runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Jamen der er jo netop blevet taget en lang række initiativer fra regeringens side for at lave investeringer, bl.a. i trafikken og på det kommunale område, hvor der har været et meget stort ønske om at få hævet anlægsbudgetterne, og det har vi lyttet til.
Så det her skal jo ses som et lille led i en lang perlerække af initiativer, som regeringen har taget.
Nu kommer det næste så her efter nytår, når skattelettelserne også kommer til at fungere.
Men jeg må da så godt nok sige, at det kommer noget bag på mig, at man som radikal også nu har fået den tanke, at man skulle sidde på Christiansborg og bestemme, hvad folk skulle bruge deres SP-penge til.
Jeg ved ikke, om man simpelt hen har forestillet sig, at man skulle lave sådan en plus- og minusliste for, hvad man kunne få lov til at bruge de SP-penge til, som man selv har tjent og indbetalt og nu så har bedt om at få tilbage.
Det kommer noget bag på mig, at man som radikal vil gå så vidt.
Det ligner ikke Det Radikale Venstre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Fra Socialdemokratiet skal der lyde et stort tillykke til de 1.569 personer, der med denne lov opnår dansk indfødsret.
Det er ikke nogen let sag at blive statsborger, og det kan godt være svært at sige farvel til statsborgerskabet i det land, man kommer fra, og at kappe den sidste store loyalitet til sit gamle fædreland og helt vedkende sig Danmark som fædreland og et sted, hvor ens fremtid skal være.
Det er også svært og kræver en stor indsats i forhold til både uddannelse og integration at komme igennem nåleøjet for at opnå de privilegier, det giver, at være dansk statsborger.
Jeg håber, at den store indsats vil bære frugt og være til gavn og glæde for alle de nye statsborgere, og jeg vil endnu en gang på vegne af Socialdemokratiet ønske et stort tillykke.
Jeg ser frem til, at vi kan mødes her på Christiansborg på den kommende statsborgerskabsdag i 2010.
Søren Krarup (DF), 2009-11-19:
Hvorfor ikke være ærlig og indrømme, at når jeg lader mit blik glide ned over navnene på de 1.569 personer, som ved dette lovforslag modtager dansk indfødsret, kan jeg godt blive en smule beklemt.
Det er stort set arabiske navne, og det er stort set mennesker, der kommer fra Irak, Afghanistan, Libanon, Marokko og Somalia, fjerne, fremmede lokaliteter, hvis befolkninger af gode grunde har meget lidt til fælles med den danske befolkning.
Ja, der er ikke blot kun få ligheder med det danske folk, men også alt for ofte et modsætningsforhold til dansk folkelighed og kultur.
Vi har i de senere år oplevet alt for mange opgør, konflikter og problemer i forholdet mellem danskere og fremmede, der er kommet til Danmark og har fået ophold i landet.
Vi kender alle navne og lokaliteter, som fortæller om dette problematiske forhold.
Man kan blot nævne et navn som Tingbjerg, sognet i København, hvor et overvældende antal fremmede har drevet brandfolk, hjemmehjælpere, bybusser og nu sidst sognepræsten ud af sognet ved hjælp af chikane og en slags terror.
Danmarks fremtid synes dyster i et perspektiv, hvor stadig flere fremmede bosætter sig iblandt os og er i færd med at forvandle en gammel nation til et multikulturelt område.
Men vi kan kun håbe på det bedste for os alle og i øvrigt konstatere, at vi her i Folketinget har gjort vores yderste for at sikre gode, rolige vilkår for det danske folk i dets eget land.
Disse 1.569 mennesker har alle sammen skullet dokumentere, at de taler godt dansk.
De har skullet dokumentere vilje til at ernære sig selv og at overholde
landets love
Og de har skullet begynde ansøgningen om dansk indfødsret med at afgive et højtideligt ønske og løfte om troskab og loyalitet over for Danmark og det danske samfund og vilje til at overholde dansk lovgivning og respektere danske retsprincipper.
Nej, vi må håbe og tro det bedste.
Vi må stole på, at disse 1.569 mener det oprigtigt, og at de vil blive vores landsmænd, som vil være fælles med os om at skabe en god fremtid for Danmark og det danske folk.
Virkeligheden omkring os vrimler jo også med eksempler på fremmede, som er stolte over at have fået dansk indfødsret, og som bevidner deres vilje til at blive Danmark gode og trofaste sønner og døtre.
Vi oplever det bl.a. på statsborgerskabsdagen, som det er utrolig opmuntrende at deltage i.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-19:
Da vores indfødsretsordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg på vegne af SF sige, at vi støtter det her lovforslag, og jeg vil gerne læse hendes korte tale op: Vi vil gerne byde velkommen til Danmark.
Vi ved godt, at de borgere, der står på det her lovforslag og derfor får dansk statsborgerskab nu, har været i vores land i mange år, så man må sige, at det er en lidt forsinket velkomst.
Borgerne på denne liste har alle permanent ophold i Danmark med alle sociale rettigheder, alligevel har de gjort en indsats for at blive danske statsborgere.
De ønsker at blive i Danmark og er måske følelsesmæssigt knyttet til Danmark som deres land, og det kan vi ikke undgå at blive beæret over.
Vi holder af Danmark, og borgerne på denne liste holder af Danmark.
Folketinget vil, som det er blevet en tradition, sammen med de nye statsborgere festligholde de nye danskere på statsborgerskabsdagen til foråret, og der håber vi at alle, der har lyst, deltager, for det plejer at være en hyggelig og festlig dag.
Så derfor endnu en gang velkommen.
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte lovforslaget her.
Det er jo krævende at blive dansk statsborger.
Som både Venstres ordfører og andre ordførere har redegjort for, er der en række krav og kriterier, man skal opfylde.
Det at blive dansk statsborger er ikke bare noget, man bliver, det er faktisk noget, man gør sig fortjent til, og det er noget, man yder en indsats for at blive, så det synes vi er helt, som det skal være.
Derfor ser vi også frem til, at vi får statsborgerskabsdagen, hvor vi alle får mulighed for at ønske tillykke til de mange nye, som har fået dansk statsborgerskab.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-11-19:
Som formanden nævnte, behandler vi det her lovforslag om indfødsret, og det betyder, at vi igen skal til at tildele dansk statsborgerskab til en række borgere i det danske samfund, nemlig de borgere, som alle sammen har ønsket at tage imod det privilegium, det jo er, at blive dansk statsborger med de rettigheder og de pligter, der deraf følger.
Jeg synes, det er stort, at man vælger at opgive sit hidtidige statsborgerskab for at blive dansk statsborger, og det er for mig et meget klart signal om, at man føler sig dansk, at man vil blive i Danmark, og at man er enig i de danske demokratiske værdier, som vores grundlov så godt beskriver.
Og det er jo værd at fejre.
Jeg vil derfor håbe, at så mange som muligt af de her 1.569 voksne og de 427 børn oveni, der får statsborgerskab med det her forslag, får mulighed for at deltage i statsborgerskabsdagen i Folketinget til næste år i april, så vi sammen kan fejre begivenheden.
Derfor vil jeg bare afslutningsvis ønske tillykke til alle dem, der bliver optaget og er blevet optaget på lovforslaget, og sige, at selvfølgelig stemmer Venstre for.
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Det her viser jo tydeligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke bare har et meget mørkt og trist sind, men også hvilken politisk overbevisning hr. Bjarne Laustsen er besjælet af.
Når hr. Bjarne Laustsen nu også vil til at blande sig i, hvad folk skal bruge deres egne penge til, synes jeg nu nok, at vi lige når hen til en kant, hvor jeg i hvert fald som borgerlig-liberal står af, og hvor regeringen må sige fra.
For det er naturligvis op til folk selv.
Men det er klart, at det her da har været et positivt indspark i økonomien, og så er det jo rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen siger, at der også skal offentlige investeringer til.
Derfor er SP-ordningen jo ikke det eneste, regeringen har foretaget sig, faktisk tværtimod.
Altså, ud over de skattelettelser, der kommer nu her fra nytår, er der blevet postet penge ud til øgede investeringer, fremrykning af investeringer, trafikinvesteringer, og kommunerne får noget mere albuerum til at renovere skoler, daginstitutioner og plejehjem.
Der er kommet en lang række initiativer fra regeringen, så jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at SP-ordningen naturligvis ikke står alene.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Det, samfundet skriger på, er offentlige investeringer i børnehaver, daginstitutioner, kloakker, klimating, og hvad ved jeg.
Jeg spurgte ikke ministeren om det, men det her har betydet – jeg ved det, det er en kendsgerning – at når man har givet folk mulighed for det, så køber de rødvin, så køber de rejser, så køber de fladskærme, altså ting, som intet har med det hjemlige arbejdsmarked at gøre.
Derfor er det jo interessant, at regeringen på det tidspunkt, hvor den kom med det her forslag, sagde: Vi gør det her for at styrke beskæftigelsen, og for at folk skal komme i arbejde.
Så er det bare, jeg gerne vil høre, hvordan effekten så har været.
Ordningen er jo blevet en større succes, end regeringen havde regnet med, målt i det, der var udgangspunktet for regeringen selv.
Det blev så stor en succes, at hele ordningen nu skal nedlægges.
Derfor må det på det her tidspunkt være rimeligt at spørge: Hvor mange flere er der så kommet i arbejde?
Eller var begrundelsen bare, at man skulle have en ekstraordinær indtægt til staten?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Jamen jeg brugte såmænd blot et udtryk, som hr. Bjarne Laustsen plejer at bruge, når der er debatter.
Og da hr. Bjarne Laustsen var med til at lave den her lov i sin tid – eller i hvert fald var hans kolleger med til at lave den – brugte jeg blot et af de udtryk, som hr. Bjarne Laustsen plejer at ynde at bruge.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jeg forstår så, at det var helt legal lovgivning, der blev lavet dengang, og på det tidspunkt var det vældig klogt, men det laver man så om på.
Men Dansk Folkeparti har aldrig svaret på, hvordan de vil løse det problem, som SP-ordningen var et svar på, altså for de mange kvinder, der arbejder her i Danmark, og som får 12-15 pct. mindre i løn end deres mandlige kollegaer og som følge deraf også får mindre i pension, når de bliver pensionister; der er en forskel der.
Dansk Folkeparti siger tit, at de er den lille mands parti, så hvordan vil Dansk Folkeparti løse det problem, at der er nogle, der, når de kommer frem til pensionsalderen, får meget mindre end andre?
Det var SP-ordningen trods alt et forsøg på at løse.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Jeg kan da sige så meget, som at det i hvert fald var et forsøg fra hr. Bjarne Laustsens kollegers side – hvis hr. Bjarne Laustsen ikke selv var med til at lave SP-ordningen – at lave en ordning, hvor man sagde: Vi vil have rettet op på den her forskel, hvor der er nogle, der får mindre i pension end andre.
Det er ikke statens opgave, det er alle lønmodtagernes opgave.
Ergo tager vi bare alle pengene fra lønmodtagerne, og så omfordeler vi dem.
Per Løkken (KF), 2009-11-19:
Ordføreren er også forhindret her, så jeg har lovet at læse ordførerens tale op.
Fra konservativ side kan vi kun støtte lovforslaget om, at Den Særlige Pensionsopsparing afskaffes den 1. maj 2010.
Vi støtter også op om den procedure, at de, der opsparer – de, der stadig har en SP-Konto – skal kunne vælge mellem at få den flyttet fra SP-ordningen til en anden pensionsordning eller få den udbetalt.
Vi mener ikke, det giver nogen mening, at SP-ordningen skal fortsætte, når kun 10 pct. af danskerne endnu er tilmeldt ordningen og samlet har så få midler sat i opsparingen; det er administrativt ganske enkelt ikke rentabelt.
Fra konservativ side kan vi dog kun glæde os over, at vi står her i dag og har dette lovforslag på dagsordenen, for det betyder, som ministeren også nævnte, at vi har en stor gruppe af danskere, der nu har fået endnu mere selvbestemmelse over deres indtægt.
Jeg er sikker på, at beslutningen om at frigive SP-midlerne har lettet en smule af krisens tunge åg på danskernes skuldre, og lagt sammen med den brede vifte af offentlige investeringer, som regeringen i den seneste tid har vedtaget, tror jeg på, at vi nok skal få Danmark fornuftigt ud af krisens kløer.
Så Konservative støtter dermed forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Forhistorien bag frigivelsen af SP’en er jo, at regeringen, som ellers i en enhver anden sammenhæng taler om, at man ikke tror på det her med at kunne løse krisen med en stor check, udskrev en af danmarkshistoriens største checks, nemlig hele SP-ordningen med de adskillige milliarder kroner – jeg tror, det samlet set var mere end 40 mia. kr. – som på den måde skulle sparke gang i det private forbrug.
Sådan er det ikke gået.
Det private forbrug er dalet – pengene er måske primært blevet brugt på opsparing eller til betaling af gæld – og derfor har initiativet ikke haft den effekt på krisen, som regeringen havde forudset.
Det har til gengæld haft den effekt, at folk har taget deres penge ud.
Og derfor kan man sige, at det også er meget naturligt, at man nu kommer frem til, at da der er et relativt beskedent antal medlemmer tilbage i SP-ordningen og de fleste af dem har meget små indeståender på deres SP-konto, ja, så virker det ikke hensigtsmæssigt at holde ordningen i gang.
Det kunne man selvfølgelig have overvejet at gøre med det samme, også fordi der jo har været ikke ubetydelige omkostninger ved at lave det nye SP-system, for at man kunne køre med sådan en løbende udbetaling – jeg husker, at vi i forbindelse med lovforslagets behandling diskuterede endog meget store it-udgifter.
Det gjorde regeringen ikke; man var sikker på, at det her var et krisetiltag, og så ville man bevare SP’en.
Men et krisetiltag har det ikke været; til gengæld kommer man så nu og beder om at få lov til at afskaffe ordningen.
Det kan vi som sagt godt tilslutte os med de få småsparere, der er tilbage.
Men vi synes, som flere andre har været inde på, at det er værd at overveje, om de, som nu for anden gang måtte sige nej til at få udbetalt deres SP-ordning, skal have den stoppet ned i halsen med en check, når ordningen endelig udløber.
Det synes at være mere naturligt at prøve at finde en løsning, så de, som altså efter at have fået tilbuddet to gange, og som ikke ønsker at hæve deres SP, på en anden måde får dirigeret deres opsparing ind i f.eks. ATP.
Det er muligt, at der er nogle tekniske eller juridiske spidsfindigheder, der er i vejen.
Men ikke desto mindre er det jo lovgivning, vi laver, og hvis der er noget lovgivning, der skal laves om, før det kan lade sig gøre, kan vi jo kigge på det.
Men i hvert fald er det vores opfattelse, at det var værd at overveje, om ikke den automatik, der skal være for at få ryddet de sidste ud, bør være, at deres opsparing overflyttes, al den stund at de altså nu to gange ved deres passivitet har sagt, at de ikke ønsker den udbetalt.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Der var en kort periode, hvor vi var med til at sikre, at det var en solidarisk ordning, som skulle sikre, at man fik lige meget udbetalt.
Der synes vi, at det endda kunne gå, men vi mener, at det er en helt forkert ordning.
Derfor støtter vi også afviklingen af ordningen.
Man har jo alligevel suspenderet indbetalingerne i de sidste 5 år.
Vi synes, at det var den helt forkerte vej at gå, da man i foråret 2009 besluttede at udbetale SP-pengene og påstod, at det skulle være for at hjælpe i forhold til krisen.
Hvis man ønsker at hjælpe de mange mennesker, der er blevet arbejdsløs, er det allerbedste, man kan gøre, at få sat gang i nogle job.
Det ville have været langt bedre at bruge pengene på nogle klimainvesteringer, som der er rigtig meget brug for, på noget mere velfærd, så vi kan få nogle flere hænder til at tage sig af vores børn, syge og ældre, og i det hele taget på at sikre, at vi reelt fik skabt nogle job.
Det her er simpelt hen en af de allerdyreste måder, man overhovedet kan bruge, for at prøve at sætte gang i jobskabelsen.
Den har jo desværre heller ikke virket særlig godt.
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Man skal være mere end almindelig sortseer for ikke at glæde sig over, at snart mere end 90 pct. af danskerne med en SP-opsparing har sagt ja tak til regeringens initiativ om at frigive SP-pengene.
Og man skal være mere end almindelig sortseer for ikke at tro på, at det har påvirket såvel økonomien som den økonomiske psykologi i samfundet, at vi har kunnet tilføje nedgangstidsdebatten et lille lyspunkt i form af den ekstraordinære SP-udbetaling.
Der vil selvfølgelig være mørkemænd, der vil påstå, at stort set alle voksne danskere har taget helt fejl, og at danskerne ikke selv er i stand til at disponere over deres egne penge.
Jeg er utrolig glad for, at udbetalingen af SP har været en så stor succes, som den har.
For regeringen var det et mål i sig selv, at så mange som muligt tog imod tilbuddet om at få udbetalt deres opsparing, så de selv kunne disponere over disse penge.
Som det fremgår af forårspakke 2.0, har det hele tiden været regeringens fokus at sikre, at de tilbageværende medlemmer blev sikret bedst muligt.
De få konti, der formodes at være tilbage, når vi når årsskiftet, vil stort set alle være på meget små beløb.
Hovedparten vil have indestående på under 1.000 kr., som det også tidligere er blevet nævnt i debatten.
Det er ikke i disse opspares interesse, at man blot lader ordningen fortsætte.
Det ville simpelt hen betyde, at pengene ville blive spist op af administrative udgifter.
Derfor har vi nu taget det her initiativ, der medfører, at resten af pengene i SP-ordningen enten udbetales eller overføres til andre pensionsordninger.
Jeg vil afslutningsvis takke de ordførere, der støtter lovforslaget, og det har jo været rimelig bredt funderet.
Så må det være sådan, at skulle der være nogle uafklarede spørgsmål i forbindelse med lovforslaget, er jeg sikker på, at vi vil få dem afklaret under udvalgsbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jeg kan godt se, at der er nogen, der har slukket lyset udenfor, men jeg vil nu ikke have ry for at være sortseer.
Jeg er et meget optimistisk menneske, men jeg vil jo ligesom alle mulige andre mennesker diskutere mål og midler.
Nu er der så gået noget tid, og folk har hævet pengene, og så vil jeg gerne høre: Hvor mange flere er der så kommet i arbejde på grund af det her?
Jeg vil også gerne høre, hvor meget ekstra der – helt ekstraordinært – er kommet ind i skat, på baggrund af at folk har fået lov at hæve deres penge.
Det var jo det centrale mål med det her, i forbindelse med at man skulle hæve SP-pengene, for ellers skulle de bare have været udbetalt, når folk gik på pension, og blive beskattet på det tidspunkt.
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Jeg tror ikke, det kommer helt bag på hr. Bjarne Laustsen, at det selvfølgelig er et svar, som jeg ikke kan give, fordi det ikke er tal, som jeg ligger inde med.
Men jeg vil dog sige, at man altså skal være udstyret med et ualmindelig trist sind – og nærmest lidt opgivende vil jeg sige at jeg tror hr. Bjarne Laustsen er i dag, og det ligger jo ellers hr. Bjarne Laustsen fjernt – hvis ikke man alligevel godt kan se, at det her økonomiske spark, som danskerne fik ved netop at få deres egne penge tilbage i en tid, hvor de har allermest brug for dem, selvfølgelig også har bidraget positivt til den danske økonomi.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Formanden greb ikke ind nu her, hvor Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, sagde, at når man vedtager noget med de 90 mandater herinde i Folketinget, er det tyveri.
Det er der andre der er blevet sat i rette for.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man definerer det.
Er det også tyveri, når regeringen og Dansk Folkeparti laver lovgivning her og tager dagpengene fra folk?
Er det også tyveri, eller hvad?
Jens Vibjerg (V), 2009-11-19:
Der er gennemført den ene reform efter den anden for at sikre tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft.
Derfor undrer det mig, at Liberal Alliances ordfører kan give udtryk for det, han gør her, for det er jo direkte i strid med den virkelige verden.
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
For nu kører Enhedslisten igen uden for sagen og siger: Hvordan anvendes det i praksis?
Vi har jo eksempler på, at man år senere bliver frifundet.
Hvis man ønsker en sag indbragt for domstolene efter den bestemmelse, vi taler om her, skal den indbringes inden for 5 dage.
Så det, som fru Line Barfod sætter op som skræmmeeksempel her, har slet ikke noget med lovforslaget at gøre.
Derudover kan jeg bare understrege, at vi har fuld tillid til, at politiet kan vurdere situationen på gader og stræder.
Det er dem, der er de bedste til at gøre det, og derudover er der en domstolsprøvelse efterfølgende, hvis man ønsker det.
Hvorhenne står i det grundloven, at man har ret til at sætte sig ned på asfalten og hægte sig sammen og forhindre brandbiler og ambulancer i at komme frem?
Hvor står det i grundloven?
Hvad er det for nogle frihedsrettigheder, vi knægter?
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Vi diskuterer ikke, om man skal have lov til at forhindre udrykningskøretøjer i at nå frem.
Det er strafbart.
Der er ingen partier, der er uenige i, at man skal have en straf for at forhindre udrykningskøretøjer i at nå frem.
Men man giver politiet ret til vilkårligt at anholde og tilbageholde folk, uden at der er mistanke om, at de har begået noget strafbart eller har planlagt at begå noget strafbart; for hvis der var en mistanke, kunne man anholde dem og sigte dem.
Det er altså folk, som man ikke mistænker for noget strafbart, man vil præventivt tilbageholde.
Det er en indskrænkning af frihedsrettighederne.
Det er en grundlæggende frihedsrettighed, at man har ret til at være fri, være på fri fod, ikke være anholdt.
Tom Behnke (KF), 2009-11-19:
Der bliver ikke med dette lovforslag lagt op til, at politiet vilkårligt kan anholde folk.
Det gør der ikke.
Det står ingen steder.
Tværtimod står det klart og præcist både i politilovens § 8 og § 9, at det skal være for at afværge fare, og kun hvis mindre indgribende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige – kun i det tilfælde, og kun så længe det er nødvendigt, og kun for at afværge fare.
Ellers kan man ikke bruge den her bestemmelse.
Jeg ved godt, at venstre side af salen har stillet over 200 spørgsmål – eller det vil sige har fået hjælp til at stille over 200 spørgsmål – men jeg vil opfordre til, at man prøver at læse svarene og f.eks. læse svaret på spørgsmål 24.
Der er en lang, flot juridisk redegørelse for det hele, hvor der bliver svaret på de her spørgsmål, og hvor der også bliver svaret på, hvorfor det er nødvendigt at gå fra 6 timer til 12 timer.
Jeg synes, man skal læse svarene – også selv om der er mange.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
For hr. Tom Behnkes skyld kunne man jo hæve de administrative tilbageholdelser til 500 timer, tror jeg det var, ordføreren fik sagt her på talerstolen.
Det er godt nok et helt nyt og spændende princip i dansk retspolitik, vi så går ud i.
Der er et eller andet i grundloven med 24 timer og den slags, men det skal vi måske ikke hæfte os for meget ved.
Altså, prøv nu at høre her: Det er jo allerede sådan i dag, at man kan tilbageholde folk administrativt i 6 timer med mulighed for forlængelse, hvis det er nødvendigt.
Hvorfor er det så, at det pludselig er nødvendigt at smække det op på 12 timer, det dobbelte?
Og kan hr. Tom Behnke slet ikke se, at der er et eller andet bekymrende i, at man begynder at lave de her administrative tilbageholdelser, hvor der ikke er krav om et mistankegrundlag?