runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2015-12-16:
For det første er det sådan, at man skal lave en værdighedspolitik, ligesom man har lavet børnepolitik og miljøpolitisk og andet ude i kommunerne.
Nu bliver det simpelt hen et lovkrav, at man skal lave en værdighedspolitik, og det er værdighedspolitik, der skal godkendes af byrådet.
Så vi håber selvfølgelig, at vi har kastet en bold op, som man griber ude i kommunerne og siger: Hvordan skal vi arbejde med det her nye værdighedsbegreb?
Det har man sådan set frie hænder til derude, men det tror vi sætter en masse tanker i gang om, hvordan man kan arbejde med begrebet værdighed.
Der har vi givet nogle eksempler, og nogle har grint ad det, men vi mener også, at værdighed er, at hvis man er kvinde og altid har gået med øreringe og synes, at sådan vil man gerne se sig selv, så kan man faktisk også godt få øreringe på, selv om man er kommet på plejecenteret og er dement.
Så når man ser sig i spejlet, ligner man sig selv.
Det er også en del af værdigheden.
Vi har jo haft de her servicedeklarationer, som har været meget sådan håndfaste: Så kan man få gjort så meget rent, så kommer man op inden kl. 8.00 om morgenen.
Den måde, man har kørt politikken på, har været meget sådan maskinagtig.
Nu vil vi ned og kigge mere på værdigheden hos den enkelte og det at behandle folk forskelligt.
Det skal der være plads til.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-16:
Jeg synes, det er rigtig interessant.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren, om den her værdighedsmilliard kan opfattes som en slags første skridt til at se Dansk Folkeparti blive mere interesseret i at måle offentlig service i højere grad på værdier end nødvendigvis økonomi, altså på stigninger i de værdier.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Der er ingen tvivl om, at i første omgang gør man det – fordi vi desværre er blevet klog af skade også sammen med andre partier – at man lægger en lille smule bureaukrati ned over det her, som sikrer, at den her værdighedsmilliard bliver lagt oven på de vedtagne budgetter, sådan at man kommer til at arbejde med det.
Vi har også sagt, at det er vigtigt, at de her penge bliver brugt til at udmønte den politik, man så bliver enige om i kommunerne.
Vi har ikke lagt ned over det, at man ikke kan tænke frit.
Men vi har også lagt ned over det, at man skal have personale med ind over; man skal have pårørendeorganisationer ind over; man skal have de frivillige organisationer, som også arbejder med de ældre, ind over til at se på, hvordan man kan få mere værdighed i ældreplejen.
Så det her er egentlig meget frit, men jo inden for en afgrænset ramme, kan man sige, for at sætte det i gang.
Så er det sådan, at i 2018 bliver det givet frit ude i kommunerne, da slipper vi tøjlerne.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Ordføreren talte om grædende børn før.
Finansministeriets beregninger har vist, at op mod 33.000 børn vil blive berørt af kontanthjælpsloftet.
Red Barnet har kaldt regeringens og DF's kontanthjælpsloft for skammeligt.
Faktum er jo, at vi vil få flere udsættelser med kontanthjælpsloftet, og at vi faktisk så et fald i udsættelser på 28 pct., efter at kontanthjælpsloftet blev afskaffet sidst.
Det bekymrer mig, at de virkelige tabere her kan blive børnene.
Ordføreren nævner selv det tidligere kontanthjælpsloft.
Jeg vil gerne høre, hvordan det kan være, at DF går med til et kontanthjælpsloft, der rammer endnu hårdere end det tidligere kontanthjælpsloft, som dengang førte til større fattigdom.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at 33.000 børn i Danmark skal rammes af regeringens og DF's kontanthjælpsloft?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Nu må man ikke stille spørgsmål heroppefra, men et spørgsmål kunne jo være: Mener man virkelig fra Socialdemokratiets side, at man, hvis man er enlig forsørger og har gratis friplads i en daginstitution og andet, med det nye kontanthjælpsloft så er fattig?
Mener man det, man siger, at så vil den her gruppe af borgere med socialdemokratiske øjne blive betragtet som fattige?
Så bliver debatten altså bare rigtig svær, i forhold til hvordan man skal håndtere de her begreber.
Vi mener altså ikke, at man kommer til at leve i fattigdom, hvis man er på kontanthjælp og er forsørger.
Det mener man så i Socialdemokratiet.
Vi er bare dybt uenige.
Det gør man ikke.
Selvfølgelig kommer det her til at berøre de her familier.
De får mindre, end de får i dag.
Sådan er det jo, når man laver et loft, og det gør vi med helt åbne øjne.
Pernille Schnoor (S), 2015-12-16:
Der vil blive flere fattige i Danmark.
Jeg har ikke sagt, at der vil blive 33.000 flere fattige børn, men der vil blive flere fattige i Danmark med indførelsen af kontanthjælpsloftet.
Den daværende finansminister Claus Hjort Frederiksen sagde dengang ved det tidligere kontanthjælpsloft, at det ikke var godt nok til at få folk i arbejde.
Nu har man gået så meget op i det her med boligydelse og de ældre de sidste par dage og i at få ændret på det.
Så forstår jeg faktisk ikke, hvorfor man ikke går op i at få ændret på og få gjort noget ved, at der bliver flere fattige børn og flere fattige børnefamilier i Danmark.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Nu skal man huske, at det her er folk, der står uden for arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at man også har lavet en beskæftigelsesreform, og der har man bl.a. også lavet en refusionsreform.
Det, der er sket ude i den virkelige verden, er, at der er alt for mange ledige, også enlige forsørgere, der, undskyld, jeg siger det, er blevet ladt i stikken derude, fordi det godt har kunnet betale sig.
Nu er det faktisk sådan med den refusionsreform, der kommer, at der ikke er nogen tvivl om, at kommunerne nu får meget fokus på, hvad det er for nogle borgere, vi har derude, som går ledige, og som desværre ikke er på arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg overbevist om, at en stor gruppe af de her mennesker, som der bliver talt om her, også vil blive meget interessante for kommunerne.
Og der er jobåbninger.
Når vi ser på, hvor mange job der bliver taget af udenlandsk arbejdskraft, så er det rigtig ærgerligt.
Det kommer til at ske, at de her mennesker også kan få hjælp til at blive selvforsørgende og dermed hæve deres indkomst.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Altså, vi kiggede i kassen, da vi overtog regeringsmagten, og da konstaterede vi, at de penge, som man troede der var inden valget, ikke var der.
Og det er jo på baggrund af det, at vi med finanslovsudspillet og den samlede finanslovsaftale, som jeg prøvede at beskrive sådan lidt billedligt, trækker dansk økonomi fra grøftekanten – ikke helt ude fra grøften, der kunne vi godt være endt, men det nåede vi dog ikke – og så op på midten af vejbanen igen.
Dermed sagt, at vi strammer op med 5 mia. kr. på den finanspolitiske holdbarhed.
Det gør vi med finanslovsaftalen, og det gør vi selvfølgelig af den grund, at råderummet ikke var det, vi troede, det var, eller som nogle troede det var.
Det er selvfølgelig beklageligt, at det ikke var det, for så havde vi haft nogle flere penge at gøre med, men det har vi ikke.
Det gør vi ikke.
Vi ønsker, at pengene skal passe, og det gør de med finanslovsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jeg kan forstå, at det går hr. Jacob Jensen meget på, at vi har så stort fokus på Dansk Folkeparti med vores ændringsforslag, som vi har.
Det må også være ubehageligt at være det næststørste parti i regeringsblokken og dermed jo så at skulle have alle de udfordringer, der nu engang er, med at prøve at få enderne til at mødes i regeringsblokken.
Det er bare, hvad jeg beder om at få bekræftet.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Jeg kunne næsten ikke have sagt det bedre selv.
Det er fantastisk, og nu er vi flere, der har den samme holdning, og det er rigtig godt.
Den holdning er jeg også sikker på at der er blandt de blå partier.
Der må vi bare sige, at vi skal kigge helt særligt på Storstrømsbroen, fordi Storstrømsbroen ikke bare er et nyt projekt.
Det er renoveringsopgave.
Det er fuldstændig rigtigt, som det bliver sagt, at det er en livsnerve.
Det er faktisk sådan, at hvis Storstrømsbroen på et tidspunkt lukker, og det har været sket før, så kan man ikke køre med tog fra Sjælland til Lolland-Falster; man vil ikke kunne køre på cykel; man vil ikke kunne gå fra Sjælland til Lolland-Falster.
Man skal ud at sejle med færge, som man gjorde for 100 år siden, og derfor er jeg sikker på, at vi får flyttet ibrugtagningen fra 2024 og frem, så vi hurtigere kan komme til at få den nye bro.
For jeg frygter, at den her bro ikke kan stå til 2024, uden at vi kommer til at opleve lukninger.
Så tusind tak for spørgsmålet.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-16:
Det tillader jeg mig at tage som en garanti til vælgerne i det ganske land, men ikke mindst i ordførerens eget pastorat, og det vil ordføreren selvfølgelig blive hængt op på – groft og grueligt.
Der er jo vedtaget en anlægslov – pengene var rent faktisk fundet – så jeg kan ikke forstå, hvorfor man går til finanslovsforhandlinger og sørger for at få det projekt udskudt, ikke bare med 1 år, men endda med 3 år, fordi man skal gå og afvente Femernforbindelsen, som man jo kan komme til at vente på i evigheder.
Så jeg forstår stadig væk ikke, hvad det er for en prioritering, som Dansk Folkeparti og ikke mindst finansordføreren i finanslovsforhandlingerne har haft, når det er lykkedes at udskyde Storstrømsbroen, som er så livsvigtig for Lolland-Falster, som den er.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det er det bedste spørgsmål, jeg overhovedet har fået i dag, og jeg er så glad for at få det.
Det er nemlig lykkedes for Dansk Folkeparti at få skrevet ind i finansloven, at det her skal vi se på først i 2016, samtidig med at der skal være særlig fokus på Storstrømsbroen.
Og hvorfor skal der være det?
Fordi Storstrømsbroen jo ikke bare er et projekt.
Det er en renoveringsopgave.
Storstrømsbroen er faktisk en livsnerve i forhold til Europa.
Det er jo sådan, at det også er togtrafikken til Tyskland, der kører over Storstrømsbroen, og derfor skal vi selvfølgelig have løst det.
Storstrømsbroen skal ikke udskydes til 2024.
Udfordringen er så, at der er nogle partier, der er meget bange for EU, og at man kan få en åbningsskrivelse, hvis man bygger for meget.
Det går vi nu ikke så meget op i, men det anerkender vi.
Jeg vil godt berolige med, at jeg er helt sikker på, at vi får en god løsning, og at Storstrømsbroen selvfølgelig bliver færdig før 2024.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-16:
Så over til noget helt andet, som man vist siger i den her forbindelse.
Det skyldes selvfølgelig, at DF's finansordfører er valgt, hvor han er valgt.
Jeg tror, der er rigtig mange vælgere på Lolland-Falster, der undrer sig over, hvordan det er lykkedes i finanslovsforhandlingerne at få udskudt ibrugtagningen af Storstrømsbroen og nærmest hængt den op på Femernforbindelsen.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at Storstrømsbroen jo har en selvstændig værdi som en livsnerve i forbindelsen mellem Lolland-Falster og Sjælland og hovedstaden.
Så jeg vil gerne høre en rigtig overbevisende begrundelse for, at det er lykkedes at udskyde ibrugtagningen fra 2021 til 2024.
Det er vist heller ikke en mærkesag, ordføreren har ført sig frem med lokalt.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jamen jeg ved ikke, hvordan jeg skal forklare det her med økonomi og budgetter mere tydeligt, end at det jo svarer til, at når fru Trine Bramsen laver sit eget personlige budget, sidder hun også og kigger på: Hvad har jeg af indtægter, og hvad har jeg af udgifter?
Og der skal det jo gerne hænge sammen, hvis ikke man skal ud og optage et lån.
Det håber jeg ikke man skal, og slet ikke ud fra samfundets synspunkt.
Derfor kan man sige, at de indtægter, der kommer ind, jo kommer ind i kassen, og så tager man de penge op og siger, at dem vil man gerne prioritere forskellige steder.
Og vi har så lagt vores prioriteringer frem.
Det kniber noget med at høre, hvad det er for nogle prioriteringer, Socialdemokraterne opererer med.
Foreløbig har jeg noteret mig fire ændringsforslag, som åbenbart er målrettet et helt andet parti end mit eget.
Men sådan er det nu engang, når man kigger på det fra Socialdemokratiets side.
Men lad mig bare igen understrege, at selv efter den omprioritering, som vi foretager, ligger vi i forhold til det, vi anvender til forskning, over EU's anbefalinger om 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Det synes jeg godt vi kan være bekendt.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-16:
Jeg tror absolut, at vi er enige om, at vi skal have et forskningsniveau, som vi godt kan være bekendt.
Jeg henviser også blot til, at det måske er en samfundsmæssig rigtig, rigtig god investering, måske bedre end nogle af de andre investeringer, der er med i finansloven.
Jeg vil godt lige vende tilbage til de 2 pct., der bliver skåret i de statslige uddannelser.
Tror ordføreren, at det kan have nogle utilsigtede konsekvenser for steder langt væk fra de store byer?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jeg synes, det er en helt relevant problemstilling, der bliver rejst.
Jeg kan også huske, at vi under førstebehandlingen – det var både mig selv og vist nok også hr. René Christensen – havde en udveksling om det.
Men jeg må så også bare sige, at der er den struktur, at vi har et armslængdeprincip.
Men vi kan selvfølgelig godt i de aftaler, man laver med uddannelsesinstitutionerne, sende nogle politiske signaler til de bestyrelser, der skal administrere det, om, hvad vi gerne vil.
Der kan jeg godt sende det politiske signal, at vi gerne vil have uddannelser, også der, hvor der er langt mellem hustagene.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Ja, der var jo næsten ikke ende på forfærdelighederne, men jeg kunne da trods alt forstå – det var dog lidt positivt – at Enhedslisten interesserer sig meget for lavindkomstgrupperne.
Nu har Enhedslisten her det sidste år talt utrolig meget om dagpengereformen – hvor uretfærdig og urimelig den er.
Man har her på det seneste hidset sig meget op over integrationsydelsen.
Det betyder meget for Enhedslisten.
Derfor vil jeg egentlig spørge: Hvis man forestillede sig den hypotetiske situation, at samtlige af de ændringsforslag, som Enhedslisten nu har stillet til finansloven, blev vedtaget, ville der så være flere penge til kontanthjælpen eller til dagpengemodtagerne – ja eller nej?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Lad mig starte med at svare på det første om skattereformen.
Jamen vi ser da frem til at blive inviteret til forhandlinger om skattereformen, hvis det, regeringen virkelig vil, er at give skattelettelser til folk med de laveste indkomster.
Folkepensionisterne får 0 kr., førtidspensionisterne får 0 kr., mennesker ramt af arbejdsløshed får 0 kr.
Det er jo ikke de laveste indkomster, vil jeg sige til ordføreren.
Hver gang er de jo blevet snydt.
Med hensyn til vores ændringsforslag vil jeg sige, at vi kunne have stillet mange flere.
Vi har stillet en række ændringsforslag til det forslag, der er fremlagt.
Vi mener i den grad, at der er brug for at investere flere penge i dagpengesystemet, og det vil vi arbejde for, lige så snart vi får en ny regering, ligesom vi også i den grad mener, at der er behov for at gøre op med integrationsydelsen.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Det er jo helt legitimt at arbejde for, at der skal skabes flere penge til forskellige områder, men det klassiske spørgsmål er: Hvor kommer de penge fra?
Så ved jeg godt, at ordføreren lige om lidt vil pege på, at vi kan annullere alle de der skattelettelser.
Men jeg har siddet og talt sammen i de ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet her i Folketinget til finanslovsforslaget, og allerede der er det negativt.
Man har altså allerede brugt flere penge, end der kan komme fra de finansieringskilder, selv de helt hypotetiske finansieringskilder, man peger på.
Selv hvis de kom ind, ville man stadig væk skylde.
Så jeg spørger blot: Hvis nu alle de ændringsforslag, man stillede, var blevet gennemført, hvordan ville man så finansiere det ønske om at skabe flere penge til f.eks. kontanthjælps- og dagpengeområdet?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-16:
Mange tak.
Hr. Jacob Jensen nævnte tidligere, at regeringen ikke ønsker at optage kviklån.
Jeg opfatter et kviklån som noget, der bruges til noget forbrug her og nu, men som kommer til at koste på langt sigt.
Desværre ser jeg noget i finanslovsforslaget på uddannelses- og forskningsområdet, som jeg opfatter som en form for kviklån.
Er ordføreren ikke bekymret over de langtrækkende konsekvenser af at skære i de offentlige investeringer på forskningsområdet med 1,4 mia. kr. og 2 pct. i de statslige uddannelser?
Kunne ordføreren forestille sig, at de nedskæringer rent faktisk på langt sigt vil have negative konsekvenser for samfundsøkonomien?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten vil gerne tage patent på at ville gøre noget ved skævhederne i samfundet.
Sådan er virkeligheden ikke.
Enhedslisten bekymrer sig om en bestemt form for skævhed.
Vi andre bekymrer os om andre skævheder, herunder f.eks. om den skævhed, der ligger i, at man ikke får nok ud at gå på arbejde.
Men der er jo også en skævhed i stoppet for grundskyld ifølge hr. Pelle Dragsted.
Lad mig fortælle om en skævhed.
Siden år 2000 er beskatningen af ejendomsværdien af ejerlejligheder faldet, mens beskatningen af ejendomsværdi af enfamiliehuse er steget.
Det er nu så grelt, at et hus i Albertslund Kommune beskattes 64 pct. hårdere end en lejlighed til samme værdi i Albertslund Kommune.
Altså 64 pct. mere skat af samme ejendomsværdi, afhængigt af om det er et enfamiliehus eller en ejerlejlighed.
Er det ikke en skævhed, som man bør gøre noget ved?
Bør man ikke sørge for, at dem, der bor i huse, ikke betaler 64 pct. mere i skat end dem, der bor i ejerlejlighed, når hus og ejerlejlighed har samme værdi?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Jeg synes, der er store problemer i vores ejendomsskattesystem.
Jeg synes i den grad, at der er grund til at kigge på nogle af de ting, som hr. Ole Birk Olesen nævner.
Det, jeg peger på, er bare det konkrete forslag, vi diskuterer i dag, nemlig fastfrysning af grundskylden.
Hos dem, der har de største huse, de største villaer – man kan også se det på kommuner – bliver størstedelen af det her mindreprovenu brugt, mens rigtig mange andre ikke vil opleve det samme.
Den skævhed er der.
Det erkender jeg er et reelt problem, for vi har familier, der bliver ramt af, at vi har så lav en reallønsudvikling, hvilket er noget, som jeg ved hr. Ole Birk Olesen er glad for vi har.
Vi vil gerne være med til at se på, at de kunne få lov at indefryse deres grundskyldsbetaling, præcis ligesom folkepensionister kan i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Også det er forkert.
Det er ikke dem med de største huse, der får mest ud af det.
Her er et nyt eksempel.
Hvis vi tager en lille rønne i København til 1,5 mio. kr., så er beskatningen af den på 32.000 kr. om året.
For 1,5 mio. kr. i Tønder kan man få et nyt hus på over 200 kvm., hvor beskatningen kun er på 13.000 kr. om året.
Så der er tydeligvis også en skævhed, som Enhedslisten er fuldstændig ligeglad med, nemlig den skævhed, at folk med små indkomster i København beskattes meget, meget hårdere af værdien af deres bolig, end folk med større indkomster i provinsen beskattes af værdien af deres bolig.
Så det har intet som helst med retfærdighed at gøre.
Det, hr. Pelle Dragsted går op i her, har alene at gøre med at kradse penge ind til statskassen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Vi ser meget gerne en ændring af hele boligskattesystemet.
Vi synes, der er mange problemer i det.
Vi synes, det mest hensigtsmæssige ville være, at man ikke blev beskattet løbende af sin bolig, som man gør i dag.
I stedet skulle man blive beskattet, når værdien er realiseret.
Vi synes, det er mærkeligt, når man siger, at det skal kunne betale sig at arbejde, at folk kan sove sig til en milliardgevinst, bare på grund af at markedet gør deres bolig dyrere.
Det er jo mærkeligt, at man bliver beskattet hårdere af sin arbejdsindsats end af penge, som man er kommet, om jeg så må sige, sovende til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-12-16:
Og tak til ordføreren.
Der er blevet fremsat en række ændringsforslag fra Enhedslistens side, og af et af dem kan man læse, at der skal bruges nogle penge til at finansiere nogle andre ønsker, nogle andre prioriteter.
Det er jo en del, henset til at der er afsat 400 mio. kr. til den næste år.
Hvor kommer de sidste 800 mio. kr. fra?
Er det en snedig måde at investere på, eller regner man bare på en anden måde i Enhedslisten?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Jeg er ikke sikker på, hvad svaret præcis er på det her spørgsmål.
Jeg vil tro, at man har taget udgangspunkt i enten det tab, de udgifter, der er forbundet med det i år, eller alternativt er det en udgift, der er før beregning af tilbageløb og adfærdsændringer.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-16:
Nu øger vi indsatsen i nærområderne, men jeg tolker det, som om Socialdemokraterne vil rulle de her besparelser tilbage.
Det er 2,4 mia. kr.
Hvordan vil Socialdemokraterne finansiere det?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Så har hr. Jacob Jensen ikke læst vores forslag godt nok.
Der er fuld overensstemmelse mellem de ændringsforslag, vi har på indtægtssiden, og dem, vi har på udgiftssiden.
Sådan er det altid, når Enhedslisten kommer med forslag.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Men til gengæld steg antallet af hjemløse jo markant i den daværende regerings regeringstid, og derfor synes jeg ikke, man kan mene, at der er nogen sammenhæng imellem de to ting, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen her prøver at give udtryk for.
For jeg tror, at hjemløshed er en kompleks størrelse, der består af rigtig mange andre sociale elementer.
Vi kan i hvert fald konstatere, at antallet af kontanthjælpsmodtagere er steget med omkring 20 pct. siden 2011, og derfor bliver vi jo nødt til at gøre noget i forhold til at få de mennesker gjort, kan man sige, arbejdsmarkedsparate, og når man så er det, så skal vi sørge for, at der også er et økonomisk incitament til at komme ind på arbejdsmarkedet.
For det virker, og det siger jeg, og det siger fru Mette Frederiksen også, og så kan det jo ikke være helt forkert.
Hvis nu hr. Jesper Petersen var stoppet lige inden den sidste sætning, ville jeg bare have svaret: Ja, det er helt rigtigt.
Det skyldes lige præcis det, hr. Jesper Petersen sagde, men det var så ikke korrekt, hvad han sagde i den sidste sætning, nemlig at der ikke sker en øget økonomisk tildeling til kommunerne.
Der sker faktisk en nettotildeling på 0,5 mia. kr. til kommunerne i 2016 med det finanslovsforslag, der ligger her.
Ja, der er et omprioriteringsbidrag, men til gengæld bliver de også tilført 1 mia. kr. Men den første del af forklaringen, hr. Jesper Petersen kom med, kan jeg fuldstændig bekræfte.
Jesper Petersen (S), 2015-12-16:
Det er jeg glad for at høre, for det udstiller jo så også noget af det, man har sagt fra Dansk Folkepartis side.
Men så skal jeg bruge mit andet spørgsmål på det, som ordføreren selv startede med.
Jeg tror, ordføreren har fået taget sin gamle tale med, fra da man i første omgang fremlagde et kasseeftersyn efter valget.
Nu forstår jeg på Økonomisk Redegørelse, der er fremlagt, at regeringen forventer, at de vil være 17,5 mia. kr. højere.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Nej, for som jeg prøvede at give udtryk for for lidt siden, er grunden til, at vi har flere penge at kunne disponere over til kommunal velfærd, til afgifts- og skattelettelser, eller hvad man nu synes skal prioriteres, at vi aktivt tager politiske beslutninger om det – beslutninger, som hr. Jesper Petersen er modstander af.
Det gælder bl.a. nogle af de beskæringer af ulandsbistanden, forskningen osv., som vi har været rundt om.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Tak for det.
Det er også vedrørende væksten.
Jeg vil gerne lige spørge Venstre, for jeg syntes, det var et sådan en lille smule mudret svar: Er det ikke korrekt, at der bliver en vækst på 0,8 pct., og at det kun er de 0,3 pct., altså en mindre del, der relaterer sig til, at der er kommet flere flygtninge- og asyludgifter?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jo, det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Det er helt rigtigt, at 0,3 pct. af den økonomiske vækst i den offentlige sektor skyldes, at der er kommet flere asylansøgere, og så skyldes det andet, op til de 0,8 pct., de andre elementer, som Jesper Petersen nævnte, bl.a. at der er et lavere skøn i 2015, og når man kommer fra et lavere udgangspunkt, bliver der alt andet lige relativt set et højere vækstskøn for 2016, end man ellers havde vurderet.