runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Nu forstod jeg med det samme, hvad det er, hr. Bent Bøgsted vil.
Det, hr. Bent Bøgsted vil, er at sikre, at landsdækkende overenskomster skal gælde over hele landet, så man ikke kan komme et eller andet sted fra og underbyde dem.
Tanken må jo være, at så er der ikke nogen jysk håndværksmester, der skal kunne byde ind på en opgave i København, fordi jyderne arbejder under en billigere overenskomst, end man har i København.
Er det det, hr. Bent Bøgsted vil lovgive imod?
Skal det være sådan, at jyderne skal blive og arbejde på den anden side af Storebæltsbroen, og at københavnerne skal blive og arbejde i København?
Det må være den logiske konsekvens.
Vi fik tingene klart dokumenteret på høringen, hvor også Dansk Folkeparti havde mulighed for at få eksperter og interessenter udefra i panelet og også fik det.
Her var der en meget inkarneret EU-modstander, som argumenterede stærkt imod EU og argumenterede stærkt imod Lavaldommen - her kunne jeg i øvrigt bifalde hans synspunkter - men som endte med at anbefale, at man stemte for lovforslaget her, fordi det sikrer konfliktretten, fordi man kan rejse overenskomstkrav og også rejse krav om alt muligt lokalt stof ud over lønnen, som kan omregnes til løn.
Line Barfod (EL), 2008-12-09:
Jeg tror, hr. Thomas Adelskov kom til at tage munden noget for fuld i sit indlæg.
Hr. Thomas Adelskov sagde, at lovforslaget løser problemet.
Jeg går ud fra, at hr. Thomas Adelskov er enig i, at problemet med, at EF-Domstolen mener, at den har ret til at blande sig på arbejdsmarkedet, og problemet med, at EF-Domstolen mener, at det er den, der i sidste ende afgør, hvorvidt en konflikt er lovlig eller ej, ikke er løst med dette lovforslag.
Det kan kun løses med en løsning på EU-plan.
Jeg går ud fra, at hr. Thomas Adelskov også er enig i, at man med dette lovforslag cementerer den indskrænkning af konfliktretten, der er sket med EF-Domstolens afgørelser.
Man går her ind og siger, at vi skal have A- og B-overenskomster, og at fagforeningerne bliver nødt til at gå ud og lave nogle nye B-overenskomster med de udenlandske arbejdsgivere, som ikke fuldt ud kan rumme alt det, der er i A-overenskomsterne for de danske arbejdsgivere og arbejdere.
Der kan bl.a. være problemer i forhold til de lokale aftaler, i forhold til feriefridage, i forhold til pension osv., som ikke kan medtages i B-overenskomsterne.
Jeg går ud fra, at hr. Thomas Adelskov er enig i, at der vil være nogle ting, der gør, at der er forskel, at der ikke længere kan kræves lige vilkår mellem danske arbejdere og arbejdere ansat hos udenlandske arbejdsgivere, altså arbejdere fra andre lande.
Det er det, der er det store problem, og det er det, man med det her lovforslag putter ind i lovgivningen.
Det er det, vi mener man skulle kæmpe videre for at undgå.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Det var jo trods alt en åbning til sidst, vi fik fra hr. Thomas Adelskov, at man altså nærmest kan forvente, at Socialdemokratiet nu vil støtte det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, om at få gjort det fuldstændig klart i EU-traktaten, at arbejdsmarkedspolitik ikke er et EU-anliggende.
Men jeg vil godt, med hensyn til hvem man mest skal frygte, have lov til at spørge: Gør hr. Thomas Adelskov sig overhovedet ikke nogen overvejelser om den ret markante forskel, der er imellem et demokratisk valgt parti, nemlig Dansk Folkeparti - jeg tror, at vores gensidige foragt for hinanden nok er nogenlunde lige stor - og så en EF-Domstol, som mig bekendt de sidste 50 år ikke har været underlagt noget folkeligt mandat?
Hr. Thomas Adelskov, der altså her giver udtryk for en vis utilfredshed med EF-Domstolen, har jo ingen chancer for at få ændret på den linje, som EF-Domstolen fører.
Der er ingen danskere, der er ingen europæere overhovedet, der stemmer om, hvem der skal sidde i den domstol.
Hvis danskere er uenige med Dansk Folkeparti, kan de bare lade være med at stemme på os.
Men hvordan skal vi gøre det med EF-Domstolen, når hr. Thomas Adelskov gerne vil stoppe Domstolen?
Hvorfor kan han stemme for et forslag, der ikke ændrer noget som helst ved EF-Domstolens kompetence på det her område?
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Jeg håber, at fru Line Barfod hørte efter, da jeg startede mit indlæg med at sige, at der ikke er nogen i det her Folketing, særlig ikke Socialdemokraterne, der er glade for eller tilfredse med den dom.
Tværtimod er vi meget utilfredse med den, og det tror jeg også jeg gjorde gældende ved førstebehandlingen af dette lovforslag.
Vi er ikke enige, og vi ser også gerne, at vi får arbejdet for at få lavet en løsning på EU-plan.
Det, der bare er udfordringen, er, at den løsning ikke ligger lige for.
Til gengæld har vi flere hundrede igangværende konflikter på danske arbejdsmarked, som, hvis ikke vi tog det her lovinitiativ, ville risikere at blive standset på baggrund af en indankning for EF-Domstolen, og de sager kunne man risikere at tabe.
Med det her lovforslag sikrer vi, at alt, hvad der handler om løn - det er også feriepenge og pension, og det kan også være barselorlov osv. - kan der konfliktes på, fordi man kan omregne det til en tarif, som man kan godtgøre over for de udenlandske arbejdsgivere.
Det er sådan set ret afgørende.
Så er det rigtigt, at der nok er nogle detaljer langt ude, som ligger marginalt i forhold til overenskomsten, og som man ikke kan rejse overenskomstkrav om, men i første omgang har det været afgørende for os, at overenskomstkravene kunne rejses på lønområdet, sådan at man altså ikke kunne underbyde danske lønmodtagere med ringe vilkår fra udlandet.
Line Barfod (EL), 2008-12-09:
Det glæder mig, hvis vi kan være enige om, at lovforslaget her ikke løser problemet, og at vi er nødt til at løse det på EU-plan.
Det glæder mig også, hvis vi er enige om, at der bliver tale om ulige vilkår.
Så er vi uenige om, hvor stor forskel der bliver på A- og B-overenskomsterne, men det er jo afgørende, når vi skal have diskussionen, at vi så er enige om, at der er et problem - at det er et problem, at vi fremover skal operere med A- og B-overenskomster, at vi ikke længere i Danmark kan stille krav om lige vilkår for dem, der kommer hertil, men at det med det her lovforslag cementeres, at der er forskel på, om man er dansk arbejder eller udenlandsk arbejder, og at det derfor også på sigt kan føre til, at man undergraver de danske løn- og arbejdsvilkår, for det er jo det, der er problemet.
Jeg er helt med på, at risikoen er, at EF-Domstolen vil underkende de konflikter, der er i Danmark, det er jo det, der er selve grundsubstansen, og som vi er enige om er et problem.
Så er spørgsmålet, hvad vi gør ved det, og der mener vi altså at man er nødt til at finde løsningen på EU-plan.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Jeg vil indtrængende opfordre til, at man ikke hopper i den samme gynge og samme båd som Dansk Folkeparti.
Jeg vil indtrængende opfordre til, at Enhedslisten følger de råd, man har fået fra LO, fra alle fagforbundene og også fra fagforeninger helt ned på lokalt plan.
Vi havde en lokal fagforeningsrepræsentant for København, der sad i panelet, da vi holdt en EU-høring herinde.
Det var en meget stærk EU-skeptiker, som anbefalede os alle sammen at stemme for det her lovforslag, sådan at man fortsat sikrer konfliktret og mulighed for at rejse overenskomstkrav over for udenlandske virksomheder.
Det har vi til gode at høre ved tredjebehandlingen, men der skal stadig væk lyde en indtrængende opfordring heroppefra fra mig.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Tak, hr. formand.
Se, tidligere i dag kunne man høre landets statsminister tale om Danmark som duksedreng i EU-sammenhænge.
Man kan sige, at det her forslag sådan set cementerer duksedrengerollen.
Jeg undrer mig så over, at hr. Thomas Adelskov og andre i Socialdemokratiet synes, at det er helt i orden, at man nu altså cementerer, at Danmark også på det område bare skal være duks.
Spørgsmålet er: Hvilken garanti har hr. Thomas Adelskov for, at vi ikke i morgen eller om en måned eller om et halvt år får en ny dom fra EF-Domstolen, som yderligere betyder indskrænkninger for, hvad vi som medlemsland kan foretage os?
Altså, vi ser hele tiden, at EF-Domstolen efter salamimetoden æder sig tættere og tættere ind.
Ændrer det her forslag overhovedet på det?
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Jeg bliver nok nødt til at sige, at jeg i langt mindre grad frygter, hvad EF-Domstolen kan finde på, end hvad Dansk Folkeparti kan finde på.
Vi har adskillige fortilfælde fra den her Folketingssal, hvor Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre indgreb i overenskomster og i aftalemuligheder.
Vi har truslen fra Dansk Folkeparti gentaget så sent som for et år siden, da der var konflikt på Nørrebro Bryghus, hvor man truede 3F med, at hvis ikke de lod være med at blokere Nørrebro Bryghus for at få en overenskomst - det er det samme, vi taler om her - så ville man gribe ind i forhold til konfliktretten.
Jeg tror nok, at danske lønmodtagere skal frygte Dansk Folkeparti væsentlig mere, end man behøver at frygte EU og EF-Domstolen.
Men det betyder ikke, at det ikke er en god idé at finde en EU-løsning på det her problem.
Det betyder ikke, at det ikke er en god idé at lave en vedtagelse i EU.
Problemstillingen er bare, at det kan vi ikke vente på, vi er simpelt hen nødt til at sørge for, at der fortsat er mulighed for i Danmark, at man kan konflikte for ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er det, det her lovforslag handler om.
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti har en anden dagsorden om at stikke dansk fagbevægelse.
Det er bare ikke Socialdemokraternes dagsorden.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Jeg undrer mig altid over de glorværdige ordførertaler, som Enhedslisten er i stand til at holde over forlig og aftaler, hvor man nærmest helt fra starten af har ønsket slet ikke at sidde med ved bordet og være en del af, hvad der skal stå i forligsteksten.
Men når nu man ikke kan være klog, er det jo altid bedre at være gammelklog.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Når hr. Per Clausen taler om, at det er vigtigt med lokal forankring, og at det er vigtigt, at de folk, der bor i de områder, hvor vindmøllerne stilles op, accepterer og nærmest elsker, at de her møller står der, tror hr. Per Clausen så, at den kærlighed til vedvarende energi og til vindmøller, som han er i stand til at formulere i varme vendinger, bliver større eller mindre af, at folk, der nu taber penge på deres ejendomme, fordi møllerne bliver sat op, får dem erstattet?
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Et eller andet sted er det jo en lille smule utroligt, at man skal blive ved med at høre på det der vrøvl om disse forhandlinger, man ikke har ønsket at deltage i, når hr. Morten Messerschmidt udmærket godt ved, at Enhedslisten aldrig er blevet inviteret til at deltage i de her forhandlinger.
Det klager jeg ikke over.
Det skyldes vel, at hr. Morten Messerschmidt og andre ved, at hvis vi havde været med, ville vi have stillet krav om en aftale, der var betydelig bedre end den, der er blevet lavet.
Det har man valgt at undgå ved ikke at invitere os, og det er jo fair nok.
Men så til kernen i det her
: Bliver man mere glad for møllerne, fordi man får erstatning, fordi de bliver stillet op?
Nej, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, man bliver mere glad for noget, som man har været med til at beslutte, som man er med til at eje, som løser nogle problemer og er svaret på nogle udfordringer, som man selv oplever som vigtige.
Det er det, der skaber begejstring og glæde.
Det andet, erstatning, vil man aldrig opfatte som andet end en trist kompensation for en ulempe.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Nu kender jeg selvsagt ikke hr. Per Clausens boligforhold, men hvis nu vi forestiller os, at der ved alle lovlige midler osv. træffes beslutning om at føre en motorvej eller en jernbanestrækning, eller hvad det måtte være, igennem en baghave, tror hr. Per Clausen så ikke, at det trods alt er lettere at acceptere den nødvendige infrastrukturudbygning, hvis man trods alt ikke taber penge på det?
Tror hr. Per Clausen ikke, at de folk, som uanset hvad - det er jeg sådan set enig i - må sidde tilbage med en meget kedelig fornemmelse, trods alt er en lille smule gladere for, at de 100.000 kr. eller 200.000 kr., som de er blevet frarøvet, ved at den her installation er kommet op, ikke bare er smidt ud i den blå luft, men at de trods alt står på bankkontoen?
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Det interessante er, at hr. Morten Messerschmidt ikke har stillet forslag om, at det skulle være nemmere at få erstatning, hvis der blev lagt en motorvej igennem min baghave eller for den sags skyld hr. Morten Messerschmidts egen baghave.
Hr. Morten Messerschmidt har ikke stillet forslag om, at det skulle blive nemmere at få erstatning, og at man skulle kunne få en større erstatning, hvis det var en jernbanelinje eller for den sags skyld en svineproducent med de lugtgener, det giver.
Nej, hr. Morten Messerschmidt har stillet forslag om, at det skal være nemmere at få erstatning i ét konkret tilfælde, nemlig når det handler om vindmøller, og det skyldes måske i virkeligheden mere hr. Morten Messerschmidts forhold til vindmøller, end det skyldes hr. Morten Messerschmidts forhold til naboer.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Jeg ville jo ønske, at man - når vi debatterer så alvorlige ting her fra talerstolen - vidste, hvad man talte om. Lovforslaget her stiller ikke krav om, at udenlandske virksomheder skal overholde nogen som helst overenskomster.
Det sikrer, at fagbevægelsen kan rejse et overenskomstkrav, og det sikrer, at fagbevægelsen kan gå ud og kræve, at man får danske lønninger på danske arbejdspladser.
Der er ikke noget som helst krav om, at man skal overholde en bestemt overenskomst, men det sikrer konfliktretten.
Det er rigtigt, at det er indbygget i lovforslaget, at man altså ikke kan oprette sin egen lille private fagforening og så sige, at nu har man lavet en overenskomst til 30 kr. i timen, så er den gældende, og så må andre ikke konflikte inden for det område.
Det er rigtigt, at der er et værn mod de små gule fagforeninger, og det kan være, det er dem, hr. Bent Bøgsted gerne vil forsvare, for det er ikke lønmodtagernes rettigheder.
Vi havde en høring om lovforslaget her, og her havde Dansk Folkeparti og Enhedslisten mulighed for at få eksperter og interessenter udefra i panelet.
Det fik man også, og ikke en eneste af de eksperter og interessenter fra fagforeninger og jurister, eller hvem der ellers sad i panelet, anbefalede, at man stemte imod lovforslaget.
Tværtimod blev det anbefalet, at man stemte for det.
Per Clausen (EL), 2008-12-09:
Det forholder sig jo sådan, at hele debatten om den her lov har været brugt til en systematisk misinformationskampagne, hvor man også fra Socialdemokraternes side har sagt, at vi bare skulle vedtage den her lov, og så var problemerne løst.
Min pointe er, at der ikke er et eneste problem, der er løst ved at vedtage den her lov.
Derfor tjener det ikke noget formål at vedtage den.
Tilbage står bare det, at det eneste, vi med sikkerhed ved kunne skabe forandring med hensyn til EF-Domstolens vilje til og ønske om at blande sig i faglige konflikter, er, at der bliver lavet en aftale i EU.
Vi har ligesom Europas faglige sammenslutninger gentagne gange foreslået, at det skulle være i form af en juridisk bindende protokol.
Det er blevet afvist at arbejde for det fra både Socialdemokraternes og SF's side.
Nu har LO's formand så foreslået, at vi skulle forsøge at få en topmødeerklæring igennem i forbindelse med det topmøde, der kommer nu.
Det er sent og også for sent, LO's formand kommer med den opfordring, men det må dog være muligt for Socialdemokraterne og SF klart at sige, at de støtter ham i den sag.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Så siger hr. Morten Messerschmidt, at man jo kan lave dårligere overenskomster på f.eks. arbejdstiden end de nationale overenskomster.
Altså, lad mig gentage over for hr. Morten Messerschmidt: Der findes forskellige overenskomster med forskellig arbejdstid på det danske arbejdsmarked.
Lad mig nævne 3F's overenskomst med 37 timers arbejdsuge, lad mig nævne Kristelig Fagbevægelses med 40 timers arbejdsuge.
Står hr. Morten Messerschmidt nu og mener, at vi skal have en bestemt arbejdstid herinde, og at vi skal lovgive om en bestemt arbejdstid?
Hr. Morten Messerschmidt taler også om noget, der gælder i hele Danmark.
Ja, selvfølgelig gælder den her lov i hele Danmark, og når man snakker om landsdækkende overenskomster, er det netop for at undgå, at der er nogle små gule fagforeninger til 30 eller 40 kr. i timen, som sidder derude og siger, at de tegner en overenskomst, og så kan udenlandske virksomheder bare læne sig op ad dem.
Man skal have konfliktret, som vi kender den fra 1899.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Jeg vil ønske, at hr. Thomas Adelskov vil stille flere spørgsmål i løbet af dagen, for jo flere spørgsmål han stiller, des klarere bliver det, at han ikke har forstået det forslag, han støtter.
Må jeg ikke have lov til at sige, at det jo er fuldstændig rigtigt og imponerende præcist, at hr. Thomas Adelskov er i stand til at forklare, hvordan de forskellige overenskomster her i landet altså har forskellige arbejdstider.
Derfor er det jo problematisk, at det her lovforslag i den nye bestemmelse, § 6 a, stk. 1, alene taler om, at arbejdsgiverne er forpligtet til at betale for udførelsen af tilsvarende arbejde - at betale, dvs. løn.
Det her forslag handler kun om løn.
Det vil sige, at kommer der et udenlandsk firma, som vil arbejde ikke bare 40 timer, som hr. Thomas Adelskov siger, men 60 timer eller 80 timer, eller hvad ved jeg, så vil det være et ulovligt konkurrenceparameter, hvis der konfliktes.
Det er det, hr. Thomas Adelskov siger ja tak til.
Er det en underkendelse eller en bekræftelse af septemberforliget?
Er det en underkendelse eller en bekræftelse af, at man skal have lov til at konflikte sig til overholdelse af sin egen overenskomst?
Karsten Hønge (SF), 2008-12-09:
Ja, det blev vi jo ikke meget klogere af, men det var der måske heller ikke nogen, der havde forventet.
Det er ikke noget, nogen har skullet presse SF til.
Det har fra dag et været SF's udgangspunkt, at der skal findes en europæisk løsning på det her spørgsmål.
Men det henstår jo stadig væk fuldstændig i det uvisse - men nu har hr. Per Clausen jo muligheden for at rette op på det og give svaret på det, jeg spurgte om - hvordan det kan være bedre at undgå den her lovgivning end at have den.
Hvordan kan situationen før lovgivningen være bedre end den, vi får, når vi nu vedtager den?
Det står fuldstændig hen i tågerne.
Men nu kan jeg se, at hr. Per Clausen beder om ordet, og så får vi det sikkert opklaret.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-09:
Jeg vil godt forklare det ganske langsomt, så også hr. Thomas Adelskov forstår alle pointerne her.
Vi forestiller os en landsdækkende overenskomst og siger, at man har vedtaget en timeløn på 150 kr.
I nogle kommuner har man så været i stand til at kæmpe sig til et tillæg på 10 kr., det vil sige, at timelønnen der vil være 160 kr.
Kommer der så et udenlandsk firma og siger, at de i den pågældende kommune, hvor tariffen efter lokalaftalen altså er 160 kr., vil gøre det til 150, så vil en konflikt være ulovlig.
Det samme gør sig gældende for arbejdstid, blot med den forskel, at der er de landsdækkende overenskomster heller ikke gældende.
Er der en landsgældende overenskomst, som hr. Thomas Adelskov nævner, på 40 timers ugentlig arbejdstid, og kommer der et, skal vi sige bulgarsk firma, der gerne vil arbejde 50 timer - altså i strid med den nationale overenskomst - så vil en konflikt være ulovlig, fordi stk. 1 kun omhandler, hvad der skal betales.
, man betaler,
er løn.
Thomas Adelskov (S), 2008-12-09:
Så kunne man jo stille et ændringsforslag om, at man også kunne konflikte om arbejdstiden.
Men det har jeg ikke set fra Dansk Folkeparti.
Det står der i betænkningsbidraget; det er sådan set meget enkelt beskrevet der.
Det er fuldstændig misvisende, i forhold til hvad lovforslaget gør, men det er det, der står i betænkningsbidraget.
Hørte jeg rigtigt, at hr. Morten Messerschmidt stod heroppe og sagde, at problemet var, at man skulle arbejde efter de landsdækkende overenskomster, altså 3F's, der hedder 37 timer om ugen, hvis det var det, der var tilfældet, i stedet for at man f.eks. også kunne gå ind og lave en 40-timers-overenskomst som den, der gælder i Kristelig Fagbevægelse?
Så er problemstillingen her jo lige nøjagtig, at Dansk Folkeparti har enormt travlt med at skulle beskytte Kristelig Fagbevægelse.
Det er det, det handler om, og det er derfor, de vil stemme imod det her lovforslag.
For det er klart, at Kristelig Fagbevægelse ikke har en landsdækkende overenskomst, der vil kunne komme i betragtning her.
Det har 3F, det her byggefagene, BAT, TIB osv.
Så hvis det er det, der er ærindet - at beskytte Kristelig Fagbevægelse kunne man bare have sagt det fra starten.
Så havde debatten nok været lidt anderledes.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-12-09:
Jamen kravet om et politisk kompromis kom da også fra Mark Carleton-Smith, den britiske brigadechef, der gik af her omkring den 1. oktober.
Det er da almindelig, banal tænkning hos dem, der beskæftiger sig med de her ting, at man ikke kommer uden om at inddrage dele af et kompromis; det har selv den danske regering jo også sagt.
Det er da rigtigt, at det her har meget at gøre med terrorangrebet den 11. september 2001, men vi kan jo ikke vinde fremtidens krige ved bare at se på fortidens tildragelser.
Og derfor er vi jo nødt til at se på, hvordan vi i fremtiden skal bekæmpe hele terrorproblemet.
Og det, vi siger, er, at det måske ikke er særlig klogt i den sammenhæng at have en forestilling om, at hvis bare man vinder militært i Afghanistan, har man løst terrorproblemet.
Det er i hvert fald så naivt, at det er decideret farligt.
Søren Espersen (DF), 2008-12-09:
Jamen altså, SF's årsag til at stemme nej bliver så gentaget nu.
Det bliver gentaget af hr. Holger K. Nielsen, at han ikke kan få sig selv til at stemme for, fordi vi måske har nogle motiver, han ikke bryder sig om.
Det er faktisk det, der bliver sagt.
Så siger hr. Holger K. Nielsen, at USA's kommende præsident jo ikke har noget med sagen at gøre.
Det var da alligevel en del.
Det har han da i høj grad, og hans indstilling er nu, at der skal sendes yderligere kamptropper til den sydlige del af Afghanistan, og det ved jeg også at den danske regering er enig med ham i.
Det, der er det afgørende nu, er jo i en periode at satse militært i det sydlige Afghanistan.
Så jeg kan slet ikke forstå hele problemstillingen.
Det er underligt at høre så direkte en tilståelse fra SF's forsvarsordfører - den samme mand, som i sommer fedtede for at komme med i det næste forsvarsforlig.
Jeg tror, at der er en forklaring på, hvorfor SF aldrig kommer med i et forsvarsforlig, for de vil jo ikke tage ansvaret, når det gælder, men de vil gerne forsøge at lade, som om at de vil tage et ansvar.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-12-09:
Det er da ynkeligt at høre hr. Søren Espersen sige, at vi fedter for at komme med i forsvarsforliget.
Vi har da ikke fedtet for noget som helst, vi har fremlagt et oplæg om det, og den er ikke længere, og hvis vi kommer med, kommer vi med - hvis vi ikke kommer med, kommer vi ikke med.
Den er ikke længere end det.
Det er da noget parlamentarisk Christiansborgfnidder, som jeg synes hr. Søren Espersen burde holde sig for god til.
Jeg har da ikke tilstået, at vi stemmer nej, fordi Dansk Folkeparti har nogle mærkelige holdninger.
De har nogle mærkelige holdninger, det skal godt nok indrømmes, men jeg har da tydeligt sagt, at vi stemmer imod det her, fordi der sker en militær optrapning.
Vi stemmer imod, fordi der sker en militær optrapning - vi stemmer imod, fordi der sker en militær optrapning.
Det er det, som er årsagen til, at vi stemmer imod det her.
Har hr. Søren Espersen forstået det nu, eller skal det gentages én gang til for hr. Søren Espersen og prins Knud, eller hvad er det, vi skal ud i her?
Vi stemmer imod, fordi der sker en militær optrapning.