runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jamen altså, fru Julie Skovsby kan spørge ti gange – det må man så bare ikke i henhold til taletidsreglerne her – men jeg bestemmer altså selv, hvordan jeg vil formulere det.
Og alle vil gerne af en eller anden grund høre om topskat, men jeg skal bare gøre opmærksom på, at vi har afsat 7 mia. kr. til at lette topskatten med, men i vores plan har vi samtidig afsat 6 mia. kr. til at sænke skatten i bunden af skatteskalaen med.
Så det er ikke sådan, at vi kun vil sænke topskatten; vi vil også sænke skatten i bunden af skatteskalaen.
Når det er sagt, er det også sådan – det kan jeg bekræfte – at skal der dannes en borgerligt ledet regering i Danmark, vil Det Konservative Folkeparti insistere på, at vi kommer til at diskutere topskat.
For det er ganske afgørende, og det er en meget effektiv måde at skabe vækst på i Danmark og dermed gøre flere mennesker trygge i jobbet og give flere ledige et job.
Julie Skovsby (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg synes nu, det er interessant med topskattelettelser, og jeg tror faktisk også, rigtig mange danskere synes, det er interessant at få at vide, hvordan det kan komme til at se ud.
For hr. Lars Barfoed udtalte, at Venstre ikke kan komme uden om at lave topskattelettelser.
Enten kan man komme uden om det, eller også kan man ikke, og hvad er svaret – ja eller nej?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Svaret er, og jeg gentager det gerne: Hvis der skal dannes en borgerligt ledet regering i Danmark, kommer man ikke uden om at diskutere topskattelettelser, for det vil være et af de temaer, som vi i Det Konservative Folkeparti vil rejse med stor styrke.
Det har vi gode grunde til, og jeg er enig i, at det da er interessant at diskutere topskat.
Jeg gør bare opmærksom på, at vi også vil sænke skatten i bunden af skatteskalaen.
Men man kommer ikke uden om at diskutere det, for det er en meget effektiv måde at skabe vækst og arbejdspladser på.
Det er bare ærgerligt, at Socialdemokratiet så ikke er så interesseret i at finde effektive måder at skabe arbejdspladser på, fordi man – ligesom hr. Jesper Petersen før – har en forstenet religion om, at der endelig ikke må skabes bedre vilkår for dem, som tjener mindst, hvis det er ensbetydende med, at dem, der tjener mest, får en lille skattelettelse.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-06-10:
Nu snakker hr. Lars Barfoed meget om topskat i dag, og det lyder jo rigtig godt og spændende med de her topskattelettelser.
Der sidder sikkert nogle godsejere og andre millionærer derude og gnider sig i hænderne, hver eneste gang de ser hr. Lars Barfoed træde op på talerstolen.
Men spørgsmålet er jo: Hvad betyder de her topskattelettelser egentlig for helt almindelige danskere?
Er det noget, som Det Konservative Folkeparti har regnet på?
Altså, hvad vil de her topskattelettelser, som Det Konservative Folkeparti foreslår, betyde for en helt almindelig LO-familie?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Altså, nu skal jeg lige først sige, at jeg ikke har noget imod sådan at diskutere topskat, men når jeg taler meget om det i dag, er det jo, fordi halvdelen af spørgerne spørger mig om topskatten.
Det ville være uhøfligt andet, og det er grunden til, at det fylder så meget her.
Så forstår jeg på hr. Rasmus Horn Langhoff, at han mener, at der er en del godsejere, som vil glæde sig over, at jeg taler så meget om det.
Så skal jeg bare sige, at der altså er en halv million danskere – 500.000 danskere – som betaler topskat.
Jeg har ikke det nøjagtige tal, men jeg er ret sikker på, at så mange godsejere er der altså ikke i Danmark.
Det er folk, som har helt almindelige jobs, der betaler topskat.
Men det, som også er interessant ved det, er, at der jo er mange flere, som kan have et ønske og en ambition om at komme til at tjene flere penge, så de kommer op og tjener penge på et niveau, hvor man betaler topskat.
Og deres tilskyndelse til at gøre en ekstra indsats – måske investere, tage en uddannelse, påtage sig mere ansvar – vil jo være større, hvis de ikke bliver mødt med den mur i form af en skattestigning, når de når grænsen for at betale topskat.
Og ja, helt almindelige lønmodtagere har gavn af det.
Især har ledige gavn af det, for det vil skabe vækst og dermed flere arbejdspladser.
Jeg må bare sige, at jeg slet ikke er fokuseret på, om ligheden eller uligheden bliver lidt større eller lidt mindre.
Jeg mener sådan set, at det er ligegyldigt.
Det afgørende er, at det at fjerne topskatten er en meget billig måde at skabe vækst på, sørge for, at flere får arbejde, sørge for, at der bliver vækst og mere velstand i Danmark.
Der bliver en velstandsstigning på 12-14 mia. kr., og det vil sige, at dem, som tjener mindst, også kommer til at få lønstigninger.
Det synes jeg er godt.
Forskellen er, at hr. Jesper Petersen hellere vil fastholde dem, som tjener mindst, på en lav indtægt, fordi han ikke vil give skattelettelser, hvor man kunne risikere, at nogle af dem, der tjener meget, får endnu mere ud af at tjene meget.
Det er forskellen på os to.
Det vil da sikkert være sådan, at hvis man ser på forskellen mellem dem, som tjener mest, og dem, som tjener mindst, så vil der være en lidt større, men marginalt større forskel.
Men det er jo sådan set lige meget, hvis det er sådan, at der er flere ledige, som vil høre til dem, der har de laveste indtægter, som får et job, fordi det giver vækst i samfundet.
Så må det vel være bedre, end hvis man ikke fjernede topskatten.
Så den lille stigning i uligheden er da fuldstændig ligegyldig, hvis dem, som tjener mindst, kommer til at tjene mindre.
Det er jo socialisme.
Jeg er ikke socialist, jeg er konservativ.
Jeg er interesseret i et samfund, hvor de, som tjener mindst, får det bedre, og så er det da helt fint, hvis der også er nogle af dem, der tjener mest, som kommer til at tjene lidt mere i den sammenhæng.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
Det synes jeg da er en utidighed, i hvert fald hvis man ligger i en seng.
Men der blev slet ikke nævnt noget om den her beskæftigelsesreform.
Hvilke krav har De Konservative til beskæftigelsesreformen?
Er de enige med f.eks. Venstre, der ikke mener, at arbejdere skal have uddannelse eller de 6 ugers selvvalgt uddannelse?
Eller er de for den sags skyld enige i, at en ufaglært, hvis vedkommende går og venter på et job, så ikke må begynde på en faglig uddannelse, mens han er ledig?
Er der enighed i den borgerlige lejr, hvad angår de spørgsmål?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
I Det Konservative Folkeparti – og jeg tror, jeg kan tage Venstre med, men jeg skal som sagt overlade til Venstre selv at tale på egne vegne – er det sådan, at naturligvis skal folk have kurser, målrettede, kortvarige uddannelser, hvis det er sådan, at man kan se, at man kan flytte folk fra ledighed til et konkret job, hvis de får et kursus eller en kortvarig uddannelse.
Det, som vi i Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til, er noget, der nærmer sig en uddannelsesorlovslignende foranstaltning af en 2-årig varighed, hvor man parkerer folk på uddannelse, selv om de i virkeligheden meget hurtigt ville have fået et job, måske i løbet af få uger, hvis de havde fået en effektiv arbejdsformidling og måske et kursus, der kunne guide dem ind på den rigtige arbejdsplads.
Derfor vil vi ikke lave sådan en uddannelsesorlovslignende foranstaltning af 2-årig varighed, og det er noget af det, vi kommer til at forhandle.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Hr. Lars Barfoed sagde for et øjeblik siden, at hans parti står ved den energiaftale, som vi var flere partier der indgik i 2012.
Jeg tror, det ville have været en overraskelse, hvis hr. Lars Barfoed havde sagt noget andet.
Men det, der vel er den reelle diskussion om det her, er jo, om der er nogle forudsætninger eller nogle ting, som vi forventede ville ske i 2012, og som er blevet anderledes i dag end det, vi forventede dengang, og derfor skal jeg bare bede hr. Lars Barfoed bekræfte det, som også fremgår af Jyllands-Posten i dag, nemlig at der er markante stigninger i PSO-afgiften, energiafgiften, som ligger ud over det, vi forventede i 2012.
Nye tal fra energinet.dk viser, at private virksomheder i 2014 står til at skulle betale knap 7,6 mia. kr. i såkaldt PSO-afgift; det er 1,6 mia. kr. mere end sidste år og en stigning på 44 pct. siden 2012, skriver Jyllands-Posten således.
Ifølge Dansk Energi betaler virksomhederne omkring 66 pct. af den grønne afgiftsregning, og det svarer til, at store og små virksomheder i dag betaler 1,5 mia. kr. mere end i 2012, og det har ifølge erhvervslivet nærmest spist den lettelse op, som de fik med vækstplanen fra sidste år.
Er hr. Lars Barfoed enig i, at det selvfølgelig grundlæggende er et problem i forhold til virksomhedernes omkostninger og dermed også konkurrenceevne?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Ja, naturligvis.
Hr. Kristian Thulesen Dahl erindrer måske, at vi har skrevet et brev sammen til regeringen om netop den sag, fordi vi er bekymrede for, at det sætter danske virksomheder i en situation, hvor der sker konkurrenceforvridning i forhold til virksomheder i udlandet.
Så derfor skal vi have drøftet den sag med regeringen.
Det, vi diskuterede før, var de ambitioner, der er på klimaområdet, og de er for vores vedkommende usvækkede.
Men at vi skal have sat afgifter ned af hensyn til de virksomheder, som bliver udsat for det, der bl.a. står om i Jyllands-Posten i dag, og som man jo har kunnet læse om igennem lang tid, altså at mange virksomheder har et problem med det, er uomtvisteligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Hvis man har lyttet lidt til regeringens argument for, at det her ikke er noget problem, vil man vide, at det jo har forlydt, at det, hvis den grundlæggende energipris er faldende, ikke gør noget, at afgifterne er stigende, fordi så bliver den pris, man skal ende med at betale, den samme.
Men er hr. Lars Barfoed ikke enig i, at regeringen dermed går fuldstændig forbi den afgørende pointe, nemlig at det jo handler om, hvordan vores omkostningsniveau er i forhold til virksomheder i lande, vi konkurrerer med, og at det derfor er en ret bevidstløs argumentation at sige, at den stigende afgift, vi belaster vores omkostningsniveau med, ikke er noget problem, fordi den samlede sum, der skal betales, er den samme?
Det skal ses i forhold til de lande, vi konkurrerer med, og derfor er det et problem for virksomhederne, at der er den her udvikling.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Det kan vi da godt tage en lille fælles lektion i, altså at det er sådan, det forholder sig.
Det er jo paradoksalt nok, at når energipriserne falder, bliver danske virksomheder udsat for urimelig konkurrence, for man skulle jo tro, at alt så var godt, men det er det ikke, fordi energiprisen så stiger, så danske virksomheder reelt ikke får faldende energiomkostninger, sådan som virksomheder i udlandet gør, når de ikke skal betale den afgift.
Og det er problemstillingen i en nøddeskal, det har hr. Kristian Thulesen Dahl fuldstændig ret i, og det er jo det, vi har bedt om der skal gøres noget ved, samtidig med at i hvert fald Det Konservative Folkeparti siger, at det jo ikke skal betyde, at vi slækker på vores målsætninger og ambitioner på klimaområdet, for det er en vigtig sag at holde fast i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-06-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om topskattelettelser.
Hr. Lars Barfoed udtaler i Berlingske Tidende den 4. maj i år, at »velstandsfremgangen ved topskattelettelser er langt, langt større end ved lettelser i bunden«.
Vil hr. Lars Barfoed ikke forklare, hvordan en velstandsfremgang for f.eks. en LO-familie er større ved topskattelettelser end ved lettelser i bunden?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg ved ikke, hvad der forventes at jeg skulle sige.
Jeg går ud fra, at alle er klar over, at Det Konservative Folkeparti naturligvis vil medvirke aktivt til at slå ned på enhver virksomhed eller borger, som vil bryde dansk lovgivning, derunder bryde vores skatte- og momsregler.
Så naturligvis er det uacceptabelt.
I det hele taget skal man overholde danske love i forhold til ansættelse af medarbejdere, og så er der ved siden af det et fagretligt system, der så skal have plads til at fungere.
Men vi vil altid bakke op om at sætte ind over for ulovligheder.
Det er simpelt hen, fordi – jeg kan bl.a. henvise til beregninger fra Skatteministeriet og også fra Finansministeriet, tror jeg – alle analyser og al erfaring viser, at hvis man sænker eller helt fjerner topskatten, vil det betyde en sådan vækst i samfundet, at der vil ske en velstandsstigning i størrelsesordenen 12-14 mia. kr., tror jeg det er, mod et provenutab i størrelsesordenen 7 mia. kr.
Og der er jo dem, der hævder – men det har vi så ikke turdet regne med i vores regnestykker – at det er fuldstændig gratis at gøre det, fordi vækstfremgangen vil være så stor, at der vil komme så store provenuindtægter andre steder fra, at det nærmest er gratis at fjerne topskatten.
I England har man jo sænket marginalskatten og tjent penge på det, men lad bare det være.
Det er den samlede vækst i Danmark som følge af topskattefjernelsen, der betyder en samlet velstandsfremgang i den størrelsesorden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-06-10:
Er hr. Lars Barfoed ikke enig med mig i, at en gennemsnitlig LO-familie ikke vil få noget ud af en topskattelettelse?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Altså, i virkeligheden kan alle jo få noget ud af en topskattelettelse, fordi der i dag er en halv million mennesker, som betaler topskat, men der er jo rigtig mange flere mennesker, som kunne have lyst til og ambitioner om at gøre en ekstra indsats, tage mere ansvar, forlænge og styrke deres uddannelse, så de kom op på et indtægtsniveau, hvor de skulle have betalt topskat, hvis vi ikke havde fjernet den.
Men der, hvor alle har glæde af det, er jo, at hvis vi får en vækst og dermed en velstandsfremgang i samfundet, er der plads til at få flere arbejdspladser – det må gavne rigtig mange, især dem, der er ledige, men også dem, der har job, som kan være mere sikre på deres job.
Det vil også betyde, at hvis vi så får den velstandsstigning, vil det jo på et eller andet tidspunkt smitte af på, at der også bliver plads til lønfremgang.
Så alle vil få glæde af, at vi fjerner topskatten.
Det er en meget billig måde at få vækst og flere arbejdspladser på i Danmark.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-10:
Nu, når vi taler om skat, vil jeg sige, at hr. Lars Barfoed i Politiken den 8. april har sagt, at en afskaffelse af topskatten kan være selvfinansierende.
Han henviste til erfaringer fra England.
Det lyder selvfølgelig flot.
Jeg kunne da godt tænke mig at få en uddybning af, hvordan det egentlig bliver finansieret i England.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg ved ikke, hvordan det blev finansieret i første omgang, men jeg har set analyser fra England, der viser, at efter at man nedsatte marginalskatten, fik man flere penge ind i skatteindtægter, fordi aktiviteterne i det britiske samfund steg så meget, at skatteindtægterne steg som følge af det.
Derfor var der ikke brug for nogen finansiering, eftersom det gav overskud.
Om man fra starten havde afsat nogle penge et eller andet sted til det og så blev glad over, at der ikke havde været brug for det alligevel, tør jeg ikke sige.
Men regnestykket er sådan, at hvis man tjener penge på det, skal man ikke betale for det, fordi man jo tjener på det.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-10:
Det er jo alligevel interessant at vide, hvad det er for nogle ting, der gør, at man kan finansiere en lettelse i topskatten.
I England var det bl.a., så vidt jeg er orienteret, ved at man indkomstregulerede børnechecken.
Der kan være andre offentlige ydelser, man kan indkomstregulere.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det nu er Det Konservative Folkepartis politik at regulere børnechecken eller folkepensionen, eller hvad man nu kunne forestille sig at regulere, for at finansiere den topskattelettelse.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Nej, jeg synes faktisk, at det ville være en rigtig dårlig idé at gøre det, sådan som fru Lone Loklindt nu foreslår eller i hvert siger man kunne gøre, fordi det jo ville betyde, at marginalskatten ikke faldt.
Se, det, vi er ude på, er jo at skabe et samfund, hvor det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Så derfor synes jeg ikke, det er den rigtige måde at gøre det på.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Det er fortsat omkring de topskattelettelser, som De Konservative er meget optaget af.
Det her med LO-familierne synes jeg at der var et lidt uklart svar på, men vi kan måske, hvis vi går ind i ulighedsbegrebet, få et klart svar.
Vil en afskaffelse af topskatten øge den økonomiske ulighed i samfundet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-06-10:
Jamen jeg synes faktisk, at vi diskuterer politik, og det er jo så glædeligt, at der er nogle forskellige partier i det her Folketing, som går fra Liberal Alliance og ud på venstrefløjen.
Der er jo en forskel, og det er den forskel, som jeg synes vi diskuterer.
Det er jo helt legitimt at sige: Vi ønsker fra Liberal Alliances side, at der skal være mange færre offentligt ansatte og mange flere i den private sektor.
Så vil jeg bare gerne spørge, og det er et helt politisk spørgsmål: Er det folkeskolelærere, er det lærere på ungdomsuddannelserne, er det ansatte inden for sundhedssektoren, er det inden for politiet eller hæren; hvor er det i den offentlige sektor, vi lige nu har for mange ansatte, hvor det i stedet for skulle være private?
Er det, fordi vi skal have flere private institutioner inden for ældrepleje, børnepasning osv.?
Det synes jeg da er en reel debat og en forskel på de partier, der er herinde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jamen vi har den holdning, at det afgørende sådan set ikke er, hvor mange offentligt ansatte der er.
Det afgørende er, at der skal være de folk, som skal til for at løse opgaverne, hverken flere eller færre.
Og gennemfører man vores politik, er det rigtigt, at en række mennesker, der arbejder i den offentlige sektor i dag, fremadrettet skal arbejde i den private sektor, hvor de skal være med til at skabe velstand og vækst og sikre, at vi også i fremtiden har råd til at få ordentlige uddannelser og ordentlige hospitalsbehandlinger.
Vi prøver at komme med svar.
Det ville jo være rart, hvis debatten handlede om, hvad det er for nogle svar, andre har.
Der mangler jo totalt et svar fra SF på, hvad SF ønsker.
Hvordan er det SF ønsker vi kommer i den situation, at vi bliver et rigere land; at vi ikke ryger ned ad listen over verdens rigeste lande?
Tina Nedergaard (V), 2014-06-10:
Jeg er meget bevidst om, at det sker nogle steder, og det skal selvfølgelig stoppes, det er vi enige i, naturligvis.
Der skal ikke dumpes, det er der jo ingen der har interesse i.
Men jeg kender altså flere virksomheder, som rent faktisk er overgået fra dygtig, kvalificeret dansk arbejdskraft til at ansætte folk udefra med fuldstændig samme overenskomst og endda skaffer dem bolig og vælger at have dem på en dansk arbejdsplads.
Så er spørgsmålet jo bare: Er Enhedslistens svar – for man vil jo egentlig gerne være solidarisk, tror jeg nok – så at fortrænge udenlandske varer, altså få dem væk fra det danske marked, fortrænge udenlandske arbejdere fra det danske marked?
Eller er det at se på, hvorfor det er blevet sådan, at danske virksomheder ikke i samme grad ansætter dansk arbejdskraft?
Jeg ser ikke rigtig, at Enhedslisten har nogen løsninger på det paradoks, og jeg synes heller ikke, at det er et svar – og det mener jeg virkelig ærligt – at sige, at det er, fordi arbejdsgiverne handler uansvarligt.
For der er masser af ansvarlige arbejdsgivere blandt dem, der ansætter øst- og centraleuropæere – som for min skyld også er velkomne, hvis det er under ordnede vilkår.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at høre et egentligt svar på det paradoks og ikke bare, at det er arbejdsgiverne, der er slemme, for det er mange af dem slet ikke.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jamen ordføreren sagde det selv: Det er jo virksomhederne, der vælger at udskifte arbejdskraften.
Det er jo det, der foregår.
Og hvorfor gør de det?
Det gør de, fordi de har en forventning – som jo desværre nok også er rigtig et langt stykke ad vejen – om, at hvis de ansætter østeuropæisk arbejdskraft, så kan de få det billigere.
Mere indviklet er det altså ikke.
Og vores svar på det er ikke som visse andres at sætte en grænsebom op.
Enhedslisten siger jo meget klart: Udenlandske arbejdere er velkomne her i landet, men det skal foregå på lige vilkår, og det er så en fælles forpligtelse – og der mener jeg for arbejdsmarkedets parter og regeringen og Folketinget – at sikre, at det sker.
Og heldigvis da har vi jo fået en regering, der i løbet af kort tid har lavet ti gange mere på det her område, i bekæmpelsen af social dumping, end den tidligere regering nogen sinde nåede i løbet af de 10 år, den havde magten.
Vi er rigtig glade for det samarbejde.
Det er desværre begrænset af regeringens syn på EU-regler, hvor vi synes, at den her regering er meget, meget frygtsom i forhold til at udfordre EU-reglerne, og det skal altså til, hvis man vil dæmme op for det her problem.
Peter Skaarup (DF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg lagde mærke til, at hr. Finn Sørensen belærte Dansk Folkepartis formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, om, at man ikke skulle betragte Enhedslisten som et støtteparti for regeringen, men som et parlamentarisk grundlag.
Jeg tror egentlig, at borgerne er lidt ligeglade med, om Enhedslisten er det ene eller det andet.
Det, det handler om, er, at vi har den regering, der sidder nu, og det er Enhedslisten, der holder liv i den, og sørger for, at den sidder, hvor den gør.
Det, der jo så er interessant, er, hvilken politik der bliver ført, og hvad det er, borgerne kan se kommer ud af det, som politikerne herinde på Christiansborg laver.
Regeringen og statsministeren har jo en rigtig god mulighed for at øve indflydelse på det, når man sidder på de taburetter, man gør.
Men Enhedslisten har også en rigtig god indflydelse eller i hvert fald mulighed for at tage indflydelse, hvis man bruger sin status som parlamentarisk grundlag på den rigtige måde.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad der er blevet af Enhedslistens indflydelse, f.eks. i forhold til det, vi kunne læse i Politiken i dag, om, at der i løbet af 2 år under den her regering, som Enhedslisten støtter, er forsvundet 17.000 varme hænder i kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Det var jo ikke, fordi jeg syntes, at vi havde behov for en stor debat om forskellen på et støtteparti og parlamentarisk grundlag.
Det var hr. Peter Skaarups kollega, der åbenbart havde behov for en lille rundtur om det, og derfor gav jeg den.
Man kan godt sige objektivt set, at Enhedslisten holder den her regering ved magten.
Lad os bare sige det, ja.
Der er så nogle, der siger, at vi holder de onde ved magten.
Hvis vi tager den præmis, kan man sige, at det er rigtigt, men vi holder altså de grusomme væk, og det er ikke helt uvæsentligt i den her debat.
Peter Skaarup (DF), 2014-06-10:
Ja, men det, jeg spurgte om, synes jeg ikke rigtigt at jeg fik svar på fra hr. Finn Sørensen, så måske kunne jeg lige prøve at spørge en gang til.
Jeg spurgte om, hvad der sker med Enhedslistens indflydelse.
Jeg ved, at Enhedslisten er ret optaget af de ting, men det går bare den forkerte vej – det kan vi jo se af de tal – når man mister varme hænder ude i kommunerne.
Så det, jeg godt ville nå frem til, var i virkeligheden så dels et svar på, hvordan det kan gå til, hvorfor holder man en regering ved magten, der har den politik, dels hvad man vil gøre i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Har man noget bud fra Enhedslistens side på, hvilke krav man vil stille til regeringen med hensyn til den situation?
For det kan vel ikke være med Enhedslistens gode vilje, at man mister varme hænder ude i kommunerne?