runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Jo, men jeg kan også sige til fru Pia Kjærsgaard, at vi ikke har noget imod det forslag til vedtagelse, der ligger, og hvis det kommer til afstemning, stemmer vi for det.
Vi har i Venstre selv indkaldt til en forespørgselsdebat om, hvordan man skal bruge landssvigerparagrafferne – det tror vi er en mere farbar vej at gå.
Så kan det godt være, at den er svær at forklare; det kan godt være, at det ikke er den løsning, der ligger lige for, men det er nu engang den, der på lang sigt vil føre til det bedste resultat, nemlig at vi får gjort noget ved de fundamentalistiske kræfter, der giver udtryk for de ting, der foregår i og omkring bl.a. Grimhøjmoskeen.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Tak for det, formand.
Begrundelsen er jo den samme, som også har været fremme i den offentlige debat, nemlig at vi har at gøre med en moské, i det her tilfælde Grimhøjmoskeen – og så også den forening, der ligger bag – som efter vores opfattelse klart opfordrer til, at man f.eks. begår vold, og som jo på flere forskellige måder engagerer sig i samfundsundergravende arbejde.
Og der mener vi at vores grundlov giver mulighed for at man kan komme efter sådan nogle foreninger på forskellig vis.
Lad mig indledningsvis fremhæve to paragraffer i grundloven, som vi mener kunne være relevante.
Den første er § 67, hvor der står: »Borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.« Det mener vi er en paragraf, som kunne benyttes.
En anden paragraf er § 68, hvor der i stk. 2 står: »Foreninger, der virker eller søger at opnå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, bliver at opløse ved dom.« Der er så beskrevet, at man faktisk kan forbyde foreningen foreløbigt, og efterfølgende kan man få afgjort, om det forbud holder, og det skal man have afgjort i en sag ved retssystemet.
Det er det, vi mener der er behov for at gå videre med.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-14:
Jamen der er jo det, at nye erhvervsarealer i udgangspunktet, skal ligge i forbindelse med byerne, og at der i planloven netop er forudsat, at vi ikke får spredte erhverv i det åbne land, og det er selvfølgelig også en afvejning, der skal indgå i sådanne tilfælde.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Jeg vil gerne starte med at rose Venstre for at stå fast på, at udemokratiske holdninger og ytringer ikke skal håndteres ved at sætte vores demokrati og vores retssamfund ud af kraft, som jeg hører takterne fra andre partier er.
Det er jo helt korrekt, som ordføreren siger, at vi, da vi sendte et dansk bidrag af sted til Irak, havde en debat her i Folketingssalen om, hvorvidt landssvigerparagraffen og en definition af den skulle stå i vejen for, at vi kunne sende et bidrag af sted til Irak.
Den debat havde vi, men jeg vil også gerne høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at regeringen allerede på samme tid igangsatte et arbejde – så det er altså ikke nyt – om Straffelovrådets definition af landssvigerparagraffen.
Så der er altså ikke tale om en kovending, selv om det står på side 5 i Venstres angrebsmanual; der er tale om et arbejde, der hele tiden har været planlagt, men som er blevet fremskyndet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Jo, det kan vi selvfølgelig godt være glade for.
Men jeg ville nu have været gladere, hvis regeringen havde gjort noget for et år siden eller for den sags skyld den 2. oktober.
Det er fint, men jeg synes bare, det er svært at rose regeringen for at fremskynde noget, som man burde have gennemført for et halvt år siden eller for flere måneder siden.
Jeg forstår godt, at ordføreren har behov for at rose sig selv og regeringen, det er ordførerens opgave.
Men min opgave som ordfører for landets største oppositionsparti er altså at kræve af regeringen, at den gør noget i den her sag.
Og man har ikke gjort nok.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen ikke kommer i gang.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Jeg synes bare, vi skal holde fast i det, der er fakta, og det er jo, at det arbejde blev sat i gang for mange måneder siden.
Og at det nu er blevet fremskyndet, kan ordføreren da vel kun være tilfreds med.
Men der er altså ikke tale om et nyt initiativ.
Der er tale om, at det er blevet fremskyndet.
Og jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke er tilfreds med det, og om vi ikke kan stå sammen om at være glade for, at det arbejde er igangsat.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Jamen så forstår jeg ikke, hvorfor regeringen ikke kommer i gang.
Jeg må sige til fru Trine Bramsen, at det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis regeringen er enig med Venstre, hvorfor gjorde regeringen så ikke noget den 2. oktober eller den 2. november eller den 2. december eller den 2. januar?
Vi skulle helt frem til i går, før regeringen sagde: Ja, vi kan godt se, at det måske er en farbar vej, det vil se nærmere på.
Altså, vi har jo ikke brug for, at Straffelovrådet kigger på et eller andet udvalgsarbejde.
Vi har brug for, at regeringen kommer i gang med prøvesager, så vi kan finde ud af, hvad rækkevidden af den lovgivning, vi har, er, bl.a. terrorlovgivningen.
Der har regeringen et ansvar, og det er ikke et ansvar, vi synes regeringen har forvaltet på fornuftig vis i den her sag.
Vi er da glade for, at man nu er enige og er kommet derhen, hvor vi står.
Vi tror det er en farbar vej bl.a. at bruge landssvigerparagrafferne.
Der skubbede man det i udvalg i Straffelovrådet.
Vi har brug for handling fra regeringen, ikke hård retorik.
Søren Espersen (DF), 2015-01-14:
Det her er søreme da et vanskeligt valg.
Tak for det dilemma.
Må jeg ikke godt lige sige, at jeg synes, at Venstres ordfører har misforstået det her om bygninger.
Nu har jeg læst grundlovens § 78 meget grundigt, alle stykkerne også, og der står intet om bygninger – intet om bygninger.
Det er foreninger, det er de sammenrottede islamister bag Grimhøjmoskeen, vi skal lukke som forening.
Så glem det med bygninger.
Jeg har også hørt Socialdemokratiets ordfører, Trine Bramsen, tale om mursten.
Det er ikke det, vi taler om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Men min pointe med spørgsmålet er – og det er jo meget vigtigt – at der nu er en ny situation, ved at der er skabt disse marginalområder, disse restarealer, og de kan så indgå frem for de erhvervsarealer, der er udlagt på steder, hvor det måske er mere natur- og miljøfølsomt.
Så man kan, kan vi sige, foretage en form for mageskifte.
Det er bare det, jeg godt vil have ministeren kan se og være åben over for.
Søren Espersen (DF), 2015-01-14:
Men det er jo personer, vi går efter.
Det kommer ikke sagen ved.
Det er personerne, personkredsen bag fonden ved Grimhøjmoskeen, som er og bliver islamister.
Det er dem, der ikke længere må have lov til at have en forening, fordi den opfordrer til vold.
Den søger at påvirke anderledes tænkende, sådan at de anstifter vold.
Så det har ikke noget med Grimhøjmoskeen som bygning at gøre.
Den er i øvrigt ikke særlig tiltrækkende.
Det gjorde ikke noget, at den blev jævnet med jorden, for den er grim som arvesynden.
Så lad os bare også få den væk, samtidig med at vi lukker foreningen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-14:
Jamen der er det, jeg vil sige, at jeg synes, at kommunerne i de konkrete tilfælde skal rette henvendelse til Naturstyrelsen og få klarlagt, hvad mulighederne er.
Men som jeg også sagde i min besvarelse før, er der jo også nogle forudsætninger, der skal være til stede.
Der skal være behov for nye erhvervsarealer, og det er klart, at planlægningen i forhold til erhvervsarealer jo også skal ses i en sammenhæng.
Der er jo en grund til, at man i udgangspunktet har udvidelse af erhvervsområder i tilknytning til byer, og det handler jo om øvrige infrastrukturanlæg, som f.eks. kloaknet, elnet og andet, som skal være til stede, for at erhvervet også netop kan få den vækst, som spørgeren også henviser til er formålet.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Spørgeren kan trygt regne med, at jeg følger det meget, meget nøje.
Det er faktisk sådan præcis på Nordvestbanen, at vi netop sidste år indviede resultatet af den meget store investering, som det var at få dobbeltspor, som jeg også nævnte i mit svar, og jeg har konstateret, at pendlerne fra Kalundborg og Holbæk jubler og er glade, og at der er stor stigning i antallet af togrejsende.
Det er jo rigtig godt.
Men gevinsten skal gerne kunne opleves på hele strækningen, og det tror jeg at hele Folketinget er optaget af.
Når vi investerer så meget og så rigtigt i den kollektive trafik, skal det også være noget, der kommer de togrejsende til gavn.
Jane Heitmann (V), 2015-01-14:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at man på SDU lukker for optaget på sprogundervisningen inden for arabisk, kinesisk og spansk?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-14:
Tak for spørgsmålet om min holdning til netop det spørgsmål, som spørgeren læste op.
Uddannelse skal føre til beskæftigelse, og når man har brugt rigtig mange år på en uddannelse, skal studierne også føre til job – det er vi formodentlig enige om.
Dimensioneringen skal så sikre en bedre sammenhæng mellem den viden, som unge mennesker i dag tilegner sig på en videregående uddannelse, og de kompetencer, som efterfølgende efterspørges på arbejdsmarkedet.
Det er det grundlæggende i det, vi har foretaget os.
Og det er derfor, vi sætter optaget på uddannelser med markant og systematisk overledighed ned, men vi gør det i brede grupper.
Syddansk Universitet er som udgangspunkt blevet bedt om at dimensionere i alt 351 pladser på kandidatuddannelserne, hvilket så svarer til 517 bachelorpladser.
Det er Syddansk Universitet, der har den bedste viden om tilrettelæggelsen af de enkelte uddannelsesudbud, og derfor er det jo også Syddansk Universitet, der alene beslutter, på hvilke uddannelser den udmeldte dimensionering mest hensigtsmæssigt kan placeres.
F.eks. er det sådan, at kinesisk – i modsætning til arabisk og spansk – ikke på Syddansk Universitet er udpeget som en uddannelse med systematisk ledighed i dimensioneringsmodellen, men her har Syddansk Universitet valgt at anvende de ekstra pladser til at friholde europæiske studier.
Derfor er lukningen af uddannelserne i arabisk, kinesisk og spansk altså et udtryk for Syddansk Universitets prioritering, og den respekterer jeg.
Jeg har også fået oplyst af Syddansk Universitet, at lukningen af de her sprogfag vil ske i dialog med Københavns Universitet for at sikre, at der ikke også sker lukning af lignende fag der.
Så der er altså fortsat nationalt udbud af fag og uddannelser, som giver lignende kompetencer, og det er der på flere af landets øvrige universiteter.
Det er institutionernes eget valg, om deres dimensionering skal placeres på enkelte uddannelser eller bredes ud på flere, og SDU har tilrettelagt dimensioneringen ved at tage hensyn til lokal efterspørgsel og de faglige miljøer, og jeg har altså ikke nogen grund til at tro, at lukningen ikke netop er sket uden grundige overvejelser af de faglige, de økonomiske og de regionale konsekvenser.
Jane Heitmann (V), 2015-01-14:
Jeg vil da gerne med det samme slå fast, at det for Venstre er rigtig vigtigt, at der er uddannelsesmuligheder i hele Danmark – der må og skal være uddannelsesmuligheder andre steder end blot i København og Aarhus.
Men i den dimensioneringsplan, som ministeren har lagt frem, mener jeg det er tydeligt for enhver, at det rammer regionalt skævt.
Alene på SDU i Odense nedlægges der, som ministeren var inde på, 403 studiepladser på bachelorniveau og 312 kandidatpladser.
Når man nu på SDU har valgt at lukke tre små sprogfag, er det gået præcis, som Venstre igen og igen har peget på, nemlig at ministerens dimensioneringsplan kan ramme regionalt skævt, og at det vil gå ud over de små sprogfag.
Regeringens dimensioneringsplan bruger en række nationale ledighedstal til at dimensionere regionalt uden at tage hensyn til, om overledigheden er lige stor i alle dele af Danmark.
I sidste uge underskrev ministeren nye udviklingskontrakter, bl.a. med SDU.
Her lover begge parter, at man vil styrke internationaliseringen.
Mener ministeren, at regeringens dimensioneringsmodel arbejder for at styrke internationaliseringen, når den nu har medført, at fagene kinesisk, arabisk og spansk nedlægges på SDU?
Eller forholder det sig sådan, at ministerens ene hånd i virkeligheden ikke ved, hvad den anden gør?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-14:
Der er i det udmeldte dimensioneringsniveau taget specifikke regionale hensyn, f.eks. i forhold til Syddansk Universitets uddannelsesudbud i Sønderborg, og som jeg netop nævnte før, er det altså Syddansk Universitets vurdering og deres beslutning alene, hvordan dimensioneringen har skullet fordele sig.
På andre universiteter har man haft andre prioriteter og derved lagt dimensioneringen andre steder.
Det er universiteternes egen opgave, det er op til deres faglighed, det er deres ansvar.
Jeg tager det fulde ansvar for, at vi ikke har villet uddanne til arbejdsløshed, og at vi derfor har gennemført den her dimensionering.
Men inden for modellen er der en meget, meget stor fleksibilitet.
Man har endda kunnet placere noget af dimensioneringen uden for de udmeldte grupper, hvis man har kunnet argumentere for det.
Og det er jo det, Syddansk Universitet her har gjort ved at lukke faget kinesisk, som sådan set ikke var udtaget til dimensionering.
Jane Heitmann (V), 2015-01-14:
Ministeren svarede jo sådan set ikke på mit spørgsmål om det med at styrke internationaliseringen og de udviklingskontrakter, som ministeren netop har underskrevet i sidste uge.
For det er jo bl.a. meningen, at de videregående uddannelser skal tiltrække mønsterbrydere, og det er jo slet ikke noget nyt for SDU.
For man har jo igennem de sidste år taget forskellige initiativer, som bl.a. støtter mønsterbrydere, og som sikrer, at de finder sig til rette på universitetet.
Et sted mellem 50 og 60 pct. af de arabiskstuderende på SDU har, så vidt jeg forstår, en mellemøstlig baggrund, og en stor del af dem kan formentlig karakteriseres som mønsterbrydere.
Det betyder jo faktisk, at man på SDU bidrager til at løse integrationsudfordringer med hjælp fra mønsterbrydere.
Men nu nedlægger man på SDU jo så faget arabisk, på trods af at uddannelsen i arabisk er en kombinationsuddannelse, hvor arabisk kobles med virksomhedskommunikation, med økonomi og med pædagogik, hvilket jo netop har stor betydning for de jobmuligheder, som de studerende har, hvilket var det, ministeren indledningsvis pegede på, og nu bliver jeg bare nødt til at spørge igen: Mener ministeren, at hun lever op til de intentioner, som ligger i den udviklingskontrakt, som ministeren netop har underskrevet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-14:
Ja, udviklingskontrakterne går jo begge veje.
Det er intentioner, som jeg har, mål, klare mål om mere internationalisering, som universiteterne og de øvrige uddannelsesinstitutioner så har forpligtet sig til at leve op til, også med en række at deres egne mål.
Det er noget af det allerbedste, man kan gøre.
Men der er ingen, der er tjent med, heller ikke mønsterbrydere – det er endda forskningsmæssigt dokumenteret – først at have brudt mønsteret for at komme ind på en videregående uddannelse og så siden hen ikke kunne bruge sin uddannelse i et job.
Det er ingen tjent med.
Det her handler ikke om, at færre skal tage en uddannelse, men om, at vi skal have flere pladser og flere ind på de uddannelser, hvor der også er job i den anden ende.
Jane Heitmann (V), 2015-01-14:
Nej, det her handler jo netop om, at der er mennesker derude, som vil få ringere mulighed for at tage en uddannelse, fordi ministeren netop ikke sikrer, at der er uddannelser i hele Danmark.
Det, som ministeren prioriterer med den model, der er lagt frem her, er jo ikke, at der er uddannelsesmuligheder i hele Danmark, men man favoriserer jo i høj grad København og Aarhus.
Modellen her går ud over bl.a. SDU og andre.
Nu nævnte ministeren indledningsvis, at man gerne ville sikre sammenhæng – det tror jeg var det ord som ministeren brugte – og ministeren sagde også, at man gerne ville sikre de kompetencer, der efterspørges i erhvervslivet.
Det er jo netop et af de kritikpunkter, der har været, bl.a. fra det fynske erhvervsliv, altså at resultaterne af dimensioneringen jo helt tydeligt viser, at der er en udfordring i forhold til kinesisk, spansk og arabisk.
Der er tale om verdens største, fjerdestørste og femtestørste sprog, som til sammen tales af over 1,8 milliarder mennesker i verden, og nu vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren i fremtiden sikre, at der er sprogkyndige, som kan sikre Danmark vækst og eksport og danske arbejdspladser, som kan sikre, at der også i fremtiden er uddannede undervisere til spansk på gymnasialt niveau, og at man på Fyn, hvor de har den helt store turistsatsning på kineserne, sikrer, at der også er fynboer, som kan imødekomme de sproglige krav, som kineserne stiller til Fyn som turistdestination?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Jamen det er meget positivt, at ministeren er positiv over for den her situation og vil være åben over for, at man kan udnytte disse arealer.
For det bliver nogle marginalarealer, det bliver nogle restarealer, som kommer til at ligge ude i landskabet og i virkeligheden til ingen verdens nytte, og det er jo helt tåbeligt, når vi samtidig har andre arealer, som man kan udtage og i højere grad tage det her naturhensyn til.
Men jeg forstår altså, at også når det gælder Fingerplansområdet, hvor der er reserveret arealer til andre formål, så vil ministeren godt være villig til at gå ind og foretage en afvejning.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-14:
Som jeg også sagde i min indledende besvarelse, er jeg sådan set positiv over for, at man overvejer, om nye erhvervsområder kan ligge i sådanne indeklemte områder mellem to infrastrukturanlæg.
Der er selvfølgelig nogle forudsætninger, der skal være til stede.
F.eks. skal der være et behov for nye erhvervsområder.
Det er jo sådan, at jeg synes, at vi med planloven har en rigtig glimrende ramme for, at kommunerne kan foretage den prioritering af, hvor de f.eks. ønsker at have udviklingen af deres erhvervsliv.
Så det vil altid komme an på en konkret vurdering, og det er i udgangspunktet en vurdering, som kommunen skal foretage.
Har man et ønske om det her, vil jeg opfordre til, hvis man altså ligger i det område, f.eks. som kommunerne i Fingerplanen, at man så retter henvendelse til Naturstyrelsen for at få klarhed over, hvad mulighederne er.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Der er naturligvis mange forskellige og også modsatrettede hensyn og interesser, som man skal overveje og opveje i forhold til hinanden – det er ministeren også inde på – når det skal afgøres, hvad de ledige arealer skal bruges til.
Vi skal bevare og understøtte den danske natur.
Samtidig skal vi sikre udvikling og vækst, som virksomheder kan bidrage til.
Der er på de her omtalte restarealer et potentiale for at styrke både vækst og erhvervsliv, uden at man går på kompromis med miljømæssige hensyn, fordi der er en kort afstand imellem de to anlæg.
Derfor tror jeg næppe, man kan påstå, at der rent naturmæssigt vil være noget, der bliver ødelagt, ved at man mellem en motorvej og et jernbaneanlæg, som ligger i meget kort afstand fra hinanden, udnytter arealerne til erhvervsarealer.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren mener, der er behov for at prioritere, at disse arealer udstykkes til erhvervsmæssige formål, således at vi både kan få skabt vækst i Danmark, men også således, at de arealer, der i dag er udlagt til erhverv, og som måske er mere miljø- og naturfølsomme end de arealer, vi her taler om, så kan tages ud af planlægningen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-14:
Men jeg er jo nødt til at gentage, at det er Syddansk Universitet, der har valgt at placere dimensioneringen der.
De kunne have gjort mange andre ting, men jeg respekterer den faglige beslutning.
For det handler jo om – og det er nemlig til gavn for den fremtidige internationalisering og de kompetencer, vi skal bruge, det er jeg enig med spørgeren i – at der også er solide faglige miljøer, så man kan holde en høj standard og en høj kvalitet.
Det er universiteterne selv, i det her tilfælde SDU, der bedst ved, hvordan de så udmønter deres beslutninger, og det har de valgt at gøre sådan.
Det må være, fordi deres faglige overvejelser gør, at det er det mest fornuftige.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at indeklemte arealer mellem to infrastrukturanlæg, som eksempelvis arealerne mellem Køge Bugt-Motorvejen og den nye København-Ringsted-bane, udnyttes til erhvervsarealer for derigennem at styrke det lokale erhvervsliv og skabe arbejdspladser og vækst, med den sidegevinst, at der bliver mindre pres på andre, mere miljøfølsomme arealer, hvor erhvervsarealer ellers kunne komme på tale?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-14:
Det er min opfattelse, at hvis der i en kommune eller inden for en region opstår et behov for nye erhvervsarealer, vil det være oplagt at overveje arealer, der ligger mellem store infrastrukturanlæg, sådan som spørgeren beskriver i sit spørgsmål, altså hvis der f.eks. ligger motorvej og banelegeme tæt på hinanden.
Arealerne kan være underlagt nogle særlige bindinger.
F.eks. skal arealer i Fingerplanen, som ligger i det åbne land, som udgangspunkt friholdes for nye erhvervsarealer.
Det skyldes et ønske om at undgå byspredning i det åbne land og et ønske om at respektere de samfundsmæssige investeringer, der er lagt i at placere motorvejene mest hensynsfuldt i landskabet.
Når det er sagt, synes jeg som sagt, at det giver rigtig god mening, når det kan lade sig gøre.
I hovedstadsområdet er der eksempler på, at et areal, der tidligere var udlagt til rekreativ anvendelse, nu er udpeget til erhverv, fordi det så er kommet til at ligge indeklemt mellem infrastrukturanlæg.
Det vil ikke nødvendigvis være hensigtsmæssigt at lægge nye erhvervsområder på sådanne indeklemte arealer; det afhænger altid af en konkret vurdering.
Men er der kommuner, f.eks. i Fingerplansområdet, der ønsker at udlægge indeklemte områder til erhverv, skal de rette henvendelse til Naturstyrelsen, som så vil vurdere mulighederne i forbindelse med en revision af Fingerplanen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Hvad er ministerens holdning til, at indeklemte arealer mellem to infrastrukturanlæg, som eksempelvis arealerne mellem Køge Bugt-Motorvejen og den nye København-Ringsted-bane, udnyttes til erhvervsarealer for derigennem at styrke det lokale erhvervsliv og skabe arbejdspladser og vækst, med den sidegevinst, at der bliver mindre pres på andre, mere miljøfølsomme arealer, hvor erhvervsarealer ellers kunne komme på tale?
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ministeren for, at hun også her i salen i dag bekræfter – og lyt! – at det grønne danmarkskort ikke får den mindste indflydelse på landbruget, hverken inden for eller uden for stregerne, når det gælder retssikkerheden.
Altså, noget af det, som i hvert fald jeg ved at rigtig mange landmænd er meget nervøse for, er, når man nu laver en grøn stribe hen over landet og laver sammenhængende natur, hvordan det så påvirker de landmænd, der ligger lige uden for grænsen, og hvordan påvirker det for den sags skyld også landmændene inde i det grønne areal?
Og der tænker jeg jo bl.a. på ønsker om udvidelse undervejs osv.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til ministeren, for flere af de røde partiers ordførere har her i salen i dag sagt, at formålet med det her lovforslag egentlig også var at forsøge at understøtte økologisk landbrug.
Altså, er formålet egentlig at støtte økologerne?