runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-20:
Sagen er jo den, at man faktisk i dag går ganske meget på kompromis med sikkerheden, fordi der er rigtig mange ulovlige kønshormoner, der florerer, og dermed er det fuldstændig ude af kontrol.
De her mennesker tyr derfor for at få deres liv og praktiske hverdag til at hænge sammen til ulovlige hormoner frem for en koordineret styret behandling, som man f.eks. kunne lave ved at have en jysk filial af Sexologisk Klinik og dermed give dem lidt lettere praktisk adgang til at få den her behandling, som tidsmæssigt jo er ganske omfattende, hvis man skal fra den ene ende af landet til den anden.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Nu har vi jo til gode at høre hr. Torsten Schack Pedersens ordførertale, men min forhåbning er, at den også vil afsløre et misforhold mellem det, som Venstre gik til valg på, og det, man mener i dag.
Nick Hækkerup (S), 2014-05-20:
Det rejser jo det modspørgsmål, om Det Konservative Folkeparti virkelig vil gøre op med den specialeplanlægning, som der sker i øjeblikket, altså om man på det her alter vil ofre, kompromittere den faglige kvalitet, den helhed i behandlingen og den effektivitet i ressourceanvendelsen, som vores specialeplanlægning er udtryk for.
Skal jeg forstå Det Konservative Folkeparti sådan, at det vil man gå på kompromis med?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-20:
Ministeren taler i den grad om, at man skal have lov til at leve sit liv, som man gerne vil, men så synes jeg, det er lidt grotesk, at man så oplever, at han her reelt vil byde transpersoner, at de ganske ofte skal rejse hele vejen til København, og at man ikke vil give dem mulighed for at kunne få den her behandling tæt på, hvor de er.
Det er jo en dagsrejse fra mange steder i Jylland, det er meget svært at have mulighed for at passe sit almindelige job, når man skal være så mange timer væk.
Så hvis man reelt skal have mulighed for at leve et liv på linje med os andre, er det da nødvendigt, at man har mulighed for at få den her behandling andre steder end kun på Rigshospitalet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Jeg refererer blot det, der er givet udtryk for.
Men det kan Enhedslistens ordfører jo have fuldstændig ret i, altså hvis ikke det er en del af behandlingen.
Men det er jo det, en del transkønnede personer gerne vil have råd og vejledning om, så det viser jo bare, hvilken mangfoldighed og forskellighed også transkønnede kommer til råd og vejledning med.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det er velkendt, at der i dag findes flere gynækologer, som med succes behandler mange transpersoner, og meldingen fra de patienter er, at de er overordentlig tilfredse med kvaliteten, langt mere tilfredse end med den kvalitet, som de oplever på Sexologisk Klinik.
Så kunne det ikke være rimeligt, at man i den her snak om kvalitet af behandling af transkønnede også inddrog patienternes erfaring og dermed også fastholdt den mulighed, der har været hidtil, for, at de alene kunne få hormonbehandling, f.eks. hos en speciallæge i gynækologi og f.eks. i samarbejde med en psykiater eller en psykolog?
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten er meget kort, og ordlyden er, at »Folketinget opfordrer regeringen til at sikre transpersoners ret til selv at vælge behandling og behandlingssted, herunder at bryde Sexologisk Kliniks monopol på at tilbyde udredning og behandling«.
Jeg vil gerne starte med at sige, det er rigtig positivt, at Enhedslisten med dette beslutningsforslag vil bryde med Sexologisk Kliniks monopol på behandling af transkønnede.
Vi finder det yderst vigtigt, at transkønnede har mulighed for at søge behandling andetsteds end på Sexologisk Klinik.
Når det kommer til behandling af transkønnede i form af hormonbehandling eller operationer, er det selvfølgelig vigtigt, at de transkønnede får kvalificeret behandling.
Derfor er det også vigtigt, at de, der ud over Sexologisk Klinik vil kunne give behandling til transkønnede, bliver kvalificeret gennem Sundhedsstyrelsen.
Sundhedsstyrelsen er ved at udarbejde en vejledning om udredning og behandling af kønsidentitetsproblemer og tilladelser til kønsskifte.
Vi håber, at denne vejledning vil give mulighed for, at andre behandlingssteder kan søge om godkendelse.
Det lyder også på vandrørene, som om det er det, man lidt lægger op til.
På nuværende tidspunkt henvises der allerede patienter til Belgien til kirurgisk indgreb på kønsdelene, hvilket kan tyde på, at den danske behandling ikke er tilstrækkelig, når det kommer til kirurgisk indgreb på kønsdelene.
Jeg har bare en sidste bemærkning.
Jeg forstår faktisk ikke det der med, at der står, at man skal sikre ret til at vælge behandling selv.
I dag er det jo sådan i sundhedsvæsenet, at det altid er en læge, der vurderer, hvilken behandling man skal have, så det går jeg også ud fra er det, man fortsat mener, og at det går mere på, hvor det skal være.
Men alt i alt er vi faktisk meget positive.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Altså, vi har meget klart givet udtryk for, at transkønnethed handler om ens egen oplevelse.
Når det handler om behandling, må vi bare stadig væk fastholde, at der er lægelig vurdering og ekspertise på det her område, som skal være til stede, og som det er i dag, er der et højt specialiseret område for det på Sexologisk Klinik.
Men vi er optaget af at kigge på den vejledning, der kommer, for at se, om man kan lave samarbejde med andre steder.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Nej, det er slet ikke det, jeg henviser til.
Jeg henviser til, at i den debat, vi lige har haft, var partierne i rød blok helt enige om, at det er ens egen identitet, der afgør, om man er transkønnet, men når det gælder behandlingen, fastholder regeringen, at det ikke er ens egen identitet – det er en læge, en psykiater sammen med andre specialer, der kan afgøre, hvorvidt man er transseksuel, og hvorvidt man skal have adgang til behandling.
Så derfor spørger jeg: Hvad mener man egentlig?
Er det ens egen identitet, der afgør, om man er transkønnet, eller er det noget, andre skal bestemme?
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Altså, jeg går ud fra, at fru Stine Brix henviser til det her med, om det betragtes som en psykisk sygdom.
Det gør det ikke.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstres ordfører, om det er Det Radikale Venstres holdning, at transkønnethed er noget, man selv definerer, eller om Det Radikale Venstres holdning er, at transseksualisme ikke er noget, man selv definerer; det er noget, en læge kan diagnosticere på vegne af en.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten med beslutningsforslaget ønsker, at transpersoner selv skal have lov til at bestemme deres behandling og deres behandlingssted, samt at man vil gøre op med Sexologisk Kliniks eneret på at udbyde udredning og behandling.
Til at begynde med vil jeg gerne fastslå, at vi fra Radikale Venstres og regeringens side blandt mange andre ting har fokus rettet mod mulighederne for dem for at leve, som de er, og med den lovgivning og det system, der omgiver dem.
Når det gælder transkønnedes behandling i sundhedssektoren er det således også et punkt, der er kommet under luppen.
Sundhedsstyrelsen er i gang med at producere en ny vejledning i forhold til udredning og behandling, hvor der naturligvis kigges på de udfordringer, som transkønnede møder – som de rent faktisk møder.
Vejledningen vil selvfølgelig tage udgangspunkt i, at der skal være en særlig omhyggelig ekspertise på området, før en kønsskifteoperation kan foregå ordentlig.
Dertil vil vejledningen give et overblik over, hvilke muligheder der er for at etablere samarbejde mellem speciallæger og gynækologer og det højt specialiserede niveau.
I Radikale Venstre mener vi, at transkønnede skal indgå på lige vilkår med alle andre.
Vi kan således ikke støtte Enhedslistens forslag, fordi man som patient grundlæggende ikke selv vælger hverken sin behandling eller sit behandlingssted.
Det er noget, lægen skal være med til at vurdere i den specifikke situation.
Og det bærende må være kvalitet. Vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi overhovedet kan for, at de transkønnede sikres ordentlige betingelser.
Det er også derfor, at vi netop har førstebehandlet ændringerne i både cpr-lovgivningen og sundhedsloven for at sikre ret til juridisk kønsskifte, noget, som helt sikkert vil være med til at bløde op i et system, som også vi medgiver kan virke rigidt.
Netop også derfor er dette system med den nye vejledning under lup.
Vi mener dog ikke, at det er hensigtsmæssigt at fravige den specialeplan, som Sundhedsstyrelsen har udarbejdet, hvor det fremgår, at udredning af transseksualitet er af højt specialiseret karakter, hvorfor det varetages på Sexologisk Klinik.
Det er simpelt hen her, ekspertisen er størst.
Det Radikale Venstre kan således ikke støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg vil gøre det meget kort, for på mange punkter er vi i Dansk Folkeparti meget enige med Venstres ordfører, som jo udtrykte det så fint.
Mig bekendt har jeg aldrig, i hvert fald som privatperson, været hos en læge, hvor jeg kunne fortælle lægen, hvordan jeg ville behandles.
Men det er jo også lægen, der er uddannet, og alt andet lige må det jo være lægen, der som fagperson fortæller mig, at hvis jeg fejler noget, er det den og den måde her, behandlingen skal foregå på.
Det er vel egentlig derfor, at lægen har taget en uddannelse og det ikke er mig, der sidder på den anden side af skrivebordet.
Som det blev nævnt tidligere, tror jeg, at det eneste sted, hvor man kan have ret til selv at vælge behandling og behandlingssted, er der, hvor man også selv betaler, og så er det typisk nogle skønhedsoperationer – hvilket jeg ikke har fået, hvis der er nogen, der skulle være i tvivl.
Så er der en anden ting, jeg studser lidt over.
Det er i bemærkningerne til forslaget, hvor der står, at Sexologisk Klinik ved Rigshospitalet i dag har kompetence til at udrede transpersoner og vurdere, om kønskorrigerende behandling kan iværksættes, eller om ønsket om behandling skal afslås.
Og så står der: »Således afviser klinikken hvert år patienter, som klinikken vurderer, ikke vil have gavn af behandling.« Alt andet lige må man igen sige, at der jo må sidde nogle fagpersoner.
Det er, som vi har hørt i forbindelse med de to sidste forslag, ikke smaddermange mennesker, der kommer på Sexologisk Klinik og gerne vil udredes og have en operation og igennem alt det her.
Så i Dansk Folkeparti siger vi nej til forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Jeg vil meget gerne også indgå i en tæt dialog og drøftelse med Enhedslisten fremover i forhold til at få forbedret de her vilkår, for der er ingen tvivl om, og det har jeg tydeligt signaleret under den lange drøftelse at transkønnedes vilkår i dag, at fællesmængden af holdninger hos Enhedslisten og Socialdemokraterne er stor på det punkt.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Jeg vil bare svare på ordførerens spørgsmål, selv om det er lidt bagvendt.
Det er helt rigtigt, at selvfølgelig vil det være sådan, at for at få adgang til en behandling er der en læge, der skal give adgang til den.
Det, som der så skal være – hvad skal man sige – lægens opgave, er jo at sikre, at der ikke er nogen kontraindikationer for at få en behandling, altså at det ikke er en psykiatrisk lidelse, der er baggrunden for ønsket om behandling, eller at det ikke er et spørgsmål om, at man har en hormonforstyrrelse eller en hjertesygdom eller en nyresygdom, der gør, at man ikke kan tåle hormonbehandlinger.
Så det, vi gerne vil gøre op med, er, at det er en læge, der skal definere, at man er transseksuel, før man kan få lov til at få behandling.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg synes, jeg lidt hører den radikale ordfører sige noget i retning af, at vi skal kontrollere der, hvor vi får mest for pengene.
Og det kan man selvfølgelig sige, når man ikke går specielt ind for grænsekontrol, som De Radikale har for vane ikke at gøre.
Så kan det være et logisk synspunkt som radikal.
Måske kunne man så tillade sig at spørge lidt til, hvordan kriminalitetsbilledet er – altså, hvad det er, der smugles ind.
Der siger toldernes formand, at 90-95 pct. af al narko, der kommer ind i Danmark, ikke bliver kontrolleret, ikke bliver stoppet.
Når vi ser, at der, siden regeringen trådte til, er sket en markant stigning i antallet af østeuropæere, der bliver sigtet, fordi de har lavet kriminalitet, kunne man godt få den tanke, at det er nødvendigt at gøre et eller andet nyt, et eller andet anderledes, et eller andet mere.
Når man tænker på, at der efter det, vi får at vide, formentlig kun er 10 toldere til at tage sig af det, man kan kalde grænsekontrollen til Tyskland, ved de grænseovergange, der er dernede, er det jo forsvindende lidt; det er en dråbe i havet. Det gode spørgsmål, og det er lidt i forlængelse af det, som hr. Frank Aaen også spurgte om, er: Kan vi ikke gøre det lidt bedre med hensyn til de ressourcer, som tolderne har til rådighed?
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Jeg har ret stor tillid til den måde, man fordeler ressourcerne på inden for både SKAT og politienheden, som arbejder sammen om den her indsats.
Og jeg er også ret sikker på, at det samarbejde, man har om grænseoverskridende kriminalitet, er med til at forebygge de kriminalitetstiltag, som vi ser.
Det er vi jo meget interesseret i at sætte alt ind over for, men det er ikke altid, at flere toldere løser problemet, slet ikke på det her område.
Det er jo der, hvor vi har en forskellig opfattelse af præmissen, for jeg tror sådan set, at det er spild af tid med den tolder, som Dansk Folkeparti ønsker skal sidde stationært ved grænsen og bruge 99 pct. af sin tid på at verfe lovlydige danske borgere over grænsen og bede dem om at fremvise pas.
Jeg vil hellere se, at man målretter den indsats, så de medarbejdere, der er ansat til at varetage deres job dygtigt og godt, bruger deres faglige ekspertise til at sætte ind, hvor der er brug for det.
Og det er efter min mening ikke det, som Dansk Folkeparti ridser op.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Nu er det nogle gange meget svært at finde ud af, hvordan regeringen, herunder Finansministeriet, regner.
Der er nogle indtægter og udgifter, de tager med, og andre må ikke tages med.
Hvis nu man kan dokumentere, at meransættelse inden for SKAT måske ikke bare betaler sig selv, men giver et merprovenu, var det så ikke noget, der var værd at overveje?
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag om styrket grænsekontrol, som skal pålægge regeringen at etablere permanent toldkontrol i Danmark med virkning fra nytår.
Det skal ske med udgangspunkt i aftalen mellem den tidligere VK-regering, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne af 11. maj 2011.
Lad mig allerede nu slå fast, at Radikale Venstre ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag.
Som mange vil kunne huske, indgik SRSF-regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance tilbage i november 2011 aftalen om bedre balance i rets- og udlændingepolitikken.
Den aftale indebar netop, at den tidligere VK-regerings etablering af permanent toldkontrol blev rullet tilbage.
Det står regeringen naturligvis ved.
Når den nuværende regering har besluttet at ophæve aftalen af 11. maj 2011 om permanent toldkontrol i Danmark, er det vel udtryk for, at regeringen ikke prioriterer kampen mod grænseoverskridende kriminalitet?
Tværtimod, den nye indsats er et udtryk for, at vi kanaliserer ressourcerne derhen, hvor de gør mest nytte, derhen, hvor vi får mest kriminalitetsbekæmpelse for pengene.
Endvidere vil toldkontrollen blive gennemført af mobile teams i de grænsenære områder på en fleksibel og efterretningsbaseret måde og i tæt samarbejde med de relevante myndigheder inden for rammerne af EU-lovgivningen.
Risikobilledet ændrer sig hele tiden, og de mobile teams giver SKAT bedre mulighed for at tilpasse indsatsen, i forhold til hvor i grænselandet behovet er mest udbredt.
Regeringen sætter ligeledes ind mod den illegale grænsehandel.
Det sker gennem en styrket og målrettet og systematisk indsats og aktioner, herunder konsekvent sanktionering af virksomheder, som sælger ubeskattede varer.
Samlet set er det vores klare opfattelse, at den måde, man tilrettelægger grænsekontrollen på i dag, er den mest effektive.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Lad mig sætte to ting helt på plads.
For det første er det rigtigt, at vi aflyste den permanente grænsekontrol, som DF er fortalere for, men vi bruger pengene på noget andet, og vi bruger faktisk flere penge på det andet, end vi sparer på grænsekontrollen.
Det kan man se, hvis man går ind og kigger i finanslovsaftalen for 2012.
Så er det sat på plads!
Den anden ting er: Er det sådan, at det er så dårligt, at vi har brugt de penge på noget andet end det, Dansk Folkeparti ville, nemlig den permanente grænsekontrol?
Når der kommer flere sager af den her art og vi kan se det i statistikken, er det netop er udtryk for, at politiet gør deres arbejde ordentligt, og at det faktisk har en effekt.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti nedgør den effekt af politiets arbejde.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Det her er jo en samlet indsats på området, hvor man prioriterer ressourcerne dér, hvor der er mest brug for det, og hvor man målretter det, så det har den bedst mulige effekt.
Og der vil jeg henvise til ministerens redegørelse for antallet af ansatte, da jeg ikke har det nøjagtige tal for det.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Nu spurgte jeg sådan set ikke om, hvad Dansk Folkeparti ønsker.
Lad os nu sige, at det, Dansk Folkeparti ønsker, er helt tudetosset.
Lad os sige, at det har De Radikale så ret i og parkere den et øjeblik.
Lad os så sige: Hvad er det, der er situationen i dag?
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Er det nok, at der er ti toldere ved grænsen, der i dag kontrollerer tingene efterretningsbaseret rundtomkring i grænseområdet, eller er det for lidt?
Når vi ser på den kriminalitetsudvikling, vi har, når vi ser på, hvor meget narko der kommer ind, når vi ser på, hvad toldernes formand siger om, hvad der ikke sker i dag, og hvor meget mere de kunne gøre, hvis de var lidt flere folk, kunne det så ikke betyde, at De Radikale ville presse på i regeringen for, at der kom flere folk, så den kontrol blev bedre, så unge mennesker ikke så nemt kunne få fat på narko rundtomkring i vores samfund?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-20:
Min lidt polemiske tale til trods er jeg jo enig med DF og hr. Peter Skaarup i, at det er et problem.
Det viser tallene, det er et problem.
Hr. Peter Skaarup spørger mig helt konkret om, hvad SF gerne vil gøre, og noget, vi gerne vil gøre, som DF ikke vil gøre, er at fjerne retsforbeholdet, fordi vi bliver begrænset i vores internationale samarbejde, og mange af de her bander opererer jo på tværs af grænserne.
Det er ikke sådan, at de bare kører fra et land og så til Danmark og hjem igen, de passerer igennem en række europæiske lande.
Det her er et internationalt problem, det skal løses internationalt.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Svaret på det tror jeg er, at tolderne jo har en ret god næse for, hvem de eventuelt skal stoppe.
Det er jo derfor, man har ansat dem som toldere, så det tror jeg er godt at overlade til dem.
Men siden den her aftale blev indgået, er der jo sket ret meget.
Jeg forstår, at SF er lidt i tvivl om, hvad der er det rigtige at gøre, og stadig væk er på undersøgelsesplanet, men jeg skulle hilse og sige, at hvis man ser på facts – og det er jo meget godt nogle gange at se på, hvad der er sket – så er situationen jo graverende.
Chefen for det, der hedder Task Force Indbrud, fortæller os jo, at formentlig 50 pct. eller flere af de indbrud, der begås hver eneste år i Danmark, altså over 40.000 i private hjem, begås af tilrejsende kriminelle.
Det tal har været stigende, siger han, markant stigende.
For det er jo en værre situation, end dengang SF trådte ind i regeringen og ingenting i øvrigt gjorde for at øge antallet af toldere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-20:
En af de ting, der er sket, er, at personen, som ordføreren citerede, har skiftet parti.
Men bortset fra det er det jo rigtigt nok, at vi på daværende tidspunkt sagde, at vi godt kunne se noget ræson i at kigge på toldindsatsen, altså om vi skulle have flere ressourcer på det område.
Det er også derfor, jeg i min tale lidt siger, at SF faktisk er villige til at kigge på, om ressourcerne er til stede, vi synes bare ikke, at den fysiske tilstedeværelse er en god idé.
For vi skal kigge på, hvad der virker, altså om det er fotoceller, om det er mere mandskab til det internationale samarbejde, som skal optrevle de her netværk og de her bander, der kommer over grænsen.
SF's holdning er, at det ikke er spild af penge, men vi kan bruge pengene bedre på den toldindsats, som virker, i stedet for at have en fysisk person, som De Radikales ordfører også sagde, til at sidde og kigge den ene bil efter den anden igennem.
Og så ville jeg retorisk – for nu må jeg jo ikke stille spørgsmål til DF's ordfører – bare spørge: Hvad vil man gøre, hvis der kommer en varevogn over grænsen med polske nummerplader, eller hvad det nu vil være?
Vil man så stoppe enhver østeuropæisk varevogn, som er i sin gode ret til at køre over grænsen?
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Jeg vil spørge SF's ordfører, om SF's ordfører kan huske tilbage til det tidspunkt, da den her aftale omkring permanent toldkontrol ved grænserne blev lavet.
Der skete jo det, lige umiddelbart efter aftalen blev indgået, at SF's daværende gruppeformand, hr. Ole Sohn, skulle kommentere det, og hr. Ole Sohn sagde så: SF og Socialdemokraterne har foreslået at fastholde grænsekontrollen, fordi det kan forhindre forbrydelser.
Han sagde i øvrigt videre: Hvis aftalen er et forsøg på at begrænse regeringens massive nedskæringer på toldområdet, er det positivt.
Det var, i dagene lige efter det her blev indgået.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF om, hvad det er, der er sket siden, fra man var så positiv over for den her aftale, til nu, hvor man altså sådan set har ladet stå til, også mens man sad i regering, i forhold til at der ikke er kommet flere toldere, som man jo ellers havde lovet, da man gik til valg og i forbindelse med den her aftale.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Hr. Peter Skaarup forudsætter stadig væk, at jeg mener, at der skal være flere toldere.
Og det er ikke korrekt.
Derfor kan jeg ikke komme med et svar på spørgsmålet, som jeg tror hr. Peter Skaarup efterspørger.
Men jeg vil gerne sige, at vi bliver ved med at følge op på, hvordan vi sikrer, at vi får de bedst mulige værktøjer til at stoppe den grænseoverskridende kriminalitet.
Det synes jeg faktisk at vi samlet set har en rigtig god pakke til at sætte ind over for.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Det er jo fint, at man bruger ekstra penge, men så sparer man med den anden hånd samme sted, og så bliver det ikke til så meget.
Jeg efterlyser simpelt hen, at hr. John Dyrby Paulsen på Socialdemokraternes vegne ser kendsgerningerne i øjnene: at vi lever i en tid, hvor det er alt for nemt at komme ind over vores grænser og begå kriminalitet her i landet.
Det er alt for nemt at indsmugle narko, og det, man ofte ser banderne er aktive inden for, netop er indsmugling af nogle af de ting, som de får rigtig store penge ud af.
Ja, det er: Grænsekontrol skal vi søreme ikke have.