runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-01-12:
Man skal ikke sige, at man til enhver tid skal være enig i alt, hvad vi beslutter her i Folketinget, eller hvad skiftende regeringer måtte beslutte.
Det har jeg sådan set heller ikke sagt.
Men man kan altså godt have en forventning om, at når vi nu er i et folkeligt fællesskab med hinanden, er vi også loyale over for hinanden, og så falder vi heller ikke hinanden i ryggen.
Det kan man godt forvente.
Det synes jeg faktisk er det mindste, man kan forvente.
Når det er sådan, at Danmark er udsat for massiv international kritik, at vi er enormt presset på grund af migrantkrisen, og at der er internationale medier, internationale organisationer, der er efter Danmark, masser af tyske politikere er efter Danmark, så behøver man som dansksindet parti i Sydslesvig jo ikke at stille sig i spidsen for den kritik.
Det behøver man ikke.
Christian Juhl (EL), 2016-01-12:
Socialdemokraternes ordfører nævnte den igangværende debat i bl.a. Flensborg Avis, hvor Dansk Folkepartis ordfører, hr. Martin Henriksen, efter min personlige mening jo ikke har gjort sig særlig heldigt bemærket ved nærmest at ville bestemme, hvordan mindretallet og især mindretallets parti skal forholde sig til danske politiske spørgsmål.
Mener ordføreren ikke, at det er ganske rimeligt at rose mindretallet for netop at tage selvstændigt stilling ud fra den verden, de lever i, i en sådan situation som nu om f.eks. grænser, eller er det virkelig sådan, at ordføreren mener, at man skal sige til mindretallet, at de skal være så loyale, at de altid følger den til enhver tid værende regering i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-12:
I lovforslaget er der en række ændringer på baggrund af bemærkninger fra Rigsrevisionen.
Man omtaler også, at der skal være en skriftlig redegørelse til Folketinget, eller at der er mulighed for, at der kommer en skriftlig redegørelse til Folketinget hvert andet år.
Og så også det, som den tidligere ordfører var inde på – det er nok det, der kommer til at fylde det meste – nemlig at der lægges op til en udvidelse af udvalget fra 5 til 7 medlemmer, og det skal ske efter første nyvalg til Folketinget, efter at loven er trådt i kraft.
Det har været vigtigt for Dansk Folkeparti at medvirke til et kompromis, som kunne favne hele Folketinget og alle medlemmer af Sydslesvigudvalget.
I den forbindelse er det kun rimeligt, selv om alle partier har givet og taget, at nævne Kim Andersen, der som formand har søgt at få alle med i kompromiset.
Dansk Folkeparti så gerne, at udvalget havde fastholdt sin nuværende størrelse, og andre så gerne, at udvalget fik 9 medlemmer.
Kompromiset blev, at udvalget efter et valg vil få 7 medlemmer.
Det er aftalen, og vi vil selvfølgelig holde vores del af aftalen.
Det danske mindretal er en del af det folkelige danske fællesskab.
Danskerne i Sydslesvig er anslået til at udgøre ca. 50.000, der føler og forstår sig selv som danske.
Men dette til trods holder vi fast i hinanden.
I dag søger medlemmerne af mindretallet og Sydslesvigudvalget at bevare og styrke danskheden i Sydslesvig.
Det er set med Dansk Folkepartis øjne vigtigt, at Danmark yder moralsk, politisk og økonomisk opbakning til dem, der ønsker at være danske, og til dem, der både professionelt og frivilligt arbejder med dansk sprog og kultur – i børneinstitutioner, i skoler, i forsamlingshuse, i kirker, i arbejdet med de unge og i arbejdet med dem, der er kommet op i årene.
Det er et værdifuldt og vigtigt arbejde.
Det er godt, at hele Folketinget, sådan som jeg har forstået det, står klar til at vedtage loven, for dermed siger alle partier, at de er forpligtet på mindretallet, på de dansksindede Sydslesvigere, og dermed understreges det, at vi her i huset er bevidste om den historiske forpligtelse, der er hos os danskere på begge sider af grænsen.
Og med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Jeg har set de svar, der er afgivet om anonymiteten, og det er ikke umiddelbart det, der bekymrer mig mest.
Det er også derfor, at jeg ikke har fremhævet det i min tale i dag.
Jeg synes, det er svært at gennemskue de her koder og præcis, hvor meget man skal kunne gennemskue.
Men det var et bevidst valg, at jeg ikke nævnte det i min tale.
I forhold til det her med byrder for erhvervslivet: Jeg synes jo i hvert fald, at man må tage det alvorligt, når der indkommer høringssvar fra eksempelvis Dansk Arbejdsgiverforening, hvori man skriver, at man vil anse det som en byrdelettelse ikke at skulle behandle og drøfte statistikken.
Finanssektorens arbejdsgiverforening nævner også behandlingen af statistik som en byrdelettelse.
Jeg er klar over, at indberetningen til Danmarks Statistik skal foretages uanset hvad, så det er ikke dér, at jeg ser en byrdelettelse, men jeg synes, at vi må respektere det svar, som arbejdsgiverne selv har givet, det er jo trods alt dem, som sidder med det her til daglig.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Ordføreren vil gerne være med til at udviske de lønforskelle, der er, og her har vi faktisk et meget effektivt og nyttigt redskab, som kunne bruges netop i forhold til den ambition, som Venstre har.
HK's næstformand har faktisk været ude at sige, at det her kan være en okay ordning at prøve at bruge.
Så er det, det undrer mig, at ordføreren egentlig ikke rigtigt forholder sig til det og heller ikke har nogen konkrete argumenter for, hvor det er, der bliver pålagt nogle administrative byrder.
For det er der så reelt ikke, har vi lige fået at vide, efter at der fire gange er blevet stillet det samme spørgsmål, uden at ordføreren kunne komme med et konkret svar.
Men jeg vil egentlig høre: Mener Venstre, at nedbringelse af lønforskelle er et relevant ligestillingsproblem eller ej?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-12:
Tak for det.
Jeg voksede faktisk op i Sønderjylland og kan huske fra min barndom og ungdom, at jeg ofte stødte på børn og unge, som var vokset op og boede syd for grænsen og var en del af det danske mindretal i Tyskland.
Jeg kan tydeligt huske, at de var meget stolte over at være en del af det her mindretal.
Og jeg kan huske, at jeg dengang tænkte: Hvorfor er de dog det?
Er der noget særligt ved det?
Men det er der.
Der er jo noget særligt ved at være en del af et mindretal.
Og jeg tror, det netop er noget af det, som vi skal huske at anerkende i Danmark.
Men det handler ikke kun om de danske værdier, for de unge, jeg talte med, var jo ikke kun stolte af at være danskere, de var stolte af at være danskere i Tyskland.
Så det er jo lige så meget det, det handler om, altså det her med, at vores anerkendelse af mindretal lige så meget handler om, at det er en anden måde at være dansker på, som jeg også synes det er rigtig vigtigt at vi som majoritet, kan man sige, tager til os og lærer noget af.
Vi har været inde på, at det her lovforslag har flere elementer.
Dels vil man udvide antallet af medlemmer i Sydslesvigudvalget fra 5 til 7, dels vil det blive fastsat i loven, at støtte til bygge- og anlægsvirksomhed ydes som tilskud, og at de her tilskud sikres ved pant i henhold til tysk lov.
Og derudover foreslås det så at ændre navnet på loven.
Vi synes i Alternativet, at det er rigtig fornuftigt at lade lovgivningen følge den eksisterende praksis, som jo er det, det handler om her, i forhold til at støtte til bygge- og anlægsvirksomheder skal ydes som tilskud.
Og det er også vores holdning, at det er fornuftigt, at man i det her tilfælde lytter til Rigsrevisionens henstillinger, som lovforslaget ligeledes lægger op til.
Jeg vil også gerne anerkende, at ministeriet og ministeren tager det her lovforslag op, fordi løbende justeringer, selv om de er små, faktisk er rigtig vigtige for, at de her ting fungerer.
I Alternativet sætter vi særlig pris på, at antallet af udvalgets medlemsantal udvides med 2, fordi vi jo i Alternativet tror på og har det med at sige, at flere ved mere, og det gælder altså også i Sydslesvigudvalget, mener vi.
Af samme grund glæder vi os over, at høringssvarene har givet anledning til en præcisering af lovforslaget, sådan at det er tydeliggjort, at det er op til valggrupperne i Folketinget at sikre en bredere repræsentation i Sydslesvigudvalget.
Med de ord skal jeg bare sige, at Alternativet støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-01-12:
Når jeg tænker tilbage på mine 4 år som medlem af Sydslesvigudvalget, tænker jeg først og fremmest på de mange engagerede og søde mennesker, som jeg har lært at kende i mindretallet.
På ture rundt i Sydslesvig, til årsmøder, til budgetmøder, til middage og til den årlige frokost her i Folketinget har jeg mødt mange ildsjæle, som brænder for deres arbejde med og i de danske børnehaver, skoler og mange frivillige foreninger.
Jeg er blevet taget imod med en varme og en stor lyst til at fortælle og vise netop deres del af mindretallet frem, og jeg må sige selv som radikal, at jeg ikke har oplevet noget andet sted, hvor man synger højere fra højskolesangbogen, end man gør i mindretallet.
Det er en meget stor fornøjelse.
Til gengæld har jeg også oplevet, at vi i udvalget blev mødt af en kontrol fra Rigsrevisionen, som i mine øjne væltede balancen mellem, at der jo selvsagt skal være fuldstændig styr på pengene, og at vi ikke omvendt kvæles i bureaukrati.
Det er mit håb og ønske, at vi alle sammen har lært af den her proces og med det her lovforslag har fundet en løsning, som gør, at Sydslesvigudvalgets medlemmer fremover kan bruge al deres energi på at være bindeled til det danske mindretal.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti synes, at man går for langt ned med hensyn til det antal medarbejdere, der skal være på en virksomhed.
Vi stemte imod lovforslaget i 2014, da antallet blev sat ned til tre mænd og tre kvinder.
Dengang var vi imod den lovgivning.
Så det er en lige linje for Dansk Folkeparti hele vejen igennem.
Vi stemte for lovgivningen i 2005 om 35 ansatte, heraf mindst 10 mænd og 10 kvinder.
Men lovgivningen fra 2014 var vi imod, og det er vi stadig væk.
Der er ikke sket nogen ændring i Dansk Folkepartis holdning.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Nu spurgte jeg ikke om, hvor mange lønmodtagere der klager over lønnen.
Man må gå til de forbund, der har med ligelønssagerne at gøre, for at få noget at vide om det.
Jeg spurgte: Ligger der nogle klager over det med den her anonymitet, som åbenbart ikke efter ordførerens opfattelse kan respekteres?
Ligger der nogle klager fra lønmodtagerne over det?
Ligger der nogle klager fra virksomhederne over det?
Nej, det gør der ikke.
Det vil sige, at man laver nogle ændringer uden at kunne henvise til noget som helst konkret.
Så er det jo ikke så mærkeligt, at vi andre konkluderer, at det er, fordi man gerne vil den her ligestilling til livs.
Det er jo det, det handler om – sig det nu bare ligeud.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen jeg tror, at hvis man ser på det på den måde, er det begrænset, hvor mange lønmodtagere hr. Finn Sørensen kan finde, der klager over lønnen.
Jeg tror, at de fleste af de klager, der kommer over løndannelsen, kommer fra fagforeningsfolk.
Jeg tror ikke, at der er mange virksomheder, hvor de går så meget op i at sige: Lis får lidt mindre end Per i løn.
Jeg tror mere, at det er fagforeningsfolk.
Det kan godt være, at jeg tager helt fejl.
Men hr. Finn Sørensen må så kunne fremlægge tal på, hvor mange af de enkelte lønmodtagere der har klaget over, at de får mindre end deres kollega.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg har ikke noget tal på det.
Jeg har heller ikke noget tal på det andet.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Som hr. Rasmus Horn Langhoff har påpeget, kan man altså ikke se ud af statistikken, hvem der får hvad i løn.
Jeg vil gerne spørge ind til det her på en anden måde.
Kan ordføreren henvise til nogle konkrete klager, der er kommet fra lønmodtagerne, som det her med anonymitet, i hvert fald ifølge ordføreren, åbenbart er til stor gene for?
Ligger der nogle konkrete klager?
Er der nogle konkrete klager fra de mindre virksomheder over de store gener, som de ifølge regeringen og ordføreren bliver påført på grund af de gældende regler?
Er der nogen konkret dokumentation for de påstande og de begrundelser, man fremfører, for at ville lave reglerne om?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Tak, formand.
Det er jo kun, hvis det er sådan, at de beregninger, der kommer ud af det, er et gennemsnit af den løn.
For hvis der er tre mænd og tre kvinder, man skal se på, og mændene får, skal vi sige 130 kr. i timen, og kvinderne får 129 kr. i timen, er det så et gennemsnit af de tre kvinders løn, der er regnet om til, at de får 129 kr. i timen, og er det et gennemsnit af de tre mænds løn, der siger, at de får 130 kr. i timen?
Jeg synes ikke, man kan sige, at man ikke kan se, hvad de får i løn.
Hvis man får en statistik om, at der er tre kvinder, der får så meget i løn, og man kender de tre kvinder ude i virksomheden, og de tre mænd får så meget i løn, og man kender de tre mænd, der indgår i beregningen, ude i virksomheden, så ved man også, hvad de får i løn.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Lad os lige hæve niveauet lidt i de debatter, vi har her, og så lad os bare forholde os til fakta.
Det kan ikke lade sig gøre for hr. Bent Bøgsted, uanset hvor gode matematiske evner hr. Bent Bøgsted har, på baggrund af de lønstatistikker at regne ud, hvad andre tjener.
Det er camoufleret på alle mulige måder.
Og det er selvfølgelig noget, der er blevet taget med i det lovarbejde, der er blevet gjort.
Det har jeg fået ministerens og også den tidligere ministers udførlige svar på.
Det kan ikke lade sig gøre.
Jeg har dermed også fået ministerens og den regerings svar, som hr. Bent Bøgsted selv har peget på, og han burde måske have noget tiltro til, at de taler sandt, når de svarer, at det ikke kan lade sig gøre.
Så den der lommefilosofiske og hurtige beregning med, at på den ene side og på den anden side, nej, den holder ikke en meter.
Altså, ordføreren for Dansk Folkeparti sagde i hvert fald en rigtig ting, og det var, at statistik jo ikke løser problemet i sig selv.
Det har jeg heller ikke hørt nogen påstå.
Det er et redskab til, at medarbejderne, lønmodtagerne, ude på den enkelte virksomhed får en viden om deres lønforhold og får en viden om, om det med, at vi har et løngab i Danmark på 17 pct. mellem mænd og kvinder, også er udslagsgivende på deres virksomhed, sådan at man kan løse noget af problemet lokalt.
Det er jo det, statistikkerne skulle til for; det er ikke sådan, at nogen tror på, at et stykke papir løser det i sig selv.
Det er et redskab til at løse problemet.
Til gengæld sagde ordføreren også noget, som jo var noget frygteligt vrøvl, nemlig at medarbejderne med den nuværende lovgivning fra 2014 kan snage i hinandens løn.
Der er da mange, der ikke har lyst til, at man skal kunne kigge på, hvad de får i løn.
Men det er jo netop ikke et problem med den nuværende lovgivning.
Jeg ved godt, at det var en debat, der kørte, men det var jo ikke et problem.
Det har jeg den tidligere beskæftigelsesministers ord for den 11. juni 2014: Der er ikke problemer med anonymiteten.
Og jeg har søreme også fået den nuværende beskæftigelsesminister til endnu en gang at bekræfte det, hvis der er nogle, der ikke har fanget det endnu.
Den 2. december 2015 lyder det: Der er ikke problemer med anonymiteten.
Så mit spørgsmål er bare: Hvorfor holder Dansk Folkeparti fast i den forklaring?
Anders Johansson (KF), 2016-01-12:
Tak for det.
Et af elementerne i lovforslaget er at ændre antallet af medlemmer i Sydslesvigudvalget fra 5 til 7, så der bliver bedre forudsætning for en bredere repræsentation af Folketingets partier.
På den måde sikrer vi et bredere funderet samarbejde og et bredere politisk kendskab til de sager, som Sydslesvigudvalget behandler.
Det synes jeg er et rigtig godt forslag, ligesom jeg også bakker op om intentionerne om at brede udvalgsposterne ud på så mange partier som muligt, så vi kan få flest mulige partier involveret i arbejdet.
Jeg tror, at en bredere politisk repræsentation kan medvirke til at styrke forbindelsen mellem det danske mindretal i Sydslesvig og Folketinget.
Det er en utrolig vigtig del af vores historie og vores grænseoverskridende samarbejde mellem myndigheder og mindretal på begge sider af grænsen, som er forbilledligt, i forhold til når man kigger sig omkring i verden.
Det samarbejde skal vi værne om og beskytte og styrke.
Jeg er med på, at det så er op til valggrupperne at træffe en endelig afgørelse af, hvordan de skal fordeles, men jeg synes alligevel, det er godt, at det er blevet føjet ind, at intentionen er, at vi får bredt det mest muligt ud.
Vi kan også støtte de andre ændringer i lovforslaget, bl.a. om pantesikring af bygnings- og anlægsprojekter og køb af fast ejendom for mindretalsforeninger og -organisationer, så vi kan gøre den gældende praksis til noget, der bliver implementeret med den nye lov.
Med det vil jeg bare sige, at vi glæder os over at kunne styrke samarbejdet med det danske mindretal i Sydslesvig, og at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen hvis man skal se på den enkelte ude i en virksomhed, og hvis man ser på, at der som i dag skal være tre mænd og tre kvinder – det gælder for den sags skyld så også der, hvor der skal være ti mænd og ti kvinder, der laver det samme og får det samme i løn – uanset hvad, jo færre antallet er, desto nemmere er det i en virksomhed at se, hvilken løn de mange, der er kommet ind i sagen, får.
For hvis der f.eks. er syv mænd og tre kvinder, så er det jo hurtigt at gøre op: Okay, de tre kvinder er dem her, dem kender vi, de får det i løn.
De mænd, der laver det samme, kender vi også, og de får det i løn.
De får måske mindre end kvinderne i løn.
Det kan også være, at de får mere end kvinderne.
Der er jo lidt forskel på, hvad det er for noget, de laver, og i den forbindelse er anonymiteten jo væk.
Jeg ved af erfaring, og det kan godt være, at hr. Rasmus Horn Langhoff ikke har den erfaring ude fra arbejdspladserne, hvor man snakker med kollegaerne om, hvad man får i løn –
det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige; det kan være, at jeg bliver rettet her – at der er mange, der siger, at du skal ikke se min lønseddel.
Du skal ikke vide, hvad jeg får i løn.
Det kommer ikke dig ved.
Det er den oplevelse, man har ude på en arbejdsplads.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at det er om, at der sidder en arbejdsgiver og tænker, at her er der en kvinde, og fordi det er en kvinde, vil han betale vedkommende en lavere løn, end hvis det havde været en mand.
Så ville jeg synes, at den arbejdsgiver er en tosse og er dybt usympatisk og i øvrigt er en rigtig dårlig arbejdsgiver, for det er ikke godt for virksomheden.
Man kan simpelt hen ikke på den lange bane drive virksomhed ved ikke at betale den løn, som arbejdskraften er værd, for så går arbejdskraften over til andre virksomheder, og så lider virksomheden et tab og går glip af den gode arbejdskraft.
Derfor er der nogle mekanismer, som helt selv styrer de her ting.
Det kan da godt være, at der stadig væk i 2015 sidder nogle mandschauvinister ude i nogle virksomheder.
Jeg tror ikke, at der er mange af dem.
Det, jeg hører fra virksomhedsejere, er, at de rigtig gerne f.eks. vil have kvinder op på direktionsgangen, men at de faktisk ofte har svært ved at få kvinderne til det.
Det er jo sådan noget, vi må debattere i samfundet.
Men fru Trine Torp kan stille et spørgsmål til.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Jeg kan sådan set godt blive ret imponeret over hr. Joachim B. Olsens evner, og det mener jeg faktisk oprigtigt, til altid at spore debatten over på topskat, konkurrence og størrelsen på den offentlige sektor.
Det synes jeg faktisk er ret imponerende.
Det er jo egentlig ikke det, den her debat handler om, og derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren: Hvis det nu er sådan, at det er kønnet og ikke kvalifikationerne, der afgør lønnen, synes ordføreren så, at det er i orden?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Men når vi taler om ligeløn, er problemet jo, hvordan det så skal forstås.
Hvis man har to lønmodtagere, en mand og en kvinde, der står ved et samlebånd, og manden producerer mere pr. time, flere dimsedutter, end kvinden, er det så uretfærdigt, at manden får en højere løn, når værdien af hans arbejdskraft er mere værd?
Ville det så ikke være forskelsbehandling, hvis kvinden skulle have en højere løn end manden?
Jeg prøver bare lige at sige: Hvad er det, vi mener med ligeløn, og det, jeg prøver at sige, er, at det ikke handler om mænd eller kvinder.
Og det synes jeg sådan set er rimeligt.
Det er ikke mig, der gør det til et mand-kvinde- spørgsmål.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Det er jo egentlig ikke mig, der laver sjov.
Det er ordføreren, der minimerer en ret relevant problematik, nemlig at der er et kæmpestort løngab mellem mænd og kvinder, og det bruger man så til at sige, at det er et spørgsmål om prioriteter, og kvinder går også ind til forhandlinger med forskellige ønsker osv., og skulle vi ikke lige kigge på den topskat.
Det er det, der er lidt underligt ved ordførerens svar, og jeg kan simpelt hen ikke rigtig høre, om der virkelig ikke er den mindste sådan tvivl, i forhold til at vi i det her lovforslag faktisk har et redskab, der kunne blive meget vigtigt og kunne give en viden og information, som kan bruges effektivt.
Kunne Liberal Alliance ikke være bare en lille smule åbne over for, at det her muligvis kunne virke?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Når jeg nævner topskatten, er det jo, fordi det faktisk er noget, der holder kvinder tilbage.
Der er solid dokumentation for, at kvinder reagerer anderledes på topskatten end mænd.
Og det synes jeg da er et problem.
Jeg kunne så omvendt spørge, om Socialdemokraterne ikke synes, at det er et problem, at vi har en skat, som rammer kvinder hårdere end mænd, og som er til større ulempe for kvinder, end den er for mænd.
Her taler vi jo om folk med relativt høje lønninger, altså folk, der for manges vedkommende gør karriere, så det er altså en skat, der gør det sværere for kvinder at gøre karriere.
Det synes jeg da er problematisk, og det er da mærkeligt, at man negligerer det og laver lidt sjov med det.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Ordføreren gør det klart over for hr. Finn Sørensen, at han faktisk går ind for, at der ikke skal være forskel på mænd og kvinder, og at der skal være lige løn for lige arbejde.
Jeg håber, jeg har forstået ordføreren korrekt.
Men vi har her at gøre med et lovforslag, som er et redskab, som faktisk kunne være med til at hjælpe med at give mere viden og information, og som man aktivt kan tage i brug.
Det, ordføreren ikke gjorde i sin tale, var at forholde sig til, hvordan det her redskab måske kan bruges aktivt, og han talte i stedet mere om, hvad der overordnet skulle laves af reformer i samfundet.
Og en af de ting, som ordføreren hele tiden brugte som begrundelse for, at der skulle gøres noget på andre områder, var, at prioriteterne mellem kønnene jo var forskellige, og at man ikke kunne gøre noget ved det.
Men har Liberal Alliance virkelig ikke en vision om at gøre en forskel i forhold til at skabe eller i hvert fald minimere løngabet ude i samfundet?
Er der ikke en anden idealisme eller vision i Liberal Alliance end at snakke om topskatten?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-01-12:
Det har jeg ikke så mange kommentarer til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-12:
Vi er klart uenige, men jeg anerkender, at ordføreren svarede på spørgsmålet, så tak for det.