Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Jeg vil gerne tilslutte mig hele den lange række af ordførere, der glæder sig over, at vi langt om længe er nået så langt.
Det har været en ufattelig lang proces.
Jeg vil også gerne støtte hr. Tom Behnkes tak til de mange, der har været med til at sikre, at vi kom så langt, både de mange, der har siddet i kommissionen, men bestemt også de mange, der har været med til at give dem alle de oplysninger, de har brug for, de mange i Grønland, der har lavet et stort stykke arbejde med at afklare, hvordan virkeligheden egentlig ser ud, og hvad der er brug for at gøre fremover for at få et mere tidssvarende system.
Så jeg synes det er rigtig godt, at vi er kommet dertil i dag, og jeg håber, at vi får en proces med et tæt samarbejde med Lovudvalget, som vi også har aftalt med dem, omkring det at få det her lovkompleks på plads.
Jeg vil så også sige, at noget af det, der glæder mig rigtig meget, er, at man i Grønland har valgt at være mere fremsynet end i Danmark, og at man derfor har fået igennem at lave forsøg med konfliktmægling.
Jeg håber, at det bliver en stor succes i Grønland, og at vi så i Danmark kan rejse op og lære af det, så vi kan få det samme i Danmark.
Jeg håber også, det kan være med til, at man i Grønland får lavet langt mere forebyggelse og dermed får nedbragt det meget store antal afsonere, der er i dag.
Hvis man ser på forholdet mellem Grønland og de øvrige nordiske lande, vil man se, at man i Grønland har et meget markant højere antal afsonere end i de andre nordiske lande, hvorimod hvis man sammenligner Grønland med andre lande i samme situation som Grønland, vil man se, at det ikke er specielt højt.
Jeg håber, at man i Grønland vælger at følge den nordiske model, og at det er den, man vil satse på for at få nedbragt antallet af afsonere.
Så er det, som især fru Anne Baastrup var inde på, en meget stor glæde, at vi forhåbentlig om ikke alt for mange år kan lukke Grønlænderafdelingen i Herstedvester, og at man fremover ikke sender grønlændere til afsoning i Danmark.
Det vil være et kæmpe fremskridt, især for de mennesker, det handler om, men også for opfattelsen af, at Grønland er et samfund, der er i stand til selv at tage hånd om sine borgere.
Noget af det, der ikke har været særlig meget fokus på i hele processen omkring det her lovkompleks, er hele den civile retspleje.
Det er mit indtryk, at der hverken i kommissionen eller i Grønland eller i Danmark har været særlig meget debat om, hvordan den civile retspleje skal indrettes, og om især de sager, der er mellem borgere og myndigheder, som der bliver flere og flere af, ikke kun i Grønland, men også i Danmark og i hele den vestlige verden.
Det håber jeg det nye råd for grønlandsk retsvæsen også vil kunne tage fat på i de kommende år og se på, hvordan den civile retspleje skal udvikles, så man får nogle måder for det, der svarer til den måde, det grønlandske samfund fungerer på: Hvordan får man en civil retspleje, der også sikrer borgerne en god retssikkerhed over for myndighederne?
Det gælder også, når Grønland i forbindelse med det kommende selvstyre på et eller andet tidspunkt hjemtager det her område, nemlig at man så også der mere løbende vil kunne lave de ændringer, som man mener der er behov for.
Så er der den anden del af det, som jo handler om alle de lovændringer, der nu bliver lavet.
Det er meget fint, men der skal også være ressourcer til at føre dem ud i livet.
Det er også det, som man peger på fra Lovudvalgets side i Grønlands Landsting.
Herunder glæder det mig også, at jeg af den kommenterede høringsoversigt kan se, at man vil sikre, at kommunefogederne kommer til at få en mere tidssvarende aflønning.
Det er noget af det, som virkelig har set grelt ud.
Så må man jo se på, hvad der kan gøres for at forbedre forholdene, også for kommunefogederne, så også den del af retsvæsenet kommer til at fungere. Så vil jeg så også sige, at der jo er mange af de paragraffer, der er i de her lovforslag, som Enhedslisten er dybt og inderligt imod.
Der er taget en række bestemmelser af det, der er indført de senere år - jeg tænker her især på dem vedrørende terrorpakkerne - som bare er sat ind i lovforslagene for Grønland.
Det gælder hele spørgsmålet om, hvordan selve terrorbestemmelserne skal være, hvor man har taget de danske bestemmelser, som er ufattelig vidtgående, og som kriminaliserer utrolig meget af det solidaritetsarbejde, som man traditionelt har, især med bevægelser i den tredje verden.
Det gælder hele spørgsmålet om teleoplysning, altså logning, hvor man her sætter bestemmelsen ind om, at man også i Grønland skal gemme alle oplysninger om, hvad folk foretager sig, på internettet i 1 år.
Jeg har ikke indtryk af, at det er noget, der har været særlig meget diskuteret, og jeg håber, det er noget af det, man vil diskutere i Grønland.
Jeg vil selvfølgelig appellere til, ligesom jeg gør over for andre lande og i Danmark, at det er nogle bestemmelser, man får afskaffet igen.
Men i Enhedslisten har vi jo det princip, at hvis man i Grønland ønsker at få nogle bestemte bestemmelser ind i sin lovgivning og der er enighed i Grønlands Landsting om, at man ønsker de bestemmelser, så er det ikke noget, vi vil modsætte os.
Men jeg håber, vi kan få en dialog om, om man virkelig ønsker at gøre de samme ting med at undergrave retssikkerheden i Grønland, som man har gjort i Danmark, for jeg synes, det er et kæmpe problem.
Men vi synes samlet set, at det er utrolig glædeligt, at vi nu får det her lovkompleks.