runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi i dag behandler, handler om, at vælgere med handicap eller med nedsat førlighed får mulighed for efter ansøgning at blive overført til et andet afstemningssted end det, de er tilknyttet i henhold til valglisten.
Det nye afstemningssted skal ved folketingsvalg ligge i samme opstillingskreds i kommunen og skal ved folkeafstemninger, europaparlamentsvalg, kommunale og regionale valg ligge i kommunen.
Ændringen af afstemningsstedet skal være begrundet i vælgerens handicap eller nedsatte førlighed.
Det kan måske lyde som en meget beskeden ændring af lovgivningen, men det kan faktisk have ganske stor betydning i forhold til, at det er sådan, at der på visse valgsteder er meget vanskelig tilgængelighed for handicappede.
Det skyldes, at en del af de valgsteder, der benyttes, ikke har handicapvenlige adgangsforhold.
Det har man indtil videre rådet bod på, ved at det har været muligt at afgive sin stemme uden for valgstedet, f.eks. i ens egen bil.
Med lovforslaget bliver det betydelig lettere for en vælger med handicap eller nedsat førlighed at få mulighed for at afgive sin stemme på samme måde som alle andre vælgere, og det ligger i øvrigt i god tråd med FN's handicapkonvention, som Danmark jo også har underskrevet.
Så det er glædeligt, at vi med dette lovforslag lever op til FN's konvention og anbefalinger på det her område.
Ved det seneste kommunalvalg har der været meget fokus på at højne valgdeltagelsen, samt at forskellige grupper benytter muligheden for at stemme.
Om det massive fokus har båret frugt, er indtil videre uklart, men L 68 rummer konkrete forbedringer for gruppen af handicappede vælgere.
Det er vigtigt – det er i hvert fald vores opfattelse i Venstre – at alle har mulighed for at deltage i valghandlingen, og begrænset førlighed må naturligvis ikke betyde, at man er hindret i at afgive sin stemme.
Demokrati er ikke statisk, men det skal udvikle sig.
Ved kommunalvalget var der meget stor succes med alternative stemmesteder, som f.eks. på McDonald's, og de nye afstemningssteder resulterede i rekordmange brevstemmer samt en markant større valgdeltagelse end det, man har set ved foregående kommunalvalg.
Med disse erfaringer i mente er det oplagt, at vi også gør det lettere for personer med handicap og nedsat førlighed at afgive deres stemme og deltage i demokratiet.
Målet må naturligvis være, at så mange som muligt stemmer, og det kan vi jo sikre et skridt på vejen med dette lovforslag.
Så Venstre støtter lovforslaget, og vi vil gerne samtidig kvittere for ministerens opfølgning på Folketingets Kommunaludvalgs beretning til B 74 fra det forgangne folketingsår om øget tilgængelighed i forbindelse med deltagelse i demokratiet.
Morten Marinus (DF), 2013-11-28:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan også støtte det her lovforslag om at give handicappede og personer med nedsat førlighed mulighed for at skifte valgsted inden for kommunen.
Det er en god ting, hvis det kan højne valgdeltagelsen for den her gruppe borgere, men det må samtidig heller ikke blive nogen sovepude for kommunerne, forstået på den måde, at kommunerne ikke skal kunne lulle sig i søvn med henvisning til, at man har et valgsted, der er handicapvenligt, og som lever op til alle forskrifter, og så nedprioritere de andre valgsteder.
Det må altså ikke blive nogen sovepude for kommunerne, men vi synes, det er en god idé, at man kan henvise til et andet sted, hvis der er et sted, der rent bygningsmæssigt ikke har mulighed for at blive så handicapvenligt, som det bør være, og at man så kan bruge den her mulighed.
Samtidig har vi set, at der er kommet nogle høringssvar, som også stikker lidt uden for det her lovforslag.
Vi har bl.a. hørt fra de synshandicappede, at de stadig væk synes, at det er et problem for dem, at de, ud over at de må vælge at tage en egen ledsager med ind i stemmeboksen, også skal have en valgtilforordnet med ind.
De mener ikke, at det er rimeligt, når de nu har fuld tillid til, at det er deres egen ægtefælle eller f.eks. barn, der går med ind i stemmeboksen.
De føler sig overvåget og føler ikke, at det er i orden, at de offentligt over for en valgtilforordnet giver til kende, hvem de ønsker at stemme på.
Jeg synes faktisk, det er en problemstilling, vi bør lytte til.
Det kan godt være, at vi skal se på, om det ikke er nok, at det, når man er synshandicappet, er ens nærmeste, der går med ind i stemmeboksen.
Det vil de nemlig gerne gøre.
Men alt i alt støtter Dansk Folkeparti altså det her lovforslag.
Vi håber, at det kan være med til, at flere handicappede kommer hen og stemmer.
Vi får i hvert fald mulighed for at afprøve det, og så må vi se, om det ikke bliver en succes.
Det håber vi i hvert fald.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-11-28:
Det er vigtigt, at alle mennesker i Danmark har mulighed for at stemme og også har mulighed for at komme nemt til et valghandlingssted.
Derfor er det lovforslag, vi behandler i dag, et rigtig fint forslag, som sikrer, at handicappede og mennesker med nedsat førlighed får mulighed for at vælge et andet afstemningssted end det, de er tilknyttet i henhold til valglisten.
De kan i fremtiden vælge det afstemningssted i kommunen – og der er flere at vælge mellem – som er tilgængelig for handicappede.
Man kan i fremtiden ansøge om at få lov til at afgive sin stemme der.
Det er et rigtig godt forslag.
Det er ikke et stort bureaukratisk lovforslag, vi her skal vedtage.
Det er et lovforslag, som kommunerne meget nemt kan handle på, samtidig med at det i praksis gør en forskel for mennesker med nedsat førlighed.
Derfor kan Radikale Venstre til fulde bakke op om lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-28:
Mere end hver tiende dansker lever i dag med et handicap eller et længerevarende helbredsproblem, der begrænser deres muligheder for at deltage i demokratiske processer på lige fod med andre mennesker.
SF støtter derfor naturligvis lovforslaget, der vil gøre det muligt for vælgere med handicap eller nedsat førlighed at stemme fra et andet og mere tilgængeligt afstemningssted end det, de første gang er blevet henvist til.
Jeg vil selvfølgelig gerne benytte lejligheden til at understrege, at der fortsat eksisterer en række uhensigtsmæssige omstændigheder, der afskærer borgere med funktionsnedsættelse fra at deltage i demokratiske processer, og i Danmark skal vi fortsat gøre alt, hvad vi kan, for at ratificere FN's handicapkonvention, da det er et grundlæggende vilkår for ethvert velfungerende demokrati, at alle mennesker har lige muligheder og rettigheder.
SF støtter forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-28:
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi synes, at det er helt rigtigt, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at flest mulige deltager i vores valg.
Det bliver imødekommet, at der bliver særlige forhold for dem, sådan at alle kan deltage, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det her er et udmærket supplement til, at man i dag kan vognstemme, altså køre ned til afstemningsstedet og så blive hjulpet af folk på valghandlingsstedet til at afgive sin stemme.
Vi giver også en hjælpende hånd til dem, som vil brevstemme, og vi synes, at vi på alle måder skal række hånden ud og forsøge at gøre det nemt og enkelt at stemme og selvfølgelig også for personer med et handicap, eller som er gangbesværede eller på anden måde har nedsat førlighed.
Så fuld opbakning fra Det Konservative Folkeparti.
Karen J. Klint (S), 2013-11-28:
Tak for det.
Jeg er godt nok ikke medlem af det stående udvalg, altså Kommunaludvalget, men jeg har fået lov til at få æren af at være ordfører på L 68, som handler om tilgængelighed på valgstederne for vælgere med handicap.
Og det er jeg meget glad for, for jeg stod for nogle år siden i spidsen for et nordisk projekt, der hed »Demokrati for alle«, som netop forsøgte at screene, hvor gode vi er som demokrater, om vi kun er gode demokrater for de bedst fungerende i landene, eller om vi er gode demokrater for alle vælgere og for alle mennesker.
Der screenede vi faktisk også Folketingets tilgængelighed, og visse ting er blevet rettet siden, så det er rigtig godt, at der en gang imellem er sådan nogle tværgående initiativer.
Vi lærte en del af, hvordan man gør i Norge, hvor der er meget mere tilgængelighed, og hvor der er meget mere inklusionstanke i, at man skal nå alle mennesker.
I Danmark har vi også nogle bygningsregulativer, der også siger noget om nye bygninger og tilgængelighed.
Det kan godt halte lidt med at få dem efterlevet rundtomkring, og det kan også godt halte lidt med at få efterlevet, at man også i forbindelse med offentlige bygninger skal tilpasse dem sådan, at mennesker med forhindringer på grund af fysiske forhold eller andre handicap også skal kunne komme ind i de offentlige bygninger.
Jeg vil også i forlængelse af det, Venstres ordfører har sagt – der er jo ingen grund til at gentage en anden ordfører – supplerende sige, at netop når man har hemmelige afstemninger i Danmark, er det også meget vigtigt, at de alternative steder, man som vælger med handicap kan stemme, også opfylder krav til diskretion.
For vi har jo hemmelig afstemning, og vi er også anonyme, vi må ikke fortælle, hvem der kommer hen at stemme, men skal man have et stort setup, fordi man har et handicap, er det jo ikke specielt anonymt, at man kommer hen og stemmer.
Så jeg synes, vi skal følge den her lovgivning godt på plads og sige, at det er rigtig fint, at vi nu får nogle muligheder, og at det er rigtig fint, at kommunerne skal annoncere, hvor der er stemmesteder, der er mere tilgængelige end andre, men jeg synes også, vi skal have den etiske dimension med.
Så har jeg også noteret mig, at Dansk Handicap Forbund også peger lidt på, at der kan være lidt ekstra med transportudgifter, fordi man skal køre lidt længere end bare lige hen om hjørnet, og at der også kan være noget i forhold til mennesker, som er personlig umyndiggjort.
I forhold til det sidste er det sådan set en grundlovsændring, der skal til, hvis alle mennesker, også mennesker, der er personlig umyndiggjort, skulle have en stemmeret, så det kan vi ikke gøre noget ved.
Så vi er tilbage til den der fysiske tilgængelighed til afstemningsstederne, men lad os også opfordre til, at de kommunalpolitikere, der skal implementere loven her, også tænker de etiske og de kulturelle forhold ind, for ellers bliver det ikke demokrati for alle, og det synes jeg stadig væk er et godt slogan, altså at vi skal have demokrati for alle.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Jeg deler sådan set nogle af hr. Karsten Lauritzens bekymringer omkring objektivt ansvar, men jeg synes måske, at vi mangler at få lidt proportioner i det her, for hr. Karsten Lauritzen begynder at tale om børnepornografi, knive osv.
Er vi ikke enige om for bare sådan at få proportionerne med og lidt saglighed ind i debatten, at det, i forhold til det, vi konkret står og diskuterer i dag, jo kun er ved de milde hastighedsovertrædelser, at der vil være et betinget objektivt ansvar, og ikke i de grove tilfælde?
Det betyder også, at der kun er tale om en bøde og ikke er tale om pletter på straffeattesten.
Er vi ikke enige om det – for bare at få lidt saglighed ind i debatten?
Finn Sørensen (EL), 2013-11-28:
Enhedslisten støtter også det her lovforslag, men egentlig er det jo sådan lidt en falliterklæring, fordi det naturlige krav jo må være, at alle afstemningssteder er tilgængelige for mennesker med handicap.
Det er jo et krav, vi stiller til nybyggeri, til offentlige institutioner osv., så hvorfor ligesom give lidt køb på det og sige, at så må de mennesker med handicap jo vælge et afstemningssted, der er tilgængeligt.
Det halter jo lidt, men jeg kan godt høre på de forskellige udmeldinger, at det så er så langt, vi kan komme nu, og derfor støtter Enhedslisten selvfølgelig også det her forslag, som er en klar forbedring, men jeg bakker også op om de bemærkninger, der kom fra Dansk Folkepartis ordfører og fra Socialdemokraternes ordfører.
Specielt når det var en socialdemokratisk ordfører, der kom med nogle gode synspunkter, som vi burde arbejde videre med i forbindelse med det her, er jeg spændt på at høre, hvad ministeren siger til de kommentarer, der kom fra Dansk Folkeparti og fra Socialdemokraterne, og også de indvendinger og forslag til forbedringer, der ligger fra handicaporganisationerne, fordi så vil Enhedslisten da være meget villig til, at vi i det videre arbejde med det her lovforslag prøver at forbedre det yderligere.
Det skal selvfølgelig ikke afholde os fra at stemme for det, hvis ikke vi kan komme igennem med det, men vi skal jo altid prøve, om vi kan gøre tingene bare lidt bedre.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Jo, det er vi enige om.
Men for os i Venstre er det noget principielt.
Jeg havde egentlig troet, at det også var en principiel dagsorden for Radikale Venstre.
Det kan jeg så forstå det ikke er.
Der er et udtryk, der hedder, at hvis man smider en frø ned i en gryde med kogende vand, hopper frøen op igen, men hvis man smider en frø ned i en gryde med koldt vand og tænder for blusset, så den stille og roligt bliver varmet op, hopper den ikke op igen.
Det er det, der sker her.
Det er udtryk for et retssikkerhedsmæssigt skred.
Hvis man først siger ja til de små forseelser, kan man jo så gå videre.
Som jeg kender justitsministeren, kan jeg sagtens se justitsministeren næste gang sige: Jamen I stemte jo for det første gang, hvorfor kan I ikke gå videre?
Vi bliver nødt til at stå fast på nogle principper, og princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, er altså et grundprincip i vores retssamfund.
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Men det kan jo godt være, at det var gået i glemmebogen; det anerkender jeg.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Jeg beklager.
Det har vi naturligvis fortsat, men det er klart, at der med det her forslag bliver lagt et større ansvar over på ejeren; det er klart, at hvis jeg låner hr. Tom Behnkes bil, så får hr. Tom Behnke også et større ansvar med det her.
Men man kan sige, at der jo på mange måder i forvejen gælder noget tilsvarende på P-afgifts-området.
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Ja tak, så absolut.
For det her lovforslag kommer jo til at have den konsekvens, at det stadig væk er bilejeren, der skal betale bøden.
Selv om ejeren siger, at det var hr. Jørgensen, der kørte bilen, og hr. Jørgensen bagefter siger, at det var rigtigt, at det var ham, der kørte bilen, men han nægter at betale bøden, så er det stadig væk ejeren, der skal betale bøden.
Er man virkelig indstillet på det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Jamen så kan man rejse et civilt søgsmål.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Til det sidste først: Det var sådan set en betragtning ud fra Institut for Menneskerettigheders høringssvar, som påpeger, at der ikke er tale om en overtrædelse af menneskerettighederne på det her punkt.
Men nu har jeg næsten glemt, hvad hr. Tom Behnke sagde til at starte med; kan hr. Tom Behnke lige løfte sløret for mig her?
Hvad startede man med?
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Tak for det.
Så jeg vil spørge om noget andet, nemlig det med vejarbejde.
Det er jo ikke ret mange måneder siden, jeg fremsatte et beslutningsforslag her i Folketinget om, at der skulle være en dobbelt straf, hvis man kører for stærkt ved et vejarbejde, hvor der bliver arbejdet.
Da stemte SF imod og argumenterede imod det.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Hvis argumentet er behovet for at beskytte medarbejderne – og det er jeg sådan set enig i at det bør være – hvorfor har man så fremsat et lovforslag, der går skridtet videre?
Det er jo ikke kun, når der bliver arbejdet.
Det er også midt om natten i bælgravende mørke: Der er ikke andre trafikanter, der er ikke nogen vejarbejdere, der er helt stille, der er ikke engang en vind, der bevæger sig, og alligevel gælder lovgivningen også på det tidspunkt.
Hvorfor det, hvis det er, fordi man vil beskytte medarbejderne?
Det er jo interessant, for hvis det argument skal holde – altså at grunden til, at der er en særlig lav hastighed ved vejarbejde, er, at vejen kan have et andet forløb, og derfor er man nødt til at få farten ned – så bør vi vel også fordoble bøderne og sanktionerne, hvis der er skiltet med en lavere hastighed, hvor man skal passere en smal bro, et uoverskueligt vejsving, en viadukt eller lignende steder, hvor man har skiltet farten ned, fordi det lige præcis der er farligt, hvis man kører for stærkt, der er det vigtigt at vi får farten ned.
Hvis det argument skal holde, skal det vel også kunne bæres ud i alle de andre bestemmelser.
Har man tænkt sig at gøre det fra SF's side?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-28:
Ligegyldigt om man kører ved en viadukt eller ved siden af et vejarbejde, synes jeg sådan set, man skal overholde hastighedsbegrænsningerne, og det går jeg da også ud fra at De Konservative selvfølgelig mener.
Ellers må hr. Tom Behnke jo korrekse mig senere, hvis det er noget nyt fra konservativ side.
Og når man har skiltet noget og vejarbejdet går i gang f.eks. kl. 5 eller 6 om morgenen, synes jeg også, vi har en forpligtigelse til at beskytte de medarbejdere, når de møder.
Derfor er det selvfølgelig oplagt, at den hastighedsbegrænsning gælder i hele forløbet, hvor det pågældende vejarbejde pågår, uanset om klokken så er 4 eller 5 om morgenen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
I dag er det sådan, at hvis man låner sin bil ud til en ven eller en kollega eller en nabo, og hvis den nabo eller ven eller kollega kører for stærkt, får man sådan et papir fra politiet, og så skal man bare fortælle, hvem det er, der har kørt bilen.
Fremover får man en bøde fra politiet, og så skal man så gå over til naboen, vennen eller kollegaen og sige: Jeg har betalt en bøde, som du har forårsaget, og nu vil jeg gerne have, at du betaler pengene til mig.
Det er noget mere omstændeligt og kan måske let udløse konflikter i venskaber og kollegiale forhold og i familier osv.
Hvad tror SF det her vil betyde for folks lyst til af deres gode hjerte at låne deres bil ud til venner, kolleger og familie?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-28:
Jeg tror, at uanset om man havde lånt sin bil ud og havde fået en bøde i går eller gør det i morgen, vil man sådan set forvente, at naboen eller sønnike, eller hvem det nu i øvrigt er, der har lavet overtrædelsen, betaler den bøde.
Jeg går da ikke ud fra, at hr. Ole Birk Olesen – hverken med den tidligere lovgivning eller med den kommende lovgivning – har tænkt sig at betale bøden for sin nabo.
Derfor er det da for os at se fuldstændig rimeligt, at vi selvfølgelig sikrer, at hvis en anden har lavet en overtrædelse, skal vedkommende selvfølgelig betale det.
Derfor påhviler det nu hr. Ole Birk Olesen som ejer af den pågældende bil så at sikre, at bøden betales.
Han må sige: O.k., jeg var voksen nok til at udlevere nøglerne til den her bil; måske er jeg så også voksen nok til at kunne gå over til naboen og sige: Nu fik du så en bøde; nu må du også betale den.
Jeg har svært ved at forestille mig, at det ville være anderledes, hvis naboen havde bakket ind i, hvad ved jeg, en lygtepæl eller noget andet, og der så var kommet en bule i bilen.
Havde man så forestillet sig, at ejeren havde trukket på skuldrene og sagt: Nå?
Nej, så var hr. Ole Birk Olesen også gået over til naboen og havde sagt: Arh, det her er vi nok lige nødt til at snakke om.
Nu tror jeg også, det nogle gange blæser om natten, men det kan godt være, at det ikke gør det i den konservative logik; det skal jeg jo ikke kunne sige noget om.
Men selv når vinden blæser om natten, kan der jo godt være lavet en afspærring, der betyder, at der er en indsnævring af vejbanen, som rent faktisk gør, at man selvfølgelig skal tage vare på også de modkørende trafikanter.
Netop derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi da, når der er en hastighedsbegrænsning – uanset om der så står en vejarbejder ude på kørebanen, eller der ikke gør – har et ansvar over for hinanden for at overholde de hastighedsbegrænsninger, som politiet i den her situation har indført på den pågældende strækning.
Det går jeg sådan set også ud fra at De Konservative mener, altså at man skal overholde den lovgivning, uanset om vejarbejderne så står det ene eller det andet sted.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-11-28:
Tusind tak.
Jeg vil bare høre: Vil Venstre også kæmpe for at afskaffe p-afgifter?
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Jeg skal høre, om Det Radikale Venstre stadig væk har det synspunkt, det retspolitiske princip, at man er uskyldig, til det modsatte er bevist.
Gør det sig stadig væk gældende efter i dag?
Det andet spørgsmål er, om jeg hørte det rigtigt: Har Det Radikale Venstre forskellige syn på retssikkerheden, alt efter hvor stor sanktionen er, altså at jo større sanktionen er, jo mere skal man være opmærksom på retssikkerheden, og jo vigtigere er det, mens det der med retssikkerheden, hvis der kun er tale om en lille sanktion, så kommer sådan i anden række?
Har jeg forstået det rigtigt?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Der er forskel på en afgift og en bøde.
En bøde er en strafferetlig sanktion.
Der er en afgørende forskel på det.
Altså, jeg vil virkelig anbefale Det Radikale Venstre at sætte sig grundigt ind i det her
jeg tror, at man er blevet snøret eller snydt ovre i Justitsministeriet til at gå med til noget, der er et nybrud i dansk retspolitik.
Man lægger bevisbyrden over på ejeren af bilen, og man går på kompromis med princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Trine Bramsen (S), 2013-11-28:
Jeg har ikke så stor erfaring med at lægge frøer ned i gryder med kogende vand, så jeg vil starte et andet sted.
»Her arbejder min far«, lyder en af teksterne på de skilte med billeder af et lille barn, som vi har set rundtomkring ved vejarbejder ved de større danske veje.
De her skilte er ikke lavet for sjov.
De er lavet, fordi vi i de seneste år har set alt for mange eksempler på ulykker blandt medarbejdere ved vejarbejder på grund af hastighedsoverskridelser.
Det er respektløst, når danske bilister ikke overholder de fartbegrænsninger, som skal beskytte landets vejarbejdere mod uheld, og det er på den baggrund, vi behandler lovforslaget om skærpede sanktioner for hastighedsoverskridelser ved vejarbejder.
De skærpede sanktioner ved hastighedsovertrædelser begået ved vejarbejder eller andet af tilsvarende karakter skal sikre, at bilisterne overholder de anmærkede hastighedsbegrænsninger.
For det er trods alt ikke for sjov, at de hastighedsbegrænsninger er sat.
Den anden del af lovforslaget skal sikre, at færre snyder sig fra en fartbøde.
Det er heller ikke for sjov, at der er generelle hastighedsbegrænsninger.
Det er ikke for sjov, at vi opstiller ATK-biler.
Man udsætter andre for fare, når man kører for stærkt, og ser vi på ulykkesstatistikker over, hvor mange der bliver dræbt som følge af fart, kan vi se, at tallene desværre taler deres alt for tydelige sprog.
Lovforslaget har til formål at pålægge ejeren eller den registrerede bruger af et køretøj strafansvaret i form af bøde for hastighedsovertrædelser, medmindre en anden person udpeges og erkender at have ført køretøjet.
På det her punkt glæder jeg mig over, at det er muligt at kigge i billedmaterialet – og det er en konsekvens af det justerede forslag – så ejeren kan få at se, hvem der har kørt hans eller hendes køretøj.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt, at fartsyndere slipper for at blive stillet til ansvar for deres farlige kørsel, fordi køretøjets ejer nægter kendskab til, hvem der har siddet bag rattet, og jeg tror heller ikke på, at der er mange, der udlåner deres bil til fremmede personer, som de overhovedet ikke ved hvem er.