runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Vi er ikke kommet med et forslag til vedtagelse i dag, men i forhold til ældre er det sådan, at vi jo er med til at sikre, at der kommer 5.000 kr. ekstra til de ældre, den dag »Fair Forandring« træder i kraft og vi får den skatteforandring, som vi ønsker os.
Det tror vi kan være med til bl.a. at sikre, at mange ældre får råd til lidt bedre mad eller bedre tandsundhed.
Men der er masser af andre udfordringer, når det gælder de ældre.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er et af de steder, vi skal sætte ind med bedre forebyggelse.
Vi har foreslået, at man også laver en ret til rehabilitering, således at man, hvis man er et ældre menneske og man ryger ind på hospitalet, ikke kun er sikret en ret til genoptræning, men også en ret til, at der bliver sat fokus på nogle af de andre ting, der kan gøre, at man kan komme tilbage på banen igen, få et ordentligt aktivitetsniveau, så man ikke sidder og bliver ensom, fordi man ikke længere kan komme uden for en dør.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-09:
Så lad os kigge på nogle af de andre udsatte grupper, de enlige, de psykisk syge, når man nu vil hæve prisen på cigaretter og alkohol.
Man siger, at man vil kompensere dem.
Er det den måde, man så vil sikre de dårligt stilledes helbred, altså ved at give dem en kompensation, så de kan blive ved med deres livsførelse og ryge og drikke og spise mættet fedt?
Er det den måde, man ønsker at gøre det på?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Nej, det er ikke den måde, vi ønsker at gøre det på.
Vi indfører en millionærskat, for at de rigeste er med til at give til de fattigste – ren Robin Hood.
Og så gør vi det, at vi siger, at alle danskere over en kam skal betale højere afgifter på sukker, mættet fedt og tobak.
Derudover skal vi selvfølgelig give alle muligheder, for at man så også kan gøre det.
Der kunne det da være interessant at diskutere, også med Dansk Folkeparti, hvordan vi f.eks. kan sikre, at der er en bedre adgang for mennesker, der er udsatte og har ondt i økonomien.
Hvordan kan vi sikre, at det bliver lavet nogle rygestoptilbud, hvor man både får rådgivning og måske f.eks. nikotintyggegummi med til en periode, således at vi er sikre på, at folk får den nødvendige hjælp til at lægge cigaretterne på hylden og ikke bare tager en kold tyrker, som vi ved ikke virker for 98 pct.s vedkommende.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-09:
Jeg har haft lejlighed til at følge i hvert fald noget af debatten oppe fra min plads.
Det fremgår ikke af »Fair Forandring«, og det fremgår heller ikke af de tidligere finanslovudspil.
Jeg har også kunnet lytte mig til, at Sophie Hæstorp Andersen også har erkendt, at det ikke indgår i nogle af de her to dele.
Derfor må jeg bare spørge til, hvordan den kræftstrålekanon så skal finansieres.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Jamen det er ikke korrekt, at de ting, vi foreslår i »Fair Forandring« med hensyn til sundhedsområdet, skal bruges i forbindelse med at finansiere flere skolelærere.
Det har vi en helt anden finansieringskilde til.
Liselott Blixt (DF), 2010-02-09:
I dag vil man hæve prisen på mættet fedt, som er noget af det, som netop kunne hjælpe de ældre til at komme i en ernæringstilstand, som ville gøre, at de ikke blev så syge.
Vi ved, at et vægttab på 1 kg for de her ældre vil stille dem i en meget ringe helbredssituation.
Jeg tænker bare: Hvor er de ældre i det her forslag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Det samme spørgsmål kunne jeg jo stille sundhedsministeren.
Sundhedsministeren har også været ude at sige, at den her kræftstrålekanon eller partikelterapi, som det er, og som vi skal have til de kræftsyge, også er noget, som han og den her regering ønsker sig.
Men mig bekendt er der heller ikke fra den her regerings side endnu lagt finansiering frem for, hvordan man vil betale for det.
Der kan jeg bare sige, at i takt med at det bliver mere og mere aktuelt, vil Socialdemokratiet også, som enhver ansvarlig regering, fremlægge sit finansieringsforslag til, hvordan man finder midler til det her område.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-09:
Nu var det jo den socialdemokratiske ordfører, jeg stillede spørgsmål til, det var ikke sundhedsministeren.
Derfor er jeg jo stadig væk interesseret i – og det tror jeg at de fleste borgere er – hvordan Socialdemokraterne har tænkt sig at finansiere den her kræftstrålekanon.
For man kan jo stå her og undre sig.
Hvis det er sådan, at Socialdemokraterne med fru Sophie Hæstorp Andersen i spidsen ikke kan fremlægge finansieringsforslag nu og her, hvor mange af de andre forslag på baggrund af alle de ideer og løfter, som Socialdemokraterne har, om, hvordan man skal forbedre velfærdssamfundet, er så heller ikke finansieret?
Det må jeg bare undre mig over.
Hvis ikke jeg kan få noget svar på det med strålekanonen her, kunne jeg jo godt tillade mig at konkludere, at så kunne det også være svært at få svar på mange af de andre gode ideer, som Socialdemokraterne har, men som ikke er finansieret.
Altså, konklusionen er vel i bund og grund, at Socialdemokraterne ikke ved, hvordan de skal finansiere alle deres løfter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Jamen jeg må jo bare konkludere, at så har jeg samme vilkår som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Man har lovet, at der skal være 15 minutters responstid til alle danskerne.
Mig bekendt har man ikke nogen som helst steder forklaret, hvordan det skal finansieres, når der skal køre flere ambulancer rundt på gaderne.
Jeg synes da, at det ville være meget ønskværdigt, hvis vi fik et svar på, hvor de midler skal komme fra: om der skal fyres flere mennesker på hospitalerne for at sikre flere ambulancer på vejene, eller om der kommer penge flyvende til udefra til det i forvejen pressede sundhedsvæsen.
Så vi skal nok også være med til at anvise finansiering, i takt med at vi får ansvaret – og det gør vi meget snart – og i takt med at det her bliver mere aktuelt og ikke er noget, der bare ligger langt ude i fremtiden, men noget, som kommer i nær fremtid.
Flemming Møller (V), 2010-02-09:
På den anden side er vi meget åbne for, hvis der skulle være en fidus, for det kunne vi jo godt bruge for at få tingene til at hænge sammen.
Der er blevet spurgt mange gange og konstateret mange ting.
I »Fair Forandring« indgår der cigaretafgifter – det tror jeg vi kan blive enige om – og de finansierer sygehusområdet.
Siden er der så kommet nogle andre udgifter, som man finder ud af skal dækkes.
Er det ikke korrekt, at de penge er blevet brugt én gang allerede i »Fair Forandring«?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-09:
Jeg synes, det ville tjene ordføreren rigtig godt at finde »Fair Forandring«, som ligger på Socialdemokratiet hjemmeside, og læse det, for der fremgår det helt tydeligt, at der er forskellige finansieringskilder, som bliver puljet sammen til 3 mia. kr., og som vi så bruger – heraf 900 mio. kr. på en meraktivitetspulje til livstruende sygdomme.
Vi har sagt, at der er en pulje på i alt 3 mia. kr., som vi udmønter i en bedre indsats over for livstruende sygdomme.
Vi sikrer også, at man gør noget for de medicinske patienter.
Det er nogle af de ting, som vi med de 3 mia. kr. gerne vil sikre en bedre behandling for.
Julie Skovsby (S), 2010-02-10:
Det kunne jo være fint, hvis ministeren brugte sin taletid på at uddybe sit nej.
Jeg vil meget gerne vide, hvorfor ministeren ikke er enig med Poul Erik Mouritzen, der er professor ved Syddansk Universitet.
Det, han helt præcis siger videre, ud over at en nulvækst altså kommer til at ramme velfærd, handicappede, børn og unge, er, at nulvækst kommer til at ramme netop de områder, hvor udgifterne vokser mest, og det er jo, som vi ved, på ældre- og handicapområdet og for børn og unge.
Og så siger han videre, at i de kommuner, hvor man allerede har skåret ind til benet – og det er i rigtig, rigtig mange kommuner – kommer det til at gøre rigtig ondt, siger altså Poul Erik Mouritzen.
Det ville være fint, hvis ministeren ville bruge sin taletid til at uddybe sit nej.
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Men det kan altså også være, at fru Julie Skovsby bliver ked af svaret, for det vil jo igen blive en gentagelse af, hvad det nu er for nogle økonomiske rammer, vi har.
Vi indgår jo hvert år en økonomiaftale med KL, og den sikrer altså, at kommunerne har økonomi til at løfte de aftalte opgaver for det kommende år.
Samtidig sikrer det kommunale finansieringssystem, at kommunernes økonomi jo i vidt omfang altså bliver afskærmet mod den aktuelle krise.
Rammerne for den kommunale økonomi for 2011 er endnu ikke fastlagt.
Forhandlingerne med KL påbegyndes om 4-5 måneder, og der vil da selvfølgelig på det tidspunkt blive taget stilling til udgiftsniveauet for år 2011.
Julie Skovsby (S), 2010-02-10:
Bedre ressourceudnyttelse
siger ministeren.
Var det et klart svar fra ministeren om, at ministeren altså ikke vil bremse nulvæksten i kommunerne, når der skal forhandles mellem KL og regeringen her senere på foråret?
Det er et spørgsmål, som jeg håber ministeren vil svare ja eller nej til.
Ønsker ministeren nulvækst i kommunerne?
Eller ønsker ministeren det ikke?
Er det et krav, som man vil gå ind i ved forhandlingerne?
Ministeren taler også om, at der skal være ansvarlighed i den offentlige sektor.
Når jeg som socialdemokrat kigger på, hvad det er for en politik, den her regering fører, ser jeg, at det er en politik, hvor man fralægger sig ansvaret, sender det videre til kommunerne og regionerne og derefter videre ud til den enkelte medarbejder, social- og sundhedsassistenten, der står ude i hjemmehjælpen og skal træffe de meget, meget svære prioriteringsbeslutninger, og til sygehusene, hvor det bliver sendt videre til sygeplejerskerne osv., så man kan give skattelettelser.
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Tak for et meget konkret spørgsmål, et spørgsmål om, hvorvidt jeg er enig med kommunalforsker Poul Erik Mouritzen, som udtaler til Berlingske Tidende, at nulvækst kommer til at ramme velfærd, handicappede, børn og unge.
Svaret er ganske enkelt nej, jeg er ikke enig med ham.
Julie Skovsby (S), 2010-02-10:
Tak for det.
Er ministeren enig med kommunalforsker Poul Erik Mouritzen, professor på Syddansk Universitet, når han i Berlingske Tidende den 1. februar 2010 udtaler, at »Nulvækst kommer til at ramme velfærd, handicappede, børn og unge«?
Det vil sige, at vi endnu en gang har hørt en gentagelse af, at kommunal nulvækst altså er fuldstændig gnidningsfrit for kommunerne, og at der ikke kan gives noget andet svar, end at det er finansministeren, der måske skal svare på det, eller at det ligger ude i fremtiden i forhandlingerne med kommunerne.
Det, der bliver sagt lige nu ude i kommunerne, er, at man kan se frem til skole- og bibliotekslukninger, at der kommer sammenlægninger af børneinstitutioner samt besparelser i ældreplejen.
Jeg var tidligere inde på, hvad det egentlig betyder med besparelser i ældreplejen.
Borgmestrene på Fyn siger, at det, når de skal ud og afskedige medarbejdere i de borgernære områder, altså ældreplejen, medfører, at man skal ud til hver enkelt ældre og lave en revisitering af, hvad det er for nogle behov, de pågældende har.
Man kan prøve at forestille sig, hvilken omfattende proces det er, og hvad det vil betyde for den pleje, som de ældre vil få i deres hverdag.
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jeg svarer gerne mere detaljeret, men det vil stadig væk være en gentagelse, for jeg er helt klar over, at der fremadrettet vil være behov for tilbageholdenhed i dansk økonomi, og det vil naturligvis stille krav til en større ressourceudnyttelse.
Vi skal simpelt hen blive bedre til at udvikle velfærden inden for de nuværende rammer.
Det er den ansvarlighed, vi må forlange i alle enheder i den offentlige sektor.
For vi er stadig væk nødt til at tage udgangspunkt i, hvad der er de nuværende rammer for den kommunale økonomi.
De er historisk høje, og kommunerne har år for år haft økonomisk råderum til forbedret service.
Bare for 2010 er afsat 500 mio. kr. til en forbedret service.
Det synes jeg er vigtigt at have med i den her diskussion.
Inden for disse rammer er der jo altså et betydeligt rum til frigørelse af ressourcer, bl.a. via effektiviseringer, via afbureaukratisering, via digitalisering m.v.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad ministeren egentlig mener, for det er, som om ministeren i hvert andet af de svar, vi får, fastholder, at når nu kommuneaftalen skal laves, friholder man kommunerne fra den her internationale krise, som vi er i, og som regeringen overhovedet ikke har nogen skyld i.
I den anden halvdel af svarene siger ministeren så trods alt, ligesom finansministeren gjorde det tidligere i dag, at vi alle må påtage os vores del af ansvaret, at vi må holde for, at der er økonomisk smalhans.
Hvilken en af delene er rigtig?
Hvilken en af delene er udtryk for ministerens holdning?
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jamen jeg ser ikke, at der er nogen modsatrettede budskaber i de ting, jeg siger.
Faktum er jo, at man først laver kommuneøkonomiaftalen for 2011 om 4-5 måneder.
Det har jeg gentaget rigtig mange gange.
Jeg har også gentaget rigtig mange gange, at der fremadrettet altså bliver behov for tilbageholdenhed i dansk økonomi, og det vil naturligvis stille større krav til ressourceudnyttelsen.
Så på den måde kan jeg slet ikke se, at der er nogen modsatrettede budskaber.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Godt, så lad os tage fat i den kommuneaftale, som skal laves om 4-5 måneder, for ministeren bliver ved med at sige, at der ikke er noget, der er fastlagt endnu i forhold til kommunernes økonomiske rammer.
Vil det sige, at der er en chance for, at indenrigsministeren kan bremse det nulvækstregime, som finansministeren vil underlægge kommunerne, og er det i givet fald noget, som ministeren har tænkt sig at kæmpe for?
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Det, der er vigtigt for mig, er, at kommunerne har rammerne til at kunne løse de opgaver, som kommunerne har til opgave at løse.
Når vi står midt i en international finanskrise, synes jeg også, at det vil være helt fornuftigt fremadrettet at se på, at der altså er behov for tilbageholdenhed i dansk økonomi, og at det altså stiller krav til bedre ressourceudnyttelse.
Jeg mener, at lige præcis inden for de rammer, der er, er der altså betydeligt rum til frigørelse af ressourcer, bl.a. via effektiviseringer, afbureaukratisering osv. Jeg synes, at det her er vigtigt også at få frem, at frem mod år 2013 har regeringen og KL jo altså indgået en gensidighedsaftale om, at der årligt skal frigøres 1 mia. kr. til forbedret kommunal service.
Staten og kommunerne har simpelt hen forpligtet sig til at levere halvdelen hver, og det synes jeg vi er rigtig godt i gang med, senest med hele regeringens afbureaukratiseringsforslag.
Det her spørgsmål vedrører jo helt specifikt folkeskoleområdet, og da folkeskoleområdet hører under undervisningsministeren, undrer det mig utrolig meget, at spørgeren simpelt hen ikke har været indstillet på, at det så var undervisningsministeren, der svarede på spørgsmålet.
Det, jeg som indenrigs- og socialminister kan svare i forbindelse med det her spørgsmål, må være udtalelser om kommunernes økonomiske rammer helt generelt.
Her kan jeg oplyse, at kommunernes budgetter for 2010 ligger på et historisk højt niveau, og at der aldrig er brugt så mange penge på de store velfærdsområder, som der bruges i dag.
Og det skyldes, at regeringen har prioriteret forbedringer af den kommunale service højt.
Som altid aftales rammerne for den kommunale økonomi for det kommende år med KL i maj-juni måned.
Der er så nogle måneder til endnu, hvad angår kommuneøkonomiaftalen for 2011.
Som sagt også i tidligere besvarelser må vi forvente, at der bliver behov for at holde igen med væksten i de offentlige udgifter i de kommende år.
Men det er jo altså ikke ensbetydende med besparelser og færre ansatte.
Det understreger dog behovet for, at kommunerne ligesom staten hele tiden tænker i, hvordan vi skaber bedre velfærd inden for de nuværende rammer, for vi ved, at der er gode muligheder for at udvikle den kommunale service via eksempelvis bedre ressourceudnyttelse og omprioriteringer.
Jeg kan godt forstå, fru Maja Panduro vender øjne, for det er jo ikke noget nyt; kommunerne er allerede i gang, og regeringen vil fortsat understøtte kommunernes indsats.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Hvordan mener ministeren at nedskæringer på folkeskolen som følge af kommunal nulvækst og dermed 1.100 færre lærere skal udmøntes i praksis?
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jeg synes, fru Julie Skovsby bruger meget tid på at bekymre sig om de ældre borgere ude i kommunerne, og om man rent faktisk formår at give den service, som borgerne har krav på.
Jeg medgiver helt klart, at den demografiske udvikling der også er en udfordring, som vi ikke skal se bort fra, altså det her med, at der bliver flere ældre.
Jeg tror ikke, at løsningen bare er at sige: Nu skal vi lige give en ekstra pose penge.
Vi skal blive bedre til at løse opgaverne smartere og mere effektivt, og en ting er så netop, at man kan blive bedre til at effektivisere opgaveløsningen; man kan også blive bedre til at effektivisere arbejdsgangene, og man kan få udnyttet stordriftsfordelene, og så er der så, men det jo et helt andet spørgsmål, muligheden for at udnytte teknologiske løsninger i hele plejesektoren.
Jeg synes, der er masser af forbedringsmuligheder, og at det er dem, vi skal tage fat i.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at nedskæringer på folkeskolen som følge af kommunal nulvækst og dermed 1.100 færre lærere skal udmøntes i praksis?
Ja, og så er vi tilbage ved, at den kommunale frihed for tiden består i at vurdere, om man helst vil fyre pædagoger eller plejepersonale.
For det er jo lønkontoen, som bærer de tunge udgifter ude i kommunerne.
Men ja, det er ikke noget nyt.
Jeg stod og fik helt lyst til, om vi kunne sætte en eller anden melodi på, for det er jo den samme sang fra ministeren igen og igen.
Det er jo sådan, at der på grund af den demografiske udvikling faktisk »kun« vil være behov for en realvækst på 0,5 pct. på folkeskoleområdet i modsætning til de 0,9 pct. i kommunerne sådan under et.
Men det betyder alt andet lige også, at når vi så skal have nulvækst, vil det være 200 mio. kr., der skal spares på folkeskoleområdet næste år, og 500 mio. kr. 2012: 600 lærere næste år og 1.100 lærere i 2012.
Når statsministeren så samtidig har lanceret folkeskoleområdet som et af de helt store indsatsområder her frem mod den næste bakketop, forvirrer det mig bare, og det får mig til at tænke over, om det her 360-graders-eftersyn af folkeskolen, som regeringen har lanceret, i virkeligheden er sådan en 360-graders-rundbarbering af vores folkeskole.
Jeg synes, det ville være fair af ministeren at fortælle, når nu der skal være nulvækst i folkeskolerne, hvordan den skal udmøntes.
Skal der lukkes skoler?
Skal der sidde flere elever i klasserne?
Skal der indføres brugerbetaling?
Hvori består det her 360-graders-rundbarberingseftersyn?
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jeg er stadig væk lidt overrasket over, at spørgsmålet bliver stillet til mig.
Jeg kan ikke gå i detaljer på folkeskoleområdet på den måde, som fru Maja Panduro ønsker det, men jeg kan understrege, at de økonomiske rammer er fastsat, så de aftalte udgifter er fuldt finansierede for kommunerne under et.
Det er det klareste svar, jeg kan give fru Maja Panduro.
Jeg tror ikke, fru Maja Panduro finder det så svært at forstå, at når man stiller spørgsmål om folkeskolen, er det logisk, at man taler med undervisningsministeren.
Det synes jeg måske ikke er pudsigt eller underligt.
Så vil jeg bare endnu en gang understrege, at niveauet for de kommunale udgifter er historisk højt, og at der endnu ikke er taget stilling til udgiftsniveauet for 2011, fordi forhandlingerne med KL om kommunernes økonomi for 2011 altså først begynder om 4-5 måneder.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Ministeren afviser altså her over for mig helt klart, at den nulvækst, som regeringen har meldt ud over for kommunerne, vil medføre nedskæringer i kommunerne og vil medføre fyringer af kommunale medarbejdere.
Det afviser ministeren hundrede procent her.
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jamen som jeg sagde indledningsvis, er de økonomiske rammer for 2011 ikke fastlagt endnu.
Kommunernes budgetter for 2010 er historisk høje, og inden for disse rammer er der et betydeligt rum til fortsat at udvikle den kommunale service.
Kommunerne har bl.a. mulighed for at frigøre ressourcer via effektivisering, afbureaukratisering, digitalisering og i det hele taget smartere måder at løse opgaverne på, og som sagt undrer det mig, at man stiller spørgsmål specifikt på folkeskoleområdet, for folkeskoleområdet hører som bekendt under undervisningsministeren.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-02-10:
Tak for det.
Så gør jeg det med et enkelt spørgsmål, som sådan set kan besvares med ja eller nej, og jeg holder mig lidt væk fra folkeskolen: Vil en kommunal nulvækst give færre penge til kommunerne?
Det kan sådan set bare besvares med ja eller nej.
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Nu er det sådan, at det er finansministeren, som fastlægger regeringens økonomiske politik, og det har han vist allerede svaret rigeligt på i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-02-10:
Det betyder, at jeg har opfattelsen af, at indenrigs- og socialministeren ikke vil svare angående økonomi og heller ikke vil svare angående skole.
Er det korrekt?
Karen Ellemann (V), 2010-02-10:
Jeg synes, jeg har besvaret rigeligt i forhold til de spørgsmål, der er blevet stillet mig, og jeg undrer mig bare, for når man har nogle spørgsmål specifikt til folkeskoleområdet, er det mærkeligt, at man ikke stiller dem til undervisningsministeren, men gerne vil tale med indenrigs- og socialministeren om det.
Maja Panduro (S), 2010-02-10:
Man kan jo bare blive en lille smule bekymret, hvis samtlige regeringens ministre anvender det samme ræsonnement som indenrigsministeren, for så kunne man jo blive sendt rundt fra Herodes til Pilatus.
Indenrigsministeren vil ikke svare på spørgsmål om kommunernes økonomi.
De skal videre til finansministeren, og indenrigsministeren vil heller ikke svare på spørgsmål om den folkeskole, som er kommunalbestyrelsernes ansvar.
De skal videre til undervisningsministeren, så jeg tør jo dårligt stille flere spørgsmål til indenrigsministeren.
Men jeg vil bare spørge igen, om det, vi skal forstå her, er, at den kommunale nulvækst vil være fuldstændig problemfri for kommunerne og for folkeskolerne.
Den vil ikke betyde personalefyringer, og den vil ikke betyde nedskæringer af velfærdsydelserne.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-10:
Jeg troede, at ministeren var færdig med sin kortlægning, da hun lavede det her udspil, der hedder »Kultur for alle«, så det kan jeg ikke rigtig forstå.
Ministeren vil gerne have, at der er adgang for alle, og vil også gerne have viden om, hvem de her alle er, men som sagt havde jeg gerne set, at det var blevet afklaret, når man nu kommer med et udspil.
Når jeg nævner UNESCO-konventionen, er det også for at gøre ministeren opmærksom på, at hun faktisk har en forpligtelse til at leve op til kulturel udfoldelse og kulturel mangfoldighed.
Konkret i forhold til nogle af vores grupper, f.eks. vores nydanske borgere, gælder det ikke alene om at fremme kulturen, men det er også et spørgsmål om demokrati og medborgerskab og om det repræsentative demokrati i forhold til den kultur, der bliver udbudt. Mener ministeren så ikke, at der her er noget konkret man kan arbejde med, for det siger sig selv, at lige nu bliver kulturen brugt af nogle bestemte segmenter, men den bliver også udbudt af nogle bestemte segmenter.
Skal der ikke en konkret handlingsplan til – og har ministeren overvejet sådan en handlingsplan – hvis man nu skal have mangfoldiggjort kulturen, så den kan nå ud til alle, så også produktionsdelen, f.eks. filminstruktør- eller forfatterbranchen kan blive mangfoldiggjort?