runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2011-05-06:
Det er vigtigt, at vi beskytter vores kritiske infrastruktur og vores offentlige sektor mod terrorangreb.
Ideen med det her lovforslag er, at nogen overvåger og ser, om der er kommunikation, der ser mærkelig ud, f.eks. en overvægt af henvendelser, der kan lægge systemerne ned, eller henvendelser fra IP-adresser, der lægger mærkelige spor.
Så skal det kunne registreres og varsles til andre tjenester, så man kan tage sine forholdsregler.
Det er faktisk primært det, der er ideen med GovCERT.
I og med at man kan overvåge og se den her trafik og registrere, om noget af trafikken ser farlig ud, er man nødt til at gemme trafikdata og det, der hedder pakkedata, altså noget om indholdet af det, der kommunikeres.
Og derfor er man nødt til at få en ekstra lovhjemmel til at opbevare nogle data, som man ellers ikke ifølge persondataloven og andre regler har måttet opbevare.
Så formålet med det her er selve varslingen, det er ikke formålet at læse i dataene eller se dataene.
Derfor skal man sikre sig, at dataene ikke opbevares unødig længe eller videregives til nogen, der kan bruge dataene forkert.
Det er det, man har forsøgt med det her lovforslag, og man har også sikret i lovforslaget, at der laves et tilsyn med tjenesten.
Derudover er der i lovforslaget indeholdt en bemyndigelse til, at ministeren kan videregive en bemyndigelse til andre ministre og styrelser, og det synes jeg umiddelbart er lidt mærkeligt.
Det vil jeg stille spørgsmål til under udvalgsbehandlingen.
Der er nemlig også i høringssvarene, bl.a. fra Dansk Industris branchefællesskab for it-virksomheder, et forslag om en evaluering.
Der er også et svar fra ministeriet gående ud på, at der måske i fremtiden vil være færre privatlivsindgribende teknologier, man kan følge.
Så det synes jeg alt sammen peger i den retning, at vi skal evaluere det efter et par år eller tre.
Så er der et andet høringssvar fra Region Nordjylland, som jeg undrer mig over ikke er kommenteret.
Det hedder i lovforslaget, at det er trafikdata, man overvåger, men er det både indgående og udgående trafik?
For jeg kan ikke forestille mig andet, end at det er den indkommende trafik, der kan være farlig, så skulle man ikke begrænse lovforslaget til at kigge på indgående trafik?
Det er i hvert fald et spørgsmål, jeg har, og som jeg vil søge afklaret.
Så vil jeg også lige sikre mig under udvalgsbehandlingen, at den ændring, der er sket, fra vi første gang så udkastet til det her lovforslag, og til det ligger nu – nemlig at der i det første udkast stod, at man ville videregive oplysninger til Politiets Efterretningstjeneste, og at der nu står, at man bare videregiver oplysninger til politiet – er i overensstemmelse med, at politiet i forvejen har adgang til den her slags oplysninger, altså at der ikke er sket et eller andet skred der, så politiet får adgang til nogle oplysninger, de ikke ellers har adgang til.
Men med de spørgsmål, som jeg regner med at få afklaret under udvalgsbehandlingen, kan jeg sige, at SF kan støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-06:
Men som også de foregående ordførere har været inde på,
er der også på internettet en række trusler, som man er nødt til at gardere sig mod, og det er som nævnt fjendtligsindede personer, fjendtligsindede organisationer og fjendtligsindede stater, som kunne finde på via internettet at angribe Danmark og danske interesser.
For at stille et værn op over for den slags internetterrorisme – det kan man vel kalde det for –
bakker vi helt op om regeringens plan om at indføre det såkaldte GovCERT, som er en overvågningsindretning, som har til formål at opsnappe potentielle trusler mod danske interesser på internettet.
Når man på den måde skal overvåge, hvad der foregår på internettet, er der selvfølgelig også afvejning af, at man skal tage hensyn til privatlivet, og derfor er det nødvendigt, at der tilvejebringes en afgrænsning af, hvilke oplysninger der må opbevares i hvor lang tid, og hvem de må udleveres til.
Det er derfor, vi står med lovforslaget i dag, som netop er det lovmæssige grundlag for at afgrænse de her ting.
Jeg mener på vegne af Dansk Folkeparti, at der er fundet en god balance mellem hensynet til borgernes privatliv og hensynet til nationen og borgernes sikkerhed på internettet, og derfor mener vi, at det er en rigtig god balance, der er fundet her for, hvilke oplysninger der opbevares i hvor lang tid, og at de så kun må udleveres til politiet og til Forsvarets Efterretningstjeneste.
Som de andre ordførere, der allerede har været heroppe, også har været inde på,
Derfor er det af stor betydning, at vi får indført det system, som regeringen foreslår og allerede er i gang med at implementere, og som kan træde i kraft, når dette lovforslag også er vedtaget.
Derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti bakker op om det initiativ, regeringen har taget, og vi bakker også op om det lovforslag, som vi behandler her.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-06:
L 197, forslag til lov om behandling af personoplysninger ved driften af den statslige varslingstjeneste for internettrusler m.v., skal groft sagt afveje to meget væsentlige hensyn: på den ene side hensynet til at beskytte vores kritiske digitale infrastruktur og på den anden side hensynet til at beskytte borgernes personfølsomme oplysninger.
I takt med at internettet og informationssystemer i højere og højere grad er blevet en integreret del af vores samfund, skal vi også i højere og højere grad sikre os mod de farer, som internettet fører med sig.
For lige så mange muligheder nettet giver, lige så mange farer er der også derude i cyberspace.
I dag er det muligt for ondsindede personer at iværksætte omfattende og stærkt skadelige angreb på et lands digitale infrastruktur over internettet – angreb, der i værste fald kan føre til, at vitale elementer i vores samfundsstruktur bliver sat ud af spillet.
Det så man i 2007 i Estland og i 2008 i Georgien, hvor ondsindede angreb mod offentlige og private hjemmesider medførte sammenbrud og sikkerhedshuller, der ramte myndigheder, politiske organisationer, aviser og tv-stationer og derved svækkede regeringernes mulighed for at kommunikere internt og med deres befolkninger, altså et angreb mod både det politiske system og pressefriheden.
I Estland ramte angrebet også finanssektoren og afskar store dele af befolkningen fra eksempelvis at hæve penge.
Derfor er der hos Socialdemokraterne heller ikke nogen tvivl om, at det er nødvendigt, at vi sikrer vores kritiske digitale infrastrukturer i både den offentlige og den private sektor.
Vi skal dog samtidig huske på hensynet til at beskytte borgernes personoplysninger, og vi i Socialdemokraterne er fuldt ud opmærksomme på det dilemma, der er mellem at beskytte os mod og bekæmpe angreb på vores infrastruktur og samtidig beskytte borgernes personoplysninger.
Vi mener dog, at disse hensyn i overvejende grad afvejes i dette lovforslag, og at hensynet til at sikre vores digitale infrastrukturer vejer tungt – så tungt, at vi kan give lovforslaget vores tilslutning.
Men jeg vil samtidig meddele, at vi vil gå ind i udvalgsarbejdet med den hensigt at undersøge, om der inden for rammerne af, hvad der er nødvendigt for at have en effektiv varslingstjeneste, kan gøres mere for at beskytte borgernes personoplysninger.
Privatlivets fred er vigtig for os, og ligeledes er det vigtigt at beskytte os mod angreb fra bl.a. cyberspace.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-06:
Da Venstres it-ordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, desværre er blevet forhindret, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Takket være it løser vi i dag et utal af opgaver langt mere effektivt, langt hurtigere og langt billigere end for bare 10 år siden.
Kommunikation, lagring af oplysninger og styring af et væld af opgaver foregår i dag digitalt.
Det er langtfra en overdrivelse at sige, at informationsteknologien har revolutioneret vores samfund.
Desværre har medaljen også en bagside.
I den fagre nye verden, hvor et tryk på en knap kan løse opgaver, der førhen tog timer, er vi ofte hjælpeløse, hvis maskinen ikke reagerer.
Bryder mail-systemer ned, må folk gå hjem fra arbejde, og sammenbrud i dankortsystemet under julehandelen vil skabe alenlange køer.
Et er imidlertid, hvis vi i et par timer må nøjes med kongens mønt eller pen og papir, noget andet er den situation, hvor større dele af vores it-infrastruktur bryder sammen.
Sker det, risikerer vi at stå uden el, vand og varme, mens politi, redningskøretøjer og forsvaret må operere i blinde.
Tilbage i 2007 blev Estland ramt af et ondsindet hackerangreb.
Det var et angreb, der lammede væsentlige dele af landets it-infrastruktur i dagevis.
Også herhjemme er vi blevet ramt af angreb, bl.a. i forbindelse med Muhammedkrisen.
Det var angreb, der satte adskillige hjemmesider ud af drift.
Truslen fra cyberspace er reel.
Derfor blev det i 2009 besluttet at etablere en tjeneste, der skal skabe overblik over trusler og sårbarheder på internettet.
Med etablering af denne varslingstjeneste sikres det, at vi kan reagere hurtigt og koordineret, hvis vi bliver udsat for angreb.
I forbindelse med arbejdet vil varslingstjenesten uundgåeligt kunne komme til at skulle behandle personfølsomme data.
Det vil kunne give anledning til en bekymring for privatlivets fred.
Det gør jo, at vi så står med et dilemma.
Det er et dilemma, hvor vi på den ene side skal sikre os mod angreb på vores samfund, men på den anden side også opretholde et værn omkring vores personlige data og privatliv.
I Venstre lægger vi stor vægt på at sikre borgernes privatliv, og vi er desuden meget bevidste om, at borgernes lyst til at anvende digitale løsninger i høj grad afhænger af, om deres private oplysninger forbliver private.
Formålet med nærværende lovforslag er netop at sikre et solidt varslingssystem, der forhindrer skadelige cyberangreb mod vores samfund, men som samtidig udfører sit nødvendige arbejde med respekt for borgernes privatliv og frihed.
Med lovforslaget skabes der klare retningslinjer for behandling af de indsamlede data, herunder frister for opbevaring af disse.
Endvidere etableres der et uafhængigt tilsyn, som ved siden af Datatilsynet skal følge varslingstjenestens virksomhed.
Venstre finder, at initiativerne i lovforslaget på fornuftig vis opfylder de førnævnte krav, og Venstre kan derfor tilslutte sig det fremsatte lovforslag.
Henrik Høegh (V), 2011-05-06:
Tak for det.
Som indenrigsministeren sagde, er jeg her i dag, fordi vi er med til at afgive landdistriktsredegørelsen.
Samtidig er der jo ingen tvivl om, at de erhverv, som jeg er minister for, har en stor betydning for det, som SF kalder Udkantsdanmark.
Jeg foretrækker nu at kalde det baglandet.
Fødevareklyngen er ansvarlig for ikke mindre end 150.000 beskæftigede.
Mange af de arbejdspladser er jo netop placeret i landdistrikterne, og derfor er det også helt naturligt, at en ikke uvæsentlig del af regeringens initiativer for landdistrikterne tages gennem Fødevareministeriet, bl.a. via landdistriktsprogrammet og fiskeriudviklingsprogrammet.
Jeg vil nøjes med kort at knytte nogle få bemærkninger til de to vigtigste: Grøn Vækst og de lokale aktionsgrupper.
Aftalen om Grøn Vækst sikrer rammerne for fuld hjemtagning af de EU-midler, der er til rådighed under landdistriktsprogrammet.
Med aftalen har regeringen i samarbejde med Dansk Folkeparti lavet en målrettet indsats, der sikrer et højt niveau af miljø-, natur- og klimabeskyttelse, der kan gå hånd i hånd med en moderne konkurrencedygtig landbrugs- og fødevareproduktion.
Aftalen om Grøn Vækst står på to ben.
Det ene ben handler om, at regeringen understøtter beskæftigelses- og udviklingsmuligheder for hele fødevaresektoren, det andet ben handler om natur og miljø.
Det er vigtigt, at landdistrikterne kan opretholde naturskønne omgivelser.
Samtidig skal Danmark forblive en attraktiv destination for såvel danske som udenlandske turister; det er vigtigt for både økonomi og for livet i landdistrikterne.
Under landdistriktsprogrammet er der også oprettet lokale aktionsgrupper over hele landet.
En lokal aktionsgruppe er jo som bekendt åben for alle, der vil være med til at gøre en forskel og sætte mere fart på erhvervslivet, skabe nye job og gode levevilkår i området.
En del af opgaven for den lokale aktionsgruppe er at fordele de midler, som aktionsgruppen råder over.
Med Grøn Vækst fik de lokale aktionsgrupper vished om deres budgetter indtil udgangen af 2013.
Der bliver afsat 110 mio. kr. om året.
De danske lokale aktionsgrupper er blandt de absolut bedste i Europa til at få midlerne ud at arbejde til gavn for landdistrikterne.
Ideen med de lokale aktionsgrupper er at mobilisere og engagere de mennesker, der bor i landdistrikterne, og give dem mulighed for at gennemføre de projekter, de ser behov for lokalt.
Her fra Christiansborg skaber vi rammerne.
Det har vi bl.a. gjort ved at stille midler til rådighed og ved at tænke os godt om, når vi vedtager nye love.
Vi skal sørge for at passe godt på vores natur og miljø, og samtidig skal vi gøre det muligt at drive landbrug i hele Danmark.
Så jeg vil indrømme, at jeg sådan set er optimistisk på landdistrikternes vegne.
Selv om der er lidt længere mellem husene, er der ikke langt imellem ideerne og engagementet.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Tak for det.
Grundlæggende vil jeg sige, at når S og SF og Enhedslisten bruger ordet Udkantsdanmark i forbindelse med den her forespørgsel, så synes jeg et eller andet sted på vegne af os, der bor i det såkaldte Udkantsdanmark eller vandkanten, eller hvad vi ellers har hørt, at jeg måske vil have mig det frabedt.
Når jeg er i Vestjylland i min udkant, som I kalder det, så er København jo sådan set den anden udkant.
Så jeg synes måske, at man skulle vise lidt mere respekt og finde nogle ordentlige betegnelser for det.
Det er så det.
Vi kan se konkret på, hvad SF derude i landet har bedrevet i forhold til hele den her diskussion om yderområderne.
Lad os tage det i forhold til den seneste flytning af fødeafdelingen fra Holstebro til Herning.
Her leverede SF de afgørende stemmer sammen med Socialdemokraterne til at skabe et regime, hvor der er op imod 100 km til en fødeafdeling.
Det er da bestemt noget, som modvirker vækst i landdistrikterne, og som skaber affolkning, fordi unge mennesker selvfølgelig bliver nervøse.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det, vi er optaget af, er jo netop, at det kan lade sig gøre, at man har en rimelig service rundtomkring i Danmark.
Det er derfor, vi er optaget af spørgsmålet om, hvordan man gør det, hvordan man finansierer det, og hvordan man tilrettelægger virksomheden, så kommunerne kan levere det her.
Så det er jo netop et eksempel på, hvor langt ud vi er kommet.
Det, vi gerne vil, er at ændre den udvikling.
Vi vil gerne ændre udviklingen, så man i kommunerne faktisk kan give et ordentligt tilbud til borgerne på sundhedsområdet, på ældreområdet, på uddannelsesområdet.
Det er faktisk derfor, vi står her nu, og det er derfor, vi synes, det er vigtigt at have en forespørgselsdebat om, hvad vi skal gøre for at afbøde de virkninger, som finansloven har.
Det er derfor, vi er optaget af de landdistriktsredegørelser, der kommer, for vi synes ikke, at den udvikling, der er nu, er god nok.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Jo, men så kan man gå ind og kigge på et eksempel, der går endnu mere ned i detaljen: På Tunø bor der en ældre dame, som er i dialyse – nu er vi uden for de her papirbunker, som ordføreren talte så meget om – og der siger socialudvalgsformanden fra SF i Odder Kommune til vedkommende, som jo selvfølgelig har problemer med at få sin dialysebehandling, fordi hun bor på Tunø, at så må hun flytte til fastlandet.
Så er det, jeg spørger ordføreren: Jamen når man nu står hernede og svinger fanen så højt, som SF gør, og siger, at vi skal have lokalt decentralt selvstyre, og at vi samtidig skal kunne bo alle steder i landet og have den almindelige, forventelige service – ikke Det Kongelige Bibliotek eller Det Kongelige Teater i baghaven, det er jeg helt med på, men en sygeplejerske, som kommer og tilser en, hvis man er syg – synes ordføreren så ikke, at det er dybt kritisabelt, at en kommune fyrer den eneste sygeplejerske, der er på en ø?
Tunø er faktisk en ø, som har haft befolkningstilvækst – det er en af de ganske få øer i Danmark, hvor der er blevet flere beboere.
Nu kan det så gå den anden vej på grund af besparelser på 60.000 kr.
Det er jo en enkelt helikopterflyvning fra fastlandet, og så er de 60.000 kr. væk.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Tak for rosen, selv om jeg bliver lidt urolig, når jeg bliver rost af hr. Skibby.
Først vil jeg gerne sige, at det da er rigtigt, at meget af det, jeg siger, formentlig også kunne have været udtalt af hr. Skibby, forskellen er bare, hvem der så er parat til at sætte handling bag ordene, og der viser det sig jo gang på gang, at der er meget stor forskel på, hvad SF er klar til, og hvad Dansk Folkeparti er klar til.
Så skal jeg sige, at de beslutninger, som vi kan finde frem, enkeltbeslutninger, f.eks. i forbindelse med Tunø, jo lige præcis viser den udfordring, som kommunerne har – en udfordring, som gør, at man også som SF’er er nødt til at kunne finde nogle besparelser, som man ville have forsvoret at man ville have bevæget sig ud i, men udfordringen er jo, at få et budget i balance.
Det er jo noget, SF tager meget alvorligt, også når vi sidder i kommunalbestyrelser, altså at ansvaret er at få balance i budgetterne og gøre det så godt som muligt, fordi vi ikke skal overskride de økonomiske rammer.
Vi gør det selvfølgelig så godt som muligt der, hvor vi nu engang sidder.
Men det viser jo lige præcis udfordringen, altså at man f.eks. ikke kan bevare en sygeplejerskestilling på Tunø.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Tak, hr. formand.
Jeg vil allerførst gerne rose SF's ordfører for en ganske glimrende tale.
Jeg synes egentlig, at mange af de ting, der blev sagt, er noget, der sagtens kunne være udtalt af mig som kommunalordfører for Dansk Folkeparti.
Men jeg vil gerne kvittere lidt for noget af det første, som fru Meta Fuglsang var inde på, nemlig det med, at papir er taknemligt – det var i forhold til den skriftlige redegørelse og forespørgslen, som vi har til behandling her i dag.
Og der har vi jo f.eks. en situation i Odder kommune, hvor man har en SF'er, som er formand for socialudvalget, og som har valgt at fyre Tunøs sygeplejerske for at få en årlig besparelse på omkring 60.000 kr.
Det er en stilling, som har været betalt af kommunen og af Region Midtjylland.
Men der vil jeg gerne spørge: SF går jo ind for den her decentrale styreform, altså at kommunerne selv skal have lov til at bestemme, men hvad synes ordføreren så om, at de her 120 mennesker på Tunø nu hverken har sygeplejerske eller læge?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Nu ved jeg godt, at vi ikke altid er enige om, hvem der er en ekspert, og hvem der ikke er en ekspert, men det, vi har set i forbindelse med planloven, er jo bl.a. også at åbne op for ikke bare at bygge huse, men også at åbne op for at bygge forretninger og megacentre i landdistrikterne, og der er nogle konsekvenser af den planlov, som vi ikke synes er til nogen som helst gavn.
Det ville være til gavn for en skævvridning igen af de områder, hvor man kan bygge stort, i forhold til de områder, hvor man ikke kan.
Det, vi efterspørger, er, at man laver lovgivning, som på det lange træk skaber struktur overalt, på uddannelse og på erhverv, og vi tror ikke, at planloven med de muligheder, den giver, er det, som afgørende skubber i den retning.
Jeg skal ikke udelukke, at der kan være et enkelt positivt element i planloven, men samlet set mener vi, at planloven er til mere skade end gavn.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Nu må man jo ikke stille mange spørgsmål, men der kunne være mange spørgsmål at stille.
Noget helt andet er, at i tirsdags stemte den samme flok, tror jeg nok, enstemmigt imod planloven, og jeg må sige, at hvis de fire partier har læst planloven på samme måde som de såkaldt uvildige eksperter, kan jeg godt forstå, de stemte imod, for ifølge den måde, de læser den på, skulle vi næsten kunne lægge et hus overalt, hvor vi vil i Danmark, bygge overalt, hvor vi vil, og det er jo ikke meningen.
29 kommuner har fået lov nu til at operere i det, vi kalder kystnærhedszonen, altså fra 300 m til 3 km, og den afdøde borgmester på Mors sagde: Hvis ikke vi får mulighed for det, kan vi kun plante en flagstang på Mors.
Det ændres nu, og det giver mulighed for, at man i de byer, f.eks. Thisted, Skive, sågar Ringkøbing og andre, kan sige: Vi kan måske udnytte nogle muligheder, som gør, at vi bliver attraktive steder at bo i i fremtiden, i stedet for at vi altid skal bygge bagved, som vi skulle før.
Det er den opfattelse, man har, men de partier har læst den helt forkert.
Anerkender man ikke, at der her kunne være noget positivt i det i stedet for?
Har man læst den, ligesom disse såkaldte eksperter?
Jeg kalder det rent københavneri, som de udtaler sig.
Vi vil jo ikke ødelægge kysten, hverken Øresund eller andre steder, nej, vi vil beskytte, men vi vil også godt have lov til at have nogle muligheder.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Jamen jeg vil gerne anerkende, at der bliver gjort nogle ting.
Jeg vil gerne anerkende, at der er sat ind i forbindelse med transport for unge til uddannelse f.eks., og jeg kan også godt se, at der er blevet lavet nogle ekstra tiltag omkring uddannelse.
Det, jeg bare også kan se, er, at når jeg kommer ud i virkeligheden, er det ikke, fordi det har rykket afgørende på, hvad det er, der sker.
Et af de områder, hvor der faktisk er blevet rykket, hvor jeg vil anerkende, at der er lavet en indsats, er på uddannelsesvejledning, altså at man sætter ind i kommunerne, så man faktisk får en rådgivning af de unge mennesker.
Så der sker noget.
Det, jeg godt kunne tænke mig, var, at den her problematik bliver tænkt ind, når man laver lovgivning, så vi ikke skal lave lappeløsninger, men så vi får en struktur, der understøtter, at hele Danmark kan fungere med den lovgivning, vi laver herinde.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Tak til fru Meta Fuglsang.
Vi anerkender, at der er store forskelle i landet, men jeg synes også, det var mere positivt, hvis vi i stedet for Vandkantsdanmark eller Udkantsdanmark måske kunne kalde det mulighedernes land – hvis de fik lov.
Vi har også givet ekstra i akut hjælp til mulighedernes land, som jeg vil kalde det.
Vi har givet hyper card som det sidste.
Og endelig, hvis fru Meta Fuglsang ser på landkortet, vil hun se, at det er rigtigt, at tallet for ungdomsuddannelser i visse egne af Danmark er lavt, men hun vil også se, at der er andre steder i de områder her, hvor der næsten er, hvis ikke der er tale om danmarksrekord i ungdomsuddannelser.
Det gælder for Nordvestjylland, hvor de – vi kan måske komme ind på årsagen senere – altså har rekord i det; gymnasierne er der, de får ekstra tilskud til administration og den slags ting.
Anerkender fru Meta Fuglsang ikke det?
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Det må være rytterskolerne, for de startede på det tidspunkt, og det kan være dem, hr. Rasmus Prehn hentyder til, for ellers var det jo i 1814, så vidt jeg husker.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Vi er altså tilbage ved, at svaret på, hvad Dansk Folkeparti vil gøre, er, at SF er dumme.
Det er en underlig måde at få svar på, men det illustrerer måske den mangel på svar, som man kan høre.
Når ordføreren står på talerstolen som ordfører, får vi en lang forklaring på, hvor gode regeringen og Dansk Folkeparti er og har været til at understøtte alt det her.
I min verden hænger det ikke sammen, for det, ordføreren har kritiseret i sine tidligere bemærkninger, er resultaterne af den politik, som ordførerens parti har været med til at støtte som støtteparti for en borgerlig regering.
Så i min verden hænger det slet ikke sammen.
Så bare en gang til: Er der overhovedet noget, ordføreren er klar til at gøre for at understøtte udviklingen regionalt og kommunalt?