runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Jeg har fulgt debatten, og det er jo fuldstændig usammenligneligt, at nogle prøver at køre den hen på, at man også har madundervisning for ældre herrer eller noget andet.
For det er jo slet ikke det, det handler om.
Det her handler faktisk om social kontrol.
Det får mig til at spørge om noget.
Ministeren anerkender så, at det her er et stort problem, og hun siger også i Nyhederne, at der skal handles på det her.
Så vil jeg høre ministeren, hvornår vi får noget handling.
For vi er i Dansk Folkeparti meget villige til at møde op på ministerkontoret, så vi i fællesskab kan finde nogle løsninger i forhold til et lovforslag.
Et er, at man kan sige, at man synes, at det her er fuldstændig forkert, og at vi ikke skal tage det særhensyn, noget andet er, at vi så mangler noget handling.
Så hvordan vil ministeren handle på det her?
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Men man må omvendt sige, at hvis der fortsat kommer eksempler a la det her – og vi har også set andre misforståede hensyn rundtomkring – kan det jo blive nødvendigt, at vi på et tidspunkt skal gribe til at lovgive her fra Christiansborgs side.
Men jeg synes sådan set, at det ligger bedst hos kommunerne.
Men det betyder jo så bare, at kommunerne også skal løfte den her opgave.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Jeg er da glad for, at ministeren nærer forhåbninger, har høje tanker og sikkert sender de venligste hilsner til Region Syddanmark.
De har i høj grad brug for det.
Vi har her at gøre med en region, der jo tydeligt for alle har mister grebet om situationen, når det gælder ambulancedriften.
De har 17 dobbeltvagter på en måned, fire døgnvagter i træk.
Det er jo ikke noget, som jeg står og påstår.
Man kan læse om det i avisen.
Det er systematisk snyd med overarbejde, og man har oven i købet været så snu, at man ikke har ladet de samme redere arbejde i fire døgnvagter på den samme station, for det må de ikke.
Man flytter rundt på dem, sådan at det er andre kollegaer, der møder den næste dag, så det ikke kan ses, hvor mange døgn de har været på arbejde.
Sophie Løhde (V), 2016-05-04:
Tak til hr. Karsten Hønge for spørgsmålet.
Spørgeren henviser til en artikel i Fyens Stiftstidende, hvor en tidligere ansat beretter om dobbeltvagter tilbage i oktober måned.
Og helt generelt kan jeg sige, at der skal være et præhospitalt beredskab i regionerne, som borgerne selvfølgelig kan være trygge ved.
Det er jeg også helt sikker på at alle regioner er helt enige med mig i.
Det er sådan i Danmark, at det er de enkelte regioner, der er ansvarlige for at stille det præhospitale beredskab og ambulanceberedskabet til rådighed for borgerne, som har behov herfor.
Det er derfor også regionsrådet i Region Syddanmark, som i Region Syddanmark er ansvarlig for ambulancedriften og indgår aftaler herom med ambulanceentreprenørerne.
Jeg går naturligvis ud fra, at regionerne planlægger det præhospitale beredskab og ambulanceberedskabet på en sådan måde, at borgerne selvfølgelig kan være trygge ved det, og at man fra regionernes side i øvrigt løbende har fokus på og følger op på, om beredskabet lever op til de krav og de mål, som man har sat og skal stille fra regionens side.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Mener ministeren, det er betryggende for borgerne og patienterne, at man har et ambulanceberedskab i en region, der dels er stærkt underbemandet, dels betjener sig af et personale, der har op til 17 dobbeltvagter om måneden eller arbejder op til 4 døgn i træk?
Mener ministeren, det er betryggende for borgerne og patienterne, at man har et ambulanceberedskab i en region, der dels er stærkt underbemandet, dels betjener sig af et personale, der har op til 17 dobbeltvagter om måneden eller arbejder op til 4 døgn i træk?
Skriftlig begrundelse
Her berettes om rederen Casper Behrendt i Bios, der i oktober måned havde 17 døgnvagter forskellige steder på Fyn og i Sønderjylland.
Spørgeren mener, at så store mængder overarbejde er betænkeligt i forhold til de ansattes helbred, men, hvad der er lige slemt, også nedsætter borgernes tryghed i forhold til det beredskab, der skal stå parat, hvis de kommer ud for en ulykke eller bliver syge.
Derfor vil spørgeren gerne have ministerens vurdering af, om borgerne kan være trygge ved beredskabet, samt hvad der bør gøres i forhold til Region Syddanmark for at sikre et godt og betryggende beredskab.
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Altså, at vi altid bare tager debatten og ikke sætter handling bag ordene!
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden at sige.
Jeg ved ikke, hvor mange opstramninger, vi har gennemført på asyllovgivningsområdet og familiesammenføringsområdet.
Vi er i gang med at lave hadprædikantlister.
Vi er i gang med at kigge på, hvordan man får dæmmet op, så imamer ikke kan bruge folkeoplysningsloven til at stå og direkte modarbejde det danske samfund.
Så jeg synes faktisk ikke, det er i orden at sige.
Det må jeg sige.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Jeg er bestemt enig.
Jeg synes, det er fair nok, at man tager debatten.
Men hvis man altid kun tager debatten og ikke handler herefter, er det jo netop dér, det går galt.
Jeg synes, vi mangler noget handling fra ministerens side i forhold til den her sag.
Vi har debatteret det her, som jeg tidligere har sagt, i årevis.
Vi skal på ingen måde acceptere det her i et land som det danske med vores værdier og vores normer.
Vi skal ikke være med til at udøve social kontrol i forhold til minoriteterne.
Derfor siger jeg bare, at så mangler vi simpelt hen noget handling fra ministerens side.
Ministeren sagde netop det med, at ministeren ikke havde et fikst og færdigt lovforslag.
Og så vil vi bare gerne være meget behjælpelige i Dansk Folkeparti med at lave det lovforslag, så vi simpelt hen kan få sat på plads en gang for alle, at det her vil vi simpelt hen ikke acceptere.
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Jeg har meget svært ved at se, hvad forskellen er på, om man skal stille nogle fuldstændig strikse krav til kommunerne, eller man skal lovgive om det her.
Og det, jeg sådan set siger, er, at jeg synes, man skal tage debatten først.
Og jeg synes da egentlig også, det er lidt underligt, at fru Karina Adsbøl ikke også respekterer, at man rejser en sag og tager debatten.
Det er vel ikke sådan, at det første man gør, hver eneste gang man ser et problem, er, at man farer ud og gennemfører lovgivning.
Det er vel sådan set fair nok i et demokrati, at man også tager debatten og siger, hvor man står, hvilket standpunkt man har.
Det er jo sådan set lidt det, vi er kendte for – er det ikke?
Jamen jeg mener ikke, det er acceptabelt at have de her kønsopdelte hold.
Men som jeg har sagt hele vejen igennem, synes jeg jo heller ikke, det er alting, der egner sig til at blive lovgivet om.
Men jeg mener omvendt, at vi, hvis vi bliver ved med at se det her skred, godt kan komme i en situation, hvor det bliver nødvendigt.
Men det må da også være sådan – og det håber jeg da også at fru Karina Adsbøl er enig med mig i – at man i et demokrati og et samfund som det danske også forsøger sig med debatten og ad debattens vej nogle gange sætter tingene op og forklarer, hvorfor man mener, som man gør, og dermed forsøger at flytte nogle ting.
Jeg tror ikke, verden bliver et bedre sted af, at vi lovgiver om alting fra Christiansborgs side.
Men omvendt vil jeg heller ikke afvise, at det kan blive nødvendigt på det her felt.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Det virker desværre bare sådan hver gang, vi står i de her situationer, nemlig at ministeren, kan man sige, farer ud og virkelig lægger afstand til det, men når så det kommer til handling, mangler vi noget handling.
Derfor siger jeg på Dansk Folkepartis vegne, at vi meget gerne vil bidrage til, at der kommer handling på det her område.
Det er rigtig dejligt med den afvisning, som vi har set i dag, i forhold til at man ikke skal blande niqab ind i det.
Det er jo rigtig fint.
Men hvor mange eksempler vil ministeren have ind på bordet?
Ministeren siger til nyhederne, at ministeren ikke har et fikst og færdigt lovforslag nu her, men det vil vi meget gerne hjælpe med.
Vi kommer gerne over til ministerens bord både hr. Martin Henriksen og undertegnede, og vi kan også invitere fru Ellen Trane Nørby, som jo er ligestillingsminister, med.
Jeg føler bare lidt, at ministeren står og accepterer det ved ikke at ville handle og tage en drøftelse med KL.
Så jeg må spørge på en anden måde: Vil ministeren så stille nogle krav til kommunerne, i forhold til at det på ingen måde er acceptabelt, at man legaliserer, at der foregår social kontrol?
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Indtil videre er det jo sådan, at lovgivningen giver kommunerne mulighed for at etablere en ordning, hvor der i et kortere tidsrum alene er adgang for kvinder.
Men som jeg sagde tidligere, ser jeg helst, at det forbliver, som det er, altså at det er kommunalbestyrelserne selv, der tilrettelægger fritidsaktiviteterne.
Vi skal også huske på, at den egentlige udfordring i den her sag er, at der findes personer, der har valgt at bosætte sig i Danmark, men som stædigt holder fast i et fuldstændig håbløst, gammeldags tankesæt om at holde kønnene adskilt.
Vi skal stå fast på danske værdier, og for mig er en dansk værdi netop, at kvinder og mænd, piger og drenge er lige meget værd, og at man også dyrker sine fritidsaktiviteter sammen.
Vi skal ikke træde et skridt tilbage, undskylde lidt og gradbøje lidt på de principper, som vi har, når nu tingene bliver svære.
Det mener jeg faktisk slet ikke gavner pigerne, og jeg mener, at det er med til at fastholde dem i et forældet kvindesyn.
Så for pigernes skyld og for integrationens skyld mener jeg, at vi bliver nødt til at markere, at vi har vores grænse her.
Så er diskussionen jo, som det også bliver rejst her, hvem det så er, der skal sætte grænsen.
For man kan jo godt spørge, om det er rimeligt at overlade beslutningen til foreningerne; om det er skolerne, om det er den enkelte lærer eller den enkelte træner, eller om ikke det netop er kommunalbestyrelserne, der burde bestemme det her.
Den diskussion ønsker jeg i første omgang at tage op med kommunalbestyrelserne, med skolerne.
Nu ser vi jo også i dag et godt eksempel på, at man rent faktisk har skredet ind.
Jeg håber selvfølgelig, at det er en udfordring, der kan løses lokalt, og derfor kommer jeg heller ikke her og nu med et lovforslag.
Men jeg vil ikke afvise, at det kan blive en mulighed på et senere tidspunkt, hvis ikke vi ser nogen ændringer.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Hvilke initiativer agter ministeren at iværksætte for at sikre, at der ikke fremover vil foregå kønsopdeling i kommunale svømmehaller eller andre steder?
Inger Støjberg (V), 2016-05-04:
Jo, og så kan man jo netop også se de modsatte eksempler som f.eks. i dag, som det er beskrevet i dagspressen, hvis det er beskrevet rigtigt.
Så er det jo sådan, at der faktisk er en VUC-afdeling, der har sagt nej til, at man kan være niqabklædt, mens man læser der.
Men det, jeg bare siger, er, at vi kan komme derhen, hvor vi kan være nødsaget til at lovgive.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-04:
Skal det så forstås sådan, at ministeren ikke vil handle, men bare kommer ud med tomme ord?
For det er sådan, at der jo er flere af ministerens Venstrekolleger, som går ud og bakker op omkring kønsopdeling i svømmehallen, bl.a. Pia Allerslev fra Venstre, som netop siger til Jyllands-Posten, at hun fuldt ud står på mål for et projekt som det her.
Men så har man en anden Venstreborgmester, som gerne ser noget handling fra Christiansborgs side.
Og i Dansk Folkeparti ser vi også gerne noget handling fra ministerens side.
Der er jo talrige eksempler på, at det her foregår, ikke kun på det her område, men vi kan også tage det, at bl.a. vores kors kommer ud af kapellet på sygehuset.
Vi kan se det i forhold til vores børnehaver, altså at der bliver taget særhensyn hver gang.
Hvornår ser vi noget handling fra ministerens side?
Tak for svaret.
Altså, vi har jo diskuteret det her i årevis.
Vi mangler at se, at der sker noget handling, for vi skal jo ikke acceptere, at det her foregår – på ingen måde.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren igen: Vil ministeren stille nogle krav til kommunerne, i forhold til at de på ingen måde skal acceptere det her og på ingen måde tage særhensyn til minoriteter?
For de medvirker jo netop til den sociale kontrol i forhold til minoritetspigerne, bl.a. når det gælder det her med kønsopdelte svømmehold.
Sophie Løhde (V), 2016-05-04:
Vi skal naturligvis i hele Danmark leve op til de krav om tryghed, som alle borgere skal kunne stille i vores land.
Jeg betragter hr. Karsten Hønges udlægning eller gengivelse som et politisk partsindlæg om situationen i Region Syddanmark, som jeg ikke nødvendigvis er sikker på at resten af regionsrådet i Region Syddanmark kan nikke genkendende til.
Som minister har jeg ikke kendskab til konkrete vagtplaner m.v. i det ambulanceberedskab, som spørgeren omtaler.
Det er, som jeg nævnte i min indledende besvarelse, ikke overraskende regionsrådene, som har ansvaret for ambulancedriften i regionerne og dermed jo også ansvaret for det ambulanceberedskab, som man eventuelt har valgt at entrere med.
Den opgave forventer jeg naturligvis at Region Syddanmark lever op til, ligesom jeg har den samme forventning til de fire øvrige regioner i Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Så bliver jeg nødt til at spørge, om det i virkeligheden ikke er en lidt optimistisk tilgang, som finansministeren har tilkendegivet der.
For faktum er jo, at hvad angår syrere, som jo er en meget stor del af dem, der kommer, er det tal, som jeg er informeret om, 17 pct.
Det er 17 pct. af syrerne, der er i arbejde efter 4 år.
Så må ministeren jo også kunne tilkendegive, om det i virkeligheden ikke meget vel kan tænkes at se betydelig værre ud for økonomien end det, som ministeren har skrevet i konvergensprogrammet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg tror, man må ligesom prøve at udskille det i forskellige træk på de offentlige udgifter.
Altså, de offentlige udgifter stiger nødvendigvis ikke på et bibliotek, hvis der kommer 200 flere brugere; der kan der jo være ledig kapacitet, man kan effektivisere osv.
Det er derfor, at man ikke bare kan lave en lineær fremskrivning på den offentlige sektor som sådan.
Den anden del af det her regnestykke baserer sig på, at en betragtelig del kommer i beskæftigelse – det er jo ligesom grundregnestykket – hvor vi jo tager udgangspunkt i, at i dag er 30 pct. af flygtninge og familiesammenførte i beskæftigelse efter 3 års ophold i Danmark.
Og der kan man sige, at i det omfang, det ikke lykkes, jamen så bliver udfordringen større.
Så krumtappen i det, vi diskuterer her, er sådan set, om indvandrerne kommer i beskæftigelse og bliver skatteydere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Det var rart at få de faktiske forhold præciseret, for flere medier, bl.a. JydskeVestkysten, har skrevet, at det, der var tale om, var, at der kom 100.000 i reelle tal, og det reelle tal er jo netop 210.000, som ministeren også svarede.
Så siger ministeren, at det ikke er givet, at det vil føre til større udgifter; men det afhænger vel i høj grad også af, hvad det er for nogle mennesker, der kommer til Danmark.
Så mener ministeren, at det måske i virkeligheden er et højere beløb end de 48 mia. kr., som Integrationsministeriet har fremlagt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Tak for det.
De tal, der i den seneste tid har været fremme i debatten, stammer fra et notat fra Finansministeriet, og det er de samme tal, der går igen i konvergensprogram 2016.
Der kan man både finde tal for den samlede befolkningstilvækst frem mod 2020 og for, hvor mange flygtninge og familiesammenførte som antages at få opholdstilladelse i årene fra 2015 til 2020, baseret på de forudsætninger om flygtningetilstrømningen, der ligger i finansloven.
Jeg er dermed enig i, at tallet på 100.000 ikke dækker hele befolkningsudviklingen i Danmark frem til 2020.
Det er der heller ikke nogen der har givet udtryk for.
Det er klart, at der på nuværende tidspunkt kun er tale om usikre prognoser og forudsætninger om flygtningetilstrømningen i år og i de kommende år.
Virkeligheden kender vi jo selvsagt først, når vi kommer til 2020.
I konvergensprogrammet forudsættes det, at den samlede befolkning i Danmark vil stige med op mod 250.000 personer i årene fra 2015 til 2020 og med ca. 210.000, når man som spørgeren gør det, ser på årene fra 2016 til 2020.
Af de 250.000 kan ca. 100.000 henføres til de opdaterede forudsætninger om merindvandringen af flygtninge og familiesammenførte i forhold til de tidligere prognoser.
Merindvandringen af flygtninge og familiesammenførte forøger det såkaldte demografiske træk på de offentlige serviceydelser med ca. 6,4 mia. kr. i perioden 2017-2020.
Det samlede demografiske træk på de offentlige serviceydelser stiger altså mere end dette tal.
Det er vigtigt at understrege, at det demografiske træk er en rent mekanisk beregning, som generelt skal fortolkes varsomt.
Der er ikke en automatisk sammenhæng med de faktiske udgifter, navnlig for det kollektive offentlige forbrug, f.eks. centraladministrationen, domstolene, forsvaret osv.
Det demografiske træk tager heller ikke højde for, at der kan være effektiviseringsmuligheder og produktivitetsgevinster i det offentlige.
Det demografiske træk indgår derfor som ét blandt mange input i grundlaget for udgiftspolitikken.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-04:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med, at den samlede udgift, ud fra ministerens egne beregninger, for så vidt angår befolkningstilvæksten, reelt kun er 6,4 mia. kr., idet disse ekstraudgifter alene dækker de ekstra 100.000 personer, man i konvergensprogrammet 2016 regner med kommer ud over de ekstra godt og vel 120.000 borgere, der optrådte i befolkningsfremskrivningen fra september 2015, og er ministeren dermed enig i, at den reelle udgift og det reelle antal nye borgere i Danmark er betydelig højere end de 100.000 personer eller 6,4 mia. kr., som ministeren tidligere har omtalt?
Er ministeren tilfreds med, at den samlede udgift, ud fra ministerens egne beregninger, for så vidt angår befolkningstilvæksten, reelt kun er 6,4 mia. kr., idet disse ekstraudgifter alene dækker de ekstra 100.000 personer, man i konvergensprogrammet 2016 regner med kommer ud over de ekstra godt og vel 120.000 borgere, der optrådte i befolkningsfremskrivningen fra september 2015, og er ministeren dermed enig i, at den reelle udgift og det reelle antal nye borgere i Danmark er meget højere end de 100.000 personer eller 6,4 mia. kr., som ministeren tidligere har omtalt?
Kristian Jensen (V), 2016-05-04:
Jeg har forklaret, hvordan jeg vil agere, hvad min holdning er, og så tror jeg ud fra det, at man selv kan vurdere og konkludere, hvad min holdning og mit synspunkt er på andre sager.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-04:
Jeg forstår det sådan, at ministeren sådan set er uenig med Angela Merkel i den måde, man har håndteret det på i Tyskland.
Kristian Jensen (V), 2016-05-04:
Jeg vil sige præcis det samme, inklusive det, jeg startede med at sige, nemlig at vi som regering ikke blander os i konkrete retssager.
Hvis der er nogen, der mener, at en dansk borger har overtrådt dansk straffelovgivning, har man jo retten til at indgive en politianmeldelse, og så har anklagemyndigheden ansvaret for at undersøge, hvad det skal være.
Jeg synes, at vi, ligesom vi skal glæde os over at bo i et land, hvor der er ytringsfrihed, også skal glæde os over at bo i et land, hvor det ikke er politikere, der beslutter, hvad domstolene skal tage op af sager, og slet ikke, hvad de skal dømme!
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-04:
Bare for at være helt sikker.
Skulle der komme en retssag rejst af Erdogan mod en dansk komiker, vil udenrigsministeren stille sig op og sige det samme, som ministeren siger nu?
Kristian Jensen (V), 2016-05-04:
Det er heldigvis sådan, at vi som regering ikke skal blande os i de danske domstole.
Vi vedtager her i Folketinget lovgivningen, domstolene dømmer efter lovgivningen, og derfor vil jeg ikke have nogen holdning til det.
Jeg har en holdning til ytringsfriheden, og som jeg siger, har jeg den holdning, at politikere også skal være klar til, at der, når vi stiller os frem og søger offentligt hverv, er mennesker, der har en holdning til, hvordan vi agerer, og den holdning skal de have lov til at fremføre, også selv om vi som politikere vil føle den stødende, krænkende eller for nærgående eller provokerende.
Ytringsfriheden har kun en værdi, hvis den tillader ytringer, man ikke selv kan lide, ellers er det bare en gang glasur, man smører ud over lovgivningen.
Ytringsfriheden skal gælde også der, hvor det er besværligt og svært at høre ytringen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-04:
Når jeg spørger, er det, fordi der allerede er sager i Tyrkiet mod 2.000 folk, som skulle have fornærmet Erdogan.
Vi har set, at en hollandsk journalist er blevet arresteret i Tyrkiet, og vi har set Angela Merkel give tyrkerne lidt ret i, at det var fornærmende.
Skulle der komme en retssag mod en dansk komiker, som har gjort grin med Erdogan, kan vi altså ikke forvente, at den danske regering siger undskyld til Tyrkiet.
Kristian Jensen (V), 2016-05-04:
Jeg håber, at spørgeren har forståelse for, at jeg ikke kan kommentere på en igangværende retssag i Tyskland.
Jeg har fuld tillid til, at det foregår efter tysk retspraksis.
I stedet for vil jeg sige lidt overordnet om min holdning til ytringsfrihed.
Jeg mener, at personer, som ønsker at agere i offentlige hverv og søger offentlige embeder, også må erkende, at det er tilladt for andre at komme med kommentarer og have holdninger og også holdninger, som måtte støde og krænke den enkelte.
Sådan er det, når man søger offentlige poster.
Det betyder også, at danskere har ret til at udfordre og provokere og endda også håne os politikere, der har valgt at søge et offentligt embede.
Det er sådan set en politik og holdning, som jeg håber udbreder sig til alle lande, også til Tyrkiet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-04:
Hvad er regeringens holdning til sagen mod den tyske komiker Jan Böhmermann, som har gjort grin med den tyrkiske præsident Erdogan?
Hvad er regeringens holdning til sagen mod den tyske komiker Jan Böhmermann, som har gjort grin med den tyrkiske præsident Erdogan?
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Jeg bliver nødt til at sige det, som det er: Grænsekontrollen som sådan henhører under udlændinge-, integrations- og boligministeren.
Det, justitsministeren gør i den sammenhæng, er at stille ressourcer til rådighed for den grænsekontrol, som bestemmes i Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet.
Der er det altså mit indtryk, at den grænsekontrol, som dansk politi leverer nu, er second to none.
Det er en dygtigt udført og god form for grænsekontrol i den situation, vi står i.
Samtidig har vi jo altså en ressourceudfordring i dansk politi.
Jeg tror, vi antydede det i den forrige diskussion, vi havde.
Bare for at håndtere den nuværende situation har vi en udfordring på 300 årsværk, skønt vi altså har aflastet med 125 politifolk, som nu kan sendes retur til kredsene.
Så hvis spørgeren ønsker det, er det jo noget, man må drøfte, også i en ressourcemæssig sammenhæng.
Mit indtryk er altså, at dansk politi gør en rigtig, rigtig god indsats på grænsen for nærværende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jo, jeg vil jo ikke stå her og afgive nogen garantier på det her område andet end at sige, at de initiativer, vi har taget i trepartsforhandlingerne – hvor vi med de her oplæringsprogrammer prøver at skabe en trædesten ind på arbejdsmarkedet for dem, der bliver anerkendt som flygtninge – jo giver et håb om, at flere vil komme i beskæftigelse.
Men jeg skal jo være ærlig og sige, at det helt afhænger af, at man i virksomhederne og i fagbevægelsen betragter det som en topprioritering at få flere af de her mennesker i arbejde.