runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-09-07:
Jeg vil egentlig godt starte med at tage tråden op efter fru Maja Panduro, for det er faktisk sådan, at beløbet pr. elev i den danske folkeskole er faldet.
Det er faldet med 6 pct., så det kan godt være, at der, som hr. Mike Legarth står her og siger, er blevet smurt flere penge ud over folkeskolerne, men problemet er bare, at det ikke har været nok til at dæmme op for flere elever og større behov.
Alt i alt betyder det altså en forringelse i folkeskolen.
Alle, der har været på en folkeskole – og det har jeg, for jeg var lærer frem til 2007 – ved, at man gerne planlægger det nye skoleår i slutningen af det gamle skoleår.
Danmarks Lærerforening lavede faktisk en undersøgelse her i maj måned, hvor man traditionelt planlægger det næste skoleår i folkeskolen, og den undersøgelse viste, at tre ud af fire skoler forventer færre penge til undervisningsmaterialer.
62 pct. af skolerne vil have færre undervisningstimer end det vejledende timetal i det kommende år.
Hver tredje skole forventer mindre undervisning til elever med særlige behov.
Og den kommende finanslov vil heller ikke stille folkeskolen bedre.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Jeg har lige slået op i mine notater om folkeskolen.
Først og fremmest skal det slås fast, at siden kommunalreformen har man ikke kunnet sammenligne udgifterne, fordi de konteres anderledes efter kommunalreformen, og det er, tror jeg, en accepteret præmis blandt alle.
Og der forholder det sig sådan, at udgifterne til folkeskolen er steget med 38,8 mia. kr. i 2007 til 39,8 mia. kr. i 2009, og det svarer altså til en stigning på 1 mia. kr.
Så den første påstand er tilbagevist.
Det andet er, at antallet af elever i folkeskolen samtidig er faldet fra 606.000 i 2007 til skønsmæssigt 593.000 i 2009, svarende til et fald på 13.000 elever.
Men samtidig er udgifterne steget.
Påstanden er tilbagevist.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-09-07:
Men hr. Mike Legarth bliver altså nødt til at forklare mig, hvorfor folkeskolerne er nødt til at fyre lærere, hvorfor vi i dag kan læse, at i 2010 bliver der nedlagt 1.000 lærerstillinger, og hvorfor man kan læse, at skolerne på Frederiksberg får 800 flere nye elever, mens der samtidig bliver skåret ned med 70 lærerstillinger.
Der er noget, der slet ikke hænger sammen.
Hvordan hænger den konservative politik om, at man skal have en god folkeskole, fordi det er forudsætningen for, at vi kan skabe vækst, og at vi har noget at leve af i fremtiden, sammen med, at vi oplever de her massive forringelser?
Vi kan jo se ude i virkeligheden, at det, den konservative ordfører står og siger her, simpelt hen ikke hænger sammen.
Så jeg vil godt have et klart svar på: Bidrager det her finanslovforslag til en bedre folkeskole?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Ja, det mener jeg helt klart at det her finanslovforslag gør, for vi skal hvert år blive bedre til at bruge pengene, få mere værdi for dem, og jo klogere vi bliver – og det bliver vi heldigvis hele tiden – jo bedre må man formode at kommunerne bliver til at bruge deres penge og få mere og mere værdi for dem.
Det har jeg i hvert fald fuld tiltro til.
Vi har i hvert fald tilført flere og flere penge.
Man har flere penge i år end nogen sinde.
Udgifterne pr. elev i 2009 var 67.100 kr.
Det er faktuel viden, og det kan hentes i ministeriet.
Antallet af lærere i folkeskolen er faldet fra 51.471 i 2003 og 2004 til 49.775, svarende til et fald i alt i den periode på små 1.700 lærere.
Men det er jo noget, man disponerer ude i kommunerne.
Vi sidder jo ikke her og siger, at her kommer et rammebeløb, og så følger der et antal lærere med.
Så det må jo være, fordi man har valgt at prioritere anderledes – og der er jo altså også færre børn.
Jonas Dahl (SF), 2010-09-07:
Det har været et interessant kursus, vi i dag har fået i konservativ logik.
Det hele er finansieret krone til krone, og man har kunnet redegøre for det.
Måske mangler man lige nogle detaljer i forbindelse med de her 1.000 mia. kr., som er røget i skattely, og man mangler også at redegøre for en lang række andre ting, så jeg vil egentlig gerne stille hr. Mike Legarth et ganske simpelt spørgsmål: Hvis finansloven er finansieret krone til krone, hvordan kan det så være, at der på bundlinjen står et rødt minus på 80 mia. kr. som det, der kommer ud af dette års finanslov?
Det skyldes måske, at den borgerlige regering har rullet ufinansierede skattelettelser ud over det danske ganske land de seneste år.
Bare i år ville det jo have betydet en milliardindtægt ekstra til statskassen, hvis ikke det var, fordi den borgerlige regering havde givet ufinansierede skattelettelser.
Så jeg vil gerne have hr. Mike Legarth til at redegøre for de 80 mia. kr., som står med røde tal på bundlinjen af den finanslov, vi behandler i dag, og så forklare den danske befolkning, hvordan de 80 mia. kr. er finansieret krone til krone.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Først vil jeg sige, at jeg synes, vi lige skal holde fast i de 1.000 mia. kr., som vi har hørt om fra skatteministeren som det beløb, der er gået til skattelylande, og som vi nu sætter ind imod, de såkaldte transfer money.
Indtil videre kan vi konstatere, at SKAT oplyser, at der altså er foretaget transaktioner til de her lande til en værdi af 1.000 mia. kr.
Vi ved endnu ikke, i hvilket omfang det er lovlige eller ulovlige transaktioner.
Skatteministeren siger, at han synes, det ser mistænkeligt ud.
Det er formentlig rigtigt, og derfor er der også nedsat en taskforce til nu at undersøge det her til bunds og finde ud af, hvad der er ret og uret i det her, og dem, som ikke har betalt den skat, de skal, skal selvfølgelig retsforfølges.
Selvfølgelig skal de betale den skat, de skal, og den bøde, der hører til.
S og SF kan jo nærmest ikke sige en sætning på fire ord, uden at det ord er med.
Skattelettelserne har været finansieret krone til krone.
Jonas Dahl (SF), 2010-09-07:
Såfremt de her ufinansierede skattelettelser var finansieret krone til krone, så skulle man vel også forvente, at finanslovens balance ville være nul.
Hvad er baggrunden for, at vi står med en finanslov med et underskud på 80 mia. kr., mens man samtidig har givet ufinansierede skattelettelser, og at den konservative ordfører står og faktisk ikke kan redegøre for, hvorfor man på bundlinjen skylder 80 mia. kr.?
Det er vel påfaldende, at den konservative ordfører, som går så meget op i, at pengene bruges rigtigt, at pengene skal hentes ind, stadig væk kan stå her og sige, at han faktisk ikke kan redegøre for, hvorfor man står med 80 mia. kr. i underskud på bundlinjen.
Jamen det skyldes måske de her ufinansierede skattelettelser.
Det kunne også skyldes, at SKAT åbenbart har et anseligt milliardbeløb ude at svømme, som muligvis er i skattely.
Det ved vi jo reelt ikke, men man kunne også spørge sig selv: Burde borgerlige skatteministre, som har haft ansvaret for det her i snart 10 år, ikke have kigget på det her lidt tidligere, hvis der ligger så mange skattekroner, som man i hvert fald kunne komme til at tro, hvis man hørte skatteministeren i går i TV-avisen?
Det, han gav udtryk for i går aftes, var i hvert fald ikke, at det drejede sig om peanuts; det var, at det drejede sig om ganske store beløb, og man må vel spørge sig selv, om det er en ansvarlig borgerlig regering, der åbenbart lader skattekronerne fifle rundt i udlandet og samtidig skriver store skattechecks ud til den rigeste del af befolkningen, så man står med ufinansierede skattelettelser, mens befolkningen står tilbage med et underskud på finansloven, der runder de 80 mia. kr.
Er det borgerlig politik?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Nu roste jeg jo lige hr. Jonas Dahl, sidste gang jeg var på talerstolen.
Den ros trækker jeg tilbage.
At påstå, at det der minus på 80 mia. kr. skulle kunne henføres til, at SKAT ikke har inddrevet nogle måskepenge, der åbenbart så skulle have været ulovligt flyttet et eller andet sted hen, holder ikke.
Det holder ikke.
Jeg skal ikke være læremester, og jeg skal ikke her være ude med pegepinden.
Lad os tage den i enrum på et senere tidspunkt, men det har intet med hinanden at gøre.
Regningen er jo fra den krise, vi har været i.
Vi har jo hele tiden annonceret, at der har været en regning at betale, og det er jo derfor, man kan se, at vi har et underskud på næsten 100 mia. kr.
Og så har vi jo – og det er jo den forskel, der er, når oppositionen og nu også hr. Jonas Dahl i egen person taler om ufinansierede skattelettelser – som ansvarlig regering underfinansieret skattereformen.
Fra 2013 til 2019 inddriver vi mere i finansieringselementerne, end vi giver i skattelettelser, og derfor er der balance i 2019, og derefter vil der være overfinansiering.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Meget gerne, for det er jo nemt at svare på.
Det forslag, vi har haft i partiet, om, at selskabsskatten skal sænkes, går ud på, at hver eneste procent er værdifuld, og at vi vil finansiere det via en omlægning af erhvervsstøtteordningerne.
Lige præcis hvilke erhvervsstøtteordninger der skal omlægges, skal det politiske flertal, der vil bakke det synspunkt op, selvfølgelig være med til at bestemme, for et parti skal jo ikke være diktator i den sammenhæng, vi skal ikke gå ned og detailstyre de andre partier, det skal man selvfølgelig i fællesskab finde ud af.
Men misforstå det ikke, skattelettelser er jo ikke et mantra for Det Konservative Folkeparti, men det er meget højt prioriteret, fordi vi er det land i verden, der har det højeste skattetryk, og når nu videnskaben fortæller os, at vi, hvis vi vil bevare vækstsporet, hvis vi vil have opsving, velstand og beskæftigelse, er nødt til at have lavere skatter, så er det selvfølgelig det, vi arbejder for og skal have flertal for, og så må vi se, hvor langt vi kommer.
Men vi standser ikke debatten, fordi nogle rejser sig op og stiller spørgsmål til det og begynder at påstå, at vi ikke også samtidig vil investere i alle mulige andre politikområder.
Der skal være balance i tingene, og selvfølgelig skal vi have det velfærdssamfund, som vi kender, og det skal vi have råd til, og den skat skal selvfølgelig betales.
Frank Aaen (EL), 2010-09-07:
Jeg er så glad for, at Radikale bliver ved med at sige, at de vil pege på en ny regering, for jeg er lidt enig med dem, der skriver kommentarer, når de skriver, at Det Radikale Venstre på det økonomiske område mere ligner VKO, men det må vi jo se hvad vi gør ved, når vi kommer i en ny situation.
Men jeg har stadig væk aldrig helt forstået logikken i Radikale Venstres forslag.
Hvorfor vil en afskaffelse af efterlønnen skabe flere arbejdspladser?
Jeg fatter det simpelt hen ikke, og hvis det er sådan, at der kommer til at mangle arbejdskraft, som jeg også har hørt Det Radikale Venstre sige, hvorfor skal dagpengeperioden så halveres?
Altså, dagpengereglerne er sådan, at er der et arbejde at få, skal man tage det, ellers mister man dagpengene, og så bliver dagpengeperioden nul, så det er jo sådan set i virkeligheden lidt underligt med de 2 år.
Men prøv lige at tænke på de to ting: Hvordan skaber det job, og hvorfor skal dagpengeperioden så samtidig forringes?
Yildiz Akdogan (S), 2010-09-07:
Tak for det.
Ordføreren brugte meget af sin tid på at kritisere S og SF's finanslovudspil og indledte sin egen tale med at sige: Pengene skal findes, kassen skal stemme.
Ordføreren vil ikke lade regningen gå ud over vores børn, og det er lidt tankevækkende, for regningen er faktisk allerede blevet sendt til vores børn i form af meget dårlig velfærd, dårlige skoler og generelt dårlige forhold.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om ansvarlighed, når man tænker på skattelettelser til de rigeste.
Ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd får de rigeste danskere 60.000 kr. i skattelettelser allerede i år, de fattigste får knap 3.700 kr.
Set i lyset af at De Konservative netop bryster sig af, at det er et parti for erhvervslivet, et parti, som ønsker at skabe vækst og velfærd, vil jeg gerne høre ordføreren med hensyn til den her politik, de her skattelettelser: Hvor mange virksomheder har de skabt?
Hvor mange arbejdspladser har de skabt?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Jamen skattelettelser motiverer generelt i et gulerodssamfund.
Jeg vil gerne som politiker – vi vil gerne som politisk parti – medvirke til at skabe motivation og incitamenter til, at det kan betale sig at yde en ekstra indsats, altså at man kan beholde lidt mere af sin løn, når man får den udbetalt.
Vi har med en historisk skattereform nu fået sænket skatten til 56,5 pct.
Vores skattevision fra konservativ side er, at ingen skal betale mere end 50 pct. af sin løn, og det svarer jo til, at halvdelen går til fælleskassen, og halvdelen kan man beholde selv.
Det er ud fra det synspunkt, at det skal kunne betale sig at tage en lang uddannelse på lav indtægt, og med hensyn til virksomhederne gælder det også om at have lave indtægter.
For hvis vi ikke gør det, flytter vi jo folk ud af landet, fordi skat er et konkurrenceparameter.
Hvis vi har for høje skatter i Danmark, flytter man til mere skattegunstige lande, og så bosætter man sig der.
Så det er helt klart værdifuldt, at Danmark som helhed har en konkurrencedygtig skattepolitik.
Det giver vækstmulighed, og det er jo vækstmuligheden, der gør, at vi kan komme igennem krisen med skindet på næsen og helst også i fremtiden kan være et førende samfund.
Yildiz Akdogan (S), 2010-09-07:
Tak for det.
Det er interessant, at ordføreren i den grad er en stor tilhænger af skattelettelser og bliver ved med at gentage, at skat er en god parameter, og at det er med til at skabe vækstmulighed.
Jeg kan ikke helt følge det, især som sagt når man ser, at der er forsvundet 200.000 arbejdspladser i den private sektor, der er en dårlig konkurrenceevne, uddannelsesniveauet sakker bagud, man sparer inden for de områder, hvor der kan ske en form for vækst, nemlig inden for klimaområdet og inden for forskning.
Et eller andet sted giver det ikke rigtig mening med ordførerens ønske om ufinansierede, ulige skattelettelser, der skulle skabe vækstmuligheder.
Det har netop ikke skabt nogen vækstmuligheder.
Tværtimod har det skabt meget dårligere velfærd, og her sidder vi tilbage med en ulighed af hidtil uset størrelse.
Så jeg vil gerne høre ordføreren: Synes ordføreren, det er en ansvarlig politik bare at give skattelettelser for at give skattelettelser og så håbe på, at der kan komme vækst, når der reelt ikke er sket nogen som helst vækst?
Der er generelt ikke kommet flere arbejdspladser til Danmark, der er generelt ikke kommet flere virksomheder til Danmark.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Lav skat – og jeg er ked af, at jeg må gentage mig selv en hel del – er forudsætningen for, at vi kan skabe vækst.
Jeg kunne forestille mig, at SF ville sige, at 90 pct. af de 1.000 kr. skal i statskassen.
Men så gider folk jo ikke, og så er det, vi skaber et hængekøjesamfund, hvor vi løber ind i de der beløbsgrænser, og så kan folk lige så godt lade være med at gøre mere, for det kan ikke betale sig.
Man skal betale mere til den fælles kasse, end man selv får ud af det.
Derfor får man ikke nogen arbejdskraft ud af det, der er ingen, der vil arbejde lang tid nok.
Og på samme måde er det med virksomhederne: Hvis de kan se, at de kan spare 10 pct. i selskabsskat ved at placere deres virksomhed i et naboland, gør de selvfølgelig det, for så kan de forædle deres produkter, producere billigere og tjene dobbelt så meget.
Og så skal de godt nok betale lidt mere skat i kroner, men de tjener tilsvarende mere selv.
Så det er jo på alle måder en forudsætning for vækst – og det er ikke alene mig som politiker, der har det synspunkt, det har politisk uafhængige nationaløkonomer jo også.
Line Barfod (EL), 2010-09-07:
Man kan jo have nok så mange luftige teorier om, hvad det er, der skaber vækst, hvad det er, der bygger et samfund op, men når man gang på gang konstaterer, at de teorier ikke passer med virkeligheden, at der sker det stik modsatte, så burde man måske overveje, om teorierne er rigtige. Det, der har gjort, at Danmark i dag i forhold til så mange andre lande i verden er så stærk, er jo netop ikke, at man igennem årene har givet skattelettelser, så der stort set ikke betales skat i Danmark, og at der ikke er et velfærdssamfund.
Det, der har gjort Danmark stærk og har skabt arbejdspladser, er da netop, at der er investeret i velfærden, og at det er sikret, at vi har gode uddannelser og har et velfungerende samfund, hvor det er sikret, at man tager sig af vores børn, vores syge, vores ældre osv.
Så synes jeg bare, at man skal sige det ærligt i stedet for at komme med de her luftige teorier, eller også skal man forklare, hvordan teorierne virker, og forklare helt konkret, hvordan den halve million kroner i skattelettelser, som direktøren for Den Danske Bank får, skaber flere arbejdspladser.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Det er utroligt, at vi skal blive ved med at gendrive den historie.
Hvis der skal være nogen som helst ræson i tingene, skal der jo også regnes på tingene.
Hvis man i det her samfund – det dejlige samfund Danmark – i runde tal tjener 100.000 kr., betaler man 42 pct. i skat af dem, fordi man er under topskattegrænsen.
Så betaler man 42.000 kr. til statskassen, og det gør man så også af de næste 100.000 kr., man tjener, altså 84.000 kr. i skat.
Hvis man tjener 1 mio. kr., betaler man altså 560.000 kr. til statskassen.
Man er altså en meget, meget stor skattebetaler, og man betaler mange folketingsmedlemmers løn – eller i hvert fald et folketingsmedlems løn.
Det er jo vigtigt at holde fast i, at de jo betaler tilsvarende meget i skat.
Så når man giver en procentuel lettelse i skatten, kan det da godt være, at bankdirektøren får et relativt stort beløb, men vedkommende har jo også bidraget med et tilsvarende kæmpestort beløb.
Derfor er skattelettelsen jo rimelig.
I øvrigt bliver pengene jo brugt igen.
Line Barfod (EL), 2010-09-07:
Hr. Mike Legarth svarede jo ikke på mit spørgsmål, nemlig hvordan det skaber arbejdspladser.
Hvordan skaber det, at direktøren for Den Danske Bank får en skattelettelse på 0,5 mio. kr., helt konkret arbejdspladser?
Man går samtidig ud og siger, at hvis vi tager penge fra de arbejdsløse, skaber det også arbejdspladser.
Altså, når man giver penge til dem i toppen af samfundet, giver det arbejdspladser, og når man tager penge fra de fattige i samfundet, skaber det også arbejdspladser.
Hvordan hænger det sammen i hr. Mike Legarths hoved?
Vi kunne sikre, at der kommer skolelærere, pædagoger osv. i arbejde, i stedet for at fyre dem, som man gør i øjeblikket.
Vi kunne gå ud og understøtte den vedvarende energi og støtte, at der igen bliver produceret fødevarer i Danmark, i stedet for at det bliver sendt til Tyskland, hvor det er polske og rumænske kolonnearbejdere, der udfører arbejdet.
Vi har masser af konkrete forslag til at skabe arbejdspladser, men hr. Mike Legarth synes åbenbart, at der skal tages fra de fattige og gives til de rige.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Hvorfor er det, at de danske slagterier kører deres grise til slagterier i Tyskland?
Det kan fru Line Barfod selv svare på.
Det er, fordi omkostningerne er lavere, og det skaber vækst i Tyskland.
Vores omkostninger er for høje, og derfor kan vi ikke bevare den forretning.
Det er vi nødt til at se i øjnene, og det er vi nødt til at adressere.
Hvorfor skal vi i øvrigt dæmonisere en person, som er i stand til at tjene en høj løn, som med sine egenskaber og sit virke åbenbart har fået nogle arbejdsgivere til at betale sig en høj løn?
Hvorfor skal det bruges som et skræmmebillede?
Hvorfor letter vi ikke på hatten og siger, at det er fantastisk, at der er nogen, der kan så meget, at folk vil betale så mange millioner kroner for at få udført det samme arbejde, som vi andre gør i løbet af en arbejdsdag?
Hvorfor skal vi se ned på dem?
Hvorfor skal det billede ødelægges?
Det er da en sørgelig retorik.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-09-07:
I Danske Banks tilfælde kunne man jo spørge sig selv, om det er rimeligt, at en mand, der skulle være så meget dygtigere, skulle have den her meget store skattelettelse, når han tjener sine penge på vores andres indsatte midler, når vi ser på, hvad man i øvrigt betaler folk, der har ansvaret for vores offentlige sygehuse, vores kommuner eller andet.
Der er meget stor forskel på det, alene af den grund, at det ene er privat og det andet offentligt.
Det, jeg vil ind på, er, at jeg synes, at debatten i dag igen slår fast, at når det kommer til De Konservative, har de faktisk kun ét værktøj i kassen.
Er det gode tider, skal der skattelettelser til, og er det dårlige tider, er det eneste, der kan sætte gang i økonomien, flere skattelettelser.
Er det uddannelse og forskning, der skal holde for, når 5-6 mia. kr. skal findes i de kommende år, som De Konservative har foreslået?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Det, Det Konservative Folkeparti er optaget af, er alene én ting, og det er, at vores virksomheder er konkurrencedygtige.
For hvis ikke de er det, kan de ikke skabe vækst, beskæftigelse og velstand til vores samfund, og så går vores samfund konkurs.
Skatten er et vigtigt konkurrenceparameter, og det er ikke noget, ordføreren skal skælde mig ud over.
Det er o.k., det er fint, jeg tager det med, men det er jo ikke mig, der bestemmer, hvordan tingene virker, det har vi jo andre eksperter til – det kan man godt som repræsentant for et parti sige at de er.
Det er jo de politisk uafhængige økonomer, der fortæller os – og det bør vi lytte til – hvad det er, der virker derude, hvad det er for nogle parametre, der skal til, for at vores virksomheder kan sælge mere, for ellers kunne vi jo stå og hjemmebrygge den ene formel efter den anden.
Men der er jo heldigvis nogle mennesker, der er eksperter på de her felter, og som giver deres upolitiske besyv med, og de siger det samme som mig, nemlig at hvis vi vil have vækst til at finansiere vores samfund på sigt, skal vi skabe gode vækstvilkår, og det handler bl.a. om skat.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-09-07:
Jo, men jeg må bare konstatere igen, at der åbenbart kun er ét værktøj.
Går det frem, og har vi vækst i Danmark, er det eneste rigtige svar, der kan komme fra Det Konservative Folkeparti, på, hvad der skal til for at bevare væksten, skattelettelser.
Går det dårligt, er svaret åbenbart også skattelettelser.
Men jeg fik ikke mit svar på, hvad det er, der skal finansiere en sænkning af selskabsskatten – en sænkning af selskabsskatten, der vil koste 5-6 mia. kr. på det danske budget.
Er det uddannelse og forskning, der må holde for i den her prioritering, når der skal findes 5-6 mia. kr., fordi man sænker selskabsskatten, som De Konservative har foreslået?
Kunne jeg ikke bare få et klart svar?
Til alt det der med at tro, det gør gavn, at tro, det giver mening, vil jeg sige, at det nogle gange ville være rart ikke bare at tro, men også rent faktisk at vide det.
Kunne vi ikke bare sort på hvidt få et svar på, hvor de her 5-6 mia. kr. skal findes henne – de 5-6 mia. kr., som skal være med til at finansiere en sænkning af selskabsskatten?
Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Hvis VKO-regeringens politik lignede Det Radikale Venstres, havde vi været mange af de problemer foruden, som vi står og bakser med i dag.
Men i forhold til spørgsmålet synes jeg, at man bare må gå få år tilbage i tiden og se på den økonomiske overophedning, som der var i 2007, før krisen satte ind, og som er en af grundene til, at vi er blevet ramt hårdere af krisen end andre lande.
Hvad var det, der skete?
Ja, der skete jo det, at lønningerne steg kraftigere end i andre lande – det koster på vores konkurrenceevne – og der skete det, at virksomhederne var nødt til at sige nej til ordrer, fordi de ikke havde arbejdskraft nok.
Det giver et velstandstab, det gør sårbar, og når vi kigger på de demografiske udfordringer, vi har i de år, der kommer, ja, så kan vi se, at det bliver en udfordring at sikre, at flere mennesker bliver på arbejdsmarkedet og kan udfylde de stillinger, som vil være der.
Altså, det er jo en prioritering.
Hvis alternativet er de besparelser, vi ser nu, skal vi så skære ned på skoler, på daginstitutioner, på hospitaler og på ældrecentre, fordi vi ønsker at give et statstilskud til, at raske og rørige mennesker trækker sig fra arbejdsmarkedet?
Det er en prioriteringssag.
Jeg er sikker på, at hr. Frank Aaen kan få råd til det hele, men jeg tror også, man skal lægge sig det på sinde, når overvismanden i dag siger, at politikerne indimellem fremstår antydningsvis økonomisk tonedøve.