runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-06:
Mange tak.
Det hedder »i Grønland«, det står i den danske grundlov.
Det er ikke noget, som vi har fundet på med vores måde at tale dansk på.
Men jeg vil gerne sige, at der ikke er noget med at overføre socialdemokratiske synderegistre til en borgerlig regering.
For os at se er det fuldstændig ligegyldigt, om det er en borgerlig eller en socialdemokratisk regering, der overtræder hensynet til Grønland og det grønlandske folks interesser, og det er på den baggrund, at jeg har nævnt, at de nuværende overflyvninger og den anvendelse af grønlandsk luftrum og grønlandsk territorium, som jo finder sted i den nuværende borgerlige regerings tid, er en lige så skræmmende overskridelse af vores menneskerettigheder uden vores vidende, som de eksempler, jeg nævnte tidligere, var.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Det vil jeg da sådan set godt give mit bidrag til, for min opfattelse er, at man f.eks. i hr. Uffe Ellemann-Jensens tid og nu i hr. Per Stig Møllers tid altid udenrigspolitisk har søgt at behandle Grønland med den allerstørste respekt.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Lars-Emil Johansen mener, at der er lignende eksempler af historisk karakter på, at en borgerlig regering har udsat Grønland for det samme svigt, som Socialdemokraterne f.eks. gjorde i forbindelse med atomvåbnene på Grønland - undskyld, i Grønland.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-06:
Nu vil jeg gerne sige til hr. Søren Pind, at det for Grønland sådan set ikke er afgørende, hvilken farve den aktuelle danske regering har, når det drejer sig om den danske stats anvendelse af det grønlandske territorium i forsvarsmæssig sammenhæng.
Jeg nævner her et eksempel fra en tid, hvor der sad en socialdemokratisk statsminister.
Men når man har en erfaring fra historien med en socialdemokratisk statsminister og der i øvrigt ikke er sket noget forfatningsretligt med hensyn til udenrigspolitisk kompetence i den mellemliggende tid, hvad er der så af belæg for at antage, at forholdene er anderledes i dag?
Præcis de samme ting kan ske i dag, og det er derfor, vi ønsker en så stor offentlighed om, hvad der er sket, som overhovedet muligt.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jeg forstår nu godt, at hr. Lars-Emil Johansen anråber historien og erindrer om det socialdemokratiske svigt vedrørende atomvåben på Grønland.
Jeg synes, det er helt rimeligt, og jeg synes ikke, det er noget, man bør lægge skjul på.
Det har jo været en kontinuerlig tilstand omkring udenrigspolitikken og Socialdemokraterne.
Men jeg har et enkelt spørgsmål i den sammenhæng til hr. Lars-Emil Johansen: Hvorfor skal det fortrædelige forhold mellem et socialdemokratisk anliggende og Grønland overføres på en borgerlig regering?
Det kunne jeg måske godt tænke mig et svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Beslutningen om at udskyde tidspunktet for offentliggørelsen var truffet med baggrund i, at man ikke havde en regering på plads.
Det var altså en beslutning om offentliggørelse, der blev truffet, før jeg trådte i funktion som miljøminister.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jeg synes, det er en dybt urimelig anklage.
Regeringen har f.eks. talrige gange taget afstand fra fængslet i Guantánamo, har tydeligvis sagt fra i relation til den amerikanske regerings handlinger på de her områder, har tydeligvis sagt, at man ønsker internationale konventioner overholdt, så jeg må på det kraftigste tage afstand fra, at der ikke skulle have været nogen som helst tilkendegivelse fra den danske regering i den her sammenhæng.
Jeg kan på Venstres vegne sige, at jeg som ordfører talrige gange har fremført det synspunkt, at internationale konventioner selvfølgelig skal overholdes, og nu sker der oven i købet det, at regeringen, bortset fra de henvendelser, som udenrigsministeren allerede har nævnt, bortset fra de samtaler, der har været ført, bortset fra de kontakter, der har været, atter vil rette henvendelse, når undersøgelsen foreligger, hvis det er relevant at høre, hvorpå det her beror.
Så jeg forstår ikke, hvad det er, hr. Jeppe Kofod yderligere vil have, andet end at det desværre lader til at være en sag, som oppositionen skamrider, hvor vi jo ellers burde enes om at tage sagen så alvorligt, som den i og for sig fortjener.
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Det bliver selvfølgelig meget spændende at se det.
Men jeg synes nu alligevel, at miljøministeren slipper lidt nemt om ved den kendsgerning, at man definerer 99 bæredygtighedsindikatorer, men kun har ajourført de 8 indtil nu; og så har man derudover 14 såkaldte nøgleindikatorer, hvoraf man kun har opdateret 2.
Derfor er jeg måske lidt bekymret for, at det, vi kommer til at se nu, er en ny plan fra regeringens side med en række ting, som skal undersøges hvert år, og hvor resultaterne skal offentliggøres hvert år, hvis det efterfølgende viser sig, at den heller ikke er det papir værd, den er skrevet på.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Spørgsmålet lyder, om ministeren vil sørge for, at den danske miljøpolitik skal basere sig på det bedst mulige videngrundlag, ved at tage initiativ til at gennemføre en opdatering af miljøindikatorerne på de over 100 områder, som regeringen i sin nationale strategi for bæredygtig udvikling fra 2002 sagde at der år for år skulle offentliggøres tal for.
Der vil jeg gerne starte med at slå fast, at den danske miljøpolitik selvfølgelig fortsat skal basere sig på det bedst mulige videngrundlag.
Men jeg vil også gerne slå fast i dag, at vores indikatorer på ingen måde udgør det samlede videngrundlag for den danske miljøpolitik.
Vi fører miljøpolitik på et solidt fagligt grundlag.
Der indsamles en lang række data og gennemføres en lang række analyser, som sikrer, at vi har det bedst mulige grundlag for at træffe vores beslutninger.
De nuværende indikatorer for bæredygtig udvikling knytter sig til strategien for bæredygtig udvikling fra 2002.
Der foregår i øjeblikket en revision af denne strategi.
Så snart strategien er revideret og færdig, vil vi gå videre med arbejdet.
Det er min klare forventning, at vi i løbet af meget kort tid kan præsentere en ny strategi for det samlede indikatorarbejde, og det vil jeg selvfølgelig glæde mig til at fremlægge også for Folketinget.
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Vil ministeren sørge for, at den danske miljøpolitik kan basere sig på det bedst mulige videngrundlag, ved at tage initiativ til at gennemføre en opdatering af miljøindikatorerne på de over 100 områder, som regeringen i sin nationale strategi for bæredygtig udvikling fra 2002 sagde at der år for år skulle offentliggøres tal for?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Jeg tror, at spørgeren har misforstået det med biblioteksloven.
Man køber ikke bøger til centralbiblioteker for at servicere Esbjergs borgere.
Et centralbibliotek er jo til rådighed for et områdes borgere.
Det er Esbjergs opgave, og det gør de ganske givet glimrende.
Det er ikke statens opgave at sørge for det.
Det, man har centralbiblioteker til, er at sørge for at investere ud over det.
Så der er ikke nogen borgere i Esbjerg, som kommer til at lide under det her.
Det her vil være en styrkelse af biblioteksvæsenet i hele det sønderjyske område, fordi vi frigør ressourcer til at investere i biblioteksvæsenet med.
De vil ikke blive brugt til administration, til kolde hænder, men til investeringer.
Der vil blive indkøbt præcis den samme mængde bøger som før, så borgerne i det sønderjyske område vil bare opleve, at der vil være endnu flere ydelser til rådighed og endnu flere penge til biblioteksvæsenet i området, fordi vi frigør nogle mandskabsressourcer til nogle investeringer i bibliotekstjenester.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Jeg vil sige, at den primære årsag til, at indikatorerne ikke er blevet opdateret, er, at vi bl.a. har afventet den her nye bæredygtighedsstrategi, som jeg vil præsentere i foråret 2008.
Derudover har vi også afventet EU's arbejde på området.
Men jeg vil gerne slå fast, at vi jo på alle måder følger med i, hvordan naturen og miljøet har det i Danmark, og har en lang række miljødata og statistikker.
Vi har bl.a. den løbende fælles vand- og naturovervågning.
Derudover er der også en lang række andre miljøstatistikker, som tager afsæt i, at vi har det bedst mulige videngrundlag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-02-06:
Nu går den her investering, så vidt jeg har forstået, til digitale medier, og det forstår jeg ikke rigtig, når ministeren gerne vil have, at bogen stadig væk skal være kerneydelsen på bibliotekerne.
Og Esbjerg har oven i købet en højere materialetilvækst - det vil sige, at de har købt flere bøger end f.eks. Vejle har.
Så er jeg nødt til at høre, om ikke ministeren synes, at de 3 mio. kr., som Esbjerg Bibliotek mister, herunder 1,6 mio. kr. til indkøb af bøger, er en problematisk ting, og om det ikke er en kulturel nedprioritering af det sønderjyske område.
Og så vil jeg gerne have et klart svar på, om ministeren vil være villig til at indgå i en debat om at kompensere de andre biblioteker, som ikke længere er centralbiblioteker - det drejer sig jo i øvrigt ikke kun om Esbjerg - for det her materialeindkøb, som de kommer til at mangle.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Det er derfor, at vi laver den her reform.
Så godt som alle inden for biblioteksvæsenet er enige i, at det er en rigtig reform, så godt som alle.
For man effektiviserer, og man sørger for at bruge ressourcerne bedre.
I stedet for at man spreder dem ud rundtomkring på mange centralbiblioteker, så bliver der nu seks centralbiblioteker.
Det frigør nogle ressourcer til investering i biblioteksvæsenet.
Så det er fuldstændig som at sige hånd i handske og fod i sko og alt muligt andet i forhold til, at vi her investerer i bibliotekernes udvikling, ved at vi har seks centralbiblioteker.
Det er derfor, at man i biblioteksverdenen har modtaget den her reform med applaus, fordi vi investerer i udvikling af bibliotekerne med den her reform.
Karina Lorentzen (SF), 2008-02-06:
Så vil jeg godt gøre opmærksom på, at det da godt kan være, at jeg er valgt i en region, hvor Esbjerg ligger, men jeg bor faktisk meget tættere på Vejle, fordi jeg er fra Kolding.
Og jeg vil da selvfølgelig også gerne have et centralbibliotek i Vejle.
Mit udgangspunkt er også, at man måske skulle overveje, om der i det hele taget er centralbiblioteker nok.
Ministeren nævner, at man har nogle objektive kriterier.
Det kan da godt være, men hvis det statistiske materiale, som man fylder ind i de objektive kriterier, ikke er godt nok til en vurdering, jamen så synes jeg, at man har et problem.
Hvad angår servicen for borgerne i Esbjerg, ved jeg godt, at de har mulighed for at få bogen dagen efter, men man kan jo forestille sig, at det, hvis borgerne i Esbjerg går ned og finder ud af, at materialet ikke er til stede, så betyder, at de anvender biblioteket i mindre grad.
Hvordan hænger det sammen med, at ministeren siger, at bogen stadig væk er kerneydelsen på bibliotekerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Selvfølgelig kan jeg det.
Sagen er den, at det her er foregået ud fra fuldstændig objektive kriterier.
Her har vi så valgt at sige, at det er de objektive kriterier, der gør, at man i de her tilfælde har valgt de seks centralbiblioteker, som vi har valgt, og Region Syddanmark har jo altså som den eneste region af alle fået to centralbiblioteker.
Det synes jeg også lige jeg vil slå fast, så der ikke ud fra, hvad spørgeren nævner her, danner sig den myte, at man afskærer Esbjerg fra noget i den her henseende.
Esbjerg har selvfølgelig stadig væk fuldstændig den samme adgang til en statsligt finansieret materialeoverbygning, som de har i dag, fuldstændig.
Den statsligt finansierede overbygning er af samme størrelse som hidtil, materialerne er bare samlet på færre biblioteker.
Der bliver indkøbt samme mængde bøger, og med den nationale kørselsordning er der et effektivt distributionssystem, som også vil komme Esbjerg til gode.
Så der er altså ingen forskel i forhold til den servicering, som borgerne får.
Man kan bare få bogen 1 dag senere, men der er den samme adgang til bøger, som der hidtil har været.
Karina Lorentzen (SF), 2008-02-06:
Ministeren nævner kriterierne for udvælgelsen af centralbiblioteker.
Kunne ministeren ikke tænke sig, at når nu Esbjerg ikke har så store udlån til andre byer, er det, fordi man dækker sine egne udlån, mens en lille by som Vejle måske har et større overskud af materialer til at udlåne til de andre byer?
Så har jeg erfaret fra Biblioteksstyrelsen, at statistikken er behæftet med nogen usikkerhed, bl.a. det kommunale budget.
Her er det forskelligt, om huslejen indgår, og om lønningerne indgår, eller om de kører separat på et kommunalt budget.
Så der er i virkeligheden nogen usikkerhed om det statistiske materiale.
Det gælder også tilfredshedsundersøgelsen, som var ud fra et standardskema, men som bibliotekerne har haft mulighed for at korrigere lidt, og der har også været forskellige måder at udfylde det på.
Nogle steder er det foregået ved, at biblioteksdirektørerne har udfyldt skemaet, og andre steder har det været lagt ud til personalet med spørgsmålet: Hvad synes I om det her?
Samtidig er der vurderingerne om driftsopgaverne og udviklingsprojekterne, hvor bibliotekerne ikke engang har kunnet få dokumentation for, hvad det her indeholder.
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Kunne ministeren kommentere lidt på det?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Jamen der var så meget larm, at jeg ikke rigtig kunne høre noget, men nu lytter jeg selvfølgelig.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Det giver god mening at gentage det, der er sandheden, og det er lige præcis det, som jeg flere gange her i dag har gengivet.
Jeg må sige, at den beslutning, som Miljøministeriet traf den 22. november 2007, hvor man bad OECD om at udskyde pressekonferencen til januar 2008, intet har med min tid som miljøminister at gøre, for jeg blev først udnævnt den 23. november.
Så de angreb, der har været rettet mod mig som miljøminister om, at jeg har tilbageholdt en rapport, har intet på sig.
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Indimellem kan man godt få det indtryk, at det er en vigtig egenskab at have som minister i den her regering, at man er i stand til at holde sig i uvidenhed så lang tid som overhovedet muligt.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han ikke, når det nu den 30. januar kunne læses, at OECD mente, at man var blevet bedt om at udsætte offentliggørelsen af hensyn til et kommende valg, interesserede sig bare en lille smule for, om der kunne være en kerne af sandhed i det, eller om han bare valgte at sige: Det er nok bedst ikke at vide noget om det, så jeg bliver bare ved med at gentage de samme historier, som jeg har fortalt tidligere.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Så vil jeg tillade mig at læse op af det, som jeg svarede tidligere.
Jeg sagde følgende: Jeg har tidligere i min skriftlige besvarelse af spørgsmål 40 fra den 21. december 2007 orienteret Folketinget om, at Miljøministeriet den 22. november 2007 bad OECD om at udskyde pressekonferencen til januar 2008.
Baggrunden var den tid, der var gået med valg og regeringsdannelse.
Tidspunktet blev senere fastsat til den 25. januar 2008.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Det er jo stadig væk et ikkesvar, og vi må konstatere, at OECD, i hvert fald ifølge B.T. den 30. januar i år, siger, at rapporten blev udskudt på baggrund af det danske folketingsvalg.
Derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål: Vil ministeren garantere, at præsentationen af OECD's seneste miljørapport om Danmark hverken direkte eller indirekte blev udskudt af Miljøministeriet eller andre ministerier på grund af rygter eller forlydender om et snarligt valg i efteråret 2007?
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Det, jeg bare ikke helt forstår, er, hvorfor man i 2002 fremlægger et bud på bæredygtig fremtid.
Der beskriver man præcist, hvad det er for nogle ting, der skal måles på, og siger, at det skal der måles på hvert år.
Altså, hvad var baggrunden for, at man lavede nogle mål i 2002 og kom med nogle bud på, hvad der skulle måles på, når det alligevel ikke var nødvendigt og ikke kan bruges til noget?
Og hvordan kan vi forvente, at det udspil, der vil komme fra ministeren nu, vil indeholde et bud på, hvad der skal måles på, som i realiteten svarer til det, der er behov for, når ministeren jo i dag fuldstændig kaster det ud, som blev lavet i 2002, og siger, at de indikatorer slet ikke var anvendelige, at de ikke kunne bruges, og at man fandt på noget smartere undervejs?
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Ja tak.
Tak til ministeren.
Det, som ministeren siger, står jo i skærende kontrast til bl.a. den avisomtale, der var i B.T. netop den 30. januar, hvori der netop står, at rapporten blev holdt tilbage af hensyn til den danske valgkamp, og at det faktisk er oplysninger, som er tilgået avisen fra OECD, altså dem, der sidder, om man vil, i den anden ende af linjen.
Så derfor vil jeg gerne vende tilbage til mit oprindelige spørgsmål og bede ministeren om at svare enten ja eller nej: Vil ministeren garantere, at præsentationen af OECD's seneste miljørapport om Danmark hverken direkte eller indirekte blev udskudt af Miljøministeriet eller andre ministerier på grund af rygter eller forlydender om et snarligt valg i efteråret 2007?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Det er to spørgsmål, der har baggrund i OECD's seneste rapport, og jeg vil tillade mig at besvare dem under et.
Der synes at ligge i spørgsmålet en antagelse om, at regeringen prøver at tilbageholde oplysninger for offentligheden og udskyde dem til efter et valg, men jeg vil gerne understrege, at det ikke er tilfældet.
Det er OECD, der laver de her miljø-reviews af medlemslandene og en lang række andre lande.
Det er derfor også OECD, der bestemmer, hvordan offentliggørelsen sker.
OECD har valgt en form, således at offentliggørelsen sker ved et pressemøde med deltagelse af en minister fra det pågældende land og en højtstående repræsentant for OECD.
Ved pressemødet sker en formel overdragelse af rapporten fra OECD til landets regering.
Når OECD har valgt den form, hænger det bl.a. sammen med et ønske om, at rapporten får opmærksomhed og gennemslagskraft.
Miljøministeriet modtog den færdige elektroniske udgave af Reviews den 30. juli 2007.
Miljøministeriet har oplyst over for mig, at det oprindelige tidspunkt for pressekonferencen var planlagt til at være den 7. december på baggrund af en melding fra OECD om, at OECD kunne have den trykte udgave af Reviews færdig i slutningen af november 2007.
Miljøministeriet modtog den trykte udgave af Reviews den 28. november.
Så der var ikke tale om, at offentliggørelsen blev udskudt på grund af valgrygter.
Tværtimod blev pressemødet planlagt til at finde sted, så snart rapporten var trykt og det kunne passe ind i kalenderen for OECD's miljødirektør og den daværende danske miljøminister, Connie Hedegaard.
Jeg har tidligere i min skriftlige besvarelse af spørgsmål 40 fra 21. december 2007 orienteret Folketinget om, at Miljøministeriet den 22. november 2007 bad OECD om at udskyde pressekonferencen til januar 2008.
Baggrunden var den tid, der var gået med valg og regeringsdannelse.
Tidspunktet blev senere fastsat til den 25. januar 2008.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Vil ministeren garantere, at præsentationen af OECD's seneste miljørapport om Danmark hverken direkte eller indirekte blev udskudt af Miljøministeriet eller andre ministerier på grund af rygter eller forlydender om et snarligt valg i efteråret 2007?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Jeg vil blot igen slå fast, at vi i løbet af kort tid vil præsentere en ny bæredygtighedsstrategi, og også igen slå fast, at vi jo på området med indikatorer har afventet EU's arbejde.
Men jeg glæder selvfølgelig til at tage en dialog med spørgeren om, hvordan indikatorerne så er.
Men jeg er helt uenig i den præmis, som spørgeren giver udtryk for, nemlig at dansk miljø- og naturpolitik skulle være forværret.
Men det er selvfølgelig en debat, som vi kan tage på et senere tidspunkt.
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Det, ministeren nu siger, er, at man fra det øjeblik, man har besluttet, at man nu skal have en ny strategi, holder op med at følge op på den gamle.
Men ikke engang det kan jo passe, for man holdt jo op med at følge op på den gamle allerede i 2004.
Der er så gået en række år, hvor man ikke har afrapporteret det, som man sagde skulle afrapporteres.
For der var jo 2 ud af de 14 indikatorer, som Miljøministeriet faktisk har afrapporteret frem til i dag; det er de spørgsmål, der handler om, hvor mange miljøcertificerede virksomheder der er i Danmark, og hvor mange miljømærkede produkter der er i Danmark.
Og begge tal viser jo en klar tilbagegang det sidste par år.
Derfor kunne forklaringen jo være, at man sådan set godt ved i Miljøministeriet, at det vil være skadeligt for regeringen og regeringens miljømæssige ry, hvis det kommer frem, hvor skidt det går på grund af regeringens politik.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Jeg vil sådan set blot henholde mig til, at jeg har svaret, at den primære årsag til, at indikatorerne ikke er blevet opdateret, er, at vi nu har afventet en ny bæredygtighedsstrategi, som vil blive præsenteret i løbet af kort tid her i foråret 2008.
Derudover har vi også afventet EU's arbejde på området, og de ting hænger jo selvfølgelig sammen.
Derudover vil jeg slå fast, at vi har et ganske udmærket overblik med en lang række indikatorer på miljøområdet, som sikrer et solidt og fagligt grundlag for de beslutninger, der bliver truffet.
Men jeg glæder mig selvfølgelig til, at jeg kan præsentere hr. Per Clausen for den nye bæredygtighedsstrategi.
Karina Lorentzen (SF), 2008-02-06:
Hvordan kan man forsvare, at Danmarks femtestørste uddannelsesby, Esbjerg, som har mere end 50 videregående uddannelsesretninger og mere end 6.000 studerende, ikke fremover har en statsligt finansieret materialeoverbygning eller er en del af en national biblioteksudvikling?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-06:
Jeg er blevet spurgt om, hvordan jeg vil sikre, at borgere, som har brug for donororganer, kan få foretaget transplantationer, når donororganet er til stede.
Jeg går ud fra, at spørgeren hentyder til donororganer fra levende donorer, idet organer fra døde donorer jo anvendes inden for ganske få timer.
Hvis der er fundet en levende donor, som er villig til at donere et organ, og det vil i det altovervejende antal tilfælde sige en nyre, mener jeg også, at behandlingen af patienten i form af en transplantation bør prioriteres højt.
Det gælder hensynet til patienten og bestemt også hensynet til donoren.
Samtidig vil der naturligvis indgå en afvejning af, hvor meget operationen haster set i forhold til modtagerens sygdomsforløb, ligesom der skal afsættes passende tid til udredning af donor - herunder til at sikre sig, at vedkommende har forstået, hvad det er, vedkommende siger ja til.
Endelig er der grund til at pointere, at reglerne om frit valg også gælder for transplantationer, ligesom den i sundhedsloven fastsatte oplysningspligt om bl.a. ventetid og mulighed for frit valg også gælder her.
Jeg har en klar forventning om, at regionerne ved deres arbejdstilrettelæggelse og prioriteringer i øvrigt tager hensyn til den særlige situation, som såvel patienten som donoren står i.
Det er forventningen, at vi med det nationale center sikrer, at der ikke unødigt går donororganer tabt, som kunne være anvendt til at hjælpe et andet menneske.
Det er også forventningen, at centeret vil være med til at sikre, at der på sigt foretages flere transplantationer med organer fra afdøde.
Der pågår til stadighed et stort arbejde med at sikre, at så mange som muligt kan få de nødvendige transplantationer i tide.
René Christensen (DF), 2008-02-06:
Hvorledes vil ministeren sikre, at borgere, som har brug for donororganer, kan få foretaget transplantationen, når donororganet er til stede?
Karen Jespersen (V), 2008-02-06:
Ja, de initiativer, der bliver taget, vil gælde for samtlige dagtilbud og samtlige børn.
Der vil ikke blive skelnet.
Man vil jo se på behovet, og man skal nu sammen med aftalepartierne og med kommunerne til at foretage nogle vurderinger af, hvordan kriterierne skal være, og hvad det er, man skal satse på.
Men der bliver ikke nogen skelnen mellem specialbørnehaver og det, man kunne kalde almindelige børnehaver.