runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jeg er utrolig glad for det spørgsmål, for vi kan jo så her præcisere det.
Jeg synes også, at man skal se tilbage i tiden og se på, hvad det var Socialdemokraterne og SF sagde ved dette års finanslovforslag.
Var det virkelig noget, man prioriterede sidste år?
Eller er det her lige pludselig en fiks idé, hvor man synes, at vi nu skal markedsføres på miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogrammer?
Jeg er sikker på, at hvis hr. Torben Hansen og hr. Steen Gade havde tænkt på det her sidste år, havde man også indført det i sit forslag til finanslov, fordi det lå dem på sinde.
Derfor tror jeg bare ikke rigtigt, at det ligesom kommer fra hjertet.
Men lad os nu lade den diskussion ligge.
Vi må også ligesom antage, at man er blevet klogere.
Derfor må jeg bare sige, at Dansk Folkeparti allerede sammen med regeringen i forbindelse med miljømilliarden har afsat nogle penge til netop at studere det område.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg prøvede faktisk at tage det her forslag højtideligt og gennemgik, hvad det er, regeringen eller Venstre er uenige i.
Jeg ved godt, at når man ikke er enig med hr. Steen Gade og SF, så er man sur.
Men sådan er det jo ikke.
Men det er vel egentlig det, der er formålet med at stå på denne talerstol, og formålet med, at SF er med til at fremsætte det her forslag, må vel også være, at man får nogle kommentarer til det.
Så det har vel ikke så meget med surhed at gøre.
Som jeg sagde, vil vi gerne være med til at drøfte de her ting.
Vi vil gerne være med til at drøfte det, der står i det her beslutningsforslag - det gør vi jo sådan set også nu - og også hen over sommeren, som det er blevet foreslået.
Vi vil også gerne være med til at drøfte finansieringen.
Vi vil også gerne være med til at drøfte samarbejdet med alle de involverede parter, og vi vil også gerne drøfte forslaget med forslagsstillerne.
Så jeg mener ikke, at hånden kan være mere fremstrakt, end tilfældet er her.
Jeg synes bare, at jeg var nødt til i starten at komme med en kommentar til det forslag, der lå her, som jeg mente var for uambitiøst.
Vi vil godt længere, vi vil gerne bredere ud, og vi vil godt finde og kunne dokumentere finansieringen.
Det er kun der - men det er også væsentligt - vandene skilles.
For jeg mener faktisk, at jeg klart sagde, at jeg var positivt indstillet over for at sætte fokus på det her område, nemlig miljøteknologien.
Jeg kan da godt se, at der er nogle andre måder at skaffe penge på; man kunne jo bl.a. godt bruge globaliseringspuljen til at investere på det her område.
Så det er ikke spørgsmålet om ikke at sætte fokus og ikke ville gøre noget ved lige netop de områder, som hr. Torben Hansen siger, for jeg vil godt sige ganske klart: Det vil vi gerne være med til.
Og det mener jeg at både miljøministeren og jeg sagde, så man kan ikke skabe en uenighed på det område.
Det mener jeg egentlig er rimelig naturligt, og det er jo ikke noget, vi er uvante med i den her situation, når vi drøfter forslag fra oppositionen.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Nu kan jeg forstå på hr. Eyvind Vesselbo, at han er fuldstændig enig med miljøministeren.
Det må vi så konstatere.
Men jeg håber, den surhed også kan gå over, når vi begynder at snakke om forslaget.
Jeg tror sådan set godt, at hr. Eyvind Vesselbo ved, hvorfor forslaget kommer nu.
Det kommer sådan set, fordi vi ved, at hr. Eyvind Vesselbo nu sidder sammen med mange andre fra regeringspartierne og diskuterer, om der skal sættes 150 mio. kr., 20 mio. kr. eller ingen millioner på sådan en post eller på en lignende post, eller om det skal hen i globaliseringspuljen.
Det ved vi jo godt.
Det er jo derfor, vi går ind og fremsætter det her forslag nu og prøver at presse igennem, at der faktisk bliver sat en stor portion penge af, som vil være et stort skridt fremad på det her område.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Tak, hr. formand.
Det glæder mig da, at Venstres ordfører åbenbart alligevel gerne vil være med til at tale om det her.
Men hvis det er sådan, at Venstres ordfører synes, at 200 mio. kr. er for lidt, er jeg da stensikker på, at forslagsstillerne, Socialdemokratiet og SF, gerne vil være med til at tage en drøftelse af, hvordan vi så skaffer resten.
Men det, der rent faktisk er fantastisk i det her forslag, er jo, at der er lagt op til, at der skal være et tæt samarbejde mellem det her miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram og de midler, der kommer derfra, og at der også skal komme midler inde fra virksomhederne.
Det her er jo ikke en blankocheck til de miljøteknologiske virksomheder.
Det er rent faktisk et offentligt-privat samarbejde om de her ting, og det er vel rent faktisk det, som store dele af Folketinget gerne vil have: Offentligt-privat samarbejde mod en bedre og lysere fremtid.
Det må vel også være det, som Venstre synes kunne være rigtigt på det her område, og det taler vel for, at den her model egentlig ikke er så tosset.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jamen hr. Eyvind Vesselbo må hjertens gerne for mig være sur.
Det har jeg ikke nogen problemer med.
Men det var faktisk argumenterne, jeg kiggede på, og det ene var, at det ikke var ambitiøst nok.
Altså, hr. Eyvind Vesselbo må jo medgive, at det i hvert fald er ti gange så meget, som vi giver i dag eller deromkring.
Det var det ene.
Det andet er den manglende finansiering.
Der står her, at vi vil mene, at vi skulle bruge mellem 150 og 200 mio. kr., som altså er ti gange så meget som det, vi bruger i dag, og jeg vil bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om ikke det altid er sådan også i Venstre og i regeringen, at man sidder og drøfter lige netop i de her måneder, hvad der skal sættes af på forskellige områder, og hvor pengene skal tages fra.
Det er bare det, vi melder ind på.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Nu er det jo netop det, jeg godt kan forstå.
Det er derfor, jeg kommenterer det.
Jeg synes, at det var mere rimeligt at få en seriøs debat om tingene i stedet for bare at stå og pingponge om, hvem der er sur og ikke sur.
Jeg synes altså, at det er lidt uværdigt for Folketinget, at man kører på sådan noget.
Jeg prøver faktisk at være seriøs og diskuterer tingene.
Når jeg derfor siger, at det er uambitiøst, så har det noget at gøre med, at jeg synes, at der mangler noget i det her forslag, som ville gøre det ambitiøst.
Når jeg siger, at der ikke er nogen finansiering, er det jo, fordi der i det her forslag bare står, at man kan sætte nogle penge af til nogle ting på en finanslov næste år.
Men det drejer sig da om, at man er inde og forhandle, og at SF i øvrigt også er med inde og lave forlig omkring finansloven.
Forlig på det her område er jo ikke det, vi har været allermest vant til, så derfor kan man da rimeligt være skeptisk over for, hvad intentionerne egentlig er med det her.
Samtidig er det bare, at jeg som en tredje ting siger: Ud over det, der er foreslået her, kunne man jo også tænke sig nogle andre ting, både at der kom flere ting med, og også at man lavede finansieringen på en anden måde end i finansloven.
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Jeg takker.
Først en lille korrektion: Hr. Jørn Dohrmann bliver ved med at henvise til finanslovforslaget for 2009, som kom i 2008, men jeg vil i al venskabelighed gøre hr. Jørn Dohrmann opmærksom på, at det her beslutningsforslag gælder pr. 1. januar 2010.
Jeg tror, at det er vigtigt at prøve at se fremad i stedet for at skue tilbage.
Hr. Jørn Dohrmann nævnte også noget med virksomheder, der arbejder i det udenlandske.
Kan Dansk Folkepartis ordfører ikke også se noget fornuftigt i, at når vi så laver sådan noget, hvilket jeg håber, for jeg tolker trods alt en positiv modtagelse rundt i salen, og når der bliver lavet et miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram forhåbentlig baseret på Socialdemokratiets og SF's beslutningsforslag så bliver det også helt eksplicit gjort klart, at det også er vigtigt, at små og mellemstore virksomheder i Danmark får en pæn del af disse midler, hvor de selvfølgelig også selv skal stille nogle til rådighed, så det hele ikke bare bliver til store eksempelprojekter i Kina?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jamen der er jo ikke noget at være stolt over, må jeg sige til hr. Mikkel Dencker.
Der var jo ingen, der tvang Dansk Folkeparti til at indgå den aftale.
Der var jo ingen, der tvang Dansk Folkeparti til at skrive under, og vi ved fra alle de eksempler, der er givet, og fra de beregninger, ministeriet har lavet, at det er socialt skævt; at det er dem, som tjener mest, som får allerallermest, også relativt.
Men det ændrer ikke noget ved det spørgsmål, som hr. Mikkel Dencker ikke ville svare på før, nemlig: Er det ikke rigtigt, at den underfinansiering, der sker, jo betyder, at de penge ikke alternativt kan bruges til noget, herunder f.eks. fremrykning af offentlige investeringer i ældreboliger, i plejeboliger eller i folkeskoler eller daginstitutioner?
Det er et politisk valg fra Dansk Folkepartis side, at man hellere vil give skattelettelser til de allerrigeste, frem for at sikre en ordentlig og velfungerende offentlig sektor.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Jamen jeg er helt uenig med hr. Nick Hækkerup.
Det indgår netop som en del af den aftale, Dansk Folkeparti og regeringen har lavet, at der også gives et øget råderum for kommunerne til at iværksætte forbedringer af deres institutioner for både ældre og for børn.
Jeg sidder jo selv i en kommunalbestyrelse, nemlig Hvidovres.
Vi havde byrådsmøde i går, og her vedtog vi at iværksætte en masse projekter netop på grund af forårspakken, fordi vi har fået flere penge at arbejde med.
Der bliver nu iværksat nogle renoveringer til gavn for børnene i Hvidovre Kommune takket være forårspakke 2.0, så det, hr. Nick Hækkerup siger, er jo ikke rigtigt.
Jeg må jo sige, at jeg slet ikke er enig i hr. Nick Hækkerups udsagn om, at der bare bliver givet skattelettelser til de rigeste her i landet.
Der er lavet en forårspakke 2.0, som giver lettelser i indkomstskatten til alle borgere her i landet.
Alle, der har en indtægt, får også en lettelse i indkomstskatten.
Ja, denne reform er underfinansieret de første år, og det er da en helt bevidst strategi, der er valgt, netop for at få nogle penge ud at arbejde, her hvor vi står i en økonomisk krise.
Vi forsøger nemlig at gøre noget for at afbøde de værste effekter af den økonomiske krise, som hele verden står i.
Vi arbejder, vi prøver at skabe nogle resultater, og jeg synes, det er trist at høre på, at et så stort parti som Socialdemokratiet bare sidder bagefter og mukker over det resultat, vi har opnået, i stedet for selv at være blevet ved forhandlingsbordet og have forhandlet nogle ordentlige resultater hjem
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg synes, det var en god erkendelse, hr. Mikkel Dencker kom med, nemlig at med hensyn til underfinansieringen er det selvfølgelig statskassen, der holder for.
Er det så ikke et rigtigt billede, at Dansk Folkeparti har valgt at sige, at de ressourcer, der er til rådighed, vil man hellere bruge på at give skattelettelser i milliardklassen til de rigeste i Danmark frem for at sikre et loft over, hvad det må koste pensionisterne, som er nogle af de allerallersvageste i vores samfund, at få bragt mad ud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Jeg er nødt til lige at rette en fuldstændig fejlagtig påstand fra hr. Jesper Petersen om, at vi i Venstre ikke overholder, hvad vi har lovet lejerne.
Vi har i valgkampen i 2001, 2005 og 2007 sagt, at vi ikke slipper huslejerne fri.
Så er den fejlagtige påstand fuldstændig afvist
Jeg har jo med fornøjelse hørt hr. Jesper Petersens formand sige, at det afgørende for SF's succes er, at man har en konstruktiv linje, hvor man kritiserer, men hver gang man kritiserer, også fremlægger forslag om, hvordan man gerne vil gøre det; det er for let bare at kritisere, man er nødt til også at komme med forslag om, hvordan man vil gøre det.
Det forpligter.
Hr. Jesper Petersen kom med en række tal, og jeg vil bare gerne spørge, hvordan hr. Jesper Petersen vil lave en ændring i skattesystemet, hvor man forhøjer topskattegrænsen med 50.000 kr., giver 7.500 kr. i skattelettelser til direktøren, og hvor en hjemmehjælper også får en skattelettelse på 7.500 kr., som direktøren så ikke får yderligere.
Det vil jeg meget gerne have et helt konkret svar på, for det må SF jo have gjort sig nogle klare tanker om.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Jeg er glad for, at hr. Torsten Schack Pedersen må indrømme, at man ikke er mere bekymret for lejerne, end at man ikke har lovet dem, at huslejen vil stige.
Det har den så gjort.
Så ved lejerne, hvad de har at forholde sig til, og hvem der er på deres side.
Det tog et helt år for Venstre og De Konservative, fra man nedsatte Skattekommissionen, til den var færdig, at finde ud af, hvad de selv mente.
I den periode var der ikke meget at få at vide.
Fra Socialdemokraternes og SF's side vil vi tage os tid til at komme med et bud på, hvordan en alternativ skattepolitik skal se ud efter næste valg.
Det bliver i god tid inden, så vi kan få en ærlig diskussion om det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Så kan jeg jo bare konstatere, at hr. Villy Søvndals ord bare er flommeretorik og ikke står til troende, når det virkelig gælder.
Nu har hr. Jesper Petersen jo i sin ordførertale sagt, at direktøren får så og så meget og en anden får så og så meget.
Det kan vel ikke komme fuldstændig som en overraskelse, når man nu har den holdning, som SF har, at man også skal kunne levere det i skattesystemet.
Jeg spørger, fordi jeg ikke er stødt på nogen, der kunne fremføre et argument om, hvordan man så kunne lave det, og det vil jeg såmænd bare gerne høre.
Når hr. Jesper Petersen har det ønske, hvilke redskaber, hvilke midler er det, så han ønsker at tage i anvendelse?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Det er absolut ikke flommeord, når vi i SF siger, at en del af succesen er at holde op med at være et protestparti og blive et indflydelsesparti.
Vi gik sådan set også efter at være med i en skattereform.
Vi ville meget gerne ind at øve indflydelse til fordel for helt almindelige mennesker i det her land.
Så var den reform nok også blevet knap så skæv, som den er endt med at blive.
Jeg kan berolige hr. Torsten Schack Pedersen med, at der vil komme et skatteudspil i god tid inden næste valg, så vi kan få en reel diskussion.
Regeringen her har jo også gennemført en masse ting nu, som den ikke havde fortalt inden sidste valg at den ville gøre.
Jeg kan ikke love på kroner og øre, hvordan vores udspil nu kommer til at se ud, men jeg kan love, at vi ikke ville have lavet så skæv en skattereform som den, regeringen har lavet her.
Det er simpelt hen det, det hele handler om.
Regeringen har valgt at lave en politik, der er så pilhamrende skæv, at vi ikke kan være med i en reform, sådan som det ser ud.
Regeringen valgte, at der skulle gå valgkamp i den, og så blev det, som det blev.
Vi vil have en mere retfærdig skattepolitik, og det vil vi fremlægge vores bud på.
Jeg er overbevist om, at både de danske lønmodtagere og de danske virksomheder ville have stor gavn af, at regeringen faktisk valgte den mest effektive medicin mod krisen i stedet for at vælge den mindst effektive.
Det, der ville have sat mest gang i hjulene, er jo offentlige investeringer.
Forbedringer i den offentlige sektor ville give langt flere arbejdspladser og ville tilmed have givet gevinster for klima og velfærd.
Man har valgt at gøre det på den mindst effektive måde af ideologiske grunde: Hellere give nogle skattelettelser til de velstillede frem for at bruge den mest effektive medicin til at nedbringe arbejdsløsheden, og hvad der også ville give mest gang i hjulene hos erhvervslivet.
Det er godt at investere i Danmark i dag - og det handler om alle mulige andre ting end bare skattesystemet - og sådan skal det blive ved med at være.
Jeg kan forsikre hr. Mike Legarth for, at også erhvervslivets forhold er noget, som vil fremgå af den skattepolitik, der vil blive fremlagt.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Det er helt rigtigt, at personfradraget ikke bliver reguleret næste år.
Det kan jeg kun bekræfte, og det er da rigtigt, at det koster nogle penge og lige mange penge for alle her i landet.
Til gengæld er der jo så sørget for at få flyttet en meget stor del af den indkomstskattelettelse, som bliver givet, fra topskatten ned i bundskatten, og dermed bliver de grupper, som hr. Jesper Petersen foregiver at bekymre sig meget om, også kompenseret på den måde og får faktisk en større skattelettelse, end hvis hele den manøvre, vi taler om lige nu, slet ikke var foretaget.
Det er altså ikke, som hr. Jesper Petersen giver indtryk af, folk med lave og mellemstore indkomster, som skal finansiere nogle lettelser i toppen af skalaen, tværtimod.
Mike Legarth (KF), 2009-04-29:
Jeg vil spørge hr. Jesper Petersen, om han kan bekræfte, at dansk erhvervsliv er dynamoen i vores samfund, og om hr. Jesper Petersen også kan bekræfte, at i den situation, vi er i på grund af krisen, der er skyllet ind over os, vil de skattetanker, Socialistisk Folkeparti har lagt frem i finanslovoplægget og i medierne i almindelighed være dræbende for dansk erhvervsliv.
Nu hørte vi nogle begavede spørgsmål fra hr. Torsten Schack Pedersen omkring personskatterne, men dem fik vi ikke noget svar på.
Nu vil jeg så gerne høre, hvordan SF ser på virksomhederne, og hvordan vi skal belønne dem frem for at straffe dem med den skattepolitik, SF ellers står for.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jeg tror, at risikoen for, at regeringen vil fristes til at udskrive valg i den nærmeste fremtid, er til at overse.
Man kan bruge mange billeder.
Jeg synes sådan set, at billedet med den her buket tidsler, man har stukket ud til befolkningen med skattereformen, var et smukt billede.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Nu forsøgte jeg før at spørge Venstres ordfører, hvorfor man har lavet en skattereform, der øger uligheden i samfundet.
Hvorfor er Dansk Folkeparti gået med til en skattereform, som øger uligheden i samfundet, øger forskellen på de rige og de fattige?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Jeg er slet ikke enig i den præmis, som ligger bag hr. Frank Aaens spørgsmål.
Jeg mener, at den reform, vi har lavet her, er en socialt afbalanceret reform, og jeg undrer mig over, at hr. Frank Aaen kommer med den kritik, for næsten alle de punkter, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, som jo tilsammen vil udgøre en regering, som Enhedslisten vil bakke op efter næste valg, har foreslået de elementer, som er kommet med ind i den her forårspakke netop for at afbalancere pakken socialt.
Så jeg forstår ikke den kritik, der er af den fra hr. Frank Aaens side.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Ja, det er åbenbart sådan en taktik at henvise til, hvad andre partier skulle mene, når man bliver spurgt om, hvad man selv mener.
Så jeg prøver lige en gang mere.
Det fremgår af de lovforslag, vi behandler i dag, at de, der har de højeste indkomster, får de største skattelettelser både i kroner og i procent af deres indkomst.
Det betyder selvfølgelig, at uligheden i samfundet vokser.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Når man stiller det samme spørgsmål en gang til, må man også forvente at få det samme svar.
Jeg er slet ikke enig i den præmis, som hr. Frank Aaen stiller op.
Jeg mener ikke, at det er en reform, vi vedtager, som øger den sociale ulighed, og jeg må bare sige, at i Dansk Folkeparti har vi netop lagt vægt på at gøre resultatet af de forhandlinger socialt afbalanceret.
Det har vi gjort, ved at vi bl.a. har fået forhandlet lettelsen i topskatten, altså nedsættelsen på 1 procentpoint, ud og sat den ned i bundskatten, som så bliver sænket med 1,5 pct. i stedet for 1 pct.
Vi har fået næsten fordoblet den grønne check for lav- og mellemindkomstgrupperne, og vi har desuden også fået forhøjet pensionstillægget.
Så jeg er slet ikke enig i den præmis, som hr. Frank Aaen kommer med.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Ud fra det kan vi jo så konstatere, at det var et ja.
Dansk Folkeparti mener altså, at det er socialt afbalanceret, og når man ikke anerkender den præmis, jeg kommer med, må det jo oversættes til, at det er socialt afbalanceret.
Det synes jeg er en meget særegen form for forståelse af begrebet socialt afbalanceret og socialt retfærdigt, men det må så være op til Dansk Folkeparti og deres vælgere.
Men man benægter altså fakta, når man bare siger, at det er statskassen, der betaler næste år.
Vel er skattereformen her groft underfinansieret de næste par år, det er rigtigt nok, men der er faktisk også et plus på finansieringskontoen.
De kommer fra, at man næste år ikke regulerer personfradraget, og det rammer altså de lavestlønnede og pensionisterne hårdest.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Jeg svarede jo netop hr. Frank Aaen, at vi i Dansk Folkeparti synes, at forårspakke 2.0 er socialt afbalanceret, og så nævnte jeg en masse elementer, som vi har fået forhandlet ind i reformen, nemlig elementer, som hr. Hækkerups eget parti sjovt nok har foreslået i sit udspil til en skattereform.
Så det må hr. Hækkerup vel synes godt om.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Jo, men én ting er jo, at Dansk Folkeparti går til forhandlinger med regeringen og sælger sig selv for en slik.
Ærlig talt, at vi skulle synes godt om det, har jeg godt nok svært ved at se.
Men jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål: Er det socialt afbalanceret, når skatteministeren - som vi også nævnte under debatten efter Venstres ordførers tale - kan få en lettelse om året på 55.000 kr., mens en folkepensionist kan få en lettelse på 2.400 kr.?
Er det det, Dansk Folkeparti forstår ved, at det er socialt afbalanceret - ja eller nej?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Jamen jeg synes absolut, det er socialt afbalanceret, at vi har fået flyttet en lettelse på et procentpoint fra topskatten og ned i bundskatten.
Det synes jeg er at afbalancere tingene socialt.
Jeg må bare henvise til, at hr. Hækkerups eget parti i sit udspil til skatteforhandlingerne netop stod meget fast på, at en lettelse i indkomstskatten skulle ske i bunden af skalaen.
Og det må vel være, fordi Socialdemokratiet også selv mener, at det er et udtryk for, at man er socialt bevidst.
Så jeg går ud fra - selv om hr. Hækkerup ikke vil stå ved det - at han inderst inde synes meget godt om det resultat, som vi har opnået her.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Uanset hvor meget, hr. Mikkel Dencker snakker, så er faktum jo, at vi får en skattereform, som øger uligheden markant.
Det er ikke en smule, vi får en markant stigning i uligheden.
Man kalder det en socialt afbalanceret skattereform, selv om der gives 500 kr. til de 10 pct. dårligst stillede, og over 16.000 kr. til de 10 pct. mest velstillede.
Det lyder ikke socialt afbalanceret i mine ører, men det gør det åbenbart i Dansk Folkepartis ører.
Så er man stolt af, at man har fået flyttet noget, så man i stedet for at lette på topskatten gør det på bundskatten.
Men har jeg ikke ret i, at en væsentlig del af finansieringen af hele den manøvre - 5 mia. kr. faktisk, hvis jeg har læst korrekt i lovforslaget - kommer fra, at man næste år laver sådan et rigtigt prokuratorkneb og lader være med at regulere personfradraget, altså de facto sætter personfradraget ned?
Alle de pensionister og lavtlønnede, som har størst gavn af det personfradrag, skal altså hver betale for, at man kan give nogle lettelser, som i det store billede er så socialt skævt fordelt.
Lyder det socialt afbalanceret i hr. Mikkel Denckers ører?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-29:
Jamen jeg er slet ikke enig i, at forårspakke 2.0 ikke skulle være socialt afbalanceret.
Det er jeg slet ikke enig i.
Og jeg må bare sige, at reformen næste år er underfinansieret med adskillige milliarder kroner, så det er ikke pensionister og arbejdsløse og andre grupper, som finansierer lettelserne.
Det er jo statskassen, der holder for her til næste år, i og med at forårspakke 2.0 er markant underfinansieret netop som led i, at vi står i en økonomisk krise, hvor der er behov for, at der kommer nogle flere penge ud at arbejde.
Det glæder jeg mig til at høre hvad hr. Jesper Petersen har at sige til, når han skal op og være ordfører her om ikke så lang tid.