runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-02:
Det, der ligger i vores forslag, er, at vi rykker det 5 år frem i forhold til det, hr. Morten Bødskov også har stemt for, nemlig at man gradvis over en 3-årig periode hæver folkepensionsalderen fra 65 til 67 år.
Jeg synes, det virker lidt i debatten her, som om hr. Morten Bødskov glemmer, at hr. Morten Bødskov har stemt for, at man over 3 år skal hæve folkepensionsalderen fra 65 til 67 år.
Det er det forslag, som vi er enige om er nødvendigt, og det er det, vi nu fremrykker med 5 år.
Så hr. Morten Bødskovs argumentation er sådan lidt hul, fordi vi jo er enige om, at vi skal hæve folkepensionsalderen til 67 år.
Morten Bødskov (S), 2011-02-02:
Er det rimeligt med så kort et varsel at sige til den pågældende person: Du kan gå på folkepension så relativt meget senere, end du kan nu?
Den pågældende person har jo indrettet sit familieliv på muligheden for at gå på pension.
Intet varsel er der kommet.
Man har ud af det blå ændret grundlaget for den aftale, som den pågældende 54-årige murer regnede med stod ved magt.
Han har måske indrettet sin pensionsopsparing på det.
Han har sin familie med på, at nu skal han på folkepension, de vil til at nyde livet efter et langt, hårdt, slidsomt arbejdsliv.
Er det rimeligt – og det er det, der er hovedspørgsmålet – ud af det blå, uden forvarsel overhovedet at sige, at man vil ændre muligheden for, hvornår en murer, som har været på arbejdsmarkedet, siden han var 17-18 år, kan gå på folkepension?
Hvis man er 54 eller 55 år
den 1. januar i år, ja, så skubber regeringen inden for en 10-års periode muligheden for at gå på folkepension temmelig meget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-02:
Han kan gå på folkepension, når han – nu afhænger det af, hvornår i året han er født – er 65½ eller 66 år, i 2019.
Morten Bødskov (S), 2011-02-02:
Det lød meget indviklet, og det er også virkelig komplicerede forhold, som man går ind og rokker ved.
Det er jo derfor, folk har krav på klare svar.
Jeg spurgte helt nøjagtigt, og når nu landets finansminister velsagtens har set det her oplæg – » … vi kan jo ikke låne os til velfærd!«, som der stod på det – så må man jo gå ud fra, at landets finansminister også er i stand til at svare på et meget, meget enkelt spørgsmål.
Hvis man før den 1. januar i år var, lad os sige 54 år, frisør, smed eller murer, har været på arbejdsmarkedet, siden man var 17-18 år,
har regnet med, at man kunne gå på folkepension som 65-årig efter den aftale, der er blevet lavet i Folketinget, og hvis regeringen får magt, som den har agt, og aftalen bliver vedtaget i Folketinget, hvornår kan denne 54-årige, lad os sige murer, så regne med at kunne gå på folkepension?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Han er 54 år, han har regnet med de løfter, der er givet, hvornår kan han gå på folkepension?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-02:
I velfærdsaftalen blev det aftalt, at fra 2024 og til 2027 hævede man gradvis folkepensionsalderen fra 65 til 67 år, så vi er jo enige om, at folkepensionsalderen skal rykkes op til 67 år.
Man blev enige om en mekanisme, der gør, at man regulerer folkepensionsalderen derudover med den forventede gennemsnitlige levetid for 60-årige, og den stiger heldigvis kraftigt i de nuværende år.
Den rykker vi frem, så man i 2022 kommer op på de 67 år.
Det har vi gjort, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, fordi det ikke var et tilstrækkeligt grundlag, som vi lavede i velfærdsaftalen, når vi kan se, at vi i årene fremover kommer til at mangle arbejdskraft.
Det er sådan, at frem til 2020 vil der være 50.000 færre på arbejdsmarkedet end i dag, på grund af at vi bliver flere ældre og færre unge, og der vil blive 225.000 flere pensionister.
Det vil sige, at der bliver en større og større regning, vi skal betale, og det er derfor, at vi nu foreslår, at vi laver den indfasning tidligere, simpelt hen fordi vi kommer til at mangle arbejdskraft, og for at vi kan producere de tilstrækkelige midler til en ordentlig velfærd her i landet.
Frank Aaen (EL), 2011-02-02:
Nu lyder det jo dramatisk, at der forsvinder 50.000 fra arbejdsstyrken.
Det betyder, at de 98 pct. stadig væk er der; det svarer jo kun til 2 pct. på 10 år.
Det er oven i købet svært at lave prognoser på 10 år, der er så præcise, at de registrerer en forskel på 2 pct., og de 50.000 skal jo også sammenholdes med, at der er 170.000 arbejdsløse i dag, så der er sådan set nok at tage af.
Men ministeren bliver ved med at svare udenom.
Det tror jeg gerne.
Men noget andet er: Hvad er det for en mekanisme, der får antallet af arbejdspladser til at vokse?
Hvad er det for en fabrik, der har brug for 100 arbejdere, og som siger, at når efterlønnen er afskaffet, så ansætter de 125?
Hvad er det for en mekanisme?
Eksisterer den?
Det gør den jo ikke, vil jeg sige til ministeren.
Så hvad er det, der får de fabrikker, de arbejdspladser, de produktioner, det, som man siger at vi skal leve af, til at sige, at de vil ansætte nogle flere, når efterlønnen er fjernet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-02:
Men har hr. Frank Aaen reflekteret over det modsatte, nemlig at forudsætningen for – det skulle jo følge hr. Frank Aaens logik – at vi kan få vækst i antallet af arbejdspladser herhjemme,
er, at vi fastholder efterlønnen?
Det er jo sådan set også et lidt ulogisk argument.
Jeg vælger nu altså at læne mig op ad økonomernes redegørelser og de praktiske erfaringer, som vi selv har gjort os ved udfasningen af de forskellige ordninger.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Nu har vi jo sendt ansøgningen
af sted til ABT-fonden
, og jeg håber da selvfølgelig på en hurtig behandling af ansøgningen.
Jeg ved ikke præcis, hvornår man har været igennem alle ansøgninger, og hvordan det falder ud, men partierne bag ABT-fonden og forligskredsen skal selvfølgelig informeres om det her.
Og jeg vil med glæde sende selve beskrivelsen af projektet til Socialudvalget, for deri står det mere udførligt, hvordan man har tænkt sig, at man skal kunne implementere det i landets kommuner.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Har ministeren nogen idé om, hvornår det her ville kunne komme op at stå?
For det er jo et projekt, der er gode erfaringer med, og som kommer de ældre til gavn.
Hvis det er sådan, at det nu skal rulles ud i de fleste kommuner, og det er der meget der taler for er en god idé, hvor hurtigt kan det så komme op at stå?
Hvor hurtigt vil Servicestyrelsen være i stand til at rådgive kommunerne om, hvordan de skal indrette sig, og være i stand til at rådgive om, hvordan medarbejderne i kommunerne skal uddannes?
For jeg går ud fra, at efteruddannelse også er noget af det, som kommer til indgå i strategien på området, fordi det netop er et forsøg, hvor nogle hjemmehjælpere, som gør det rigtig godt, går fra at yde sådan en mere traditionel hjælp i hjemmet til at skulle være ude at genoptræne de ældre, så de bliver mere selvhjulpne.
Så vil efteruddannelse være noget af det, der indgår i det, og hvornår tror ministeren at det vil komme op at stå, sådan at det kan blive rullet ud i kommunerne?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Da jeg besøgte Fredericia Kommune, fortalte de, at de nærmest blev kimet ned af andre kommuner og personer, som meget gerne ville høre om Fredericiamodellen.
Jeg er sikker på, at Fredericia Kommune fremadrettet også meget gerne vil bidrage med deres gode erfaringer og deres gode projekter.
Jeg tror også gerne, at de vil have, at der er nogle, der hjælper med at sørge for, at det bliver implementeret i landets kommuner, for ligesom at aflaste det tryk, der er på deres telefoner.
Derfor er det Servicestyrelsen, der står for den her ansøgning til ABT-fonden, og det er også Servicestyrelsen, der skal sørge for, at det bliver implementeret rundtom i landets kommuner.
Men Fredericiamodellen og Fredericia Kommune vil jo helt klart stadig væk have en central rolle i forhold til at kunne trække på de gode erfaringer.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Tak for det.
Det synes jeg var et rigtig godt svar fra ministeren, og det vil jeg også meget gerne bede om bliver sendt over skriftligt til Socialudvalget, for det lader til, at der er lidt fremdrift på området, og at man faktisk også forsøger at koordinere indsatsen, i hvert fald bedre, end man har gjort hidtil.
Så det synes jeg er rigtig godt, netop fordi der jo rent faktisk er de her muligheder for at skabe forbedringer for de ældre, så de simpelt hen bliver i stand til at være mere selvhjulpne i eget hjem.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om ministeren kunne blive mere præcis, i forhold til hvordan den her udbredelse af »Længst muligt i eget liv« kommer til at foregå.
Vil det f.eks. være Fredericia Kommune, der får en rolle i forhold til at udbrede det til andre kommuner?
Man kunne f.eks. forestille sig, at de ville have en vidensbank, som andre kommuner kunne slå op i, hvis de havde nogle spørgsmål, som de ønskede at få svar på, i forbindelse med at de implementerede det ude i deres kommune.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Ja, jeg har hørt mange gode ting om projektet fra Fredericia Kommune – Fredericiamodellen, som den også kaldes – og jeg var selv i Fredericia Kommune i efteråret 2010, hvor jeg blev præsenteret for deres projekt og hørte om de gode erfaringer, som de har gjort med projektet indtil videre.
Jeg ved også, at der rundtom i landets kommuner er sat rigtig mange gode initiativer i gang, der handler om forebyggelse, træning, hjælp til selvhjælp, bl.a. i forhold til ældre borgere.
Det følger jo allerede af serviceloven i dag.
Jeg synes derfor også, at det er positivt, at en undersøgelse viser, at 90 pct. af landets kommuner har planer om lignende projekter.
Det viser, at der er en enorm interesse i kommunerne for at tænke i nogle nye løsninger, der er til gavn for både borgerne og kommunen.
Netop fordi det er så vigtigt, har Servicestyrelsen under Socialministeriet i mandags indgivet en ansøgning til ABT-fonden om midler til et projekt, der har til formål at gennemføre en national implementering i alle landets kommuner af metoden Hverdagsrehabilitering på ældreområdet.
Formålet med projektet er på forskellig vis at understøtte indførelsen af hverdagsrehabilitering i landets kommuner.
Projektet tager udgangspunkt i de gode erfaringer og de gode metoder, der findes fra projekterne om hverdagsrehabilitering i Fredericia, Høje Taastrup og Odense kommuner.
Projektet indeholder både støtte til implementeringen og til en grundig evaluering.
Og netop det er meget væsentligt for at sikre en optimal anvendelse af metoderne og fortsat udvikling af de gode erfaringer.
Erfaringerne viser bl.a., at træning er vejen frem i forhold til at gøre den enkelte borger mere selvhjulpen og dermed forbedre den enkeltes livskvalitet, og at det i høj grad kan betale sig for kommunerne at satse på dette.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Tak for ordet.
Spørgsmålet er: Vil ministeren vurdere og forholde sig til udviklingen som beskrevet i ritzautelegrammet »Danmark kan spare milliarder på ældrepleje« af 24. januar 2011, hvori det beskrives, hvordan Fredericiamodellen, der skal sikre bedre genoptræning til ældre, udbredes til andre kommuner, samt sikre, at der kommer en ordentlig evaluering og videnspredning – eksempelvis i samarbejde med Kommunernes Landsforening og Fredericia Kommune – så udbredelsen af Fredericiamodellen medfører landspolitiske forbedringer for de ældre, sådan at de gode erfaringer bedst muligt kommer de ældre til gavn?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Nej, for det ville jo være at foregribe begivenhedernes gang i SU-forligskredsen.
Jeg har faktisk ikke tillid til, at det ender med, at SF og Socialdemokraterne til trods for den økonomiske uansvarlighed, som der lægges for dagen, og det gør der jo, afslutter SU-forhandlingerne med en konstatering af, at SU-udgifterne over de kommende år skal stige bare fra 2009 til 2014 med 2 mia. kr. – vupti, dem snupper vi også lige – uden at have finansieringen på plads i eget udspil.
Så vil jeg bare lige for at præcisere noget sige, at S-SF's folkeskoleudspil vil alene det første år vil betyde 5 mia. kr. i udgifter og ikke 2 mia. kr. som angivet.
Men det, der er hovedproblemet, og det er jeg nødt til at understrege over for fru Pernille Vigsø Bagge, der igen og igen sammen med partifæller og ligesindede hos Socialdemokraterne lover folk, at alt bliver bedre, hvis nu bare S og SF kommer til, at man i sin samlede økonomisk plan mangler 18 mia. kr., som der simpelt hen ikke er redegjort for.
Derudover har man som fugle på taget 15 mia. kr., som man håber arbejdsmarkedets parter vil sørge for.
Det er jo situationen, og derfor er det meget taknemligt for SF at stille sig herned i spørgetiden og sige: Hvorfor vil regeringen ikke bruge penge på dette ene gode formål?
Jamen det er jo, fordi vi samlet set er nødt til at prioritere ressourcerne i det danske samfund.
Vi er ikke blevet rigere af finanskrisen.
Vi er faktisk blevet fattigere, ligesom alle andre verdens lande faktisk er blevet det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Det kan man læse om i »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«, og det er man meget velkommen til.
Man kan se det på vores hjemmeside, og så får vi det reklameindslag her.
Jeg synes, det er meget interessant, at vi skal diskutere finansiering, fordi regeringens folkeskoleudspil finansieres, ved at man tager SU'en fra de hjemmeboende.
Det synes jeg er vældig interessant, for det har regeringen jo ikke flertal for i SU-forligskredsen, eller man har i hvert fald ikke været i stand til at forhandle sig frem til, at det skulle være resultatet af SU-forhandlingerne.
Hvordan vil regeringen finansiere alle løfterne på folkeskoleområdet, når det ikke lykkes at finansiere det på SU'en for de hjemmeboende?
Vi er lidt ude over det her spørgsmål, men jeg synes, det er meget relevant at få frem, fordi hvis der er noget, der er en sandhed, så er det jo, at vi har stillet spørgsmål til Finansministeriet om, hvordan man så vil finansiere regeringens folkeskoleudspil, og ikke fået noget svar – endnu i hvert fald.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Nej, det vil jeg ikke, for det gør vi ikke.
I modsætning til SF har jeg nu en erfaring med at sidde der og se, hvad der sker med pengene.
Samlet set udbetaler vi flere penge på Undervisningsministeriets område, end vi gjorde sidste år, hvor det var på det højeste niveau nogen sinde.
Jeg kan også betrygge fru Pernille Vigsø Bagge om, at den opfattelse, som hun nu her fejlagtig udbreder, også vil kunne modbevises, når vi kommer frem til regnskabsåret.
Så der er ikke tale om nogen besparelser, men i modsætning til S og SF finansierer vi den merudgift, og det gør vi jo, ved at vi sammen med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne har taget hånd om dansk økonomi og har tilvejebragt de ekstra ressourcer, som vi bl.a. bruger til uddannelse.
Men det kunne jo være interessant for en gangs skyld at høre SF udtrykke noget om deres egen politik, når de lover guld og grønne skove på uddannelsesområdet, og måske give en forklaring til de mange voksne, som ikke selv fik en uddannelse, da de var unge, og som SF nu prøver at få som vælgere, hvor de vil finde de 5 mia. kr., som de ikke har finansieret i f.eks. det folkeskoleudspil, som de har lagt frem.
Det typiske for SF og Socialdemokraterne er jo, at de i øjeblikket lover befolkningen at gøre en hel masse, men de har ikke tilvejebragt én krone til at finansiere det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi har nogle fælles målsætninger om, at 95 pct. af de unge skal tage en ungdomsuddannelse og 50 pct. skal tage en videregående uddannelse.
Jeg er helt sikker på, at når vi ligger og rasler nede på omkring 80 pct., vil det også komme til at koste nogle penge at få flere med på uddannelsesvognen.
Jeg er bare nødt til at sige, at der også er rigtig mange voksne mennesker, som er nødt til at omskole sig for at kunne klare sig i det her samfund, for ikke at blive en del af den lange arbejdsløshedskø, der i forvejen er al for lang.
Og så kan det jo ikke nytte noget, at ministeren står her og prøver at bortforklare, at man med genopretningspakken, som jo i virkeligheden er en besparelse, har sparet rigtig mange milliarder på uddannelse.
Vil ministeren dog ikke det mindste anerkende, at man i de kommende overslagsår i undervisningsministerens eget ministerium sparer 5 mia. kr. på uddannelse i Danmark?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-02:
Nu er fru Pernille Vigsø Bagge inde på, at regeringen ikke gør noget som helst for uddannelsessektoren, og det er jo simpelt hen så uberettiget, som det kan være, men det er jo en del af den populistiske tilgang, man har.
Man prøver at nedgøre regeringens politik og den indsats, vi gør, for selv at høste roserne.
Jeg vil bare lige understrege, at vi i forligskredsen, hvor SF ikke er med, har afsat over 2 mia. kr. til at skabe flere praktikpladser til unge, som skal ud og nu have den uddannelse, som nogle blev snydt for, bl.a. også i 1990'erne.
Så vi har foretaget en historisk satsning på det område.
Derudover er det jo ikke sandfærdigt, når det bliver sagt, at vi generelt skærer ned på uddannelsesområdet.
Faktisk bruger vi flere penge i uddannelsessektoren i 2011 end nogen sinde tidligere.
Vi satser målrettet på at give mange flere af dem, der kommer ind i uddannelserne nu, en ordentlig uddannelse.
Fru Pernille Vigsø Bagge overser jo også den kendsgerning, at hvor mange tidligere måske valgte at bruge voksenog efteruddannelser til at komme videre, er der langt flere, der vælger ordinære uddannelser nu.
Vi havde et historisk højt optag – det største optag nogen sinde – til de videregående uddannelser i august måned, og deraf følger, at vi samlet set satser mere på uddannelse, end vi nogen sinde tidligere har gjort i det danske samfund.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-02:
Virkeligheden er jo, at regeringen sparer 5 mia. kr. på uddannelsesområdet over de kommende år.
Virkeligheden er jo, at den mand, der er uddannet oliefyrstekniker, men som på grund af udfasning af oliefyr er nødt til at skifte job og måske er nødt til at skulle lære noget tysk for at kunne blive erhvervschauffør syd for grænsen, er nødt til selv at punge ud i et omfang, der nærmer sig 10.000 kr., for at kunne få et sprogkursus på VUC – penge, som man ikke kan forvente at den lokale vognmand, hvor han skal ansættes, har råd til at betale.
Det er så interessant, når vi snakker om folk, der skal omskoles og folk, der har problemer med at få fodfæste på arbejdsmarkedet, at her har især Udkantsdanmark et stort problem.
Med de brugerbetalingsforudsætninger, regeringen lægger frem med genopretningspakken, er det jo sådan, at det i Udkantsdanmark især er VUC'erne, der vil blive ramt, og man anslår, at en lang række VUC'er i Udkantsdanmark vil blive så berørt af det her, at de ikke kan oprette fag og måske må lukke afdelinger.
Se, det er noget, der virkelig påvirker den arbejdsstyrke, som ministeren taler om at erhvervslivet skal tage hånd om.
Altså, jeg synes også, at erhvervslivet skal tage hånd om uddannelsen af arbejdsstyrken, og jeg synes, at erhvervslivet skulle sætte langt flere praktikpladser til rådighed til de unge og i det hele taget gøre en større indsats for, at vi får en veluddannet arbejdsstyrke.
Men når erhvervslivet ikke ser ud til at have stor lyst til det i en krisetid, ville det måske være rigtig fin investering, hvis regeringen havde ambitioner om at efteruddanne arbejdsstyrken alligevel, især når folk skal omstille sig i et omskifteligt samfund og på et omskifteligt arbejdsmarked.
Han gør ikke andet end at stille sig op i arbejdsløshedskøen, for han har ikke råd til at betale 10.000 kr. til et tyskkursus.
Det er det, der er virkeligheden, og det synes jeg at ministeren skulle forholde sig meget konkret til.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Jeg tror, jeg frafalder.
Frygter ministeren, at der er kommuner, der, jf. Ældresagens bekymringer i Ritzautelegrammet »Danmark kan spare milliarder på ældrepleje« af 24. januar 2011, benytter muligheden til at indføre en »discountudgave« af Fredericiamodellen, der medfører forringelser for de ældre i stedet for forbedringer?
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-02:
En af de ting, jeg bare peger på, er, at der i de sidste 10-15 år er blevet taget et utal af initiativer til alt muligt.
Der er ikke nogen tilbud, der ikke eksisterer i Nordbyen i Slagelse.
Det skulle da lige være dybthavsdykning eller et eller andet, men ellers kan man simpelt hen alt muligt derude, og alligevel ser vi, at det ikke bliver belønnet med andet en raseren fra den ene ende til den anden.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Vi ministre, der står bag det møde, der var med borgmestrene i sidste uge, er sammen om de her 32 konkrete initiativer.
Det er en bred vifte, og nogle af dem kan være ganske velegnede i Ringparken i Nordbyen i Slagelse Kommune.
Det er svært for os konkret at pege på, hvad det er, der skal til i netop det område.
Der er jo en årsag til, at man er på ghettolisten.
Det er, fordi der er problemer, men man løser dem bedst, ved at der er et samarbejde mellem kommunen og boligorganisationerne.
Så jeg håber da også, at den boligorganisation, den boligforening, der ligger i Ringparken, selv er med på, at det skal tages nogle konkrete initiativer, at der skal ske en konkret indsats.
Vi kan ikke fra Christiansborgs side gå ind og bestemme, hvad der skal ske specifikt i et enkelt område, fordi der jo er en boligorganisation og der jo også er et beboerdemokrati, som skal være med i det her.
Men jeg vil da helt klart håbe, at borgmesteren i Slagelse Kommune er blevet inspireret af det møde, som vi havde i sidste uge, for der kunne de andre kommuner fortælle om rigtig mange gode erfaringer og initiativer.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-02:
Jeg blev også meget glad, da det initiativ blev taget og man fik samlet borgmestrene for de berørte områder.
Jeg står her med en side, som meget godt beskriver hverdagen i Nordbyen, hvor der er bål og brand, og hvor den lokale borgmester ikke har nogen intentioner om eksempelvis at rive boligblokke ned.
Hverdagen er bare således i Ringparken i Slagelse, at der er bål i gaderne stort set en gang om ugen.
Der er nogle medarbejdere, som ligger vandret for at nå det; det er bare ikke nok.
Politiet siger, at de gør, hvad de kan.
De har bare ikke anholdt en eneste endnu, selv om man faktisk kender navnene på de 30 personer, der raserer derude.
De få mennesker, som bor ude i Ringparken, og som rent faktisk forsørger sig selv, burde jo kunne sove trygt om natten, så de kunne komme op at passe deres arbejde næste dag.
De ligger på albuerne, fordi der bliver sat ild til alting derude.
Man kan stort set ikke stille en bil, uden at den bliver brændt af.
Han har ikke engang været uartig i sine udtalelser.
Afstraffelsen kom omgående: Hans bil blev også brændt af.
Sådan har hverdagen bare været.
Der er simpelt hen lovløse tilstande i Nordbyen.
Derfor synes jeg, at det var et åbenlyst og rigtig godt tiltag, hvis man eksempelvis kunne sanere byen, sådan at kulturen blev helt anderledes.
Jeg står sådan set bare her for at få et godt råd og for at høre, om ikke det var sådan, at ministeren direkte kunne gøre nogle tiltag og sige, hvilken vej man skal gå for at redde Slagelse, hvis man kan sige det sådan.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-02:
Regeringens ghettostrategi indeholder 32 forskellige initiativer, der kan bidrage til at bekæmpe ghettodannelsen i Danmark.
Vi har samtidig afsat betydelige midler til indsatsen.
Kommuner og boligorganisationer har således fået en hel masse konkrete redskaber, der kan bruges i ghettoområderne.
Vi kan ikke fra centralt hold beslutte, hvilke redskaber der skal bruges i de enkelte områder, men regeringen har taget initiativ til et strategisk samarbejde med de kommuner, der har ghettoområder.
Formålet med det strategiske samarbejde er at sikre dialog mellem os og kommunerne og selvfølgelig også at forpligte kommunerne til at igangsætte og følge op på ghettoindsatsen.
I onsdags tog vi hul på samarbejdet med et møde mellem alle borgmestre fra kommuner med ghettoer og de relevante ministre.
Ringparken, som ligger i Nordbyen i Slagelse, er på listen over ghettoområder i Danmark.
Hvilke konkrete initiativer der skal tages i Ringparken, er en lokal beslutning.
Det er Slagelse Kommune og boligorganisationerne, der kender forholdene i Ringparken og dermed også de udfordringer og potentialer, der er i lokalområdet.