runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Det, som den nye regering siger, peger ikke umiddelbart i den retning, men vi kan jo håbe, at det igen skal lykkes at få en ansvarlig økonomisk politik på dagsordenen.
Det beroligede mig meget, at man ikke ønsker at stoppe verden og hoppe af i farten, og jeg er også glad for, at man fra Liberal Alliances side ønsker at få Danmark op i fart.
Jeg må bare advare imod, hvis man som et lille land træder uden for et fællesskab som det europæiske, for så tror jeg altså ikke, det bliver nemmere for en nation af vores størrelse at konkurrere med resten af verden.
Jeg har forsøgt at notere nogle af spørgsmålene ned, men man skal endelig komme tilbage til dem, jeg ikke måtte svare på undervejs.
Med hensyn til ordet governance, betyder det ikke regering.
Man kan slå op i Oxford English Dictionary, og så vil man se, at det ikke betyder regering, men styreform.
Når man taler om god governance i erhvervslivet, taler man heller ikke om god regeringsførelse, da det i sagens natur ikke er regeringer, der findes i erhvervslivet.
Forskellen på en regering og governance er sådan set de beføjelser, regeringen er tildelt, og jeg har i min ordførertale gjort rede for, hvilke tiltag man har taget fra eurolandenes og EU-landenes side, og det er ikke tiltag, der – selv om man lægger dem sammen – betyder, at man får en regering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-22:
Sådan, glimrende, så fik vi det sat på plads: Det er en meget stor, omsiggribende ændring, der sker.
Det er et af de største integrationsprojekter, vi nogen sinde har set i Europa, ingen tvivl om det.
Jeg er fuldstændig enig.
Og så er der selvfølgelig diskussionen, om det er en god idé, at Danmark er med der eller ikke er med der.
Mit næste spørgsmål til hr. Ellemann-Jensen er blot: Har det ikke også for hr. Ellemann-Jensen været helt klart lige fra fødslen af euroen, at for at have en succesfuld valutaunion blev man nødt til på et eller andet tidspunkt at få bygget det her ind i eurokonstruktionen, altså en langt stærkere central styring for at sikre, at også randområderne af valutaunionens område selvfølgelig følger trop og gør det, de skal?
Altså, jeg har forhandlet med fru Margrethe Vestager og andre om pensionsalderen her i Danmark.
Det tog jo ugevis, for ikke at sige månedsvis at nå en enighed, og jeg kan da godt se, at det, Berlusconi fra Italien blev udsat for, er meget enklere, nemlig at flyve op til Bruxelles og få at vide: Inden der er gået 72 timer, hæver du pensionsalderen i Italien.
Så flyver han hjem, får det lige på plads, tager tilbage til Bruxelles og siger: Nu er det ordnet.
Jeg kan da godt se, at det er meget nemmere, og at det måske er meget mere praktisk for nogle.
Det er ikke særlig demokratisk, ikke særlig inddragende af folk i Italien, og det er så det.
Men er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Ellemann-Jensen, at en succesfuld valutaunion hele tiden har været baseret på, at man på et eller andet tidspunkt fik bygget også en finanspolitisk union op?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Lad mig indledningsvis lige nævne, at jeg muligvis blev en anelse overfortolket i starten, med hensyn til hvad jeg har sagt og ikke har sagt om bindingen i det her.
For så vidt angår hr. Silvio Berlusconis administration af den italienske økonomi, kunne man måske på nogle områder ønske at han administrerede den lige så vel, som han gør med sin egen formue.
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis jeg går ned til min bank og jeg skylder utrolig meget op over skorstenen, så stiller min bank altså nogle betingelser for at hjælpe mig.
Dem kan han vælge at følge, eller han kan vælge at lade være, men hvis han vil have hjælpen, gør han nok klogt i at følge dem.
Det mener jeg sådan set ikke er udemokratisk, altså at der bliver sat nogle regler op og stillet nogle betingelser, for at man yder en hjælp til nogen.
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Nu har vi fra Liberal Alliances side jo heller ikke talt for at træde uden for EU som et fælleskab.
Jeg har talt for, at Danmark selv skulle påtage sig det økonomiske ansvar og ansvaret for Danmarks egen økonomiske politik, og derfor vil jeg gerne have lov til at spørge ordføreren om noget: Hvis Danmark af egen drift burde være i stand til at sætte en sådan dagsorden, hvorfor er det da nødvendigt at ligge i ske med en eurozone, hvor en stor del af medlemslandene sætter standarder for, hvad der er ansvarlig økonomisk politik, der er endog meget dårlige?
Vi kan jo ikke indrette det sådan, at vi kun går helt ind i eurosamarbejdet, når vi har en rød regering.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Jeg kan forstå, at hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke er enig i, at EU-samarbejdet er ved at udvikle sig til en økonomisk regering, selv om den normale betydning af ordet governance både på engelsk og fransk – jeg vil undlade at forsøge mig med den franske udtale – er regeringsførelse.
Det kunne jeg sikkert få – og får sikkert – en god, lang forklaring på, men så må jeg spørge mere præcist: Hvis der ikke er tale om økonomisk regeringsførelse, hvordan skal man så forstå europluspagtens bestemmelser og indholdet af den sixpack, der handler om, at Kommissionen og de andre medlemslande nøje skal overvåge de enkelte medlemslandes økonomi, ikke bare i generelle termer, men på nationalt plan, finanslovplan, på regionalt plan, ja helt ned på kommunalt plan?
Hvordan skal man forstå det, når der i europluspagten også står, at man nøje skal følge lønudviklingen?
Så jeg spørger, når det samtidig er krydret med henstillinger og mulighed for sanktioner, om vi så ikke har at gøre med en beskrivelse af handlinger, der normalt tilhører en regerings kompetence.
Og så er det, jeg spørger, hvad forskellen er mellem økonomisk styring og en regering.
Er tiden gået?
Så vender jeg måske tilbage.
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Men det er jo lige præcis her, at man må sige, at det jo ikke er regionens penge, som fru Sophie Løhde siger.
Det er jo ikke nogle penge, der er givet til Region Syddanmark som en blankocheck til at opbygge et sygehusvæsen for.
Det er nogle penge, der er givet til et helt konkret projekt med en helt konkret dimensionering af Odense Universitetshospital.
Derfor er det sådan set heller ikke mine penge, og det har ikke på den måde på noget tidspunkt været nogle penge, der har været givet til Region Syddanmark.
Det er penge, der er givet til en konkret dimensionering af projektet.
Der er nogle konkrete, faktuelle afklaringer, man har behov for i regionen, og derfor bliver der nu holdt et møde i mit ministerium.
Det er nogle penge, der er blevet givet til en konkret sygehusplan.
Sophie Løhde (V), 2011-11-23:
Så må man jo også forstå ministerens svar på en sådan måde, at ministeren rent faktisk anerkender, at landdistriktsministeren og statsministeren og udenrigsministeren ikke rigtig fik tydeliggjort over for vælgerne, at man rent faktisk ikke mente det, man rendte rundt og lovede i valgkampen.
Kan ministeren så ikke forklare, hvorfor S og SF egentlig har valgt at bryde det her valgløfte om at bevare akutfunktionen i Svendborg?
Det, jeg mener, er, at alle de mange andre brudte valgløfter er blevet forklaret med, at ministeren ikke kan finde sit pengetræ, eller at det er på grund af De Radikale, der siger nej, men i den her sag har jeg ikke hørt De Radikale sige nej, og økonomisk betyder det jo heller ikke noget for regeringen, eftersom Region Syddanmark har meldt ud, at den er klar til at finde pengene til akutfunktionen i sit eget budget.
Så hvorfor er det, man fra regeringens side bryder det her valgløfte?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Fru Sophie Løhde vil gerne lægge mange præmisser ud om, hvad man skulle mene og sige og gøre.
Jeg har meget tydeligt sagt både i dag, i sidste uge og for så vidt også på samrådet i går og ved de andre lejligheder – dejligt mange lejligheder – vi har haft til at drøfte det her, at regeringen respekterer, at det er regionerne, der træffer de her beslutninger.
Det var det, vi sagde før valget, og det er det, vi siger nu, efter valget.
Det er regionerne, der træffer de her beslutninger – de skal indhente sundhedsfaglig rådgivning – men det er regionerne, der sidder med det lokale kendskab, og det respekterer vi.
Vi respekterer den beslutning, der ligger nu, men vi respekterer også, hvis man træffer en ny.
Så skal der tages nogle konkrete drøftelser, og det er også blevet meldt klart ud fra starten.
Det endelige tilsagn, man gav i sommer fra VK-regeringens side, baserer sig jo på en konkret sygehusplan, og det er sådan set noget, der har ligget fast hele tiden.
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Tak for det.
Det, som spørgeren henviser til, er jo en artikel i Berlingske Tidende, og jeg kan da godt forstå, at den kan give anledning til spørgsmål, specielt hvis man læser overskriften, hvor der står, at kirkeministeren vil frigøre kirke og stat.
Når man så læser ned i artiklen, kan man jo hurtigt se i forhold til det, som jeg er blevet citeret for, at det eneste, jeg siger, er, at jeg vil give kirken mere selvbestemmelse, og at vi gerne vil gøre folkekirken mere demokratisk, gøre den stærkere.
Det med det kirkelige fyrtårn er, sådan som jeg ser det, ikke noget, som jeg kan citeres for, men det med forbilledet er fuldstændig korrekt.
Det, som jeg er citeret for om forbilledet, og det, jeg mener – og det skal læses i den kontekst – er, at forbilledet er, at man i 2000 slap båndene mellem stat og kirke i Sverige.
Så det forbilledlige ligger i, at man har strukket båndene lidt og er gået væk fra diskussionen om adskillelse af kirke og stat i Sverige, og det er det, som jeg synes er positivt.
Og så har der været negative ting, ingen tvivl om det, omkring den svenske kirke og også kirkemødet; der har været masser af udfordringer, men det er det med båndene, og det er det demokratiske, som jeg synes er smukt.
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Den her diskussion om valgløfter, og hvad man kan lægge frem før et valg, og hvad man så kan realisere efter et valg, er efterhånden ved at være lidt gammel.
Jeg kan bare sige, at det, der har været den røde tråd i det her, er respekten for, at det er regionerne, der træffer den her beslutning – at det er Regionsrådet, der træffer beslutningen – respekten for den beslutning, de har truffet nu, og respekten for, at det er Regionsrådet, der kan træffe en ny beslutning.
Så følger der jo en drøftelse, og den indgår vi gerne i, men det er sådan set det, der har været kernen i det her hele vejen igennem.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Kan ministeren uddybe, hvad det er, der for ministeren gør den svenske kirke til et fyrtårn og et forbillede?
Skriftlig begrundelse
I et interview med ministeren i Kristeligt Dagblad den 24. oktober 2011 har ministeren udtalt, at den svenske kirke for ham står som et fyrtårn og et forbillede for den danske folkekirke.
Kan ministeren uddybe, hvad det er, der for ministeren gør den svenske kirke til et fyrtårn og et forbillede?
Sophie Løhde (V), 2011-11-23:
Det sidste er i hvert fald nok det nærmeste, vi kommer en indrømmelse af, at statsministeren, landdistriktsministeren og udenrigsministeren var på overordentlig dybt vand, når de i valgkampen gik rundt og gerne selv ville disponere over penge, som ministeren nu understreger ikke er regionens penge, men nogle overordnede penge.
Nu har vi gentagne gange hørt det her med, at regeringen respekterer, at det er Regionsrådets beslutning – det er det lokale kendskab, der skal afgøre det.
Hvis det virkelig er korrekt, kan ministeren så ikke oplyse, hvorfor S og SF før, under og efter valgkampen blev ved med at fastholde det her famøse valgløfte om at bevare akutfunktionen, når Region Syddanmark rent faktisk den 13. december 2010 vedtog en revideret ansøgning for et nyt OUH, som ikke indebar en akutfunktion i Svendborg?
Man havde jo så alligevel ikke respekt for Regionsrådets beslutninger.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-23:
Hvad er ministerens holdning til, at ministerens parti og den øvrige regering er løbet fra partiernes eget forslag om, at der maksimalt må være 30 minutters transporttid til nærmeste akutsygehus?
nr. S 264
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Regeringens mål er sikre en permanent økonomisk prioritering af psykiatrien, og derfor er jeg også utrolig glad for, at vi fik sammensat en ny satspuljeaftale for 2012 til 2015, som prioriterer og styrker indsatsen over for personer med psykiske sygdomme.
Med aftalen har vi – regeringen og satspuljepartierne – sikret en særlig indsats for børn og unge med psykiske sygdomme og for pårørende, og vi har målrettet midler til behandling af ikke psykotiske lidelser, spiseforstyrrelser og behandling af personer med psykiske lidelser og misbrug.
Regeringen vil nu sammensætte et udvalg, som i 2012 vil komme med anbefalinger til, hvordan behandling af mennesker med psykiske sygdomme tilrettelægges og gennemføres bedst muligt.
Regeringen vil med afsæt i anbefalingerne udarbejde en langsigtet plan for den fremtidige udvikling og udbygning af indsatsen over for mennesker med psykiske sygdomme.
Med den her plan vil regeringen sikre, at den fremtidige udbygning og udvikling af psykiatrien hverken bliver sporadisk eller tilfældig.
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
Jeg vil da også gerne kvittere for et rigtig godt forløb i forbindelse med satspuljeaftalen.
Jeg synes ligesom ministeren, at vi har fået en rigtig god aftale i hus, som samtlige partier er enige om, og jeg kan selvfølgelig også bakke op om den aftale.
Sporadiske og tilfældige midler var ministerens egne ord, og det foranlediger mig til at holde fast og igen spørge ministeren: Mener ministeren, at de permanente midler fra satspuljen er en lige så god løsning på psykiatriens udfordringer som det at være på finansloven?
Og i givet fald, hvorfor gik SF så til valg på at sætte psykiatrien på finansloven?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Regeringen vil prioritere psykiatrien meget højt, og som sagt er der et økonomisk efterslæb.
Derfor er det også vigtigt, at psykiatrien får et økonomisk løft, og der må vi jo konstatere, at med den økonomiske situation, vi står i, og med den alvorlige økonomiske status for kassebeholdningen for landet her, vi har overtaget, så er det altså der, hvor der er midler til det løft, som jeg mener er så afgørende politisk.
Der, hvor vi har mulighed for at gøre noget ved det og sætte nogle initiativer i søen, som kan være de første skridt i forhold til det, er i forbindelse med satspuljemidlerne, og det afgørende for mig er, at vi sikrer et løft af psykiatrien.
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
Hvad har motiveret SF og regeringen til ikke at sætte psykiatrien på finansloven, når det nu bl.a. var det, man gik til valg på?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Som jeg også lige prøvede at redegøre for, er det er afgørende for mig, at vi får løftet psykiatrien.
Og jeg må sige, at vi står i en alvorlig økonomisk situation, og det sted, hvor der er midler til at sikre det løft af psykiatrien, som vi heldigvis er enige om er meget afgørende – det afspejler sig jo i den netop indgåede satspuljeaftale – er i satspuljen.
Satspuljen er jo også en del af finansloven.
Det politisk afgørende for mig har været at kunne sikre et løft af psykiatrien.
Helt grundlæggende kan man jo sige, at den langsigtede handlingsplan, vi får udarbejdet, lige præcis skal påvise, hvordan vi fremover sørger for den ligestilling, hvordan vi får gjort op med de steder, hvor der er et efterslæb, hvordan vi sikrer, at psykiatrien også bliver en del af den bygningsmæssige opgradering, der foregår rundtomkring i vores sygehusvæsen nu.
Så handler det om at sige, at når vi sætter nye skibe i søen, f.eks. en differentieret behandlingsgaranti, så skal det faglige arbejde ikke kun koncentrere sig om somatikken.
Det er ikke kun inden for somatikken, altså de fysiske sygdommes verden, at man kan være alvorligt syg og have brug for at få hurtig behandling.
Det er så sandelig også inden for psykiatrien, og derfor kan man se det som et meget konkret eksempel på den her ligestilling, at når vi nu har bedt Sundhedsstyrelsen om at udarbejde et oplæg til det, så gælder det altså såvel psykiatrien som somatikken, altså de fysiske sygdomme.
Så det er noget, der går igen mange steder i regeringens arbejde, men helt grundlæggende er det jo det, den langsigtede handleplan skal give svarene på, altså hvordan vi sikrer den helt nødvendige ligestilling.
Sophie Løhde (V), 2011-11-23:
Mener ministeren, at S-SF inden folketingsvalget fik tydeliggjort over for vælgerne, at en rød regering ville sikre, at Region Syddanmark mister penge til byggeriet af et nyt universitetshospital i Odense, hvis den vælger at bevare akutfunktionen i Svendborg?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Som jeg har svaret før i den her sag, senest i spørgetiden sidste onsdag, lægger regeringen vægt på, at det er de folkevalgte regionsråd, som med udgangspunkt i deres kendskab til forholdene i de enkelte regioner og med sundhedsfaglig rådgivning beslutter, hvordan sygehusvæsenet skal drives.
Det har vi tilkendegivet før valget, og det mener vi fortsat.
Region Syddanmark har efter mange overvejelser og debatter valgt at placere den fremtidige akutmodtagelse på det nye universitetshospital i Odense, mens akutmodtagelsen i Svendborg opretholdes, indtil det nye universitetshospital tages i brug.
Det er den beslutning, der gælder nu, og som jeg naturligvis respekterer.
Når det er sagt, har jeg tilkendegivet over for regionen, at hvis regionsrådet skulle komme frem til en ny beslutning, tager vi en drøftelse med dem om de ændringer, de gerne vil lave, men da vilkårene, der lå til grund for tilsagnet om det nye universitetshospital i Odense, der blev givet af VK-regeringen i juni i år, ikke længere vil blive opfyldt med en sådan ny beslutning, vil der skulle træffes beslutning om konsekvenserne for det tidligere tilsagn til det nye universitetshospital.
En ny løsning vil også indebære, at regionen skal indhente faglig rådgivning fra Sundhedsstyrelsen.
Det vil vi så også skulle have en drøftelse af.
Jeg kan oplyse, at jeg har foreslået regionrådsformand Carl Holst, at embedsmændene fra mit ministerium og fra Region Syddanmark på et møde afklarer de spørgsmål, som regionen har rejst i sagen.
Det møde er aftalt til den 1. december.
Sophie Løhde (V), 2011-11-23:
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt ministeren virkelig fik det rigtige talepapir op af chartekket for et øjeblik siden.
For jeg spurgte ikke om, hvornår Region Syddanmark havde besluttet det ene og det andet, eller om, hvornår ministeren skal holde møde med regionrådsformanden.
Jeg spurgte bare, om ministeren virkelig i ramme alvor mener, at hendes eget parti sammen med Socialdemokraterne inden folketingsvalget fik tydeliggjort over for vælgerne, at forståelsen af f.eks. landdistriktministerens skriftlige valgløfte, som jo i øvrigt blev bakket op af statsministeren og udenrigsministeren, er, at såfremt regionen træffer en ny beslutning om at placere en ny akutmodtagelse i Svendborg, er præmien fra regeringen, at det bliver på bekostning af supersygehuset i Odense.
Det er jo i øvrigt en holdning, som landdistriktministeren meget ivrigt under valgkampen omtalte som en ren Ebberød Bank-holdning at have.
Med andre ord: Mener ministeren, at S og SF fik tydeliggjort over for vælgerne, at regeringen tager regionens penge, såfremt regionen opfylder det, som regeringen har lovet?
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Det ville hjælpe ministeren rigtig meget, hvis spørgeren holdt sig til et spørgsmål.
Jeg vil hjælpe spørgeren med en ting omkring, hvorfor vi diskuterer spørgsmålet om homoseksuelle ægteskaber.
Nu kommer hjælpen: Det er jo rent faktisk, fordi spørgeren har spurgt om det.
Det er derfor, at det er det, vi diskuterer.
Det bør ikke komme som en overraskelse.
Jeg går ud fra, at spørgeren selv har skrevet det.
Jeg kan selvfølgelig tage fejl.
Regeringen har ingen planer om at pålægge et kønsneutralt ægteskab eller tvinge noget som helst igennem på nogen som helst måde.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig forstår det.
Man kan sige, at hvis kirkeministeren har den holdning til folkekirken, at man i folkekirken skal være herre i eget hus, hvorfor så hele den diskussion med, at man vil indføre homofile vielser?
Hvorfor er det blevet gjort til en politisk mærkesag, hvis det er, at det er kirkens eget indre anliggende?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Mit spørgsmål er sådan set klart nok.
Det er: Hvordan harmonerer det forhold, at kirken skal være herre i eget hus, med, at vi står og har den diskussion om homofile vielser her i Folketinget?
Det var jo noget, man eventuelt kunne have rejst internt i folkekirken, det kunne være et behov, der rejste sig, og hvor man rejste diskussionen, men for kirkeministeren er det en politisk mærkesag.
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Jeg vil sige, at jo, der findes gråzoner, sådan som tingene er skruet sammen i dag med folkekirken og med Folketinget.
Det medgiver jeg.
Men det er jo netop derfor, vi gerne vil kigge på en ny styrelseslov.
Det er, fordi der er de her gråzoner.
Det siger folkekirken selv, det siger biskopperne, og det siger regeringen også, og det er jo netop derfor, vi vil gå ind og kigge på det.
Det er, så der bliver renere linjer.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-23:
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det et mål i hovedstadsområdet at reducere biltrafikken, sikre bedre fremkommelighed på vejene og dermed spare borgere og virksomheder for kostbar tid, som de i dag spilder med at sidde i kø.
Jeg er opmærksom på, at en trængselsafgift vil medføre ændrede trafikmønstre i hovedstaden, og man kan sige, at det jo netop var det, der var intentionen.
Jeg er også opmærksom på, at et ændret trafikmønster vil have konsekvenser for miljøet.
Jeg har derfor taget initiativ til, at der gennemføres en grundig undersøgelse af de miljømæssige effekter af en trængselsafgift, rent faktisk har vi allerede igangsat det arbejde.
Miljøundersøgelsen vil belyse konsekvenserne af eksempelvis støj, luftforurening og CO2-udslip , og som jeg har tidligere har nævnt, vil regeringen sikre, at relevante interesser har mulighed for at blive hørt.
Det gælder selvfølgelig også på miljøområdet.
Derfor vil resultatet af mijøundersøgelsen blive stillet til rådighed for offentligheden og Folketinget i form af en miljøredegørelse.
Dermed vil resultatet af miljøundersøgelsen indgå som en del af lovgivningsprocessen, og det betyder bl.a., at der bliver mulighed for at komme til orde i den offentlige høring om forslaget, og at vi her i Tinget vil få et godt grundlag for en kommende lovgivning på området.
Lars Barfoed (KF), 2011-11-23:
Tak for svaret.
Det var jo så desværre ikke et klart tilsagn om, at regeringen vil gennemføre en VVM-redegørelse i forbindelse med etableringen af en betalingsring.
I Det Konservative Folkeparti er vi, som jeg tror ministeren er opmærksom på, meget uenige med regeringen i tanken om at gennemføre en betalingsring, der vil begrænse borgernes og virksomhedernes muligheder for frit at bevæge sig ud og ind af vores hovedstad.
Det vil være et problem for beboerne i hovedstaden, i København og på Frederiksberg, og det vil være et problem for dem, der bor i omegnskommunerne, og i virkeligheden for borgere og virksomheder fra hele landet, der har behov for at køre til og fra vores hovedstad i bil.
Derfor er det en urimelig begrænsning af folks frihed, og vi mener, at man skal gennemføre regulering af trafikken på en helt anden måde, nemlig ved at skabe positiv tilskyndelse til at tage den kollektive trafik.
Vil ministeren ikke forklare, hvorfor man ikke vil overholde de spilleregler, som alle andre skal overholde, når de gennemfører større projekter, nemlig at lave en egentlig VVM-proces, så man får borgerhøringer rundtomkring, så borgerne kan blive inddraget i debatten, og sådan at man får stillet de informationer til rådighed, som en VVM-undersøgelse foreskriver, i stedet for den undersøgelse, som ministeren nævner, og som jo så vil være defineret fuldstændig af regeringen selv i stedet for af den lovgivning, som vi dikterer alle andre?