runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Jamen på det punkt er jeg helt enig med spørgeren.
Men det, jeg synes er rigtig problematisk her, er, at det bliver trukket ind centralt.
Altså, vi gør i virkeligheden det, at vi siger til kommunerne: Vi tror ikke, at I er i stand til selv at prioritere, hvad I skal bruge pengene til; det ved vi meget bedre herinde fra centralt hold.
Og dermed fratager man fuldstændig kommunerne muligheden for selv at prioritere derude.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Nu synes jeg faktisk, at erhvervet er blevet støttet rigtig meget i de senere år, og det gør det jo sådan set også i en årrække fremover.
De har stadig væk den skattemæssige fordel de næste 5 år, så det er jo ikke, fordi de ikke bliver støttet.
Det mener jeg jo sagtens at man kan løfte sig på baggrund af og arbejde videre derfra.
Det tror jeg også sagtens på at de kan.
Vi har ikke på nuværende tidspunkt nogen planer om, hvad der skal ske om 5 år.
Men jeg vil sige, at vi jo følger det her løbende.
Ligesom den socialdemokratiske ordfører, hr. Jesper Petersen, sagde, så mødes vi jo for at følge udviklingen på det her område, for vi er optaget af, at vi ikke får banket elbilerne helt under jorde, for vi havde jo ikke lavet en overgangsordning, hvis vi ikke var interesseret i, at de skulle fortsætte.
Vi har lavet en overgangsordning, fordi vi mener, at det kan oppebære, at der stadig væk bliver solgt flere elbiler, og at elbilmarkedet kan fortsætte.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jamen tak for det.
Jeg skal bare spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslistens ordfører ikke mener, at det rent faktisk er muligt at bruge, kan man sige, de penge, der nu engang er til rådighed, flere eller færre, på en mere hensigtsmæssig måde, altså simpelt hen få flere resultater, hvis vi definerer resultat som velfærd til borgerne, som borgerne kan mærke, ud af det.
Er det en hel umulighed, at man med den kendte økonomiske ramme kan gøre tingene – lære af hinanden, udvikle metoder m.v. – sådan, at man faktisk får noget mere service for de penge, man bruger?
Når jeg tænker på og ser nogle eksempler på, at man har investeret i selvlysende bænke, voksenlegepladser og kulturhuse til flere milliarder kroner, kan man jo både sige, at der er mulighed for at prioritere forskelligt, men at der også er mulighed for, at man faktisk kan bruge pengene mere hensigtsmæssigt, end man gør i dag, på udvalgte steder, sådan at man faktisk får mere velfærd for de penge, der nu engang er sat af.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Selvfølgelig kan man det.
Og det er også blevet gjort i en årrække ude i kommunerne, ikke mindst igennem det seneste år.
Men regeringen og Dansk Folkeparti er nogle kyllinger, for de vil jo ikke fortælle, hvor det er, der skal skæres.
Man går jo ikke ind og tager ansvar og siger: Jamen, okay, vi mener, at de her penge ligger bedre i de riges lommer ved nogle skattelettelser, så derfor skal der skæres på handicapområdet eller på ældreområdet.
Nej, den tørrer man af på kommunerne; det er det rene kujoneri.
Kan man skære 1 pct. om året efter de nedskæringer, der er sket de seneste år, uden at det rammer kernevelfærden?
Nej, det tror jeg ikke man kan.
Ordføreren brugte selv eksemplet med regionerne.
Der har man skåret og effektiviseret og øget aktiviteten – har det været uden konsekvenser?
Nej, det har det ikke.
Sygeplejerskerne på landets hospitaler melder jo om, at tingene er nået så langt ud, at de ikke kan garantere sikkerheden for patienterne længere.
Det her er jo ikke en fabrik.
Man kan jo ikke bare stille en robot op, og så klarer man det hele hurtigere.
Det er velfærd, der handler om kontakt mellem mennesker, og der er en grænse for, hvor meget man kan effektivisere.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Men vil ordføreren for Enhedslisten dog trods alt ikke medgive, at når man ser på de resultater, som de forskellige kommuner opnår, så er der meget stor forskel på – og det er renset for de her socioøkonomiske faktorer, som det hedder – hvad man så rent faktisk får ud af de midler, man bruger.
Jeg nævnte i mine indlæg tidligere, at der er meget stor forskel på, hvad man får ud af det i forhold til folkeskoleområdet, i forhold til daginstitutionsområdet, i forhold til ældreområdet for at tage de tre kernevelfærdsområder.
Vil ordføreren for Enhedslisten ikke medgive, at der er et potentiale for at få mere ud af pengene, hvis man kunne lære af hinanden?
Der er forskel på, hvordan man gør det i dag i de 98 kommuner.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Nu var jeg så heldig for en lille måneds tid siden at være i Debatten med ordførerens partikollega, hr. Martin Damm, og ordførerens alliancepartikollega, hr. Michael Ziegler, og de gjorde det jo begge to meget klart, at den der kasse, hvor man bare propper tingene ind, og så får man et tal ud – den her sorte kasse, der kan regne ud, at man kunne gøre det lige så billigt som en anden kommune – kan man ikke bruge.
F.eks. regner den en højtuddannet ingeniør med udenlandsk baggrund for det samme som en ufaglært, der er kommet hertil fra Somalia som flygtning.
Så de der beregninger tror jeg man kan så alvorlig tvivl om.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-04:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at selv om hr. Pelle Dragsted er relativt ny her i Folketinget – og tillykke med det – har hr. Pelle Dragsted jo været med i forløbet omkring et antal finanslove, hvor Enhedslisten har støttet den daværende SR-regering.
Derfor synes jeg, at jeg med god ret kan tillade mig at spørge om en vurdering, en professionel vurdering, fra hr. Pelle Dragsteds side af den tekstpassage, der er i finanslovsaftalen, hvor aftalepartierne alene noterer sig, at Dansk Folkeparti afgiver betænkningsbidrag – og vi kender jo betænkningsbidraget.
Hvilken form for garanti er der i form af sådan et betænkningsbidrag for, at man kan forhindre, at midler fra omprioriteringsbidraget går til skattelettelser, eller for den sags skyld at de kommer til at gå til det, som vi altså nu forstår er sådan en slags udligningsreform, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, betegnede som nødværge?
Hvad er garantien for det?
Hvad er den professionelle vurdering af det?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Der er absolut ingen.
Når man forhandler finanslov, ligger djævlen jo tit i detaljen: Hvad er det for nogle formuleringer, der bliver brugt?
Hvad er det for nogle garantier, man får?
Det er selvfølgelig det, man sidder og kigger på, hvis man skal hjem med et resultat, man kan være stolt af.
Jeg har jo allerede tidligere i debatten citeret, hvad Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, har sagt tidligere i forløbet, nemlig at hvis ikke man kunne få en garanti for, at pengene kunne bruges til f.eks. en udligningsreform, så måtte man stemme nej.
Den garanti fik man ikke.
Pengene blev ført over i finansministerens kasse, og så kan et hvilket som helst folketingsflertal bruge dem, præcis som det ønsker.
Vi har jo hørt fra Venstres ordfører, hvad det er, Venstre ønsker at bruge dem på, nemlig det, man kalder individuel velfærd.
Det er et sjovt udtryk, for jeg kunne jo så også snakke om kollektive skattelettelser.
Det kunne være sådan noget som bedre service i velfærden.
Vi kan godt begynde at lave ordenes betydning om.
Det synes jeg kunne være interessant.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det er jo altid spændende at have sådan nogle debatter her i Folketingssalen, og jeg vil gerne rose ordføreren, for det er jo rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at kommunerne virkelig har skåret ned over en lang årrække.
De har skåret ind til benet.
Det var faktisk sådan, at 60 kommuner under den tidligere regering oplevede, at der var minusvækst.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
I øvrigt aner vi jo ikke, om det bliver en realitet.
Det, vi – desværre set fra mit synspunkt – oplevede under den tidligere regering og i øvrigt også tidligere endnu, var jo, at kommunerne brugte mindre, end de budgetterede med.
Det var derfor, der blev nulvækst.
Det kunne vi aldrig have drømt om.
Sagen er bare, at på grund af budgetloven, som jeg i øvrigt tror Dansk Folkeparti støtter, har man et sanktionsregime, som betyder, at kommunerne hele tiden bruger mindre end det, de har budgetteret med.
Jeg vil gerne frem til slutningen af 2016, og lad os så se, om der reelt har været en kommunal vækst på 0,3 pct.
Jeg vil gerne så alvorlig tvivl om, hvorvidt det bliver det, vi kommer til at opleve, men det kan vi jo så drøfte, når vi når dertil.
Én ting ved vi i hvert fald, og det er, at når vi så når frem til 2017, 2018 og 2019, kan vi se voldsomme nedskæringer ude i kommunerne.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
I Dansk Folkeparti glæder vi os selvfølgelig over, at de ting kommer frem i en debat som den her – også fra Enhedslisten, som jo støttede den tidligere regering.
60 kommuner oplevede minusvækst i den periode.
Nu har en ny regering med Dansk Folkeparti som støtteparti fremsat et forslag til en finanslov for næste år, og nu kommer der en vækst derude.
Vi har haft en diskussion om et ændringsforslag, men jeg er i hvert fald glad for, at Enhedslisten går på talerstolen og ærligt og redeligt siger: Det er rigtigt, at der på vores vagt blev skåret, og at der var minusvækst.
På den vagt, der er nu, hvor Dansk Folkeparti er støtteparti, kommer der en vækst, ikke på 0,8 pct., men dog en vækst ude i kommunerne.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Der blev altså sagt utrolig meget vrøvl i det indlæg.
For der bliver ikke flere penge til de ældre.
Dansk Folkeparti var med til at stemme for en aftale med KL, som stjal 1 mia. kr. fra de ældre.
Så kom man få måneder efter og sagde: Nu kommer vi med 1 mia. kr.
Og så forventer man, at landets ældre skal klappe i hænderne ude i plejeboligerne.
Altså, undskyld mig, men det er jo at holde landets ældre for nar.
Og vi har slet ikke talt om det angreb, der laves på landets folkepensionister.
200.000 folkepensionister skal have skåret i deres boligydelse, for at jeres venner i Liberal Alliance kan få råd til at give afgiftslettelser på de dyreste biler, så en Porsche kan blive 300.000 kr. billigere.
Fra Dansk Folkepartis side er der altså ikke noget at prale over i den finanslov.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Tak for det.
Som det allerede er blevet sagt rigtig meget i debatten her i salen i dag, mener vi, at omprioriteringsbidraget er forkert, fordi det tvinger de allerede pressede kommuner til at yde en dårligere service.
Det, vi i virkeligheden har det største problem med, er, at vi ikke har en sikkerhed for, at det her omprioriteringsbidrag bliver ført tilbage til kommunerne.
Jeg synes selvfølgelig, det er rigtig interessant at høre, at Dansk Folkeparti – sådan som jeg hører det og udlægger teksten, og det er muligt, jeg gør det forkert – vil arbejde for en udligningsordning, som er med til at sikre, at de dårligst stillede kommuner får de her penge retur.
bliver noget af det, vi kan se kommer.
Men grunden til, at vi stiller det her ændringsforslag, er, at vi ikke synes, der er en tydelig nok sikkerhed for det.
I vores optik er der ikke nogen garanti for det.
Man hæmmer kommunernes mulighed for at styre deres økonomi selv og selv kan prioritere, hvad de vil bruge pengene til, og vi har ikke sikkerhed for, at pengene ryger tilbage til kommunerne.
Det er rigtig mange penge, vi taler om.
Det er 7 mia. kr., og vi er af den opfattelse, at det vil være med til slå bunden ud af den i forvejen meget, meget pressede økonomi, som kommunerne har.
Det er jo også noget af det, borgmestrene svarer, altså at det er et problem.
Og det er er det jeg hører, at Dansk Folkeparti vil arbejde koncentreret for.
Men da vi i dag ikke har den sikkerhed, og da det, der bliver lagt op til, er, at der skal være et omprioriteringsbidrag, som trækker 7 mia. kr. væk fra kommunerne og ind i statskassen, og som vil kunne blive brugt til skattelettelser og ikke vil kunne komme de svagest stillede til gavn, så er vi imod det oprindelige lovforslag.
Og derfor stiller vi det her ændringsforslag sammen med den samlede opposition.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Tak for bemærkningerne.
Nu er Alternativet i den her sammenhæng selvfølgelig i sagens natur nye, og derfor vil jeg bare høre, om Alternativet ligesom har den opfattelse, at det budget, som kommunerne har, i omegnen af 238 mia. kr., lige præcis er det budget, som er det rigtige, eller om det kan være, at man inden for det budget kan udvikle sig, kan få mere for pengene, kan opdage nye måder at gøre tingene på, kan lære af hinanden, alt sammen med det formål at få bedre service, for jeg er ret sikker på, at Alternativet deler den opfattelse med mig, at det er servicen, resultaterne, der er det afgørende, og ikke om man bruger en krone mere eller mindre.
Men er Alternativet af den opfattelse, at man rent faktisk godt kan få mere ud af pengene, hvis man eksempelvis lærer af hinanden, f.eks. i forhold til de her meget store forskelle på skoleområdet, på dagtilbudsområdet, på ældreområdet og andre områder, hvor man gør det forskelligt og dermed også får forskellige resultater?
Ikke dermed sagt, at man skal gøre det ens i hele landet – jeg tror heller ikke, at Alternativet er af den opfattelse; det er Venstre i hvert fald ikke – men være enige om, at der er et potentiale for det, sådan at man ikke bare kan sige: 1 mia. kr. mere er lig med for 1 mia. kr. bedre velfærd.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Jamen det er rigtigt, at man fint kunne bruge den model, men det ville efter min vurdering være ret dyrt helt at afgiftsfritage elbilerne.
Altså, som Jesper Petersen fra Socialdemokraterne sagde tidligere, ville det koste 1,1 mia. kr. i umiddelbar effekt pr. år, og det er altså rigtig mange penge og også rigtig meget mere end det, der ligger i finansieringen i forbindelse med det her forslag.
Der har vi bare prioriteret, at det altså ikke er penge, vi synes man skal bruge på elbiler.
Men omvendt vil jeg sige, at blandt de mange knapper, man kan skrue på, ville det jo være oplagt at tage det med i en generel omlægning af bilafgifterne, for det synes vi stadig væk ligesom Enhedslisten at man bør kigge på, altså at man bør kigge på en generel omlægning, som bliver mere teknisk baseret.
Og der er det jo oplagt at man også kigger på alle de andre parametre.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Dette lovforslag er det, man kan kalde en god løsning på en svær situation.
Danmark fik en ny regering for godt og vel 5 måneder siden.
En af de allerførste ting, som regeringen foretog, var at lave et kasseeftersyn.
Vi var jo nødt til at vide, hvor mange penge vi havde at gøre med, før vi kunne se, hvor meget politik vi kunne gennemføre, og hvor hurtigt den kunne gennemføres.
Desværre stod det jo ikke så godt til med statsfinanserne, som vi havde forventet, og som den tidligere regering havde sagt.
Samtidig stod vi i en situation, hvor afgiftsfritagelsen for elbiler udløb til nytår, hvilket jo umiddelbart ville betyde en afgiftsstigning fra 0-180 pct. på samtlige elbiler.
Det ville være en voldsom stigning for markedet og svær at komme overens med.
Så vi stod med den opgave på relativt kort tid at skulle finde en løsning på, hvordan vi får indfaset elbilerne i den almindelige registreringsafgift.
For vi ønskede at finde en langsigtet løsning, så vi fik noget stabilitet på markedet og der var noget forudsigelighed på markedet.
Derfor har vi valgt at lave en overgangsordning, som er 5-årig.
Fra den 1. januar skal man betale fuld registreringsafgift på den del af elbilen, der koster over 800.000 kr.
Det vil med andre ord også sige, at af det, der ligger under 800.000 kr, skal man kun betale 20 pct. af registreringsafgiften.
Det bliver så sat op, så det er fuldt indfaset i 2020.
Hvis vi skulle have fortsat med en fuld afgiftsfritagelse næste år, ville det have kostet 650 mio. kr. i skatteindtægter, og de penge skulle vi jo have fundet et andet sted.
Vi mener ikke, det ville have været rimeligt, at alle andre bilejere skulle finansiere så stor en afgiftslettelse for de få bilejere.
Derfor er det en fin aftale, som vi nu udmønter med det her lovforslag.
Den er økonomisk ansvarlig, samtidig med at den sikrer, at der bliver taget hensyn til, at elbilmarkedet endnu ikke er fuldt udviklet, og det er derfor fortsat skattemæssigt attraktivt at købe elbiler de næste år.
Elbilmarkedet er heldigvis i rivende udvikling, og elbiler bliver hele tiden bedre og mere attraktive, så på den baggrund forventes det, at salget af elbiler fortsat vil stige.
Endelig vil jeg slutte af med at sige, at jeg er rigtig glad for, at der er tale om en meget bred politisk aftale, for på den måde sikrer vi en forudsigelighed på markedet og en stabilitet, som der er brug for på elbilmarkedet, og derfor vil jeg gerne takke de andre aftaleparter, som også har vist ansvarlighed i den her situation.
Venstre støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jeg kan godt høre, at Venstres ordfører er meget optaget af, hvor pengene skal komme fra, og at det her bliver dyrt.
Og så tænkte jeg bare, om Venstres ordfører kunne opklare for salen og dem, der eventuelt ser med, hvor mange penge det er, regeringen bruger til at gøre de dyreste luksusbiler, altså konventionelle benzindrevne biler, billigere fra næste år.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Spørgsmålet handler jo sådan set ikke om det her lovforslag, så skal vi ikke tage det, når vi behandler det lovforslag, der rent faktisk omhandler det, i stedet for at tage det allerede nu?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Det er et meget mærkeligt svar.
Ordførerens tale handlede om, at riget fattes penge, men der er penge til de rigeste virksomhedsarvinger, og der er penge til at gøre de dyreste luksusbiler markant billigere.
Jeg kan så oplyse ordføreren om, at det er nogenlunde det samme beløb, som regeringen bruger.
Og derfor kan det jo undre, at man siger: Åh, vi ville så gerne redde elbilerne, men desværre er der ikke nogen penge til det, for dem skal vi bruge på de dyreste benzinbiler.
Og det synes jeg bare er ærgerligt, for det her er fremtiden, og pengene har man jo så bare valgt at prioritere anderledes.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Det er rigtigt, at det her ikke er en del af finanslovsaftalen, og det her lovforslag er ikke en del af finanslovsaftalen, og derfor indgår det ikke i selve finanslovsaftalen.
Det er jo dem, man laver finanslov med, som er med til at præge, hvad det er for en aftale, man får ud af det.
Og de parter, som har indgået en finanslovsaftale, er ikke de samme parter som dem, der har indgået en aftale om elbiler.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Jo, jo, jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti jo bestemt ikke er tilhængere af, at prisen for biler skal stige sådan i det hele taget, men her var der ikke tale om at booste det op til 22 km/l eller mere; der var måske snak om 18 km, 19 km, 20 km.
Vi fik jo faktisk nogle beregninger, der viste, at den vej rundt kunne man godt finansiere en fortsat afgiftsfritagelse.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Nu snakker vi i dag ikke om en generel omlægning af registreringsafgiften, men jeg kan godt forstå, at Enhedslisten har nogle holdninger til, hvordan det skal være, hvis man skal omlægge den.
Jeg vil sige, at vi jo ikke i vores regeringsgrundlag har afvist, at det kan lade sig gøre, og jeg ved også, at der er nogle parter, som ønsker det.
Men det er jo ikke det, som vi behandler her, og vi har ikke på nuværende tidspunkt noget forslag om at ændre registreringsafgiften mere, end vi har foreslået i dag.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Nu handler diskussionen jo om finansieringen af den ændring af registreringsafgiftsloven, som foreligger nu, nemlig elbilernes indfasning i det system, så det er lidt frækt at stille sig op og sige, at det her ikke handler om det – jo, det gør det da også.
Det handler jo altså om finansieringen af det pågældende, og det er det, jeg prøver at påpege, altså at vi i Enhedslisten, SF og Alternativet da i løbet af forhandlingerne igennem utallige spørgsmål prøvede at påpege, at der måske var andre finansieringsmuligheder end dem, man har fundet frem til.
Og i øvrigt ville den finansiering, vi havde peget på, et stykke af vejen have fremmet grøn omstilling.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Jamen jeg er fuldstændig med på, at Enhedslisten ønskede en anden vej, end vi gjorde, men vi ønsker ikke, at det skal være så markant dyrere for almindelige bilejere, som det ville have været, hvis man havde valgt at gøre de ting.
Vi synes, det er væsentligt, at man har råd til at købe en bil, at folk, der ikke har så mange penge, har råd til at købe en bil.
Det har en betydning for mobiliteten.
Så hvis man hæver afgifterne voldsomt meget, vil det jo have en betydning for mobiliteten, og derfor var vi ikke villige til at sige, at de almindelige bilejere skulle betale så mange penge for, at nogle kunne få en meget billigere bil.
Nu skal ordføreren jo huske på, at vi faktisk har haft en periode, hvor det har været helt afgiftsfritaget.
Så der har jo været en periode allerede nu, hvor det har haft mulighed for at sætte sig fast.
Og hver gang, man har udsat det, har man sagt, at der lige skulle et år mere til, så ville det være trådt rigtig meget i kraft.
Jeg tror på, at elbilmarkedet godt kan bære det her oppe, og det er da også min hensigt, at det skal kunne arbejde på lige vilkår med de andre bilmærker på sigt.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Er der nogen planer for, hvad der skal komme efter?
Det er jo langt ude i fremtiden, så det forventer jeg ikke nødvendigvis, men det er interessant at høre, hvis der allerede er nogen, der skal understøtte det.
Og så tænker jeg bare på en enkelt sag.
Der har jo været virksomheder, der med støtte har forsøgt at opbygge forskellige brancher på det her marked i Danmark, som har måttet dreje nøglen om og ligesom sige, at der ikke var mulighed for det.
Der mangler noget opbakning, der mangler simpelt hen civilt engagement.
Jeg tænker bare: Er det virkelig muligt, at man slet ikke skal støtte så stor en omvæltning, at erhvervet alene skal sikre det?
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Ordføreren er i sin tale inde på, at ordføreren med hensyn til finansiering ikke synes, at det er rimeligt, at alle andre bilister og bilejere skal betale det her gilde.
Jeg har forstået på ordføreren, at der er en ambition om, at man vil omlægge afgiftssystemet, og den tidligere regering havde i hvert fald en provenuneutral omlægning af afgiftssystemet på tapetet.
Men så forstår jeg ikke, hvordan det kan blive anderledes, end at man da så er nødt til at flytte rundt inden for systemet, og det vil da sige, at hvis man vil have en grøn omstilling, hvis man på en eller anden måde vil fremme de teknologier, som er mere rene, er man jo nødt til at tage det fra andre bilister.
Og jeg skal da lige hilse og sige, at vi da har et langt katalog af ting, man kan gøre.
Jeg har allerede nævnt brændstofeffektiviteten, og der er sådan noget som selealarmer, ABS-bremser, antiudskridningssystemer, airbags osv. osv. – noget, som er standard, ja, noget af det er endda lovbefalet.
Det ville jo være rimeligt at se på det, og det mener jeg altså også at vi påpegede under forhandlingerne om det her.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Vi kan være nok så uenige om, hvorvidt det er et godt lovforslag eller ej, men jeg tænker, at når udfasningen nu er færdig, tænker ordføreren så, at man, uden at støtte og sætte en retning fra vores side, fra Folketingets side, så kan forvente, at borgerne simpelt hen driver det her igennem, og at virksomheder kommer til at drive det her igennem uden at få hjælp til at gøre det økonomisk attraktivt at købe elbiler og på den måde ændre på hele den bilisme, vi kender?
Så tænker ordføreren, at det kan ske helt uden indgriben og økonomisk hjælp her fra Folketinget?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Man har bare blandt aftalepartierne valgt at prioritere, at det ikke var løsningen, fordi det trods alt bliver ret dyrt i de kommende år, hvis man laver en fuld afgiftsfritagelse.
Jeg går også ud fra, at det så måske trods alt skulle have været en midlertidig forlængelse, for mit indtryk er i hvert fald, at man bredt blandt partierne – jeg ved ikke lige med Enhedslisten, så det kan man selv forklare senere – godt kan se, at man på et eller andet tidspunkt også er nødt til at få det indfaset i det ordinære system på en eller anden vis.
Men det syntes vi bare ikke var en god model.