Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
I dag og i morgen diskuterer vi en finanslov, som vil få en voldsom negativ betydning for rigtig mange danskere.
Fattigdom, ulighed, utryghed er de direkte resultater, hvis et flertal i morgen stemmer for den her finanslov.
Tusinder af folkepensionister vil blive ramt af de her nedskæringer.
Og jeg kan godt forstå, at det er kommet bag på mange.
Jeg er sådan set uenig med Dansk Folkeparti i mangt og meget, men lige præcis på ældreområdet troede jeg faktisk at vi var enige om, at når man skulle ud at finde nogle nedskæringsmuligheder, så gik man ikke efter folkepensionister og førtidspensionister og mennesker, der er ramt af handicap.
Jeg var faktisk på lige præcis det her område tryg ved, at Dansk Folkeparti, ligesom Enhedslisten gjorde det, da vi var parlamentarisk grundlag, ville stå vagt om, at der ikke skulle gås på rov hos landets folkepensionister, som jo er nogle af de mennesker i vores samfund, der har allermindst. Derfor kom det faktisk bag på mig, at Dansk Folkeparti var med til at lave en finanslovsaftale, som på den her måde angreb landets folkepensionister.
Og det undrer mig lige så meget, at man stadig væk er parat til det, for det har vi fået at vide i den her debat i dag.
Der er jo alene tale om, at den er udskudt, til uvejret er drevet lidt over.
Men så skal man stadig inden for de næste par år ud at finde 500 mio. kr. på boligydelsen til folkepensionister.
Vi har også hørt, at allerede i januar vil over 100.000 eller måske over 200.000 eller over 300.000 folkepensionister allerede blive skåret i deres boligydelse på grund af det kaos, som har været der i de seneste dage.
Utrygheden ude blandt folkepensionister er jo med god grund omfattende lige nu.
Man kan ikke kalde det her for andet end et klart vælgerbedrag fra Dansk Folkepartis side.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at Dansk Folkeparti ikke en eneste gang – ikke en eneste gang – før valget meddelte landets folkepensionister, at man ved den første finanslov, første gang man satte sig til forhandlingsbordet, ville gå ud og skære i pensionisternes ydelser.
Det stopper jo ikke der, for der er faktisk en gruppe, der bliver ramt endnu hårdere end pensionisterne, og det er de danskere, som er så uheldige at være ramt af arbejdsløshed eller ramt af sygdom.
Familier og enlige med børn vil miste tusindvis af kroner om måneden.
Det er familier, som i forvejen sidder hårdt i det, som i forvejen skal vende hver en krone, når de når hen imod den sidste uge af måneden.
Regeringen siger, at det skal motivere til at arbejde, men den ved godt selv, at det ikke virker, for det har været prøvet før, og der er ikke arbejdspladser til de her mennesker.
Der er flere ledige i Danmark, end der er ledige arbejdspladser, fordi arbejdsgiverne i mange tilfælde hellere vil ringe til vikarbureauet nede i Litauen i stedet for at ansætte lokal arbejdskraft.
Det eneste resultat af det her er, at mange danskere vil blive fattigere.
I et af verdens rigeste lande skal vi igen se børn, som ikke har råd til at tage til fødselsdag eller gå til fodbold, som er koblet fra sociale fællesskaber med deres kammerater.
Jeg synes, det er trist, og jeg håber virkelig ikke, at den champagnefest, som man holdt hos Liberal Alliance efter finanslovsaftalen, var en fejring af den her del af finansloven.
For at fejre andre menneskers ulykke er for at sige det ligeud uklædeligt.
Jeg kan også godt forstå, hvis der sidder mange mennesker derude, som er ramt af arbejdsløshed, som føler sig godt og grundigt snydt af Dansk Folkeparti.
For Kristian Thulesen Dahl stod i en af de afsluttende valgdebatter og lovede, at han ikke ville være med til at gøre kontanthjælpsmodtagerne fattigere.
Hvad går pengene, som man er ude at hente hos pensionisterne, ude at hente hos de mennesker, som er ramt af arbejdsløshed, så til?
De går til at sænke bo- og arveafgiften, bare ikke for almindelige danskere.
Vi skal stadig væk betale arveafgift, hvis vi f.eks. arver fra vores forældre.
Nej, bo- og arveafgiften skal kun lettes for en helt specifik gruppe af arvinger af familieejede virksomheder.
Og så skal registreringsafgiften sænkes.
Nej, det gør det ikke, for man sænker kun afgiften på halvdelen af de biler, der bliver solgt, og det er den dyreste halvdel.
De to lavindkomstmodtagere får ikke råd til at købe en bedre bil.
Til gengæld bruger man en god del af provenuet på at lette afgifterne på en lillebitte gruppe biler, nemlig luksusbiler, som bliver op til 0,5 mio. kr. billigere end i dag.
Hvad angår grundskylden, kan det jo være fornuftigt at se på dens udvikling, men den måde, man har gjort det på, er så skæv, som den overhovedet kan være.
Har du en villa til 7,5 mio. kr., sparer du 3.000 kr. om året.
Og hvis du er lejer eller andelshaver, jamen så er du jo undtaget.
Loven er jo så smart indrettet, at det kun er folk, der bor i ejerbolig, som bliver omfattet.
Alle de her skatteændringer, der gennemføres, tilgodeser dem, der har mest, mens lavindkomstgrupperne, altså mange af dem, der knokler allerhårdest på vores arbejdsmarked, står tilbage med en lang næse.
Hvor skæv og ulighedsskabende den her finanslov er,
kan måske bedst illustreres ved at fortælle, hvad den betyder.
Lad os finde på to fiktive danskere.
Vi kunne kalde dem Johan og Arne.
Johan er advokat og bor i en villa på Frederiksberg, mens Arne er lagerarbejder og bor i en almen bolig i Holstebro.
Når finansloven fastfryser grundskylden i kroner og øre, betyder det jo, at Johan på Frederiksberg slipper tusindvis af kroner billigere i 2016.
Men Arne får ligesom 2 millioner andre danskere, der bor til leje, ingen som helst glæde af den fastfrysning, fordi lovgivningen kun tilgodeser boligejere.
Arnes husleje vil ligesom alle andres næste år blive reguleret opad, som det sker.
Finanslovens sænkelse af registreringsafgiften på luksusbiler vil betyde, at Johan på Frederiksberg kan spare 250.000 kr., hvis han skifter til en Alfa Romeo.
Men Arne, der aldrig kommer i nærheden af at kunne købe sådan en bil, men har sparet sammen til en Kia Picanto, må betale præcis det samme for sin bil som før finansloven.
Når Johan om nogle år skal arve sin fars virksomhed, slipper han billigere i arveafgift, men Arne, der arver et sommerhus fra sine forældre, får ikke nogen glæde af de millioner, som regeringen afsætter; han skal betale præcis det samme i boafgift.
Arne kunne også have heddet Susanne og arbejdet som butiksassistent og boet til leje på den københavnske Vestegn.
Eller han kunne have heddet Peter og arbejdet som SOSU-assistent.
For finanslovens skattenedsættelser går målrettet uden om alle de danskere, der tjener mindst.
Til gengæld kan Arne, Susanne, Peter og alle andre almindelige danskere se frem til at betale regningen efter den fest, som forligspartierne har inviteret Johan og resten af overklassen med til – og det bliver en dyr regning.
7,2 mia. kr. skal kommunerne spare på grund af den her finanslov.
Så når Arne fremover skal aflevere ungerne i børnehaven, vil der være færre pædagoger.
Og besøgene fra hjemmehjælperen hos Susannes forældre vil blive markant færre.
Hvis Peter gerne vil efteruddanne sig, skal han leve af betydelig mindre, fordi voksenuddannelsesstøtten beskæres, og det samme gælder arbejdstilsyn og kampen mod social dumping.
De ting betyder ikke et klap for Johan, men de er med til at sikre Arne og hans kollegaer mod arbejdsskader og social dumping.
Hvis Danmark rammes af en ny krise og Arne, Peter eller Susanne bliver arbejdsløse, kan de se frem til at leve for en stærkt beskåret kontanthjælp.
Og når Arnes unger om nogle år skal uddanne sig, bliver det i et uddannelsessystem, der er betydelig ringere, end det er i dag – efter år med milliardnedskæringer på alt fra gymnasier over seminarer til universiteter.
Dem, der har mest, får mere, og dem, der har mindst, får ingenting eller direkte mindre.
Vi har stillet en række ændringsforslag til finansloven, f.eks. om at fjerne nedskæringerne for pensionisterne, om at fjerne nedskæringerne over for familier, der er ramt af arbejdsløshed.
Det gør vi sådan set for at give Dansk Folkeparti en sidste chance for at leve op til de løfter, som de gav danskerne før valget.
Blot et par af de DF-valgte kan stoppe de her overgreb på folkepensionister, førtidspensionister og arbejdsløse.
Og i modsat fald må vi bare konstatere, at Dansk Folkeparti desværre slutter sig til den lidt for store gruppe af partier, der siger det ene før valget og gør det modsatte bagefter.
Hvis finanslovsforslaget vedtages i morgen, og det gør det jo nok, vil det have vidt forskellige konsekvenser for forskellige grupper af danskere.
For almindelige danskere bliver der mere utryghed og dårligere velfærd.
Og for de danskere, der er så uheldige at være ramt af arbejdsløshed, at være ramt af sygdom, eller som har et handicap, bliver det et år med større afsavn, med større ydmygelser og med flere bekymringer.
Finansloven efterlader med andre ord Danmark som et mere klassedelt samfund, som et mere utrygt samfund og som et mere kynisk samfund.