runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-05-02:
Vi behandler i dag L 213, som omhandler ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.
Lovforslaget forholder sig ikke til uddannelsens kvalitet, og det er selvfølgelig meget beklageligt.
Det er, som om vi i de her år diskuterer rigtig meget form i uddannelserne og ganske lidt indhold og alt, alt for lidt faglig ambition.
I forhold til det nærværende forslag har vi ellers haft tid nok, eftersom lovændringen blev udskudt med et år.
Uddannelsen er tænkt som et tilbud til særlig svage unge, unge med særlige behov, og det er derfor ærgerligt, at der udestår en klar definition af, hvem der er målgruppen for uddannelsen, for på den måde risikerer vi, at der kommer unge i STU-uddannelsen, som skulle have været helt andre steder hen, unge, som skulle have været på de ordinære ungdomsuddannelser.
Begge dele vil have store menneskelige omkostninger.
Jeg vil derfor opfordre til, at der arbejdes videre med STU-uddannelsens indhold og kvalitet, og at det gøres tydeligere, at uddannelsen er rettet mod unge med særlige vanskeligheder og handicap, som ikke er i stand til at gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse, heller ikke, hvis de får hjælp og støtte til det.
Samtidig bør STU'en afgrænses fra den kommende fleksuddannelse, som jo ikke skabes for unge med handicap, men snarere for unge, der er kommet forkert ind i tilværelsen, eller som ikke har de fornødne kundskaber til at gennemføre en anden ungdomsuddannelse.
Der er i det hele taget behov for at skabe større klarhed over, hvilke ungdomsuddannelser der retter sig mod hvilke unge.
I misforstået hensyn bliver det hele ofte parkeret sammen, og det er svært for de enkelte unge at se, hvor det er, de hører hjemme.
STU skal være et lys i mørket til unge med særlige udfordringer – unge med handicap, unge med svære fysiske og/eller psykiske problemer, de, der gerne vil noget i livet, men som ikke kan finde vej i en af de uddannelser, der findes i dag.
Og jeg vil derfor også gerne rose Dansk Folkeparti for at have taget initiativ til denne uddannelse.
Det, vi behandler i dag, er ikke nogen sikring af, at STU'en fortsat vil være et rigtig godt tilbud, og jeg vil derfor også sige, at vi fra Liberal Alliances side vil følge STU'en nøje for at sikre, at der også er en faglig ambition for de unge med særlige udfordringer.
Det nærværende forslag indeholder nogle mindre justeringer, som hver især kan være udmærkede, men utilstrækkelige.
Liberal Alliance bakker op om lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-05-02:
Jamen hr. Peter Juel Jensen må da så hilse inde ved ministerens skrivebord, når han kommer derind.
Jeg vil sige, at vi mener, at STU'en er afgørende.
Vi er meget positive over for den, og vi vil hjertens gerne være med til at sikre bedre vilkår for de elever, der går på den.
Men det her lovforslag tager ikke højde for de elever, der går på den, vil jeg sige til hr. Peter Juel Jensen.
Der er ikke nogen sikring af, at der faktisk sker en progression i uddannelsen.
Så jeg vil da bare sige til hr. Peter Juel Jensen, at han må hilse inde ved ministerens skrivebord.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-02:
Jamen det gør vi i høj grad også.
Forud for det her ligger der en politisk aftale, en såkaldt stemmeaftale, hvor de partier, som bakker op om det her, og som mener, at STU'en er vigtig, får en mulighed for at være med helt inde ved ministerens skrivebord.
Men når det kommer til lovgivning, vil jeg sige, at lovgivning jo også er en firkantet størrelse.
Der, hvor vi skal ind og flytte det her, bliver i kommuneaftalen, og det bliver i bekendtgørelsen.
De partier, som er positivt indstillet over for STU'en, får altså en mulighed for at komme med ind og sikre, at der bliver den nødvendige progression i uddannelsen osv.
Det er det, som Venstre er med til at støtte i dag, nemlig at vi får en bedre STU, men det er det, som Enhedslisten af en eller anden uforklarlig grund åbenbart har fravalgt.
Rosa Lund (EL), 2013-05-02:
Jeg må sige, at jeg er blevet en lille smule forvirret.
Jeg synes da, at jeg har hørt ordene tvunget og tvang.
Det mener Venstre så ikke de har sagt.
Det er derfor, jeg undrer mig over, at Venstre stemmer for det her lovforslag, som jo ikke ændrer ved uddannelsens indhold, men som udelukkende går ind på kommunernes præmisser eller i hvert fald tager udgangspunkt i disse.
Jeg er enig i, at det handler om at give de unge mennesker nogle sejre.
Hvorfor sikrer vi så ikke det med det her lovforslag?
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-02:
Nu sad jeg og lyttede til debatten her.
Jeg synes ikke, at Venstres ordfører brugte ordet tvang.
Men jeg tror, at det, der er pointen, er: Hvis man har unge mennesker, hvis udfordringer man allerede har et godt overblik over, altså hvis man har alle relevante informationer, hvorfor skal de så partout efter Enhedslistens mening puttes ind i afklaringsforløb?
Jeg kender STU'en godt nok til at vide, at det her handler om at give unge mennesker sejre.
Det handler om at lave en progression.
Hvorfor skal man så sætte det unge menneske tilbage på et afklaringsforløb, hvor den unge netop bliver bekendt med alle de ting, vedkommende ikke kan?
Troels Ravn (S), 2013-05-02:
Ordføreren postulerer, at der ikke står noget om indholdet i evalueringen af den særligt tilrettelagte uddannelse.
Men det er jo netop sådan, at der står højt og tydeligt, at uddannelsesplanen skal være individuel, og at der skal tages højde for progressionen, altså hvordan progressionen i uddannelsen kan sikres, og hvordan det samlede uddannelsesforløb sikrer kvalitet og et indhold for den enkelte, sådan at det tænkes ind i forbindelse med uddannelsen - og det fremtidige perspektiv i form af beskæftigelse osv. tænkes også ind.
Har det ikke efter ordførerens opfattelse noget at gøre med indhold, og er det ikke en kvalificeret tilgang?
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jeg vil bare spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at den tanke, at man kan bruge prøveløsladelser til at bringe folk ud af kriminalitet, ud af bander, er noget, som den tidligere regering introducerede, da de gennemførte øgede muligheder for prøveløsladelse i deres tid, og at det, som regeringen nu gør, såmænd bare er, at man bygger videre på de sunde tanker, som hr. Karsten Lauritzen havde, før han blev oppositionspolitiker.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Mig bekendt er det også sådan i dag, at når nogen får en dom og en straf ved domstolene, bliver straffen udstået.
Det, hr. Christian Langballe så er uenig i, er grundlaget, altså om de pågældende så at sige skal have tingene kumuleret, altså lagt sammen.
Det er det, jeg forstår at Dansk Folkeparti mener for alle områder.
Men så synes jeg bare, at hvis det er det synspunkt, man står på og ligesom vil have sine filosofiske betragtninger lagt ned over, så skylder man svar på, hvor man vil finde de der 9-10 mia. kr. til anlægsudgifter og 3.000 fængselspladser, og hvor man vil finde de der 1,7 mia. kr. til årlige driftsudgifter, der vil være.
Det er jo nemt nok at stå og tale retsfølelse og fremføre synspunkter dér.
Det kan vi jo alle sammen sådan set være enige i, altså at det er en central del af, hvorfor vi straffer, og det er jo også det, der får befolkningen til så at sige at acceptere straffen, nemlig at der skal være en balance i forhold til retsfølelsen, det giver sig selv.
Christian Langballe (DF), 2013-05-02:
Altså, når vi diskuterer det her, er det ikke på et højere filosofisk plan.
Selv om det måske er det for ministeren, er det det ikke for mig.
Det, det drejer sig om for mit vedkommende, er selvfølgelig det, man kunne kalde den generelle retsfølelse, altså den omstændighed, at borgerne kan være fuldstændig trygge ved, at domstolene dømmer, og at når de har givet en dom, bliver den dom så udstået.
Det synes vi jo er meget rimeligt.
Derfor spørger jeg egentlig ud fra en generel retsfølelsesbetragtning, nemlig: Hvorfor skulle der være noget odiøst i at kræve, at en straf er en straf, og at den straf, man får ved domstolene, skal udstås?
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Altså, regeringen har ingen intentioner om, ud over det lovforslag, vi har til behandling nu, at ændre på mulighederne for eksempelvis prøveløsladelse.
Hvis hr. Christian Langballe vil have en mere filosofisk diskussion om, hvad og hvorfor man straffer, så stiller jeg hjertens gerne op til den.
Det, der er en del af spørgsmålet fra hr. Christian Langballe, er: Hvad så med hensynet til ofrene?
Og der synes jeg da at hr. Christian Langballe skal lægge mærke til, at er der noget, den her regering har sat i fokus, så er det hensynet til ofrene.
Vi har et stort lovforslag til behandling i Folketingssalen om en ny offerfond med en 25-27 mio. kr. om året til hjælp til ofre.
Der er tale om en stor satsning til hjælp for ofre for kriminalitet, og det forventer jeg da så at Dansk Folkeparti med de her ord ender med at støtte.
Christian Langballe (DF), 2013-05-02:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at følge op, fordi det her jo drejer sig om afskaffelse af strafferabatter, hvilket vi i Dansk Folkeparti synes er en aldeles glimrende idé ud fra devisen om, at når domstolene giver en en straf, er det den straf, der udstås.
Det, vi er betænkelige ved og har været betænkelige ved hele tiden, er, at man i stedet for at fokusere på offerets tarv jo i alt for høj grad og i hvert fald i masser af år har fokuseret på den kriminelles tarv og sagt, at det var meget, meget afgørende, at man tog hensyn til det.
Jeg vil godt spørge om det helt principielle, nemlig om en straf er en straf, eller om man sådan kan udstå to tredjedele og så bare komme ud derefter, og om det egentlig ud fra en almindelig betragtning om, hvad en straf er, og hvorfor vi straffer, er rimeligt, at det er sådan.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
For det første ved hr. Karsten Lauritzen ganske udmærket, og det kom han jo også til at indrømme, at der ikke er den sammenhæng, som hr. Karsten Lauritzen her forsøger at skitsere.
For det andet diskuterer vi jo ikke her det lovforslag.
Jeg tager gerne diskussionen om det, men jeg synes også, at det er fair, at hvis der er spørgsmål, der relaterer sig til et lovforslag, som slet, slet ikke er på dagsordenen, så skal vi tage debatten, når vi har lovforslaget på dagsordenen.
Det kommer det jo snart.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-02:
Det er svært at sige tak for svaret til ministeren, for ministeren svarer ikke på det, der bliver spurgt om.
Jeg må igen rose ministerens evne til at svare på noget helt andet end det, der bliver spurgt om.
Men jeg synes sådan set, at justitsministeren fra Folketingets talerstol skulle have så meget respekt for folkestyret, at han svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, i stedet for at svare på nogle helt andre spørgsmål.
Jeg diskuterer gerne kriminalforsorgen, og hvorfor Venstre ikke er med i forliget.
Det gør jeg gerne, hvis ministeren har lyst til det.
Det kniber så lidt en gang imellem, når det kommer til stykket.
Det, jeg spurgte ministeren om og gerne vil have svar på, er: Hvordan hænger det sammen, at justitsministeren får politiet til at bure bandemedlemmer inde, samtidig med at justitsministeren fremsætter et lovforslag i Folketingssalen, der generelt gør det muligt at få tidlig prøveløsladelse?
Jeg er godt klar over, at der er nogle varsomhedsregler, som man kan bruge, men der er også tilfælde, hvor de ikke er blevet brugt over for bandemedlemmer.
Kan vi få et klart svar på det?
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Jeg er glad for, at regeringen sammen med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten har lavet en bred aftale om kriminalforsorgen, som bl.a. betyder, at der nu findes penge til 200 ekstra fængselspladser og 48 særlige pladser til bl.a. typer som dem, vi taler om her.
Det konstaterer jeg at Venstre ikke vil være med i.
Det må Venstre selv tage et ansvar for.
Kriterierne for tidligere prøveløsladelse ved hr. Karsten Lauritzen ganske udmærket er de samme.
Det er rigtigt, at hvis man opfører sig lidt bedre i nogle sammenhænge, får man mulighed for en anden form for prøveløsladelse.
Det er rigtigt, at vi udvider brugen af eksempelvis fodlænke, og det synes jeg er ganske fornuftigt, for jeg går ud fra, at vi trods alt alle sammen har en interesse i, at folk ikke vender tilbage til kriminalitet.
For hvis de vender tilbage, er der flere ofre for kriminalitet.
Men hvorfor Venstre ikke valgte at ville være med til at betale regningen for 200 ekstra fængselspladser og 48 særlige pladser til eksempelvis rockere, når nu indsatsen er så stærk, som den er, mangler jeg sådan set stadig væk svar på fra Venstres side.
Det er en del af regeringens sammenhængende politik, og jeg er som sagt meget tilfreds med, at både Liberal Alliance og Konservative valgte at tilslutte sig aftalen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-02:
Det er en opfølgning på hr. Simon Emil Ammitzbølls spørgsmål, for justitsministeren svarer, at man sørger for, at bandemedlemmerne kommer i fængsel, og at de afsoner lange straffe, men ministeren glemmer jo at nævne noget.
Det er rigtigt nok, at politiet på den ene side lægger hårdt pres på banderne, og at politiet gør det ganske udmærket inden for deres ramme, men regeringen gør det jo på den anden side lettere at blive prøveløsladt.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er en følge af den aftale om kriminalforsorgen, som Venstre ikke er en del af, og hvor man generelt gør det lettere at blive tidligt prøveløsladt.
Jeg er godt klar over, at det er nogle kriterier, som ikke nødvendigvis gælder for bandemedlemmer, men de kan komme i betragtning.
Så jeg vil godt høre justitsministeren, hvordan han vil forklare, at politiet på den ene side fanger bandemedlemmerne og putter dem i fængsel og regeringen på den anden side fremsætter et lovforslag, der rent faktisk i princippet kan gøre det lettere for nogle at blive tidligt prøveløsladt.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Det er faktisk ikke rigtigt.
Der bliver sat hårdt ind, og det skal der også, og det går jeg ud fra at vi er enige om er nødvendigt, når vi ser det, der finder sted nu, og her får folk lange fængselsstraffe.
Men man skal selvfølgelig som sagt altid passe på med gennemsnitsberegninger.
Betyder det så bare, at de her personer bliver lukket ud igen?
Ja, før eller siden kommer de ud.
Det vil de jo trods alt også med Liberal Alliances forslag.
Det, der derudover er sket fra regeringens side, er, og det ved jeg ikke om hr. Simon Emil Ammitzbøll har været opmærksom på, at regeringen, når vi eksempelvis taler om prøveløsladelse, har sikret, at indsatsen er blevet skærpet, således at politiet, hvis vi har med de her typer at gøre, og hvis der er en risiko til stede for, at der bliver begået ny kriminalitet, nu skal høres i hver enkelt sag, således at det i hvert fald kan dæmme op for nogle af de bekymringer, som hr. Simon Emil Ammitzbøll her fremfører.
Jeg tror ikke, at vi er uenige om, at der skal sættes hårdt ind over for det, og det bliver der også.
Men før eller siden kommer de personer ud – selv efter Liberal Alliances beslutningsforslag.
Men regeringen fortsætter den hårde linje over for det her miljø, og det kan man se udfolde sig lige nu i de her minutter.
Som hr. Per Clausen rigtigt nok siger, var noget af det, som den tidligere regering gjorde en stor sag ud af, og som var et ganske udmærket princip, at indføre den såkaldte noget for noget-ordning, som jo for nogle betød lempeligere muligheder for at blive prøveløsladt.
Så det har hr. Clausen fuldstændig ret i.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jeg vil bare følge op på det.
Er det justitsministerens opfattelse, at den måde, man bringer folk ud af kriminalitet på, er ved at anbringe dem i fængsel så lang tid som muligt?
For det er jo det, det her beslutningsforslag handler om.
Eller handler det om, at det at kombinere straf med nogle muligheder for at komme ud af kriminaliteten og komme ud af banderne, er den rigtige vej at gå?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Tak for rosen.
Den labber jeg i mig, som en kat labber piskefløde.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Tusind tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at vi en gang imellem glemmer at rose hinanden her i Folketingssalen.
Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål som sådan, jeg har bare en kommentar til hr. Jan E. Jørgensens tale.
Og tusind tak for en flot tale.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Om ikke alt, så i hvert fald det meste er relativt.
Det er jo ikke det samme som at sige, at gentagelsesforbrydelser straffes for mildt.
Det mener Venstre fortsat, og det mener vi især i de meget alvorlige sager.
§ 88 bliver jo ikke i dag udnyttet i særlig vid udstrækning.
Der er mulighed for at hæve strafferammen med 50 pct., hvis der er tale om særdeles skærpende omstændigheder.
Det sker yderst, yderst sjældent.
Det er stort set kun, når vi taler om manddrab, når vi taler om narkoindsmugling, at strafferammen overhovedet bliver brugt, og at man så går 50 pct. over strafferammen sker stort set aldrig.
Så domstolene har altså nogle muligheder for at idømme en skærpet straf ved gentagelse, som kun bliver brugt meget, meget modereret.
Fordi man har et princip om modereret kumulation, er der jo ingen, der siger, i hvor vid udstrækning den moderation så skal finde sted.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Det, som hr. Lars Løkke Rasmussen mente, men som han ikke fik sagt, er altså, at i nogle ganske få tilfælde kan der være grund til at bryde det princip, som Liberal Alliance i dag foreslår at ophæve fuldstændig.
Han nåede bare ikke at få sagt, at det kun var nogle få tilfælde, og at han generelt er tilhænger af det princip, der er i den danske lovgivning.
Det var måske et forsøg på fra hr. Lars Løkke Rasmussens side at være en anelse populistisk, som hr. Jan E. Jørgensen nu forsøger at redde ham ud af – for jeg husker ikke alle de forbehold, som hr. Jan E. Jørgensen nu kommer med, fra hr. Lars Løkke Rasmussens tale.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Det, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde på Venstres landsmøde, var, at der var eksempler, hvor det virkede, som om man fik en meget, meget stor rabat, hvis man havde begået flere forbrydelser, og det var en krænkelse ikke bare af hr. Lars Løkke Rasmussens retsfølelse, men også af ganske mange andres – altså det at man kan have begået overgreb mod sine egne børn eller stedbørn 30, 40, 50 gange, og den straf, man så får, er forholdsvis beskeden set i forhold til andre forbrydelser.
Det var den debat, som hr. Lars Løkke Rasmussen ønskede at rejse.
Men når man så gør det til sådan et fuldstændig automatisk opgør med al form for modereret kumulation, så har man altså skamredet det, som hr. Lars Løkke Rasmussen var inde på i sin landsmødetale, og det er det, som er forskellen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Sådan har det altid været – ja, det er jo et fantastisk argument, hvis man kan kalde det det.
Man får den straf, som straffeloven lægger op til, siger justitsministeren.
Det ville vel også være meget overraskende andet.
Sandheden er jo, at grunden til, at de sidder så kort tid i fængsel, nemlig under 3 år i gennemsnit for rocker- og bandemedlemmer, er, at man har de her strafferabatter.
Hvis de fik den straf, som de skulle have for den enkelte forbrydelse, som de begår, ville de sidde meget længere tid i fængsel, være meget mindre ude i gaderne i Nordvest, på Nørrebro og i Nordsjælland, hvor de gør gaderne utrygge for almindelige mennesker.
De ville nemlig sidde i fængslerne.
Lad os da lade rocker- og bandemedlemmerne blive i fængslerne i stedet for at lukke dem ud og genere almindelige mennesker.
Det er det, forslaget går ud på, vil jeg fortælle justitsministeren, men jeg ved godt, at man bedre kan lide at tale om politipatruljer, der kører rundt, end at tale om, at man bare lukker dem ud igen efter kort tid.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jeg deler jo fuldstændig hr. Jan E. Jørgensens holdning til det forslag, der ligger her, men jeg vil bare spørge, om hr. Jan E. Jørgensen ikke kan redegøre lidt mere præcist for, hvad forskellen er på det, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde i sin årsmødetale, og det forslag, der ligger her.
Hvori afviger hr. Lars Løkke Rasmussens udtalelser i den forbindelse fra det, Liberal Alliance foreslår?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Jeg er helt sikker på, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har mit telefonnummer og måske endda også ved, hvor mit kontor ligger, og han er altid velkommen til at kigge forbi, hvis vi skal fremsætte et fælles beslutningsforslag.
Og jeg kan ikke tro, jeg kan ikke tro, at man i Liberal Alliance mener, at det er lige så alvorligt at give en lussing til hvert medlem af Dansk Folkepartis gruppe, som det er at begå voldtægt – jeg kan ikke tro det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Jeg kan forstå på eksemplerne, at 20 overfald ikke tæller så meget i hr. Jan E. Jørgensens bog, da vi hørte eksemplerne fra før, altså hvis man 20 gange overfalder folk med vold.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at hr. Jan E. Jørgensens tolkning af hr. Lars Løkke Rasmussens tale minder om hr. Jan E. Jørgensens tolkning af offentlighedsloven, i forhold til hvordan justitsministeren så forholder sig til det.
Der er jo kun én virkelighed.
Og det var Venstre, der satte sig i spidsen for, at man skulle gøre noget ved det her.
Så kan man sige, at man ikke bryder sig om lige præcis den model, men jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at man lægger sig i slipstrømmen af justitsministerens lidt latterliggørende tilgang til det alvorlige, det faktisk er, at vi prøver at sørge for, at man i Danmark ikke har så meget strafrabat.
Der er så mange forbrydere, der kommer for hurtigt ud, på trods af at de begår den ene forbrydelse efter den anden.
Så kan det være, vi skal finde et kompromis, fair nok, men gå dog ind i arbejdet og følg op på hr. Lars Løkke Rasmussens i øvrigt rigtig gode tale fra 2010.
Den bakker vi i hvert fald op om.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Det kommer ikke bag på mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll stiller spørgsmålet.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er i øvrigt altid velkommen til at komme forbi til en kop kaffe og få forklaret, hvad vi mener i Venstre.
Vi står selvfølgelig ved den landsmødetale, som hr. Lars Løkke Rasmussen holdt i sin tid, men hr. Lars Løkke Rasmussen lagde naturligvis ikke op til en fuldstændig afskaffelse af princippet om modereret kumulation.
Det, der blev gjort opmærksom på på Venstres landsmøde i sin tid, er det samme, som jeg har gjort opmærksom på her, nemlig at der altså er situationer, hvor det ser ud, som om den ekstra straf, man får, hvis man har begået rigtig mange forbrydelser, er meget, meget lille i forhold til, hvis man kun havde begået en forbrydelse.
Men at man skulle have 50 gange så hård en straf for at begå 50 indbrudstyverier i forhold til at have begået 1 indbrudstyveri, mener hr. Lars Løkke Rasmussen naturligvis ikke, og det kan undre mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll åbenbart mener det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Det var vel i virkeligheden dagens mest overraskende tale.
Jeg troede, at juristerne i Venstre talte sammen, sådan at hr. Jan E. Jørgensen talte med hr. Lars Løkke Rasmussen, der i sin tale på Venstres landsmøde i 2010 sagde: Skal kriminelle virkelig have mængderabat på deres straf, hvis de har begået tilstrækkelig meget kriminalitet?
Ved at gøre op med rabat for kriminalitet giver vi faktisk ansvaret tilbage til domstolene.
Hr. Lars Løkke Rasmussen er jo den, der har rejst denne debat.
Det er Venstre, der har inspireret Liberal Alliance til overhovedet at tage emnet op, netop med det argument, at man var imod strafrabat, og at man mente, at ved at gøre op med det gav man ansvaret fra Folketinget tilbage til domstolene, altså præcis de modsatte argumenter af, hvad hr. Jan E. Jørgensen nu bruger.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Regeringens retspolitik er udtryk for den balance, som hr. Per Clausen også her udtrykker.
På den ene side skal der selvfølgelig være en straf og en konsekvens af, at man bryder loven, men på den anden side skal vi sikre, at folk ikke kommer tilbage igen.
Hvad betyder det?
Det betyder, at vi selvfølgelig skal sørge for at sætte ind, få folk ordentligt på sporet, bruge tiden i fængslerne til det, til at give dem en uddannelse.
Hvis det er problemer med narko, som vi ved at mange har, så er det det, der skal sættes ind over for.
Og det tjener alt sammen det formål, at de for alt i verden forhåbentlig ikke skal vende tilbage igen.
For hvis de vender tilbage, ja, så er vi jo i en situation, hvor der er flere nye ofre for kriminalitet, og det er det, vi skal undgå.