Stine Brix (EL), 2013-11-28:
Tak for det.
Og tak til initiativtagerne til den her forespørgselsdebat.
Den ligger jo i rigtig god forlængelse af, at vi for et halvt år siden havde en diskussion om allergi.
Begge sygdomme er nogle, som rammer rigtig, rigtig mange danskere, og som flere også har nævnt, er astma den hyppigste sygdom blandt børn.
Det kan være en rigtig ubehagelig oplevelse at få et astmaanfald.
Det tror jeg ikke man er i tvivl om, hvis man nogen sinde har set det.
Så det er rigtig vigtigt at sætte fokus på, hvordan vi kan blive bedre til at opspore og behandle astma.
Jeg synes også, det var en vigtig pointe, sundhedsministeren havde, at en af udfordringerne, vi har, når det gælder børneastma, er, at vi stadig ikke kender årsagen til sygdommen.
Det er også den primære årsag til, at vi ikke kan forebygge, at der er så mange børn, som får astma i første omgang.
Der er det vigtigt at nævne, at der allerede i dag foregår et vigtigt forskningsarbejde i Dansk BørneAstma Center, som Venstres ordfører nævnte tidligere, hvor man forsøger at finde forklaringer, forsøger at komme med nogle svar, som gør, at vi bliver i stand til at forebygge, at der er så mange børn, som overhovedet er i den situation i dag, at de får astma.
Jeg synes også, det er interessant, at vi kan se i nogle af de svar, vi har fået i Folketingets Sundhedsudvalg, at antallet af akutte indlæggelser blandt børn med astma er faldet over de sidste 5 år.
Sundhedsministeren nævnte tallet – at det var et fald fra 2008 til 2012 på 25 pct., altså færre indlæggelser af børn, som får et akut astmaanfald.
Det er jo også interessant at kigge på, hvad årsagerne kunne være til det.
Måske kunne der findes et clue i britisk forskning, som er lavet på området.
Her har man set det samme fald i akutte indlæggelser blandt børn med astma, og man peger på, at en mulig årsag kunne være den ændrede kultur, der er kommet som følge af rygelovgivningen i Storbritannien.
Det, at der er færre rygere, det, at der er flere røgfri miljøer, også hvor børn færdes, kunne være en af årsagerne til, at der er færre børn, der oplever et akut astmaanfald.
Om det også er tilfældet i Danmark, og om det er sådan, sammenhængen er, tror jeg ikke man er fuldstændig afklaret med endnu.
Men jeg synes i hvert fald, det er interessant, at vi måske kan skåne nogle børn for den meget, meget ubehagelige oplevelse, det kan være at blive indlagt akut, fordi man har svært ved at trække vejret.
Jeg synes, det er rigtig godt, at et samlet Folketing her i salen står bag et fælles forslag til vedtagelse, hvor fokus på astma handler om at sikre en tidlig opsporing og handler om at sikre en ordentlig behandling.
Vi ved, at hvis man får den rette behandling, så kan man blive næsten symptomfri eller have meget færre symptomer og dermed få en langt højere livskvalitet.
Men desværre er situationen den, at selv om vi ved, hvad det er for en behandling, der skal til, så er det ikke alle børn, den når ud til.
Derfor er det helt centralt, når vi i vores fælles forslag til vedtagelse understreger, at den viden, der findes på området, skal ud til alle, både i almen praksis og også i resten af sundhedsvæsenet i form af nationale kliniske retningslinjer.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi fastholder, at der skal være et samarbejde mellem de to sektorer, for virkeligheden er jo, at man den ene dag kan være hos sin almenpraktiserende læge og den anden dag risikere at blive indlagt akut, og det samarbejde skal glide rigtig godt.
Der mener jeg, at vi har nogle gode muligheder med det nye lovforslag, vi har vedtaget for ikke særlig lang tid siden, hvor vi styrker sundhedsaftalerne, som netop handler om samarbejdet i sundhedsvæsenet.
Så med de bemærkninger vil jeg sige, at jeg er glad for det fælles forslag til vedtagelse og hilser den her debat velkommen.