runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2013-10-23:
Til justitsministeren: Prøv lige at høre det her.
Jeg roser politiet ved næsten enhver given lejlighed.
Jeg synes, politifolkene yder et kæmpe flot stykke arbejde på alle fronter.
De kæmper, men nogle gange kan det altså godt være svært, når man ikke har mandskab nok, og det har man ikke i Københavns Lufthavn.
Det er den suppedas, man sidder i nu her, og der er det så vi kommer med forskellige forslag – mere mandskab.
Nu har vi her et spørgsmål, der handler om, at vi skal kunne straffe de flyselskaber, der bringer ulovlige udlændinge, altså udlændinge med illegale papirer, til Danmark fra Schengenlande, og det vil justitsministeren så åbenbart heller ikke følge – eller vil justitsministeren?
Vil justitsministeren arbejde for – set i lyset af, at der kommer rigtig mange asylansøgere illegalt via Københavns Lufthavn ind i landet – at vi i Schengenregi får den regel ændret, så Danmark er herre i eget hus?
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Tak for både redegørelsen og talen, og tak for de forpligtende ord vedrørende byggestandarder, som jeg tror vi vil holde ministeren fast på.
Det er jo en ny norsk regering.
Det gælder om, at vi fra dansk side fyrer op under den ved enhver lejlighed.
Det vil vi gøre i Nordisk Råd, og vi har tilsagt den norske udenrigsminister at komme på vores hotel onsdag morgen.
Jeg håber, det kan lade sig gøre, for der vil vi fyre op under ham.
Jeg vil gerne spørge samarbejdsministeren, om han vil forsikre os, at han også i alle tænkelige sammenhænge, hvor det er relevant, vil fyre op under den nye norske regering, så vi får fjernet disse helt urimelige hindringer for, at danske gartnere kan sælge blomster i Norge.
De har da råd til at købe danske blomster.
Manu Sareen (RV), 2013-10-24:
Det er en ganske ulykkelig sag, en sag, som efter regeringens mening går imod den nordiske ånd.
Jeg kan forsikre hr. Bertel Haarder om, at både jeg og handels- og europaministeren vil tage sagen op ved enhver given lejlighed.
Jeg kan også forsikre hr. Bertel Haarder om, at det vil handels- og europaministeren også gøre i næste uge.
Det, der måske kunne være en lille åbning, er netop, som hr. Bertel Haarder også selv siger, at nu har vi en ny norsk regering, og det kunne jo være, at der var en åbning der.
Og så vil jeg da også omvendt sige, at der har vi alle sammen selvfølgelig et fælles ansvar.
Det kan jeg også høre vi er enige om, for man har inviteret ministeren til møde om morgenen, kl. 8.00.
Det er jo ret tidligt, og der er man mest frisk.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Tak til ministeren for redegørelsen, både for den skriftlige og for den mundtlige, da det jo i denne ikke blev mindre fyldestgørende.
Jeg berørte i min ordførertale en enkelt ting, som jeg lige ville høre om ministeren også fik noteret og måske gjorde sig nogle tanker om, og det var det her spørgsmål om budgetprocessen: Hvad kan vi gøre, for at det bliver en mere gennemskuelig og – i mine øjne – også mere demokratisk proces?
For der er jo flere niveauer i det.
Der er jo, kan man sige, Nordisk Ministerråds niveau, der er de enkelte lande og det arbejde, vi gør her, og så er der selvfølgelig også processen i selve Nordisk Råd.
Jeg vil gerne lige kvittere for, at ministeren – det synes jeg – har lagt sig i selen, for at det skulle køres på en god måde.
Ministeren har opsøgt delegationen, inden der skulle være forhandlinger, og vi har jo haft gode diskussioner, også selv om vi ikke var helt enige om linjen. Så jeg har ikke selv noget konkret forslag, men jeg skal bare lige høre, om ministeren erkender, at der nok er et eller andet problem, hvad det her angår, altså at det kunne gøres bedre, og om ministeren så i hvert fald vil love at kigge på, hvad vi kan gøre, for at det bliver en mere tilfredsstillende oplevelse.
Per Stig Møller (KF), 2013-10-24:
Tak for det.
Det er så meget muligt, at ministeren kan opnå det store gennembrud; det håber jeg.
Og når jeg kan læse her, at regeringen og hele Folketinget tidligere i år indgik en aftale om fjernelse og forebyggelse af grænsehindringer, og at aftalen er den første af sin slags i Danmark og Norden, gør jeg stilfærdigt opmærksom på, at det har man altså aftalt i 55 år.
Når jeg så læser her, at Stoltenbergrapporten har givet et godt grundlag for det nordiske samarbejde, for jeg spurgte jo til det, så siger jeg bare: Fint nok.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Men hvad har man gjort ved det?
Hvor langt er vi kommet i forhold til de der 7-8 punkter, vi vedtog i 2009 at vi skulle gennemføre?
Men der er kun afsat 10 mio. kr. over 2 år til hele det område.
Der spurgte jeg, og jeg fik ikke noget svar.
Til sidst vil jeg sige, at jeg også er glad for at se, at man kan sætte fokus på stigningen i antallet af asylansøgere.
Jeg spurgte bare i al beskedenhed: Hvad går det fokus ud på?
Manu Sareen (RV), 2013-10-24:
Med hensyn til fortiden og hvad man kan lære af den, er jeg meget, meget ydmyg over for det.
Og det er rigtigt, at da jeg åbnede øjnene, var jeg jublende glad – det var min mor helt sikkert i hvert fald – men det ligger også rigtig, rigtig mange år tilbage.
Jeg synes, jeg vil replicere – også i al stilfærdighed – til hr. Per Stig Møller om grænsehindringerne.
Det er fuldstændig korrekt, at det er noget, som man har talt om i rigtig, rigtig mange år.
Igennem årene har man løst en del, igennem årene har man måttet konstatere, at der var ting, man ikke kunne løse, og igennem årene har man selvfølgelig også måttet oplyse sig ud af de grænsehindringer, der nu ikke kunne løses på nogen som helst måde.
Det er en aftale, som er historisk forstået på den måde, at der ikke er andre nordiske lande, nordiske regeringer, der har noget tilsvarende.
Der håber jeg også, at de vil lade sig inspirere af lige præcis den aftale.
Og vi har grund til at være stolte, for det er specielt.
Jeg ser gerne, vi laver et katalog, og så vil jeg sige, at det ene ikke udelukker det andet.
Vores store aftale blev netop afsluttet oppe hos statsministeren, hvor vi alle sammen var der – jeg kan ikke huske, om ordføreren var med til det møde.
Så det er jo noget, som både interesserer statsministeren og undertegnede.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Jamen så vil jeg jo bare gerne kvittere.
Så tak for svaret.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg vedstår gerne, at jeg vistnok sad i den regering, som sov under behandlingen af det punkt, men det er jo mest nærliggende, at man er vågen på Færøerne, når det vedrører færøske problemer.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg opfatter det sådan, at det er alle 13 punkter, vi skal nå så langt som muligt med, inklusive eftersøgnings- og redningstjenesten, hvor også jeg synes, at svaret fra Forsvarsministeriet har været lidt tyndt.
Jeg vil også takke for støtten til et intensiveret ambassadesamarbejde, som ligger lige for, og hvor vi på én gang kan spare og gøre det bedre for vore borgere.
Også tak for nævnelsen af skattesamarbejdet.
Det var faktisk de nordiske lande og Frankrig, der satte gang i indsatsen mod skattely, og det har jo så fået en bredere global offentlighed til at tage fat i den sag.
Også tak for, at hortensiastriden blev nævnt; den beklager jeg at jeg ikke havde med.
Altså, nordmændene har selvfølgelig lov til at sige, at de vil være selvforsynende, når det gælder mad, men de må da have råd til at købe danske blomster, og det kan jeg garantere for at vi på sessionen også vil nævne.
Det er det, som er aftalt mellem Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd.
Per Stig Møller (KF), 2013-10-24:
Det er jeg meget, meget glad for.
Jeg synes, det er fremragende, at hr. Bertel Haarder tager ordet her og kommer ind på sommeruniversitetet og naturligvis også de andre ting.
Det forskningssamarbejde og det humanistiske samarbejde er jo vigtigt, for vi har en meget bred udstrækning af fælles værdigrundlag og fælles målsætning.
Med hensyn til Stoltenberg havde vi jo en debat her i Folketinget, hvor forslaget til vedtagelse – jeg tror, det var i 2009 – præciserede, jeg tror, det var seks eller syv punkter, som i hvert fald straks skulle sættes i gang, og så var der nogle punkter, man skulle se nærmere på, før man kunne sætte dem i gang.
Der er ikke rigtig sat noget i gang, og jeg er enig med hr. Bertel Haarder i, at det jo er lidt tosset, at der nu er gået 4 år, og man ikke har fået sat noget i gang, men bare er enige om at sætte det i gang.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg vil gerne takke hr. Edmund Joensen for en kraftfuld tale med en lang liste – man kunne næsten kalde det et synderegister – over, hvorledes der i det færøske selvstyre er opstået en stribe grænsehindringer, hvilket også er sket, fordi Danmark og Færøerne ikke taler tilstrækkeligt sammen.
Grænsehindringerne generer de rigtig mange borgere, som vandrer mellem Danmark og Færøerne.
Det er jo en værdi både for Danmark og Færøerne, at disse borgere gør det, men det er jo slemt, hvis de bliver straffet på alle mulige måder, som vi her fik opregnet.
Jeg håber virkelig, at ministeren og hans embedsmænd fik noteret disse særlige færøske grænsehindringer, for de er ikke med på vores liste over grænsehindringer, og nogle af dem vedrører jo kun Danmark og Færøerne.
Derfor synes jeg virkelig, vi skylder et helt særligt hensyn, og jeg håber også, at Færøudvalget dyrker det.
Jeg håber også, at hr. Edmund Joensen vil få nogen til at rejse spørgsmålet i det færøske Lagting, hvis han ikke selv kan gøre det, for disse problemer skal jo også rejses af de færøske ministre.
Edmund Joensen (SP), 2013-10-24:
Tak for spørgsmålet og kommentarerne.
Det var nu ikke meningen, at det skulle lyde som et synderegister.
Det var mere, fordi jeg nu er færøsk repræsentant her i huset, og nu snakker vi om grænsehindringer, og jeg ville vise, at selv om det er meget små hindringer, er de vigtige for det enkelte menneske, som kommer i den situation.
Det var også, fordi vi nu snakker om at fjerne grænsehindringer i de nordiske lande, og i den forbindelse skal vi snakke med alle de nordiske lande, og der er der tale om forskellige riger.
Men her er det inden for riget, vi kan få de her ting på plads.
Derfor er det helt rigtigt, som hr. Bertel Haarder siger, at vi må få alle parlamenterne, inklusive både Færøernes og Grønlands parlamenter, til at snakke sammen om det her, så vi undgår grænsehindringer.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Jeg vil også gerne takke ordføreren for talen og for at have gjort mig opmærksom på nogle ting, som jeg sikkert burde vide i kraft af medlemskabet af Færøudvalget.
Det er en dårlig undskyldning, vi skal da se at få taget fat på det.
Det lyder jo fuldstændig tosset.
Så jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren måske ikke kunne overveje, at vi efter en snak i Færøudvalget fik forberedt en forespørgsel her i salen, hvor vi får en redegørelse fra den relevante minister – jeg ved ikke, om det er samarbejdsministeren, men det må regeringen jo finde ud af, og det finder vi ud af i udvalget – og hvor vi får et overblik over alle de her problemer og en status på, hvad der egentlig er gjort fra færøsk side og fra dansk side for at løse dem, og hvordan vi kommer videre, altså at vi bruger den samme metode, som vi nu har brugt i forhold til grænsehindringer mellem de nordiske lande, også i samarbejdet inden for rigsfællesskabet.
Så det vil jeg da foreslå ordføreren at man kunne gøre.
Edmund Joensen (SP), 2013-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er en super idé, jeg vil støtte forslaget om, at vi tager det op i Færøudvalget.
Og vi kan såmænd hjælpe ministeren med at finde de her sager, som vi opfatter som grænsehindringer, frem.
Så tak for spørgsmålet.
Per Stig Møller (KF), 2013-10-24:
Jeg synes, det er meget, meget relevant, hvad hr. Edmund Joensen har påpeget.
Altså, jeg har ikke været opmærksom på, har heller ikke fået det forelagt før, at man skulle have alle den slags hindringer som f.eks. det med bilen, der blev nævnt.
Så mit forslag vil være, hvis ikke regeringen får reageret på det her, at man laver et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at optage forhandlinger med Færøerne om fjernelse af disse grænsehindringer.
Vil hr. Edmund Joensen være med til sådan noget?
Edmund Joensen (SP), 2013-10-24:
Ja, det er altså et endnu stærkere forslag.
Jeg går ud fra, at vi alle sammen, som har ordet i dag, vil gennemføre så meget som muligt, og derfor synes jeg, det er en super idé, at vi vedtager et beslutningsforslag.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg vil gerne spørge hr. Sjúrður Skaale om noget
: Hvem er det, der sover, når disse nye grænsehindringer opstår?
Da man indførte et optjeningsprincip, var det da den danske regering, der sov, eller var det det færøske Lagting og det færøske landsstyre, der sov?
Der må være nogle, der slumrer, når disse hindringer opstår, for nogle af dem, som hr. Edmund Joensen har nævnt, og som hr. Sjúrður Skaale har nævnt, er jo ganske nye.
Man skulle tro, det kunne løses ved at ansætte en halvtidsstudent på et kontor i Thorshavn til lige at løbe ting igennem og holde dem op mod færøske forhold.
Kan ordføreren give mig forklaringen og løsningen?
Tak for en meget klar og engageret tale.
Jeg bad kun om ordet for at spørge, om ikke det trods alt er at foretrække at have en global aftale om krydstogtskibes sejlads.
Så vidt jeg ved, er der allerede nu store indtægter på Færøerne og i Grønland fra krydstogtsejlads, og hvis vi ensidigt siger, at de kun må komme, hvis der kommer to, så er jeg bange for, at det koster noget.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at det bedste er at presse på for at få en global aftale, og at den træder i kraft noget før end 2017?
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Ja, man skal opfatte Danmarks deltagelse i NORDEFCO som helhjertet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at regeringen gerne ser forsvarsforbeholdet afskaffet, men når det er sagt, ser vi ikke nogen som helst modsætning mellem at have et tæt samarbejde de nordiske lande imellem, et aktivt samarbejde i EU og vores NATO-deltagelse.
Derfor vil der, uanset om forsvarsforbeholdet bliver ophævet eller ej, være en klar interesse i et tæt samarbejde med de andre nordiske lande på de områder, hvor det giver mening.
Det har jeg også hørt at et bredt flertal i det danske Folketing støtter, og det synes jeg er positivt.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-24:
Nu ved jeg, at regeringen jo er irriteret over, at vælgerne ikke vil lade regeringen komme med i EU's forsvarsklub.
Det har man udtrykt irritation over ved flere lejligheder.
Hvis det en dag skulle lykkes regeringen at overbevise befolkningen om at opgive forsvarsforbeholdet – og det skal vi selvfølgelig nok kæmpe imod undervejs – skal NORDEFCO så være noget, der bliver kørt ud på et sidespor, for nu er man kommet med i den rigtige klub, eller hvordan skal vi opfatte begejstringen over EU's forsvarssamarbejde?
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Jeg kan på ingen måde genkende Dansk Folkepartis ordførers udlægning af, at der skulle være en irritation i forhold til de beslutninger, den danske befolkning har truffet.
Vi respekterer fuldt og helt, at der er et forsvarsforbehold.
Men vi må også sige, at der er sket meget, siden den beslutning blev truffet, som gør, at vi gerne ser, at vi på et tidspunkt ophæver forsvarsforbeholdet, så vi også sammen med de andre EU-lande kan deltage i et tættere samarbejde på det område.
Et godt eksempel er jo vores indsats mod pirater ud for Somalias kyst: Hvis danske skibe er med i en NATO-aktion, må vi gerne være med, men hvis det er en EU-aktion, må vi ikke være med.
Så der vil ikke være nogen nedprioritering af det nordiske forsvarssamarbejde, selv om vi vil kunne få en stærkere rolle i det europæiske forsvarssamarbejde.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Der er altså en parlamentarisk dimension, mens der, når det gælder forsvarssamarbejdet, ikke er et udvalg, og det er der heller ikke på udenrigsområdet, ud over at Nordisk Råds præsidium i princippet dækker de områder.
På den baggrund vil jeg spørge, om det ikke ville være naturligt, at den udmærkede redegørelse, vi har fået, om 1 år bliver fulgt op af en lignende redegørelse, som kan danne grundlag for en tilsvarende debat – enten særskilt eller som led i den generelle debat om det nordiske samarbejde.
Jeg spørger ud fra en positiv holdning over for både ministeren og forsvarssamarbejdet.
Der er et parlamentarisk underskud, og når vi ikke kan opfylde det i Nordisk Råd, kunne vi opfylde det, ved at vi gør det til en tradition, at vi på den ene eller den anden måde har en sådan redegørelse og en sådan debat hvert år.
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Lad mig indledningsvis takke hr. Bertel Haarder for det store arbejde, i forhold til at vi har debatten her i dag, og at vi i Folketinget også på den måde har lejlighed til at drøfte det nordiske forsvarssamarbejde.
Jeg vil gerne i dag give håndslag på, at jeg meget gerne stiller op også næste år i forhold til at have en debat om det nordiske forsvarssamarbejde, på baggrund af at der ligger også skriftligt materiale, som det er tilfældet her i dag.
Jeg synes, det er en givtig debat, og jeg tror, at det vil være med til at sætte et godt fokus på, hvad vi kan i fællesskab i Norden – også inden for forsvarsområdet.
Så det er et positivt tilsagn fra min side.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-24:
Det nordiske forsvarssamarbejde, NORDEFCO, indeholder nogle af de samme samarbejdselementer som EU's forsvarssamarbejde, som Danmark jo til regeringens fortrydelse ikke er med i.
Vi har nogle fordele ved NORDEFCO, f.eks. det her indkøbssamarbejde, og det havde vi så også kunnet opnå i EU's forsvarssamarbejde, hvis Danmark havde været med der.
Jeg vil egentlig gerne høre, om man skal opfatte regeringens tilslutning til NORDEFCO som helhjertet, eller om det bare er en midlertidig foranstaltning, indtil regeringen har fået overtalt vælgerne til at melde Danmark ind i EU's forsvarssamarbejde.
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg vil gerne takke forsvarsministeren for det tilsagn.
Det er jo sådan, at vi i Nordisk Råds præsidium besluttede, at alle de nordiske parlamenter skulle have en forsvarsdebat som opfølgning på den udmærkede forsvarskonference i Helsinki i foråret.
Det har vi nu haft, og jeg synes, det er vigtigt, at Danmark på dette felt – også på dette felt – går foran og derved understreger, at vi tager forsvarssamarbejdet meget alvorligt.
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Jeg tror, det var fru Lene Espersen, der sagde, at selv om der er 2 måneder til jul, har det bragt Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti tæt på hinanden i et forsvarsspørgsmål, og det er i sig selv ikke ofte forekommende.
Og jeg vil i lighed med hr. Bertel Haarder sige, at ud over at debatten her har bidraget til det, har det også været en lejlighed til, at vi i fællesskab har kunnet drøfte en bred vifte af de områder, som forsvaret jo medvirker til at løse opgaver inden for i det danske samfund og på nordisk plan.
Derfor mener jeg i lighed med hr. Bertel Haarder, at det vil være rigtig fint, at vi får lejlighed til at have en lignende debat igen om 1 år.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Det giver mig anledning til lige at præcisere, at man nu ikke skal overfortolke ordvekslingen mellem fru Lene Espersen og undertegnede.
Der, hvor vi blev bragt tættere på hinanden, var i en fælles forståelse af udfordringen i det arktiske, og hvad der skal til, for at vi får et ordentlig beredskab deroppe.
Det er mere, for at der ikke sådan breder sig en eller anden forkert opfattelse af, hvem der nu er forbrødret eller forsøstret med hvem.
Jeg stillede jo et spørgsmål om det her med EASF, men jeg tror, jeg vil fremsende nogle skriftlige spørgsmål, så det bliver lidt mere præcist, også fra min side, med de betænkeligheder, vi har i forhold til det.
Så vil jeg gerne kvittere for ministerens redegørelse, også den mundtlige, og for overvejelserne i forhold til beredskabet i det arktiske, hvor jeg jo opfattede det, ministeren sagde, som at vi egentlig har en fælles forståelse af – det blev sagt meget klart – at et enkelt land ikke alene kan løfte den opgave.
Det kræver samarbejde, og det nordiske forsvarssamarbejde er et af instrumenterne.
Så vil jeg lige spørge ind til, hvad tidsperspektivet er i den analyse, som ministeren kommer med.
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Jeg vil starte med at sige, at jeg glæder mig over den fred, der er brudt ud på forsvarsområdet, men jeg er også helt klar over, at den nok ikke har blivende karakter i alle forsvarsspørgsmål.
Så hr. Finn Sørensen behøver ikke være bekymret for, at Enhedslisten bliver taget til indtægt for noget, man ikke måtte mene.
For så vidt angår det arktiske område, er det jo af så enormt geografisk omfang, at ingen af de lande, der har særlige interesser i det arktiske område, alene kan gå ind og dække hele det område.
Derfor er der en klar interesse i, at vi i fællesskab løfter de udfordringer, der måtte komme.
Danmark har selvfølgelig nogle helt særlige forpligtelser, når det gælder rigsfællesskabet, men det betyder jo ikke, at vi ikke også kan bistå andre, der måtte komme ud i situationer, hvor de har brug for vores hjælp, og det betyder jo ikke, at vi ikke skal være helt fremme i forhold til at samarbejde med andre, hvis vi har brug for deres hjælp.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Og hvad jeg brugte for meget før, vil jeg så spare nu.
Mit spørgsmål var: Hvad er tidsperspektivet i den analyse, som ministeren omtaler man vil lave inden for det nordiske forsvarssamarbejde?
Og så vil jeg lige tilføje et yderligere spørgsmål: Hvordan hænger det sammen med tidsperspektivet i det danske forsvarsministeriums, om man så må sige, svar på Rigsrevisionens rapport?
Nicolai Wammen (S), 2013-10-24:
Den analyse, jeg omtalte, er den analyse, der skal laves af det danske forsvars opgaveløsning, også i forhold til Arktis.
Og når jeg taler om at inddrage de andre nordiske lande, er det ikke i en separat analyse i forhold til det arbejde, men for at tage dem ind, når vi nu selv skal kigge på den opgaveløsning, der forestår.
Det er en analyse, der vil blive lavet i løbet af næste år.
Mikkel Dencker (DF), 2013-10-24:
Allerførst tak til forsvarsministeren for redegørelsen.
Den har været interessant at læse, og heldigvis har man også været i stand til at komprimere budskabet, så det ikke fylder alt for mange sider og det er til at overskue.
Dansk forsvarspolitik bygger selvfølgelig på vores NATO-medlemskab, et medlemskab, som har varet i 64 år.
Det er et medlemskab, som Dansk Folkeparti bakker meget varmt op om.
Det er helt klart, at det er rygraden i vores forsvarspolitik.
Der er tale om et samarbejde mellem fem forskellige lande med fem forskellige forsvarspolitikker.
Danmark er som nævnt medlem af NATO, og det er Norge og Island også, mens de to sidste medlemmer af NORDEFCO, Sverige og Finland, har valgt en alliancefri forsvarspolitik, dvs. som neutrale lande.
Det er et samarbejde mellem forsvarspolitisk ret forskellige lande, men det er et samarbejde, som har mere praktisk karakter, et samarbejde mellem gode naboer.
De vigtigste ting i samarbejdet er netop, at man har fælles træning og fælles øvelser til gavn for alle parter.
Der er også et samarbejde omkring indkøb af materiel, hvor det ganske givet er sådan, at hvis flere parter skal indkøbe det samme materiel, kan man måske opnå en bedre pris, hvis man indhenter tilbud sammen.
Så det er sund fornuft, at gode venner foretager indkøb af materiel sammen.
Der er også et andet punkt, som giver god mening, god logik, og det er, at man også har sambrug af transportfly inden for rammerne af NORDEFCO.
Der kan man sige at man puljer flyvetimerne, og i stedet for at sende to halvtomme flyvere af sted samler man det, man skal have fløjet, i et fly.
Og det giver da god mening, at man på den måde kan spare lidt penge.
Jeg vil sige, at det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at de økonomiske fordele, der kan være ved fælles indkøb og sambrug af transportfly, selvfølgelig ikke skal føre til, at man nedskalerer Danmarks forsvarsstyrke.
Nej, det skal blot føre til, at man sparer en sum penge.
Det er meget fornuftigt, men kort og godt: Det er kun en sum penge, der spares.
Det er ikke en nedskalering af forsvaret eller en svækkelse af forsvaret.
Med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti bakker varmt op om NORDEFCO-samarbejdet, som er et godt og fornuftigt samarbejde mellem gode naboer, men det er NATO, som er rygraden i vores forsvarspolitik, og det holder vi fast på at det også skal være fremadrettet.