeren ikke fra talerstolen bekræfte, at uligheden i Danmark er stigende på det felt?
Jeg har et par spørgsmål til Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Liselott Blixt.
Der er helt klart en sætning i ordførertalen, som lige fik mig til at vågne rigtig meget op, og det er den, hvor fru Liselott Blixt siger, at vi skal gøre en hel del for at forebygge, at uligheden stiger, når det gælder sundhed.
Jeg må sige, at når man ellers har holdt en ordførertale, som skal fremstå som ambitiøs og socialt ansvarlig på området, klinger det i hvert fald ikke rigtigt i mine ører at sige, at man skal gøre en hel del for at forbedre uligheden, når det gælder sundhed.
Det kan ikke være godt nok.
Så siger fru Liselott Blixt også, at det i forebyggelsesarbejdet er rigtigt at starte med de små, men at vi ikke skal gøre det bureaukratisk, at vi ikke skal sætte regler op, og at vi ikke må lave forbud og lovgivning.
Kunne jeg få fru Liselott Blixt til at svare mig på, om der findes børn, som selv vælger at blive overvægtige?
Er det børnenes egen skyld?
Og hvis ikke det er børnenes egen skyld, og hvis det er noget, vi skal imødegå for netop at undgå, at der udvikles flere diabetestilfælde, hvad skal der så gøres, hvis det ikke er forbud og nogle strukturelle forandringer, der skal til?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-30:
Er det sådan, at intentionen med Forebyggelseskommissionens arbejde og den efterfølgende politiske debat og de politiske beslutninger er, at alle danskere skal se frem til at få de samme tilbud, de samme regler i forhold til den sundhedsfremmende og forebyggende indsats?
Eller bliver det et spørgsmål om, at det bliver lidt afhængigt af, om kommunen har råd eller politisk vilje til at sætte et regelsæt, et hjælpeapparat op i forhold til at få den sundhedsfremmende indsats ud til alle borgerne?
Eller bliver det sådan - som sundhedsministeren i hvert fald var inde på - at specielle grupper over hele landet bliver sat som et fokusområde og dermed kan forvente hjælpen?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-30:
På mit talepapir står der, at jeg kan konstatere, at vi alle er optaget af, at middellevetiden skal forlænges med 3 år, og at folkesundheden skal styrkes, så de mål er vi jo enige i.
Det, vi så måske kan være lidt uenige i, er, hvordan vi når målet.
Orla Hav (S), 2009-01-30:
Indførelse af forpligtende mål for bedre sundhed og større lighed og bedre behandling af kronisk syge, længere levealder, færre, der udsætter sig selv og andre for røg, specielt når det gælder de unge, færre overvægtige
bedre og grønnere fødevarer, næsten alle kvantificerbare, er gode og rigtige hensigter, som vi gerne bakker op om.
Lighed i sundheden er et mål i sig selv for os.
Udjævning af forskellene imellem de sociale klasser ved at bringe de dårligst stillede op på niveau med de bedst stillede er et selvstændigt mål, som vi bør forfølge.
Det er en helt reel og relevant pointe at sætte fokus på kroniske sygdomme hos patienter.
Kronikergruppen er en stor gruppe i vores sundhedsvæsen, som kræver en særlig indsats, ikke mindst i et sygehusvæsen, der i højere og højere grad styres gennem økonomiske incitamenter, for så er der en reel risiko for, at mennesker, der lider af kroniske sygdomme, nedprioriteres, og alene af den årsag vil det være rimeligt og relevant at sætte fokus på denne hårdtprøvede gruppe.
Vi kan støtte forslaget fra Socialdemokraternes side, og vi medvirker gerne til et bidrag, der gør, at vi kan arbejde videre på det her fælles grundlag.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-30:
Jeg er nødt til at bede spørgeren om at konkretisere, hvad der ligger inden for det spørgsmål.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-01-30:
Jeg blev en smule overrasket over et af budskaberne fra Venstres ordfører, og jeg håber sådan set, at jeg har misforstået budskabet.
Men det, jeg hører Venstres ordfører sige, er, at ikke alle de foreslåede mål går i den rigtige retning, og derfor har jeg nu brug for at vide fra Venstres ordfører, hvad det er for nogle mål, der ikke går i den rigtige retning.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-30:
Med hensyn til at kigge på det at forebygge over for den enkelte dansker er jeg helt sikker på, at vi skal målrette indsatsen, så der vil være nogle guidelines, som sigter mod mig og hr. Flemming Møller Mortensen, og nogle guidelines, der sigter mod andre målgrupper i landet.
Og det er det, jeg ser frem til bliver noget af indholdet i den handlingsplan, der kommer.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-01-30:
Sådan sagde ordføreren.
Og derfor vil jeg nu gerne vide, for jeg vil personligt gerne overveje det, hvad det er for nogle ting, hvilke mål det er, der ikke går i den rigtige retning.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-03:
Til det vil jeg bare sige, at bedre fremkommelighed, som var et af de store temaer i de netop overståede forhandlinger, jo i høj grad handler om anlæg.
Men det handler altså også om koordination mellem de forskellige transportformer, og det er jo lige nøjagtig der, at det her spørgsmål kommer ind.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Jeg vil gerne følge op på, om det ikke er korrekt erindret fra min side, at det, vi diskuterede i forhold til investeringsplanen, handlede om investeringer i anlæg og ikke - ikke i særlig høj grad i hvert fald - i drift af den kollektive trafik.
Vi havde valgt at adskille de to emner, og vi har egentlig i det store og hele respekteret, at de var nødt til at blive adskilt, og derfor har vi ikke haft diskussionen om organiseringen af den kollektive trafik.
Jeg vil gerne fortælle ordføreren, at vi indkaldte til den her forespørgselsdebat engang i december måned.
Det gjorde vi, fordi vi kan se problemer i forbindelse med koordineringen i hovedstadsområdet mellem bus, metro, S-tog osv.
Vi vil gerne gøre det bedre, og måske kan det også blive billigere.
For os handler den her diskussion ikke om, at vi skal sætte milliarder af til nye investeringer.
Det, det handler om nu, er, om vi kan koordinere det bedre, så man som passager ikke gang på gang står med håret i postkassen, fordi der ikke er en bus, en metro eller et eller andet, der ikke kører, når man forventer, at det kører.
Der tror jeg at vi kan finde fælles grund, så jeg tror ikke nødvendigvis, at vi behøver at skitsere en uenighed, der ikke er der.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-03:
Jeg mener, det er vigtigt, at det her ikke bliver et religiøst spørgsmål.
Det må være et praktisk spørgsmål, som man analyserer rent praktisk.
Og der kan jeg da berolige Enhedslisten med, at så længe vi sidder med ved bordet, så bliver det ikke et arbejde, hvori der er ting, der ikke må undersøges af politiske årsager, det bliver ikke et arbejde, hvor der er blinde vinkler, nej, det bliver naturligvis en strategianalyse, som sætter fokus på de ting, som vi bl.a. i dag adresserer, nemlig ud over den fortsatte udbygning af den kollektive trafik i hovedstadsområdet så også en organisering af den kollektive trafik i hovedstadsområdet, og det er derfor, vi stemmer for det forslag til vedtagelse.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-03:
Jeg forsøger sådan set heller ikke at skitsere en uenighed, for dybest set tror jeg ikke, at den er der.
For som sagt ønsker vi også at kigge på den her organisering, men det bragte vi faktisk også frem i de netop overståede trafikforhandlinger.
Det, jeg bare hæftede mig ved, var, at frem for at rejse den her forespørgselsdebat kunne SF jo i sammenhæng med de forhandlinger, vi havde, have bakket os op i det synspunkt.
Det var sådan set bare det, jeg skitserede i min ordførertale.
Per Clausen (EL), 2009-02-03:
Det, jeg bare ikke forstår, er, hvorfor man så ikke går skridtet videre og siger, at vi ved, der er nogle problemer, og dem vil vi gerne finde nogle løsninger på.
Hvis jeg overhovedet kan se nogen indholdsmæssig forskel på det forslag til vedtagelse, som Venstre og Socialdemokraterne m.fl. stillede, og det, SF stillede, så var SF's udgangspunkt vel det, at der er nogle problemer, og nu skal vi have nogle løsningsmodeller på banen. Det, man risikerer med det forslag til vedtagelse, som hr. Magnus Heunicke støtter, er jo, at man får en analyse, der, hvis det ellers politisk tillades, viser, at der er nogle problemer, hvorefter man så kan nedsætte et nyt udvalg, der skal arbejde med at finde nogle løsninger, og så er der gået et par år ekstra, som vi ikke har fået nogen som helst glæde af.
Bertel Haarder (V), 2009-02-03:
Jeg har blot sagt: punkt 1, at der altså er nogle bestyrelser, som åbenbart har haft nogle grunde til ikke at forbyde røgen helt, og punkt 2, at hvis vi skal ind og forbyde det, hvad vi muligvis skal, er det altså noget, vi skal overveje og drøfte i forbindelse med revisionen af den gamle aftale, og de drøftelser starter allerede til september eller i hvert fald til oktober.
Og det er jo det, der er den vigtigste årsag til, at jeg afviser forslaget - at vi allerede om et halvt år skal i gang med at drøfte hele dette lovkompleks.
Christine Antorini (S), 2009-02-03:
Det, der er konsekvensen af beslutningsforslaget, er jo, at et totalt rygeforbud er et totalt rygeforbud, det vil sige, at lærerne heller ikke kan ryge i rygerum i folkeskolen.
Så kan man spørge: Jamen gør det en forskel eller ej?
Det interessante er, at det faktisk er blevet undersøgt, og det viser helt entydigt, at der de steder, hvor der er et totalt rygeforbud, også er et meget klart signal til alle om, at rygning altså er dødsensfarligt både for lærere og for elever.
Og det virker; det udskyder de unges rygestart.
I forhold til efterskolerne betyder det rent faktisk, at der ville der være 500 færre unge om året, som ville begynde at ryge - svarende til folkeskolen - hvis der også var totalt rygeforbud der.
Bertel Haarder (V), 2009-02-03:
Det er vigtigt at få de unge til så vidt overhovedet muligt at holde op med at ryge og få dem til at lade være med at starte med at ryge.
Regeringen drøfter derfor gerne forslag, som understøtter indsatsen for at sikre et sundt læringsmiljø for elever og lærere inden for rammerne af den gældende lovgivning.
Efter denne lov er det på børneinstitutioner, skoler, opholdssteder og lignende for børn og unge under 16 år ikke tilladt for børn og unge og elever at ryge på institutionens område.
Kun på døgninstitutioner, opholdssteder, kostskoler, efterskoler og lignende, der fortrinsvis har unge i 15-16-års-alderen og derover, og som også fungerer som bolig for de unge - og kun der - kan det besluttes, at det er tilladt, at de unge ryger i rygerum og på deres egne værelser.
Det er i øvrigt uden betydning, om der er tale om offentlige eller private institutioner.
Eleverne skal helt uden for matriklen, hvis de vil ryge.
Sådan er det allerede i dag.
Det totale rygeforbud, som foreslås, vil altså kun have betydning for skoler, hvor 15-16-årige og ældre elever bor.
Og her skal man jo have med i overvejelsen, at disse unge som regel ikke er tvunget til at være de pågældende steder.
Man kan ikke udelukke, desværre, at der er nogle, der har røget i indtil flere år, og derfor kan man heller ikke udelukke, at hvis vi handler hen over hovedet på institutionernes ledelser og bestyrelser og siger, at der under ingen omstændigheder må ryges, heller ikke på de unges egne værelser, risikerer vi, at der er nogle, der fravælger de pågældende steder.
Så det skal man lige have med i betragtning.
Det lokale ansvarsområde giver i dag råderum til at finde den bedst egnede metode for skolen og de elever, der bor der.
Det er derfor, vi er nogle, der tror på decentraliseringen.
Den bygger på, at de derude, som vi har givet ansvaret, nok er lige så børnevenlige, som vi er.
Lov om røgfri miljøer er jo i øvrigt en udmøntning af en politisk aftale af 21. november 2006 om den fremtidige indsats for røgfri miljøer indgået mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten.
Ifølge denne aftale skal loven revideres i næste folketingsår, sådan at de nye regler kan træde i kraft den 15. august næste år, hvor loven har virket i 3 år.
Og alene af den grund mener regeringen, at en nærmere drøftelse af dette beslutningsforslag bør ske i den forbindelse, altså i forbindelse med den kommende lovrevision, hvor drøftelserne jo vil starte allerede i det kommende efterår.
Af den grund afviser regeringen forslaget.
Villum Christensen (LA), 2009-02-03:
En af de diskussioner, der med garanti aldrig ophører, er om, hvordan man skal indrette sig i hovedstadsområdet, når det gælder den offentlige struktur og den måde, man skal styre og koordinere opgaverne på.
Det har man kunnet sande, fra den allerførste kommission blev nedsat.
Det betyder selvfølgelig også, at det er en god debat at tage.
Det er måske et lidt underligt tidspunkt at tage den på, hvilket der er flere, der har været inde på.
Vi har jo kunnet se, at vi med det her forlig, som vi lige har indgået, allerede har taget stilling til, at det her er noget, vi må kigge nærmere på, for lige så snart vi griber ind og laver nye ting, må vi selvfølelig også sikre os, at den struktur, vi placerer de her opgaver i, også er hensigtsmæssig.
Det bliver der jo taget hånd om, og det er jeg glad for, men jeg tror også, at jeg må sige, at det med at skulle ændre meget voldsomt i strukturerne, her inden kommunalreformen stort set har fundet sine egne ben, nok ville være en farlig vej at gå.
Jeg er enig i, at vi hele tiden skal se på, om vi også gør det på den rigtige måde, men meget store reformer tror jeg næppe tiden er inde til.
Vi vil selvfølgelig støtte det forslag, vi selv er med til at skrive.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-03:
Tak for det.
Som sagt er det jo ikke mere end 4 dage siden, vi indgik et historisk stort trafikforlig, som SF var en del af.
Derfor er det selvfølgelig også med en vis undren, at en sådan forespørgselsdebat bliver rejst så tidligt.
Det tyder jo alligevel på en vis utilfredshed med nogle af elementerne.
Mit spørgsmål til Socialistisk Folkepartis ordfører er så, om Socialistisk Folkeparti helhjertet bakker op om det forlig, de selv er en del af.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Altså, som jeg fortolker forligsteksten, har vi jo ikke forholdt os til spørgsmålet om bompenge.
Vi har diskuteret indførelse af kørselsafgifter i Danmark, og det skal der findes en løsning på i folketingsåret, der kommer, og det vil være skatteministeren, der skal finde en løsning på det.
Spørgsmålet om bompenge er stadig væk til debat.
Jeg kan bare ikke se, at der kan findes et flertal for det - desværre.
Det ville ellers være noget, vi var interesserede i.
Per Clausen (EL), 2009-02-03:
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg har læst forligsteksten rigtigt, og det er sådan, at forligsteksten ikke forhindrer, at SF, Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne senere kan bruge et andet flertal til at indføre den mulighed, for det synes jeg jo er en lille smule afgørende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
I forhold til bompenge skal det jo ikke være nogen hemmelighed, at SF flere gange har fremsat beslutningsforslag i Folketinget om, at vi ønsker, at kommunerne skal sættes fri, så de kan indføre bompenge, og det mener vi selvfølgelig stadig væk.
Per Clausen (EL), 2009-02-03:
Jeg må se, om det ikke kan være muligt for mig på et eller andet tidspunkt at overgå den sætning i længde.
Det skulle jo nok være muligt.
Nu er Enhedslisten og jeg sådan set meget enige i det forslag til vedtagelse, men jeg vil godt spørge fru Pia Olsen Dyhr, om hun ikke er enig med mig i, at det også burde være sådan, at de, der havde den her myndighed i forhold til den kollektive trafik, også skulle have muligheder for at gennemføre nogle ting, der kunne skabe større fremkommelighed for den kollektive trafik, f.eks. at etablere bompenge og bomordninger, der gør, at man reducerer den individuelle trafik i det område, hvor man har ansvaret for den kollektive trafik.
Christine Antorini (S), 2009-02-03:
Det er blevet undersøgt, at for hvert år, der går, drejer det sig om 500 flere elever i forhold til i folkeskolen.
Derfor betyder tiden rent faktisk noget.
Vi ved, hvor sundhedsskadeligt det er, når unge 15-16-årige allerede på det tidspunkt begynder at ryge.
Jeg vil bare spørge ministeren, om det så ikke i det mindste gør indtryk, at regeringens egen Forebyggelseskommission har været ude med en helt entydig anbefaling om et totalt rygestop for unge under 18 år.
Det gælder så både for folkeskolen og efterskolerne, og det er altså regeringens egen Forebyggelseskommission, der anbefaler det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF helhjertet bakker det forlig, vi er en del af, op.
Vi er faktisk ganske begejstrede for det forlig, der er indgået.
Men i forliget indgår overhovedet ikke noget om organisering af den kollektive trafik i Storkøbenhavn.
Forliget forholder sig til, at der skal laves en undersøgelse af, hvordan man kan udbygge og forbedre den kollektive trafik i København.
Der har ikke været nogen diskussion om, om vi kan samordne de forskellige instanser bedre.
Det ville være fint, hvis vi kunne komme så langt, at vi kunne blive enige om, at det også skal undersøges nærmere, men indtil videre har det altså ikke været en del af forliget.
Vi er bestemt ikke utilfredse, vi er meget begejstrede for, at man så massivt har valgt at investere i den kollektive sektor.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-03:
Nu er det sådan, at den opdeling og ansvarsfordeling, der er i dag af den kollektive trafik, jo udspringer af kommunalreformen, som SF ikke er en del af.
Så jeg vil da foreslå, at man henlægger det til det tidspunkt, hvor man skal evaluere på kommunalreformen.
Kan Socialistisk Folkepartis ordfører ikke være enig med mig i, at det rettelig hører hjemme i den debat?
Per Clausen (EL), 2009-02-03:
Det er jo altid dejligt at høre om den her fantastisk grønne trafikplan, hvor der jo kun er et problem, og det er, at de, der ikke har været med til at lave aftalen, og her taler jeg ikke om Enhedslisten, men om de eksperter, der er på området, leder efter det grønne.
Men det skal vi nok få anledning til at tale om en anden god gang.
Det, jeg godt vil spørge hr. Magnus Heunicke om, er: Mener hr. Magnus Heunicke selv, at der er et problem med organiseringen af den kollektive trafik i København, eller mener hr. Magnus Heunicke ikke, at der er noget problem?
Det er jo helt uklart.
Hr. Magnus Heunicke mente tilsyneladende, at der nok var et problem, men derefter var det så en analyse, der skulle vise, om der var et problem.
Så jeg kunne godt tænke mig, om hr. Magnus Heunicke kunne løfte sløret for, om han selv mener, at der er et problem.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-03:
Sidste uges trafikaftale er på mange måder en sejr for den kollektive trafik, ikke mindst fordi det efter lange forhandlinger lykkedes at få afsat betydelige midler til vores nødlidende busser og betydelige midler til et nybrud i den kollektive trafik, nemlig letbaner i det østjyske og en højklasset kollektiv trafikbetjening i Ring 3-korridoren omkring København.
Men så godt er det heller ikke.
Vi Socialdemokrater vil jo endnu videre, for den kollektive trafik er en hjertesag for os, og vi glæder os kun over, at flere og flere partier efterhånden er ved at få øjnene op for de muligheder, der er i at udvikle frem for at afvikle den kollektive trafik.
Men hvordan skal strukturen så være?
Jo, jeg fik i sidste uge en mail fra Hillerøds borgmester, Kirsten Jensen - Hillerød er jo en ren pendlerkommune - og hun havde et pendlereksempel, hun godt ville have mig til at tage med til debatten, og det gør jeg så nu her.
Det handler om Bente, der bor i Skævinge og arbejder på Frederiksberg Rådhus.
Hver morgen går hun ned til Skævinge Station kl. 7.00 for at tage lokalbanen til Hillerød.
Her er hun kl. 7.16, hvor hun skifter til S-tog mod Vesterport Station.
Der er hun kl. 7.59.
Så går hun op for at tage med bussen mod Frederiksberg Rådhus.
Det har altså taget Bente 1 time og 11 min., fra hun stod på Skævinge Station, til hun står af på Frederiksberg, på en dag, hvor tog og busser kører, som de skal.
Afstanden er 41,9 km, og Bente har kørt med tre forskellige selskaber.
Først og fremmest er det vigtigt at notere sig, at efter sidste uges forlig kan de rejsende med S-toget se frem til forkortelser i rejsetiden, fordi vi etablerer overhalingsspor.
Der kommer også færre forsinkelser, når vi får nye signaler.
Det skal kunne mærkes i hverdagen.
Så hvis stive strukturer og for mange kokke - i eksemplet var der altså tre forskellige kokke - gør det svært for pendlerne at planlægge med den grad af fleksibilitet, som er nødvendig, så skal vi gøre det mere smidigt.
Derfor støtter vi den vedtagelse, der netop nu er blevet præsenteret, hvor spørgsmålet bliver håndteret i den strategiske analyse af hovedstadens kollektive trafik, der nu sættes i gang.
Til allersidst vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at der stadig væk i den nuværende struktur sker en udvikling.
Jeg har lige fået besked fra Movia om, at de igangsætter nye forsøg med at gøre stoppestedsinformationen endnu bedre med nedtællingsure, ikke kun for A-busserne, men faktisk for alle busser, fordi man har fået nye strømbesparende batterier, der betyder, at man kan vise beskeder og nedtællingsur for busafgange med op til fire buslinjer på et skilt.
Det er noget, som de busrejsende har efterlyst, og det imødekommer man så.
Så der sker altså også fremskridt i den nuværende struktur.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Jamen det er jeg da meget glad for at Venstres ordfører mener skal være en del af det her.
For da vi havde diskussionen og lavede trafikaftalen, var det meget klart fra samtlige parters side, at trafikaftalen og investeringsaftalen handlede om anlæg og meget lidt om drift.
Det er korrekt, at der er kommet penge ind til busserne og drift i den forbindelse, men ellers har vi jo diskuteret anlæg.
Det, vi gerne vil ind på, er også at diskutere organiseringen.
Og hvis vi kan få det ind, er det jo bare super.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-02-03:
Bare for at være helt sikker: Er Socialistisk Folkeparti ikke enig i, at et vigtigt led i den undersøgelse, som vi nu sætter i gang med det store forlig, netop er at se på, hvordan vi skaber bedre sammenhæng også i driften?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Jeg er vældig ked af, at det overrasker ordføreren.
Som jeg læser teksten, står det egentlig ganske klart, at vi ikke har diskuteret organiseringen, altså om man f.eks. skal nedlægge de mange instanser og oprette en enkelt instans i København.
Det står ingen steder i forligsteksten.
Hvis vores diskussion her skal fortolkes, som at det faktisk er en del af forligsteksten, er jeg jo bare endnu mere tilfreds med den forligstekst, vi har lavet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-02-03:
Jeg må sige, at jeg jo er lidt forundret over den fortolkning, Socialistisk Folkeparti har af det forlig, vi lige har indgået, og hvor blækket dårlig nok er tørt.
Det er jo således, at forliget også taler om, hvordan vi kan gå ind og styrke busdriften ved bl.a. at skabe bedre fremkommelighed for busserne.
Så derfor er jeg lidt forundret over, at ordføreren fortolker aftalen sådan, at det overhovedet ikke har noget med driften at gøre, og at man kan se de store anlægsinvesteringer, vi skal til at foretage, isoleret fra driften.
Det overrasker mig.