runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-11-12:
Mange tak.
Nu er der jo en hel del af de andre ordførere, der har brugt tid heroppe på at afdække, hvad SF's forslag her handler om, så det vil jeg ikke gøre.
Når man taler om udvikling i yderområderne eller i landkommunerne, hvad man end kalder det, kan der være en tendens til at fokusere på fyrtårnene, på de store investeringer og de store investorer.
Heldigvis har SF et andet fokus i det her beslutningsforslag, og det fokus er vi som udgangspunkt i Alternativet enige i.
Hvis vi vil løfte hele Danmark og sikre stærke lokalområder, skal det skabes af lokale fællesskaber og ildsjæle, men det kræver altså, at de mennesker, der skal drive den udvikling, har mulighed for at bygge og bo, hvor de ønsker det.
Som sagt er der flere måder at gøre det på, og det her forslag indeholder en konstruktion af et helt nyt realkreditinstitut.
I Alternativet ser vi hellere, at vi i stedet understøtter det eksisterende realkreditsystem, altså at vi skaber bedre muligheder for, at lån bliver optaget igennem det, og derfor kan vi som udgangspunkt ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Men vi vil meget gerne diskutere videre – både med SF og de andre partier – hvilke tiltag der kunne pege i den retning.
Nu vil jeg kigge op fra papiret og henvise til nogle af de ting, som er blevet sagt af ordførerne tidligere.
Morten Møller-rapporten peger ganske rigtigt på, at der kan gøres noget i forhold til liggetiden, og at der kan gøres noget i forhold til rådighedsbeløbet.
Og det er også korrekt, men vi ved ikke, om det er nok.
Derfor kunne det jo være interessant, hvis vi i udvalget kunne prøve at pege hen imod, at de her ting er de første ting, der skal gøres, men hvis ikke de virker efter hensigten, kunne vi måske give håndslag på, at vi bliver nødt til at gøre noget mere, og det vil vi være meget indstillet på i Alternativet.
Vi er optaget af at finde løsninger.
Grundlæggende er vi positivt indstillet over for initiativet og forslaget fra SF, men i præcis den form, som det er fremsat nu, kan vi ikke støtte det.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-12:
Der kan jo slet ikke være et frit marked eller en økonomi eller noget som helst, hvis der ikke er en stat.
Der skal være lov og ret og regulerede forhold, og der skal være infrastruktur osv.
Så selvfølgelig spiller staten en aktiv rolle for, at vi kan have et marked.
Det, der er vigtigt, er, at man tilrettelægger tingene på en måde, så der ikke opstår en forvridning af økonomien, altså f.eks. en forvridning af kreditmarkedet eller en forvridning andre steder.
Så er der også et problem, hvis man påtager sig meget store økonomiske risici.
Jeg kommer desværre til at gentage mig selv, men for lige at runde af vil jeg sige, at jeg tror, at mange, som har udtalt sig til fordel for en statsbank eller et statsligt arrangement af en eller anden slags, simpelt hen undervurderer den risiko, at staten jo kan få pant i meget store mængder af ejendomme, som er umulige at komme af med, og på den måde påtager sig en stor tabsrisiko.
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Jeg kan forstå, at det er for svært at håndtere to spørgsmål i samme svar, så nu skal jeg svare det samme til hr. Christian Juhl, som jeg svarede i anden omgang til hr. Pelle Dragsted.
Regeringen står helt og fuldt bag svaret på spørgsmål 21.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Nu er spørgeren jo vidende om, at jeg er ganske nyvalgt, så jeg må også have lov til at have mine høringer, og dem vil jeg selvfølgelig glæde mig til.
Spøg til side.
Det er jo rent faktisk sådan, at der nu, i modsætning til sidst, ligger en rapport med nogle konkrete anbefalinger, som også Landdistrikternes Fællesråd bakker op om.
Og det er jo de konkrete anbefalinger, eksempelvis om at lempe kravene til rådighedsbeløb i visse dele af landet og også ideen om, at man præciserer den her 6-månedersregel, som ifølge udvalget har været med til, at nogle banker har været for restriktive, nogle realkreditinstitutter har været for restriktive.
Så der ligger jo nogle relativt konkrete anbefalinger her, som jeg synes vi skal arbejde videre med.
Derfor gør jeg mig forhåbninger om, at den høring, som jeg får lov til at deltage i, ikke bliver fuldstændig frugtesløs.
Så var der et konkret spørgsmål om, hvorvidt jeg principielt er imod, at man understøtter boligformer.
Det kan jeg jo dårligt sige at jeg principielt er imod, jævnfør den position, som Socialdemokratiet har haft også i arbejderbevægelsen.
Jeg vil dog slå fast, at Socialdemokratiet ikke ønsker at bevæge sig ned ad den vej, der hedder statsbank eller statslig understøttelse af realkreditobligationsserier.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Vi kan da sagtens holde en høring til, men med al respekt er det her jo et område, der har været relativt mange høringer og diskussioner og udvalgsarbejde og rapporter om og sådan noget.
Men jeg kan godt høre på vandrørene, at der måske ikke er flertal for det her forslag, og så må man jo tage til takke med endnu en høring.
Jeg ved ikke, om den kommer til at konkludere noget helt nyt i forhold til de andre gange.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, i forhold til at ordføreren nu er ordfører for et parti, som har et stort, hvis ikke et af de største, lod i arbejderbevægelsens historie så at sige.
Der gik man ind og subsidierede, fordi der skulle være billige boliger.
Og billige boliger er jo også noget, som man her i hovedstaden har hørt en del om, uden at man er kommet sådan helt i mål, kan man sige.
Mener ordføreren, at der er noget principielt forkert i, at man statsligt understøtter, at folk kan bo i hele landet?
Lea Wermelin (S), 2015-11-12:
Tak for det.
I Danmark har vi længe været allerforrest, når det handler om grøn omstilling og ambitiøse mål for vedvarende energi.
I Socialdemokratiet ønsker vi fortsat, at Danmark skal være med til at sparke nye døre ind, når det handler om grønne løsninger.
Det er sund fornuft for miljø og klima, og det er sund fornuft for grøn vækst, arbejdspladser og eksport.
I spørgsmålet om husstandsvindmøller aftalte energiforligskredsen tilbage i 2013 en fortsat støtte for at sikre en fortsat udbygning med husstandsmøller, men her blev det også aftalt, at der i 2015 skulle laves en revurdering af støtten, ikke mindst hvis udbygningen gik godt, og den er gået over forventning.
Det er altså baggrunden for forslaget her om en aftrapningsmodel og en puljebegrænsning, og det bakker vi i Socialdemokratiet selvfølgelig op om, da vi er en del af energiforligskredsen.
I takt med at teknologien på området bliver billigere og udbygningen med husstandsmøller større end forventet, er det kun rimeligt, at vi tilpasser støttesatserne, men fordi lovforslaget – og også på grund af spørgsmål om nye støtteregler og eventuel hamstring – er blevet fremsat uden høring, er der selvfølgelig også god grund til at spidse ører, når vi lytter til de høringssvar, vi har fået, ligesom vi også først har fået høringsnotatet i går.
Derfor ser vi i Socialdemokratiet også frem til udvalgsbehandlingen.
Vi vil gerne være med til at afdække nogle af de spørgsmål, som branchen har til lovforslaget, og nogle af de usikkerheder, som branchen føler.
Det handler om størrelsen på begrænsningen af puljen, som branchen siger er for lille til at sikre et hjemmemarked for husstandsmøller og dermed en udvikling, der understøtter vækst, arbejdspladser og også den spirende eksport på området.
Og det handler om klarhed for betydningen af og tidsperspektivet for Kommissionens godkendelse af støtten, særlig for 2016, og det handler også om klare svar fra Energistyrelsen angående de udmeldte tidsfrister i lovforslaget og deres betydning, som der er taget lidt mere hul på i høringsnotatet.
Det er noget kompliceret stof, og det er selvfølgelig vigtigt at få afklaret, præcis hvornår hvad gælder.
Så vi støtter altså en aftrapningsmodel, som der lægges op til med lovforslaget, og som vi har været med til at aftale i energiforligskredsen, men vi vil også gerne se nærmere på nogle af de kritikpunkter, som høringen afspejler, i udvalgsbehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2015-11-12:
Den foregående ordfører var inde på, at baggrunden for lovforslaget her er en aftale mellem syv partier i Folketinget om en støtteordning for husstandsvindmøller, som blev indgået i begyndelsen af 2013.
Et element i den aftale fra begyndelsen af 2013 var netop, at man skulle revurdere støtteniveauet, når man i alt var oppe på 2,5 MW vindmøllekapacitet omfattet af ordningen, og at man skulle se på ordningen igen i 2015.
Der var enighed om i forligskredsen at fortsætte ordningen, dog på et lidt lavere niveau, i og med at der ikke var enighed om at fortsætte det nuværende støtteniveau på 2,5 kr. pr. kilowatt-time.
Det er jo en fast del af dansk energipolitisk praksis, at man etablerer støtteordninger til at skubbe nye teknologier i gang, og det kan man også bruge den her ordning som et eksempel på.
Man har etableret en ret gunstig, kan jeg godt sige, støtteordning til husstandsvindmøller i nogle år for derefter at begynde at aftrappe den, når branchen er kommet godt i gang og også er begyndt at eksportere sine møller til udlandet.
Så vi synes, det er rimeligt, at vi aftrapper den her ordning på samme måde, som man har gjort med tidligere støtteordninger.
Jeg vil gerne sige, at i Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi har været med til at lave ordningen oprindelig.
Vi er også glade for den udvikling, det har medført, i kraft af at mange virksomheder er kommet godt i gang med at producere husstandsvindmøller og også har fået eksport i gang og har skabt nogle arbejdspladser.
Det mener vi at støtteniveauet fortsat kan være med til at understøtte i nogle år frem, så man stadig væk har et hjemmemarked, som modtager støtte i et vist omfang, og derefter skulle det gerne kunne bære sig selv sammen med den afledte eksport, som ekspertisen i Danmark kaster af sig.
Så i Dansk Folkeparti er vi godt tilfredse med den ordning, som er aftalt, og derfor bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-11-12:
Vi er jo i samme forligskreds, så jeg har ikke behov for på den måde at sætte spørgsmålstegn ved hele ordningen.
Jeg vil gerne spørge om noget, fordi vi i forligskredsen accepterede, at Energistyrelsen arbejdede med, at det var 1 MW, der ligesom var rammen.
Nu har vi så fået en del høringssvar, og jeg vil gætte på, at ordføreren også har fået en del både breve og måske også mails om den her problemstilling.
Jeg synes, vi i udvalgsarbejdet skal kigge på, om grænsen nødvendigvis skal være på 1 MW, eller om man kan være åben over for at kigge på en eller anden form for elastik for den grænse, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti ser på det.
Mikkel Dencker (DF), 2015-11-12:
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti har vi også modtaget nogle henvendelser, som jeg kan høre at fru Pia Olsen Dyhr også har, og dem har vi selvfølgelig læst med interesse.
Så vi deltager meget gerne i en drøftelse med de andre partier i forligskredsen her om, hvilke konsekvenser de høringssvar, der er kommet, vil kunne give anledning til.
Så den diskussion indgår vi gerne i.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Tak for det, formand.
I december 2014 havde Energinet.dk registreret en udbygning med husstandsvindmøller siden november 2012 på 2,4 MW, og i overensstemmelse med den politiske aftale, der var fra 2013, foretog energiforligskredsen derfor en revurdering af støttesatsen for husstandsvindmøller og godkendte den 18. december 2014 et forslag til aftrapning af støtten for husstandsvindmøller.
Målet er, uden at jeg vil gentage, hvad de foregående ordførere har været inde på, at vi i langt højere grad fortsat får understøttet husstandsvindmøller, men det skal være en balancegang, så det i højere grad bliver husstandsvindmøller, der passer til husstandenes faktiske forbrug.
Derfor støtter Venstre dette forslag.
Villum Christensen (LA), 2015-11-12:
Tak for det.
Vi synes, at det her er et lidt trist, måske snarere et lidt ærgerligt, forslag.
På en måde er det her med, at vi etablerer en støtteordning for derefter at ændre den ret kort tid efter, jo en klassiker.
Altså, stop-go-regimet har vi jo kendt rigtig længe.
Der gik jo ikke andet end et års tid efter energiforliget, så så vi, hvordan det gik med solcellerne.
Det kostede næsten 1 mia. kr. i statskassen.
Det er jo ikke, fordi de tømmer statskassen, kan man sige.
Det drejer sig om 1 mio. kr. stigende frem til 4 mio. kr.
Det er næsten ikke til at få øje på.
Når man læser høringssvarene, ser man det, man også hører fra branchen, nemlig at det kan dreje sig om 300-400 arbejdspladser, og så er det jo tankevækkende, at man kan få så mange arbejdspladser for 1 mio. kr., taget i betragtning hvad boligjobordningen kostede.
Er der nogen, der kan huske det?
Hvad kostede boligjobordningen?
Så på den måde er det jo i hvert fald ret billige job.
Om de så havde overdrevet, så det kun er 150 arbejdspladser, så er det altså 150 gange bedre end boligjobordningen set med beskæftigelsesmæssige briller.
Men det synes jeg heller ikke nødvendigvis er det vigtigste.
Der er ingen, der har glæde af at komme ud i nogle ordninger, som gør, at man ikke ved, om man er købt eller solgt.
Det er gift for investeringsklimaet.
Jeg er sikker på, at man i de brancher, som oplever det her, tager sig til hovedet og siger: Hvad er det dog, de laver derinde?
Jeg ved godt, der været en bom for.
Der har været et niveau, som man nu ret hurtigt er nået frem til, men vi er alligevel i en situation, hvor vi stopper det her, inden man faktisk begynder at udbetale pengene.
Altså, der gik så lang tid i EU, så da vi nåede frem til december måned, som vi lige har hørt, så stoppede man, men udbetalingerne begyndte først i det nye år, og så stopper vi så igen her i november måned.
Det er vist verdensrekord i fortrydelsespiller, eller hvad man kan kalde det.
Vi har den tilgang til det her, at hvis man selv som privatperson anskaffer sin energikilde – det kan være solceller, det kan være en husstandsmølle – så bør man også have lov til at anvende den vare eller den energi uden at blive plukket af staten.
Det synes vi ikke om.
Vi synes, det er fair, at man selv kan købe sin energikilde uden at skulle levere til den store umættelige velfærdsstat, for det er jo i virkeligheden det, der er tale om, når vi har afgifter i nærheden af 40 mia. kr. på det her område.
Som sagt synes vi, at det er ærgerligt at skulle ud i den her lov og at skulle ændre det så hurtigt, og vi betragter altså primært det her spørgsmål om støtte som et fravær af en afgift, for det er reelt det, der er tale om.
Vi betragter det ikke som et tilskud.
Vi vil gerne af med både afgifter og tilskud inden for det område.
Så derfor er vi kritiske over for forslaget, og det glæder mig da, at der er nogle af ordførerne, som jeg har hørt, der gerne vil drøfte de høringssvar, der er kommet ind, endnu en gang.
For det kunne jo godt være, at vi kunne få nogle ret billige arbejdspladser, eksportarbejdspladser og grønne arbejdspladser, ud af det her.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-12:
I dag er vindenergi på land langt den billigste form for strømproduktion.
Teknologien har udviklet sig over årtier og er nu billigere end kul og alle de andre sorte teknologier.
For Radikale Venstre er det lige præcis der, vi gerne vil hen, for når de grønne teknologier kan vinde over de sorte på helt almindelige markedsvilkår, så har vi skabt en grøn økonomi og et mere bæredygtigt samfund.
Vores klimapolitik og det store energiforlig fra 2012 giver støtte til en lang række nye grønne teknologier, så vi kan få de teknologier udviklet og med tiden gjort billigere og konkurrencedygtige ligesom vindmøller på land.
Lovforslaget her gør, at der bliver indført en nedtrapning af støtten til husstandsvindmøller, som vi har aftalt i energiforliget og blandt de partier, der er en del af forliget.
Husstandsvindmøller har fået den allerhøjeste støtte af alle, og det gjorde vi for at få gang i produktionen og for at få salg af den her teknologi.
Det er lykkedes.
Der er blevet solgt meget mere end forventet, og der er blevet skabt en rigtig stor branche.
Derfor er det tid til at indføre den nedtrapning af støtten, som vi har aftalt, sådan at støtten kommer ned på niveauet for solceller, og det synes vi er meget logisk for at skabe lighed mellem teknologier, som kan nogenlunde det samme. Lovforslaget har været i høring indtil for ganske få dage siden.
Det har givet os meget lille mulighed for at modtage input fra befolkningen og fra virksomhederne til det.
Jeg synes, der er to forhold, som vi lige skal diskutere i udvalget og kunne give nogle ordentlige svar på til branchen.
I lovforslaget er der en pulje på 1 MW, og det fik vi at vide var rigeligt til at dække behovet for opsætning i de kommende år.
Branchen mener, at det er helt forkert, og jeg synes, at der i høringsnotatet mangler en ordentlig redegørelse for, hvorfor 1 MW er det rigtige at lande på.
Ud over det er jeg i tvivl om, om der er en EU-godkendelse af den her støtteordning, eller om man kommer ud i et langt forløb, hvor branchen ikke ved, om den er købt eller solgt, fordi man ikke har støttegodkendelsen på plads.
Det kan jeg simpelt hen ikke gennemskue, ud fra hvad jeg kan læse i lovforslaget.
Radikale Venstre støtter lovforslaget, som vi har aftalt, men der er lige de her to forhold, vi gerne vil drøfte i udvalgsarbejdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-11-12:
Energiforligskredsen har jo både i december 2014 og igen i september 2015 besluttet at nedsætte støtten til husstandsvindmøller, og det sker på baggrund af det, adskillige ordførere nu har understreget, nemlig at der er rigtig god gang i den derude.
Vi kigger på støtten ved at lave en aftrapningsordning med tre elementer.
Det ene er en nedsættelse af afregningsprisen; det andet er en begrænset ansøgningspulje på 1 MW, og det sidste er en kortere støtteperiode – i stedet for 20 år i dag bliver det 12 år fremadrettet.
Støtteordningen har haft en lidt tumultagtig tilværelse, fordi den hang sammen med støtteordningen for solceller, altså de små VE-anlæg.
Det ligger fast, at støtten skal aftrappes, men vi vil i udvalgsarbejdet forsøge at finde en mere lempelig aftrapning for at mildne overgangen for producenter for husstandsvindmøller.
Men lige præcis det her med 1 MW kigger vi på i udvalgsarbejdet.
Så alt i alt kan vi jo se på høringssvarene, at der er adskillige, der faktisk bakker op.
Der er enkelte, der mener, at puljerne bør fjernes helt, og der er også mange enkeltpersoner, der har valgt at skrive, fordi de er bekymrede for, om puljen på 1 MW er for begrænset.
Derfor vil vi gerne have det klargjort i udvalgsarbejdet, og det vil være vores fokus, men vi bakker selvfølgelig op om forslaget i det videre arbejde.
Mette Abildgaard (KF), 2015-11-12:
Tak for det.
I Det Konservative Folkeparti står vi naturligvis ved forligskredsens aftaler, som er blevet indgået ad flere omgange, hvori det jo klart indgår, at der skal ske en nedtrapning af støtten til husstandsvindmøllerne.
Det er flere gange, også herfra,
blevet påpeget, at støtten har været for lukrativ, og at der måske er sket en overkompensation.
Dette lovforslag er som tidligere nævnt først blevet sendt i høring på fremsættelsesdagen, da man har frygtet, at der ville ske den her hamstring, og det er nok en begrundet bekymring.
I flere af høringssvarene påpeges – og det er også allerede blevet vendt her i dag – at puljen på 1 MW kan være for lille, til at erhvervet kan få det til at løbe rundt.
Der peges på, at lovforslaget vil betyde, at mange af producenterne er nødt til at dreje nøglen om.
Det lytter vi selvfølgelig til med bekymring, for det har aldrig været det, der har været intentionen.
Og som det også rigtigt er blevet påpeget af Liberal Alliances ordfører tidligere, er det ikke, fordi det er et stort beløb, vi taler om, og det er en del arbejdspladser, der er at finde hos de her producenter.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, hvor vi håber at få en god og konstruktiv dialog både i udvalget og med ministeren, hvor vi sikrer os, at vi får den her lov skruet sammen på en måde, så vi både får opfyldt forligskredsens aftaler, får sikret en fornuftig balance i støtten til de forskellige former for vedvarende energi, og at vi også får sikret erhvervslivet fair vilkår i den her sag.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-12:
Da Enhedslistens ordfører ikke har mulighed for at være til stede, vil jeg fremføre Enhedslistens syn på den her lov.
Det ligger jo Enhedslisten meget på sinde, at udbygningen med vedvarende energi bygger på folkelig opbakning.
Vi ønsker sådan set at give befolkningen de bedste muligheder for at investere i den vedvarende energi, i at blive medejere af den vedvarende energi-forsyning, hvad enten det så er vindmøller, solceller eller alle mulige andre vedvarende energi-kilder.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at støtteordningerne skal være fornuftige, de skal være i balance og ikke alt for lukrative.
I Enhedslisten er vi positive over for det her lovforslag, men som flere ordførere også har været inde på, har høringsfristen været helt utrolig kort.
Det er også derfor, at vi i det kommende udvalgsarbejde nøje vil granske alle de mange input, der kommer fra branchen, og fra alle de mennesker og virksomheder ude i den virkelige verden, der har forstand på det her, for at se, om man har lagt sig det helt rigtige sted med det her lovforslag.
Så som mange andre ser vi også meget frem til udvalgsbehandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Jeg kan gøre det relativt kort.
Ministeren stillede jo en række spørgsmål til mig, mest af polemisk karakter, og det vil jeg ikke opholde mig ved.
Det tager vi de næste 3 uger, hvor vi har en valgkamp.
Men jeg vil godt understrege, hvad årsagen var, nemlig at der var et par partier her, der ønskede at få afklaret den uklarhed, som ministeren selv skabte, nemlig en uklarhed, som bestod i, hvorvidt det er muligt at lave en separat afstemning om Europol alene og tiltræde Europol, hvis det er det, man ønsker.
Det er muligt.
Det har Justitsministeriet bekræftet, det har Udenrigsministeriet bekræftet.
Det synes jeg er enormt vigtigt at få slået fast, for en del af vores ærinde har i hvert fald været at få en debat om det, der er sagens kerne.
For der eksisterer en anden løsning end den, regeringen har angivet, nemlig en løsning om i henhold til svar på spørgsmål 21 alene at gennemføre en afstemning om Europol.
Den debat er ikke mere.
Tak til udenrigsministeren, fordi han har givet os mulighed for at få det slået fuldstændig fast.
Og så vil jeg da ønske alle en god valgkamp.
Christian Juhl (EL), 2015-11-12:
Og dermed kan det godt lade sig gøre at stemme nej den 3. december for bagefter at tage en afstemning kun om Europol?
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Regeringen står helt og fuldt bag ved svaret på spørgsmål 21.
Pernille Bendixen (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne følge op på min kollegas spørgsmål fra før om grænsekontrollen.
Kan ministeren redegøre for, hvad det er for en type grænsekontrol, ministeren tænker på, og vil ministeren bekræfte, om vi kan få den samme grænsekontrol som den, vi havde før 2001?
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Vi er med i Schengen, og det er jeg rigtig glad for.
Det skaber vækst, det skaber arbejdspladser, det skaber velstand.
Jeg ønsker ikke, at vi går tilbage, og derfor ønsker jeg ikke, at vi går tilbage til den grænsekontrol, som vi havde, før vi indtrådte i Schengen.
Pernille Bendixen (DF), 2015-11-12:
Jamen jeg spurgte sådan set ikke om, hvad ministeren ønskede sig.
Jeg spurgte, om det var muligt at indføre den samme grænsekontrol, som vi havde før 2001, hvis det bliver et ja den 3. december.
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Så undskylder jeg, men jeg troede, at ordføreren var klar over, at det at deltage i Schengen betød, at man ikke kunne have den samme grænsekontrol.
Jeg troede egentlig, det var sådan rimelig forudsat viden hos spørgeren, at man ikke kunne det.
Det tror jeg de fleste er klar over.
Men jeg beklager, hvis jeg måtte have overvurderet det.