runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Jamen det gælder jo lige præcis ikke lønmodtagere.
Altså: Lønmodtagere bliver beskattet af deres lønindkomst, men de har ikke noget fradrag, hvis de mister deres arbejde.
Det er sådan set den logik, som er gældende, og sådan er det jo mange steder.
Jeg synes i øvrigt, det bør være sådan, at man beskattes af en indkomst, men at det ikke kommer samfundet ved, om folk ikke har en indkomst på den måde i forhold til skatterne; der skulle være en ligestilling i stedet for.
I dag er det sådan, at aktionærerne bare kan spekulere løs, og taber de penge, så trækker de tabet fra.
Til det andet med bureaukrati vil jeg sige: Tja, hvis man bare siger, at de regler, der i dag gælder for og skal opfyldes af selskaber med begrænset ansvar, når de er på børsen, også skal gælde for selskaber med begrænset ansvar, hvis de går væk fra børsen, så er det jo nemt nok.
Det er nemt nok at beslutte det, det er der ikke nogen forhindring i.
Per Clausen (EL), 2008-03-28:
Det kan vi altid vende tilbage til.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Lad mig først rette den misforståelse hos hr. Mikkel Dencker, at det her skulle være en form for bompenge.
Det er det, Københavns Kommune har lavet forsøg med med et begrænset antal borgere inden for kommunens grænser for at se, om det var muligt.
Så det forslag, der ligger her, har altså ikke noget med bompenge at gøre.
Men jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, som siger, at Dansk Folkeparti er imod, fordi det betyder GPS-overvågning af lastbiler: Betyder det, at Dansk Folkeparti vil stemme imod det ønske, som fødevareministeren har om at bruge GPS i kontrollen af dyretransporter?
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Beslutningsforslaget her er en genfremsættelse af noget, der er et par år gammelt, og jeg må med det samme skuffe hr. Hækkerup og sige, at Dansk Folkepartis konklusion altså er den samme som sidste gang, vi behandlede beslutningsforslaget her, nemlig at vi må afvise beslutningsforslaget.
Sådan som jeg forstår bemærkningerne til beslutningsforslaget, er den primære bevæggrund for, at forslaget er stillet, at Socialdemokratiet ønsker, at udenlandske lastbiler, som benytter danske veje, også kommer til at betale en afgift, som modsvarer det slid, som der måtte være på grund af deres kørsel på de danske veje.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at der betales for at slide på vejene her i landet.
Men vi mener, at hverken metoden, som der lægges op til her, eller tidspunktet er særlig optimalt.
Vi synes ikke særlig godt om ideen om roadpricing.
Der ligger jo et element af overvågning i det, og hvis man først indfører den her form for GPS-overvågning af lastbiler, er der ikke ret langt til det næste skridt, som er det samme som at indføre overvågning af personbiler og på den måde beskatte dem.
Vi frygter også, at den her form for kørselsafgift kunne bruges som løftestang til at indføre bompenge, som vi ved der er et stort flertal i Københavns Borgerrepræsentation der ønsker at indføre omkring hovedstaden.
Og det er bestemt ikke noget, som vi ønsker at give mulighed for.
Jeg skal også sige, at selv om Socialdemokratiet lægger sig i selen for at overholde skattestoppet - det er jo noget nyt - skal provenuet fra her den afgift, man påtænker at indføre, reserveres til en kommende omlægning af afgiftssystemet for biler.
Så må jeg også sige, at vi ikke mener, der skal komme nogen større omlægning af bilafgiftssystemet lige foreløbig.
Det er jo sådan, at det er mindre end et år siden, at der blev gennemført en større omlægning af især afgiftssystemet for personbiler, og der kunne vi godt tænke os, at vi fik indhøstet erfaringer fra den omlægning, før vi begynder at tage hul på en ny omgang.
Så for vores vedkommende ligger det altså et stykke ude i fremtiden at medvirke til en omlægning af bilafgifterne i en skala, som kunne retfærdiggøre indførelse af en ny afgift.
Så på den baggrund skal jeg sige, at vi afviser beslutningsforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-03-28:
Nu synes jeg lige, vi skal holde fast i det, som det her forslag handler om, nemlig en vejbenyttelsesafgift eller roadpricing for lastbiler.
Og der er jo faktisk lavet undersøgelser om det - hvis vi går 2 år tilbage, kan vi se, at der ligger en undersøgelse, som påpeger, at i forvejen er omkostningerne, når man kører gods på lastbiler, med; det, man betaler i øjeblikket, er en vejbenyttelsesafgift, som er en tidsafgift, og så optimerer man jo efter, hvornår man kører.
Så kører man ikke, når det er sådan, at man kommer til at sidde fast på Motorring 3 eller kommer til at sidde fast på Køge Bugt-motorvejen; så kører man ikke med de store lastbiler.
Allerede i dag er der en - kan man sige - disciplinerende virkning, så det, der er myldretidstrafik for os andre, er ikke nødvendigvis myldretidstrafik for lastbilerne.
Det, som jeg har forstået at Niels Buus Kristensen og også Harry Lahrmann taler om, er roadpricing generelt, og det er jo ikke det, som det her beslutningsforslag vedrører.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Jeg vil godt om det her sige, at der jo er ganske mange, der peger på, at roadpricing er den rigtige løsning.
Vi havde en stor høring i Trafikudvalget oppe i Landstingssalen, hvor alle eksperter, der var indbudt til at sige noget om det her, pegede på, at roadpricing var den rigtige løsning.
Jeg skal bare nævne, at den tidligere direktør ved Danmarks TransportForskning, Niels Buus Kristensen, er en stor tilhænger af roadpricing, og at han vil tage det med i Klimakommissionen - og det er jo netop også det, vores forslag indebærer.
En anden af vores kendte forskere, lektor Harry Lahrmann fra Aalborg Universitet, nævner også, at det vil være helt nødvendigt, og at der både er en tidsfordel ved mindre trængsel, ligesom der vil være en mulighed for at bruge provenuet til at fremme miljørigtige biler.
Jeg mener også, at Danmark snarest bør skride til at indføre roadpricing, så jeg vil godt sige, at jeg synes, at Venstres holdning er meget afvisende og meget afventende.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-03-28:
Vi vil ikke sætte noget tidspunkt på for, hvornår det skal gøres; vi vil ikke sætte nogen dato eller noget årstal på.
Men jeg vil sige med hensyn til den åbning, som skatteministeren rent faktisk har vist ved at sige, at det kunne tænkes, at Skattekommissionen kunne kigge på det her, at det jo også vil betyde, at når Skattekommissionen kommer med sin rapport, kunne der være et afsnit - formoder vi - hvor man også kiggede på den her del, og så ville det være naturligt at tage stilling der.
Som jeg også nævnte, har jeg forstået, at regeringen i forbindelse med den kommende investeringsplan på transportområdet rent faktisk kigger på alle mulige forskellige instrumenter, der kan være med til at bidrage til at skabe mere plads på vejene.
Det er jo det argument, man har brugt på den tyske side bl.a. Så derfor vil vi gerne afvente, at der kommer de rapporter, som regeringen har bebudet.
I Venstre synes vi, at det, der er vigtigt, er, at det kommer på rette tid, men vi kan ikke sige, præcis hvornår rette tid er.
Klaus Hækkerup (S), 2008-03-28:
Jeg vil godt starte med at takke Venstres ordfører for rosen.
Det er ikke så tit, at en sådan deles ud i salen her, så tak for det.
Så vil jeg godt bekræfte, at jeg også bed mærke i, at skatteministeren sagde, at det her kunne tages op af Skattekommissionen, og dermed formoder jeg, at Skattekommissionen i hvert fald også vil se på den beskatningsmulighed.
Fru Gitte Lillelund Bech siger, at tiden ikke er inde til at indføre en sådan afgift.
Der vil jeg så spørge Venstres ordfører: Hvornår vil tiden så være inde til det efter Venstres opfattelse?
Er det f.eks., når Holland melder sig ud af eurovignetsamarbejdet?
Det må man jo formode de gør senest i 2012, når de har besluttet, at de vil indføre en afgift, der lige præcis svarer til den her - og i øvrigt ikke blot for lastbiler, men også for personbiler.
Er det så der, hvor tidspunktet er modent for Venstre?
Eller forestiller Venstre sig virkelig, at man skal have sådan en eurovignetafgift, der dækker Sverige og Danmark, og så en, der dækker Belgien og Luxembourg - for hvad så med den transport, der er derimellem?
Hvor er det rationelle henne - set fra Venstres synspunkt - i at dele Europa op på den måde?
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-03-28:
Det beslutningsforslag, som er fremsat af Socialdemokraterne, og som vi nu behandler her, pålægger - som skatteministeren også var inde på regeringen at indføre kørselsafhængige afgifter på tunge køretøjer i lighed med den tyske Maut, der jo er en vejbenyttelsesafgift for tunge køretøjer på de tyske motorveje.
Og det skal så ifølge beslutningsforslaget ske - altså at regeringen indfører det her - inden udgangen af 2008.
Fra Venstres side kan vi ikke støtte forslaget.
I dag betaler den tunge trafik i Danmark allerede vejbenyttelsesafgift.
Det er en tidsafhængig afgift, og vi mener ikke, at tiden er inde til at omlægge lastbilernes vejbenyttelsesafgift til en vejafgift, hvor der betales pr. kørt kilometer.
Den nuværende ordning fungerer godt - det medgiver branchen også - og vi mener fra Venstres side, at når vi skal omlægge afgifter, også vejafgifter eller vejbenyttelsesafgifter, skal vi tænke os godt om.
Jeg forstår på forslaget, at Socialdemokraterne mener, at en kilometerbestemt vejafgift kan flytte godstransport fra vej til bane.
Det har jeg nu mine meget, meget store tvivl om, for Danmark er et lille land, og vores erfaringer fra transport af gods på bane overalt i Europa er jo rent faktisk, at man skal op på strækninger på 200-300 km, før det kan betale sig at omlaste gods til bane.
Og da Danmark jo altså ikke er så stort et land, er det begrænset, hvor mange 300-kilometers-strækninger vi har, hvor der skal transporteres gods, og derfor tror jeg ikke, at en afgift, hvor man omlægger en vejbenyttelsesafgift til en kilometerbaseret vejafgift, vil flytte godset over på bane, medmindre man så hæver afgiften betragteligt.
Det vil sige, at der jo så er tale om en skattestigning.
Jeg har en ros til Socialdemokraterne.
I forhold til det forslag om roadpricing, som blev fremsat i forrige folketingssamling, kan vi se, at miljøaspektet rent faktisk er inkluderet i det her.
Og det synes jeg jo er meget klogt tænkt af Socialdemokraterne, men det gør altså ikke, at det overbeviser Venstre om, at vi skal støtte forslaget.
I Venstre er vi med på, at man godt kan omlægge afgifter; man kan også godt omlægge vejbenyttelsesafgiften, og vi har noteret os, at skatteministeren i hvert fald har nævnt, at man måske kunne lade Skattekommissionen se på det her område.
Vi ved også, at regeringen arbejder med en investeringsplan på transportområdet, hvor man er villig til at se på forskellige mulige instrumenter.
Det vil vi gerne afvente, og vi kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Hr. Per Clausen og andre skal forstå mig sådan, at jeg ønsker, at vi får indrettet vores transportstruktur i Danmark sådan, at vi får nedbragt de miljø- og klimamæssige påvirkninger af vores transport mest muligt, uden at vi forhindrer, at transporten kan fortsætte.
Så jeg synes, vi skal have dem nedbragt.
Men jeg tager ikke stilling til, præcis hvilken metode der er mest virkningsfuld, og derfor kan hr. Per Clausen ikke på mine vegne konkludere, at jeg nu i dag siger, at flere afgifter er vejen frem.
Jeg synes i øvrigt, det kunne være interessant at få lavet en opgørelse over, hvorledes beskatningsniveauerne er i forhold til de aktuelle klimamæssige omkostninger, taget ud fra den - lad os bare sige kvotemæssige pris på 1 t CO2, der er på markedet i dag, og se, hvor stor beskatningen allerede i dag er af forskellige transportformer i forhold til deres miljømæssige påvirkning.
Det synes jeg kunne være et godt grundlag at tage den videre diskussion på.
Per Clausen (EL), 2008-03-28:
Nu tror jeg, det er en lille smule kompliceret at sammenligne afgifterne på banetrafik og på vejtrafik.
Men for at være helt sikker på, at jeg måske alligevel er enig med skatteministeren i konklusionen - det kunne jo være godt nok - vil jeg bare spørge, om jeg skal forstå det, skatteministeren siger, på den måde, at han mener, at vi også skal bruge afgiftssystemet i fremtiden til at sikre, at vi får den miljømæssigt mest fornuftige transport af gods, og at det også betyder, at vi altså skal bruge afgiftssystemet til at sikre, at man også betaler for den forurening, som en given transportform har, hvis det ikke kommer til udtryk på anden måde end igennem priserne.
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Det er bare vigtigt at holde fast i, at der allerede i dag er en markant afgiftsmæssig belastning på vejtransportsiden, som der ikke er på godstransportsiden.
Når man kan se, at der allerede i dag er en markant afgiftsmæssig forskel, som ikke gør, at man vælger gods via jernbane frem for gods ad vej, så skal man også spørge sig selv: Når afgifter ikke virker i dag, vil flere afgifter så virke markant anderledes?
Det er hele det spørgsmål og hele miljøpåvirkningen af vores transportsektor, regeringen har bedt om bliver kulegravet i forbindelse med finansieringsplanerne for infrastrukturen.
Så vi er faktisk i gang med at undersøge, hvad der er det bedste.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Beslutningsforslag nr. B 54
synes jeg betyder, at vi på den videre vej med hensyn til afbureaukratisering får fuld opbakning fra Folketingets partier.
Jeg er utrolig glad for, at SF netop er begyndt at regne på regelforenkling og afbureaukratisering, for det er jo det, som skal forenkle den videre vej - den komplicerede verden, som vi egentlig har fået bygget op.
Når jeg siger helhedsorienteret, er det jo ganske enkelt, fordi jeg ikke kan støtte op om det enkelte forslag, der kommer her, men Det Konservative Folkeparti kan støtte op omkring at tage hele paletten og se på den samlede afbureaukratisering.
Bureaukratiet skulle gerne kunne reduceres med 25 pct. inden 2010.
Det ville være en fin målsætning, og det ville være rigtig godt, hvis Folketinget kunne støtte op bag det program, som netop er sat i gang, og som regeringen har arbejdet med igennem lang tid.
Så derfor er det her et rigtig godt element, der indgår i afbureaukratisering.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Det er muligt, at vi misforstår hinanden; det skal jeg lade være usagt.
Men som jeg ser det, er det sådan, at hvis en arbejdsgiver alligevel laver en jobklausul, er den jo ugyldig, og det vil sige, at den er uden betydning for lønmodtageren.
Lønmodtageren kan gøre, som lønmodtageren ønsker, fordi man ikke er bundet af en klausul, når den er ugyldig, og det bliver den jo ifølge lovforslaget her, hvis lønmodtageren ikke selv har skrevet under på den.
Så er den ugyldig, og så eksisterer den ikke.
Det kan godt være, at der er nogle juridiske misforståelser, og dem må vi så prøve at afklare i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men som jeg ser det, kan en jobklausul ikke eksistere, hvis lønmodtageren ikke selv har sagt god for den.
Så er den ugyldig, og så er der ikke nogen, der skal efterleve den.
Så eksisterer den ikke.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Vi har jo en lang række lovovertrædelser, hvor det er sådan, at når folk har brudt loven, er det, de har gjort, ugyldigt, men derfor straffer vi dem jo alligevel for at bryde loven.
Normalt er Dansk Folkeparti jo et af de partier, der allerførst er fremme med at sige, at vi skal have hårde straffe og hårde straffe og hårde straffe, og at alting skal ændres gennem straf, og så kan det jo godt undre lidt, hvis Dansk Folkeparti mener, at det ikke skal ske, når det er arbejdsgivere, der bryder loven, og der er tale om nogle ting, der jo kan have stor betydning for lønmodtageren; hvis lønmodtageren ikke opdager, at der er indgået en sådan klausul, før det er for sent, kan det jo have stor betydning for lønmodtageren.
Men Dansk Folkeparti mener altså ikke, at arbejdsgiveren skal have en straf, og jeg forstår ikke helt, hvorfor man mener, at ved nogle typer lovovertrædelser skal der virkelig være hårde straffe, men når arbejdsgivere overtræder loven, mener man åbenbart ikke, at der er behov for nogen straf.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Med hensyn til om en arbejdsgiver skal straffes for at bryde loven, er problemet for arbejdsgiverne jo, at de ikke kan lave nogen jobklausuler, hvis lønmodtageren ikke har skrevet under.
Det vil sige, at hvis de alligevel laver nogle jobklausuler, er klausulerne jo ugyldige, og det vil sige, at der ikke er nogen, der skal efterleve en sådan klausul, der er indgået uden lønmodtagerens medvirken.
Så er den simpelt hen ugyldig, og derfor kan jeg ikke se, at der skulle være nogen grund til at straffe en arbejdsgiver for at lave en jobklausul, som der ikke er nogen der skal efterleve.
Der er jo ingen grund til at gå i retten med noget, der er ugyldigt, og som der ikke er nogen som skal efterleve.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glæder mig, at hr. Bent Bøgsted tilkendegiver, at Dansk Folkeparti også er indstillet på, at der er nogle ting, vi kan forhandle om under udvalgsbehandlingen for at få forslaget her præciseret.
Jeg går ud fra, at hr. Bent Bøgsted er enig i, at vi skal have et forslag, der er så klart som muligt, og at vi ikke skal overlade det til domstolene at fastlægge, hvordan reglerne på området egentlig skal være.
Det må være Folketingets opgave at få det på plads, og jeg vil spørge, om det er noget af det, hr. Bent Bøgsted vil være med til at forhandle om.
Det er det ene.
Det andet er spørgsmålet om sanktion.
Mener hr. Bent Bøgsted ikke, det er rimeligt, at hvis en arbejdsgiver bryder loven, skal der også være en sanktion, nøjagtig ligesom hvis en lønmodtager eller en dagpengemodtager bryder loven?
Så skal de jo ikke bare betale erstatning, så får de også en straf oveni, og mener hr. Bent Bøgsted ikke, at det også skal gælde for arbejdsgivere?
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Vi havde sidste år en stor omgang, hvor vi var fremme med et forslag, der faktisk i bund og grund lignede det, vi har nu.
Den her gang er det måske blevet præciseret lidt mere - hvad skal man sige?
fyldestgørende, at den enkelte lønmodtager selvfølgelig skal sige god for en jobklausul, for at den er gældende.
Hvorfor har vi så egentlig noget, der hedder jobklausul?
Det store spørgsmål er jo, om det er nødvendigt.
Jeg tror også, at det med det her lovforslag vil blive yderst begrænset, fordi virksomhederne jo står i den situation, at hvis ikke lønmodtagerne vil være med til det, jamen så kan de ikke tvinge en jobklausul igennem.
Jeg kan bare ikke se, hvorfor det skulle være helt forbudt.
Jeg har ikke noget imod, at en arbejdsgiver og en lønmodtager bliver enige om at indgå sådan en aftale, når bare lønmodtageren vel at mærke selv siger god for den og selv aftaler kompensation med arbejdsgiveren.
Det bliver der mulighed for med lovforslaget her.
Der står selvfølgelig kompensationsregler i lovforslaget, men der er jo ikke noget, der hindrer lønmodtageren i at forhandle en bedre kompensation hjem.
Men altså som sagt: Det betyder, at arbejdsgiveren ikke kan lave klausuler, uden at lønmodtageren er involveret og skriver under på at acceptere en sådan klausul.
Der er dog undtagelser.
Det gælder for vikarbureauer, hvor ordningen betyder, at de modtager en rimelig betaling, hvis en brugervirksomhed ansætter den udsendte vikar.
Ligeledes fritages virksomheder, der indgår jobklausuler i forbindelse med virksomhedsoverdragelse, hvilket også er forståeligt, for ellers kunne en virksomhed jo, i forbindelse med at den vil prøve på at overtage en anden virksomhed, ansætte deres medarbejdere i stedet for, og så var den virksomhed, der stod for at skulle sælges, dødsdømt.
Så jeg synes, det er helt fornuftigt, at der bliver mulighed for at indgå nogle jobklausuler der, uden at lønmodtagerne har indflydelse på det, men de gælder så kun i den periode, hvor en virksomhedshandel foregår.
Der har så også været en del snak om, at der mangler afklaring på, om eksisterende hemmelige klausuler nu er ugyldige eller ikke er ugyldige.
Det er selvfølgelig noget, vi kan se på.
Problemet er også, at arbejdsgiverne siger, at der ikke findes hemmelige jobklausuler, mens andre siger, at der findes hemmelige jobklausuler.
Man kan så selvfølgelig indtage den holdning, at hvis arbejdsgiverne siger, at der ikke findes nogen hemmelige jobklausuler, jamen så betyder det jo ingenting, at der står i loven, at de er forbudt, og at de er ugyldige.
Men det synes jeg er noget, vi skal se på i udvalgsarbejdet.
Som sådan kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte forslaget, da vi også selv har lagt en hel del arbejde i det, og vi er klar til at se på problemerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Det sidste, at alle virksomheder bruger penge på at rekruttere medarbejdere og uddanne medarbejdere, tror jeg hurtigt vi kan blive meget enige om.
Så er det også vores synspunkt, og vi har lyttet til, at der er nogle særlige forhold i vikarbranchen, og det har vi fået indarbejdet.
Men som sagt, lad os tage en drøftelse af det under udvalgsbehandlingen.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-28:
Jeg er glad for tilkendegivelsen om, at man gerne vil drøfte det.
Jeg har ikke hørt de der mange tilkendegivelser om, at man gerne vil have vikarbureauerne undtaget, det må vist være vikarbureauerne, der har været her for at spørge, om de ikke kunne blive undtaget.
Jeg synes måske, det ville være relevant også lige at få en melding fra Venstre om, om ikke Venstre er enig i, at almindelige virksomheder, som rekrutterer medarbejdere, bruger penge på at rekruttere medarbejdere.
Og en ganske almindelig virksomhed bruger også penge på at uddanne sine medarbejdere.
Derfor stiller det ikke vikarbureauerne anderledes, og derfor er det altså ikke et argument for, at vikarbureauerne skal undtages.
Alle virksomheder bruger penge på at rekruttere, og alle virksomheder bruger penge på at uddanne deres medarbejdere.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Det har jo været velkendt hele vejen igennem processen og debatten over lang tid, at vikarbureauerne har særlige vilkår.
Det kan der være forskellige vurderinger af, det er fair nok, men det er derfor, at der har været mange tilkendegivelser om, at man ønskede en undtagelse lige præcis i forhold til vikarbureauerne.
Det er der blevet lyttet til, og det er blevet indarbejdet.
Men lad os tage en drøftelse også af det under udvalgsbehandlingen, og lad os se, om det er noget, der står for en nærmere prøve.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Jeg forstod på hr. Bent Bøgsted, at Dansk Folkeparti har medvirket ved udarbejdelsen af lovforslaget her.
Men derudover vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Hvis man er enig i, at hemmelige jobklausuler er noget, der bør udryddes, hvorfor mener man så ikke, at rullegardinet skal hæves, så alle de hemmelige jobklausuler, som netop er hele årsagen til, at vi nu diskuterer spørgsmålet, kommer frem?
Det, der bliver resultatet, hvis man ikke vil indføre en oplysningspligt for allerede eksisterende hemmelige jobklausuler, så medarbejderne i det mindste ved, hvilke vilkår der gælder for dem, er jo, at en hel perlerække af hemmelige jobklausuler får lov at eksistere for tid og evighed, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti er indstillet på, at der i forbindelse med et ændringsforslag indføres et krav om, at eksisterende hemmelige jobklausuler kundgøres for de medlemmer, der er dækket af dem.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Med hensyn til det første spørgsmål, hr. Morten Østergaard rejste, er det sådan, at Dansk Folkeparti medvirkede i forbindelse med det lovforslag, som blev taget af bordet.
Dengang sagde jeg, at hvis vi skulle være med til noget, skulle det stå direkte i lovteksten, at lønmodtageren selv skulle skrive under, for at klausulen kunne være gældende.
Det står der nu i § 2 - nu har jeg ikke lige fået mine briller på, ja - det blev pointeret sidste gang, og det har ministeren taget til efterretning og skrevet ind i lovforslaget.
Så der er ikke noget forlig som sådan.
Med hensyn til hr. Morten Østergaards andet spørgsmål er Dansk Folkeparti selvfølgelig klar til at se på de hemmelige jobklausuler hvis der eksisterer nogle i dag - under udvalgsarbejdet og se på, hvordan problemet kan tackles.
Det er jo et juridisk spørgsmål, hvad vi kan gøre, men vi er klar til at se på det i forbindelse med udvalgsarbejdet.