runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Jeg er ked af, at ministeren helt principielt og politisk ikke ønsker at svare på, hvorvidt han mener, at Uber er udtryk for social dumping, altså hvorvidt Uber bedriver social dumping.
Har ministeren overblik over, hvorvidt chaufførerne betaler skat af den indkomst, de har af deres Uberarbejde?
Og er ministeren til sinds at tage kontakt til Skatteministeriet i forhold til at få afklaret det forhold?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Jeg er nødt til at rette spørgeren, i forhold til at det simpelt hen er faktuelt forkert, at regeringen har afskaffet ældremilliarden.
Det er ikke korrekt.
Vi har fordelt ældremilliarden ud fra bloktilskudsfordelingen, og det betyder, ja, at der er nogle kommuner, der får lidt flere penge, mod at der er nogle andre kommuner, der får lidt færre penge.
Så nævner spørgeren konkret Hørsholm Kommune, hvor jeg mener at kunne erindre at spørgeren også sidder i kommunalbestyrelsen.
Til gengæld betyder den fordelingsnøgle, at kommuner som Gladsaxe, Herlev, Albertslund, Hvidovre, Høje Taastrup, Rødovre og Ishøj, for bare at nævne nogle kommuner i Region Hovedstaden, får flere midler med bloktilskudsnøglen.
Det er jo interessant, hvis Socialdemokraterne synes, at det er helt skævt, at de her pågældende kommuner nu får nogle midler.
Men det er vigtigt for mig at holde fast i, at vi fastholder ældremilliarden, samtidig med at vi lægger op til en ambitiøs indsats i forhold til mennesker med demens ved nu at tage initiativ til at lave en national handlingsplan.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Hørsholm Kommune vil f.eks. få 2,388 mio. kr. mindre i 2016 på grund af den nye måde med at lægge ældremilliarden over på det almindelige bloktilskud, og Helsingør vil i 2016 også få 1,74 mio. kr. mindre.
Ifølge ministeriets notat, der handler om fordelingen af ældremilliarden fra 2014, kan man se, at 95 mio. kr. er blevet brugt af kommunerne til demente og pårørende, og det glæder mig da, at ministeren nævner demente, og at det er et fokusområde.
Betyder det så, at jeg f.eks. i forhold til Hørsholm, hvor man i høj grad har brugt ældremilliarden til demensområdet, kan fortælle den ældre herre, som bor i Hørsholm, som er ramt af demens, og som har mulighed for at træne på løbebånd og motionscykel sammen med andre demente, at ministeren kan forsikre ham om, at han fortsat kan tage del i de aktiviteter, på trods af at regeringen har afskaffet ældremilliarden og lagt den på bloktilskuddet, hvilket betyder 2,33 mio. kr. mindre til de ældre i Hørsholm i 2016?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Regeringen prioriterer et massivt løft af ældreområdet.
Det fremgår af det forslag til finanslov, som vi har fremsat.
Jeg synes, det harmonerer ganske godt med, at vi har valgt at fastholde ældremilliarden og overføre den til bloktilskuddet, og det vil jeg gerne uddybe.
Venstre indgik tilbage i 2013 en finanslovsaftale med den tidligere regering, som spørgerens parti jo også var en del af og stod i spidsen for, og De Konservative om, at vi skulle løfte ældreområdet med 1 mia. kr. årligt.
Vi var enige om, at ældremilliarden i 2014 og 2015 skulle udmøntes via en pulje, og at der herefter skulle tages stilling til den konkrete udmøntning.
Her i forbindelse med forhandlingerne med kommunerne om deres økonomi for 2016 var det et konkret ønske fra kommunerne, at man omlagde ældremilliarden til bloktilskuddet.
Det ønske fra landets kommuner har regeringen imødekommet.
Vi ønsker ikke fra Venstres side at bebyrde kommunerne med unødig, tung administration, men lad mig slå fast, at vi ikke har afskaffet ældremilliarden.
Vi fastholder, at kommunerne også i 2016 får den ekstra milliard kroner, men i stedet for hvert år at skulle ansøge om midlerne, får kommunerne nu pengene via bloktilskuddet.
Det er min og regeringens klare forventning, at kommunerne fortsat vil anvende midlerne til ældreområdet, og kommunerne får dermed også mulighed for nu at ansætte ekstra SOSU-personale frem for administrative medarbejdere.
Det er da netop at prioritere kernevelfærden.
Samtidig har regeringen jo fremlagt et ambitiøst finanslovsudspil, hvor vi lægger op til at prioritere demente og ældre patienter med yderligere 2 mia. kr. over de næste 4 år.
Vi vil konkret afsætte penge til at hjælpe demente borgere bedre.
Det sker med vores forslag om nu at lave en national handlingsplan for demens.
Yderligere vil vi gennemføre og tage initiativ til en national handlingsplan for ældre medicinske patienter.
Vi lægger som sagt op til at prioritere mere end 1 mia. kr. til den handlingsplan over de næste 4 år.
Der kan man jo sammenligne med, hvad den tidligere socialdemokratisk ledede regering afsatte til sin handlingsplan.
Det var 200 mio. kr. over 4 år.
Så alt i alt afspejler regeringens finanslovsudspil en klar prioritering af kernevelfærden, navnlig jo også set i lyset af at der desværre ikke er lige så mange penge i statskassen, som den tidligere regering efterlod indtrykket af.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at det harmonerer med regeringens løfte om at styrke kernevelfærden, at man afskaffer ældremilliarden og lægger den på det almindelige bloktilskud, som eksempelvis vil betyde 4 mio. kr. mindre til ældreområdet i Helsingør og Hørsholm Kommuner?
Hvordan mener ministeren, at det harmonerer med regeringens løfte om at styrke kernevelfærden, at man afskaffer ældremilliarden og lægger den på det almindelige bloktilskud, som eksempelvis vil betyde 4 mio. kr. mindre til ældreområdet i Helsingør og Hørsholm Kommuner?
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Jeg kan naturligvis ikke garantere for antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark i år, alene af den grund, at vi kan se, at tilstrømningen til Europa er meget, meget stor for øjeblikket.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Vi blev desværre ikke indkaldt til forhandlinger om integrationsydelsen, så det er ikke sandt.
Men ministeren svarer sådan set ikke på spørgsmålet.
Jeg spurgte først, om der er kontrol over situationen.
Så bliver der sagt: Ja, der er kontrol over situationen.
Så siger jeg: Okay, hvis der er kontrol over situationen, må det vel også være rimeligt at antage, at man så vil leve op til sit løfte om, at der vil komme færre asylansøgere i år.
Så kan ministeren ikke denne gang svare på: Når man nu har kontrol over situationen, vil man så garantere, at der kommer færre asylansøgere til Danmark i år end sidste år?
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Vi gør alt, og jeg gør alt, hvad jeg overhovedet kan, for at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Men jeg tror også, at spørgeren er sig pinligt bevidst, at den situation, Europa står i, også har en meget stor betydning for den situation, Danmark står i.
Men det kunne jo være, at spørgeren ville være med til at stramme yderligere op på udlændingeområdet.
Man har jo haft tilbuddet, da det gjaldt integrationsydelsen, og i og med vi ved, at opholdsvilkår har en betydning, kunne man jo have slået til på daværende tidspunkt.
Ellers kan det være, der kommer andre muligheder, og det skulle da glæde mig, hvis Socialdemokraterne kunne blive retledt i den retning.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Jamen hvis man fra ministerens side mener, at man har kontrol over tingene, så må det vel også være en nem sag for ministeren at garantere, at man i år vil få færre asylansøgere i Danmark end sidste år, eftersom det jo også var et valgløfte.
Og hvis man har kontrol over tingene, lever man vel op til sine valgløfter.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jamen uden at spørgeren må tage det ilde op, vil jeg bare sige, at de ting, jeg har med at gøre, er i forhold til taxaloven.
Og det er jo klart, at når vi hører, hvad politiet er kommet frem til, kan vi agere.
Så jeg er faktisk helt enig i det, som også min forgænger, hr. Magnus Heunicke, gjorde, og det var nemlig, at man gennem Trafikstyrelsen den 19. november sidste år anmeldte Uber til politiet.
Jeg har selvfølgelig mange gange spurgt om, hvornår der kommer noget, og der må vi bare allesammen væbne os med tålmodighed, og så må vi vente og se, hvornår politiet kan finde ud af det, og jeg tror, at de gør alt, hvad de kan.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Jeg synes, at det er helt undskyldeligt.
Det sker i selv de bedste familier.
Jeg læser mit spørgsmål op: Set i lyset af at Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, sidste år ved denne tid hævdede, at asyltilstrømningen var ude af kontrol, og at Danmark i år forventer at modtage det samme antal asylansøgere som sidste år, er det så ministerens opfattelse, at asyltilstrømningen i dag er ude af kontrol?
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Jeg skal meget beklage, at jeg kom for sent.
Danmark og Europa står i en ekstraordinær situation.
Vi oplever for tiden en historisk stor tilstrømning af flygtninge og migranter til Europa, og presset på de ydre grænser er helt enormt.
Det påvirker selvfølgelig også Danmark.
Danmark har et ansvar for at hjælpe mennesker, der er i nød og er på flugt, men vi har også et ansvar for, at det hænger sammen herhjemme hos os selv.
Vi skal huske på, at Danmark er et lille land, og at der er grænser for, hvor mange udlændinge vi kan tage imod.
Og det tror jeg egentlig også at spørgeren er enig med mig i.
Danmark skal hænge sammen både økonomisk, socialt og kulturelt.
Der er ingen tvivl om, at asylpolitikken sejlede under SR-regeringen, og at regeringens mange lempelser gjorde Danmark til et meget attraktivt asylland.
Det har selvfølgelig haft stor betydning for antallet af asylansøgere til Danmark og for, at det steg så markant under den tidligere regering.
Den her regering ønsker en ny, stram og konsekvent udlændingepolitik, der skal sikre et åbent Danmark for dem, der kan og vil, men lukke døren for dem, der ikke vil.
Regeringen har jo allerede gjort det mindre attraktivt at søge asyl i Danmark ved at indføre en integrationsydelse og genindføre et optjeningsprincip for flygtninges ret til børnetilskud og børne- og ungeydelsen.
Derudover har vi gennemført en harmonisering af reglerne om optjeningsretten til folkepension.
Det har vi gjort, fordi det er rimeligt, og fordi det er vigtigt, at vi værner om Danmark.
Regeringen agter i øvrigt at stramme yderligere på udlændingeområdet, og derfor har jeg jo allerede både nævnt og er også gået i gang med forhandlinger om yderligere opstramninger på udlændingeområdet.
For der skal ikke være tvivl om, at de vilkår, der er i Danmark, har betydning for, hvor mange der søger asyl, og antallet af asylansøgere har også betydning for, om integrationen på sigt kommer til at lykkes.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Det var en fin tale, men jo ikke et svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Al den stund at Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, sidste år sagde, at man på grund af det antal, der var på daværende tidspunkt, måtte betegne situationen som ude af kontrol, så er det vel rimeligt at konkludere, at når antallet nu er det samme som sidste år, må situationen også nu være ude af kontrol?
Er ministeren enig?
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Men vi er i en situation, hvor tingene forandrer sig meget i Europa, og hvor presset på de europæiske grænser er meget, meget stort.
Det kan også ses i Danmark.
Men jeg tror heller ikke, at man skal kigge meget omkring i Europa for at lægge mærke til, at andre lande i høj grad også er presset på det her område.
Så jeg mener ikke, at det er ude af kontrol i Danmark, men jeg mener, at det er en alvorlig situation, vi står i, og derfor har vi strammet op, og derfor vil der også komme yderligere opstramninger på udlændingepolitikken generelt.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg anerkender ministerens indsats på det her område, og jeg respekterer også ministerens indsats for at være i dialog med Aalborg Kommune.
Men ministeren må da også have fået det klare indtryk, at Aalborg Kommune sådan set rigtig gerne vil det her projekt og står inde for det her projekt og tror på, at det vil bidrage positivt til Aalborg Kommune, og så er det da mærkeligt, at ministeren så ikke kan sige åbent og ærligt, at vi faktisk forkelsbehandler her.
Vi vil gerne give de tre andre store byer, men vi vil ikke give i Aalborg.
Den indrømmelse kunne ministeren godt være mand nok til at give og sige: Okay, det er forskelsbehandling.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jamen jeg er nødt til at sige, at selve præmissen er forkert.
Hvis man endelig skulle kigge på projektet i Odense og lave den sammenligning, som spørgeren gerne vil have, kan jeg bare sige, at projektet i Odense er bedre, og det kan man se på de beregninger, der ligger.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg sådan set har brugt al min energi på det her.
I sidste uge besøgte jeg borgmesteren i Aalborg og drøftede det med ham, og jeg sagde ærligt til ham, hvad der er min holdning.
Så jeg har hverken forsøgt at stikke noget under stolen eller lade som om.
Jeg har sagt ærligt, hvad det er, regeringen mener.
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Jeg synes bare, den skal hvile på nogle korrekte forudsætninger, så nu spørger jeg igen, og jeg forventer at få et svar: Mener finansministeren, det er rigtigt, at DR har en dominerende position på mediemarkedet, når de har 1,5 millioner internetbrugere om måneden og de tilsvarende dagblades onlinemedier har 5,3 millioner brugere?
Er det en dominerende position, ja eller nej?
Er det en dominerende position, at Danmarks Radios tv-kanaler har en tredjedel af seerne?
Er det en dominerende position, ja eller nej?
Det er meget, meget let at svare på, finansminister.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-21:
Som belæg for sagens alvor læste jeg jo på Berlingske Nyhedsbureau den 27. august, at spørgeren mener, at mine udtalelser om DR er et angreb på den danske velfærdsmodel.
Det er et angreb, når jeg formaster mig til at være kritisk over for Danmarks Radio.
Derfor er det jo et interessant spørgsmål, om X Factor og Den store bagedyst virkelig er kernen i det socialdemokratiske velfærdssamfund.
Det er jo trods alt Danmarks Radio, der modtager 3,7 mia. kr. om året, og derfor synes jeg faktisk, at det er rimeligt, at man – også selv en beskeden finansminister – kan tillade sig ligesom at blande sig i en debat om, hvordan Danmarks Radio forvalter sine penge.
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Nej, jeg er overhovedet ikke forarget over, at finansministeren forholder sig til det her spørgsmål.
På et tidspunkt troede jeg, at finansministeren var blevet kulturminister, men det er fint, at finansministeren har en holdning til DR.
Jeg synes bare, at den holdning skal hvile på nogle korrekte forudsætninger, og det, som finansministeren jo har angrebet DR for, er at have en alt for dominerende stilling på mediemarkedet.
Nu står jeg her med den seneste medieanalyse, der er lavet, og her står der jo, at på nettet har Danmarks Radio 1.559.000 brugere om måneden.
De private medier har 5.344.000 månedlige brugere.
Mit andet spørgsmål er: Når DR's andel af seere på tv-kanaler udgør 33,7 pct. af den samlede seerandel og de kommercielle medier altså har resten, dvs. to tredjedele, har DR så en dominerende position på mediemarkedet?
Det er bare det spørgsmål, jeg gerne vil have svar på.
Og anerkender finansministeren ikke, at DR faktisk ikke har en dominerende position, hverken når det gælder tv-markedet, eller når det gælder onlinebrugere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-21:
Tak til hr. Mogens Jensen for spørgsmålet.
Når man bruger 3,7 mia. kr. om året på Danmarks Radio, er det vel også naturligt, at man drøfter, hvad man får for pengene.
Danmarks Radio bruger mange penge og timer på kritisk at undersøge politiske partier, institutioner, jobcentre, politiet, fængselsvæsenet, og om private firmaer lever op til det, de lover i reklamerne, hvor lang tid man skal vente, før man kommer igennem til SKAT på telefon, om embedsmænd misbruger deres magt osv.
Det ligger jo ligesom i DR's og pressens natur, at det er en kerneopgave, og det tror jeg også indgår i DR's selvforståelse.
Da det jo er deres selvforståelse, er det altså meget mystisk, at hr. Mogens Jensen og måske også Danmarks Radio føler, at det er upassende, at jeg som finansminister tillader mig at have nogle kritiske synspunkter om Danmarks Radio og public service-forpligtelsen.
Men jeg synes ærlig talt, at det er fuldstændig legitimt at diskutere, hvad vi så får for de 3.700 mio. kr., Danmarks Radio får årligt.
Er hr. Mogens Jensen ikke enig i det, eller er hr. Mogens Jensen forarget over, at jeg rejser den kritik?
Mogens Jensen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op:
I lyset af ministerens udtalelser til dagbladet Politiken den 12. august 2015 vil ministeren så forklare, om det er regeringens holdning, at der skal ændres på DR's aftalte rammer før udløbet af det nuværende medieforlig, herunder redegøre for, om det er ministerens holdning, at DR har en dominerende position på mediemarkedet, når DR's kanaler udgør en tredjedel af tv-markedet i Danmark og har samme antal onlinebrugere som de private dagblade?
I lyset af ministerens udtalelser til dagbladet Politiken den 12. august 2015 vil ministeren så forklare, om det er regeringens holdning, at der skal ændres på DR's aftalte rammer før udløbet af det nuværende medieforlig, herunder redegøre for, om det er ministerens holdning, at DR har en dominerende position på mediemarkedet, når DR's kanaler udgør en tredjedel af tv-markedet i Danmark og har samme antal onlinebrugere som de private dagblade?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-21:
Der er ikke fra regeringens side nogen form for kynisme i de omlægninger, der foretages.
Denne regering må som andre regeringer foretage de nødvendige økonomiske prioriteringer, for at samfundsøkonomien hænger sammen, og det indebærer udfordringer på alle driftsområder til fortsat effektivisering.
Det gælder også det ansvarsområde, vi taler om her.
Men det betyder ikke, at vi vil slække på forebyggelsesarbejdet.
Jeg er fuldstændig enig i nødvendigheden af at have fokus på forebyggelsesarbejdet.
Det er i udviklingen af arbejdsmiljø og -kultur og i det at værne om vort arbejdsliv, så vi kan holde til arbejdslivet hele livet, meget, meget centralt, og det vil have en høj prioritet.
Og jeg vil sikre, at den viden, der er nødvendig i forbindelse med at understøtte forebyggelsesarbejdet ude i virksomhederne, og som er til stede fra egne kilder og fra udenlandske kilder, er en viden, vi stiller til rådighed for de virksomheder, der har behov for den.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-10-21:
Jamen det er jeg glad for ministeren siger, for det er sådan set min største bekymring, netop at der ikke længere vil være mulighed for, at man kan få den orientering, man skal have.
Jeg betragter i øvrigt det her som en rent økonomisk, kynisk betragtning fra regeringens side, nemlig at man indstiller alt forebyggelsesarbejdet, og så bruger man pengene på nogle andre ting i samfundet.
Jeg kan også forstå, at ministeren – i hvert fald på nuværende tidspunkt – ikke har nogen speciel plan for, hvordan man skal gøre det her.
Og jeg kunne godt tænke mig så at høre ministeren, om ikke vi kan få et håndslag på her, at uanset hvilke tiltag der bliver lavet i forbindelse med finansloven, vil der også fremadrettet være forebyggelsespakker eller forebyggelseshjælp til virksomheder og arbejdspladser, både private og offentlige, i forhold til at sikre, at man kan modarbejde vold og trusler om vold på arbejdspladserne.
Hvad er ministerens holdning til artiklen »Vold mod hver tiende offentligt ansat« bragt i Politiken den 7. oktober 2015?
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, hvad hans holdning er til artiklen, der hedder »Vold mod hver tiende offentligt ansat«, der blev bragt i Politiken den 7. oktober i år.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det.
Den artikel i Politiken, der henvises til, refererer til en undersøgelse fra FTF, som viser, at op imod hver tiende offentligt ansat har været udsat for vold det seneste år.
Artiklen nævner historier om mennesker, der er blevet slået og spyttet på, og det er naturligvis fuldstændig uacceptabelt.
Det er uacceptabelt, at man skal udsættes for den slags, når man passer sit job og arbejder med mennesker og i funktioner, der er centrale for vort samfund.
Det følger af vores arbejdsmiljølovgivning, at det er en arbejdsgivers pligt og opgave at håndtere og forebygge vold og trusler.
Det betyder bl.a., at de ansatte skal beskyttes mod fysisk og psykisk vold fra eksempelvis elever, patienter, pårørende eller andre borgere.
Det er på den enkelte arbejdsplads, at man har kendskab til, hvordan man bedst beskytter de ansatte, og det er her, forebyggelsen skal ske, og det er her, det primære ansvar er og fortsat skal være forankret.
Venstre indgik i foråret i år sammen med et bredt flertal i Folketinget en aftale om en styrket arbejdsmiljøindsats.
Her blev det aftalt at gøre det risikobaserede tilsyn mere målrettet.
Det betyder, at Arbejdstilsynet fremover kommer der, hvor der er de største arbejdsmiljøproblemer, og mindre på de virksomheder, der har styr på arbejdsmiljøet.
Derudover har Venstre været med til at udvide kravene til arbejdsgiverne, så de har pligt til at forebygge arbejdsrelateret vold også uden for arbejdstiden.
Det har vi gjort, fordi man heller ikke i sin fritid skal udsættes for arbejdsrelateret vold fra eksempelvis patienter eller pårørende.
Samlet set mener jeg derfor, at regeringen tager opgaven med at forebygge vold på arbejdspladsen særdeles alvorligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-21:
Når man taler med folk i branchen, giver de udtryk for en voldsom konkurrence og måske konkurrenceforvridning fra Danmarks Radio og specielt på nettet.
Derfor må man jo diskutere, om det er rigtigt, at en så økonomisk stærk institution som Danmarks Radio kan konkurrere med og udkonkurrere private aktører på den her bane.
Det er jo derfor, jeg interesserer mig lidt for den her diskussion.
Så jeg vil altså forbeholde mig også fremover at kunne deltage i debatten om stort og småt og gerne også om Danmarks Radio.
For jeg synes ikke, der er brug for rygklappere eller fortørnelse over, at man blander sig i Danmarks Radios forhold.
Det er jo ikke pavestolen, vi taler om.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det.
Det er korrekt, at der lige nu foregår en række forskellige aktiviteter, som indebærer en omlægning af vort Arbejdstilsyns funktioner.
Arbejdstilsynet har på den ene side været præget af at have haft en række særbevillinger, der stod over for udløb, og de udløber nu med det finansår, vi er i.
Så det, jeg kan stå inde for, er, at vort mål ikke er at svække arbejdstilsynsindsatsen, heller ikke i forhold til risikoområder i forhold til vold eller trusler om vold, men det er at målrette den almindelige driftindsats og sørge for, at vi har så effektive kilder til den som muligt.
Og jeg vil også sørge for, at vi har så effektive oplysningsredskaber i forhold til brugerne, som det er tænkeligt, i denne driftsorganisation.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-10-21:
Tak, formand.
Men jeg kunne jo godt spørge ministeren, om ikke ministeren mener, at det er bedre at forebygge end at helbrede.
Altså, det, der sker her med den her finanslov, er jo reelt, at man fjerner forebyggelsen, at man fjerner de muligheder, der er for at forebygge vold på arbejdspladsen, og så går man ind og helbreder kun og kommer kun der, hvor man har set der er en problemstilling, i stedet for at forebygge, at den overhovedet opstår.
Hvis vi går ind og kigger på en undersøgelse, som er lavet af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø i 2014, så siger mere end 15 pct. af de 50.000 tilfældigt udvalgte arbejdende mennesker, man har spurgt, enten, at de føler sig truet i forhold til vold, eller at de har de været udsat for vold – 15 pct. af nogle tilfældigt udvalgte arbejdende mennesker i Danmark.
Det viser for mig, at det her er dybt, dybt alvorligt, og at det bliver man nødt til at forholde sig til.
Men ministeren har så valgt at fjerne forebyggelsespakken og kampagnerne på finansloven, og det er netop dem, der skal forebygge, at det her kommer til at ske.
Og der er jo rigtig stor efterspørgsel efter kampagner, som jeg også påviste før, i forhold til de her voldsforebyggende aktiviteter.