runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-30:
Tak, hr. formand.
Ændring af lov om sygedagpenge er et led i aftalen indgået mellem Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Det er en aftale om nye rammer for sygefraværsindsatsen.
Det fremgår af aftalen, at man er enige om, at der fortsat skal ydes en aktiv indsats over for sygemeldte, således at de kan vende hurtigere tilbage til arbejdspladsen efter endt sygdom.
Indsatsen skal være individuelt tilpasset og have fokus på, at den sygemeldte vender tilbage i job eller kommer ud på en virksomhed og løser opgaver i et kollegialt fællesskab.
Aftalepartierne er enige om en justeret sygefraværsindsats, der består af tre elementer: En ny og effektiv refusionsmodel, et fælles rådighedsloft, og af grupper af syge fritages for aktive tilbud og samtaler.
Endvidere er man enige om at evaluere sygefraværsaftalen medio 2012.
Refusionsmodellen sikrer, at refusionssystemet skal målrettes, så kommuner fremover får en større tilskyndelse til at give sygemeldte borgere et individuelt tilrettelagt tilbud rettet mod job.
Kort sagt: Der skal ryddes op i standardkurser og beskæftigelsesprojekter.
Et nyt fælles driftsloft for den enkelte sygedagpengemodtager betyder ikke, at der bliver sat en grænse for, hvor mange penge kommunen må bruge på et tilbud til den enkelte.
Det er et gennemsnitsbeløb pr. syg i en hel målgruppe, og det vil sige, at kommunerne derfor har fuld fleksibilitet til at iværksætte forløb, som vurderes at give den bedste effekt over for den enkelte.
Kommunerne skal kunne give attraktive tilbud, hvis det kan hjælpe den sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet.
Det forventes på den baggrund, at kommunerne samlet set vil give færre tilbud til syge fremover, og at der vil være større fokus på delvis raskmelding og virksomhedsrettede tilbud.
Det vil sikre, at udgifterne til attraktive tilbud holdes på det niveau, der blev forudsat i sygefraværsaftalen.
Herudover indeholder aftalen yderligere 11 initiativer, der kommer den nuværende lovgivning i møde på de punkter, hvor vi fra politisk hold ikke finder den nuværende lovgivning tilstrækkelig, det er f.eks. fritagelse eller standby for de mest syge; intet krav om samtale ved fremmøde ved snarlig tilbagevenden til job; intet krav om samtale ved fremmøde, hvis der ventes på operation, og at et forbedret samarbejde med lægerne vil styrke jobcentrenes opfølgning.
Venstre støtter forslaget og ser frem til den videre behandling.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Skal ministerens svar forstås sådan, at der ikke er lavet nogen undersøgelse overhovedet, altså at regeringen og Dansk Folkeparti bare sparer fuldstændig i blinde?
Man aner ikke, hvorfor priserne er steget, og man ved ikke, hvad konsekvenserne vil være af at indføre prisloftet.
Man skyder bare på, at det her måske er en god idé.
Der plejer man at undersøge, hvorfor udgiften er steget, før man går ind og skærer den væk.
Det kunne jo være, at der var en god forklaring på det.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg vil sige, at der så skal en meget, meget god forklaring til, for det er dog et markant skred, vi har set, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Men det er klart, at hvis man er fuldstændig ligeglad med økonomi, og hvis man synes, at vi bare skal bruge løs, så bliver det jo også derefter.
Man kan ligesom godt fornemme, hvor det ville bære henad.
Men hvis man er helt ligeglad, kan man jo selvfølgelig lade være.
Selvfølgelig har vi et rigtig godt overblik over, hvor mange der har været på kurser, og hvilken pris der er.
Vi har også et fuldstændigt overblik over, hvilke kurser det er, der ligger over og under prisloftet.
Vi kender også til udviklingen i de forskellige kursuspriser.
Derfor har vi jo selvfølgelig også et retvisende billede af, hvor skoen trykker.
Men det ændrer altså bare ikke på, at vi jo sandsynligvis vil se, at en række kurser vil blive meget billigere med tiden.
Nu kommer det så til at stå sin prøve, og jeg må sige, at jeg ikke er så meget i tvivl om det.
Men det ændrer altså heller ikke ved, at retten til 6 ugers selvvalgt uddannelse fortsat er der.
Der er bare p.t. lidt færre kurser at vælge imellem.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Der var en gang en komiker, Jacob Haugaard, der også var medlem af Folketinget en periode, som sagde, at hvis arbejde er sundt, så giv det til de syge.
Det er jo den filosofi, der ligger bag mange af de ting, der er i den her lov, også med den lovændring, der sker nu.
Presset på, at langtidssyge absolut skal ud i arbejde, vil vokse, fordi kommunerne nu får en høj refusionsprocent, især hvis de bruger aktiviteter som virksomhedspraktik eller delvise raskmeldinger.
Jeg er overbevist om, at det vil føre til, ligesom vi har set hidtil, at mange syge vil blive presset ud i helt urimelige ting, og jeg vil derfor gerne spørge, hvilke overvejelser ordføreren har om, at man nu laver et incitamentssystem over for kommunerne, hvor de kan tjene store penge i sygedagpengerefusion, ved at syge presses ud i urimeligt arbejde.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-30:
Jamen det har Venstre også opdaget, og det er jo derfor, vi går ind og ændrer på det nu.
Vi kan se, at de forudsætninger, vi havde lagt ind i sygefraværsaftalen, ikke holder, og derfor går vi ind og ændrer på det.
Så det har vi da været fuldt opmærksomme på.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
I det, som regeringen med støttepartier her stiller op, bliver der jo lavet et kassetænkningssystem, et system, der opfordrer kommunerne til kassetænkning.
Det skyldes, at kommunen vil få 50 pct.s refusion af sygedagpengene, hvis den syge eksempelvis er i virksomhedspraktik eller delvis raskmeldt, men at kommunen kun vil få 30 pct.s refusion af sygedagpengene fra staten, hvis vedkommende eksempelvis ikke er i arbejde eller i delvis arbejde.
Derfor er det jo et lovforslag, som igen tilrettelægger, at kommunerne opfordres til kassetænkning.
Er det ikke muligt for ordføreren at se, at hvis en kommune kan få 50 pct.s dagpengerefusion, ved at den syge skal jages ud i arbejde, og kun 30 pct.s refusion i andre tilfælde, så er der lagt et pres på kommunen, som i forvejen mangler penge, for, at vedkommende absolut skal ud i arbejde, også selv om det er helt upassende, fordi vedkommende er for syg og dårlig?
Kan ordføreren ikke få øje på det?
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-30:
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det også en del af aftalen, at der skal være et forbedret samarbejde mellem lægerne og jobcenteret.
Derfor går jeg ikke ud fra, og jeg kan slet ikke forestille mig, at en kommune kan finde på at presse folk, som havde bedre af at ligge hjemme i deres egen seng eller være under behandling, ud på arbejdsmarkedet i et tilbud.
Det kan jeg slet ikke forestille mig, så stor en fantasi har jeg gudskelov ikke.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Det er jo lidt underligt at høre det her, for jeg kan huske, da vi havde debatten, da sygefraværsloven var til behandling for et par år siden, netop om det her med incitamentsstrukturen med 65 pct.s refusion og 35 pct.s refusion, og hvad det nu ville betyde.
Nu har vi 50 pct. og 30 pct.
Hvordan kan det være, at der kan gå 2 år, uden at ordføreren og Venstre har opdaget, hvad det er for et system, man arbejder med, at når man laver en incitamentsstruktur, retter kommunerne ind efter det, fordi det handler om bundlinjen?
Hvordan kan det være, at Venstre ikke har opdaget det?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg er jo godt klar over, at det ikke er alle partier, der går lige meget op i økonomi, og som måske går lige meget op i, at man kan se, at udgifterne er steget eksplosivt.
Men det gør jeg.
Det gør regeringspartierne.
Og det gør et flertal her i Folketinget, kan man høre efter debatten i dag.
Man kunne jo som et modspørgsmål spørge fru Line Barfod, om fru Line Barfod og Enhedslisten ikke bare lige har studset lidt over det.
Jeg siger ikke, at man sådan skal have gennemtænkt det eller noget, men har man ikke studset over, at det er lidt besynderligt, at man i 2007 havde en udgift på de knap 110.000, og at det er steget til 190.000 i 2010?
Er det ikke en mærkelig udgiftsdrivende ting, vi har med at gøre her?
Med hensyn til undervisningsministeren kan jeg sige, at vi har et fremragende samarbejde, og det vil vi selvfølgelig også fortsat blive ved med at have.
Det gælder selvfølgelig også, når vi taler AMU-kurser og alt muligt andet.
Man skal se indsatsen som en helhed.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
O.k., men det kan vi jo så tale om om 2 år igen, eller hvornår det bliver.
Det varer nok ikke så lang tid, inden vi kan diskutere det igen, for
lur mig, om ikke der vil komme den samme situation igen, som hr. Eigil Andersen også har nævnt det.
Når nu ordføreren så også har sat sig ind i lovforslaget, kunne jeg godt tænke mig at spørge om en anden ting, for der er jo talt vidt og bredt om, at den her lov er til for at beskytte bl.a. dem, der er meget alvorligt syge, og som er blevet indkaldt til samtale og skal sendes ud i jobtræning osv., eller at det gælder mennesker, der kun har brækket en arm, og som umiddelbart er klar til at gå tilbage på arbejde.
Er det sådan, at det her efter den 1. december vil være sådan, at hvis kommunen sætter en person på standby på grund af alvorlig sygdom, får kommunen 50 pct.s refusion for udgifterne til den person?
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-30:
Jeg kunne ikke være mere uenig med ordføreren fra SF.
Se, det her handler ikke om at presse de syge ud.
Det her er en aftale om, hvorledes det kan sikres, at man, hvis man har været ramt af sygdomsforløb, bevarer sin tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg går ud fra, at kommunerne tilrettelægger det her ud fra en individuel overvejelse i hvert enkelt tilfælde.
Det er også det, som aftalen lægger op til.
Jeg tror ikke, at kommunerne presser folk, som havde bedre af at være i deres seng, ud på arbejdsmarkedet, men det kan være, at ordføreren fra SF har en anden tilgang til kommunerne, end jeg har.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Det er det, det hele går ud på.
Man siger så, også fra ministerens side, at arbejdsløse stadig væk kan få den uddannelse, nemlig på den måde, at jobcenteret bevilger den.
Er ministeren enig med mig i, at et af ministerens andre lovforslag betyder, at aktiveringsudgiften pr. dagpengemodtager sænkes fra ca. 19.000 kr. om året til ca. 14.000 kr. om året, og at det betyder, at der er færre penge i jobcentrene til uddannelse, end der hidtil har været – altså at man også ad den vej skærer ned på uddannelsen?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu er det jo for det første gennemsnitspriser, hr. Eigil Andersen omtaler.
For det andet ligger det jo så også i et andet lovforslag, men vi kan sagtens tage debatten nu.
Jeg vil generelt sige, at det jo altid kan betale sig for en kommune at få en arbejdsløs i job igen.
Så man bliver nødt til at kigge lidt mere helhedsorienteret på det, end jeg fornemmer, at hr. Eigil Andersen gør i dag.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Jeg er glad for bekræftelsen af, at regeringen altså også på det her område skærer ned på uddannelsesmulighederne.
Det betyder jo, at når man fjerner retten til selvvalgt uddannelse i op til 6 uger med det her prisloft og siger, at man skal holde sig under det, så viser det sig jo, når vi gennemgår det her sammen, at det kan den arbejdsløse ikke få, selv om man så påstår fra regeringens side og fra ministerens side, at den arbejdsløse kan få kurset på anden måde.
Der er i forvejen store problemer med, at kommunerne ikke har penge nok og ikke har fået det bevilget i tilstrækkeligt omfang af regeringen til, at de kan sende arbejdsløse på nødvendig uddannelse.
Sådan er det allerede i dag, og fremover bliver det altså sådan, at det bliver endnu dårligere.
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvad regeringen har i gang her.
Man påstår, at man ser positivt på uddannelse, men man gør det stik modsatte i praksis, og det gør man på flere forskellige områder.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu må man jo sige, at det var et noget bredt spørgsmål eller vel egentlig nærmere en kommentar til debatten, hr. Eigil Andersen frembragte her, men jeg vil gerne tage fat på det.
Først bliver jeg nok nødt til at bringe den vildfarelse, som hr. Eigil Andersen tilsyneladende er i, at vi fjerner retten til 6 ugers selvvalgt uddannelse, på ret køl igen.
Der er ikke tale om at fjerne retten.
Der er tale om, at hvor man førhen kunne vælge på 100 pct. af hylderne, kan man nu vælge inden for måske 80 pct. af hylderne, hvis man kigger på de priser, der er på uddannelse lige nu.
Det er altså også sådan, at jeg har en meget klar forventning om, at priserne vil falde med tiden, for vi altså har set en eksplosiv udvikling i priserne på selvvalgt uddannelse.
Jeg må så også sige, at jeg også tidligere har erfaret, at bl.a. Socialistisk Folkeparti går meget op i, at man i det offentlige ikke skal betale overpriser, og det er jeg jo helt enig i.
Så derfor havde jeg egentlig forventet en måske lidt mere positiv tilgang fra bl.a. hr. Eigil Andersen og Socialistisk Folkepartis side, når vi netop taler om at nedbringe priser i det offentlige, som der er tale om her.
Torben Hansen (S), 2010-11-30:
Det skal jeg gøre kort.
Det er jo sådan, at dem, der rent faktisk skal være med til, at der også er arbejdspladser til ledige, er Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Transport og Logistik, og de vender simpelt hen tommelfingeren nedad over for det her lovforslag.
Det gør det meget sværere for dem, og det gør det sværere for de ledige.
Mener beskæftigelsesministeren, at Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Transport og Logistik er helt galt afmarcheret i den her sag?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg står fuldt og helt inde for det lovforslag, der ligger her.
Jeg er udmærket godt klar over, at hr. Torben Hansen måske ikke har det der store økonomiske sigte i sin politik, som regeringen nødvendigvis har.
Men det er nu engang sådan, at vi har været presset af den internationale finanskrise, vi er gået i gang med at genoprette dansk økonomi.
Vi har brugt rigtig mange penge på at føre Danmark igennem den internationale finanskrise, fordi vi vil mindske de menneskelige omkostninger ved krisen.
Det har vi også gjort.
Det har jo rent faktisk betydet, at omkring 80.000 mennesker er sluppet for at få en fyreseddel i hånden, og det koster.
Det gik jeg egentlig ud fra at man også var klar over fra Socialdemokratiets side.
Det her er så ikke som led i genopretningspakken, men som led i finansloven, men det ændrer ikke på, at hvis vi kan se, at der er et overforbrug et sted; hvis vi kan se, at man kan nedbringe priserne; hvis vi kan se, at man kan bruge skattekronerne noget bedre, end vi gør i dag, så er det det, vi gør.
Det er derfor, at lovforslaget ligger her.
Torben Hansen (S), 2010-11-30:
Jamen jeg vil egentlig gerne citere fra Dansk Arbejdsgiverforening: »Det indebærer, at ledige som led i ordningen med 6 ugers selvvalgt uddannelse ikke har mulighed for at deltage i mange af de mest jobrettede uddannelser.« Det mener man er konsekvensen af det her.
Det var et meget langt svar før fra ministeren, men endnu en gang vil jeg spørge: Mener ministeren, at Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Transport og Logistik, PROSA, LO og andre gode folk er galt afmarcheret i deres kritik af regeringens lovforslag, når de siger, at det her er skidt med hensyn til at bringe ledige i beskæftigelse?
Mener man fra regeringens side, at de er galt afmarcheret?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu har jeg jo desværre kun 1 minut til at svare.
Havde jeg haft lidt længere tid, ville jeg nemlig have fortsat med at sige, at jeg er klar over, at bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening sætter den økonomiske ansvarlighed lige så højt, som regeringen gør.
Det har Dansk Arbejdsgiverforening ofte sagt og ofte bragt frem i debatten.
Så er det jo lige så klart, at når Dansk Arbejdsgiverforening bliver spurgt, hvad man siger til et lovforslag som det her, så kan man isoleret set jo godt sige, at mulighederne er lidt færre, end de var før, for det er de jo selvsagt, i og med at man nu kan vælge på omkring 80 pct. af hylderne med de priser, der er i dag vel at mærke, hvor man førhen kunne vælge på 100 pct. af hylderne.
Så det er jo fair nok.
Men det ændrer altså ikke på, at jeg forventer, at vi vil se nogle lavere priser på en række kurser, og det vil altså sige, at det i fremtiden måske ikke er 80 pct. af hylderne, man kan vælge på, men igen faktisk lidt flere af hylderne.
Det synes jeg da at selv en socialdemokrat burde kunne se noget positivt i.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Nu tror jeg, at jeg vil prøve at teste beskæftigelsesministeren, for jeg kan ligesom fornemme, at uanset om hun får rimelig korte spørgsmål, så giver hun meget lange svar, så nu vil jeg stille et spørgsmål, som der kan svares enten ja eller nej til – det får vi så at se.
Mener ministeren ikke, at uddannelse kan være en rigtig god vej til at få job, når man er ledig?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu er det jo altid lidt pudsigt, når en spørger siger, at nu vil vedkommende prøve at stille et kort spørgsmål, og så bliver spørgsmålet alligevel relativt langt.
Men nu er det jo sådan, at man til spørgsmål/svar her i Folketinget rent faktisk har 1 minut – det må man jo godt bruge, og det agter jeg sådan set også at gøre.
Der er ingen tvivl om, at uddannelse i nogle tilfælde er den hurtigste og bedste vej tilbage til arbejdsmarkedet igen.
Det er også dem, der stadig væk har de allerbedste muligheder for at få uddannelse.
Vi fratager jo heller ikke her nogen retten til at benytte sig af de 6 ugers selvvalgt uddannelse, men det er rigtig nok, at vi lægger et prisloft ind, og det er vel egentlig også kun rimeligt nok, når vi kan se, hvor eksplosivt priserne er steget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Nå, men så må jeg jo godt stille et langt spørgsmål denne gang.
Jeg stillede et spørgsmål til Dansk Folkeparti tidligere og vil stille det igen til ministeren.
Vi har jo set, at det har føget med fyresedler, i forbindelse med at Vestas har bebudet, at de lukker forskellige afdelinger ned.
Vestasmedarbejderne er der for en stor dels vedkommende blevet taget hånd om, i hvert fald i den første tid i forbindelse med deres opsigelsesperiode, men alle dem, der så bliver fyret, i forbindelse med at de er underleverandører til eller udfører tjenesteydelser for de af Vestas' virksomheder, der bliver lukket ned, er jo ikke omfattet af varslingspuljer eller noget som helst andet.
Mange af dem står jo i en situation, hvor de har brug for uddannelse for at kunne kvalificere sig til nogle job, og ministeren har jo netop bekræftet i den korte version – jeg tror, at jeg hørte et jo – at det kan være en rigtig god måde at komme videre på.
Mener ministeren så ikke, at det i virkeligheden er at skyde sig selv i foden – det får jeg nok ikke et godt svar på, men jeg prøver alligevel – at man, samtidig med at man kan se, at folk ude i virkeligheden bliver fyret, går hen og skærer ned på de muligheder, folk har for at få en uddannelse, mens de er ledige?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Man kan da i hvert fald sige, at hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke sætter forventningerne for højt, i og med at han, allerede inden jeg svarer, konkluderer, at der nok ikke er et godt svar på det.
Men når det er sagt, er det jo fuldstændig korrekt, at vi ved store fyringer gør en ekstraordinær indsats via varslingspuljen, som billedligt og egentlig også bogstavelig talt bl.a. betyder, at det er jobcenteret, der kommer til medarbejderne, og at det ikke er medarbejderne, der skal komme til jobcenteret.
Det er simpelt hen for at lette overgangen, at der er muligheder for at få lavet uddannelsesplaner og andet.
Men det betyder jo ikke, at man skal kaste fuldstændig vrag på den ordinære og meget aktive beskæftigelsesindsats, som vi jo har over for alle andre.
Så jeg vil sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen, at der efter min bedste overbevisning fortsat er rigtig gode og rigtig mange muligheder for uddannelse og især lige præcis til den gruppe, som vi ved har allerstørst gavn af det, og det er nu engang de ufaglærte og dem med en forældet uddannelse.
Men det ændrer jo ikke på, at retten til de 6 ugers selvvalgt uddannelse fortsat er der.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Ministeren har flere gange tidligere sagt – og det har også været fremme i debatten – at grunden til, at man ikke længere kan få lov til at tage stort kørekort, truckcertifikat, glatførekursus eller andre af de mange kurser, er, at det var blevet for dyrt.
Har ministeren spurgt sin kollega, undervisningsministeren, hvorfor undervisningsministeren har hævet priserne så meget?
Har ministeren lavet nogen undersøgelser af, hvorfor priserne er steget?
Eller har ministeren bare sagt: Der skal spares et sted, og det gør vi så ved, at vi fjerner en lang række af de kurser, som de arbejdsløse tager i dag?
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-30:
Altså, for at starte med det første vil jeg sige, at vi jo får muligheden for at kigge på det her medio 2012, hvor vi evaluerer hele initiativet.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Den standby-ordning, som nu kommer, og som jo er en del af den aftale, vi har indgået, betyder jo netop, at der skal tages menneskelige hensyn i de tilfælde, hvor det er rigtigst at sætte en sygemeldt på standby-ordning.
Nogle gange tror jeg ærlig talt eller har hr. Eigil Andersen mistænkt for – det er måske et bedre udtryk – at tro, at man rundtomkring i kommunerne slet ikke tænker sig om, og at man slet ikke gør sit arbejde godt.
Jeg må altså indrømme, at jeg har en helt anden tilgang til offentligt ansatte.
Jeg har stor tillid til, at man i kommunerne netop jo vil indrette sit arbejde efter den ordning, der er her, og så ikke se på, om en refusionsordning hedder 30 eller 50.
Det bliver jo meget klart, hvilke grupper det er, der nu vil blive fritaget for aktivering.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Det er netop det, der er problemet.
Problemet er jo netop, at kommunerne får en lavere refusion, hvis de accepterer, at en person er for syg til at blive sendt ud.
Det er det, Venstre mangler at forklare.
Hvorfor skal kommunen straffes, fordi en person er for syg til at komme i arbejde?