runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Jeg mener bare, at meget af det her jo er imod de intentioner, der ligger for området, og jeg har kunnet læse mig til, at formanden for Folketingets Sundhedsudvalg, hr. Preben Rudiengaard, der er fra samme parti som ministeren, også udtaler, at det er vanvittigt og stik imod de intentioner, der ligger i regeringens sygehuspolitik, hvor de store sygehuse skal suppleres med lokale tilbud, bl.a. fra speciallæger.
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Jeg kan ikke udgrunde regionsrådsformand Bent Hansens særlige forhold til de vestjyske borgere.
Jeg tvivler på, at han er drevet af ønsket om i særlig grad at genere vestjyske borgere.
Jeg tror mere, at han er drevet af, at hans region har en rigtig dårlig økonomi, og så har han spurgt sine embedsmænd: Er der nogle steder, hvor vi kan skære?
Det er han så gået med til.
Der har han valgt ikke at tage hensyn til, at der også er et nærhedsproblem ved det, fordi der er længere til sygehusene, end der har været til speciallægerne.
Det er de motivanalyser, jeg kan bidrage med.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Jeg er udmærket klar over, at det ligger hos regionerne, men jeg studser over det, for vi har i de seneste par år haft en del diskussioner om Øst-, Vest- og specielt Midtjylland.
Nogle gange skulle man nærmest tro, at der var nogle i vest, der havde gjort Bent Hansen noget, da det igen igen er patienterne i det vestjyske område, der får længere til behandlingerne.
Der mener jeg, at vi måske også som Folketing og ministeren som minister for området skal være med til at sikre, at de her patienter stadig væk kan få en fair og ordentlig behandling, og tænke på, om det nu er rimeligt, at det igen er vestjyderne, der skal undgælde for hr. Bent Hansens besparelser.
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Min holdning er, at regionerne selvfølgelig skal leve op til det ansvar, som de har for deres patienter.
Jeg kan forstå, at der helt konkret er tale om speciallæger i det tidligere Ringkøbing Amt, som hidtil har udført behandlinger, som ligger ud over ydelserne i den landsdækkende overenskomst, og som andre steder tilbydes i sygehusvæsenet.
De øvrige borgere i regionen modtager således behandling på sygehusene, hvilket efter regionens oplysninger kan gøres billigere end efter de lokale aftaler, som man har haft med de praktiserende speciallæger.
Det, som Region Midtjylland har gjort, er at hjemtage disse behandlinger fra speciallægerne til de offentlige sygehuse.
Fremover får patienterne således behandlingen tilbudt på sygehusene.
Det har jeg ikke mulighed for at vurdere, og under alle omstændigheder er det noget, regionen kan gøre, for det er regionen, der efter sundhedsloven indretter sundhedsvæsenet.
Så selv om nogle måtte være kede af denne beslutning, er det altså ikke noget, jeg kan gøre noget ved.
Det ligger klart inden for regionens kompetence.
Det er jo så heldigt, at patienterne har deres frie sygehusvalg, herunder det udvidede frie valg til private sygehuse og klinikker, hvis der er ventetider på regionens egne sygehuse til de behandlinger, der er tale om.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Hvad er ministerens holdning til, at Region Midtjylland har opsagt aftalerne med praktiserende speciallæger, og frygter ministeren ikke, at det vil skabe længere ventelister for patienterne i området?
Kim Mortensen (S), 2010-11-24:
Det var godt, at kulturministeren i det foregående spørgsmål fik understreget, at vi ikke forhandler her i Folketingssalen om den sag.
Jeg har fået de svar, jeg gerne ville have, så jeg overlader det trygt til ledelsen af Fiskeri- og Søfartsmuseet i Esbjerg.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-24:
Jeg gad egentlig vide, hvor hr. Kim Mortensen er valgt henne.
Det kan jeg ikke helt huske, men det skal nok være omkring Esbjerg.
Men det er jo fuldstændig legitimt at rejse spørgsmålet alligevel; jeg vil bare markere, at det er et meget lokalt spørgsmål.
Nej, vil jeg sige til hr. Kim Mortensen
, de 12,8 mio. kr. kan ikke flyttes fra Esbjerg, uden at der er lavet en fusion, hvor Esbjerg selv er indstillet på at lægge pengene ind i en pulje.
Det kan altså ikke ske mod Esbjergs vilje, og jeg har ikke nogen planer om at flytte 12,8 mio. kr., og jeg ville heller ikke have mulighed for at flytte de 12,8 mio. kr. fra Esbjerg Kommune.
Men opstår der en fusion, hvor man puljer Holstebro, Esbjerg osv., så ved jeg ikke, når der er koldt og varmt vand i et badekar, hvor det kolde og det varme vand er.
Men der kan ikke ske noget, uden at Esbjerg er med på det.
Line Barfod (EL), 2010-11-24:
Og det er jo det, jeg synes er væsentligt at få svar på, for en ting er USA, men det kan jo også være Iran eller andre regimer, og der kan man altså risikere, at hvis de med justitsministerens fulde opbakning foretager registrering af, hvem der deltager i en lovlig demonstration, eller hvem der går frem og tilbage – det kan være eksiliranere – kan det have ganske alvorlige konsekvenser.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Jeg vil sige, at jeg både er glad, forundret og en lille smule rørt over, at fru Maja Panduro i den grad bekymrer sig for Det Konservative Folkeparti og også udtrykker en stor glæde over, at vi sådan set grundlæggende har en ensartet tilgang til det, og jeg værdsætter bekymringen for, at Det Konservative Folkeparti ikke helt klart over for offentligheden får fortalt de her ting.
Nu har jeg sagt til Ritzaus Bureau, hvordan det rent faktisk er med hensyn til disse regler, og det synes jeg
Maja Panduro (S), 2010-11-24:
Det er jo helt rimeligt, at justitsministeren kun kan tale på egne vegne.
Det glæder mig, at justitsministeren tør referere mailen, og at han altså har været i kontakt med sin politiske ordfører for at få bragt klarhed over tingene.
Det glæder mig også, at justitsministeren mener, at der er enighed i den konservative folketingsgruppe.
Så kunne vi måske ønske os, at man ville forsøge ligesom at bringe den enighed videre, sådan at man kunne få formidlet ud til den brede befolkning, at man er enig, så man ikke lader der stå et billede tilbage af, at formanden for den konservative folketingsgruppe har én holdning til den retslovgivning, som vi har vedtaget i Folketinget med en konservativ justitsminister, og at den konservative justitsminister har en anden holdning til den.
Mener ministeren ikke, at det ville være på sin plads, at fru Henriette Kjær berigtigede sine udtalelser, når hun nu forhåbentlig er blevet klogere efter at have fået mailen om tingenes sande tilstand fra justitsministeren?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Nu nævnte jeg før, at jeg ikke har haft lejlighed til at tale med fru Henriette Kjær om det.
Jeg ved jo belært af nylige begivenheder og diskussioner her i Folketinget, at man skal passe på med det der med at referere fra mail, men jeg har faktisk sendt fru Henriette Kjær en mail, hvor jeg bare har sikret mig, at vi er enige om, hvordan lovgivningen rent faktisk er indrettet.
Så det er ikke sådan, at jeg ikke har været i kontakt med fru Henriette Kjær om den pågældende sag.
Vi har bare ikke lige haft lejlighed til at drøfte den, men jeg tror grundlæggende, at vi ser helt ens på, at det er den tilgrundliggende samfundsudvikling, der er beklagelig, og at de forandringer, de skærpelser af lovgivningen, vi gennemførte, grundlæggende set egentlig har været fornuftige og i hvert fald nødvendige at gennemføre.
Men nu skal jeg jo ikke stå her og tale på fru Henriette Kjærs vegne, jeg kan kun tale på egne vegne.
Maja Panduro (S), 2010-11-24:
Man kunne jo ønske sig, at justitsministeren ville komme med den her forklaring til sit partis politiske ordfører, for det er jo hende, der har brug for den.
Jeg synes, det er prisværdigt, hvis ministeren ved, hvad den konservative politiske ordfører har tænkt, da hun sagde de ting, som hun er blevet citeret for.
Er det ikke et problem, vil jeg spørge justitsministeren, at De Konservatives politiske ordfører bliver citeret for den slags?
For så kan man jo være i tvivl: Er det ministeren, der repræsenterer den konservative holdning, eller er det hende, som er formand for den konservative gruppe og i øvrigt politisk ordfører?
Ville det ikke give mening at tage en snak med sit partis politiske ordfører frem for kun at kommunikere gennem pressen?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Og det er jeg sådan set enig i.
Jeg synes da, det er beklageligt, at der på et tidspunkt var så mange, der gik rundt herude i byen og andre steder med knive og stak andre med knive, sådan at vi nødvendigvis måtte skærpe sanktionerne i den forbindelse.
Jeg synes da også, det er en meget beklagelig samfundsudvikling, at der er en terrortrussel mod Danmark, der gør, at vi har måttet stramme reglerne i retsplejeloven og straffeloven for at imødegå den trussel.
Men det er jo helt rigtigt, at vi har gjort det.
Så har jeg bare peget på, at når det gælder knivene, var det sådan set ikke sådan, at vi ulovliggjorde noget, som var lovligt før.
Det, vi gjorde med knivlovene, var sådan set bare, at vi skærpede sanktionerne for at gå med kniv.
Men det, der er ulovligt i dag, når det gælder det at gå med kniv, var også ulovligt før den skærpelse; straffen for det er bare hårdere.
Når det gælder telefonaflytningerne, som var det andet moment, ja, så kræver det altså som udgangspunkt en dommerkendelse, hvis man skal telefonaflytte nogen, men vi kunne jo notere, at eftersom mobiltelefoner kan skiftes ud hele tiden, var det ikke særlig smart, at vi knyttede en dommerkendelse til en aflytning af et bestemt telefonnummer, for så kunne forbryderne jo bare rende og skifte telefonnummeret ud hele tiden ved at få en ny mobiltelefon eller et nyt kort i mobiltelefonen, og derfor indførte vi den mulighed, at dommerkendelsen kunne gå på at aflytte den pågældende person, uanset om vedkommende skifter mobiltelefonnummer.
Det synes jeg sådan set er en meget fornuftig ændring under alle omstændigheder.
Maja Panduro (S), 2010-11-24:
Tak for det.
Fru Henriette Kjær er ude at undsige lovgivning, som hun og hendes partifæller selv har stemt for – især på justitsministerens område, som er et område, som De Konservative jo så i øvrigt har siddet på gennem alle regeringens 9 leveår.
Hun siger bl.a., at terrorlovgivningen betyder, at en borgers telefon kan aflyttes uden dommerkendelse, og at knivloven er vedtaget – og jeg citerer – i en panikkontekst og kriminaliserer rigtig mange mennesker.
De udtalelser har jo så foranlediget den konservative justitsminister til at berigtige sin ordførers udtalelser også i går under overskrifter som »Barfoed forstår ikke Kjær« og »Barfoed: Henriette Kjær tager fejl« .
Det er så det, jeg gerne vil spørge ind til, for jeg går ud fra, at ministerens reaktion betyder, at ministeren er enig med mig i, at det er et problem, når et regeringspartis ordfører – endda det regeringsparti, som sidder på Justitsministeriet – kommer med udtalelser, som risikerer at vildlede befolkningen og er decideret misvisende, i forhold til hvordan lovgivningen egentlig hænger sammen.
Derfor vil jeg også spørge justitsministeren, om han har talt med sit partis politiske ordfører og har forklaret hende det, som han forklarer i pressen, sådan at hendes misforståelser omkring terrorlovgivningen og knivloven kan blive rettet op.
Og har ministeren i den forbindelse opfordret sit partis politiske ordfører til at berigtige de udtalelser, hun er kommet med, sådan at man kan undgå forvirring og fejlopfattelse omkring relativt central lovgivning på retsområdet?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Det, jeg har forholdt mig til, også i forbindelse med spørgetiden i sidste uge, har været, om vi i forbindelse med den amerikanske ambassades overvågning har noteret noget, der tyder på, at der foregår noget, der er i strid med reglerne og de rammer, vi har stillet for den overvågning.
Det har jeg så bedt Politiets Efterretningstjeneste om at sikre sig, altså at man holder sig inden for de regler, der nu engang er, og det er efter min bedste vurdering sådan, at det gør man.
Hvilke regler, der så måtte være i forhold til nogle af de problemstillinger, som fru Line Barfod nu liner op her, vil jeg ikke svare uddybende på.
Men naturligvis er det sådan, at man fra sag til sag må se på, hvilke betingelser der knytter sig til selve det at registrere informationer.
Et er at fotografere, noget andet er at registrere de informationer, der knytter sig til de fotos.
Det er altså en kompleks juridisk problemstilling, som kræver mere end en debat her i Folketingssalen at komme i dybden med.
Jeg har alene forholdt mig til, om der foregår noget ulovligt ved den amerikanske ambassade i forbindelse med overvågningen der.
Line Barfod (EL), 2010-11-24:
Jeg er fuldstændig med på, at der er forskel på, om man går ud og tager et turistbillede, hvor man får nogle andre mennesker med på billedet, eller man laver en registrering.
Det er jo lige præcis det, der er kernen i sagen her, nemlig at det, vi har fået oplyst, er, at USA's ambassade foretager en registrering.
Derfor vil jeg gerne høre, om den åbning, jeg ligesom fornemmer hos ministeren, betyder, at ministeren vil se nærmere på, om det faktisk er et problem, hvis fremmede magter som f.eks. Iran eller andre regimer kan foretage registrering af borgere i Danmark, der f.eks. deltager i en lovlig demonstration foran den iranske ambassade, når vi ved, at det kan få ganske alvorlige konsekvenser både for dem selv og for deres familie i Iran.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Nu er det faktisk ikke et så enkelt juridisk spørgsmål, og derfor vil jeg også nødig svare fuldstændig uddybende på det her i Folketingssalen.
Der er jo stillet en del spørgsmål til mig, som vil blive besvaret skriftligt.
Når det er lidt kompliceret, er det jo, fordi vi her har nogle danske regler i databeskyttelseslovgivningen, og vi har også nogle folkeretlige regler, bl.a. Wienerkonventionen, som altså betyder, at ambassader er omgærdet af nogle særlige bestemmelser, som vi har bundet os til folkeretligt, og som vi selvfølgelig skal respektere.
Men det indgår jo i de rammer, der er stillet i forhold til den amerikanske ambassade, at de skal respektere de grundlæggende regler for dataindsamling og databeskyttelse, og der er jo i den sammenhæng så nogle grundlæggende regler, som har at gøre med, at det, man gør, skal være proportionalt, relevant og på anden måde betryggende.
Derfor kan man selvfølgelig godt diskutere registreringsspørgsmålet, når det sker på dansk grund, naturligvis, jeg siger bare, at det ikke er så enkelt.
Enhver kan jo tage fotografier, enhver borger i Danmark og enhver turist i Danmark kan jo gå ud på gaden og tage fotografier på offentlige steder.
Det er der jo ikke nogen regler imod at man gør.
Det, der er kompleksiteten her, er registrering af den information, og igen, hvad der så er grunden til, at man registrerer.
Det, som har gjort sig gældende i den her sag, har været en overvågning, der tjener det formål at sikre bevogtningen omkring den amerikanske ambassade, altså at skabe sikkerhed for ambassaden, for ejendommen og for medarbejderne på den amerikanske ambassade, og dermed jo i virkeligheden også for omkringboende danske borgere og borgere, som færdes i området, som er bosiddende her i landet.
Så det er altså en sikkerhedsmæssig vurdering, der ligger til grund for den overvågning, der sker.
Efterretningstjenesten har så udstukket nogle retningslinjer for, hvordan det kan foregå, og inden for hvilke rammer det kan foregå, og det ville jo også gøre sig gældende i forhold til andre ambassader.
Konkret
at svare på, hvordan det lige præcis skulle finde sted i forhold til andre ambassader, må jo bero på de nærmere omstændigheder.
Det kan jeg ikke sådan svare på.
Men det er klart, at ambassader har generelt lov til at bevogte og beskytte deres egen ejendom.
Det gør danske ambassader jo også i udlandet.
Det synes jeg sådan set ikke, at der er noget forkert i.
Line Barfod (EL), 2010-11-24:
I sidste uge i spørgetiden her i Folketingssalen diskuterede vi spørgsmålet om overvågning af området omkring USA's ambassade i Danmark, og ministeren havde den holdning, at der ikke var nogen problemer i, at USA, også fra en dækadresse, foretog overvågning og registrering af borgere, der f.eks. demonstrerede lovligt.
Det synes jeg stadig væk er meget mærkeligt.
Vi har jo stillet en række skriftlige spørgsmål, og dem får vi sikkert svar på om ikke alt for lang tid.
Det, jeg gerne vil høre, er, om ministeren også mener, at den ret gælder for andre ambassader.
Må Irans ambassade f.eks. godt have en dækadresse i området omkring ambassaden?
Må Irans ambassade gerne foretage overvågning og registrering af f.eks. eksiliranere, der deltager i en lovlig demonstration uden for Irans ambassade, når vi bl.a. ved, hvor alvorlige konsekvenser det kan have for familie i Iran, hvis de iranske myndigheder får at vide, at der er nogle, der har deltaget i demonstrationer i Danmark?
Er det en generel ret, som justitsministeren mener fremmede magter har i Danmark, at de kan foretage overvågning og registrering af borgere i området omkring ambassaden, der f.eks. deltager i lovlige demonstrationer?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Det må nu en gang gå sin gang forvaltningsretligt, eller det er noget, man eventuelt kan skriftudveksle om i forhold til udvalget.
Jeg synes ikke, det er noget, man kan gøre til genstand for en debat her, for så vidt angår den konkrete sag.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Jamen nu er det jo interessant, for den motorvej mellem Holstebro og Herning har sådan set aldrig nogen sinde været betvivlet i regeringspartierne, der har så været lidt mere uld hos enkelte medlemmer af andre partier, men lad det ligge.
Jeg vejleder jo ikke i, hvordan man skal vælge at sikre sig, at man får sådan en motorvej, men jeg må da sige, når jeg nu bliver opfordret til det, at det er meget enkelt, når vi også sender signalet til den del af befolkningen, der bor der og får gavn af motorvejen, at det bedste, man kan gøre, selvfølgelig er at genvælge regeringen; det er jeg da enig i.
For på den måde er man jo sikker på, at det netop er de mennesker, der tager hånd om det nu, der også tager hånd om det i fremtiden, og det er en god tommelfingerregel at sørge for, at dem, der starter det, også får lov til at afslutte det, så det er jeg sådan set enig i.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-24:
Jeg vil selvfølgelig sige, at jeg er glad for ministerens svar, men jeg vil nok sige, at det, der står i finansloven, betyder, at der i hvert fald er mange, der retter henvendelse til mig.
Nu kan det godt være, at det er, fordi jeg bor ovre i nærheden af området og jeg har rejst tvivl om, hvorvidt vi nu kan være sikre på det.
Det ville jeg jo selvfølgelig sige ville være meget uheldigt, hvis det var det, ministeren mente med det.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Det korte svar på det spørgsmål er: Nej, det kan jeg ikke forstå.
Jeg får nu heller ikke nogen henvendelser om det, så hvis ikke det var for nogle folketingspolitikere, der af og til forsøger at tale et drama op, der ikke er der, ja, så ville den her sag sådan set få lov til at udvikle sig helt stille og roligt.
Jeg kan sige, at vi lige nu sidder i trafikforhandlinger.
De er fortrolige, så derfor vil jeg ikke sige noget om det, men jeg tror, at man, når man ser, hvad resultatet bliver på fredag, så vil kunne se den kadence fortsætte, fuldstændig som den er startet, i øvrigt ikke af transportministeren, for det var faktisk ikke transportministeren, der startede debatten om at lave en motorvej mellem Holstebro og Herning, men derimod var det finansministeren og statsministeren, som den diskussion kom fra.
Jeg har forsøgt at sige det nogle gange, nemlig at hvis det er sådan, at der er en vej, der skal finansieres i Infrastrukturfonden, som er den fond, vi har til veje, broer, havne og andre ting, så skal det jo være inde på vores konto.
Så hvis man ellers vil læse finansloven, vil man kunne se, at det er helt tydeligt, hvad det her drejer sig om.
Intet har forandret sig, andet end at man kan være endnu mere sikker på det, for nu er der nemlig også indgået en finanslovaftale om, hvordan man finder de penge til den vej.
Så er det logisk, at vi tager os af de ting, der ligger ovre hos os, og som har noget med os at gøre, altså Transportministeriet, men hvad angår selve den vej, er det nøjagtig lige så klart, som det har været hele tiden, og det er det også herefter, som man kan se i finanslovforliget.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-24:
For et stykke tid siden var vi til et fremragende møde i Musikteatret i Holstebro, ministeren holdt et fremragende foredrag, som jeg har rost både i tale og på skrift i de lokale aviser.
Befolkningen var begejstret, jeg var også begejstret, og andre var begejstrede.
Så sagde ministeren: Og jeg garanterer for, at der kommer penge til motorvejen, for det skaffer regeringen, således at der er penge til den motorvej, så det behøver I ikke at være nervøse for.
Derfor så jeg jo frem til, at der, når der var finanslovforhandlinger, så ville komme en konto på finansloven, og at der stod, at transportministeren havde lovet, at der kom nogle penge, og det glædede vi os helt eventyrligt til.
Men det var jo ikke lige det, der kom, vil jeg sige til ministeren.
Kan ministeren ikke godt forstå, at borgerne i Holstebro, Lemvig, Thyborøn og andre gode steder føler sig noget nervøse over de manglende penge, som i hvert fald jeg og mange andre på det fremragende møde i Musikteatret havde fået indtryk af var på vej?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Altså, en gang imellem kommer man ud for nogle spørgere, der mener, at hvis man ikke imødekommer dem i de ting, de siger, så er det, fordi man ikke tager tingene alvorligt.
Jeg vil bare opfordre til, at vi lader være med, hver eneste gang vi ikke får ret i det, vi har sagt, at begynde at sige til hinanden, at så bliver vi ikke taget alvorligt.
Jeg tager det her meget alvorligt, og det tror jeg de fleste vil kunne bekræfte ved at tage rundt i landet.
Jeg kender ikke Sønderborgs tal, og jeg kender for den sags skyld heller ikke andre specifikke kommuners tal.
Det, jeg bare vil sige om det, er, at vi skal ind og kigge på et trafikselskab, og hvis man der som folketingspolitiker ønsker at fratage regionerne – som jo er dem, der i høj grad er de trafikselskabsansvarlige – indflydelse, så er det, når den nye lov skal vedtages, at man skal gøre sig gældende og sige, at man ønsker at beskære regionernes eller kommunernes indflydelse, eller at man ønsker at øge noget af deres indflydelse.
Og den debat tager jeg gerne – det vil jeg gerne give et løfte om.
Benny Engelbrecht (S), 2010-11-24:
Der nedlægges busruter på Als, der nedskæres i antallet af afgange mellem Sønderborg og Aabenraa, der indføres indenfor Sønderborg Kommunes grænser en meget høj betaling for studerende, i forhold til hvad der har været tidligere.
Jeg kan sikkert også finde en række andre eksempler fra det sønderjyske.
Er det ikke en relevant problemstilling?
Jeg er ikke et trafikselskab, men jeg er dog et bekymret folketingsmedlem, og jeg går ud fra, at det her også er noget, som transportministeren vil tage alvorligt.
Vi kan se og får borgerhenvendelser om, at der sker en reduktion i den kollektive transport.
Det bør vi da tage alvorligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Jamen altså, vi kan jo godt gennemgå, hvor mange ministre det vedrører.
Jeg er bare nødt til at sige, at det, jeg har med at gøre, er trafikselskaberne.
Det er trafikselskaberne, der står for at planlægge ruter – de må endda selv bestemme, hvor mange ruter de har, hvilke ruter de vil have kørt, og hvem der skal køre dem.
Det er alt sammen noget, de selv regulerer.
Og derfor ville det jo være unaturligt, at jeg som transportminister skulle begynde at lave store analyser af et område, der ikke er mit.
Jeg har derimod en aftale med trafikselskaberne, hvor de en gang for alle har fået penge til at køre de her køreplanstimer, og hvis de vil diskutere med mig, så rejser de spørgsmålet – og det kan jeg forsikre for at man også ville gøre her – og så vil jeg selvfølgelig gå ind i den debat.
Så man vil opleve imødekommenhed fra ministeren over for trafikselskaberne, men jeg blander mig ikke i ting, der ikke direkte er mit område.