runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-13:
Som nævnt af de foregående ordførere går det her forslag ud på at indføre en dispensationsmulighed i lukkeloven, så man ved omfattende enkeltarrangementer af helt særlig karakter kan få tilladelse til at foretage detailsalg på en helligdag.
Det er en ændring, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte fuldt ud.
Behovet for den her ændring kom, efter at det blev offentliggjort, at det er lykkedes Herning og Horsens at få Giro d'Italia til at starte i Danmark i år.
Dette kæmpe arrangement ville støde sammen med Store Bededag, hvor alle butikker skal holde lukket.
At vi fra dansk side har mulighed for at tiltrække så store sportsarrangementer skal vi kun være rigtig glade for og stolte over i Danmark.
Et så stort arrangement i Danmark vil helt sikkert skabe fest, farve og glade dage.
Skal alle de turister så mødes med lukkede butikker?
Det skal de selvfølgelig ikke.
Vi har nogle super professionelle eventarrangører i Herning og Horsens, som har formået at trække Giro d'Italia her til landet, og så skal det ikke være lukkeloven, der stikker en kæp i hjulet for, at vi får det maksimale ud af det kæmpe arrangement.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti stemme for den her lovændring, som blot skaber lidt mere fleksibilitet i lukkeloven.
Det vil uden tvivl give mulighed for at skabe noget lokal vækst og mulighed for at høste frugterne af det store arbejde, der er blevet gjort for at trække det her store arrangement til landet.
Mogens Jensen (S), 2012-03-13:
Vi kender det jo godt alle sammen, den her fantastiske fornemmelse af en by, uanset om den er stor eller lille, der summer af stemning og mylder og liv og fest.
Jeg tror også, der er mange af os, der har oplevet det modsatte, når man vandrer hvileløst op og ned ad en dansk hovedgade på en fridag og leder efter lidt leben for kun at blive mødt af tilknappede og lukkede facader.
Det er ikke, fordi der ikke også skal være fred og ro en gang imellem, det tror jeg vi alle sammen har godt af, også de butiksansatte.
Men det her lovforslag, vi behandler i dag, skal jo sikre, at vi ikke kommer til at stå med en stendød by, hvis en international begivenhed rammer lille Danmark.
Der skal være plads til den her ekstra portion leben i de danske byer, hvis en af de få resterende lukkedage, som vi har tilbage, skulle falde sammen med en stor begivenhed, som det jo bl.a. kommer til at ske her til foråret med Giro d'Italia i Herning.
Så vi imødekommer med lovforslaget her, at en by ved helt ekstraordinære og enkeltstående lejligheder kan få lov til at holde butikker åbne på helligdage.
Det er jo til glæde og gavn for bylivet, til glæde og gavn for de besøgende og også for de erhvervsdrivende.
Som sagt kommer vi til at opleve det igen her med Giro d'Italia og forhåbentlig også ved en lang række andre begivenheder, hvis det lykkes yderligere at realisere Danmarks strategi om at tiltrække store internationale begivenheder til vores land.
Man kan stille sig selv spørgsmålet, om den her bestemmelse ofte vil blive anvendt.
Ja, forhåbentlig, hvis strategien lykkes.
Men jo ikke så meget, at det gør noget.
Vi arbejder på at tiltrække store begivenheder, det skal vi fortsat gøre, og der er det helt centralt for os, at dispensation kun kan gives ved de her helt ekstraordinære og enestående lejligheder.
Men vi støtter fuldt og helt fra Socialdemokraternes side lovforslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-03-13:
Tak for det.
Dette lovforslag har jo til formål at sikre den nødvendige fleksibilitet i lovgivningen om detailsalg fra butikker på helligdage.
Her giver den nuværende lovgivning altså ikke mulighed for byerne Herning og eventuelt Holstebro til at holde åbent på Store Bededag, hvor alle holdene i dette etapeløb ellers bliver præsenteret.
Derved risikerer man jo altså at gå glip af en markant øget omsætning i byen, netop når der er så mange folk i byen, som det vil være tilfældet under Giro d'Italia.
Lovforslaget giver altså en mulighed for, nu hvor det er penslet helt ud i detaljer, en bestemmelse om, at lukketiden kan fraviges ved helt specielle omstændigheder.
Der skal være tale om meget omfattende enkeltarrangementer, står der, og det er også tænkt som officielle arrangementer.
Det er i hvert fald noget, som Venstre gerne vil bakke op om.
Vi mener helt klart også, at vi er nødt til at agere lidt friskt, så vi i hvert fald er på plads, inden denne store begivenhed løber af stabelen.
Manu Sareen (RV), 2012-03-13:
Tak for det.
Og tak for en god debat.
Som vi har hørt, er lovforslaget en konsekvens af regeringens ændringsforslag til finanslovforslaget for 2012, hvoraf det fremgår, at regeringen afskaffer kompensationen for anden lovgivnings provenuvirkning på kirkeskatten med virkning fra 2013.
Det er allerede sket fra den her talerstol og også ved tidligere møder.
Så jeg er fuldstændig på linje.
Det er rigtig fint.
Kompensationens afskaffelse betyder, at folkekirken fra 2013 selv skal dække de beløb til præstelønninger, som fra og med 2007 har været dækket af en del af kompensationen, og som siden 2007 har været modsvaret af en sænkning af landskirkeskatten, som hr. Flemming Damgaard Larsen var inde på.
Og hr. Flemming Damgaard Larsen var også inde på, at man ved afskaffelse af kompensationen tydeliggør det, som staten betaler til folkekirken, og som konsekvens deraf selvfølgelig også, hvad skatteyderne er med til at betale, uanset om de er medlem af folkekirken eller ej.
Kompensationsændringen har bl.a. været med til, som nogle også har været inde på, at finansiere de 99 særpræstestillinger.
Og jeg vil sige til hr. Christian Langballe, at det selvfølgelig ikke tilstræbes at reducere, for man har jo låst sig fast på de ca. 1.900 præstestillinger allerede.
Så er der et andet punkt, som stort set alle har været inde på, og det er finansieringen af de 99 særpræstestillinger, og der er der i høringssvarene opbakning til – og det er da også blevet sagt herfra – at det vil blive afklaret i et samspil med de folkekirkelige repræsentanter i budgetfølgegruppen.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-13:
Hr. Martin Henriksen spørger om to ting.
For det første spørger han: Hvis det ikke betyder noget, hvorfor så lave det om?
Jamen altså, når jeg siger, at det ikke har nogen betydning, drejer det sig sådan set ikke om antallet.
Det er rigtigt, at det ikke kan ses på antallet, at det har nogen betydning.
Men det, det drejer sig om, er da den måde vi taler til og om hinanden på.
Det er da et forsøg på at gøre op med den os-og-dem-retorik, der har været her i så mange år, og som vi er rigtig mange danskere der er rigtig trætte af.
Jeg synes, at regeringen skal føre en politik, hvor man har fokus på det, der samler os som danskere, og ikke på det, der skiller os.
Det synes jeg er en meget mærkelig måde at tage imod mennesker på; mennesker, som kan være velintegrerede, som kan have børn her, og som kan være en del af det danske samfund.
Hvorfor skal de behandles på den måde?
Det er det gode spørgsmål, og der er svaret: Det skal de naturligvis ikke.
For det andet nævner hr. Martin Henriksen, at så kan man ikke længere få vejledning.
Her er der ikke rigtig andet at sige til det, end at det ikke er rigtigt.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Jeg synes, at det er bemærkelsesværdigt, at hver gang regeringen ønsker at rulle noget tilbage på udlændingeområdet, bruger den den argumentation, at det er symbolpolitik, altså at det i realiteten ingenting betyder, og derfor skal man rulle det tilbage.
Men hvis det ingenting betyder, hvorfor går regeringen så så meget op i at rulle tingene tilbage?
Det argument tror jeg aldrig jeg kommer til at forstå, men nok om det.
Jeg kan forstå på ministeren, at det er forkasteligt, hvis man i kommunerne har en særlig forpligtelse til at vejlede om de her muligheder.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Det, som vi gennemførte sidste år, og som var en rigtig god idé, var, at man skulle føre en tvungen samtale med de mennesker, som var i denne potentielle gruppe, samtidig med at vi gav kommunerne en økonomisk gulerod for ligesom at hjælpe det på vej.
Det ville derfor være nemmere at kunne komme ud af landet ifølge sådan en ordning her.
Det vil derfor have den konsekvens, og det er helt sikkert derfor, at Enhedslisten er så begejstret for det her forslag; det er derfor, at venstrefløjen stemmer det hjem.
Vi er imod det.
Vi synes, det er en dårlig idé.
Det er ikke et kæmpe forslag, det er et lillebitte forslag, men det vil være et lillebitte nøk i den forkerte retning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-13:
Nej, i Enhedslisten støtter vi forslaget, fordi vi synes, det er usympatisk og spild af skattekroner at give kommuner en bonus på 25.000 kr., hvis det lykkes for dem at få en udlænding ud af landet.
Men ordføreren har stadig væk ikke svaret på mit spørgsmål.
Det kan være, at det er gamle ministerevner, der sådan myldrer frem, men ordføreren har stadig væk ikke svaret på det meget simple spørgsmål: Hvad er det i det her lovforslag, der skulle gøre det lettere at blive i Danmark?
Og jeg spørger oprigtigt, for det er ikke det, lovforslaget handler om, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Jeg tror, jeg vil læse op fra lovforslaget.
Jeg tror egentlig ikke, at fru Johanne Schmidt-Nielsen har læst det.
Det kan godt være, der er indgået en aftale med regeringen om det, men jeg går ud fra, at Enhedslisten, når de støtter forslaget, har læst forslaget.
Årsagen til, at Enhedslisten støtter forslaget, er selvfølgelig – går jeg i hvert fald ud fra – at det så skal være sværere for kommunerne at sørge for, at folk bliver repatrieret.
Det er vel årsagen til, at Enhedslisten støtter forslaget, og ellers må man jo høre noget andet fra Enhedslistens side.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-13:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, ordføreren står og siger på Folketingets talerstol.
Ordføreren siger, at hvis det her forslag bliver vedtaget, bliver det lettere at blive i Danmark.
Jeg bliver oprigtigt og inderligt bekymret for, om ordføreren ved, hvad det er for et lovforslag, vi behandler i dag, for det her lovforslag har jo intet at gøre med, hvorvidt det skal være lettere eller sværere at blive i Danmark.
Det handler om, om man skal give kommunerne en bonus på 25.000 kr., hvis de får nogen til at smutte ud af Danmark.
Kan ordføreren forklare Folketingssalen og eventuelt de mennesker, der lytter med, hvordan det her forslag gør det lettere for nogen at blive i Danmark?
Jeg spørger undrende og oprigtigt, fordi det på ingen måde er det, lovforslaget handler om.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Jamen argumentationen fra Socialdemokratiets side er klar nok: Man gør jo det her, fordi det skal være lettere at blive i Danmark, og der er slet ikke noget argument imod at afskaffe den ordning, som vi gennemførte sidste år.
Så hvad er problemet med at foretage den samtale i forbindelse med kontrolsamtalen, og hvad er problemet med, at man giver den økonomiske præmie til kommunen?
Argumentationen er selvfølgelig, at det skal være nemmere at blive i Danmark.
Hans Vestager (RV), 2012-03-13:
... menighedsrådene er da ganske klar over, hvordan økonomien hænger sammen, at hvis man skal øge mængden af service lokalt, må man udskrive noget mere kirkeskat.
Det, der har været usikkerhed om som følge af den ordning, man hidtil har haft med skatteprovenuet, har jo været, hvordan det skulle finansieres fra centralt hold.
Nu ved man, hvordan det skal finansieres, og det er disse præstestillinger, og ønsker man mere, må man putte flere penge i fællesfonden via en stigning af landskirkeskatten.
Og det er en god diskussion.
For øvrigt tror jeg, at man aldrig sådan kan fremtidssikre folkekirken.
Det er så konservativ en udtalelse.
Det er jo et dynamisk samfund, vi lever i, hvor der hele tiden sker forandringer, og det er jo det, der gør tilværelsen sjov, sådan at vi har noget at diskutere, som er fyldt af indhold.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jamen jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, når nu ordføreren bliver sådan rimelig stålfast i forhold til at argumentere, om, hvad det er for nogle tal, eller hvad det er for noget, der gør, at ordføreren så mener, at den her lov er så fantastisk, altså den lov, der blev vedtaget sidste år – L 211 hed den.
Hvad for en virkning har den haft, som gør, at det er så vanvittig vigtigt at holde fast i netop de her to regler, altså bonusordningen?
Jeg kalder det for en bonusordning for kommunen, for hvis man kan sørge for, at der er nogle, der bliver sendt hjem, så skal man også have en pligt til, i forbindelse med at flygtninge kommer i jobcenteret og gerne vil have et job, at sørge for at fortælle dem om, at de har nogle muligheder for at rejse hjem.
Det skal man jo i øvrigt også fortælle dem i forhold til en anden lovgivning, men nu skal man altså gøre det to gange.
Hvad er det, der er så vanvittig godt ved den her lov?
Og hvordan har det virket så godt, efter at den blev gennemført, siden Konservative ikke vil være med til at ændre det nu?
Martin Henriksen (DF), 2012-03-13:
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen.
Det kan godt være, at det skyldes mig.
Men det er altså o.k. for ministeren, at Dansk Flygtningehjælp gør en dyd ud af at vejlede og orientere om, at de her muligheder eksisterer, det er o.k. for ministeren, det er udtryk for et sundt menneskesyn eller sådan noget.
Men hvis kommunen har en særskilt forpligtelse til at gøre det i forskellige sammenhænge, er det ikke o.k.
Der forstår jeg bare ikke den skillelinje, men o.k., den er der så.
Når nu ministeren synes, at det er o.k., at der er andre end kommunen – organisationer og foreninger – der gør det, er ministeren så indstillet på at lave en orienteringskampagne, sådan at man orienterer om, at de her muligheder rent faktisk eksisterer og man får budskabet lidt mere bredt ud, så længe det ikke er kommunen, der gør det?
Mette Bock (LA), 2012-03-13:
Det er jeg fuldstændig klar over, og jeg kender selvfølgelig også historien om præstegårdsjordene osv.
Den er jeg helt med på.
Men en gang imellem synes jeg også politisk man må sige: Nu rydder vi op, nu bliver det for kompliceret, for uigennemskueligt; lad os nu prøve at se, hvordan det her skal være, sådan at vi ikke kun fra politikeres eller teknokraters side kan gennemskue det, men sådan at befolkningen faktisk også kan se, hvordan tingene hænger sammen.
Tak for det.
Dette forslag er desværre et forslag, som skaber mere rod i noget, der i forvejen er noget rod.
For folkekirkens økonomi er noget rod, og det er næsten umuligt at gennemskue for både ganske almindelige medlemmer og ikkemedlemmer af folkekirken.
Derfor vil vi i Liberal Alliance hverken sige ja eller nej til forslaget nu, for vi ser frem til drøftelsen i udvalget.
Hvis man skulle gøre det her rigtigt, så skulle man jo gå til roden og få ryddet op.
Jeg har konsulteret flere meget dygtige kirkeøkonomer, som fortæller, at den værdi, som de 40 pct. af finansieringen af præstestillingerne i dag udgør, nogenlunde svarer til den værdi, som det ville have, hvis staten begyndte at honorere folkekirken for de ydelser, som folkekirken i dag leverer, f.eks. fødselsregistrering, vedligeholdelse af kirkegårde osv.
Så det vil sige, at det går lige op. Når jeg synes, det er så vigtigt, at få de ting skilt ad, så er det bestemt ikke på grund af manglende veneration for folkekirken.
Bl.a. er det langt vigtigere at tale om det folkelige fællesskab, som folkekirken udgør, end at tale om kirkens sammenhængskraft, vil jeg sige til hr. Christian Langballe.
Sammenhængskraft er noget, man initierer fra statens side.
Folkelige fællesskaber er simpelt hen noget, som menighederne danner, og det er den afgørende forskel på en folkekirke og en statskirke.
Så lad os nu i dette Folketing for en gangs skyld prøve ikke bare lave lapperi på lapperi, men få skilt tingene ad og tydeliggjort dem, og dermed også i fremtiden være med til at værne om vores fælles folkekirke.
Det, at man grundlæggende får kigget på, hvordan den her økonomi bliver skruet sammen, kunne jo også være noget, som ville være oplagt at lægge ind i det kommissionsarbejde, som kommer til at foregå nu.
I princippet ville det være langt enklere for alle, hvis kirkeskatten finansierer de aktiviteter, der foregår i folkekirken, og her tænker jeg ikke på bevarelse af vores kulturarv.
Så ville tingene være enkle og gennemskuelige, og det ville være folket selv, der finansierer det, der skal foregå i folkets kirke.
Hans Vestager (RV), 2012-03-13:
Jeg havde egentlig tænkt at komme med en kort bemærkning til hr. Christian Langballe, men nu har jeg fået at vide, at det jo egentlig også er til hr. Arbo-Bæhr.
Jeg vil da blot sige til hr. Christian Langballe, at jeg ikke opfatter det her forslag som noget, der har noget som helst med kirkefjendtlighed over for folkekirken at gøre, og folkekirken kan jo ikke sikres ved hjælp af penge uanset hvad, så det var såmænd blot den bemærkning, jeg ville komme med.
Karen J. Klint (S), 2012-03-13:
Endnu en gang er jeg meget enig i ordførerens tale.
Det handler om, at vi skal fremtidssikre folkekirken for folkekirkens skyld og for medlemmernes skyld og ikke for at tilgodese os selv i nogle politiske udgangspunkter herinde.
Det handler også om at gøre op med fortiden og få fremtiden skruet sammen på en værdig måde, både økonomisk og holdningsmæssigt.
Den proces kommer vi til, men vi har altså bare lige nogle rester, som det er nødvendigt at tage stilling til, inden vi går i gang med den anden debat.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-03-13:
Det her er jo en fantastisk debat.
Når jeg hører hr. Christian Langballe, så spørger jeg mig selv, om jeg er en del af den danske kultur – ja eller nej?
Men det kan han måske forklare for mig på et andet tidspunkt.
Som udgangspunkt kan jeg sige, at det er mit princip, at lønninger til præster i folkekirken burde betales af medlemmerne af denne forening.
Det vil sige, at forkyndelsen, som præsterne jo står for, skal betales over kirkeskatten, men det handler det her forslag ikke om.
Christian Langballe (DF), 2012-03-13:
Man kan jo godt se lovforslaget som et udtryk for regeringens og politikernes almindelige uvilje eller manglende fornemmelse for folkekirken.
Nyliberalistiske paroler om at lade falde, hvad ikke kan stå, blander sig med en relativistisk påstand om, at vi ikke kan tillade os at have en folkekirke, når der jo findes folk i Danmark, som tror på Allah, Buddha eller ingenting.
Det er klart, at folkekirken set under denne åndløshedens matterede lup jo ikke er meget bevendt.
Hvad angår folkekirken, vil jeg gerne sige noget principielt for nu at hæve debatten op over den åndløshedens sump, som den er endt i.
I en tid, hvor der sker en stærk individualisering og vi flyder rundt som øde øer, hvor normerne skrider på grund af en lige så udtalt relativisme, er folkekirken en af de institutioner, som vi kan være fælles om.
Den er af afgørende betydning for den folkelige sammenhængskraft.
Forfatteren Martin A. Hansen har formuleret det meget præcist, når han siger, at danmarkshistorien begynder og slutter med kristendommen.
Det bringer mig til at tale om lovforslaget.
Man vil fastfryse antallet af almindelige præstestillinger, sognepræstestillinger, som i dag udgør 1.892,8 årsværk.
Det er sådan med finansieringen, at 60 pct. af en stilling betales af fællesfonden, mens 40 pct. betales af staten.
Statens betaling sker jo ikke kun på grund af en ændring i præstens indtjeningsmuligheder, den sker også, fordi civilregistreringen varetages af folkekirken.
Forslaget om fastfrysning vil betyde, at hvis der skulle være et åbenlyst behov for flere præstestillinger, vil det ikke kunne lade sig gøre, ud over selvfølgelig hvis man opretter særpræstestillinger.
Når vi i Dansk Folkeparti alligevel ikke er helt afvisende over for forslaget og nok ender på et tja, er det, fordi vi mener, at der skal være orden i folkekirkens økonomi, og at budgettet skal være gennemskueligt.
Jeg synes, der er god mening i at afskaffe den særlige kompensation, som er blevet givet til særpræstestillinger.
Kompensationsordningen har givet anledning til en ugennemsigtighed i folkekirkens budget og også en mistanke om knopskydning, hvad angår nyansættelser.
Man vil i øvrigt kunne pege på en lignende knopskydning inden for ansættelse af kirkepersonale inden for de sidste mange år, som har været mere udtalt og mere markant.
Nok om det.
Vi er i Dansk Folkeparti som sagt tilbøjelige til at se lovforslaget som et udtryk for regeringens og politikernes almindelige uvilje mod folkekirken.
Når vi så alligevel ender på et tja, er det, fordi vi gerne vil sikre os, at lovforslaget ikke kommer til at betyde, at antallet af præstestillinger bliver reduceret.
Foreløbig stemmer vi i Dansk Folkeparti altså hverken for eller imod og vil gerne have sikkerhed for, at antallet af præstestillinger ikke bliver reduceret.
Jeg håber, vi kan få det belyst i udvalgsarbejdet, og også, at kirkeministeren kan garantere, at det er sådan.
Så altså hverken et for eller et imod fra Dansk Folkepartis side.
Hans Vestager (RV), 2012-03-13:
Som det fremgår af forslaget, er der jo tale om, at man nu gør det helt tydeligt, hvor stort et beløb staten yder til folkekirkens præstelønninger.
Det er nu fastsat til, at man betaler 40 pct. af de udgifter, som man har til 1.892,8 årsværk.
Der er for tiden 99 særpræster, som fremover kun skal finansieres af fællesfonden.
Uanset hvilke ønsker man måtte have, med hensyn til hvor mange penge der måtte være til rådighed, er det jo sådan, at udskrivningsgrundlagets størrelse fra landskirkeskatten, der finansierer fællesfondens midler, jo får betydning for, hvor mange penge der er til rådighed, idet det er sådan, at det er statens bidrag, som nu fastfryses på 40 pct. af de 1.892,8 årsværk.
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, og for mit eget vedkommende skal jeg tilføje, at dette forslag med denne fastlåsning af ydelsen til de faste stillinger, er udtryk for, at det er den lokale kirke med dens præst, dens prædiken, dens sang, dens musik og alt det, man lokalt i øvrigt beslutter sig for, der således sættes i centrum.
Det er jo hverken, hvad man kunne kalde for mediekirken eller bispekirken. For øvrigt skal jeg lige tilføje, at den sande kirke er usynlig.
Grundtvig siger herom, at den er midt iblandt os, og han siger endda også engang imellem, at kirken er vidunderlig.