runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Jeg er slet ikke enig i den præmis, at man ikke har beskæftiget sig med § 3-områder i 10 år.
Det er en præmis, som er helt, helt forkert.
Tværtimod har der jo fra regeringens side kontinuerligt været en dialog både med de grønne organisationer og med kommunerne.
Så sent som da man lavede kommunalreformen for få år siden, var det da i hvert fald også et tema, som man beskæftigede sig intenst med.
Så det er jo ikke sådan, at man, bare fordi man ikke laver en stor undersøgelse, så ikke beskæftiger sig med et område.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
2010, altså i år, er jo året, hvor vi skulle have standset tilbagegangen i biodiversitet.
Det er en stor opgave, og det er ikke lykkedes.
Det er heller ikke lykkedes for så mange andre lande, men det er altså en stor opgave.
Så man kunne jo godt undre sig over, at et så vigtigt område som § 3-beskyttelsen, altså naturbeskyttelsen af de områder, som EU ikke passer på for os, først tages op nu, 9 år efter regeringen kom til og samme år, som den skal leve op til kravet om at standse tilbagegangen i biodiversitet.
Er det rettidig omhu?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Ja, tak for det.
Altså, det er da sådan, at Det Konservative Folkeparti tager de her ting meget alvorligt.
Selvfølgelig gør vi det.
Jeg føler faktisk også, at vi i forhold til miljøpolitikken har præget tingene i en rigtig god retning igennem de senere år.
Jeg vil gerne nævne miljømilliarden, som jo absolut også har bidraget til at styrke biodiversiteten og skabe nye tiltag på det felt.
Så jeg synes da i hvert fald, at det er at adressere kritikken helt, helt skævt, hvis den socialdemokratiske ordfører vil rejse en kritik af Det Konservative Folkeparti i den her sammenhæng.
Men jeg anerkender behovet for, at vi får mere viden på det her område, at vi får set på, hvordan vi skaber mere biodiversitet.
Og jeg er da egentlig heller ikke jublende lykkelig over den undersøgelse – og nu ved jeg ikke, hvor meget man skal lægge i en undersøgelse – men det er da i hvert fald et signal om, at der er nogle ting, vi fortsat skal arbejde med.
Men jeg vil så også sige, at når det gælder miljø og natur, er de initiativer, man iværksætter, jo ikke noget, man lige ser resultatet af fra den ene dag til den anden.
Det er over en længere årrække.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Vi når vist ikke længere, men jeg kan blot en gang mere sige, at vi ikke har mistillid til kommunerne, men vi vil hjælpe kommunerne, lige så vel som vi vil hjælpe naturen, og vi vil hjælpe lodsejerne i den her sammenhæng.
Ordføreren siger, at Det Konservative Folkeparti vil gøre alt, vil gøre det så godt som muligt for at bevare biodiversiteten i Danmark.
Kan ordføreren så svare på, hvorfor hr. Ørum Jørgensen som ordfører ikke har presset på for at få regeringen tidligere på banen og til at gøre noget tidligere, når vi har en rødliste med 1.600 arter dyr og planter, som er truede eller særdeles truede i Danmark?
Hvordan kan det være, vi i sidste uge fik advarsler fra amerikanske universiteter, som siger, at vi rykker længere og længere ned på listen over lande, som gør det godt på natur- og miljøområdet, bl.a. fordi vi ikke varetager arternes beskyttelse tilstrækkelig godt?
Det var i hvert fald et par spørgsmål til ordføreren.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Jeg kan erklære mig et hundrede procent enig med ministeren.
Det, jeg egentlig bare umiddelbart, når jeg læser det her beslutningsforslag, tænker, er, at der måske så er lidt autopilot over det her forslag.
Det, der nærmest fuldstændig skal løse tingene, er nye forbud, nye restriktioner, øget overvågning og alt muligt, som man kan sige i høj grad bunder i en form for mistillid, som jeg stadig føler at Socialdemokratiet udtrykker til kommunerne med dette forslag.
Og det kan da godt være, at der skal strammes op nogle steder, men jeg synes, det er fornuftigt at kigge på resultatet af den undersøgelse, der nu er iværksat, og så på baggrund af den undersøgelse se, hvilke redskaber vi skal have frem af værktøjskassen i forhold til kommunerne og i forhold til at sikre de beskyttede naturområder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Der var i hr. Per Ørum Jørgensens ordførertale meget forventeligt, men der var da trods alt også nogle ting, jeg gerne vil stille spørgsmål om.
Det forventelige: Selvfølgelig kan og vil De Konservative ikke stemme for det her.
Det var vi ligesom godt klar over, eftersom ministeren har udtrykt sig om det.
Men jeg vil gerne blot igen sige en ting til ordføreren om det her med, at ordføreren prøver at få det til at fremstå sådan, at vi har mistillid til kommunerne, og jeg refererer til min ordførertale: Vi vil række en hjælpende hånd ud til kommunerne.
Kommunerne har fået for dårligt et redskab, fået for dårlig en økonomi og fået for stor en opgave, så der er ikke et match.
Ordføreren taler imod en skærpelse af sanktionerne og mere kontrol.
Men det er altså sådan, at der i den pressemeddelelse, ministeren sendte ud i mandags, står: Ministeren er åben over for hårdere sanktioner ved overtrædelser, og han vil kigge på mulighederne for styrket håndhævelse og skærpede sanktioner.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål til ordføreren: Er ordføreren enig med miljøministeren i, at det her er en af vejene at gå, hvis folk overtræder loven?
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Nu er der jo lige præcis tale om, at SF forstår noget om magtens deling.
Det har Venstre åbenbart en lille smule vanskeligt ved.
Det er ganske smart, at det ikke er en politisk afgørelse, hvorvidt loven er blevet overtrådt, men netop enten en juridisk faglig eller en naturfaglig afgørelse.
Når man kan se, at bondemand X har pløjet et areal op eller fyldt en sø op, er det ikke kommunalbestyrelsen, der skal sidde og sige: Ah, er vi nu gode venner med ham eller ej?
så kigger man på loven, og er den overtrådt, skal det selvfølgelig meldes til politiet.
En kommunalbestyrelse skal da ikke sidde og afgøre, om det skal anmeldes til politiet eller ej.
Det er da heldigvis derfor, vi har magtens tredeling i Danmark, så det lige præcis ikke er politikernes opgave at se, om loven er overtrådt eller ej, det skal der fagfolk til.
Helge Adam Møller (KF), 2010-02-04:
Tak for det.
Nu sad jeg jo i formandsstolen under det meste af debatten og havde ikke mulighed for at komme med en kort bemærkning til hr. Flemming Møller Mortensen første gang.
Der var en enkelt ting, jeg faldt over, og jeg vil godt være klogere.
Hr. Flemming Møller Mortensen nævnte, at der er mange dyrearter i Danmark, der ikke har det særlig godt, og at nogle er ved at uddø.
Det var spidsmus, klokkefrøer osv., og alle dem har jeg ikke forstand på, men der blev også nævnt harer, og så vil jeg godt spørge: Er det virkelig rigtigt?
For jeg bor nede i Næstved, og imellem Næstved og Præstø ligger der noget, der hedder Mogenstrup.
Det er et naturområde.
For 20 år siden tror jeg at der var 20 harer, for 10 år siden var der 100, og nu tror jeg, at der er 500.
Det vrimler med harer.
I det gamle øvelsesterræn ved Næstved, Gardehusarregimentets øvelsesterræn ved Kalbyrisskoven, er de i hundredvis.
De vrimler frem alle steder, og det er bare de to steder, jeg færdes mest.
Der er harer i hundredvis.
Så er det virkelig rigtigt, at Næstved bare er et særtilfælde, og at haren virkelig er ved at uddø i Danmark?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Jeg må sige til hr. Helge Adam Møller, at han er en lykkelig mand, han bor det rigtige sted.
For det er vilkårene.
Altså, man kan gå ind og kigge på statistikkerne.
Det er så geografisk forskelligt, om der er en god bestand eller der er en ringe bestand, men set nationalt, overordnet betragtet, er det en af de dyrearter, som virkelig er presset.
Det er naturligvis, fordi vi har et usandsynligt intensivt landbrug i Danmark.
Haren har brug for visse livsbetingelser, og det er altså blevet vanskeligere og vanskeligere for haren.
Det kan være noget med maskinerne, og det kan også være et spørgsmål om de pesticider, man bruger derude, men harerne er presset.
Det er derfor, at vi og de grønne organisationer taler for, at man skal have sammenhængende natur, sådan at dyrearterne – ikke bare de få, men de mange – får væsentlig bedre betingelser.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Hvis vi skal beholde sagligheden, når vi diskuterer indholdet af det her forslag, så hjælper det at politisere lidt mindre og at læse forslaget.
Hr. Eyvind Vesselbo har i hvert fald tydeligvis ikke forstået det – det kan være, det er lidt vanskeligt – men i det her forslag er det altså sådan, at kommunerne stadig væk varetager naturbeskyttelsen, men at tilsynet med kommunerne flytter til miljøcentrene.
Så når der kommer et stridsspørgsmål som det, hr. Flemming Møller Mortensen beskriver, er det altså ikke den enkelte kommunes tilfældige flertal, men en instans uden for kommunen, der skal kigge på det og afgøre, om loven er overtrådt eller ej, om der skal politianmeldes.
Det er ganske klogt.
I forslaget står der også, at der skal være et armslængdeprincip til ministeren, så der er ikke tale om, at vi giver det hele tilbage til staten på det her område.
Det hjælper at læse forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-04:
Jeg har i hvert fald ikke lagt skjul på i svar til hr. Flemming Møller Mortensen, i spørgetiden, stort set hvor som helst, at vi har en udfordring på biodiversitet.
Det har hele verden, det har hele EU, og det har vi også i Danmark.
Jeg kan jo endda nærmest citere, hvor optaget hr. Flemming Møller Mortensen var af i går af at diskutere Yalerapporten, og om det ikke var et problem, at vi var rykket fra en 26. plads til en 32. plads.
Der tillader jeg mig blot stilfærdigt at sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at et af de parametre, der indgår, er, at ifølge Yale er biodiversiteten blevet fire gange så god i Danmark fra 2008 til 2010.
Så er der to muligheder – enten er der noget i vejen med rapporten, eller også er biodiversiteten blevet markant forbedret, og så må man sige, at så har hr. Flemming Møller Mortensen et problem med den tale, han har holdt, og den anden tale, som hr. Flemming Møller Mortensen holder lige om lidt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Sådan som vi ser det fra socialdemokratisk side, er det måske lige nøjagtig et af de rigtig gode eksempler på, hvor det her beslutningsforslag virkelig kunne være en hjælp til naturen og til miljøet.
For jeg kan godt love miljøministeren, at jeg adskillige gange har oplevet, at vi sidder splittet tilbage i en politisk gruppe i et byråd, hvor et flertal har sagt, at man ikke ville politianmelde, men hvor forvaltningen har sagt, at det var klokkeklart, at det burde politianmeldes.
Det ligger jo lige nøjagtig i beslutningsforslaget her, at man altså kunne få miljøcentrene til at komme ud og gennemgå og se, om den forvaltningspraksis, der er, den politiske praksis, der er grundlagt ude i den kommune, lever op til det, som naturen fortjener.
Så fortjener ministeren også lige en kommentar, for jeg er rigtig glad for, at mit navn blev nævnt så mange gange i ministerens indledende tale.
I forhold til Yalerapporten tror jeg, at ministeren husker lidt forkert.
Jeg sagde netop i går, at det er utrolig vanskeligt at se en rapport som helhed, men lige nøjagtig om det felt, som drejede sig om biodiversitet, har jeg jo hørt fra miljøministeren her, og jeg har hørt fra Det Konservative Folkepartis ordfører, at der er vi faktisk alle enige om, at vi her har et problem i Danmark.
Er det ikke korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-04:
Nu startede jeg jo faktisk med til det beslutningsforslag, vi diskuterede for kort tid siden, at sige, at jeg er helt åben over for, at vi analyserer alle områder i forhold til § 3.
Jeg har jo også sagt, at håndhævelse bliver vi da nødt til at se på.
Det er jo lige præcis en åben dør, som hr. Flemming Møller Mortensen løber ind.
Jeg kan kun anbefale hr. Flemming Møller Mortensen
ikke at løbe for hurtigt, for så kommer hr. Flemming Møller Mortensen så hurtigt igennem, at han slår sig på væggen.
Vi er fuldstændig enige om, at vi da skal se nuanceret på det her, og jeg vil da ikke udelukke, at der kan være kommuner, hvor der er brug for at gøre en anden indsats.
Jeg vil heller ikke udelukke, at der kan være ting, der skal præciseres.
Men jeg må bare sige, at jeg har tilliden til, at kommunale, valgte medlemmer er i stand til at træffe rigtige afgørelser, og hvis de ikke træffer de rigtige afgørelser, er der også handlemuligheder i forhold til, at man så kan gå et andet sted hen, hvis man er utilfreds med de afgørelser, der bliver truffet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Der står i SF's beslutningsforslag her, at tilsynet – og det er jo så forslaget, at det skal være miljøcentrene – skal kigge den enkelte kommune efter og se, om den lever op til lovgivningens formål.
Vi havde en debat for lidt siden her i salen, hvor både hr. Johs. Poulsen og jeg havde erfaringer ude fra kommunerne, med hensyn til at kommunernes forvaltning i miljøforvaltningen kan se, at der er sket overtrædelser af lovgivningen, og derfor lægger de det frem på det politiske bord og siger, at her vil de gerne have en politianmeldelse sendt af sted, fordi der er en klokkeklar overtrædelse.
Ser ministeren et problem i, at den politiske sammensætning ude i kommunen altså på en eller en måde kan skalte og valte lidt med, hvad der er lovgivning, og selv beslutte sig for, hvad det er, de selv har mest lyst til – en politianmeldelse eller bare tage en snak med lovovertræderen?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-04:
Det er jo ikke sådan, at kommunerne ikke har noget ansvar, og det er jo heller ikke sådan, at kommunerne ikke bliver holdt fast på det ansvar.
Nu valgte jeg så blot, fordi fru Ida Auken nævner det konkrete eksempel og siger, at der slet ikke var nogen som helst mulighed for at gøre noget i Tønder, at svare konkret: Lige netop i den pågældende sag var der jo faktisk en meget ambitiøs aftale om, hvad der skal gælde i det område.
Det er jo, fordi vi har lavet en aftale mellem staten og Tønder Kommune om det, som vi mener skal være gældende der.
Fru Ida Auken kan jo godt trække på smilebåndet af det, og det er jo helt fair.
Det vil der jo også være, hvis Tønder Kommune ikke lever op til sit ansvar.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Er det så den vej, man skal gå?
Vil miljøministeren ud og lave aftaler med alle kommuner, der har noget natur, som er værd at beskytte?
Er det den vej, man skal gå?
Er det ikke noget besværligt?
Ville det ikke være nemmere at sørge for, at der var en reel tilsynsmyndighed på det her område?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-04:
Nu er det jo ikke rigtigt, at der ikke var handlemuligheder, for der lå en aftale om Tøndermarsken og den sag, som fru Ida Auken nævner.
Derfor kan jeg også med glæde konstatere, at Tønder Kommune har bekræftet, at der er en aftale, der skal overholdes for at sikre bedre vilkår – ikke mindst i forhold til det spørgsmål, som den sag handler om, nemlig at fuglene i Tøndermarsken har de rigtige livsbetingelser.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Nede i Tøndermarsken havde vi et område, som var et helt unikt naturområde, som er beskyttet af hele to EU-direktiver og endda også er fredet.
Da kommunen besluttede at sænke vandstanden til stor skade for det fredede område, havde miljøministeren jo faktisk ikke nogen handlemuligheder i forhold til at gribe ind.
Han kunne melde sagen til statsforvaltningen, men det tager jo altså ganske lang tid.
Jeg må bare sige, at jeg ikke kan forstå, at man som minister ikke synes, at det er bekymrende, at en kommune kan handle så uforsvarligt i forhold til et område, der endda er fredet og beskyttet af to direktiver, og at man som minister ikke har nogen mulighed for at gribe ind.
Bekymrer det slet ikke ministeren?
Og er ministeren tilfreds med at gå via statsforvaltningen, hvilket jo tager ganske lang tid?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Det er jeg.
Det er jo præcis noget af det, som gør, at det er en væsentlig debat at rejse.
Nu er der også sådan lidt populistisk blevet sat ord på, hvad elitenatur er, og hvad hverdagsnatur er.
Det, vi har talt om i dag, er hverdagsnaturen, det er det, der skal være alle steder i Danmark.
Det er ikke det, som der arbejdes med handlingsplaner om nu, og som er Natura 2000-områder, altså de 246 udpegede arealer i Danmark, som er der, hvor vi er bundet af direktiver.
Men det er den natur, som jeg også har uden for mine vinduer, og der vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg har nøjagtig den samme begunstigelse i forhold til harer som hr. Møller.
Helge Adam Møller (KF), 2010-02-04:
Tak for det svar.
Jeg vil tage til Næstved og være en lykkelig mand.
Henrik Brodersen (DF), 2010-02-04:
Vi erkender selvfølgelig, at der er nogle fine intentioner i det her og ser også problematikken i, hvad der foregår ude i samfundet.
Men jeg må også sige, at videre gennemtænkt tror jeg nu ikke det er.
Hvis ikke det var, fordi ordføreren stod der lyslevende for mit åsyn, kunne man faktisk tro, at det her var fostret på en helt anden planet.
Det er ikke løsningen her og nu.
Det varer længe, inden man ligefrem kan sige, at hybrid- og elbiler vil blive en konkurrent til de benzin- og dieseldrevne biler her i Danmark.
Og der er ved gud ikke nogen ved deres fulde fem, der betaler mere for transport end højst nødvendigt.
Og man har jo netop, som en tidligere spørger sagde, lavet det med skattefradrag.
Jeg vil bare høre, om man har nogen tidsplan for, hvornår det her skulle føres ud i livet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Det kan sagtens lade sig gøre på danske motorveje, er jeg sikker på.
Jeg kan også fornemme, når jeg diskuterer med nogle af mine kollegaer, at de nok vil hoppe i bilen med deres koner eller naboer.
Hvis hr. Karsten Nonbo havde lyst til at høre, hvad jeg svarer yderligere, vil jeg fortælle, at det ikke kun er en lov for Køgebugtmotorvejen.
Der er faktisk andre motorveje, der er tresporede, herunder motorvejen på Ring 3.
Henrik Brodersen (DF), 2010-02-04:
Jeg skal starte med at sige, at det var noget af en svada, Socialdemokraternes ordfører gav Dansk Folkeparti.
Jeg vælger nu at tale i et lidt andet toneleje.
Jeg skal meddele, at jeg, da vores sædvanlige ordfører desværre ikke kan være til stede, hermed skal læse op, hvad Dansk Folkeparti siger til forslaget.
I forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2010 havde Dansk Folkeparti et ønske om at forbedre sygedagpengereglerne.
Det giver mulighed for, at flere ting kan blive afklaret, inden sygedagpengene ophører.
Derudover er der jo en del muligheder for yderligere forlængelse, afhængig af hvilken behandling man er i gang med.
Dansk Folkeparti er klar over, at vi bliver kritiseret for ikke at fjerne varighedsbegrænsningerne helt, men det ville ikke have været optimalt, da det ville betyde, at kommunerne ville slække på opfølgninger og måske glemme de syge.
Det vil i hvert fald betyde endnu længere vej tilbage til arbejdsmarkedet, og vi ved også, der er problemer i forbindelse med afklaring på, om man skal tale om fleksjob eller førtidspension.
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at der er regler i loven om fleksjob og førtidspension, som der er problemer med.
Det ville jo være passende for politikerne at finde mulighederne, sådan at den syge ikke skal slæbes igennem den ene arbejdsprøvning efter den anden, hvilket betyder, at folk mister sygedagpengene.
I stedet går kritikken på Dansk Folkeparti selv, selv om vi har nået flere forbedringer i sygedagpengeloven.
I april 2007 udvidede man adgangen til forlængelse af sygedagpengeudbetalingen, hvis den sygemeldte var under eller ventede på en lægebehandling og ville tilbage til arbejdsmarkedet inden for forlængelsesperioden.
Forlængelsesbestemmelserne var oprindelig på 52 uger, men blev udvidet med yderligere 52 uger, og i juli 2009 blev der indført endnu en ny forlængelsesperiode på 26 uger i de tilfælde, hvor den sygemeldte ikke kunne fastholde beskæftigelse på normale vilkår, og hvor det endnu ikke var afklaret, om den pågældende var berettiget til fleksjob eller førtidspension.
Med finansloven i 2010 udvidedes forlængelsesreglerne med 13 uger, så der kan forlænges op til de 39 uger, jeg før omtalte.
Eftersom forliget netop var indgået i 2001, altså inden regeringsskiftet, har de samme partier mulighed for at ændre disse regler om arbejdsmarkedsprøvning i forbindelse med fleksjob og førtidspension.
Et andet punkt i lovforslaget er, at der bliver mulighed for selvstændige for i en periode med delvis uarbejdsdygtighed fortsat at kunne have med virksomheden at gøre og at genoptage arbejdet.
Om det så er 25 pct., 50 pct. eller andre procentsatser, er det en klar forbedring for de selvstændige, og det har været et stort ønske fra de selvstændiges side, at de kunne blive ved med at have føling med, hvad der sker i virksomheden.
Herudover er der en del præciseringer og konsekvensændringer som følge af anden lovgivning, der er vedtaget, efter at ændringerne er blevet gennemført i loven om sygedagpenge.
Dansk Folkeparti kan dermed godt støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-04:
Nu tror jeg ikke, at vi her i Danmark skal tages til indtægt for den svenske model, hvordan den nu end har været udformet.
Jeg synes faktisk, at det er temmelig useriøst af spørgeren at udlægge Socialdemokraternes forslag til finansloven, som man gør, ved at sige, at så skal folk ryge endnu mere.
Hvis spørgeren nærlæser vores forslag, vil han se, at de forslag, vi har fremsat, hvad angår udgifter, er fuldt finansieret, og de er kun finansieret én gang.
Det er den sædvanlige retorik fra Venstres og Konservatives side her i salen, at man stiller sig op på den der måde.
Hvis man læser ordentligt efter, vil man se, at der endda er et overskud, men det har spørgeren formentlig ikke engang set.
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Nu ved jeg godt, at Socialdemokraterne har lagt det ind i deres finanslovforslag.
Problemet er bare, at man har en hel række forslag, man finansierer med de samme penge.
Så det hænger jo slet ikke sammen.
Lad os bare tage tobaksafgiften.
Der er jo ikke grænser for, hvor mange forslag der skal finansieres af den afgift.
Ja, det er så omfattende, at alle danskere skal begynde at ryge og ryge dobbelt så meget, som de gør nu, for at man bare nogenlunde kommer et stykke vej med hensyn til at hente de penge ind.
Det er jo ikke seriøst, at man kommer med nogle forslag, der ikke er finansieret.
Når hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, at man selvfølgelig skal tage hånd om folk, der er syge, vil jeg sige, at jeg jo synes, at det er det, der ligger i den politik, vi har gennemført for netop at sikre, at der ikke er nogen, der bliver overladt til sig selv.
Man gør, hvad man kan, for at de skal komme tilbage på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt.
Så den socialdemokratiske model for det her har man i hvert fald i Sverige set er en katastrofe for både de syge og økonomien.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-02-04:
Jeg tror, at noget af det, der er vigtigt at forholde sig til, og som man formentlig også har ændret i Sverige, jo netop er, at man sørger for den intensive behandling og aktivering af de syge, så de kan vende tilbage til arbejdsmarkedet i stedet for at blive flyttet over til at få en pension.
Det handler om at få deres situation hurtigt afklaret, at få intensiveret den afklaring.
I forhold til pengene er det jo rigtigt, at det her koster rigtig mange penge, og det er også rigtigt, at vi har fremsat forslaget.
Det gjorde vi også for 1 år siden og forrige år, så det er formentlig ikke noget nyt for spørgeren, at vi fremsætter det forslag.
Men vi har selvfølgelig lagt det ind i vores finanslovforslag, og derfor er der ikke nogen problemer med finansieringen af det her, ikke set fra vores plads, for vi vil godt prioritere det her område.