Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Jeg kan i hvert fald starte med at sige, at det her er et forslag, som vi fra Enhedslistens side sagtens kan støtte.
Jeg og vi mener, at der er et stort behov for at sætte fokus på uligheden, som på flere måder er vokset de sidste 10-15 år, i takt med at der er blevet gennemført en række reformer, som har haft det sigte eller den funktion, at uligheden skulle vokse – især mellem dem, der er inden for arbejdsmarkedet, og dem, der er uden for arbejdsmarkedet.
Jeg ved godt, der er mange, der synes, at ulighed i sig selv er en god ting, ud fra sådan en tankegang om, at det så skulle få folk til virkelig at give den en skalle og få gang i væksten.
Virkeligheden er bare en anden.
Hvis man f.eks. sammenligner de lande blandt OECD-landene med størst grad af lighed med de lande med størst grad af ulighed, vil man se en væsentlig forskel i velstanden, nemlig på omkring 18 pct.
Uligheden er steget.
Vi kan kigge på uligheden i indkomster som et eksempel.
Danmarks Statistik lavede publikationen »Indkomster 2012«, som udkom her i foråret.
Den viser en opgørelse over indkomstuligheden målt ved Ginikoefficient, som viser, at over de sidste 10 år, altså 2002-2012, steg uligheden målt på Ginipoint fra knap 24 til 28, og det er altså en stigning på omkring 17 pct.
Også når vi ser på formuer, ser vi en stigning i uligheden.
Det er sådan, at uligheden har skadelige virkninger for vores samfund, som vi også allerede har været inde på i debatten her i dag, først og fremmest for lønmodtagerne, fordi uligheden følger med fattigdom, eller fattigdom følger med ulighed – det har både Danmarks Statistik og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd dokumenteret – men det er også, fordi ulighed truer sammenhængskraften, truer fællesskabet på en række parametre.
Vi ved, at der er større social mobilitet, hvis der er lighed i et samfund, der er mindre korruption, der er en række faktorer, som giver samfund, der fungerer bedre, når graden af lighed er høj.
Så har vi også været inde på her i debatten, at der også er flere studier, der tyder på, at ulighed reducerer væksten i et samfund.
OECD har flere nævnt.
Når uligheden stiger, falder væksten også, og det peger man faktisk på gælder – i modsætning til, hvad hr. Jakob Engel-Schmidt sagde – uanset om der er høj grad af ulighed i et samfund, eller om der ikke er så høj grad af ulighed.
Så fra vores side synes vi, det er ganske fornuftigt at gøre et tiltag, som kan sikre, at man i højere grad kigger på lighed, f.eks. ved at se konkret på, hvordan de love, som Folketinget vedtager, påvirker ligheden.
Det kan også give en debat om de tiltag, vi gør, altså hvilken effekt de har på flere parametre end bare dem, vi kigger på i dag.
Det er også vores vurdering, at der er en række redskaber, vi mangler.
Jeg nævnte f.eks. opgørelsen i forhold til formue tidligere.
Det kunne være en rigtig god idé at få det, så vi kunne få det ind som grundlag for debatten.
Vi kan også godt støtte forslaget om, at man får et eget sekretariat, og at der er en eller anden form for armslængde til centraladministrationen i det.
Det tror jeg er vigtigt.
Endelig synes vi også, det er ganske udmærket at lade det arbejde i et par år.
Men på bundlinjen står, at vi godt kan støtte beslutningsforslaget fra SF.