runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Før sommerferien var der et kæmpe flertal i Folketinget, som ønskede et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom i stedet for den eksisterende ordning med ejendomsvurderinger.
Det flertal kan vi så konstatere er forsvundet i debatten her i dag, da S og SF, som jo tidligere har støttet forslaget, nu er løbet fra deres tidligere holdninger.
Det er rigtig skuffende, men ikke overraskende.
Det er ikke overraskende, når vi ser på den lange række af politiske punkter, hvor man har svigtet vælgerne her efter valget.
Det er efterhånden blevet sådan, at danskerne næsten bliver mere overrasket, hvis den nye socialistiske regering også mener det samme her efter valget, som man mente inden valget.
At man har skiftet holdning, er heller ikke så overraskende, set i forhold til at vi fra oppositionens side hele tiden har sagt, at de nye regeringspartier ønskede at hæve boligskatterne, for det er, hvad jeg som ordfører for forslagsstillerne kan konkludere her i dag.
For hvis man virkelig ikke ønsker at hæve boligskatterne, hvorfor så opretholde det tunge administrative system, som ejendomsvurderingerne er?
Flere partier har tilkendegivet, at man ønskede at holde boligskatterne i ro, og man kan jo ved at stemme for det her forslag vise, at man virkelig mener det.
I Danmark har vi haft et skattestop på boligskatterne i snart 10 år, og det har været en stor succes, for det har givet danskerne en sikkerhed for, at politikerne ikke pludselig opfinder en ny skat eller afgift, som kommer til at belaste den enkeltes privatøkonomi.
Det skattestop for boligejerne ønsker Dansk Folkeparti skal fortsætte, og det er vel naturligt, at vi ser på, om det system, vi bruger til at beregne ejendomsværdiskatten, som er fra tiden, før skattestoppet blev indført, nu også behøver at fortsætte, specielt eftersom der, inden dette forslag blev behandlet i dag, var et stort flertal for at holde boligskatterne i ro.
Med skattestoppet er ejendomsvurderingerne jo stort set overflødige og tjener kun ganske få sekundære formål.
Og dermed burde det være fornuftigt at se på, om vi ikke kan få disse eksisterende funktioner til at blive udført på anden vis, så vi slipper for den her tunge administration.
De 200 årsværk, der kan spares på at afskaffe ejendomsvurderingen, er virkelig mange, og det er ansatte, vi nemt kunne bruge på en mere hensigtsmæssig måde.
Systemet er ganske enkelt for tungt og for dyrt set i forhold til de få formål, som det tjener.
Med forslaget her får vi jo skilt fårene fra bukkene i diskussionen om boligskatterne: De, som støtter forslaget, afskriver sig nemlig muligheden for at hæve boligskatterne, mens de, som er imod forslaget, åbenbart vil bevare muligheden for at lade boligskatterne stige.
Så enkelt kan det siges.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at SF og S nu har skiftet holdning, men det gode er vel, at danskerne nu kan se, hvem det er, man kan stole på.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Jeg skal jo ikke kunne tale på hele Folketingets vegne.
Men jeg kan på regeringens vegne sige, at vi altid tænker os om og i øvrigt altid har gjort det.
Det er bl.a. også begrundelsen for, at vi i betænkningen meget klart fastslår, at S og SF støtter – og jeg citerer – »at Folketinget pålægger regeringen at arbejde med, om det er muligt at etablere et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom«.
Der er sådan set ikke noget, der har ændret sig.
Regeringen ønsker faktisk at modernisere og forenkle ejendomsvurderingssystemet, og jeg fornemmer sådan set også, at hele Folketinget er enige om, at den indtægt på 35 mia. kr. årligt, som samfundet får fra hele boligbeskatningsområdet, skal der ikke ændres ved.
Der er det jo vigtigt, at vi så har en korrekt og ordentlig måde at opkræve de skatter på.
Hele det område vil regeringen påtage sig at modernisere.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Jeg ved ikke, om Venstre og partiets samarbejdspartnere, dengang de sad i regering og også nu, mente og mener, at der skal uendelig mange valgperioder til for at ændre samfundet.
Men vi i den nye regering har visioner på meget længere sigt, men vi tager en valgperiode ad gangen.
Det, vi så siger, er, at vi vil arbejde for, og det er også det, vi kan holdes op på, at holde boligskatterne og rentefradraget i ro i indeværende valgperiode.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Det, der er det helt centrale, er ordene i indeværende periode.
Det er jo ikke særlig utænkeligt, at det udspil til en skattereform, som regeringen kommer med, vil række ud over den indeværende valgperiode.
Man kunne godt forestille sig en skattereform, der blev indfaset over 6-8 år.
Det har vi da talrige eksempler på i historien.
Der skal jeg så bare vide, om Det Radikale Venstre, som jo er varme fortalere for stigende boligskatter, så vil sige: Fordi vi har skrevet i regeringsgrundlaget, at de ikke kan hæves indeværende periode, mener Det Radikale Venstre, at hvis man hæver boligskatterne som en del af en skattereform, men blot først i 2016, 2017 og 2018, vil det være fint for Det Radikale Venstre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Det klinger jo lidt hult, fordi det, man stemte for i juni måned, jo netop var en afskaffelse af ejendomsvurderingssystemet.
Det vil man så ikke mere.
Lad mig prøve at læse op bare af de første par linjer af forslaget, som vi behandler i dag: Folketinget pålægger regeringen at fremsætte lovforslag om afskaffelse af det nuværende ejendomsvurderingssystem og dermed tilvejebringelse af et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom. Det, jeg hører ordføreren sige, er jo netop, at man gerne vil have et enklere vurderingssystem og et enklere system til beskatning.
Hvorfor så ikke stemme for forslaget en gang til?
Man har stemt for det en gang, netop fordi det skal tilvejebringe et enklere system.
Vil man ikke det enklere system mere, eller er det for at opretholde den sidste mulighed for at kunne skrue på boligskatterne?
Det her er jo grundlæggende det, der giver mulighed for senere hen at skrue på det.
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Jeg vil ikke blive ved med at gentage det, men der er bare lige en enkelt ting, jeg godt vil slå fast: Regeringen rører ikke ved boligskatterne og rører ikke ved rentefradraget.
Det står i regeringsgrundlaget, og det står vi fast på.
Sådan er det.
Dertil vil jeg sige, at jeg ikke tror, at Dansk Folkepartis forslagsstiller har gjort sig klart, hvad det her forslag reelt medfører – jeg redegjorde for det i min ordførertale – nemlig, at der er folk, som kan komme ud for, at de kommer til at betale for meget i boligskat, simpelt hen fordi forslagsstillerne ikke har gjort sig klart, at det her forslag vil medføre, at man fastfryser ejendomsvurderingerne, og dermed kan man komme ud for det, at man beskatter på et for højt niveau.
Det ved jeg ikke rigtig om hr. Dennis Flydtkjær har gjort sig klart.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Det sidste argument, hr. Thomas Jensen kommer med, tror jeg også, at hr. Thomas Jensen kunne have brugt i juni måned.
Det er sådan lidt påfaldende.
Min gode kollega hr. Mads Rørvig siger så: O.k., lad os da så stikke hovederne sammen og finde ud af, om der er en formulering, der lige skal justeres.
Men så vil man heller ikke.
Altså, det er da en tilståelsessag, at man stemte for i juni af taktiske grunde – for ikke at ville kunne blive beskyldt for at have lyst til at pille ved boligskatterne – og nu her på den anden side af et valg tør man ikke give boligejerne den samme garanti.
Det er da påfaldende.
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Det, jeg har svaret til den tidligere spørger, er, præcis hvad der også fremgår af det betænkningsbidrag, som vi afgav.
Der påpeger Socialdemokraterne og SF nemlig klart og tydeligt, at ejendomsvurderingen bruges i en lang række andre lovgivninger, som den henviser til, og derudover påpeger S og SF også samstemmende i betænkningsbidraget, at der er et kæmpeproblem: Hvis man går ind og afskaffer ejendomsvurderingen, er der folk, der kan komme til at betale for meget i boligskat.
Det er et problem, og vi har sagt, at vi godt vil være med til at forenkle nogle ting ved lovgivningskomplekset, men ikke at afskaffe ejendomsvurderingen.
Så kort og klart er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Jamen så er forvirringen jo blot total, i forhold til hvorfor man så stemte for i juni måned.
Det tror jeg at der er rigtig mange der må undre sig over: at man i juni stemmer for, mens det samme forslag nu er helt ude i skoven.
Ja, forstå det, hvem der kan.
Jeg opgiver at få et logisk svar.
Men lad mig så prøve at spørge ind til den stolthed, som hr. Thomas Jensen lægger for dagen, i forhold til regeringsgrundlaget, i forhold til at der ikke skulle komme stigende boligskatter i indeværende valgperiode.
Kan hr. Thomas Jensen så i dag fra Folketingets talerstol garantere, at det udspil til en skattereform, som regeringen kommer med, ikke indeholder stigende boligskatter efter denne valgperiode, altså at man ikke kommer med en skattereform, et udspil til en skattereform, som så eksempelvis i 2015, 2016 eller 2017 hæver boligskatterne?
Kan hr. Thomas Jensen garantere, at det ikke bliver en del af regeringens skatteudspil: stigende boligskatter efter denne valgperiode?
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Jeg tror snart, der skal indkaldes til en studiekreds i Venstres folketingsgruppe, hvor man skal læse regeringsgrundlaget.
Der er to ting fra regeringsgrundlaget, der er relevante i forhold til det, vi debatterer her i dag.
Det er, at regeringen ikke ændrer på boligskatterne og rentefradraget, plus at der skal gennemføres en skattereform i indeværende valgperiode, som skal være fuldt finansieret, socialt afbalanceret, og så skal den sænke skatten på arbejdsindkomst.
Det er det, der står i regeringsgrundlaget, og det agter vi også at forfølge, når vi fremlægger en skattereform her i Folketinget.
Jeg tror også, at hr. Brian Mikkelsen må tilbage til B 140 og læse det betænkningsbidrag, som S og SF afgav.
Deri står der klart og tydeligt: »Derfor støtter S og SF, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde med, om det er muligt at etablere et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.«
Altså, om det er muligt.
Det var jo, efter at hr. Kristian Jensen, hr. Troels Lund Poulsen og hr. Peter Christensen som skatteministre ikke havde evnet at fremlægge noget i Folketinget, der kunne forenkle det her system.
Så sagde S og SF: All right, vi kan støtte noget, der kan forenkle systemet, men det var ikke et tilsagn om at afskaffe ejendomsvurderingen.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-12-01:
Er kendsgerningen ikke den, at man var presset fra S og SF's side i juni måned i forhold til boligejerne, som med rette var utrygge ved, hvis der kom en rød regering til, som ville hæve boligskatterne?
For hvis man ser på behandlingen af forslaget og udtalelserne fra SF's ordfører under behandlingen og S' ordfører under behandlingen, så var indtrykket klart det, at man ville omklamre beslutningsforslaget så meget som overhovedet muligt, og at man ville sende et signal til boligejerne om, at man var enig med V og K og DF om beslutningsforslaget.
Og det var også konklusionen.
Så det eneste svar, vi kan få, også fra hr. Thomas Jensen, er, at der er kommet et folketingsvalg imellem; at det løfte, man gav vælgerne inden folketingsvalget, vil man så ikke holde efter folketingsvalget.
Det synes jeg ikke klæder Folketinget; det klæder ikke S som et respektabelt gammelt parti, så derfor vil jeg da stadig væk gerne have et svar fra hr. Thomas Jensen på: Hvad er det så, der er sket i de 6 måneder, som gør, at man ikke længere kan stemme for det beslutningsforslag, man stemte for i præcis samme ordlyd i juni måned?
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
S og SF sagde før folketingsvalget: Vi rører ikke ved boligskatterne.
Det er rent faktisk at holde ord.
Og det er i stærk kontrast til, hvad den daværende statsminister i den regering, hvor hr. Brian Mikkelsen også var minister, endda økonomi- og erhvervsminister, gjorde.
Det var jo sådan forud for valget i 2007, at hr. Anders Fogh Rasmussen sendte et brev rundt, hvor han garanterede boligejerne, at der ikke ville blive rørt ved boligskatterne.
Der ville ikke blive nedsat en skattekommission.
Der ville ikke blive gennemført en skattereform.
Men hvad skete der efter valget?
Der skete det stik modsatte.
Der blev nedsat en skattekommission; der blev gennemført en skattereform.
Man udhulede rentefradragsretten.
Jeg vil sige til hr. Brian Mikkelsen, at det har han været med til, og det er det, man kalder et løftebrud.
Det må være det, der giver hr. Brian Mikkelsen en dårlig smag i munden i dag, men sådan må hr. Brian Mikkelsen jo selv slås med det.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Målet er angiveligt at skabe et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.
Forslaget er stort set en genfremsættelse af B 140 fra folketingsåret 2010-11.
Umiddelbart lyder det ret besnærende at afskaffe det nuværende system, såfremt målet er at forenkle systemet.
Hvem kan dog være imod forenkling af administrationen i den offentlige sektor? kunne man spørge.
Men sagen er slet ikke så enkel, det kommer jeg tilbage til.
Jeg vil så gerne i al stilfærdighed undre mig over, at den tidligere regering sammen med sit støtteparti ikke havde meget held med at modernisere ejendomsvurderingssystemet, dengang flertallet var på plads.
Måske rakte ambitionerne ikke til mere end et par sporadiske slag i luften.
Jeg kan lige så godt sige med det samme, at Radikale Venstre ikke støtter dette forslag.
Det skyldes, at forslaget forsimpler hele problemstillingen.
Den demonstrative forenkling forplumrer faktisk også debatten, for vi kunne jo sagtens i fællesskab arbejde for at forny og modernisere vurderingssystemet.
Jeg skal her pointere, som også skatteministeren har gjort tidligere, at ejendomsvurderingssystemet er relevant på rigtig mange områder.
Her nævner forslagsstillerne selv, at det her formentlig stadig vil være nødvendigt at foretage en form for vurdering.
Så på den måde argumenterer partierne bag forslaget faktisk implicit selv for en bevarelse af vurderingssystemet.
Derudover vil jeg sige, at vurderingssystemet har tråde til ca. 25 andre love.
Jeg vil mene, at man skal være meget forsigtig med at foretage isolerede indgreb uden at tænke helheden igennem.
Så på den baggrund stemmer Radikale Venstre imod forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-01:
Jeg vil gerne rose Det Radikale Venstre, for Det Radikale Venstre er da i det mindste konsistent i deres holdning til forslaget, for Det Radikale Venstre var jo også imod det i juni måned.
Det, at man står ved sin holdning, og at man siger det samme i dag, som man gjorde i juni måned, er da til at forholde sig til.
Det er da rart, at der er nogen af regeringspartierne, der gør det.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvad vi skal forvente, når hr. Nadeem Farooq jo er citeret for, at Det Radikale Venstre ikke siger, at de ikke vil ophæve boligskattestoppet, men at det formentlig bare ikke bliver i denne valgperiode.
Betyder det, at det vil være et radikalt krav, at hvis det ikke lykkedes i denne valgperiode at få hævet boligskatterne, vil det være et krav fra Det Radikale Venstre til den skattereform, regeringen har lovet, at boligskatterne skal sættes i vejret efter denne valgperiodes udløb?
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Radikale Venstre arbejder ikke for at hæve boligskatterne, og det gør regeringen heller ikke.
Det, der står i regeringsgrundlaget, og det er det, vi arbejder ud fra, er, at vi vil holde boligskatterne og rentefradraget i ro i indeværende periode.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-12-01:
Da vi behandlede forslaget i juni måned, stemte hr. Thomas Jensen bl.a. for sammen med kollegaer fra SF og Socialdemokraterne, så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thomas Jensen: Hvad har ændret sig på de 6 måneder?
Den eneste ændring, jeg kan se, og som jeg godt vil have en kommentar til, er, at vi har haft et folketingsvalg i mellemtiden, og at man ville give vælgerne en ubegrundet – ubegrundet – tryghedsfornemmelse i forhold til, at S og SF ikke vil hæve boligskatterne, sådan som deres regeringspartner, Det Radikale Venstre, vil og det parlamentariske grundlag, Enhedslisten, vil.
Så hvad har ændret sig på de 6 måneder, ud over at der er kommet et folketingsvalg, hvorefter man også er løbet fra det løfte, man gav vælgerne inden valget?
Morten Marinus (DF), 2011-12-01:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun ikke synes, det er en god idé, hvis man tager op til overvejelse, hvorvidt man skal modregne lønindkomster i eftervederlaget allerede fra år et og ikke som nu først i andet år.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg vil svare, ligesom Venstres ordfører gjorde, og sige, at vi står ikke her som partier og forhandler de konkrete delelementer i vores vilkår herinde; det står vi ikke og forhandler her.
Det kan vi tage op, hvis vi tager hele pakken op og drøfter den.
Og så har jeg antydet, at vi er åbne over for at se på nogle forhold og også, at der ikke skal tænkes i de særlige forhold, vi har herinde.
Morten Marinus (DF), 2011-12-01:
Jamen grunden til, jeg spørger, er jo, at jeg ved, at der er flere herinde – både i den her periode og i tidligere perioder – der har haft et hverv, et job, som de har haft orlov fra, og at de faktisk kan vende tilbage til det job, når de stopper herinde af den ene eller den anden grund.
Mener ordføreren så, det er rimeligt, at de skal have fuldt vederlag, også i år et, efter at man stopper herinde, altså hvis man har et sikkert job, man kommer tilbage til efter endt orlov?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg kender ikke statistikken for det, der bliver nævnt her, men det er jo en statistik, vi kan tage frem i udvalgsarbejdet.
Det er den generelle ordning, jeg taler om, ikke om, hvorvidt enkeltpersoner kommer til at tjene på en ordning, eller om andre enkeltpersoner i højere grad taber på det, fordi de så heller ikke kommer i arbejde efter de 2 år.
Så sådan er der jo noget, der kan være urimeligt både på plus- og minussiden, og det er den helhedsbetragtning, vi skal have i vores afvejning.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg synes i grunden, det er lidt ærgerligt, at fru Karen J. Klint gjorde det her spørgsmål til et spørgsmål om, at der var nogle, der misbrugte ordningen.
Ordningen er nu sådan, at man det første år får det her eftervederlag, uanset hvor meget man tjener.
Der er jo ikke tale om misbrug, der bare tale om en ordning, der er, som den er.
Som debatten ellers har været i dag, kunne nogle måske finde på at sige, at det var en velerhvervet rettighed, som man ikke sådan kunne komme og tage fra folk.
Måske var det netop drømmen om et år med dobbelt indtægt, der gjorde, at man blev folketingsmedlem.
Jeg vil bare spørge fru Karen J. Klint, om hun ikke er enig med mig i, at det her altså er reglen, der er noget galt med, og ikke det, at nogle misbruger den, for det gør de sådan set ikke, de bruger den bare.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Det, jeg tænkte på, var, hvis man tænker i at vente med at tage det job, man har på hånden, til der så bliver valg.
Og der var det, jeg sagde, at hvis man aktivt tænker i at vente med at modtage noget godt, til valget tilfældigvis kommer, og til man så tilfældigvis kan få eftervederlag, så synes jeg måske, at det er på kanten af at være noget, der ikke var tiltænkt med ordningen, for ordningen er en beskyttelse, fordi vi jo aldrig ved, hvornår vi har et valg og dermed heller ikke har et opsigelsesvarsel, vi kender, og kan agere på i forhold til vores privatliv og vores privatøkonomi.
Det er jo det, der er forskellen på os og det almindelige arbejdsmarked, hvor man typisk har et opsigelsesvarsel.
Det har vi jo løbende foran os hele tiden.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg vil godt sige, at jeg jo er enig med fru Karen J. Klint i, at det er fornuftigt, at vi har en eftervederlagsordning – helt sikkert.
Det er jeg helt overbevist om at det er.
Jeg er også enig med fru Karen J. Klint i, at vi har set eksempler på personer, som man kan sige på den ene eller anden måde har tilrettelagt deres arbejdsliv på en sådan måde, at de med en vis form for omhu har forsøgt at sikre sig, at de fik eftervederlaget, hvor en lidt mere almindelig reaktion med, at man holder op, når man har fået et nyt arbejde og starter i det med det samme, vil føre til, at man ikke får det, det er jeg enig i.
Så vi kan godt finde eksempler på uheldig adfærd.
Men problemet er vel alligevel, at tilbage står, at det godt kan opleves som urimeligt, at mennesker, der jo for så vidt ikke lider noget tab overhovedet, fordi de dagen efter, de ryger ud af Folketinget, går ud og får et arbejde, får et eftervederlag.
Det er under alle omstændigheder urimeligt.
Selv om der ikke er spekuleret i det, er det urimeligt, at de så får dobbelt op i en periode.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg skal gentage, at vi gerne ser en afbalanceret drøftelse af plusser og minusser ved den ordning, vi har, og så ser på, om vi kan finde en ny ordning, der har et bedre balancepunkt end den i dag, nu har jeg gentaget det igen.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Ordfører er måske så meget sagt, men jeg kan forstå, at fru Karen J. Klint er optaget af, at vi som folketingsmedlemmer ikke kommer i en uheldig situation, når vi måske ikke bliver valgt og ryger ud af Folketinget og dermed står uden indtægt.
Det kan være en ganske fornuftig bekymring at have, men mener fru Karen J. Klint, at det beslutningsforslag, som ligger i dag, stiller folketingsmedlemmer dårligere, når de står uden indtægt, som det er i dag?
Beslutningsforslaget går ud på, at såfremt man finder et arbejde, skal man ikke have det eftervederlag, som man ellers har krav på i dag.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Mine svar går stadig væk på, at det er et delelement i en hel pakkeløsning, og når man tager delelementer ud af en pakkeløsning, så er det ikke sikkert, at den pakke passer til det afbalancerede forhold bagefter.
Det er derfor, vi ikke går ind og tager delelementer ud.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Da Radikale Venstres ordfører ikke kan være i salen lige nu, skal jeg hermed meddele, at Radikale Venstre ikke finder, at der er sket væsentlige ændringer, siden forslaget sidste gang blev behandlet, og derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Er det hr. Nadeem Farooq bekendt, at der ude på det almindelige arbejdsmarked er sket en halvering af mulighederne for at få dagpenge i tilfælde af arbejdsløshed?
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Som det også tidligere er blevet fremført, er der nogle vilkår knyttet til det at være folketingspolitiker, f.eks. at der lige pludselig kan blive valg, og det gør, at det er svært at sammenligne de to grupper.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Jeg er ikke så godt inde i de regler, at det er et spørgsmål, jeg vil stå og svare ja til her.
Men vi har jo lige været med til at ændre på dagpengene, fordi vi faktisk synes, at nogle af kontanthjælpsforholdene er for ringe.
Men igen vil jeg sige, at jeg ikke ved, hvor rimeligt det er at sammenligne de muligheder, vi har for at klare os efter et politisk job herinde, med det øvrige almindelige arbejdsmarked.
Der mener jeg stadig væk, at det er vores vilkår som helhed, der skal sammenholdes med de øvrige forhold på den del af arbejdsmarkedet, vi så bedst kan sammenlignes med.
Men jeg forstår godt pointen i det, der bliver spurgt om.