Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Nej, det kan jeg ikke.
Og der er det, at når vi forholder os til en finanslov og besparelser, skelner vi imellem det, vi kalder gamle besparelser og nye besparelser eller gamle forringelser og nye forringelser.
Der har ikke i de finanslove, vi har indgået aftale om med den tidligere regering, været nye forringelser i SKAT.
Det var, fordi vi kunne se, at hvis ikke der blev tilført ressourcer til SKAT i 2015, ville vi blive medansvarlige for en besparelse i SKAT.
Så der har ikke været nye forringelser i finanslovsaftaler indgået med Enhedslisten, når det kommer til SKAT, tværtimod.
Baggrunden for dagens debat er jo, at det står skidt til i SKAT i dag.
SKATs elendigheder skyldes jo en farlig cocktail af massive nedskæringer, endeløse organisatoriske ændringer og kuldsejlede it-projekter.
Det har resulteret i kaos, der betyder, at færre penge bliver inddrevet, svindlere har kronede dage og kvaliteten af SKATs arbejde er forringet.
Det går så igen ud over retfærdighedsfølelsen og borgernes retssikkerhed.
Tilliden til SKAT forsvinder desværre som dug for solen, i takt med at både politiske og ledelsesmæssige skeletter vælter ud af skabet.
Situationen er ganske enkelt uholdbar.
Og den har været det længe.
Allerede i 2007 påpegede Statsrevisorerne, at SKAT ved sin oprettelse ikke fik tilført de nødvendige ressourcer.
I 2005 var der ca. 11.500 ansatte i SKAT, i 2006 var der ca. 9.200, mens der i 2015 var ca. 6.200 årsværk.
Det er simpelt hen ikke muligt at sikre driften, produktudvikle og genopbygge på samme tid, når man samtidig skærer massivt ned på ressourcerne.
Og skandalesager har vi jo set komme som perler på en snor.
Vi har haft skandalen med et fælles inddrivelsessystem, EFI, som skulle løse inddrivelsesopgaver, og som betød, at tusindvis af ansatte samtidig blev fyret.
Systemet er nu blevet skrottet, og restancerne stiger i rekordtempo.
Bl.a. kan man se i svaret på spørgsmål 363 i Skatteudvalget, at da EFI blev lukket ned i midten af september, faldt inddrivelsen med i gennemsnit 300-400 mio. kr. om måneden.
Så de her problemer med at inddrive pengene er et problem, vi i høj grad stadig væk har.
Det er et kæmpeproblem, et katastrofalt problem.
Vi så også den 1. april 2015, at det kom frem, at SKAT ikke havde reageret på informationer om, at mere end 200 danskere havde ca. 4,8 mia. kr. i skattely i Schweiz.
I august 2015 kom det frem, at der er blevet svindlet med udbetalinger af aktieudbytter.
Det er ca. 9 mia. kr., som statskassen har tabt på svindel på den konto.
Og her i starten af året, i januar, kom det eksempelvis også frem, at der har været omfattende svindel med negativ moms, og ifølge DR's dokumentarserie »Sådan svindles Danmark« er der endvidere risiko for, at mange af de penge, man har svindlet sig til, er blevet brugt til at finansiere terror.
Med hensyn til momsudbetalingen må man også kigge på, at i 2010 var der anmodninger om udbetaling af 160 mia. kr. I 2015 er det beløb steget til 226 mia. kr.
Det er jo en kæmpestigning.
Det er jo også på den baggrund, at de faglige organisationer i årevis har råbt op om, at der er brug for flere ansatte, at der er brug for flere ressourcer, at de ansatte tjener deres egen løn ind.
Dansk Toldog Skatteforbund har været ude med beregninger, der siger, at en medarbejder i SKAT i gennemsnit tjener sin løn ind fem gange.
Det er de samme beregninger, som FTF har været ude med.
Så hvis ikke der gribes ind fra politisk side, vil det være sådan, at de besparelser, der har været ødelæggende for SKAT de sidste over 10 år, sådan set bare vil fortsætte.
Hvis vi kigger på den finanslov, der er vedtaget for 2016, kan man jo se af fremskrivningen over årene, at SKATs budget automatisk vil falde frem mod 2019, så der i perioden fra 2016 til 2019 samlet set vil være en besparelse på over 1 mia. kr., og at SKATs budget i 2019 med det grundlag, der ligger der, vil være over 0,5 mia. kr. mindre, end det var ved finanslovens vedtagelse.
Det her beslutningsforslag går ud på at sætte en prop i og sige: Nu har vi lært, at det at spare på SKAT er en rigtig dårlig forretning.
Det er rigtig dumt.
Det går ud over de penge, vi kan skrabe ind til fælleskassen og til vores alle sammens velfærd, men det går også ud over tilliden til SKAT, som jo er hele rygraden i finansieringen af vores velfærdssystem.
Når det nu har været forkert de sidste over 10 år, skal vi da stoppe med at gøre noget, der er forkert.
Så skal vi sætte en prop i, så skal vi stoppe blødningen, så skal vi annullere alle de planlagte besparelser i SKAT i årene, der kommer.
Det er det, som det her beslutningsforslag handler om.
Vi, der står bag det her beslutningsforslag, tror simpelt hen ikke på, at det vil være muligt for SKAT at blive genrejst med de drastiske besparelser, der ligger i budgetterne, og vi ønsker på den baggrund netop at annullere alle planlagte besparelser i SKAT.
Hvad angår finansieringen, mener vi sådan set, at det at ansætte folk er selvfinansierende.
Det er også vigtigt i den sammenhæng at påpege, at man i SKAT faktisk udmærket godt ved, hvad hver enkelt medarbejder prøver at skrabe ind, altså hvor mange gange hver medarbejder tjener sin løn hjem.
Fra Enhedslistens side har vi prøvet flere gange at få hevet de tal ud af skatteministeren.
Det er ikke lykkedes.
Det er vi rigtig kede af.
Det er ikke, fordi vi vil sidde og diskutere enkelte kontorer eller afdelinger i SKAT, men vi synes, at når diskussionen om finansiering kommer op, må det også være muligt, at skatteministeren fremlægger de informationer, som skatteministeren har adgang til i SKAT, hvor man for hver enkelt medarbejder kan se, hvor mange penge der bliver kradset ind.
Man kan derfor se, hvor meget en medarbejder i gennemsnit f.eks. hiver ind, når det drejer sig om udbetaling af moms.
De oplysninger, jeg har
Almindelig logik her bør jo være, at der bør være en sammenhæng mellem indtægtssiden og udgiftssiden.
Det er et problem, at Finansministeriet opfatter enhver ansættelse i SKAT som en udgift, der bare forsvinder, når det i virkeligheden handler om en investering i vores alle sammens skattesystem.
Så har vi oven i købet været så venlige at sige, at selv om det vil være selvfinansierende at ansætte flere medarbejdere, så angiver vi også en finansiering i form af genindførelse af sodavandsafgiften.
Sodavandsafgiften udgør en meget, meget lille del af en sodavands pris og har faktisk ikke nogen betydning for grænsehandelen.
Det er også det, man hører fra de butikker, der arbejder med grænsehandelen.
Så det er 600 mio. kr. ud til ingenting ved at afskaffe sodavandsafgiften.
Man kunne roligt genindføre den og bruge de penge på at styrke SKAT.
Der ville pengene i hvert fald være rigtig godt brugt.
Det bliver efterhånden mere og mere uklart, hvad den her borgfredskreds eller forståelseskreds egentlig går ud på.
Papiret om det fylder en halv A4-side, hvor der står noget om, at der har været negativ omtale af SKAT i medierne, og der er nogle embedsmænd, der har gjort noget forkert, og nu skal vi se fremad.
De partier, som står bag, er de partier, der har hovedansvaret for at have ødelagt SKAT igennem de sidste lidt over 10 år.
Men jeg har hørt ordførere fra alle de partier, som er med i den forligskreds eller borgfredskreds, sige: Hvorfor vil Enhedslisten og Alternativet og SF ikke være med?
Jeg har hørt ordføreren for SF, jeg har hørt ordføreren for Alternativet sige, at de gerne vil være med til at diskutere fremtiden for SKAT, de vil gerne være med til at diskutere, hvordan man kan tilføre flere ressourcer til SKAT.
Nu siger jeg som ordfører for Enhedslisten til skatteministeren, mens jeg kigger på ham: Jeg vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan tilføre flere ressourcer til SKAT.
Så hvad handler den her borgfredsaftale i virkeligheden om?
Hvis det handler om, at de partier, som er med i borgfredsaftalen, gerne vil have Enhedslisten og Alternativet og SF med til at diskutere det her, synes jeg da, vi skal gøre det sammen.
Så jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstår, hvad kritikken går på.
Vi vil i hvert fald fra Enhedslistens side rigtig gerne være med, og det er præcis det samme, som jeg hører SF og Alternativet sige.
Jeg kan fra Enhedslistens side sige, at det er en række af ene gode forslag.
Der er også gode elementer i retssikkerhedspakke II, men problemet er jo, at den omkostningsgodtgørelse, som man vil give, for at store virksomheder kan benytte advokatfirmaer til at lave aggressiv skattetænkning og føre endeløse sager mod SKAT, går vi ikke ind for.
Det er jo en del af finansieringen af retssikkerhedspakke II.
Det er i øvrigt en holdning, som en enig opposition, dengang der var et andet flertal, også havde, da forslaget kom frem fra Konservative, Liberal Alliance og Venstre før valget.
Så det er jo Socialdemokraterne, der har skiftet holdning.
Så det er finansieringen, den er gal med.
Så er der politiforliget.
Jeg kan ikke huske de nærmere detaljer om politiforliget, men jeg kan dog huske, at omkring 500 mio. kr. til finansiering af det skulle tages fra ungdomsuddannelserne.
Det var en del af vores argumentation der.
Men med baggrund i det vil jeg sige, at forslaget går ud på at annullere alle planlagte besparelser i SKAT, og det er i hvert fald et arbejde, som er meget nødvendigt at fortsætte med at have fokus på i den tid, som kommer, også i forbindelse med finansloven for 2017.