Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-13:
I modsætning til under det tidligere behandlede lovforslag kan Dansk Folkeparti her ikke nøjes med bare lige et par korte sætninger om dette lovforslag, L 150, som er temmelig vigtigt.
Det er et forslag, som vi forventer os en hel del af, og den overordnede overskrift er forenklingen af fælles mål.
Det er jo helt vildt.
Der er ingen, der bruger det ude i skolerne.
Derfor var det jo en stor glæde for os, at et af regeringens mål var at få forenklet Fælles Mål, så de bliver brugt.
Vi har i forligskredsen haft mulighed for at se på den internetskabelon, som kommer til at være redskabet for lærerne, og det ser virkelig spændende ud.
Jeg vil gerne rose arbejdsgruppen for det arbejde.
Jeg glæder mig meget til selv at få mulighed for at afprøve det på et eller andet tidspunkt, så vi kan se, om det er så godt, som vi tror det bliver.
Grunden til, at vi er meget positive over for dette lovforslag, skyldes flere ting.
Først er det jo et opgør med den privatpraktiserende lærer.
Altså, nu kan vi komme til at professionalisere lærergerningen, så det i højere grad bliver et håndværk, der skal læres.
Der har jo været sådan en holdning i Danmark om, at lærergerningen bare var noget, man kunne.
Men det er jo ikke rigtigt.
Vi lærte i Canada: At være lærer er at kunne et håndværk, og det kan alle lære.
Nogle lærer det hurtigere, andre lærer det lidt langsommere, men alle kan lære det.
Lovforslaget kan være lidt teknisk, og det er ikke så let for mig at være poetisk som f.eks. fru Annette Lind med dette lovforslag, men det er et vigtigt lovforslag.
Vi er i Dansk Folkeparti tilfreds med, at det gælder fra skoleåret 2015-16.
Der er mange ting, der skal indarbejdes i forbindelse med skoleformen.
Det, vi hæfter os ved, er jo følgende: Fælles mål skal understøtte, at eleven får kundskaber og færdigheder.
Det er det afgørende.
Og så bliver slutmålene afløst af kompetencemål for hvert klassetrin.
Det er jo sådan, det skal være.
Så kan lærerne og eleverne virkelig bruge det til noget ude i folkeskolerne.
Eleven skal simpelt hen år for år blive bedre, og for at det kan ske, skal læreren gøre det ved hjælp af færdigheds- og vidensmålene.
Og de skal bruges til at evaluere med eleverne, og det er jo det, der er afgørende for elevens fremskridt.
Vi ved fra forskning, at evalueringen er det afgørende.
Vi er også tilfredse med, at der kommer fokus på de dygtigste elever.
Vi har jo i Danmark været gode til den brede masse, men de svage elever har vi tabt, og vi har faktisk også svigtet de dygtige elever.
Nu kommer der opgaveeksempler og vejledningsmateriale fra ministeriet.
Elevplanerne skal bruges til elevens progression, så vi ikke bare kigger bagud, men også kigger fremad.
Der kommer elevplaner på alle klassetrin i dansk og matematik – det er fremragende – frem til 8. klasse.
De skal være lettere at bruge.
Både elever og forældre skal kunne anvende dem.
Og så skal forældrene have dem en gang om året.
Det allerbedste er, at elevplanen og uddannelsesplanen bliver samlet til en plan.
Dermed gør vi det jo også lettere for lærerne at bruge det.
Det er blevet nævnt, at kvalitetsrapporten kun skal komme hvert andet år.
Nu har jeg selv siddet i en kommunalbestyrelse, og det er et stort arbejde for kommunerne at indsamle det, så hvert andet år giver god mening.
Og så bliver det et styringsværktøj, hvilket er endnu bedre.
Så vi er egentlig også godt tilfreds med, at ministeren nu får mulighed for i højere grad at følge op på, om kommunerne og skolerne gør, hvad vi egentlig beder dem om.
Der er også noget, vi har lært i Canada, hvilket er fantastisk.
Ministerens tilsynsret bliver derfor også skærpet.
Kan skolerne ikke levere resultater, så bliver der fulgt op på det.
Man kan sige, som de sagde i Canada, at det handler om støtte, støtte, støtte og en lille smule pres.
Og vi vil gerne hjælpe ministeren til, at hun får den mulighed for pres ved at sige ja til dette lovforslag.
Så skal kommunerne dokumentere trivslen, og de skal dokumentere, at der ikke er mobning, og at der er ro og orden i klasserne, hvilket er meget vigtigt for Dansk Folkeparti.
Så kan vi til slut ikke lade være med også at hæve fanen for kanonlisterne, som jo bliver bevaret.
Det har jo været et stor stridspunkt for mange her i salen, bl.a. Det Radikale Venstre.
Også her bakker man op om det.
Kanonlister er en vigtig del af vort dannelsesideal.
Så måske lidt kritik til sidst: Skolebibliotek ændrer navn til pædagogisk læringscenter.
Det er jo et gammelt, gammelt begreb, vi så ændrer.
Men det lever vi jo med.
Alt i alt er det fra Dansk Folkepartis side bare tommelen op for lovforslaget.