Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Aldrig før har så mange søgt en videregående uddannelse, og aldrig før er så mange blevet optaget.
Aldrig før er der sendt så mange penge med til at finansiere den øgede aktivitet.
Mere end 63.500 unge er netop i den her måned startet på en videregående uddannelse i Danmark, og det gør faktisk mig glad.
Jeg kan godt være glad heroppefra.
Tænk, at så mange har lyst og vilje til at dygtiggøre sig til gavn for sig selv og for det danske samfund.
Det vidner jo om, at de har tro på fremtiden og tro på sig selv, og det forpligter, også os, for det kræver investeringer.
Og i finanslovsforslaget har regeringen prioriteret at finansiere merudgifterne til taxametre og til SU fuldt ud med godt 2 mia. kr., uden at vi slækker på kvaliteten.
Tværtimod stiller vi nye og klare kvalitetskrav, og det giver mig tro på, at Danmark nok skal klare sig gennem krisen.
Når de unge tager ansvar for sig selv og for samfundet og vælger at blive den bedst uddannede generation
nogen sinde, sikrer de jo, at der er dygtige hænder og dygtige hoveder til at levere arbejdskraft til danske virksomheder fremover.
Fremtidens nye arbejdspladser vil kræve endnu flere kvalifikationer end de job, der forsvandt under krisen, både praktiske og mere akademiske, og det skal vi være leveringsdygtige i.
Jeg glæder mig over, at de studerendes interesse i stigende grad er rettet mod job i det private, i virksomheder og ikke mindst på de områder, hvor der allerede nu trods lavkonjunkturen efterspørges mere kvalificeret arbejdskraft.
Lad mig slå det helt fast: Det har hele tiden været det vigtigste for Radikale Venstre og for regeringen, at vi har kunnet understøtte økonomien, holde hånden under beskæftigelsen og samtidig føre en troværdig og ansvarlig økonomisk politik.
Og for første gang i halvandet år er der kommet godt nyt om Europas økonomier: Væksten i andet kvartal i år blev 0,7 pct., og recessionen i EU ser ud til at være overstået.
Væksten er på ½ pct. af BNP, forbrugertilliden er for tredje måned i træk positiv og stigende.
Men regeringens finanslovsforslag for 2014 bidrager så meget som muligt til den her vending uden at sætte økonomien over styr.
Den ansvarlige økonomiske linje, regeringen har fulgt, bærer frugt.
Vi har gennemført mange reformer, der forbedrer vores konkurrenceevne og øger vores vækstmuligheder.
Det er et finanslovsforslag, der fremmer væksten i den private sektor og samtidig skaber råderum for en begrænset vækst i det offentlige forbrug netop til at udvikle velfærden, altså et finanslovsforslag, der er ansvarligt og i balance.
Jeg vil bare nævne fire hovedprioriteter: Den højeste prioritet for os er at holde hånden under beskæftigelsen.
De historisk høje investeringer i perioden 2012-2014 vidner jo også klart om den her prioritering.
Samlet har regeringens økonomiske politik understøttet den private beskæftigelse med 15.000 arbejdspladser i 2013 med det her finanslovsforslag og med tilsvarende 15.000 arbejdspladser næste år.
Regeringens troværdige økonomiske politik har skabt ro og stabilitet om renten, som særlig danske boligejere og virksomheder altså nyder godt af.
Når det gælder omverdenens tillid til dansk økonomi, er Danmark fortsat medlem af den desværre stadig meget eksklusive klub af lande, som jo har en AAA-status.
Det er altså en status, som har direkte positiv effekt på almindelige menneskers husholdninger og muligheder for at låne penge og på virksomhedernes muligheder for at investere.
Den anden hovedprioritet er uddannelse og opkvalificering.
Vi ønsker, at den næste generation skal blive den dygtigste i danmarkshistorien.
Den markante satsning på uddannelse og opkvalificering er jo altså også et afgørende bidrag til, at Danmark netop genfinder vækstsporet.
På folkeskoleområdet har regeringen indgået en bred aftale om et fagligt løft af folkeskolen.
Med ekstra timer til rådighed, med kompetenceløftet af lærere og ledere og med de fagligt understøttende timer kan vi langt bedre udfordre alle børn og give dem oplevelsen af at mestre nyt og blive så dygtige, de kan, uanset deres sociale baggrund.
Regeringen er også på vej med en reform af erhvervsuddannelserne.
Danmark har brug for mange dygtige faglærte.
De er forudsætningen for, at vi producerer, at vi bygger, at vi leverer serviceydelser af høj kvalitet.
Så når Danfoss skal udvikle et nyt værktøj, skal værktøjsmageren selvfølgelig kunne anvende den teori, der er udgangspunktet for, at han rent praktisk kan fremstille et værktøj, der også virker.
Og samtidig skal han kunne foretage opstilling, afprøvning, efterjustering af værktøjet i samarbejde med ingeniøren eller designeren.
Vi skal leve af høje kvalitetsstandarder, og derfor er det på høje tid, at erhvervsuddannelserne får et løft, så de unge igen ser det som en god vej at gå.
Det giver os mulighed for at bevare og udvikle produktionsarbejdspladser i Danmark.
Den tredje hovedprioritet for os er grøn omstilling af Danmark.
Klimaforandringerne er en af de største udfordringer, verden står over for.
Derfor må vi tage ansvar og handle.
Vi tror, at fremtiden er grøn.
Vi tror, det nytter at gøre noget, og at vores grønne investeringer giver afkast og nye vækstmuligheder.
Det gør hr. Lars Løkke Rasmussen ikke.
Da regeringen fremlagde sin klimaplan, aflyste hr. Lars Løkke Rasmussen at snakke om grøn vækst i Danmark, lidt af en udmelding fra formanden for Global Green Growth Institute.
Mon ikke hr. Lars Løkke Rasmussens melding trods alt har vakt en vis undren i kantinerne rundtomkring hos Grundfos, hos Danfoss, hos Rockwool eller hos de 22.000 andre danske virksomheder, hvor man i dag sælger et eller flere grønne produkter og i øvrigt tjener gode penge hjem til Danmark på det?
Vi er i hvert fald ikke i tvivl: Vi skylder vores børn at tage udfordringen op, og derfor har regeringen med energiaftalen og klimaplanen fremlagt en ambitiøs strategi for grøn omstilling af Danmark, ikke bare til gavn for klima og miljø, men i lige så høj grad for vækst og arbejdspladser.
Den fjerde hovedprioritet er socialt udsatte børn og unge.
Regeringens 2020-plan skal fremadrettet ikke kun indeholde økonomiske målsætninger, men også socialpolitiske mål.
Vi har allerede fastsat en fattigdomsgrænse, nu opstiller vi en række socialpolitiske mål frem mod 2020.
Og det at sætte klare mål på det sociale område er faktisk en nyskabelse.
Vi gør det, fordi vi står fast på ambitionen om at løfte netop de mest udsatte grupper i samfundet og skabe reelt lige muligheder, for det er ikke godt nok, når 40 pct. af de børn, som har forældre på kontanthjælp, selv bliver kontanthjælpsmodtagere.
Det skal vi have klare mål for at ændre, og vi vil bedømmes og måles på de mål på linje med vores økonomiske målsætninger.
Og derfor er der afsat 280 mio. kr. i perioden 2014-2017 til netop en styrket indsats over for socialt udsatte børn og unge og en forebyggende indsats mod fattigdom.
Der er også afsat den her pulje på 36 mio. kr. til bekæmpelse af vold i nære relationer.
Men den her finanslov, som vi skal vedtage inden året er forbi, skal også tage hånd om en anden stor udfordring: Underskuddet på de offentlige finanser vil i år løbe op i godt 31 mia. kr., og finanslovsforslaget for 2014 vil bidrage med et yderligere underskud på godt 39 mia. kr.
Den offentlige nettogæld vil altså runde 200 mia. kr. i 2014, og det er penge, som vi jo helt klart må sige at vi ikke har.
Dem skal vi ud at låne på finansmarkederne, og derfor er tillid til dansk økonomi og en stabil kurs afgørende vigtigt.
Men det er en regning, som jeg mener vi kan være bekendt, for vi holder os inden for en ansvarlig ramme, så den danske regering ikke modtager en dummebøde i form af rentestigninger, ny henstilling fra EU eller mistet tillid til dansk økonomi.
Og vi bruger dem til at investere i netop vores børns fremtid: uddannelse, job, vækst, et bæredygtigt Danmark, ordentlige vilkår for udsatte borgere og deres børn.
Til sidst vil jeg bare understrege, at den her finanslov – og det er jeg sikker på at finansministeren vil sige igen senere – jo er til forhandling med alle Folketingets partier, fordi vi samarbejder med dem, der vil.
Jeg ser rigtig meget frem til en god debat.