runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Det glæder mig at få et spørgsmål om regeringens skattereform fra den tidligere skatteminister, og jeg aner en påskønnelse bag det, da det faktisk er skrevet ind i regeringsgrundlaget, at man agter at gennemføre en skattereform, sænke skatten på arbejde, øge arbejdsudbuddet og dermed væksten og råderummet i dansk økonomi.
Jeg vil ikke garantere, og det vil jeg gerne sige klart, at den alene vil blive målt på Ginikoefficienten.
Det ville være en parameter, man vil kigge på.
Der vil være andre parametre, som også kan komme i betragtning, og her må man vente på regeringens forslag for at få en nærmere diskussion af det.
Regeringen har set det som en af sine hovedopgaver at lede Danmark ansvarligt ud af krisen.
Med regeringsgrundlaget har vi også haft andre formål.
Vi har lagt op til en markant opprioritering af klimaindsatsen og bestræbelser på at skabe flere grønne arbejdspladser.
Som noget af det første har vi derfor prioriteret at understøtte energirenoveringer af boliger ved at oprette en tilskudspulje på energirenovering i 2012 og 2013.
Vi vil give tilskud til, at private boliger kan få et energirigtigt løft: Nye vinduer, så man sparer på varmen, eller andre ting, der kan gavne den enkeltes varmeregning og vores fælles miljø.
Det betyder samtidig, at der vil blive skabt nye job.
Energirenoveringsordningen skal træde i kraft den 1. januar 2012, og det erstatter den tidligere regerings boligjobordning, som nedlægges pr. 31. december 2011.
Boligjobordningen fra maj 2011 blev indført som en forsøgsordning med skattefradrag på lønudgifter til serviceydelser i hjemmet.
Ordningen betyder, at vi giver støtte til en masse ting, som vil blive lavet alligevel – det såkaldte dødvægtstab.
Nedlæggelsen af boligjobordningen vil isoleret set reducere den private beskæftigelse i 2012, men det skal ses i sammenhæng med, at der i stedet for vil blive gennemført en energirenoveringsordning og en række andre initiativer for at sætte gang i væksten og øge beskæftigelsen.
De nærmere regler for vores nye energirenoveringsordning vil blive fastsat i forbindelse med forhandlingerne om finansloven for 2012.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Jeg ved ikke, om jeg må få en ekstra gang, for jeg fik jo sådan set ikke svar på spørgsmålet.
Altså, jeg spurgte, hvad den isolerede effekt vil være af, at man fjerner boligjobordningen, og det fik jeg ikke noget svar på.
Jeg fik en masse snak om noget, der fremgår af regeringsgrundlaget, om, at man vil lave en energirenoveringspulje.
Det kan jeg godt læse – jeg har også regeringsgrundlaget her, så det kan jeg godt finde.
Men svaret på spørgsmålet fik jeg ikke.
Nu vil man tage en masse initiativer, der virkelig skaber vækst i samfundet.
Så læser vi selvfølgelig energisk i det materiale fra regeringen, som vi indtil nu har fået lov til at se, hvor der står, hvordan den vil skabe vækst.
Der er nok mange, der bruger fradraget til at få skiftet vinduerne, så man sparer lidt på varmeregningen her til vinter.
Det gavner håndværksbranchen, det gavner servicebranchen, og samtidig har det den sideeffekt, at det også mindsker sort arbejde, fordi der sikkert er nogle, der føler sig tilskyndet til at få noget lavet – det er jo det dødvægtstab, finansministeren var inde på – altså noget, man får lavet, men som man ikke har gjort helt lovligt hidtil.
Og der er den økonomiske tilskyndelse til at gøre det sort i hvert fald noget mindre med boligjobordningen, og derfor kan det forventes, at vi får en del af det sorte arbejde skiftet ud med hvidt arbejde.
Det er også godt – det er en sideeffekt.
Men vil ministeren ikke godt forklare, hvordan man kan påstå, at man er en vækstregering, der tager vækstinitiativer, når det første initiativ, man så foreslår, er at fjerne et af de vækstinitiativer, der allerede er der, og som giver familierne et fradrag på 30.000 kr. om året til forbedringer, hvis man er en husstand med to voksne?
Finn Sørensen (EL), 2011-10-12:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren forklare, hvorfor ødelæggelsen af efterlønsordningen i regeringsgrundlaget giver et øget arbejdsudbud på 55.000, når tallet var 10.000 højere, da ministeren var med til at indgå aftalen med den tidligere regering i maj 2011? Må jeg gerne komme med en undskyldning for den sidste formulering?
Jeg er fuldt ud klar over, at det ikke var den nuværende minister, der sad der dengang.
Vil ministeren forklare, hvorfor ødelæggelsen af efterlønsordningen i regeringsgrundlaget giver et øget arbejdsudbud på 55.000, når tallet var 10.000 højere, da ministeren var med til at indgå aftalen med den tidligere regering i maj 2011?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jamen hr. Kristian Thulesen Dahl vil få masser af klare svar i forbindelse med drøftelserne og forhandlingerne om finansloven for 2012 – den buket af ændringsforslag, regeringen stiller – også i salen her i dag.
Hjemmeserviceordningen er en af de ting, der skal tages stilling til i forbindelse med den buket af ændringsforslag, vi stiller, og det er en ordning, vi hidtil fra Socialdemokratiets side har set positivt på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Nu har regeringen jo med rette fået betegnelsen løftebrudsregering, og det er ikke et spørgsmål, det er et faktum.
Det, man sagde før valget, man ville, gennemfører man ikke, det, man sagde før valget, man ikke ville, gennemfører man.
Jeg prøvede i hvert fald at søge på det, og jeg kan ikke finde det.
Jeg kan tværtimod finde, at både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti stemte for boligjobordningen 1. juni, da vi havde den til afstemning her i Folketingssalen.
Man var lidt uenig om finansieringen af den, men ordningen har man stemt for, men så kommer man her efter valget uden at have sagt noget om det i valgkampen og afskaffer ordningen.
Når man nu gør det, vil jeg spørge finansministeren meget direkte nu: Hvad så med landets pensionister, som før boligjobordningen havde en hjemmeserviceordning, de kunne bruge, som blev indrulleret i boligjobordningen, som regeringen nu vil afskaffe?
Så får vi svaret: Det må man se, når vi ser regeringens finanslovforslag.
I eftermiddag er der fremlagt et finanslovforslag, har jeg forstået, og det er så den tidligere regerings finanslovforslag.
Regeringen kommer ikke med noget finanslovforslag selv, den kommer med nogle ændringsforslag til den gamle regerings finanslovforslag.
Og spørgsmålet, om hjemmeserviceordningen er der efter 1. januar, kan vi ikke få svar på i dag.
Det er for tyndt, og derfor må jeg bare endnu en gang opfordre finansministeren til at give lidt klarere svar her – og specielt i forhold til det sidste her: Består hjemmeserviceordningen til landets pensionister efter 1. januar 2012?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl går let hen over spørgsmålet om vækst og beskæftigelse som sådan.
Det er den nye regerings mål at gennemføre en finanslov og en vækstpolitik, som sætter mere skub i væksten, skaber flere job, end det tidligere flertal havde til hensigt, og det ville klæde hr. Kristian Thulesen Dahl at forholde sig til det faktum og erklære sig enten enig eller uenig.
Det er også sådan, at der var, som hr. Kristian Thulesen Dahl selv påpeger, et relativt stort dødvægtstab, det vil sige, at man afholdt udgifter fra statens side til projekter, der ville være blevet gennemført under alle omstændigheder.
Det er også sådan, at man jo kan have flere formål med de ordninger, man gennemfører, end blot job og beskæftigelse, vi ønsker også at give det en grøn toning i forhold til, hvad den tidligere regering gennemførte, og det vil vi gøre med en ny energirenoveringspulje.
Når det gælder hjemmeserviceordningen, er det noget, der vil blive afklaret i forbindelse med finanslovforhandlingerne ligesom mange andre spørgsmål, og det er hr. Kristian Thulesen Dahl bekendt, at mit parti har forholdt sig positivt til hjemmeserviceordningen indtil videre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-12:
Ja, man kan diskutere, hvor meget svar man får her.
Man spørger, hvad den isolerede effekt er, men kan ikke få noget svar på, hvad den isolerede effekt er.
Når man ser regeringens øvrige initiativer, tror jeg, de fleste kan se, at man altså ikke har fået svar på sit spørgsmål, men at det er henvist til en anden diskussion, og så kommer vi jo tilbage til det.
Det, der var gældende, indtil den her boligjobordning blev indført, var jo en hjemmeserviceordning til pensionisterne.
Hjemmeserviceordningen blev så indrulleret i boligjobordningen, for nu fik alle mulighed for at trække udgifter, op til 15.000 kr. pr. person, fra.
Mit spørgsmål her til finansministeren er selvfølgelig: Når man nu vælger at afskaffe boligjobordningen, sikrer man så en genindførelse af den hjemmeserviceordning, der var gældende, indtil boligjobordningen kom, så pensionister, altså folk over 65 år, kan få gavn af den ordning, der hidtil har været gældende for dem, så man ikke bare trækker tæppet væk under dem, ved at man nu fjerner boligjobordningen og så lige glemmer, at der faktisk hidtil, altså før boligjobordningen trådte i kraft, var en hjemmeserviceordning til vores pensionister?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl fik et meget klart svar.
Det er jo selvfølgelig sådan, at når man nedlægger boligjobordningen, medfører det isoleret set en svækkelse af væksten og beskæftigelsen.
Det skal så ses i sammenhæng med de andre initiativer, regeringen tager, bl.a. den nye energirenoveringspulje og en fremrykning af investeringer for 10 mia. kr., og jeg er sikker på, at når vi står her igen og diskuterer finansloven for 2012, vil hr. Kristian Thulesen Dahl kunne konstatere, at der er mere vækst og flere arbejdspladser i det forslag, vi har fremsat, end i det, som hr. Kristian Thulesen Dahl stod bag sammen med den tidligere regering.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Vil ministeren redegøre for, hvilke metoder regeringen vil anvende for opgørelse af den officielle ledighed?
Karen Jespersen (V), 2011-10-12:
Det lyder unægtelig ligesom så meget andet i regeringens grundlag lidt som solide fugle på taget og løse påstande.
Men vi må så have til gode at se, hvad det kan blive til, og om det faktisk bliver til en klar ændring i retning af, at flere på kontanthjælp kommer i arbejde.
Jeg vil slutte af med at spørge om, hvor de 650 mio. kr., som afskaffelsen af de her ydelser vil koste, skal komme fra.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Den iver, som spørgeren lægger for dagen, havde måske været bedre brugt, dengang spørgeren tilhørte et politisk flertal, der faktisk ville have været i stand til at føre en anden arbejdsmarkedspolitik og en anden socialpolitik.
Sagen er den, at hovedparten af de mennesker, der samlet set er ramt af de nedsatte sociale ydelser, ikke er kommet i arbejde, de er ikke kommet i uddannelse, de har ikke fået et bedre liv i Danmark, og integrationen er for en stor gruppe af de her mennesker ikke blevet bedre, tværtimod.
Den tidligere regering skabte sådan set aktivt et problem for sig selv ved både at skubbe nogle kvinder længere væk fra arbejdsmarkedet og ved at forøge fattigdommen.
Jeg tror grundlæggende ikke på, at fattigdom fremmer hverken integration, beskæftigelse eller et aktivt medborgerskab.
Vi er samtidig en reformregering, hvor det meget tydeligt står i regeringsgrundlaget, at vi skal udvide arbejdsudbuddet.
Derfor er der allerede sideløbende med dette anmeldt en reform af førtidspensionsområdet, en reform af fleksjobområdet, en reform af kontanthjælpsområdet og en reform af dagpengesystemet.
Det er alle reformer, der både skal sikre, at mennesker kommer i beskæftigelse, en bedre samfundsøkonomi og på det lange stræk også en bedre integration.
Karen Jespersen (V), 2011-10-12:
Men når det gælder indskrænkningen i adgangen til efterløn, prioriterer man jo altså så det at øge arbejdsudbuddet.
Jeg vil gerne takke for bekræftelsen af, at det her begrænser arbejdsudbuddet, altså at hvis man fjerner reduktionen af de ydelser, betyder det, at man gør arbejdsstyrken mindre.
Så siger beskæftigelsesministeren: Jamen så gør vi nogle andre ting.
Men der er jo ikke nogen oplysninger i regeringsgrundlaget eller andre steder om, hvad det er, man vil gøre.
Kunne det ikke også have været på sin plads, at man havde brugt forsigtighedsprincippet her og havde sagt: Jamen her kommer vi samtidig med nogle bud på, hvad det er, der skal til, for at de her 2.500 mennesker – og gerne flere – kommer i arbejde?
Hvad er det, der skal øge motivationen hos dem, når man nu mindsker den på den her måde?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at hvis man hæver de sociale ydelser uden samtidig at foretage sig andre nødvendige handlinger, risikerer man, at det kan have en negativ effekt på udbuddet.
Det er også det, som det notat fra mit eget ministerium, som har været gengivet i Jyllands-Posten, viser.
Mit håb er, at Folketinget snart vil stå samlet om at bekæmpe fattigdommen, ikke mindst, vil jeg gerne sige, af hensyn til de børn, der i dag vokser op i familier ramt af fattigdom.
Det er børn, der oplever at få begrænset deres muligheder; det er børn, der oplever ikke at få lov til på samme fod som andre børn f.eks. at deltage i et aktivt foreningsliv.
Vores håb er, at Folketinget vil stå samlet om at bekæmpe den fattigdom og samtidig understøtte, at vi bringer flere mennesker tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne sige det meget direkte: Hvis det var sådan, at den tidligere regerings sociale beskæftigelsespolitik havde haft et meget, meget positivt resultat, hvad angår at bringe folk tættere på arbejdsmarkedet, ville jeg gerne have videreført den.
Men sagen er den, at mange af de nedsatte ydelser faktisk ikke har bragt ret mange mennesker i beskæftigelse.
Derfor er det altså ikke nok, at man stamper i gulvet og siger, det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er nødvendigt for enhver regering at føre en aktiv social- og beskæftigelsespolitik, og det har vi tænkt os at gøre.
Karen Jespersen (V), 2011-10-12:
Nu er kendsgerningen jo faktisk, at der har været en realindkomstfremgang for alle grupper, og den fattigdom, man snakker om, er relativ, den er ikke faktisk.
Men det, jeg spurgte om, var jo, om det øger motivationen, for det fremgår jo også af et ritzautelegram, at når man afskaffer de her ydelser, vil det trække omkring 2.500 ud af arbejdsmarkedet.
Og det strider, så vidt jeg kan høre, direkte mod regeringens målsætning om at øge arbejdsstyrken.
Så kan ministeren bekræfte, at det her måske nok vil give nogle mennesker nogle flere penge mellem hænderne, men at det også vil mindske arbejdsstyrken og på den måde jo også øge arbejdsløsheden?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Tak for spørgsmålet.
Den politik, som den tidligere regering har stået for, har på en række afgørende stræk inden for beskæftigelses- og socialpolitikken desværre medført en stigende fattigdom og dermed også en stigende økonomisk ulighed.
Jeg har fulgt det her område ganske tæt i en længere årrække og har også fulgt de mange undersøgelser, der er lavet, hvor man kigger på det samlede felt af nedsatte sociale ydelser.
I meget ringe grad har de nedsatte ydelser fået folk i beskæftigelse, og i meget stor grad har det desværre medført en stigende fattigdom.
Vi har fået en ny regering i Danmark og dermed også en ny politik, og vi ønsker ikke at føre en social- og beskæftigelsespolitik, der skaber en øget fattigdom.
Vi ønsker til gengæld at få folk i beskæftigelse.
Karen Jespersen (V), 2011-10-12:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens kommentar til Jyllands-Postens referat af et notat fra Beskæftigelsesministeriet, der viser, at afskaffelsen af kontanthjælpsloftet vil betyde, at gevinsten ved at tage et arbejde til 20.000 kr. om måneden vil falde fra 2.750 kr. til 250 kr. om måneden, og at det for et ægtepar på kontanthjælp vil være sådan at for at få 600 kr. om måneden mere ud af, at den ene ægtefælle tager et job, skal den pågældende tjene over 30.000 kr. om måneden, og mener ministeren, at det fremmer tilskyndelsen til at påtage sig et arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Nu har spørgeren jo været socialminister i Danmark ad flere omgange, og mig bekendt er det faktisk ikke lykkedes spørgeren i de perioder for alvor at få gjort noget ved det meget store problem, at alt for mange voksne danskere i den erhvervsdygtige alder står uden for arbejdsmarkedet.
Jeg håber på, at den nye regering og også en ny socialministers og også undertegnedes egen indsats som beskæftigelsesminister vil bryde den kedelige tradition, der har været igennem årtier, nemlig at antallet af danskere i den erhvervsdygtige alder, der står uden for arbejdsmarkedet, enten er blevet ved med at vokse eller i perioder har været stagnerende.
Hvad angår finansieringen af afskaffelsen af fattigdomsydelserne, vil det jo indgå i de forhandlinger om næste års finanslov, som vi påbegynder med partierne i Folketinget.
Henning Hyllested (EL), 2011-10-12:
Hvis ministeren er enig med mig i, at det her gør ordningen langt mindre attraktiv, og at formålet måske endda i virkeligheden er at få folk til at lade være med at tilslutte sig efterlønsordningen, og hvis ministeren samtidig faktisk anser det for at være en urimelighed, kunne jeg så få et tilsagn om, at man vil prøve at arbejde for, når man fremsætter lovforslaget, at prøve at pille modregning af pensioner ud af det konkrete lovforslag?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Nu er det min principielle holdning, at man som minister skal kunne besvare ethvert spørgsmål i Folketingssalen.
Jeg skal også erkende, at jeg endnu har få dage på bagen som beskæftigelsesminister, og der kan godt være elementer af den tidligere regerings forslag til tilbagetrækningsreformen og udmøntningen af den i lovgivningen, hvor jeg ikke fuldstændig fyldestgørende vil kunne svare.
Det, jeg kan henholde mig til her, er, at jeg har forstået, at det har været forligspartiernes hensigt i højere grad at målrette efterlønsordningen mod de borgere, der ikke har store pensionsopsparinger.
Henning Hyllested (EL), 2011-10-12:
Alligevel kan jeg jo se, at mit eget fagforbund, 3F, har lavet nogle beregninger på det her, som kort fortalt siger, at den der modregning i virkeligheden udgør noget i retning af 15 pct. af den fulde efterløn.
Jeg mener, at 15 pct.s modregning i en efterløn, som på årsbasis udgør 199.000 kr., jo ikke giver nogen stor indtægt.
Det tror jeg at vi er enige om.
Man skal altså modregnes med 15 pct., fordi man har foretaget en pensionsopsparing.
Det er jo sådan i dag, at selv ufaglærte arbejdere, som er medlem af 3F og FOA og sådan noget, faktisk står med pensionsopsparinger via deres arbejdsmarkedspension i omegnen af i hvert fald 300.000 kr.
Det vil give en modregning på 31.520 kr. i den fulde efterløn.
Synes ministeren ikke, at det trods alt er en alvorlig nedsættelse af det beløb, man så har til rådighed, når man går på efterløn?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Jeg har altså forstået det sådan, at det har været forligspartiernes ønske at gøre det mindre attraktivt at tilmelde sig efterlønsordningen, og jeg har også forstået, at det har været forligspartiernes hensigt, at efterlønsordningen i højere grad skal målrettes de grupper, der ikke har store pensionsformuer.
Det vil for en stor gruppes vedkommende handle om ufaglærte og så en del af de faglærte.
Henning Hyllested (EL), 2011-10-12:
Det helt nye, kan man sige, i forhold til den gamle ordning
er jo, at man begynder at modregne for pensioner, der ikke bliver udbetalt.
En ting er, at man forhøjer modregningen fra 55 pct. til 64 pct. for dem, som får udbetalt pensionen, mens de modtager efterløn, men det nye er jo, at man begynder at modregne for pensioner og pensionsformue osv., som ikke udbetales.
Derved gør man naturligvis ordningen langt mindre attraktiv at tilslutte sig.
Synes ministeren ikke, at det et eller andet sted er en underlig tankegang, altså et problem i virkeligheden, at man både afkorter perioden og samtidig gør det mindre attraktivt, på trods af at man selvfølgelig forhøjer nogle satser, men alligevel?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre indgik, som det også er spørgeren bekendt, i maj måned en aftale om senere tilbagetrækning, som indeholder ændringer af efterlønsordningen.
Ved det netop overståede folketingsvalg blev Folketinget her sammensat, således at der er et flertal for at gennemføre den reform, og regeringen har derfor skrevet det ind i vores regeringsgrundlag, at vi vil gennemføre tilbagetrækningsreformen.
Det er korrekt, at det fremgår af den aftale, at den skærpede pensionsmodregning skal ses i sammenhæng med forhøjelsen af efterlønssatsen.
Det fremgår ligeledes af aftalen, at det er hensigten, at efterlønsordningen får en stærkere social profil, idet mennesker med pensionsformuer under ca. 1 mio. kr. opnår en højere årlig efterlønsydelse, end de ville få efter de gældende regler, hvis de går på efterløn, inden de er fyldt de 62 år.
Karen Jespersen (V), 2011-10-12:
Hvad er ministerens kommentar til Jyllands-Postens referat af et notat fra Beskæftigelsesministeriet, der viser, at afskaffelsen af kontanthjælpsloftet vil betyde, at gevinsten ved at tage et arbejde til 20.000 kr. om måneden vil falde fra 2.750 kr. til 250 kr. om måneden, og at det for et ægtepar på kontanthjælp vil være sådan at for at få 600 kr. om måneden mere ud af, at den ene ægtefælle tager et job, skal den pågældende tjene over 30.000 kr. om måneden, og mener ministeren, at det fremmer tilskyndelsen til at påtage sig et arbejde?
Villy Søvndal (SF), 2011-10-12:
Det er jo altid op til spørgeren at vurdere, om svarene er tilfredsstillende.
Jeg synes, jeg har redegjort udførligt for, at den nye regering har valgt at fokusere på en undersøgelse, som jeg også tror hr. Frank Aaen synes bliver spændende, nemlig en undersøgelse om baggrunden for Danmarks beslutning, ikke alene om deltagelse i krigen i Irak, men derudover også om forholdet til internationale konventioner i såvel krigen i Irak som krigen i Afghanistan.
Det tror jeg hr. Frank Aaen synes er et meget stort fremskridt.
Og det er rigtigt, at vi så har valgt at fokusere på at anvende kræfterne på undersøgelser og valgt at fokusere i forhold til Irakkrigen og eventuel overtrædelse af konventioner i forhold til såvel krigen i Irak som krigen i Afghanistan.
Så synes jeg også det er afgørende at vide, at vi med den forsikring, vi har fået fra USA, som vi kan vurdere forskelligt, i hvert fald har gjort det, der gøres kan for at sikre, at det her ikke kommer til at gentage sig.
Så jeg synes, at regeringen – både i diskussionen om det her, og i øvrigt også i diskussionen om synet på internationale konventioner – står et andet sted end den forrige regering stod.
Der har vi tænkt os at stå fast.
Det afgørende for regeringen er at få undersøgt Irakkrigen.
Det er efter vores bedste overbevisning en af de største fadæser i dansk politik, som vi gerne vil fokusere på i en undersøgelse.
Og selvfølgelig er vi samtidig optaget af Danmarks overholdelse af internationale konventioner.
Frank Aaen (EL), 2011-10-12:
Det står ikke jo noget sted i den tidligere regerings dokumenter, at man i dag har givet tilladelse til, at der kan flyves en fange fra Guantánamo til Afghanistan, hvor man oven i købet må regne med at der sker tortur.
Sådan noget står jo ikke på papir.
Det er noget, som er sagt.
Det er noget, der eventuelt er sagt ude på den amerikanske ambassade.
Det er også derfor, den undersøgelse var ufuldstændig, for ikke at sige misvisende.
Og derfor må jeg spørge igen: Hvorfor har man droppet kravet om en kommissionsundersøgelse vedrørende CIA-flyene?
Det fik jeg ikke noget svar på.
Jeg fik det svar, at man gerne ville kigge på Irakkrigen, og at man gerne ville kigge på Afghanistan, men jeg fik ikke noget svar på, hvorfor man har droppet undersøgelsen om CIA-flyene.