runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Jeg regner med, at det manglende svar på det sidste var i en erkendelse af, at jeg der har ret.
Det her med, at Enhedslistens politik ikke virker, mens Liberal Alliances politik skulle virke, er jo lidt sjovt.
Det er sådan et omvendt billede, vi altid hører fra Liberal Alliance.
Men hvad er det, der er blevet gennemført de sidste 10-20 år?
Lad mig bare stille et spørgsmål: Var væksten højere eller lavere i Danmark, da vi havde en marginalskat, der var betydelig højere end i dag?
Var væksten højere eller lavere i Danmark, da vi havde en betydelig højere kompensationsgrad, end vi har i dag?
Det er jo komisk.
Er der kommet højere vækst?
Nej, der er kommet lavere vækst.
Og hvad kommer I og fortæller os?
Nu skal vi have mere af de samme reformer.
Altså, jeg håber, at folk kan se komikken i det der.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-15:
Den her forespørgselsdebat er en del af en meget lang proces, hvor centrum-venstre har kæmpet imod kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Og det er, fordi regeringen skaber så utrolig meget socialt armod i samfundet ved at sætte 30.000 mennesker ned i kontanthjælp for at skaffe 700 jobs.
Som det står i teksten i forslaget til vedtagelse fra centrum-venstre her i dag, er der 34.500 børn, hvis forældre bliver sat ned i hjælp som resultat af kontanthjælpsloftet.
Hans skud fra hoften var på omkring 1.400.
Det kan måske være lidt flere, måske 2.000.
Men hvordan kan man så fra regeringen sige, at kontanthjælpsloftet er godt for ledige og deres børn, hvis omkring 2.000 børns forældre får jobs og 32.500 børns forældre bliver fattigere?
Et andet argument, som jeg gerne vil tilbagevise, er, at dem, der er i arbejde, bliver gladere for deres job, hvis de ledige bliver fattigere.
Jeg tror ikke på, at danskere er sådan indrettet.
Jeg tror ikke på, at folk i lavtlønsjobs bliver gladere for deres arbejde, hvis de ledige ikke har råd til at sende deres børn til børnefødselsdag, fordi der ikke er råd til en gave til fødselsdagsbarnet.
Det minder lidt om, at man opgraderede 1. klasse hos DSB ved at fjerne toiletterne og sæderne på 2. klasse.
Det giver jo ikke mening, og meningsløshed synes vi er nøgleordet for det moderne kontanthjælpsloft.
Det har vi hørt rigtig mange eksempler på gennem den her lange proces.
Desværre bliver det nok vedtaget i overmorgen ved tredjebehandlingen, og det er med Alternativets store beklagelse.
Hele den her proces har dog styrket os i en ting, og det er, at beskæftigelsessystemet med al sin tvang og kontrol er skruet totalt forkert sammen.
Derfor har vi i dag ved et stort tillidsparlamentsmøde her på Christiansborg taget hul på at se på, hvordan vi kan basere vores kontanthjælpssystem på frihed og tillid og motivation i stedet for ufrihed og mistillid og tvang.
Hele processen omkring det moderne kontanthjælpsloft har bekræftet os i, at kontanthjælpssystemet skal baseres på tillid i stedet for tvang.
Vi kalder det kontanthjælp uden modkrav.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg synes, jeg er nødt til at tage tråden op fra en debat, vi havde i Folketingssalen her tidligere i dag.
Der debatterede vi nemlig integrationsydelse.
Jeg er klar over, at jeg gentager mig selv fra den tidligere debat, men det er jo sådan set det samme, der er på spil her, for der citerede jeg statsministeren, på det tidspunkt formand for Venstre.
Det går jeg ud fra at statsministeren fortsat er – man kan blive i tvivl indimellem, når man læser pressen – men på daværende tidspunkt var han ikke også statsminister.
Jeg synes altså fortsat, at det er ganske relevant at holde fast i, at det var Venstres holdning, det var Venstres standpunkt.
Det var den position, Venstre indtog i valgkampen.
Venstre mente, at Venstre aldrig ville føre en politik, der ville sende børn ned under den fattigdomsgrænse, der blev defineret af den tidligere regering.
Nu har vi så en forespørgselsdebat om genindførelsen af kontanthjælpsloftet og 225-timers reglen, som vil gøre netop dette.
Det er fuldstændig klart.
Jeg prøvede at spørge Venstres ordfører til det før, og svaret var, at det ikke for Venstre er en relevant diskussion.
Jeg synes faktisk, det er helt fair ikke at mene, at det er en relevant diskussion – det er jo også en politisk holdning at have.
Det er helt fair at mene, at det ikke er her, man vil lægge kræfterne, det er ikke det, som Venstre mener.
Jeg var meget optaget af, hvorfor man så i valgkampen mente, at Venstre aldrig ville komme til at føre en politik, der ville sende børn ned under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering, jeg var en del af, havde formuleret med eksperthjælp.
Det må man bare sige ikke holdt.
Det er præcis, hvad Venstre gør – og så mener jeg bare, at Venstre skulle stå ved det.
Det synes jeg er det vigtigste for mig ved den her debat.
Der er ingen tvivl om, at det her kommer til at gå ud over børn.
Vi har også sagt meget tydeligt, at det vil gøre hverdagen urimeligt meget hårdere for mange kontanthjælpsmodtagere med børn.
Det vil have en række meget uhensigtsmæssige konsekvenser for børnene.
Det siger Red Barnet, det siger alle børneorganisationerne, det siger Bedre Psykiatri, som i deres høringssvar til L 113, som jo er lovforslaget og emnet for den her forespørgselsdebat, advarer om, at det vil ramme mange familier, ikke mindst børnene og særligt i forvejen udsatte børn, som risikerer at miste socialt fodfæste og leve under trange vilkår.
Forskningen på det her område viser, at en tredjedel af børn med psykisk syge forældre risikerer at få særlige psykosociale problemer senere i livet.
Det er noget af det, som Bedre Psykiatri også gør opmærksom på, nemlig at trivsel i hjemmet netop er en betingelse for familiers økonomiske og boligmæssige tryghed – og i familier indgår børn.
Vi ønsker alle sammen, at vi får flere i arbejde.
Jeg tror faktisk, at vi helt bredt politisk, selv om vi har meget forskellige syn på det, er optaget af, at arbejde er et af de mest bidragende elementer til at få en velfungerende hverdag og være noget for sine børn.
Det er det sikkerhedsnet, som regeringen og Dansk Folkeparti nu klipper hul i.
Det er vi i Radikale Venstre kede af.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg vil gerne takke ordføreren for et skarpt indlæg, hvor jeg måske kun lige skal tilføje, at man altså også godt kan have et godt liv, selv om man er afskåret fra at arbejde, f.eks. som førtidspensionist.
Man kan også som førtidspensionist bidrage til samfundet, ikke kun ved at betale sin skat, men ved at lave frivilligt arbejde i det omfang, man nu kan klare det osv.
Men ellers vil jeg sige tak for et skarpt indlæg og især for, at ordføreren minder os alle sammen – ligesom ordførerens partileder gjorde det i dag – om statsministerens klare løfte i valgkampen.
Jeg vil gerne støtte ordføreren i, at vi forfølger den sag.
Og tak for et godt samarbejde i det hele taget i kampen mod det her elendige lovforslag.
Når nu vi er så enige i kritikken af det, var det så ikke en god idé, at De Radikale tog resten af oppositionen i hånden – dog indtil videre minus Socialdemokraterne – nemlig Enhedslisten, Alternativet og SF, der jo i vores betænkningsbidrag klart har sagt, at så snart vi får muligheden, vil vi ophæve det her lovforslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg tror, at hr. Finn Sørensen udmærket er klar over, hvad Radikale Venstre mener, og tak for kvitteringen for det.
Jeg håber også, at alle, der lytter til den debat og lytter til Radikale Venstre, når vi debatterer rundtomkring, er helt klar over, at Radikale Venstre er imod det her kontanthjælpsloft, fordi det vil give flere fattige familier og bringe meget få mennesker i arbejde.
Jeg synes, at ordføreren sagde det ganske tydeligt her fra talerstolen: Man vælger ikke ikke at tage et arbejde.
Det er ikke et valg, man kan træffe.
Når man er på kontanthjælp, står man til rådighed.
Kan man arbejde, skal man arbejde, og det gælder selvfølgelig også kontanthjælpsmodtagere, som er vurderet arbejdsmarkedsparate.
Men det er jo det, der er den store opgave.
Vi er ikke så optaget af at lave en lang liste over, præcis hvordan kommende lovforslag skal se ud.
Det er holdning, der skal gøres gældende her.
Og jeg tror, at ordføreren er udmærket klar over, at hvis vi havde 90 mandater, ville vi gøre, hvad vi kunne, også på det her område.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg tvivler ikke på ordførerens modstand mod det lovforslag.
Men nogle gange er man altså i politik nødt til at komme med et klart og tydeligt løfte til vælgerne, inden valgkampen går i gang.
Det er jo ikke en lang liste, jeg beder om.
Jeg beder om ordførerens tilsagn om, at det her lovforslag ophæver vi igen, og så forhandler vi om, hvad der i øvrigt skal ske.
Det er jo et meget beskedent krav.
Jeg tror, det vil vække et håb hos de mange mennesker, der bliver ramt så hårdt.
Og her er det jo dobbelt nærliggende, fordi der bliver genindført noget – oven i købet i skrappere form – som vi sammen har været med til at afskaffe.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jamen jeg håber rigtig meget, at vi får samlet mandater nok til at kunne gøre det, som ordføreren her ønsker.
Men jeg har ikke 90 mandater nu, og når jeg lover ting, er det, fordi jeg ved, at jeg kan gennemføre det.
Og i forbindelse med den slags skal man kunne holde sig til at kunne tælle til 90.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Der er jo ikke nogen her, der påstår, at en sænkelse af topskatten eller en kontanthjælpsreform vil betyde, at vi får vækstrater på 3-4 pct., men isoleret set er det noget, der trækker i den rigtige retning.
Der er jo masser af ting, der spiller ind på, at der er en høj økonomisk vækst.
Da vi havde en høj økonomisk vækst i 1960'erne, var det jo netop et udtryk for, at der bl.a. – blandt mange ting – kom en kæmpe øgning i udbuddet af arbejdskraft.
Det var en kæmpestor og langt højere øgning end nogen af de reformer, der er gennemført igennem de sidste mange år, har givet.
Blev alle de mennesker, der kom ud på arbejdsmarkedet, arbejdsløse?
Nej, det gjorde de ikke.
Siden da, da man førte meget af den politik, som Enhedslisten står for, gik det gruelig galt, og man måtte til sidst erkende, at det ikke var holdbart, medmindre man ville lade landet gå bankerot eller forgælde fremtidige generationer.
Det var Socialdemokratiet alligevel også til sidst for kloge til.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Jeg er fortsat forundret over, at De Radikale stiller sig sammen med den yderste venstrefløj i den her sag.
Jeg har altid opfattet De Radikale som et økonomisk ansvarligt parti, som også var med på at lave nogle reformer, som kunne holde udgifterne nede og sikre, at det kunne betale sig at arbejde i Danmark.
De Radikale har været med på mange reformer tidligere, hvor vi har opnået det mål at gøre det mere attraktivt at arbejde i forhold til at være på overførselsindkomst.
Jeg synes, det var sådan en meget generel tale, og jeg kunne godt tænke mig at gå ned i nogle tal og så spørge fru Sofie Carsten Nielsen: Når en familie, der består af et ægtepar med to børn, hvor begge forældre er på kontanthjælp, får næsten 22.000 kr. efter skat, er det så virkelig sådan en social katastrofe, som fru Sofie Carsten Nielsen får det til at lyde som?
Er det ikke stadig væk et ganske pænt beløb, vi giver her, som ikke medfører armod og at sikkerhedsnettet forsvinder, som fru Sofie Carsten Nielsen sagde før?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Nu kan man jo sætte konkrete kroner og øre på, men mit udgangspunkt og det, der er vigtigt, er, at der er et samspil mellem de forskellige familietyper, der er, og hvilken gevinst de får ud af at være i arbejde.
Så jeg synes, at man på kontanthjælp ikke skulle have mere end 70 pct. af det, man ville kunne få, hvis man var i arbejde, og hvis man var på dagpenge, så ikke mere end 80 pct.
For lige så snart man kommer over 80 pct., kan vi bare se, at beskæftigelsesgraden falder.
Det synes jeg ville være et godt udgangspunkt for indretningen af et overførselsindkomstsystem.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Det dér er jo sådan ret abstrakt snak.
Det må ordføreren da have en eller anden mening om.
Bortset fra det – nu kan jeg jo ikke komme herop igen – vil jeg sige, at jeg da er glad for, at ordføreren i modsætning til så mange andre anerkender den sammenhæng, der er imellem den laveste sociale ydelse og mindstelønningerne.
Men kan vi ikke få et svar på det?
Hvor meget skal kontanthjælpen yderligere sættes ned, for at Danmark igen kan blive et vækstland?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Effekten er, at 700 skifter kontanthjælpen ud.
Når man beregner det efter Finansministeriets regnebog, er der 700, der skifter kontanthjælp ud med et job.
Det er jo godt.
Nu kan de også være rollemodeller for deres børn og komme ud af kontanthjælpen, for vi har jo set, at historisk set er antallet af mennesker på kontanthjælp steget i de sidste 3-4 år.
Vi skal jo have vendt den udvikling, og det kan vi så påbegynde med kontanthjælpsloftet.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Ja, det er lige nøjagtig, må jeg sige til hr. Hans Andersen, med de allermest optimistiske tal 650 mennesker, der er tale om.
Det er altså stort set ikke registrerbart i forhold til det antal mennesker, som man går hen og generer.
Det må da være ærgerligt, når man nu bygger sin argumentation op på, at økonomiske incitamenter skulle få folk til at søge arbejde, at vi nu er enige om, at effekten stort set ikke er til stede.
Så vil jeg også sige, at når nu en ordfører for Venstre viser interesse for de lavtlønnede, er der grund til at spidse ører.
Og så vil jeg godt spørge hr. Hans Andersen, om ikke ordføreren anerkender den mekanisme, at hvis vi sætter de her sociale ydelser ned, vil det over tid også betyde et pres på mindstelønningerne, sådan at de også bliver sat ned.
Så den der påståede omsorg for de lavtlønnede kan hurtigt blive vekslet til, at man over tid presser de lavtlønnede ned i løn.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Hvis nu ordføreren kigger historisk på lige præcis den påstand, må man konstatere, at det jo ikke er det, der er sket.
Det tror jeg sådan set heller ikke vil komme til at ske.
Jeg er helt sikker på, at arbejdsmarkedets parter igen vil forhandle løn, og at den igen vil stige, uanset hvad kontanthjælpen er.
Så jeg tror sådan set, at det vil fortsætte med, at lønnen i Danmark – og også reallønnen – faktisk vil fortsætte med at stige, uanset hvad kontanthjælpen er.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om ordføreren kan bekræfte, at der med indførelsen af regeringens kontanthjælpsloft nu vil være børnefamilier i Danmark, som lever under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering med et ekspertudvalg fastsatte.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg mener ikke, at kontanthjælpsloftet fører til, at familier bliver fattige eller ikke har råd til at deltage i fritidsaktiviteter, f.eks. gå til fodbold.
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen om det at være fattig i Danmark.
Jeg mener sådan set ikke, at kontanthjælpsloftet bringer familier ud i fattigdom.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Det var et faktuelt spørgsmål, jeg stillede ordføreren, og som kan besvares helt faktuelt.
For jeg er ikke så optaget af, hvad ordføreren opfatter.
Der blev faktisk defineret en fattigdomsgrænse af den tidligere regering, og den kan ordføreren mene om hvad ordføreren vil.
Men det, jeg spørger ordføreren om, er, om ordføreren anerkender, at der med regeringens indførelse af et kontanthjælpsloft er familier med børn, der vil leve under den fattigdomsgrænse.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg svarer så, at jeg ikke finder, at det er en relevant diskussion, for vi mener ikke, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen fører til, at mennesker bliver bragt i fattigdom i Danmark.
Vi mener fortsat, at der er en rimelig forsørgelse, også når man er omfattet af kontanthjælpsloftet, også når man er omfattet af 225-timersreglen.
Jeg mener ikke, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen isoleret set vil blive årsag til, at mennesker bliver sat ud af deres lejlighed.
Der er en lang række undersøgelser, der viser, at der er mange forhold, der kan være årsag til, at mennesker bliver sat ud af deres bolig.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-15:
34.500 børn, skønnes det, bliver ramt af det her forslag, så jeg vil sådan set bare gerne høre, om ordføreren så kan give en garanti for, at de her børn ikke skal opleve at blive tvunget fra hus og hjem, altså at deres familie bliver udsat fra deres bolig?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg tror, man skal være meget varsom med at udstede garantier – det tror jeg også ordføreren og Socialdemokraterne måske er blevet klogere på.
Jeg siger, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen mener jeg ikke isoleret set fører til flere udsættelser.
Man kan blive udsat af sin bolig af mange forskellige årsager.
Det kan handle om, at man ikke er i stand til at administrere sin økonomi, at man i en periode bliver syg eller i øvrigt ikke kan overskue sin situation, men kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen mener jeg ikke isoleret set bør føre til flere udsættelser.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Tusind tak for det.
Tak til Enhedslisten for at rejse den her debat endnu en gang.
Det må efterhånden være et af de mest gennemdiskuterede lovforslag i Folketinget – i hvert fald i lang tid.
Jeg synes, den her debat er præget af, at man ikke rigtig har blik for det store billede, nemlig det, at Danmark er enormt udfordret.
Vi har udsigt til meget lav økonomisk vækst, og hele fundamentet for vores velstand, hele fundamentet for, at vi kan have et højt sikkerhedsniveau i Danmark, er jo, at vi er et økonomisk rigt land.
Vi har haft meget lav økonomisk vækst gennem de sidste 20 år – den fjerdelaveste økonomiske vækst i OECD – og derfor er det her lovforslag ét blandt forhåbentlig rigtig, rigtig mange lovforslag, som kan medvirke til, at Danmark også i fremtiden er et rigt land.
Danmark er ikke blevet et rigt land på at have høje overførsler og mange på overførsel.
Vi har brugt en stor del af vores velstand på at betale meget høje overførsler.
Det har vi gjort med de allerbedste intentioner – intentioner om, at ingen mennesker, selv i den korteste periode af deres liv, må lide store økonomiske afsavn.
Men det er jo ikke gratis, for det, som vi har fået, er også en model, hvor rigtig, rigtig mange danskere og også indvandrere fra tredjelande har ekstremt svært ved at komme ind på det danske arbejdsmarked og blive selvforsørgende.
Og det synes jeg egentlig er et udtryk for, at den model, vi har, også er socialt barsk.
Jeg synes ikke, det er specielt sympatisk, at det, der er tilbuddet til mennesker, bare er en stor check.
Der må være en balance mellem på den ene side et sikkerhedsnet og på den anden side, at der er nogle incitamenter til at være i beskæftigelse.
Det er simpelt hen ikke fornuftigt.
Et blik ud i samfundet illustrerer jo også, at den model, vi har, ikke er holdbar.
Den skaber ikke længere den velstand, som er en forudsætning for, at vi selv, vores børn kan få den levestandard, som borgere i andre lande vil få, borgere, som bor i lande, hvor der er blevet lavet reformer af deres kontanthjælpssystemer, af deres førtidspensionssystemer, af deres dagpengesystemer osv.
Ingen påstår, at det her kontanthjælpsloft løser alle de problemer – det gør det ikke.
Det er et lille bidrag, men det skal gerne være ét bidrag ud af mange bidrag, der kan være med til at skabe en bedre balance mellem det at have et sikkerhedsnet, som holder hånden under folk, men samtidig også at sørge for, at det ikke bliver et net, der fanger folk ind, som ellers ville have været i beskæftigelse med de muligheder det nu engang giver på det dynamiske arbejdsmarked, som vi har i Danmark, hvor folk jo rigtigt nok stiger meget, meget hurtigt i løn, når de først kommer ind.
Så det er sådan, vi ser det her lovforslag, altså som et fornuftigt skridt i den rigtige retning – en lille justering af kontanthjælpen og forhåbentlig, hvis det står til os, blot én blandt mange reformer, der skal sørge for, at Danmark igen bliver et højvækstland.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Og tak til ordføreren.
Nu siger ordføreren, at det er en lille justering.
Jeg skal så bare lige spørge ordføreren om, hvor meget yderligere kontanthjælpen så skal sættes ned ud over det, der sker i det her lovforslag, for at Danmark igen kan blive et vækstland.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Jeg synes jo, at udgangspunktet for at indrette et overførselsindkomstsystem i hvert fald som minimum burde være sådan, at man tog afsæt i de lønninger, der ligesom er aftalt på arbejdsmarkedet.
Når man også har forskellige ydelser at tage hensyn til som f.eks., at det skal kunne betale sig at melde sig ind i en a-kasse – det kan det jo ikke for rigtig mange på kontanthjælp, fordi den ydelse, de får på kontanthjælp, er lige så høj som den, de vil få ved at være på dagpenge – synes jeg, at man bør tage udgangspunkt i den viden, vi har, om, hvad der ligesom påvirker beskæftigelsen.
Og ved at kigge på de grupper i samfundet, som har en høj kompensationsgrad, altså de grupper, som får lidt ud af at arbejde, og som har en kompensationsgrad på over 80 pct., kan vi bare konstatere, at beskæftigelsesgraden for den gruppe falder markant.
Derfor synes jeg, at et godt udgangspunkt burde være, at ingen overførselsindkomster burde have en kompensationsgrad på over 80 pct.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-15:
Jeg vil høre: Er ordføreren uenig med Danmarks Almene Boliger i, at der er sammenhæng mellem særlig lave ydelser og antallet af udsættelser?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Vi har rigtig kvalificerede medarbejdere i Venstres sekretariat, og dem er vi rigtig glade for, og vi søger ikke nogen pt, så det vil nok blive lidt svært.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Ja, debatten er ikke helt slut endnu, men jeg takker da også for debatten indtil videre.
Jeg vil sige, at jeg som socialdemokrat jo synes, at den eneste rigtige måde at få de her mennesker fra kontanthjælp på var den kontanthjælpsreform, vi lavede, dengang vi var i regering, og den mener jeg stadig væk er det rigtige.
Jeg ved, at ministeren svarede på det på samrådet, men jeg kan bare fornemme, at fru Marlene Harpsøe slet ikke har fattet det her endnu, så jeg er nødt til at spørge ministeren: Forskellen på det, vi gjorde dengang, hvor vi skar ned på de her unges ydelse eller satte dem på en SU-lignende uddannelsesydelse, og det, der sker nu, er, at de unge var uddannelsesparate, men ikke aktivitetsparate.
Det vil sige, at forskellen på det, vi gjorde dengang, og det, der sker nu, er, at det, der sker nu, også berører de aktivitetsparate.
Det gjorde det, vi gjorde dengang, ikke.
Er det ikke korrekt?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Det er korrekt, at der er den forskel, men det betyder ikke, at der ikke er arbejdsincitamenter i det, vi gør her.
Det er der i meget høj grad.
Men det er klart, at arbejdsincitamentet er mindre for mennesker, som har andre udfordringer end mangel på arbejde.
Men her skal vi være opmærksomme på, at med de øvrige reformer, vi har vedtaget, er hele beskæftigelsespolitikken jo bygget op over, at selv med en mindre arbejdsevne – fra den tidligere regerings side selv den mindste arbejdsevne – på bare et par timer om ugen skal vi gøre, hvad vi kan, for at aktivere den ledige.
Og det støtter det her forslag op om.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg kan høre ministeren sige, at det er korrekt, at forskellen fra dengang til nu er, at de unge var uddannelsesparate og ikke aktivitetsparate.
Jeg hørte ministeren sige, at det var korrekt.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Det er fuldstændig korrekt, at der blev gennemført massive reduktioner i kontanthjælpen for unge, som var uddannelsesparate.
Det er også korrekt, at vi nu kan se af tallene, at det har haft en rigtig positiv betydning for de unge.
Og jeg er overbevist om, at vi, når det her forslag er gennemført og indfaset, også vil se en meget større social mobilitet og meget positive effekter af dette både i henseende til hjælp til dem, der i dag passivt er placeret på kontanthjælp, og i henseende til mere beskæftigelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg tror, ministeren ved, at jeg betragter ministeren som en virkelig saglig og ordentlig person, så nu vil jeg spørge ham, og det er helt upolemisk og rent faktuelt: Er det ikke korrekt, at der nu vil være flere familier, som vil falde under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering definerede, end før kontanthjælpsloftet blev indført?