runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg må altså minde hr. Homann om, som jeg også sagde til en af de foregående spørgere, at vi hele tiden har sagt, at vi vil være med til at overholde det løfte, som den daværende regering gav i 1993 om, at når der blev overskud i arbejdsmarkedsfonden, skulle det overskud udmøntes i, at pengene førtes ud til borgerne igen.
Det er så det, vi gør med den her aftale.
Der er intet i den her aftale, som forhindrer os i at lave forbedringer af velfærdssamfundet, f.eks. forbedre sygehusene og kræftbehandlingen eller give et løft til grupper uden for arbejdsmarkedet, som har brug for det.
Der bliver ikke brugt nogen af de penge, som skal gå til de formål, i denne omgang, så det er en mærkelig påstand, hr. Homann kommer frem med.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Jeg hører også til dem, som har undret sig ganske meget over, hvorfor Dansk Folkeparti har svigtet så fuldstændig fundamentalt og er gået med til den her aftale.
For hvis man har fulgt bare den mindste smule med, har man jo kunnet høre ledende medlemmer af Dansk Folkeparti sige fuldstændig soleklart, at der ikke skulle gives skattelettelser.
Dansk Folkepartis formand har sagt: Der ikke skal gives skattelettelser, før velfærden er på plads.
Og han har sagt: Hvis der overhovedet skal accepteres skattelettelser, skal det være i bunden, de skal gives.
Derfor står spørgsmålet jo stadig fuldstændig ubesvaret tilbage.
Hvorfor er Dansk Folkeparti gået med til at gennemføre de her skattelettelser?
Og er det ikke rigtigt, at hvis Dansk Folkeparti ikke var gået med til denne aftale, var der ikke blevet nogen aftale?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Nu ved jeg ikke, om hr. John Dyrby Paulsen overværede finanslovdebatten, der var her i torsdags, hvor nøjagtig det samme spørgsmål blev stillet.
Der nåede vi jo frem til den konklusion, at der lå nogle forskellige forudsætninger bag regeringens beregninger og Ældre Sagens beregninger, og det er Dansk Folkeparti helt indstillet på at tage et møde med Ældre Sagen om, for at vi kan diskutere, hvad det er, der ligger bag.
Men jeg sagde faktisk også i mit indlæg før, at en skatteaftale og skattepolitikken jo ikke er de værktøjer, man bruger til at tilgodese grupper uden for arbejdsmarkedet med.
Det er via finansloven, man gør det, og der kan man bare se tilbage på de foregående seks finanslovaftaler, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen.
Der har vi netop givet et løft til grupper uden for arbejdsmarkedet.
Det har til at starte med været, at vi fik indført ældrechecken, derefter fik vi gjort den permanent, derefter er den i flere omgange blevet forbedret, og for 2 år siden fik vi også lavet et godt løft for førtidspensionisterne.
Så det er altså ad den vej, man skal gøre det her, og det regner vi også med at vi skal gøre igen i år med den finanslovaftale, vi forventer at lave med regeringen senere på året.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Hvis man ser på, hvad regeringen selv forventer, så står det jo her sort på hvidt, at regeringen forventer, at der kommer lettelser i top- og mellemskatten med de tal, der er lagt frem, og dem må Dansk Folkeparti for søren da have set.
Og det er altså ikke noget med, at vi skal kigge langt ud i fremtiden, det er til næste år, det er i 2008, at det sker.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om Dansk Folkepartis holdning til det med den sociale profil.
Ældre Sagen har regnet ud, at en enlig pensionist i lejebolig får 16 kr. ekstra om året i 2008 som følge af den her aftale, og i 2009 er det mindre end 10 kr. om måneden.
Der er ikke engang råd til en ekstra elsparepære.
Synes Dansk Folkeparti virkelig det?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Det nævnte jeg i mit ordførerindlæg, så det er jo ikke nogen hemmelighed.
Det står vi da ved.
Men det er jo ikke det samme, som at der kommer nogle lettelser i topskatten på noget tidspunkt.
Der ligger en prognose, som siger, at antallet af topskatteydere stiger - ja, en prognose, men der er jo ingen, der ved, om antallet vil falde, om det rent faktisk går den anden vej, om økonomien vender.
For et par dage siden læste jeg på tallene, og det er jo ikke ret mange år siden, at antallet af topskatteydere faldt, på grund af at der var øget arbejdsløshed, og at økonomien ikke kørte så godt, så det kan da være, det går den vej.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Så var ordføreren meget glad for, at Dansk Folkeparti - jeg tror, ordføreren brugte vendingen - har forhindret lettelser i topskatten.
Må jeg ikke spørge ordføreren klart og tydeligt: Er det ikke sådan, at der i den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, er en klar aftale om, at der skal ske lettelser i topskatten, hvis antallet af topskatteydere vokser, og at regeringen faktisk forventer, at det antal vokser?
Det står på side 13 i det her lovforslag, og dermed vil der helt naturligt komme en lettelse af top- og mellemskatten, uagtet Dansk Folkepartis ordfører står og siger det modsatte.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jamen den sociale profil kan hr. Poul Erik Christensen se ved at se på resultatet af den her aftale og sammenligne det med det udspil, der kom fra regeringen den 21. august.
Så kan man se, hvor meget der er rykket fra lettelser til de rigeste i samfundet til lettelser til ganske almindelige mennesker.
Mellemindkomstlønmodtagere og folk på overførselsindkomst får ekstra ud af det her.
Så jeg synes, at den sociale profil er meget tydelig.
Jeg kan godt forstå, at det selvfølgelig er svært, når man ikke er med i aftalen, at skulle indrømme, at den er der, og derfor påstår hr. Poul Erik Christensen noget andet.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Det er jo svært at bortforklare, at 9,17 kr. ikke er ret mange penge; det er jo sådan lige i underkanten af en tikrone.
Det har nu bevirket, at man får 43 kr. for at gå på arbejde, hvis man får en øgning i sin indtægt på ca. 22.000 kr.
Er det tilfredsstillende?
Hvor er den sociale profil hos Dansk Folkeparti?
Kan vi ikke høre lidt om den?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg kan garantere hr. Poul Erik Christensen for, at vi har store ambitioner.
Nu skal det så siges til det, hr. Poul Erik Christensen indledte med, at vi i slutningen af maj meldte ud i Politiken, at det overskud, der var i Arbejdsmarkedsfonden, selvfølgelig skulle komme ud til borgerne igen, sådan som det var lovet tilbage i 1993.
Det er de eneste penge, som netto er en lettelse i den her omgang; resten af den skatteomlægning, der her er tale om, er jo penge, som kommer fra indekseringen af energiafgifterne.
Så der er altså kun tale om, at vi opfylder det løfte, som blev afgivet tilbage i 1993 af en regering, som hr. Poul Erik Christensens parti jo var med i.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Ordføreren sagde også i sin ordførertale, at det var et socialt skævt forslag, regeringen fremlagde i første omgang, hvilket jo må betyde, at Dansk Folkeparti har fået rettet op på nogle af skævhederne.
Man har rettet så meget op på skævhederne, at en pensionist ifølge Jyllands-Posten får 9,17 kr. om måneden ud af Dansk Folkepartis sorte fingeraftryk.
Hvis man skulle være så heldig at have været arbejdsløs og komme i arbejde, får man 43 kr. ekstra om måneden.
Har Dansk Folkeparti ikke større ambitioner?
Per Clausen (EL), 2007-09-11:
Jeg opfatter det nu mere som et udtryk for, at pensionisterne igen har måttet betale for Dansk Folkepartis fortsatte indflydelse.
For sagen er jo, at de ændringer, der er sket i forbindelse med forhandlingerne, ikke forandrer den kendsgerning, at folk på overførselsindkomster kan konstatere, at de ikke får noget ekstra, i forhold til hvad de ville have fået, hvis den gamle lov havde fortsat med at eksistere.
Til gengæld har de fået øgede energiafgifter.
Realiteterne er jo også, at det er mennesker på overførselsindkomster, der som de eneste kan se frem til, at de kun sådan delvis får dækket de ekstra udgifter til energiafgifterne, mens mennesker med høje indkomster jo klart har et overskud som følge af den her aftale.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Nu er jeg ret overrasket over, at hr. Per Clausen kan stå her og sige, at der er nogle, der betaler for de her ændringer, der kommer i skattesystemet.
Altså, alle de beregninger, som jeg har set, viser, at alle grupper har et positivt nettoresultat ud af den her omlægning, som kommer.
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvordan regnemaskinerne regner hos Enhedslisten - det må være nogle ret alternative regnemaskiner.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Det jo rart at få den bekræftelse, at hvis kommunerne prøver at skaffe økonomi til at forbedre velfærden for, så bliver de straffet med Dansk Folkepartis støtte.
Men jeg vil godt vende tilbage til det med pensionisterne.
Hvis jeg nu læser op fra regeringens oprindelige forslag, så står der, at en pensionist skulle have 0,6 pct. plus en skattelettelse 0,6 pct. plus en skattelettelse.
Det, som ligger på bordet foran os, og som hr. Mikkel Dencker har henvist til flere gange, siger 0,5 pct. inklusive en skattelettelse.
Fra 0,6 pct. plus en lettelse til 0,5 pct. er et fald.
Derfor vil jeg bare helt enkelt spørge hr. Mikkel Dencker: Er det ikke korrekt, at enlige pensionister mistede penge den dag, Dansk Folkeparti kom til forhandling om det her skatteforslag?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg må godt nok sige, at det er en alternativ vinkel, hr. Ole Stavad lægger på den her aftale om indkomstskatteændringer.
Jeg har den holdning, at når man laver en aftale, så overholder man den selvfølgelig, og vi må så se på, hvad konsekvenserne skal være, hvis kommunerne ikke ønsker at overholde den aftale, deres egne repræsentanter har indgået.
Nærmere vil jeg ikke gå ind i det på det her tidspunkt.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Det har særdeles meget med det her lovforslag at gøre, vil jeg gerne sige til hr. Mikkel Dencker, for hvis det er sådan, at man inden for rammerne af skattestoppets regler, som regeringen har defineret dem, skal kunne overholde det og der sker en justering af de kommunale skatter ud over det, der er aftalt, så skal man foretage en modgående justering af bundskatten.
Det kan foregå i det lovforslag, vi behandler nu, og hvis det i øvrigt skal kunne komme til udtryk på de skattekort, der sendes ud i november og december måned, så skal det faktisk foregå i det her skattelovforslag.
Derfor er det helt afgørende og relevant at få et svar fra Dansk Folkeparti: Vil man være med til at forhindre straffeekspeditioner over for kommuner, der af nød og for at kunne levere velfærd til deres borgere må hente lidt yderligere penge – hvilket vi har set vil ske på tværs af de politiske grænser - ved at foretage en sådan justering, inden det her lovforslag kommer til tredje behandling i løbet af oktober måned?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg tager hatten af for hr. Stavads omsorg for økonomien ude i kommunerne; jeg kan bare ikke rigtig se, hvad det lovforslag, vi behandler her i dag, om ændringer af indkomstskatten har med kommunernes økonomi at gøre.
Men jeg vil godt sige, at jeg ærlig talt er lidt træt af, at KL hvert år laver en aftale med regeringen om, hvordan kommunernes økonomi må udvikle sig, men at kommunerne ikke overholder den.
Der er man da nødt til at sætte ind for at få kommunerne til at stoppe med den praksis, at de ikke overholder de aftaler, de selv indgår.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Jeg vil godt følge lidt op på diskussionen om, hvad der sker i kommunerne.
Som tidligere nævnt har Venstres kommunalordfører jo været ude at bebude individuelle straffeekspeditioner eller det, han kalder sanktioner, over for kommuner, der måtte lave forhøjelser på skattesiden.
Der vil jeg godt høre: Hvor bundet er Dansk Folkeparti?
Vil Dansk Folkeparti acceptere, at man skal ud og tage penge fra kommuner, som bare for at levere den grundlæggende velfærd folkeskole, ældre, børn osv. - er nødt til at skaffe lidt flere penge?
Eller vil Dansk Folkeparti være med til at foretage en justering i det her lovforslag, så vi undgår straffeekspeditioner over for enkeltkommuner, inden det bliver vedtaget, og så man også samtidig overholder det skattestop, man har forpligtet sig til?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Det er jo befriende med konkrete spørgsmål, og jeg vil give et meget mere konkret svar, end hr. Dyrby Paulsen gav for en halv time siden på alle de konkrete spørgsmål, han fik.
Nej, Dansk Folkeparti vil ikke være med til at øge uligheden.
Line Barfod (EL), 2007-09-11:
Det løft på 0,6 pct. er jo det, de skulle have i henhold til loven, så hvis Dansk Folkeparti ikke havde været med til at lave den her aftale, der sikrer skattelettelser til de rigeste, havde pensionisterne og de andre på overførselsindkomster alligevel fået det løft på 0,6 pct.
Det, der er problemet, er, at Dansk Folkeparti er med til at øge uligheden i samfundet.
Jeg er helt med på, at det gør man også på en række andre områder, og jeg vil gerne se det i sammenhæng.
Man er også med til at skære i kontanthjælpen; man er også med til satspuljen hvert år, hvor man tager penge fra pensionister og kontanthjælpsmodtagere og andre; og man har været med til også tidligere at give skattelettelser til dem, der har rigeligt i forvejen.
Derfor vil jeg gerne have et klart svar: Er det et mål for Dansk Folkeparti at øge uligheden i samfundet, eller ville man egentlig gerne være med til at mindske uligheden i samfundet, men har bare indtil nu ikke villet bruge det flertal, der faktisk er for at mindske den?
Det er jo ikke noget nyt, at Dansk Folkeparti først går ud med brask og bram og siger, at man ikke vil være med til at give skattelettelser til de rigeste, og bagefter går man så ind og er alligevel med til, at de rigeste får skattelettelser, mens de i bunden nærmest ingenting får andet end stigende energiafgifter.
Vi har set det i kommunerne gentagne gange, hvor man har sagt, at man ikke ville skære på ældreområdet, om der så ikke var en krone i kommunekassen, skulle der ikke skæres, og alligevel skærer man.
Vi har så lært af hr. Kristian Thulesen Dahl, at det for Dansk Folkeparti er magtens pris, at man går med til ting, som man ellers har været ude at sige at man ikke vil gå med til.
Jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkepartis forhold er til spørgsmålet om ulighed i samfundet.
Mener Dansk Folkeparti, at det er en god ting, at uligheden stiger, og at man med det her skatteforlig er med til at bidrage til, at uligheden i samfundet bliver endnu større, og at pensionisterne kommer til at halte endnu mere bag efter den almindelige udvikling i samfundet?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg må nok sige, at jeg undrer mig over at høre hr. Vernersen.
Jeg bliver lige pludselig holdt ansvarlig for, hvad Venstre og Konservative har ment på et tidligere tidspunkt, og det synes jeg man skal tage med de respektive ordførere.
Vi har hele tiden stået fast på i Dansk Folkeparti, at når der var overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle det selvfølgelig udmøntes og sendes tilbage til borgerne igen helt i overensstemmelse med det løfte, der blev afgivet for 14 år siden.
Sådan er det.
Nu er Socialdemokratiet så i en position, hvor man ikke er i stand til at gennemføre de løfter, man tidligere har givet, men så skulle man jo hellere takke os andre for, at vi så gør det for dem.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-09-11:
Med hensyn til arbejdsmarkedsafgiften vil jeg da godt sige, at var der nogen, der virkelig var vrede over den afgift og ville afskaffe den, ja, så var det ikke Dansk Folkeparti, for de eksisterede ikke på det tidspunkt.
Var der nogen, der virkelig ville afskaffe den afgift, så var det Venstre det ville de gøre - og så var det De Konservative.
Det, man har gjort nu sammen med Dansk Folkeparti, er, at man har cementeret arbejdsmarkedsbidraget som en ren bruttoskat.
Hvis jeg talte op, hvor mange gange man har talt imod en bruttoskat her i Folketinget, ville det ikke være 100 gange, så ville det måske være 500 gange.
Det ville være virkelig mange gange.
Men nu har man så gjort det stik modsatte; nu har man sikret, at det her bliver en rigtig bruttoskat, hvor der fremover betales 8 pct.
Hvis det er sådan, at udgifterne falder yderligere, får folk ikke den kompensation; det har man simpelt hen sikret med den aftale.
Line Barfod (EL), 2007-09-11:
Det glæder mig, at Socialdemokraterne begynder at holde op med at støtte skattestoppet og er parate til, at der skal være en skattereform, fordi skattestoppet i den grad øger uligheden her i samfundet.
Det, jeg gerne ville høre, er: Når Socialdemokraterne på et tidspunkt vil have en skattereform, vil man så kunne sige ja til en skattereform, der øger uligheden som den, regeringen og Dansk Folkeparti er ved at gennemføre nu, eller vil Socialdemokraterne kun være med til en skattereform, hvis den nedbringer uligheden her i samfundet?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-09-11:
Jeg ventede lige på, at formanden skulle rejse sig.
Så får hr. Mikkel Dencker spørgsmålet: Vil man hellere bruge 1 mia. kr. til skattelettelser end til bedre sundhedsbehandling?
Det er selvfølgelig meget vanskeligt for hr. Mikkel Dencker at forsvare den her skatteaftale, hvad der også klart fremgår, når man tænker på, hvor præcise meldinger der er kommet fra ledelsen i Dansk Folkeparti.
I den her valgperiode bliver personskatten ikke sat ned med Dansk Folkepartis stemmer, det står helt klart, siger hr. Kristian Thulesen Dahl til Information.
Regeringen stopper skattelettelser ned i halsen på folk, som om det var foie gras fra en stopfodret gås, selv om folk ikke efterspørger det, siger hr. Thulesen Dahl.
Og tilsvarende udtalelser ligger der fra fru Pia Kjærsgaard.
Det er altså meget præcise og klare udtalelser om, at det vil Dansk Folkeparti ikke, og så kommer der alligevel disse skattelettelser, som er ufinansierede.
Jeg vil godt stille et meget enkelt spørgsmål til hr. Mikkel Dencker: Hvis man nu nedsætter skatten med 9,5 mia. kr. og finansierer det med 6,3 mia. kr., er der så overskud eller underskud?
Og hvis der er underskud, ville det så ikke have været klogere at bruge de penge på det danske sundhedsvæsen, som virkelig står i en trængt situation?
Ville hr. Mikkel Dencker, hvis han fik et frit valg - ikke dette valg, som hr. Thulesen Dahl har valgt ...
Hans Andersen (V), 2007-09-11:
Hr. John Dyrby Paulsen har svært ved at svare ja eller nej på meget simple spørgsmål.
Hvis jeg var boligejer, må jeg sige, at jeg ville være blevet mere nervøs efter det her svar.
For hr. John Dyrby Paulsen snakker kun om de her tre elementer, der skal være gældende i en skattereform, og svarer ikke på det konkrete spørgsmål om, hvorvidt skattestoppet fortsat er gældende over for boligejerne i en skattereform.
Det kan man jo godt svare på, hvis man vil.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke ønsker at fastholde skattestoppet over for boligejerne i en skattereform.
Man ønsker netop at beskatte boligen.
Det må jeg forstå er konklusionen, når man hører de svar, der bliver givet.
Så jeg vil spørge en gang til: Vil Socialdemokraterne have, at skattestoppet for boligejerne skal være gældende i en socialdemokratisk skattereform - ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Det, der er kendetegnende ved en skattereform, er jo netop, at det er en reform, det vil sige, at man bytter om på de elementer, der er i skattesystemet.
Det, vi klart har sagt, er, at der skal være en socialt ordentlig profil modsat det, der er tilfældet med den aftale, vi behandler nu i dag, at der skal være et grønt element, og at reformen skal være fuldt finansieret.
Det er de elementer, vi går ind i drøftelserne og forhandlingerne med i forbindelse med en skattereform i Danmark.
Jeg har så sagt - som spørgeren ganske rigtigt siger - at det ikke er vores politik at gå efter boligejerne.
Og specielt for mig har det været vigtigt at sige, at de folk, der har købt bolig inden for de sidste år, ikke skal frygte, at de må gå fra hus og hjem på grund af en skattereform.
Det er sådan set meget klar tale, og jeg er glad for, at spørgeren fra Venstre har bemærket det og noteret det, for jeg synes ærlig talt, at visse af Venstres spørgere har et problem med at se dette meget præcise budskab.
Hans Andersen (V), 2007-09-11:
Nu har jeg siddet her og lyttet til debatten, og når vi diskuterer skat, handler det jo også om, at man har tillid til den skattepolitik, der bliver ført; det handler om troværdighed; det handler om tryghed i hverdagen.
Og hvis jeg sad som boligejer og lyttede til debatten, ville jeg blive noget nervøs, for hr. John Dyrby Paulsen siger, at man ikke vil øge boligbeskatningen, for det batter overhovedet ikke noget; unge familier skal ikke rammes.
Socialdemokraterne vil ikke gå efter boligejerne.
Hvad betyder det?
Betyder det så, at skattestoppet for boligejerne fortsat gælder i en socialdemokratisk skattereform?
Ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Ja, det sidste synspunkt er jeg sådan set enig i, men det betyder jo ikke, at man skal begrænse sig selv.
Der findes mange andre måder at gøre det her på.
Nu ved jeg ikke, hvad en markant forøgelse af de grønne afgifter er.
Det, jeg kan konstatere, er, at Venstrefolk så sent som her i august har sagt, at hvis man øger miljø- og energiafgifterne, er det et brud med skattestoppet.
Så sent som i august - det var i starten af august.
Det er godt, men ifølge Venstre selv var det altså for blot en måned siden et brud med skattestoppet.
Det kan jeg undre mig lidt over, men det er jo sådan, det går i verden.
Nogle gange er det meget besynderligt, hvad der på den ene side bliver sagt fra Venstres og Venstres folketingsmedlemmers side, og hvad der så på den anden side rent faktisk bliver gennemført.
Det er ikke altid, de to ting lige hænger sammen.
Jeg vil bare konstatere, at regeringen jo selv har åbnet ballet med en grøn profil.
Det er sådan set udmærket at åbne ballet.
At skatteaftalen bare ikke er særlig gennemtænkt er så en anden side af sagen, men regeringen har altså selv åbnet ballet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-09-11:
Det vil sige, at hr. Dyrby Paulsen fra talerstolen bekræfter, at såfremt Socialdemokraterne måtte komme til magten, så vil den skattereform, som Socialdemokraterne måtte præsentere, indeholde en væsentlig forøgelse af de grønne afgifter.
Det må være sådan, det skal forstås.
Jeg synes da, det er relevant nok for alle borgere i Danmark at få at vide, at Socialdemokraterne sådan set ønsker at øge de grønne afgifter væsentlig mere, end den nuværende borgerlig-liberale regering gør.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at såfremt man ønsker en social profil, og hvis det er sådan, som hr. John Dyrby Paulsen lige har sagt fra talerstolen til fru Line Barfod, at man ønsker, at der ikke skal være en øget ulighed i en skattereform, så er grønne afgifter rent faktisk det, der vender den tunge ende nedad, hvis det er sådan, at man øger dem markant.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Set fra min stol indebærer det, at når vi laver en skattereform, vil der være en grøn profil i den, forstået på den måde at der vil være et incitament til, at miljøbelastningen i det her samfund går ned.
Og det er vel sådan set et meget enkelt svar på det spørgsmål.
Noget af det, som regeringen præsenterer i den her skatteaftale, som ikke er særlig imponerende, bærer måske i den retning.
Så regeringen har i virkeligheden selv åbnet ballet.
Men svaret er sådan set meget enkelt: Den grønne profil vil indebære, at der er en miljøeffekt af den aftale, man laver.
Lad mig svare nøjagtig det samme, som jeg svarede på første spørgsmål, og så kunne det jo være, at spørgeren denne gang kunne fokusere lidt på svaret.
Vi vil gerne lave en skattereform i Danmark.
Den skal som udgangspunkt være fuldt finansieret, have en ordentlig social profil, og der skal være et grønt element.
Så tilføjede jeg, og det er nu, spørgeren skal høre efter: Det er ikke Socialdemokratiets politik, at boligejerne skal være utrygge ved den skattereform.
Og specielt for mig gælder det, at folk, der har købt ny bolig inden for de sidste år, ikke skal være bange for, at en skattereform tvinger dem fra hus og hjem.
Men når vi laver en skattereform, er alt selvfølgelig i spil, og vi vil gerne snakke om alle de elementer, der er.
Man skal jo se det i en større sammenhæng.
Jeg håber, at spørgeren denne gang fik bare lidt mere ud af det end i første omgang.
Det kan man jo håbe på, men jeg tvivler ærlig talt.