runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Det er jo rigtigt, som fru Pia Kjærsgaard siger, at der er alt, alt for mange mennesker, der er på passiv forsørgelse.
Det er en alvorlig udfordring, og det er også et af de problemer, vi arver fra den tidligere regering.
Man kan jo godt undre sig over, at det efter i hvert fald nogle gode år – det var der i starten – så ikke er lykkedes at sikre, at flere mennesker bliver en del af samfundet og har et arbejde.
Det er rigtig, rigtig trist, at det er sådan.
Det ændrer ikke ved, at vi sådan set er enige i, at det, der skal være bærende for vores samfund, er, at mennesker ikke skal regne med, at samfundet forsørger dem, hvis de ellers på nogen mulig måde kan forsørge sig selv.
Det har egentlig altid været den tankegang, jeg er gået ind for, og det betyder netop, at jeg er helt enig med fru Pia Kjærsgaard i, at man først og fremmest skal gøre sin pligt for sig selv, sin familie og samfundet, og derefter kan man så kræve sin ret.
Jeg tror, at der er sket et normskred i hele den her forbindelse, og jeg tror, det er vigtigt, at vi diskuterer de her ting, hvad social- og integrationsministeren så også startede på at gøre i dag.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, for ingen mennesker, som overhovedet kan tage et lønnet arbejde, skal på passiv forsørgelse, på kontanthjælp, og det er meget vigtigt at præcisere det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-11-30:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om det så ikke var noget af et selvmål, Socialistisk Folkeparti udførte?
Nu skal man jo ikke glemme, at Socialistisk Folkeparti er en del af regeringen.
Altså, at tage en person frem, som får 16.000 kr. om måneden – hvor der er protester i dag fra folk, der har et lavtlønsarbejde og får langt mindre ud af det – var da noget af et selvmål og en helt forkvaklet debat.
Jeg vil godt have en indrømmelse af, en konkret indrømmelse fra statsministeren af, at der har regeringen – for Socialistisk Folkeparti er jo regeringsparti – simpelt hen gjort i nælderne, og at den her debat er startet på et helt forkert grundlag.
Statsministeren kan så bruge sin taletid på at forklare, at man er enig med mig, men der, hvor jeg mangler nogle svar, er, med hensyn til hvorfor man fjerner starthjælpen, hvorfor man fjerner kontanthjælpsloftet, altså de incitamenter, som faktisk gør, at folk tager de job, som statsministeren selv fremhæver.
Jeg kan altså overhovedet ikke få tingene til at hænge sammen, og jeg synes, at regeringen på det her punkt er noget på gal kurs.
Kristian Jensen (V), 2011-11-30:
De arbejdspladser, som statsministeren igen nævnte der skabes, er midlertidige, og det betyder, at der godt nok vil være flere bygningshåndværkere i gang i 2011, 2012 og 2013, men der vil være færre i 2014, 2015, 2016 og fremadrettet, sådan at der totalt set i perioden frem mod 2020 ikke er en nettovækst.
Til gengæld ved vi, at der er et nettotab.
Det er bl.a. de 109 fra Gartneriet Rosborg.
Hvad skal de gøre anderledes?
Hvad er det, der gør, at regeringen tror, at de tomater og den persille, som vi skal spise og have på vores borde, bliver bedre af at være produceret i Polen end at være produceret på Fyn?
Hvorfor har regeringen ikke nogen tanke for de arbejdspladser, der tabes ved den politik, regeringen vil føre?
Kim Christiansen (DF), 2011-11-30:
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at ministeren bekræfter, at det er en skat.
Det er vi i hvert fald nogle i oppositionen der har påstået længe, men det har regeringen jo benægtet at det var.
Men tak for tilsagnet om, at det her bare er en regulær skat for bilejerne.
Jeg er meget glad for at få den indrømmelse.
Samtidig siger ministeren, at trængselsafgiften ikke er et stykke infrastruktur, men at det er noget, der er med til at regulere nogle af de elementer, der indgår i analysen.
Lad mig bare nævne, at der ikke er taget stilling til en VVM-redegørelse endnu, og der er heller ikke taget stilling til placering – altså samfundsøkonomien i det her projekt.
I den her strategiske analyse taler vi bl.a. om Ring 3-korridoren, vi taler om en havnetunnel, alt sammen noget, der kan få meget stor indflydelse på, hvor mange biler der kører ind igennem København.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-30:
Må jeg for det første sige, at det ikke er en indrømmelse, at det er en skat.
Det har har sådan set ligget fast hele tiden.
Til det lidt mere specifikke spørgsmål må jeg selvfølgelig sige, at både når det gælder VVM og de andre spørgsmål, som spørgeren rejste, så kommer der jo et konkret lovforslag.
Jeg håber, det kan fremsættes i Folketinget til behandling omkring marts måned, og så kan vi jo komme ned i detaljen omkring de der ting.
Med al ære og respekt for en havnetunnel – og jeg tror, vi deler ambitionen om også at gå videre ad den vej – så tror jeg, vi alle sammen er enige om, at det jo ikke er noget, man sådan lige klarer på en måned eller to, eller på et år eller to, det er nok en langsigtet investering, som der er tale om her.
Og jeg svarede sådan set også, at den strategiske analyse, som jeg synes er fornuftig og klog, ligger der stadig væk.
Men til det konkrete spørgsmål svarede jeg også, at med trængselsafgiften bliver der nogle helt anderledes nye muligheder for at investere i kollektiv trafik i og omkring København og på Sjælland.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-30:
Det er jo korrekt, at ministeren har varslet et lovforslag – det kan jeg se her i Transportministeriets lovkatalog – og det er også rigtigt, at det kommer omkring marts.
Der kunne man så fristes til sådan lidt spøgefuldt at sige, at da den nuværende regering var i opposition, ville man jo højst sandsynligt have kaldt det her for lovsjusk, for vi ved til dato ikke ret meget om den her betalingsring, ud over at det er en mærkesag for i hvert fald ministerens regeringsfæller i SF – det er vel dem, der har født tanken, så vidt jeg lige kan huske, når jeg ser tilbage.
Så man kan vel spørge her: Er det ikke en hurtig beslutning at tage at lave en proces, der er så indgribende i hele infrastrukturen i København, når man på alle andre områder, når vi taler infrastruktur, siger, at man laver en tilbundsgående analyse, der belyser samtlige problematikker i forbindelse med den kollektive trafik?
Det sker også i forbindelse med vejtrafikken, Ring 4, Ring 5 osv.
Jeg vil ikke stå og remse dem alle op, ministeren kender godt indholdet af den analyse.
Men hovsa, så kommer der lige pludselig en betalingsring ind, og den behøver man ikke analysere nærmere.
Men den har jo altså måske stor betydning for nogle af de andre projekter.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-30:
Både hr. Kim Christiansen og jeg har jo været medlem af Folketinget også fra før sidste folketingsvalg, så vi har jo begge to en vis erfaring med lovgivningsarbejdet.
Jeg tror, jeg må sige til hr. Kim Christiansen, at i forhold til den måde vi ellers behandler store lovforslag på, så tror jeg faktisk, vi giver hinanden gode muligheder her, hvis man vil udnytte dem.
Jeg holder eksempelvis på mandag en høring om betalingsringen; jeg har allerede talt med temmelig mange også uden for det politiske liv om betalingsringen, og det vil jeg fortsætte med.
Så vil der i begyndelsen af det nye år komme et egentlig lovforslag, som kommer til helt normal høring, som vi kender det for lovforslag, hvor alle dem, havde jeg nær sagt, der har lyst til at kommentere det, kan gøre det, og der vil blive svaret på det.
Og så bliver der efterfølgende en reel lovbehandling her i Folketinget med tre behandlinger, udvalgsarbejde osv.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-30:
Jeg er enig med ministeren i, at det er glimrende med en høring, hvis man i øvrigt ved, hvad man skal holde høring om.
Det kan da være, det er holdt inden for en snæver kreds i regeringen, hvilke elementer der skal indgå i en sådan høring, for ellers bliver det jo bare en politisk diskussion for og imod en betalingsring, og vi vil jo gerne forholde os konstruktivt til alle løsninger.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke tror ret meget på, at en betalingsring løser noget som helst.
Det er vel ikke helt uden relevans for dem, der skal deltage i sådan en høring, f.eks. hvor betalingsringen skal ligge henne, og hvordan man har tænkt sig at løse parkeringsproblematikken og sådan nogle ting.
Derfor synes jeg jo, at det burde indgå i en samlet analyse af Storkøbenhavn.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-30:
Jeg vil sådan set bare sige til hr. Kim Christiansen, at det her faktisk er et forsøg på at give mulighed for at spille ind bl.a. omkring placeringen, og hvordan man skal tilrettelægge den afgift, den skat, der skal betales for at køre ind i København.
Der får vi nu en fase, hvor dem, der har lyst til at være aktive i forhold til det her, kan spille ind; det kan være kommuner, det kan være organisationer, og det kan for den sags skyld også være enkeltpersoner.
Det lytter jeg til, og på baggrund af det og de tanker og holdninger, jeg selvfølgelig selv har, og som jeg har givet udtryk for bl.a. i valgkampen, men også efterhånden ved en del åbne samråd, som vi har haft, kommer der et konkret lovforslag, og så går vi i gang med det egentlige lovgivningsarbejde i Folketinget.
Så jeg mener sådan set, at hvis man har lyst til at spille konstruktivt med, så har man mulighed for det, men hvis man ikke har det, ja, så får man selvfølgelig heller ikke mulighed for at få indflydelse på det.
Kristian Jensen (V), 2011-11-30:
Statsministeren starter med at nævne OECD's dystre udsigt for den økonomiske vækst i hele Europa.
Man kan også referere til, at Danmarks Statistik i dag er kommet frem med tal, der viser, at der har været negativ vækst.
Derfor er det dybt bekymrende, at regeringen har lagt op til en finanslov og en politik generelt set, der koster arbejdspladser for Danmark.
For det, som statsministeren nævner her bliver skabt, er jo midlertidige job på grund af en fremrykket byggeaktivitet.
Det, der sker med regeringens politik, er, at de permanente job forsvinder.
De midlertidige job skabes, men de permanente tabes.
Det er en virksomhed, som Saint-Gobain Weber, der ligger i Randers, og som måske ikke er højteknologisk, for de producerer lecasten, men trods alt er en god virksomhed for 100 mennesker.
De har deres arbejdsplads der, og de bliver også berørt af det.
Så vil regeringen ikke gentænke sin politik?
Vil regeringen ikke gentænke, ikke bare en udskydelse, men hele sin afgiftspolitik på området, således at vi ikke ser, at mens regeringen bryster sig af at skabe nogle midlertidige arbejdspladser, taber vi de permanente i en konkurrencesituation, hvor både OECD og Danmarks Statistik lægger vægt på, at det ser sort ud for arbejdspladserne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Det ene er, at vi er nødt til at tage vare på fremtidige generationer og sikre, at der er en tilskyndelse til, at man på en fornuftig og rolig måde kommer hen mod et energisystem, hvor vi ikke forurener så meget, og hvor vi bruger mindre energi.
Det vil vi gerne skubbe på i forhold til.
Vi vil gøre det på en så lempelig måde, at det ikke kommer til at skade virksomhederne.
Samtidig har vi også vores kickstart, for vi er helt overbeviste om, at vi i en situation, hvor tallene bare bliver mere og mere dystre, og hvor vi i øvrigt har arvet et stort underskud fra den tidligere regering, bliver nødt til at sætte gang i jobbene og væksten her og nu.
Jeg synes, at det, vi gør, understreger rigtigheden i det.
Vi skal tænke på det grønne, på miljøet.
Og vi skal samtidig kickstarte dansk økonomi.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-11-30:
Jeg kan stadig væk ikke få tingene til at hænge sammen.
Nu taler man om et forsigtighedsprincip, og det gjorde man sådan lige i den allerallersidste del af valgkampen, men ellers brugte man jo valgkampen til at love og love.
Og der, hvor jeg synes at regeringen og statsministeren går galt i byen, er, når man siger, at der er nogle, der godt kunne have behov for noget mere i det her samfund.
Der er jeg til gengæld ganske enig, for hvad med de 5.000 kr., som regeringen – det var både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti – lovede folkepensionisterne i valgkampen?
Der kunne man måske sætte ind, for det er jo en prioritering af indtægter og udgifter i det her samfund.
Så kan jeg bare konstatere, at den her tiltrængte debat er Det Radikale Venstre ikke enig i.
Altså, det kører lidt skævt i den her regering.
Det Radikale Venstre synes, at det var dårlig timing, et rigtig dårligt tidspunkt at indlede den her debat på.
Jeg vil da godt erklære mig enig i, at jeg synes, at det var et rigtig godt tidspunkt.
Det var dårligt begyndt, men det kan da være, at det ender nogenlunde fornuftigt.
Men det, jeg bare vil tilbage til, er, hvorfor i alverden man ikke gør det på den ordentlige måde, hvor man virkelig motiverer folk, så René, der i dagens aviser fortæller om de 1.500 kr., han mangler ved at være i arbejde i forhold til en kontanthjælpsmodtager, får det noget bedre og får mere ret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Først skal jeg lige sige, at det ikke er helt korrekt, at det var i sidste del af valgkampen, at vi introducerede forsigtighedsprincippet.
Der blev faktisk i første del af valgkampen afholdt et pressemøde med S og SF, hvor vi gjorde det til en del af vores valggrundlag, at vi ville have et forsigtighedsprincip.
Så det er ikke helt korrekt, og det håber jeg så også, at fru Pia Kjærsgaard ikke vil gentage.
For det er simpelt hen ikke rigtigt.
I forhold til det her med fattigdomsydelserne vil jeg sige to ting.
For det første vil jeg sige, at det ikke er sådan, at vi tror, at bare man gør mennesker fattigere, så har de en nemmere vej tilbage til arbejdsmarkedet.
Det har vi ikke troet på før, og det gør vi heller ikke nu, og det er årsagen til, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne.
For det andet vil jeg, når man så har hele diskussionen om, hvorvidt det skal kunne betale sig at arbejde, og alle de her ting, godt sige, at det selvfølgelig skal være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse, men det er også grundlaget her.
Grundlaget skal være sådan, at det jo ikke er et valg, den enkelte har.
Hele pointen med kontanthjælp er jo netop, at hvis man på nogen mulig måde kan påtage sig et arbejde, skal man søreme gøre det.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-30:
Jeg tror, at statsministeren i høj grad selv er med til at forvirre begreberne ganske voldsomt.
Vi har haft en valgkamp, hvor S og SF er gået til valg på, at nu skulle man afskaffe fattigdomsydelserne, og nu bliver det meget uklart, hvem det egentlig er, der er på fattigdomsydelse, og hvem der ikke er.
Her er tale om en kvinde, som er på kontanthjælp.
Det er det konkrete eksempel, som der er blevet taget udgangspunkt i, og som i hvert fald får økonomiske fordele af, at man nu afskaffer de såkaldte fattigdomsydelser, fordi man nu ikke bliver ramt af kontanthjælpsloftet, og dermed får man mere til sig selv hver måned.
Men lad det nu ligge.
Jeg har et opfølgende spørgsmål, og det er: Nu har den her debat raset så ganske voldsomt, og jeg ville egentlig have forventet, at statsministeren stillede sig herop, når det nu ligesom blev antydet, at problemet for fru Özlem Cekic var, at det var et dårligt eksempel, man kunne jo nemt have fundet et bedre eksempel.
Det er bare eksemplet, der er dårligt.
Det er jo bare ikke sagen, for uanset hvem man er, hvis man er enlig mor, er ydelserne de samme.
Der er ikke forskel på, om det er i København eller ej.
Derfor havde jeg forventet, at statsministeren havde stillet med en række, 4-5, helt konkrete eksempler, som ligesom fuldstændig kunne tage luften ud af den her debat.
Har statsministeren nogle konkrete eksempler med på fattige?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Når jeg gik lidt op i det der med fattigdomsydelser, var det, fordi ordføreren kom til at sige det forkert.
Jeg synes bare, at det er vigtigt, fordi det jo afsporer diskussionen en lille smule.
Jeg ved reelt ikke, om den enlige kvinde, vi taler om her, var på fattigdomsydelse.
Jeg ved ikke, om ordføreren ved det, og vi har ikke fået det opklaret.
Det, der er mest sandsynligt, er, at hun ikke er det, fordi man sjældent har enlige forsørgere på fattigdomsydelse, men jeg ved det jo reelt ikke.
Når det er vigtigt, er det jo, fordi det kan betyde, at man diskuterer tingene på en lidt forkert måde, hvis man tror, at hun var på fattigdomsydelse, hvis hun i virkeligheden ikke var det.
Jeg synes jo ikke, at man skal drive politik ud fra enkeltstående eksempler.
Jeg synes, at vi skal have en diskussion om, hvorvidt vi vil acceptere fattigdom i Danmark, og jeg synes også, at vi skal diskutere, hvad fattigdom i Danmark egentlig er for en størrelse.
Det er derfor, at vi i vores regeringsgrundlag har sagt tydeligt, at det vil vi nu til at diskutere.
Vi vil have en fattigdomsgrænse, for vi vil kunne diskutere, hvad det egentlig betyder at være fattig i dagens Danmark, og jeg synes, at diskussionen, som vi nu har haft over 2 dage, er en meget vigtig diskussion, fordi det bringer os tættere på at diskutere med hinanden, hvad det er at være fattig i Danmark, hvordan livsvilkårene er, når man er fattig i Danmark, hvad vi i givet fald kan gøre ved det, og om det at være fattig bringer en tættere eller længere væk fra det arbejdsfællesskab, som vi ønsker at de allerallerfleste skal deltage i.
Mike Legarth (KF), 2011-11-30:
Det har i nogen tid stået klart, at vækst via nye job i Danmark har været udfordret af en afmatning i konjunkturerne på markederne.
Vi har tidligere hørt om den katastrofale konsekvens, det kan have for gartnerierne, drivehusgartnerierne, men i min hjemby, Vamdrup, har Rockwool en virksomhed med op mod 500 arbejdspladser i en lille by med 5.000 indbyggere.
Direktøren har i dag været i deputation i udvalget og har tilkendegivet, hvilke meget negative konsekvenser det forslag vil have, og at risikoen er, at virksomheden i Vamdrup må lukke inden for en kort tidshorisont.
Mit spørgsmål til statsministeren er: Når vi tænker på udkantspolitik, vækstpolitik og erhvervspolitik, er det her så ikke en helt forkert vej at gå?
Og er det ikke for lidt at udsætte NOx-afgiften i 6 måneder?
Ville det ikke være meget bedre helt at afskaffe den?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt at finde en balance imellem at skabe ny vækst, nye arbejdspladser i Danmark og tage hensyn til den økonomiske situation og så også være opmærksom på at begrænse nogle af de stoffer, som forurener.
Det tror jeg egentlig at der er ganske stor enighed om.
Derfor vil vi sætte handling bag ordene.
Det er derfor, at vi har en NOx-afgift, og nu har vi så også efter høringsrunden om den her afgift besluttet, at den først iværksættes om ½ år.
Det skulle give virksomhederne noget tid til at vænne sig til, at vi nu har den her afgift.
Det, der egentlig er forskellen på den tidligere regering og den her regering, er, at vi prøver at finde en balance mellem vækst og beskæftigelse og så hensynet til den natur, som jeg går ud fra at vi alle sammen gerne vil passe på.
Jeg kan godt høre, når vi har den her diskussion, at der i hvert fald nogle steder i den borgerlige lejr er sådan en fornemmelse af, at det eneste, der afgør, om virksomhederne trives, er, hvilke skatter de skal betale.
Måske er det egentlig årsagen til, at det ikke gik så godt i de sidste 10 år, fordi man fokuserede på, at bare de fik lavere skatter, og det var, uanset om det var virksomhederne, bankerne eller landbruget, så skulle det nok gå alt sammen.
Det, vi ser nu, er, at det ikke var den bedste kur, for det Danmark, som vi har overtaget, er desværre et Danmark med et alt for stort underskud, en produktivitet, der ikke er tilstrækkelig høj, et uddannelsesniveau, der ikke er højt nok, og vi er ikke kommet langt nok med det grønne til også at gøre det til noget, vi kan leve af i fremtiden.
Så jeg tror egentlig, at diskussionen afspejler, at den eneste rammebetingelse, man har været optaget af i de borgerlige partier, er skatten.
Mike Legarth (KF), 2011-11-30:
Jeg mener nu, at sandheden er, at skattepolitik er den vigtigste faktor i konkurrenceevnen og muligheden for at skabe nye job.
Og det mener jeg jo sådan set også at den nye regering har dokumenteret ved at sætte en ny skattereform højest på dagsordenen.
Så der har jeg jo sådan set fået medhold i det synspunkt.
Men er det ikke også rigtigt – nu skifter jeg så til en tredje dagsorden her i mit afsluttende spørgsmål – at man i dag ser fra Socialdemokratiets side, den samlede regering, må jeg gå ud fra, en debat om rettigheder, altså, at nu skal det også være fulgt af pligter?
Det er en rigtig god og sund dagsorden; den kan vi kun bakke op om, for det har været konservativ kernepolitik, ligesom skattepolitikken har været det i lang tid, og vi er ikke kede af at blive kopieret i den sammenhæng.
Men er det ikke også rigtigt, at Socialdemokratiet jo selv har været med til at skabe forventningen om nye rettigheder, eksempelvis med udspillet fra 2007 med nye velfærdsrettigheder til borgerne?
Er det ikke også rigtigt, at vi lige har været igennem en valgkamp, der har handlet om, at Socialdemokratiet har siddet 4 år i opposition, hvor man ikke har villet medvirke til noget som helst, tage noget fra nogen, gøre noget, der koster nogen noget, men alene har villet være politiske julemænd og dele gaver ud?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-30:
Nej, trængselsafgiften er en skat, det er ikke et infrastrukturprojekt, og det er derfor heller ikke en del af de strategiske analyser.
Men på den anden side er det selvfølgelig klart, at der er en sammenhæng mellem de to områder, altså mellem trængselsafgiften og de strategiske analyser.
For det første øger trængselsafgiften behovet for investeringer på nogle områder, mens den så reducerer behovet for investeringer på andre områder.
Derfor må man selvfølgelig tage trængselsafgiften i betragtning, når man skal vurdere hvert enkelt projekt.
Trængselsafgiften indgår som en rammebetingelse for projekter på linje med forudsætningerne om udvikling i brændstofpriser, den demografiske udvikling og alle de andre faktorer, som har betydning for trafikkens udvikling.
For det andet skaber trængselsafgiften muligheden for at finansiere nogle af de projekter, som også indgår i den strategiske analyse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at huske på, at det kun er 3 måneder siden, man selv sad med ansvaret, og det er jo sådan set den arv, vi bærer videre, altså at vi har en situation, hvor man ikke har magtet at sikre, at flere mennesker kom fra passiv forsørgelse til at få et arbejde.
På trods af at vi har haft højkonjunktur i ganske mange år, i de sidste 10 år, så lykkedes det faktisk ikke at få tilstrækkelig mange over i aktiv beskæftigelse, og det er et enormt problem.
Og jeg synes egentlig også, at ordføreren gør det meget tydeligt, hvad der egentlig har været prioriteten i de sidste 10 år, det er nemlig, at bare man diskuterer skattepolitik og sænker skatterne, så skal det nok gå alt sammen.
Mike Legarth (KF), 2011-11-30:
Naturligvis skal vi passe på naturen og tage de hensyn, der er nødvendige.
Men det er jo ikke nødvendigt at være overambitiøs og dræbe virksomheders mulighed for at skabe nye job ved at skabe et afgiftsniveau, der gør, at virksomhederne flager ud og forlader vores land.
Hvis vi kigger på et andet element i finansloven, nemlig skatter og afgifter, appellerer den nye regering til, at det kan betale sig at tage over grænsen og f.eks. handle i Tyskland, fordi varerne er meget billigere der.
Her betyder regeringens politik, at mange små selvstændige i min landsdel, som er Syd- og Sønderjylland, må lukke, fordi de små købmænd og de små selvstændige ikke længere kan konkurrere med det tyske marked.
Det betyder så, at vi må lukke butikker og virksomheder i Danmark.
Jobbene er der ikke, for de flyttes over grænsen til Tyskland, som så får aktiviteten.
Og når varerne bliver købt i Tyskland, går skatteprovenuet til den tyske statskasse i stedet for til den danske.
Er det ikke bare en pivhamrende forkert kurs?
Og skulle man ikke i stedet for arbejde på at harmonisere, så der ikke er den risiko for at miste job og danske virksomheder, der jo skal holde hjulene i gang og være med til at finansiere det velfærdssamfund, vi så gerne vil have?