runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Det er sådan, at vi jo, som jeg også nævnte, får mulighed for i december med de nye regler, der træder i kraft i EU, at hjemsende EU-borgere til afsoning i deres hjemland, og det burde give luft på den front, så vi kan få lukkede pladser frigjort.
Med hensyn til Norges aftale med Rumænien kan jeg ikke sige her og nu, om det er noget, som vi yderligere kan gøre, og om det vil have en effekt.
Nu er Norge jo uden for EU i modsætning til Danmark, som er medlem af EU, men jeg er blevet opmærksom på, at der er en sådan aftale, og jeg har bedt om at få undersøgt nærmere, hvad indholdet af den aftale er, og om det er noget, vi har nytte af at gøre på trods af de regler, der er i EU.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Omkring juletid var vi i Danmark igen vidner til et muligt terrorangreb, som heldigvis blev afværget.
Det var igen Morgenavisen Jyllands-Posten, der tilsyneladende var målet for radikaliserede menneskers planer.
Set med Dansk Folkepartis øjne aktualiserer det behovet for, at vi her i Folketinget debatterer og tager initiativer til at sikre, at ytringsfrihed ikke skal være et spørgsmål om ussel mammon.
Hvis man er avis, borger eller virksomhed, skal det ikke være sådan, at man ikke kan give sin mening til kende, enten bevidst eller måske ubevidst, uden at blive slået i hartkorn med nogle, der går efter forskellige menneskers liv.
I Dansk Folkeparti er vi meget bekymrede for den udvikling, vi har set, hvor Morgenavisen Jyllands-Posten og andre føler sig truet og må bruge meget store ressourcer på at beskytte sig imod de trusler.
Det er jo ikke kun én gang, det er flere gange, at en avis som Jyllands-Posten er omdrejningspunkt for de trusler, vi har set.
Det, vi kan være ekstra bekymrede for, er måske ikke med hensyn til Morgenavisen Jyllands-Posten, som er en velrenommeret avis, der formentlig har penge på kistebunden, nej, det er i virkeligheden, hvis en avis eller et andet medie uforvarende måtte komme til at trykke et læserbrev eller en tegning, som hidser nogle op, og det så lige pludselig er den avis eller det nye medie, der vil være omdrejningspunkt for de trusler, der er tale om.
Det er ikke sikkert, at et lille medie – det kunne være Kristeligt Dagblad eller en anden avis, en radio- eller tv-station, eller hvad det nu er – er rustet økonomisk eller sikkerhedsmæssigt, og tryghedsmæssigt for deres medarbejdere, til at kunne imødegå de trusler, der måtte være.
Vi har noteret os, at Morgenavisen Jyllands-Posten har måttet bruge 40 mio. kr., ifølge aviserne i hvert fald, på at beskytte sig mod mulig terror.
Det er klart, at det ikke er en udgift, som mange andre medier tilsvarende vil kunne dække og beskytte sig med, og det kan så i den virkelige verden være ensbetydende med, at man er nødt til at lade være med at gøre det, man måske egentlig gerne ville, altså, give det rum for ytringsfriheden, som man gerne ville give på en avisredaktion.
Og sådan må det aldrig være i hverken Danmark eller andre lande.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt, at vi har en debat i Folketinget om, hvordan vi i allerhøjeste grad beskytter ytringsfriheden, beskytter den frie ret til at trykke det ene, det andet eller det tredje, hvis man som avis ønsker det.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Jeg erindrer ikke lige på stående fod det nøjagtige antal af unge under 18 år i vores fængsler, men umiddelbart mener jeg slet ikke, at det er på det niveau, som hr. Manu Sareen nævner.
Men det kan vi jo få belyst ved et skriftligt spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er meningen, at unge under 18 år overhovedet skal sidde i vores fængsler.
Det sker undtagelsesvis i forskellige sammenhænge, og så er det næsten uden undtagelse i ganske få dage, det er måske kun 1 dag, det drejer sig om.
Det kan være, hvis det er vanskeligt at finde en egnet institutionsplads til den pågældende – det kunne måske være en, som har en meget voldelig adfærd, hvor man ikke ser anden udvej end i hvert fald midlertidigt at få vedkommende ind i et vores fængsler.
Der kan være andre forhold i forbindelse med overførsel fra en institution til en anden, men det er en midlertidig foranstaltning.
Vi har jo sikrede institutioner for unge, og jeg er glad for at kunne sige, at der jo er ledige pladser i de sikrede institutioner for unge.
Der var jo en del bekymring for, også her i Folketinget, da vi nedsatte den kriminelle lavalder til 14 år, at vi ikke afsatte penge nok til udbygningen af de sikrede institutioner, men vi kan se nu, også fordi kriminaliteten, ikke mindst ungdomskriminaliteten, falder, at så er der altså plads i de sikrede institutioner til de unge.
Så det er helt specielt, når der er unge, som kommer ind i vores fængsler, men lad os få tallet belyst under udvalgsarbejdet.
Manu Sareen (RV), 2011-04-06:
Så håber jeg, at ministeren ikke tager det her som brok, men som det, som er vores rolle som opposition, nemlig bl.a. at bide regeringen i haserne og holde øje med, at tingene foregår, som de skal.
Mit spørgsmål går ud på, at der, så vidt jeg har fået oplyst, sidder omkring 200 børn under 18 år i de danske fængsler – Enhedslisten var også inde på det – fordi der ikke er plads på sikrede institutioner.
Jeg ved, at de europæiske fængselsregler også opponerer mod det her.
Det kan godt være, at det bliver for specifikt – jeg kan se, at ministeren sådan lige kigger over for måske at få noget svar – og jeg kan også få svar senere hen, det er helt fair nok.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad ministeren har tænkt sig gøre, hvis antallet er så stort – eller mindre, så er det også fint – for at modvirke de skadevirkninger, som de her børn unægtelig vil pådrage sig, for vi har også hørt fra alle ordførere, at det her er et meget, meget råt miljø, som ikke er for børn på nogen som helst måde.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Jeg er altid glad for at kunne bidrage til, at der falder ro over fru Anne Baastrup.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Nu her, hvor klokken er ved at være mange og der er en ny forespørgselsdebat bagefter, vælger jeg at fortolke den nuværende formand på linje med den tidligere formand for Det Konservative Folkeparti, sådan at det, ministeren taler om, er Kongens Ø og den slags private tilbud om stofmisbrugsbehandling eller andet.
Så jeg er blevet lidt mere beroliget, men jeg vil sige, at jeg ikke synes, det var sjovt at høre det der generelle ønske om privatisering af den danske kriminalforsorg.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
For det første synes jeg lige, jeg vil benytte lejligheden til at informere, ikke mindst fru Anne Baastrup, om, at Det Konservative Folkeparti stadig væk hedder Det Konservative Folkeparti, men i daglig tale siger man ofte De Konservative.
Så er det da kun godt, hvis det kan gøres bedre og eventuelt billigere, men jeg forestiller mig jo ikke, at hvad der har med myndighedsudøvelse at gøre, skal gøres af private.
Der er masser af funktioner rundtomkring, det kan være bygningsvedligeholdelse, og det kan være mange andre ting, som private kan levere i større udstrækning, end tilfældet er i dag, og hvis det kan give nogle fordele, så vi kan få gjort tingene bedre og billigere, så synes jeg da, at det er noget, man skal være åben over for.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Det var godt, jeg sad fuldstændig stille på min stol, for ellers var jeg faldet ned af den.
For et par år siden, kom hr. Helge Adam Møller med et forslag om at privatisere Kriminalforsorgen – private fængsler.
Den daværende formand for Det Konservative Folkeparti, som det hed dengang, sagde: Aldrig i livet!
Jeg kan forstå, at der nu er kommet nye toner fra den nuværende formand for Det Konservative Folkeparti, som nu hedder De Konservative.
Er det meningen, at vi skal have tilstande ligesom i USA, hvor man simpelt hen får skabt et vælgerkorps af ansatte i fængslerne, således at man hele tiden kan få lagt pres på politikerne om, at de skal stramme op på straffeloven, og man hele tiden kan få nogle flere arbejdspladser?
Er det det, det handler om for De Konservative?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Nu kunne jeg desværre ikke deltage i Retsudvalgets omtalte tur til Norge, men som sagt har jeg bedt om, at vi får taget kontakt til min gode kollega Knut Storberget i Norge for at høre nærmere om de norske erfaringer og indholdet i den aftale.
Og det er meget muligt, at det er noget, vi kan lade os inspirere af, så vi på den måde kan sætte yderligere pres på med hensyn til at få udlændinge sendt hjem til afsoning i deres eget land, for vi er fuldstændig enige om, at det ville være rigtig godt, hvis vi kunne det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Jeg synes, at ministeren, ligesom da ministeren udsendte sin pressemeddelelse om, at der er kommet flere ansatte, og at man ikke havde fyret så mange, og at alle de historier, der var i pressen om voldsomme nedskæringer og fyringsrunder, højst var et lille udsnit af virkeligheden, også her forsøger at flytte fokus fra, at der her er en faggruppe, hvor man har fyret omkring 1.000 mennesker.
I virkeligheden kunne man jo, når ministeren siger, at der er ansat flere sygeplejersker, spørge sig selv, om det mon ikke også i virkeligheden dækker over, at de i rigtig mange regioner er gået væk fra at bruge dyre vikarbureauer og i stedet for har ansat folk i regionale vikarbureauer, hvilket så dækker over, at det ser ud, som om der er kommet flere fuldtidsansatte, men at der reelt ikke er tale om flere hænder.
Det er alene en teknisk ting, om de er ansat i et privat vikarbureau eller et offentligt vikarbureau.
Hvis vi dykker ned bag det, så siger ministeren, at der jo også er flere, der hurtigere bliver udskrevet, men det fjerner vel ikke de opgaver, som har ligget her i de seneste år.
Det er jo ikke sådan, at der er sket en revolution i behandlingen sådan bare det sidste år.
Det er 8 pct., 1.000 mennesker, og det synes jeg er rigtig, rigtig voldsomt.
Og jeg tror, at det berører opgaver, som for manges vedkommende stadig væk skal løses, og at vi bare risikerer, at det bliver andre faggrupper, der står med dem.
Som sagt tror jeg ikke meget på, at der er blevet ansat flere sygeplejersker.
Jeg tror, at det er et teknisk spørgsmål, hvor de bare er gået fra at være privatansatte til nu at være offentligt ansatte.
Så de eneste, der reelt er blevet flere af, er måske lægerne.
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Siden 2001 er der blevet ansat 3.500 flere læger og 4.600 flere sygeplejersker på de offentlige sygehuse.
Dertil er der ansat ca. 3.000 flere SOSU-assistenter i forhold til i 2001.
Så selv om der er sket et fald i antallet af ansatte SOSU-assistenter fra 9 til 10, har der været en forholdsvis stor procentvis stigning i antallet siden 2001.
Det er regionernes ansvar og beslutning at sammensætte personalet på sygehusene, dels i lyset af de opgaver, der skal løses, dels i lyset af det personale, der er til rådighed på det sundhedsfaglige arbejdsmarked.
Der er jo ikke blevet færre opgaver, sådan som der spørges om.
Nej, der undersøges, opereres og behandles flere patienter end nogen sinde, og der er flere ambulante besøg end tidligere.
Aktiviteten er stigende, antallet af sengedage for indlagte er faldende – det betyder, at man er indlagt i kortere og kortere tid efter operationerne.
Så jo, der er nogle opgaver, der er blevet færre af, nemlig inden for det, man kan kalde sygehusenes hotelfunktion, hvorimod der er mere behandling, flere operationer osv.
Det må sygehusene jo tage hensyn til, når deres ledelser skal sammensætte deres personale.
Det behøver ikke være negativt, at der er blevet flere læger og sygeplejersker og færre til at tage sig af patienterne – hvis der er færre senge, og hvis patienterne ligger i kortere tid i de senge og der til gengæld bliver foretaget flere operationer og flere ambulante behandlinger, så er det jo en rimelig udvikling.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Jeg kan konstatere, at den indsats, som regeringen gør, for at sikre, at store selskaber betaler den skat, de skal, har givet et resultat; at de ekstra ressourcer, som vi netop har tilført hele ligningsområdet, har givet et resultat, som også betyder, at de store selskaber betaler en meget stor del af selskabsskatten.
Det er klart, at også de store selskaber er påvirket af konjunktursituationen, men jeg mener sådan set, at det, som vi skal fortsætte med, er den vej, der er skitseret i ligningsplanen, nemlig at gennemstrømningsselskaber, kapitalfonde og selvfølgelig, hvis der er store renteudgifter ud af landet, er ting, som tænder alarmklokkerne hos ligningsmyndighederne.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Jamen der er ikke noget, der mangler at blive undersøgt.
Det viser de tidligere skatteministre med det, de gjorde – f.eks. ved at fremsætte forslag om, at man begrænsede muligheden for rentefradrag, når det ikke havde noget at gøre med investeringer i Danmark.
Det var jo præcis, fordi der kom en kampagne fra A.P. Møller-Mærsk, Carlsberg, Danisco og de andre store selskaber, fordi de ikke ville have den skattestramning – de ville ikke betale skat i Danmark – at vi i Folketinget lige pludselig fik en oplysning, der gjorde, at vi meget hurtigt kunne konstatere, hvor lidt de store selskaber betaler.
Det var faktisk et politisk skridt fra skatteministeren, som jeg må rose, for det var et modspil mod de store selskabers kampagne.
Men desværre endte det jo altså sådan, og det må skatteministeren erkende, at den stramning af skattelovningen ikke blev gennemført, og det er derfor, de store selskaber stadig væk ikke betaler skat af betydning i Danmark.
Det ved vi, det ved ministeriet, det ved ministeren.
Den eneste begrundelse for ikke at gøre noget ved det er frygt for de store selskaber.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Den debat synes jeg med al tydelighed viste, at vi egentlig alle sammen mangler et overblik over, hvad problemet er, og hvad grundene er til, at nogle selskaber ikke betaler selskabsskat.
I det lys synes jeg, det er rigtigt at afvente den undersøgelse, sådan at vi kan have fælles viden at tage den politiske diskussion ud fra.
Men som sagt vil jeg ikke kommentere de konkrete virksomheder, som hr. Frank Aaen hænger ud.
Men det kunne jo sådan set også skyldes, at de pågældende virksomheder netop har foretaget store investeringer.
Det er jo en af grundene til, at nogle selskaber ikke betaler selskabsskat, og det er ikke i sig selv dårligt for samfundet.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Det har jeg aldrig påstået.
Jeg har derimod påstået, at lovgivningen skal laves om, og det var det, jeg nævnte før med de multinationale selskaber; der er brug for at lave lovgivningen om.
Det er det, den nuværende minister ikke tør.
Det var det, som en anden af ministerens forgængere forsøgte, nemlig at ændre skattereglerne vedrørende rentefradrag, så nogle af de selskaber, der i dag slipper meget, meget billigt i skat, kom til at betale mere i skat.
Og må jeg sige: De der selskaber, jeg nævnte før, betalte selv under højkonjunkturen ingen nævneværdig skat – selv under højkonjunkturen.
Det er til det argument med, at skattebetalinger afhænger af konjunkturerne.
Men fordi man blev bange for de store selskaber, så undlod man at gennemføre det forslag, man havde fremsat, og som der var flertal for i Folketinget.
Det er i øvrigt et af de forslag, som også er med i den handlingsplan, vi skulle have forhandlet her i marts.
Så jeg kan kun sige, at det må være, fordi ministeren er bange for de store selskaber, at nogle af de forslag, man selv har fundet ud af er nødvendige, ikke bliver fremsat.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-04-06:
Jeg vil gerne starte med at sige mange tak for sidst til undervisningsministeren, som SF og jeg havde indkaldt til samråd i går om den sociale mobilitet i folkeskolen.
Jeg er nødt til her i dag at blive lidt i samme boldgade, fordi selv om undervisningsministeren var meget venlig i sin besvarelse på samrådsspørgsmålene og imødekommende, i forhold til at der er nogle problemer, skortede det måske en lille smule på konkrete initiativer.
Jeg vil godt have et lidt mere klart svar end det, jeg fik på samrådet i går, i forhold til hvad det er, ministeren påtænker at gøre ved det her.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Der kan som sagt være en række helt legitime grunde til, at nogle selskaber ikke betaler selskabsskat et givent år.
Det, vi kan se, er, at der klart er en sammenhæng mellem den mængde selskabsskat, der bliver betalt, og så hvordan væksten har det i Danmark.
Det siger sig selv, at når hjulene kører godt og der tjenes mange penge, så betales der også selskabsskat, og det omvendte gør sig også gældende: Når vi er i en lavkonjunktur, kommer der også mindre ind i selskabsskat.
Men det er jo sådan, at hvis en virksomhed ingen omsætning har eller har en meget lav omsætning, ja, så kan det være en grund til, at der ikke betales selskabsskat.
Hvis en virksomhed har foretaget store afskrivninger, fordi den har foretaget store investeringer, så kan det være grunden til, at man et år ikke betaler selskabsskat.
Der kan være underskud fra tidligere år, der gør, at man ikke betaler selskabsskat.
Det er også derfor, jeg vil advare især hr. Frank Aaen mod at gøre ethvert selskab, der ikke betaler selskabsskat, til et selskab, som enten svindler eller ikke følger landets lovgivning.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Jeg var i mandags til generalforsamling i A.P. Møller-Mærsk og spurgte til, hvad A.P. Møller-Mærsk faktisk betaler af skat i Danmark, når vi ser bort fra afgifterne på nordsøolien.
Svaret var 55 mio. kr.
Jeg kan til oplysning sige, at det er mindre, end direktion og bestyrelsen i A.P. Møller betaler i personskat.
Det er altså 55 mio. kr. fra en virksomhed, som har 300 mia. kr. i omsætning.
Vi har tidligere kunnet grave frem på baggrund af nogle oplysninger, vi har fået fra Skatteministeriet, at otte af de største danske koncerner – Danisco, Carlsberg, FLSmidth, NKT Holding, rederiet NORDEN, Vestas, De Samvirkende Vognmænd og altså A.P. Møller-Mærsk – enormt store selskaber med milliarder og atter milliarder i omsætning – tilsammen hvert år nøjes med at betale mellem 200 og 300 mio. kr. Tilsammen!
Mener ministeren ikke, at der er et problem her?
Mener ministeren ikke, at så store selskaber, som har så stor en betydning også i det politiske, fordi de har stor adgang til pressen, har direkte adgang til ministrene, hvis der er nogle ting, de gerne vil have gennemført, rettelig burde betale en højere skat i Danmark og dermed bidrage til fællesskabet, bidrage til det samfund, som de er udsprunget af, og som er en forudsætning for det erhvervsliv, som de fungerer i?
Hvis vi går tilbage til en tidligere skatteminister, ser vi, at regeringen faktisk forsøgte at gennemføre nogle skatteregler vedrørende rentefradrag, som ville have gjort, at de her selskaber kom til at betale skat.
Men efter en kampagne i Dagbladet Børsen og andre steder blev regeringen bange og trak det forslag tilbage, og derfor betaler de stadig væk ikke skat af nævneværdig betydning.
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Jeg har hele tiden sagt, at alle selskaber, store som små, skal betale den skat, som de skal, hverken mere eller mindre.
Der kan være mange legitime grunde til, at nogle selskaber ikke betaler skat eller betaler meget lidt i skat enkelte år.
Det skyldes formentlig en kombination af flere forhold.
Når det er sagt, er regeringen dog meget opmærksom på, at der er nogle selskaber, som år efter år stort set ikke betaler selskabsskat.
Regeringen har igennem mange år haft fokus på selskabsbeskatningen og har også løbende strammet reglerne, som jeg var inde på tidligere.
Derudover er der også som nævnt i andre sammenhænge igangsat en række initiativer.
Der er på ressourcesiden sket en oprustning på selskabsskatteområdet, og på indsatssiden er der bl.a. igangsat et analysearbejde med fokus på afdækning af de bagvedliggende årsager til, at selskabers skattebetaling går i nul.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Synes ministeren, at det er o.k., at en stribe af landets største selskaber år efter år kan slippe med at betale ingen eller meget lidt i selskabsskat?
Peter Christensen (V), 2011-04-06:
Der er simpelt hen grænser for, hvad jeg vil svare på, og sådan nogle angreb om partitilskud, som ikke har noget at gøre med virkeligheden, synes jeg er fuldstændig upassende.
Jeg kan garantere for, at vi vil sikre, at store selskaber kommer til at betale den skat, de skal.
Men hr. Frank Aaens påstande har jeg ikke tænkt mig at bruge tid på.
Frank Aaen (EL), 2011-04-06:
Skatteministerens forgænger havde været tingene igennem, havde fremlagt en handlingsplan og sendt den til Folketinget og haft yderligere ½ år til at arbejde med den og indkalde til møde
, fordi skatteministeren åbenbart var parat til at mødes med Folketingets partier for at se, hvad der kunne gennemføres af forbedringer for at sikre, at multinationale selskaber betaler den skat, som er rimelig.
Hvordan kan en minister på så kort tid bare aflyse, hvad den tidligere minister har gjort?
Det forstår jeg ikke noget som helst af.
Det kan da ikke være et sagligt grundlag efter 1 eller 2 uger, som er mere vægtigt end det, den tidligere minister har brugt mange måneder på.
Det hænger jo ikke sammen.
Derfor er konklusionen igen, at man bare vil please de store virksomheder, som betaler bidrag til Venstre i den valgkamp, som vi snart skal have, altså at Venstre er bange for at genere de store selskaber.
Det er det, jeg kan få ud af det, og det betyder jo altså, at virksomheder som Q8, Nestlé, Unilever, Kraft Foods og Elgiganten kan blive ved med ikke at betale skat i Danmark.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-06:
Jeg skal forsøge at gøre det kort., så vi kan nå hele vejen rundt.
Gymnasieoptaget er jo glædeligvis steget i år, det er gået fra, at der er 35.600, der har søgt gymnasiet, til at der faktisk er 41.000, dvs. næsten 5.000 flere.
Det er vi jo rigtig glade for, vi vil gerne have flere unge til at tage en uddannelse, og dem skal vi tage rigtig godt imod.
Derfor er det jo også lidt bekymrende, når man i går i metroXpress kunne læse, at 86 pct. af gymnasieeleverne klager over dårlig luft, og 78 pct. klager over, at de får hovedpine af at være i klasselokalerne.
Forudsætningen for, at man faktisk kan lære noget af undervisningen, er, at man også sidder godt.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Jamen jeg har da masser af meninger om det.
Det, som hr. Bjarne Laustsen kan være helt tryg ved, er, at der nu er forhandlinger om at lave et nyt kort, et meget anderledes kort til gavn for de studerende.
Det vil betyde, at der kan være mulighed for, at man kan transportere sig på en helt anderledes måde, end der før har været mulighed for.
Det tror jeg er noget hr. Bjarne Laustsen også er tilhænger af.
Jeg ved det ikke helt, men det går jeg ud fra at hr. Bjarne Laustsen er.
Socialdemokratiet er i hvert fald med i de forhandlinger, som finder sted.
Det er et 2-årigt forsøg, og så skal man derefter evaluere det, når det har fundet sted, hvordan tingene så er.
Men hr. Bjarne Laustsen kan være helt tryg ved, at når tingene er faldet på plads, kan man selvfølgelig også give, om man så må sige, en køreplan for, dels hvornår loven træder i kraft, dels under hvilke vilkår den træder i kraft.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-06:
Jamen det bliver mystisk, fordi da regeringen kom med det her som et led i genopretningspakken, var det vigtigt, at der kom en afgift ekstra – en stigning på 70 pct. – for at få Danmarks økonomi til at hænge sammen.
Nu siger man, at man er i stand til at lave et kort, der koster 300 kr. om måneden – jeg tror, at det er det tal, der har været nævnt – og en lang række Venstrefolk skriver jo i dagbladene rundtomkring, at der er sådan et system på vej, så noget må der jo være om snakken.
Det vil jo så sige, at der er en hel masse penge, som undervisningsministeren ikke får ind i sin kasse, fordi der jo skal betales meget mindre, og det kan da sikkert være, at det er fint, men skal de besparelser, der er her på det område, tages andre steder fra på Undervisningsministeriets område.
Det er derfor, at det her spørgsmål er interessant, og det må ministeren da have en mening om, selv om at de forhandlinger kører i et andet regi.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Jamen jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at han kan være helt tryg ved det, for når de endelige forhandlinger om hyperkortet er faldet på plads, vil jeg gerne orientere hr. Bjarne Laustsen om det – og også orientere andre, der måtte være interesseret i at få beskrevet, hvordan ordningen skal være.