runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-07:
Tak for det.
Jeg beklager, at rækkefølgen ikke blev den rigtige, nemlig Venstre først.
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag om, at borgere, der er fritaget for digital post, altså for at modtage digital post, også sådan pr. automatik skal fritages for digital selvbetjening, og desuden skal kommunerne have mulighed for at lade borgerne blive fritaget for digital post uden nogen tidsmæssig begrænsning.
Derfor vil det for nogle personer være nødvendigt at blive fritaget fra digital selvbetjening, men det må efter Venstres mening komme an på en konkret vurdering fra gang til gang af borgerens mulighed for at anvende den digitale selvbetjeningsløsning.
Det er i dag sådan, at der i lovgivningen om digital selvbetjening er taget højde for, at nogle borgere ikke kan anvende digital selvbetjening.
Det foregår på den måde, at borgeren henvender sig i borgerservice i kommunen, hvor der så bliver foretaget en vurdering af, om borgeren kan benytte den pågældende selvbetjeningsløsning eller ej.
Hvis borgeren ikke kan det, udleveres en papirblanket, og det svarer jo til, hvad man gjorde, før vi indførte digital selvbetjening.
Så jeg har svært ved at se, at det skulle være til besvær og ulempe for borgerne, som forslagsstillerne ellers mener.
Desuden er det jo sådan, at en konkret vurdering af borgerens mulighed for at anvende digital selvbetjening fra gang til gang sikrer en stor fleksibilitet.
Det betyder, at en borger, som f.eks. ikke er i stand til at anvende en kompleks selvbetjeningsløsning, ikke dermed pr. automatik kan udelukkes fra at anvende en mere simpel løsning på et andet område.
Dermed undgår vi at udelukke folk fra at bruge den digitale selvbetjening, hvor det kan lette deres hverdag, og det er årsagen til, at reglerne er, som de er.
Baggrunden for, at en borger generelt kan fritages fra digital post, er, at borgeren uopfordret kan modtage breve fra det offentlige, og derfor er det vigtigt at sikre sig, at borgerne er i stand til at anvende digital post.
Derfor gælder en fritagelse for digital post for alle digitale postforsendelser over en længere periode eller helt permanent.
Hvad angår Enhedslistens forslag om at give kommuner mulighed for at blive fritaget for digital post uden nogen tidsmæssig begrænsning, har jeg svært ved at se behovet.
Det er nemlig i dag allerede sådan, at kommunerne kan gøre fritagelsen permanent i tilfælde, hvor der ikke kan forventes at ske en ændring i borgerens forhold, som det jo f.eks. vil være tilfældet, hvis det er en borger med demens eller hjerneskade.
Så muligheden er der altså allerede i dag.
Når det alt sammen er sagt, er det klart, at vi skal være meget opmærksomme på, om reglerne virker efter hensigten, og der skal naturligvis løbende følges op på brugen af digital selvbetjening og på, om brugen af fritagelser fungerer hensigtsmæssigt.
Med disse ord kan Venstre derfor ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Så skal jeg i øvrigt hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at Det Konservative Folkeparti også i denne sag har samme holdning som Venstre.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-07:
Men det er jo ikke nogen lang diskussion, borgerservicemedarbejderen skal stå og have med sig selv om, hvorvidt fru Jensen skal have hjælp eller ej,
det tager borgerneservicemedarbejderen øjeblikkelig stilling til, og der skal ikke skrives lange ansøgninger om at blive fritaget, for det sker jo lige her og nu, hvor de to personer står over for hinanden ved skranken.
Så jeg kan ikke se, at det skal give mere arbejde ude i kommunerne, for det foregår lige her og nu, altså ved at man siger: Jeg skal som sædvanlig nok hjælpe dig, fru Jensen, medmindre du har lyst til selv at gøre noget af det i dag.
Jeg har stor tiltro til, at borgerservicemedarbejderne løser den her problemstilling, for den vil opstå fra tid til anden, det medgiver jeg gerne.
Men jeg tror, de kender deres borgere så godt, at de ved, hvem der skal have hjælp, og hvem der godt kan klare noget af det selv.
Stine Brix (EL), 2015-04-07:
Jamen det var jo derfor, jeg prøvede at spørge Socialdemokraternes ordfører, om man så kunne lave en model, hvor borgerservice kan lave en vurdering af, at her er der en borger, som godt kunne bruge en generel fritagelse, så de ikke gentagne gange skal lave den vurdering og den ansøgning.
Når jeg spørger, er det faktisk også, fordi man jo i juni 2014 spurgte dem, der arbejder ude i borgerservice, om det her var noget, de ville kunne bruge.
Her svarede 23 pct. af cheferne derude, at det var det i høj grad, mens 41 pct. svarede, at de var overvejende enige i, at det ville betyde en øget fleksibilitet for deres arbejde.
Så der er jo en efterspørgsel efter, at det bliver nemmere at fritage de borgere, hvor det er helt åbenlyst for enhver, at det er tosset at blive ved med gentagne gange at søge om de her undtagelser, søge om de her fritagelser.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-07:
Jeg tror, at personalet på enhver borgerservice ret hurtigt vil kende deres borgere så godt, at de ved, hvem det er, der har brug for hjælp.
Jeg tænker, at borgeren, når man – som man jo altid har gjort det – kommer op på borgerservice for at få ordnet de papirmæssige ting, som man har brug for at få ordnet, først vil sige, at man ikke kan gøre det digitalt, hvorefter borgerservicemedarbejderen med det samme vil spørge: Skal jeg hjælpe dig med at gøre det, eller skal jeg bare gøre det for dig?
Så jeg kan ikke se, at det sådan er det store arbejde, der kommer til at skulle ske ude i kommunen, for borgerservicemedarbejderen tager jo beslutningen lige her og nu og på stedet med hensyn til, om der skal hjælp til, eller om vedkommende skal have det gjort helt.
Så jeg tænker selvfølgelig, at vi, som finansministeren også sagde, hen ad vejen skal kigge på, om der er behov for nogle justeringer og noget, der kan gøre det mere fleksibelt, så nogen, hvad skal man sige, ikke skal søge om fritagelse det samme sted mange gange, og at vi hele tiden skal gå i retning af at få det gjort mere fleksibelt, men det skal ikke være en automatisk fritagelse.
Stine Brix (EL), 2015-04-07:
Tak til Socialdemokraternes ordfører for bemærkningerne.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren tager fat i det her begreb med en automatisk sammenstilling af det, altså hvor man er fritaget for digital post og fritaget for digital selvbetjening.
Men hvad mener Socialdemokraterne så om, at man lavede det som en mulighed for kommunerne at give en generel fritagelse til de borgere, hvor man kan se, at her er det helt åbenlyst relevant, så man siger, at her giver man en generel fritagelse i forhold til alt, hvad der vedrører digital post og digital selvbetjening, og man i forhold til andre borgere kan have den mulighed, at det ikke er det rigtige at give en generel fritagelse?
Kunne det være en model, som Socialdemokraterne kunne være interesserede i at arbejde videre med med henblik på at opnå det, som ordføreren afsluttede sit indlæg med at tale om, nemlig det med at få et mere fleksibelt system end det, vi har i dag?
Karin Gaardsted (S), 2015-04-07:
Tak for det.
Vi behandler i dag Enhedslistens forslag om, at borgere, der er fritaget for digital post, også automatisk bliver fritaget for digital selvbetjening.
Vi har jo tidligere debatteret det her i salen, og som jeg sagde sidst, kan synspunktet da også umiddelbart virke logisk.
Men de to ting skal ikke slås sammen, for der er stor forskel på dem.
Jeg gerne understrege, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at der er mulighed for at blive fritaget for begge dele.
Sådan er det, og sådan skal det også blive ved med at være.
Men det bør ikke ske automatisk.
Jeg tror ikke, at det er til borgerens bedste, at man automatisk bliver fritaget for den digitale selvbetjening, hvis man bliver fritaget for digital post.
Det vil altså sige, at man for det første måske ikke er opmærksom på, om der er kommet post til en, og at man for det andet og i denne sammenhæng måske endnu vigtigere heller ikke er klar over, hvad posten handler om.
Den kan altså indeholde oplysninger af meget privat karakter som f.eks. ens sundhed, sygdom eller økonomi; oplysninger, som man måske ikke har lyst til at dele med sin nabo eller sin datter, eller hvem man nu ellers ville kunne få til at hjælpe sig.
Derfor har det været vigtigt for os, at man helt kan blive fritaget for den digitale post, så man dels får posten leveret og altså ikke risikerer at gå glip af noget, der ligger i ens indbakke, som ikke bliver tjekket, dels at man selv har kontrol med hvem, man deler hvilke oplysninger med.
Men det er altså noget helt andet end den digitale selvbetjening.
I den digitale selvbetjening laver borgeren en aktiv handling, hvor man f.eks. søger om boligstøtte, anmelder flytning, indskriver i en daginstitution eller skole eller måske skifter læge – handlinger, hvor man selv kan afgøre, om man ønsker hjælp fra en pårørende eller en bekendt.
Derfor giver det ikke mening, at de to løsninger skal være slået sammen, og derfor kan vi ikke støtte den del af beslutningsforslaget.
Det er også muligt at blive undtaget fra digitale selvbetjeningsløsninger eller få hjælp til det ved fra gang til gang at henvende sig til den ansvarlige myndighed, præcis som man har gjort hidtil.
Dog kan man blive fritaget for hele ydelsesområder som f.eks. Udbetaling Danmark.
Men som nævnt mener vi i regeringen ikke, at der automatisk skal ske en fritagelse for digital selvbetjening samtidig med fritagelsen for digital post.
Til det er områderne ganske enkelt alt for forskelligartede.
Men vi skal, som finansministeren også nævnte, altid se på, hvordan vi kan gøre det mest mulig fleksibelt.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-07:
Jamen jeg tror, det er helt naturligt, at der i en overgangsfase som den, vi er i, med de her bølger af forandringer i forhold til kommunikationen mellem den offentlige sektor og borgerne vil være den type skepsis eller overgangsproblemer, som sådan en undersøgelse afspejler.
Men helt objektivt er det jo sådan, at alle befolkningsgrupper – det gælder i øvrigt også ældre, det gælder da i meget høj grad børnefamilier som min egen – jo har fået en langt nemmere adgang til at kommunikere med den offentlige sektor nu end førhen.
Førhen var det begrænset af åbningstider, og det krævede et fysisk fremmøde i mange tilfælde.
Det tror jeg vil vise sig at være en meget stor gevinst for borgerne i det lange løb.
Morten Marinus (DF), 2015-04-07:
Ja, det er det måske for et flertal, men jeg kunne egentlig alligevel godt tænke mig at høre, hvordan finansministeren så forholder sig til den undersøgelse, som Wilke har lavet for Avisen.dk, hvor 33 ½ pct. svarer, at de finder, at det er blevet sværere at kommunikere med det offentlige, efter at de er blevet tvangsdigitaliseret til at gøre det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Problemet er jo, at FN's advarsel til flygtningene om ikke at vende tilbage til Kobani jo kan blive en permanent advarsel, hvis ikke det sikres, at det er muligt at vende tilbage til byen – altså hvis ikke det sikres, at gravkøer, der kan fjerne murbrokkerne, at mineryddere, som fjerne minerne, kan komme ind.
Det er derfor, at vi også skal tage alarmen fra Røde Kors så seriøst.
Ellers kan Kobani jo blive et symbol på, at nok kan man sejre over ISIL, men ens by vil forblive en ruin, og det vil være rigtig, rigtig trist for den kamp, som lige nu foregår.
Venstre sagde lige nu her: Hvis der kommer et signal fra regeringen om, at vi skal lægge pres på den tyrkiske regering for at åbne grænsen, så støtter Venstre det; indtil da vil man forholde sig passivt.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-07:
Med det her beslutningsforslag, B 72, bliver der fremsat forslag om en automatisk fritagelse fra digital selvbetjening, hvis man er fritaget fra digital post.
Umiddelbart ser forslaget meget logisk ud og tager hensyn til de borgere, som af forskellige grunde ikke kan bruge en computer.
Undtagelse fra digital post kan skyldes mange forskellige forhold som f.eks. en manglende computer, sprogproblemer, forskellige former for handicap.
Og undtagelsen fra digital post gives altså også kun af kommunen i det tilfælde, hvor det vurderes, at den pågældende borger med al sandsynlighed ikke vil åbne sin digitale post og dermed ikke få de nødvendige informationer fra kommunen.
Der er, som finansministeren sagde, omkring en halv million borgere i dag, som faktisk er undtaget fra at modtage digital post.
Når det er sagt, skal jeg være den første til at medgive, at ikke alle nuværende selvbetjeningsløsninger er lige lette at anvende.
Jeg sad f.eks. med min far på 82 år her i påsken og skulle indberette håndværkerfradrag for 2014, men vi fik faktisk aldrig adgang til det skema, hvori man skal gøre dette.
Så nu må han ringe til SKAT og høre, hvad han så skal gøre.
Min far er i øvrigt en af den her halve million mennesker, der er undtaget fra digital post, men han forsøger sig faktisk med digital selvbetjening på computeren.
Og det går faktisk bedre og bedre, selv om han aldrig i sit arbejdsliv har anvendt en computer.
Og det er jeg enig i virker bøvlet.
Derfor kommer der også et ændringsforslag fra socialministeren til L 148 om, at vi skal have en mere fleksibel ordning for den problemstilling.
Med hensyn til den anden del af beslutningsforslaget om at give kommunerne mulighed for at give en permanent fritagelse fra digital post vil jeg sige, at det er der jo allerede mulighed for.
Omkring 350.000 borgere har den mulighed i dag.
Morten Bødskov (S), 2015-04-07:
Målt på hr. Søren Pinds reaktion hernede fra salen er jeg ikke helt sikker på – det ved jeg ikke – om hr. Søren Pind føler sig dækket ind af det spørgsmål, som hr. Nikolaj Villumsen stiller.
Jeg kan sige, at der ikke på nogen som helst måde er tale om, at hverken Socialdemokratiet eller – går jeg ud fra – regeringen har tænkt sig at lade Kobani blive et symbol på kaos.
Tværtimod er den danske indsats også omkring Kobani meget ambitiøst anlagt, som udenrigsministeren også redegjorde for.
Så der er ingen grund til at forsøge at tegne et billede af, at der er nogen, der har tænkt sig at lade stå til – overhovedet ikke.
Tværtimod synes jeg, at alle signaler går på, at man arbejder i retning af, at man kan få genetableret stabiliteten, kan få igangsat opbygningen.
Men det er klart, at man jo er nødt til at lytte til FN, og når FN siger, at det er farligt, at folk kommer tilbage, fordi områderne er mineret, ja, så skal man da lytte til det.
Alt andet ville da være forkert.
Mette Bock (LA), 2015-04-07:
Det har været interessant at lytte til debatten her i dag, og der er faktisk rigtig mange ting, som ikke bare syv, men otte partier i Folketinget er enige om.
Vi er enige om, at situationen i Kobani er rædselsvækkende, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for overhovedet at støtte befolkningen i Kobani.
Vi er også enige om, at hovedproblemet er ISIL og Assad.
Vi er enige om at anerkende kurdernes indsats, i forhold til hvad der foregår.
Og jeg tror faktisk også, vi er enige om at anerkende, at Tyrkiet har ydet en meget stor indsats i forhold til at tage imod flygtninge og opbygge nogle af de bedste flygtningelejre, jeg i hvert fald har set i nabolandene deromkring.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi ikke kan nå til enighed om et fælles forslag til vedtagelse.
Og jeg synes ærlig talt, det er mærkeligt, at Enhedslisten vil svinge sig op til, på trods af at vi ved, hvor kompliceret det, der foregår dernede, er, og på trods af FN's anbefalinger at pålægge regeringen, at lille Danmark skal kræve, at grænserne skal åbnes.
Vi er jo enige om, at vi gerne ser, at der kan komme yderligere nødhjælp ind.
Vi er enige om, at det er fint, at vi nu også fra dansk side bidrager til minerydning i området.
Men jeg synes, det er udtryk for et vist – hvad skal jeg sige – ja, jeg kan faktisk ikke finde ord for det, men jeg synes, det er for meget, at vi skal kræve heroppe fra det fredelige Norden, at nu skal Tyrkiet åbne grænserne.
Lad os finde nogle andre veje i stedet for.
Liberal Alliance støtter det fælles forslag til vedtagelse fra syv af de otte partier, og vi ærgrer os over, at Enhedslisten åbenbart har et behov for selvstændig profilering.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-04-07:
Kommer automatisk – hvad?
Altså, det fik jeg ikke helt fat på.
Hvis der skal mineryddere ind, er man da nødt til at få dem igennem.
Det er da indlysende, at man er nødt til at gå igennem den tyrkiske regering og også lægge pres på den tyrkiske regering – det er vel da indlysende.
Hvis man skal genopbygge Kobani, er man da nødt til at kunne få forskellige materialer igennem – det er da vel indlysende.
Hvordan det så konkret kommer til at foregå, skal jeg ikke stå og kloge mig på her, og jeg tror ærlig talt heller ikke, at man kommer ret langt ved at vedtage noget her i Folketingssalen.
Det er, som om Enhedslisten har en forestilling om, at bare man vedtager deres forslag til vedtagelse, er alt løst omkring Kobani, og det er jo ikke rigtigt.
Det er jo ikke rigtigt.
Den danske regering opererer jo dernede.
Vi har folk dernede, som i praksis opererer vedrørende alle de her spørgsmål, og der ligger også på baggrund af det her forslag til vedtagelse en forpligtelse til, at man fortsat skal gøre det.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Jo, men jeg spurgte såmænd også, fordi jeg gerne ville være sikker på, at vi var enige med SF i analysen af situationen.
Det er netop derfor, at vi formulerer os sådan, at det drejer sig om humanitær hjælp og genopbygningsmaterialer.
Og det drejer sig også, som vores ordfører sagde tidligere, om en sikring af, at f.eks. mineryddere kan komme ind i området.
Der er vi da nødt til pænt og høfligt at bede tyrkerne om at lukke grænsen op for de folk – ikke for gud og hver mand eller ISIL eller hvem som helst, men for de folk, der kan komme ind og sikre endnu en lomme i et forfærdeligt område.
Det er også derfor, vi prøver i forhandlingerne med regeringen at få en tekst ind, som kan sikre, at den konkrete henvendelse kommer fra vores regering.
Men hvis Holger K. Nielsen mener, at den automatisk vil komme, så er det jo da meget betryggende.
Det har jeg nu ikke hørt hverken fra ministerens eller regeringspartiernes side.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-04-07:
Men jeg mener, at det er sådan noget med, at Enhedslisten godt vil have en eller anden selvstændig markering på det her spørgsmål – det er også op til Enhedslisten selv.
Omkring IS: Jo, IS er opstået i Irak, men IS fik jo sit gennembrud i Syrien på grund af Assad, for Assad undertrykte og undertrykker jo også sunnierne.
Og derfor er vi nødt til at erkende, at kampen imod ISIL også er en kamp imod Assad.
Det kan ikke hjælpe noget, at vi ligesom ser væk fra det.
Det er derfor, jeg siger, at vi skal have en større front imod begge djævelskaber, både den djævelskab, der er i IS, og den djævelskab, der er i Assads regime.
Vi håber meget på, at kurderne og de moderate oprører og andre grupperinger kan finde sammen i en sådan bred front.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Hr. Holger K. Nielsen sagde, at det var Assad, der var den direkte årsag til ISIL.
Det synes jeg vi skal tage en snak om en dag, for jeg mener nu, at det var netop den irakiske regerings mishandling af sin sunniopposition i Irak, der var årsagen til, at der opstod grupper i sunnikredse, som udviklede sig, og som bagefter kom til at spille en rolle i Syrien.
Når vi skriver i vores forslag til vedtagelse, at den tyrkiske grænse til Kobani øjeblikkelig skal åbnes for humanitær hjælp og genopbygningsmaterialer, er vi så ikke på linje med SF, og har SF's sikret, at regeringen også er på den linje?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-04-07:
Jamen jeg synes, at jeg forklarede hr. Nikolaj Villumsen det tidligere.
Jeg må forstå det sådan, at Enhedslisten vil åbne grænsen fuldstændig lige pludselig, og så er det, og det fremgår også af talen fra ministeren, at der er advarsler fra FN mod, at man bare åbner for, at flygtninge kan komme ind, fordi sikkerheden ikke er i orden, og derfor er det også et perspektiv, at vi er med til at sende mineryddere til Kobani.
Dertil kommer, at man er nødt til at tage højde for den problemstilling om foreign fighters, som er der, som vi jo tidligere har kritiseret Tyrkiet for at give mulighed for at komme ind i Syrien.
Det var vores tidligere kritik, nemlig at grænsen var hullet som en si, og at, om jeg så må sige, ISIL fik leverancer fra foreign fighters gennem Tyrkiet.
Det er derfor, at jeg bliver nødt til også at tage det med i billedet, når vi snakker om at åbne grænsen.
Men vi vil støtte, at grænsen bliver åbnet så meget som overhovedet muligt, med henblik på at der kommer nødhjælp ind, med henblik på at det kan blive genopbygget, og det ligger også i regeringens forslag til vedtagelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Pindehuggeri?!
Altså, situationen er jo den, og det ved hr. Holger K. Nielsen også godt, at vi har forhandlet om det her forslag til vedtagelse i dagevis, og der har det fra Enhedslisten været gjort helt klart, at der skulle være et krav om åbning af den grænse, som nu står lukket, for at vi kunne støtte det.
Regeringen har jo valgt til ikke at tage det krav med, og det går jeg da bare ud fra at der er en grund til.
Det er, fordi man ikke vil kræve det af den tyrkiske regering, og så undrer det mig da, at SF kan stemme for det forslag til vedtagelse, som regeringen så i dag lægger frem.
Hvorfor ikke kræve af den tyrkiske regering, at grænsen skal åbnes, så den genopbygning, vi så gerne vil have, kan komme i gang, så de flygtninge, vi gerne vil hjælpe, kan komme hjem og genopbygge deres by?
Mette Bock (LA), 2015-04-07:
Jeg har ikke hørt et eneste af de partier, der har været på talerstolen her i Folketinget i dag, sige, at vi ikke skal gøre, hvad vi kan, for at få nødhjælp ind til Kobani
, ikke et eneste parti.
Så det er vi jo enige om.
Men derfra og så til at kræve, at Tyrkiet skal åbne sine grænser, synes jeg der er et meget stort spring, i betragtning af hvor kompliceret situationen er dernede, og på trods af at FN kommer med en anden anbefaling.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Jeg vil starte med at tillade mig at minde om, at Enhedslisten jo faktisk fremsatte et beslutningsforslag her i Folketinget, som De Konservative stemte imod.
Det gik ud på, at Danmark skulle transportere våben til kurderne i Kobani, så de kunne forsvare sig mod ISIL.
Det er jeg ret sikker på at de ville have været rigtig glade for at have modtaget, men det afviste De Konservative og et flertal i Folketinget desværre.
Hvorfor rejse debatten i dag?
Altså, man må jo sige, at der er kommet noget rigtig positivt ud af det.
Der er kommet det positive ud af det, at vi nu har fået en tilkendegivelse fra regeringen om, at man vil sende minerydningsudstyr derned.
Det synes jeg er ekstremt positivt.
At sende minerydningsudstyr til en by, som ligger i ruiner og er fyldt med miner, og som 200.000 flygtninge gerne vil vende tilbage til, synes jeg ærlig talt er positivt, og det synes jeg understreger, at den her debat er relevant.
Min bekymring er så, at det her udstyr ikke kan få lov at komme frem, for det ved vi fra Røde Kors at der er kæmpestore problemer med.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra Det Konservative Folkeparti: Hvorfor ikke kræve af den tyrkiske regering, at man åbner grænsen for det minerydningsudstyr, som alle partier i Folketinget nu mener skal sendes af sted?
Mette Bock (LA), 2015-04-07:
Nej, det er bestemt ikke abstrakt, det er utrolig konkret.
Men jeg mener sådan set også, at det pres, også i forhold til Tyrkiet, ligger i det forslag til vedtagelse, som syv af Folketingets otte partier går ind for i dag.