runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-03-11:
Det skal det altid være, og det skal det også være, når vi taler om varetægtsfængslinger.
Derfor må jeg sige på vegne af Socialdemokraterne, at vi er ualmindelig meget tilfredse med, at det nu er lykkedes at få sat nogle rammer op for, hvordan og hvorledes reglerne skal være, når det drejer sig om varetægtsfængsling.
Vi synes, det er utrolig positivt, at der kommer nogle nærmere definerede og fastsatte grænser.
Især når det drejer sig om unge under 18 år virker det utrolig rimeligt, at man nu får sat det her ned på papir, og at det bliver strammet op, i forhold til hvordan det har været.
Vi har ikke andet end pæne ord at sige om det her forslag.
Det er godt, at der kommer nogle regler.
Det er godt, at man har lyttet til Strafferetsplejeudvalgets betænkning, og det er udmærket, at man nu vil stramme op på alle de områder, man i det hele taget gør.
Der er ingen tvivl om, at det er en stor belastning at sidde varetægtsfængslet, men det er jo også nødvendigt, når man skal undersøge de kriminelle gerninger, der eventuelt er blevet begået, hvis man skal forhindre vidner i tale sammen, eller hvis man på anden måde skal opklare sagerne.
Men det er også godt, at vi sørger for, at de sager, hvor folk sidder varetægtsfængslet, bliver behandlet hurtigere i retsvæsenet, sådan at folk skal være kortest muligt isoleret eller varetægtsfængslet.
Vi støtter altså med andre ord selvfølgelig forslaget.
Jeg har så endnu en gang min kæphest, som jo drejer sig om økonomien: Hvordan kommer det her til at virke ude i virkeligheden, især når vi ved, at regeringen og Dansk Folkeparti jo netop har lavet en besparelse på domstole og politi?
Jeg ved godt, at de, der er med aftalen, siger, at det jo ikke er nogen besparelse, at det bare er en opsparing, men det tror jeg såmænd, de er ligeglade med ude i virkeligheden.
Der får de bare færre penge at bruge i år, end de havde sidste år.
Domstolsstyrelsen anførte også i sit høringssvar denne gang, at målsætningen om, at straffesager skal berammes inden for 2 uger fra modtagelsen af anklageskriftet, vil kræve, at domstolene skal bruge flere ressourcer på at beramme hovedforhandlingerne i straffesager, og dette kan blive en udfordring for domstolene særlig i den omstillingsproces, som vi er i lige nu, på grund af reformen og de mange nye ændrede opgaver, som domstolene har fået gennem den seneste tid.
Vores bekymring er derfor, ligesom den var i de tidligere sager, også i denne, at det altså ikke nytter noget, at man bliver ved med at kaste nye opgaver efter domstolene, samtidig med at regeringen og Dansk Folkeparti dybest set skærer ned på deres bevillinger.
Det er uansvarligt i den her sag, at der ikke er nogen sammenhæng.
Men indholdet i lovforslaget - målet om, at varetægtsfængslingen skal sættes ned - støtter vi selvfølgelig, fordi Danmark i det hele taget er et af de lande, hvor man varetægtsfængsles længst.
Lene Espersen (KF), 2008-03-11:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at vi kunne holde lange skåltaler om, hvor velfungerende tingene er i Danmark.
Jeg synes måske ikke, at det har så vanvittig meget at gøre med det lovforslag, som vi behandler her.
Det, som jeg synes, der har noget at gøre med lovforslaget, og det, jeg også meget gerne vil medvirke til under behandlingen i Retsudvalget, er sådan set at fortælle noget om, hvordan det egentlig går på de områder, hvor vi i dag har gensidig anerkendelse.
Hvordan går det egentlig med samarbejdet mellem EU-landene?
Rejser det masser af retspolitiske og store juridisk komplicerede spørgsmål?
Eller fungerer det egentlig ganske godt?
Jeg vil sige, at det fungerer rigtig, rigtig godt.
Derfor har jeg også stor tillid til, at den her rammeafgørelse, der handler om gensidig anerkendelse, når det gælder bevissikringskendelser, vil være mindst lige så effektiv og hjælpe lige så meget til i forhold til politimyndigheder og andet som alle de andre rammeafgørelser, vi har vedtaget.
Så det har jeg ikke spor problem med.
Det gode er nemlig, at vi kan vise, hvordan samarbejdet fungerer i praksis, og det er oftest den bedste måde at overbevise ens modstandere om, at det, man foreslår, sådan set også er en god idé.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-03-11:
Nu er det jo sjovt, eller sjovt er det måske ikke, men i virkeligheden snarere lidt trist, at justitsministeren starter med at henvise til implementeringen af EU-ret i de forskellige lande som et bevis for, at de andre lande skam er lige så dygtige som os.
Der må man jo bare gøre opmærksom på, at Danmark også i den sammenhæng er fuldstændig duks.
Jeg tror, at vi er om ikke det land så i hvert fald blandt de lande, som får allerfærrest åbningsskrivelser i forhold til for sen implementering af såvel rammeafgørelser som direktiver.
Så der må man bare sige, at justitsministerens argumentation for, at Danmark skulle være på linje med de andre lande, igen halter.
Nej, når det kommer til hæderlighed i statsadministrationen, og når det kommer til effektivitet i statsadministrationen, er Danmark i top - og det kan vi takke nogle dygtige embedsfolk for.
Og når vi er i top, så medfører det ud fra en logisk slutning, at der er nogle, som ikke er i top, men derimod i bund.
Og det har vi altså ført et tilnærmelsesvist bevis for her i salen i dag.
Justitsministeren har ikke været i stand til at imødegå det.
Derfor vil jeg så bare spørge: Vil ministeren i udvalgsarbejdet så overveje at tage den kritik, der har været rejst mod østeuropæiske retssystemer, alvorligt?
Lene Espersen (KF), 2008-03-11:
Nu kan man jo altid lægge folk ord i munden, blind tillid og andet, men jeg vil sige, at et af de bedste eksempler på, at jeg mener, at vi kan have fuld tillid til myndighederne i de andre EU-lande, er, at man kan se på, hvordan det egentlig går med alle de rammeafgørelser, vi allerede har gennemført, der også bygger på gensidig anerkendelse.
Mig bekendt har der ikke været problemer med at få tingene til at fungere; mig bekendt er der ingen problemer med, at myndighederne i andre lande misbruger deres rolle, eller at der er mange underlige historier om, at uskyldige bliver dømt.
Derfor vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at al erfaring på de områder, hvor vi i dag har gensidig anerkendelse, jo viser, at det fungerer.
Man kan så sige, at vi startede i det mest vidtgående hjørne med at udlevere danske statsborgere til strafforfølgning i andre lande.
Nu taler vi om noget, der er langt, langt mindre vidtgående, nemlig det at udlevere beviser mellem hinanden, og så bliver der gjort en stor historie ud af det.
Det, der jo gør, at jeg slet ikke forstår Dansk Folkepartis position, er, at jeg nu i et år har måttet høre Dansk Folkeparti klage over, at den europæiske arrestordre ikke er vidtgående nok, når det gælder udlevering af en tysk statsborger til retsforfølgning i Danmark.
Næh, det er slet ikke vidtgående nok.
Den europæiske arrestordre skulle være langt, langt skrappere.
Nu kører man så med to tunger den fuldstændig modsatte argumentation og siger, at der skal være retsgarantier, og at der skal være dobbelttjek ved domstolene osv.
Jeg synes altså ikke, at det hænger sammen.
Hvis man ønsker et effektivt EU-samarbejde, må man også have tillid til hinanden, herunder også til hinandens politimyndigheder og domstole.
Kim Andersen (V), 2008-03-11:
Ja, undskyld, at jeg forlænger debatten her, men nu har den socialdemokratiske ordfører flere gange i dag talt om nedskæringer og sparerunder, og jeg ved ikke hvad.
Jeg vil gerne bede den socialdemokratiske ordfører om helt konkret, uden al mulig udenomssnak, men helt præcist - nu hvor finanslovforslaget ligger parat, som det gør - at fortælle os, hvad det er for nogle reducerede nedskæringer og sparekrav, som vi taler om.
Kan jeg få det at vide helt præcist?
Det er nemlig ikke rigtigt.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Det er ganske enkelt sådan, at hvis det viser sig, at der er søer, der ankommer med et helet skuldersår, hvis det er reetableret synligt, eller hvis man under slagtning finder ud af, at der har været et skuldersår osv., så risikerer landmanden at få en bøde.
Kan hr. Bjarne Laustsen ikke godt tænke sig, at den form for bødestørrelse rent faktisk sammen med den lave notering på søer, der går til eksport, og som skal slagtes, gør, at det for den enkelte landmand er en god forretning at undgå at få en bøde på 10.000 kr., hvis man faktisk har eksporteret en so, man kan få 1.200 kr. for?
Det er da ikke en ret god forretning.
Er det ikke et spørgsmål om, at man på daværende tidspunkt indførte en alt for høj bødestørrelse i forhold til det, der sker, i stedet for at gøre noget, der egentlig er med til at fremme sagen?
Landbruget i dag har jo rent faktisk indrettet staldsystemerne med et udviklet underlag, der gør, at skuldersår er på vej ud, og det er jo sådan set det, det handler om.
Kan hr. Bjarne Laustsen ikke bekræfte, at bødestørrelsen ikke står i forhold til den økonomi, som landmændene egentlig kan indtænke i det problemfelt her?
Bente Dahl (RV), 2008-03-11:
Beslutningsforslaget i dag foreslår en øget kontrol.
I Danmark har vi statistiske kontrolbesøg uanmeldt hvert 20. år, B 38 foreslår hvert 3. år.
Det er en stor stigning i forhold til de nuværende forhold, men baggrunden for forslaget er også alvorlig nok.
Problemerne med dyrevelfærden i de danske stalde vokser og vokser.
Et symptom på, hvor store de er, er, at der går 170.000 søer om året til destruktion.
Det er næsten hver tredje so, og dertil kommer et lignende stort antal køer.
Tallet er i stigning, og det kan tyde på svigt i dyrevelfærden.
Det ville klæde landbruget pænt og godt selv at undersøge, hvorfor der er så mange dyr, der går til destruktion.
Men når nu landbruget ikke gør nok for selv at undersøge det, er vi nødt til at komme på banen med sådan nogle beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Det Radikale Venstre synes, at intentionen i det her beslutningsforslag er sympatisk.
Vi må tage hånd om dyrenes velfærd.
Intentionen med forslaget er som sagt fin, men vi må dog indvende et par ting, nemlig bl.a. finansieringen.
Den mangler vi at få på plads, både hvor meget det koster, og hvordan vi skal skaffe pengene til det.
En anden kommentar er, om øget kontrol virkelig er den eneste rigtige måde at håndtere det her store problem på, om kontrol er den eneste og bedste måde at styre de brodne kar på.
I Det Radikale Venstre mener vi, at der skal andre foranstaltninger til.
Vi skal ikke kun lovgive på baggrund af brodne kar i branchen.
Endelig kan vi ikke få øje på, at der er personale nok - altså dyrlæger eller andre personalegrupper - til at varetage flere kontrolopgaver.
Men det er vældig vigtigt at få hold i dyrevelfærden.
I befolkningen er der en stor interesse for, at dyrene skal behandles ordentligt.
Den interesse deler vi også i Det Radikale Venstre.
Dyrevelfærd skal ses som en selvfølgelig del af det at have ansvaret for dyr.
B 38 sætter fokus på dyrevelfærden.
Vi må blot sige, at dyrevelfærd ikke er gratis.
Der skal afsættes midler til det, mange flere end de midler, regeringen gør i sit oplæg i den nye rapport på veterinærområdet, for regeringen lægger her op til et udgiftsneutralt forlig.
Det mener vi altså ikke er godt nok i Det Radikale Venstre.
Der skal afsættes midler, så opgaver og ressourcer følges ad, og der er mange eksempler på, at det ikke er tilfældet i øjeblikket.
B 38 er som sagt et skridt i den rigtige retning, men vi skal have klarhed over finansieringen.
Vi er afventende, og på baggrund af, hvordan udvalgsarbejdet bliver, om vi kan få en redegørelse for, hvad det koster, og hvad finansieringsmulighederne er, vil vi overveje vor endelige stillingtagen i anden behandling.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Jeg må selvfølgelig beklage, hvis jeg ikke har styr på det, det handler om.
Det, det handler om, er jo, at vi netop taler om, at vi skal have en forbedret dyrevelfærd.
Når der er 170.000 søer, der forlader de danske staldsystemer, fordi de er syge eller fordi de er nedslidte osv., er det vel også, fordi vi igennem tiderne helt tilbage fra 1960'erne og 1970'erne og 1980'erne har haft en stigning i selve produktionen af dyr, og det er klart, at når der er stigning i antallet af dyr, så vil der også være en stigning i antallet af døde.
Men dødeligheden i de danske produktioner har altid været der; vi har aldrig haft så stor en produktion i Danmark, som vi har i dag.
Jeg synes, der er mange ting, vi endnu har behov for at få drøftet, og kan vi komme til et bedre resultat, så skal vi selvfølgelig gøre det, sammen med producenterne.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Som det fremgik af mit spørgsmål før, så udgør spørgsmålet om skuldersår kun en ganske lille promille af det problem, der er med alle de mange dyr, som dør, og som bliver sendt til destruktion.
Der er masser af sygdomme, som udløses af den stresssituation, som dyrene lever under, fordi vi har nogle staldsystemer, som er for dårlige.
Jeg synes, at ordføreren er nødt til at forklare noget om, hvorfor der er 170.000 dyr, der hvert år forlader gårdene døde, og hvorfor tallet er stigende.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
De kommer jo fra de danske staldsystemer, det tror jeg heller ikke at spørgeren er det mindste i tvivl om.
Men jeg må så også sige en gang til, at det, som tidligere var meget oppe i tiden, jo netop var skuldersår og forskellige andre skader, og at der er sket en væsentlig forbedring af de danske staldsystemer igennem de senere år, fordi man netop har indrettet staldsystemerne efter at undgå de der skader.
Og det, som jeg svarede den tidligere spørger, var netop, at de dyr, som i tidens løb har pådraget sig de skader, og hvor man ikke var så opmærksom på det, endnu ikke er udfaset.
Derfor må jeg sige, at vi virkelig er på rette vej, og at danske producenter har meget fokus på området.
Jeg har jo gjort mig den ulejlighed som ordfører på dyrevelfærdsområdet at besøge nogle gårde med staldsystemer.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Den bedste dyrevelfærd i verden har vi i Danmark, siger ordføreren.
Det må man sandelig ikke håbe, for så ser det skidt ud andre steder.
Vi har 170.000 søer, der dør om året, det er hver tredje so, der forlader bygningerne på gårdene.
Og så siger den konservative ordfører, at det med skuldersår er på retur.
Jamen det er da kun en ganske lille bitte promille af de søer, der dør, som dør af skuldersår.
Der er en hel masse andre ting.
Det er simpelt hen, fordi vi har nogle staldsystemer, der er så hårde for dyrene, at de simpelt hen ikke kan holde til det, de bliver nedslidt.
Og når den konservative ordfører siger, at 95 pct. af danske husdyrbrug har gode dyrevelfærdsforhold, så er jeg nødt til at spørge: Hvor kommer så de her 170.000 søer fra?
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Der var i og for sig ikke ret meget nyt i det, hr. Bjarne Laustsen fremførte.
Det, der selvfølgelig er det optimale mål, er netop, at alle dyr kan gå slagteriets vej, og at den produktion, man har, kan udnyttes hundrede procent.
Jeg prøver bare at fortælle hr. Bjarne Laustsen, at prisen på de søer, der bliver destrueret, er så lav i forhold til at skulle betale en bøde på 10.000 kr.
Det er i og for sig det, jeg prøver at fortælle, og det er uheldigt, at tingene har udviklet sig på den måde.
Det er det, jeg siger.
Jeg sagde lige før, at jeg bakker op om den bedste dyrevelfærd i verden, og det tror jeg rent faktisk at vi har i den danske produktion.
Vi har de bedste dyrevelfærdsforhold i verden.
Jeg må så sige en ting mere, og det er, at landbruget bare skal udnytte situationen og markedsføre det noget bedre, og så skal vi respektere, at der virkelig er sket mange forbedringer på dyrevelfærdsområdet i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Hr. Knud Kristensen siger - og det kan man jo læse i referatet af forhandlingerne - at det er ministerens og Folketingets skyld, at landmændene er nødt til at skyde dyrene.
Det siger han direkte fra Folketingets talerstol.
Kontrol er unødvendig, velfærdsbesøg er unødvendige.
Man arbejder med tingene, og bare der går lang tid nok, så vil alle grisene være døde eller slagtet, og så er der ikke flere problemer i det, og derfor er der ikke nogen grund til at gøre noget ved det.
Det er noget helt andet, ministeren, hver eneste gang vi har den her diskussion, siger, nemlig at der ikke skal være tvivl om, at vi skal have orden i sagerne, og at vi derfor skal have en kontrol.
Det, vi diskuterer, er, hvor tit den skal være der: egenkontrol, risikobaseret osv. Derfor er det helt fantastisk, at den konservative ordfører lægger alle de ting fra sig.
De hører jo godt, hvad det er, hr. Knud Kristensen siger.
Han siger, at Folketinget har vedtaget regler, der gør, at man er nødt til at aflive dyrene i stedet for at sende dem til slagtning.
Den tærskel, som findes i systemet i dag, er alt for lav, hvad angår hr. Knud Kristensen.
Bare dyrene kan komme derhen, om benene er brækkede eller der er skuldersår, så er det fint.
Man skal i hvert fald ikke have en bøde for det.
Det er jo det, som hr. Knud Kristensen står og siger.
Det er den optimale situation for mig, det vil jeg gerne have, og det tror jeg egentlig tjener dansk landbrug bedst.
Jeg kan ikke forstå, hvis hr. Knud Kristensen ikke er enig i det.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Hvis ellers man hørte efter, hvad der blev sagt, så var det ikke nødvendigt at stille spørgsmålet.
Jeg kan bare sige, at Det Konservative Folkeparti og den konservative ordfører står bag regeringens politik på det område her - ingen diskussion om det!
Det Konservative Folkeparti og den konservative velfærdsordfører støtter op om, at der skal være en optimal dyrevelfærd for samtlige produktionsdyr i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Man bliver mere og mere målløs.
Det var spørgsmålet.
Dernæst kan jeg forstå, at de problemer, der er med skuldersårene, er nogle, der var engang, de eksisterer ikke mere, de er løst.
Hvis man fra det offentliges side bare lader være med at komme i staldene, så bliver alle problemer løst, så er der ikke noget at komme efter mere.
Det skal det offentlige altså bare lade være med, og der skal heller ikke gives flere bøder, så løser alle problemer sig også, og så er der heller ikke mere at komme efter der.
Når alle de problemer er løst, hvorfor skyder landmændene så stadig væk dyrene i stedet for at sende dem på slagtehus, når der ikke er noget i vejen med dem?
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Jeg synes, den debat, der har været om dyrevelfærd og kontrol, er afsporet.
Jeg synes ikke, den er reel, jeg synes rent faktisk, at man fuldstændig glemmer, at der er en god dyrevelfærd i Danmark.
Men jeg vil gerne understrege, at Det Konservative Folkeparti går hundrede procent ind for, at der skal være orden omkring dyrehold i Danmark.
Produktionsdyr i Danmark skal have optimale forhold.
Det kan der ikke være nogen diskussion om.
Jeg mener i og for sig, der mangler en hel del fra landbrugets side.
Landbruget skal være bedre til at markedsføre den gode dyrevelfærd, som vi rent faktisk har i Danmark.
Den har vi fået igennem de senere år med de nye staldsystemer, der er udviklet, hvor der virkelig er indbygget meget dyrevelfærd.
De moderne kvægstalde har indbyggede sandlejer eller sandkasser, som køerne ligger i, og det er dyrevelfærd af meget høj kvalitet.
Jeg indrømmer, at der har været en årrække, hvor søerne i nogle staldsystemer har fået skuldersår.
Det blev der taget fat om, landbruget har taget det til sig, og man har udviklet nye underlag til netop søerne, der står i de staldsystemer.
Det, som er problemet - som vi også hører i dag - er de mange, som sendes til destruktion.
Det er ganske enkelt, fordi der er økonomi i at sige, at det er bedre at sende en so, der på et tidspunkt har fået et skuldersår, til destruktion, fordi man så sparer 9.000 kr. i stedet for at få 1.000 kr.
Jeg hørte tidligere her fra talerstolen hr. Bjarne Laustsen sige, at det var en syg tanke, jeg fremførte.
Det er ganske enkelt en reel tanke, og det er den reelle situation, hvor der netop er så høje bøder, at man jo får de uforholdsmæssig store bøder.
Forslaget, som er fremsat her, er ganske enkelt unuanceret, fordi det jo er et spørgsmål om, at der, hvor kontrollen skal være større, er selvfølgelig der, hvor de brodne kar er.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Jeg må bare forholde mig til, at det kan man jo ikke svare på, for det er jo heller ikke sikkert, at de partier, der sidder og forhandler om området, synes, at Den Danske Dyrlægeforenings model lige nøjagtig er de vises sten.
Der er altså andre, der har givet input på området, og de input sidder vi og forhandler om.
Det Radikale Venstre vil ikke komme med nogen melding om, hvorvidt de synes, de vil tilslutte sig den forligstekst, jeg som sagt har liggende klar her og lige kan læse op af.
Det vil de ikke svare på i dag, men de vil have, at Dansk Folkeparti skal kunne fortælle, hvor mange penge der lige nøjagtig skal bruges til det her.
Jeg må sige det på den måde, at jeg synes, at de problemer, der er på det veterinære område, skal løses.
Det er Dansk Folkeparti interesseret i, det ved jeg at regeringen også er interesseret i, og så tror jeg også, vi finder de midler, der skal bruges til at løse problemerne.
Line Barfod (EL), 2008-03-11:
Altså, nu synes jeg, ministeren kommer lidt langt ud, for vi snakker ikke om folk, der er dømt.
Vi snakker om, hvis der f.eks. er et firma, som har fået politiet med på, at der kan være et firma i Grækenland eller i Letland eller i et andet EU-land, som har overtrådt noget indviklet erhvervslovgivning, og den danske domstol derfor skal udstede en bevissikringskendelse om, at computerne i det firma skal beslaglægges, så man kan få afklaret, om de har overtrådt den her indviklede erhvervslovgivning i Danmark.
Der er ikke nogen, der er dømt.
Der er nogle, der er mistænkt for, at de måske har gjort noget forkert i forhold til en eller anden meget specialiseret lovgivning.
Hvordan skal det stakkels firma i Letland, eller hvor det nu er, have mulighed for at sætte sig ind i, hvad det her går ud på, hvis de ikke kan få en advokat, som kender deres egne regler, og som de kan snakke med, men kun kan få en advokat i Danmark, som er langt væk fra dem, og som har et helt andet retssystem, end de har?
Det er ikke et spørgsmål om tillid, det er et spørgsmål om grundlæggende retsprincipper - nøjagtig ligesom at når vi stiller en forsvarer til rådighed i Danmark, så er det ikke et spørgsmål om, at vi ikke har tillid til anklagemyndighed og domstole.
Så er det, fordi vi grundlæggende mener, at man skal have nogenlunde lige muligheder.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Jeg kan vel nemmest svare på den måde, at hvis jeg skal rose, skal der være grund til det, og jeg må skuffe den konservative ordfører med, at det er der langtfra.
Allerede den omstændighed, som også Enhedslistens ordfører var inde på, nemlig at stort set samtlige svin, der bliver født, bliver halekuperet, viser det.
Jeg har det sådan, at hvis de danske svineproducenter tør ophøre med generel halekupering, vil jeg give dem en undskyldning, for så vil jeg erkende, at staldsystemet så er godt nok.
Men jeg vil ikke tro, at der er ret mange svineproducenter, der tør foretage den handling.
Jeg må sige, at jeg selv holdt op med at halekupere, da jeg var svineproducent, fordi jeg begyndte at bruge noget halm, og det gav ikke de store problemer.
Det er og bliver staldsystemet, der er problemet, og det tror jeg også den konservative ordfører bliver nødt til at erkende.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Det var jo en god oplysning, hr. Kristen Touborg kunne komme med her afslutningsvis.
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at jeg synes, han er meget bekendt med erhvervet, og jeg er lidt skuffet over, at hr. Kristen Touborg ikke i bare en eneste sætning i den debat, der har været, har rost det danske produktionssystem for den udvikling, der har været gennem de seneste år.
Det er jeg i og for sig meget skuffet over, for jeg synes, det danske produktionssystem og de danske landmænd egentlig fortjener, at Folketinget en gang imellem roser den måde, man indretter sig på.