Andreas Steenberg (RV), 2013-05-15:
De udfordringer, vores landdistrikter står over for, er de samme udfordringer, som hele Danmark står over for.
Vi kan se i redegørelsen, at vores landdistrikter har tabt rigtig mange arbejdspladser inden for de primære erhverv som landbrug og fiskeri og i industrien og andre produktionserhverv, vi kan også se, at landdistrikterne har et relativt lavt uddannelsesniveau, og det tredje, vi kan se, er, at i landdistrikterne er en meget stor andel af befolkningen på overførselsindkomst i stedet for at være i beskæftigelse.
De her tre problemer er jo sådan set nøjagtig de samme problemer, som Danmark generelt står over for.
Udfordringerne er bare større i landdistrikterne, så de udfordringer, vi har, slår mest igennem i landdistrikterne.
Det mest centrale for at kunne løse de her udfordringer i vores landdistrikter er derfor at få ført den økonomiske politik, som regeringen i samarbejde med et bredt flertal her i Folketinget fører.
Vi skal have flere i arbejde, og det er derfor, regeringen har lavet reformer af en lang række overførselsindkomster, og det er derfor, vi sætter skatten på arbejde ned.
Vi skal have produktionen tilbage til Danmark, og det er netop derfor, vi har vedtaget en vækstplan med meget store skattelettelser til produktionserhvervene i Danmark, så vi kan få produktionen tilbage til Danmark.
Det sidste, meget afgørende initiativ i regeringens politik er at løfte vores uddannelsesniveau med meget, meget store investeringer.
Det gælder selvfølgelig især i bunden – vi skal have hævet bundniveauet i vores uddannelser – så vi får flere til at kunne noget mere, når de går ud af 9. klasse.
Det er det, vores skolereform handler om.
Danmark har brug for mange af de initiativer, som regeringen er i gang med at føre ud i livet, og det har især landdistrikterne brug for, og man kan se i den her redegørelse, at det er her, udfordringerne især slår igennem.
Ud over den vigtige krisepolitik, som regeringen lægger frem, nævner den her redegørelse også en lang række konkrete, specifikke tiltag, som regeringen har taget over for landdistrikterne.
Og jeg vil bare bede alle, der hører den her debat eller læser referatet på Folketingets hjemmeside efterfølgende, om at kigge på den her rapport på side 3-5, hvor man kan se den lange liste af specifikke tiltag, som regeringen har gjort på de mellem 1½ og 2 år, vi har siddet.
Jeg vil bare nævne tre af de tiltag, som jeg er rigtig glad for.
Det første er, at vi har flyttet 400 mio. kr. fra de rigeste kommuner til de fattigste kommuner med den kommunale udligningsreform.
Det syntes vi var rimeligt, fordi vi netop kan se, at den udvikling, jeg talte om før, med, at det er i nogle bestemte kommuner, krisen slår igennem, så betyder, at vi får at tage et socialt ansvar skal flytte penge fra de rige kommuner til de fattige kommuner.
Så har vi lempet planloven med en såkaldt landdistriktsbestemmelse, som giver kommunerne nogle udvidede muligheder for at skabe erhverv og gøre andre tiltag i landdistrikterne ud fra de bestemmelser, der er i planloven.
Det sidste, jeg vil nævne, er om områdefornyelser, hvor vi har øget puljen til landdistrikterne med 52 mio. kr. om året.
Det vil sige, at fra og med nu kommer der til at ske det, at flere og flere penge kommer landdistrikterne til gode i stedet for at gå til de store byer.
Det er noget, som en række aktører inden for det her område har efterlyst i mange år, fordi praksis har været den, at alle pengene til områdefornyelse er gået til de store byer i stedet for til landet.
Det laver vi nu om, og det tror jeg vil være med til at skabe rigtig meget i landdistrikterne.
Så vi fører samlet set en overordnet økonomisk politik, der gerne skulle løse nogle af de udfordringer, der er, og vi har lavet en lang række tiltag specifikt rettet mod landdistrikterne, som vil give rigtig mange udviklingsmuligheder.