Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jamen det har fru Ellen Trane Nørby jo overhovedet ikke afprøvet.
Der har jo ikke været nogen forhandlinger om det, altså før min tid.
Jeg har ikke overværet de forhandlinger.
Jeg hørte også, at fru Ellen Trane Nørby gjorde opmærksom på, at der et par gange i løbet af efteråret havde været sammenbrud i nogle forhandlinger, og det er så i den sammenhæng.
Det kan jeg ikke kommentere, jeg var der ikke.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst i vejen for det.
De borgere, der bor i Morsø Kommune, betaler også af egen lomme, når de køber Morsø Folkeblad.
Og 10 kr. er jo temmelig mange penge for en avis.
Det kan man altså godt gøre i Morsø Kommune, men det kan man ikke på Samsø.
Der skal ikke så stor en stigning til, før det kan lade sig gøre.
Man kan også gøre noget andet, som jeg sagde før.
Jeg vil gerne takke for førstebehandlingen her i dag og de bemærkninger, der er kommet fra ordførerne.
Det er jo, som det er nævnt, formålet at få en mere enkel og fremtidssikret lov for folkehøjskoler.
Formålet er at styrke folkeoplysningens sigte og at justere nogle af de krav, der er stillet op som værn imod koncerndannelse – det, vi kalder Tvindloven.
Nu kommer vi til at regulere højskoleområdet som et selvstændigt område, der får sin egen lov og altså bliver udskilt fra lov om frie kostskoler, der også omfatter efterskoler og andre skoler.
På mange punkter er lovforslaget en videreførelse af den gældende lov, men der er også nogle ændringer, jeg lige vil fremhæve.
Der stilles forslag om, at folkehøjskolen i begrænset omfang kan anvende sine egne midler til folkeoplysningsvirksomhed i lokalsamfundet, altså i Danmark.
Folkehøjskolerne fungerer jo som lokale kulturinstitutioner, der udøver folkeoplysning i bred forstand.
Hensigten med det her er at give mulighed for, at højskolerne i højere grad kan styrke den lokale forankring og være med til at præge lokalsamfundet med kunst og kultur og folkeoplysning og dermed også spille en mere udadvendt rolle, end højskolerne har kunnet det på papiret.
Jeg ved godt, der er nogle, der allerede er ivrige på området.
Forslaget vil give friere mulighed end i dag, hvor højskolerne alene må anvende deres midler til at gennemføre højskolekurser på skolen.
Der er også et krav om, at folkehøjskolen skal eje sine egne bygninger – alle ordførerne, tror jeg, har været inde på det.
Vi lemper på det krav for at få mulighed for, at der kommer nye højskoler.
Tallet er faldet relativt meget igennem de senere år.
Der kommer også en bestemmelse om, at man kan have administrative fællesskaber og dermed spare nogle midler.
Det er det samme, som gymnasierne har, og andre uddannelsesinstitutioner har.
Så har vi det spørgsmål, som flere også har været inde på, om undervisning i emner af bred almen karakter.
Både hr. Michael Aastrup Jensen og fru Mette Bock har nævnt det fra hver sin vinkel, om jeg så må sige, og det lægger jo op til, at vi må have en fornuftig dialog om, hvordan vi kan håndtere det her spørgsmål.
Jeg skal slutte med at sige, at lovforslaget også indeholder nogle administrative ændringer af taxametersystemet – det bliver mere gennemskueligt og tidssvarende – og forslaget er udgiftsneutralt for skolen og staten.
Og jeg forstår udmærket godt fru Mette Bocks bemærkninger om, hvor genopretningspakken er blevet af.
Den er ikke blevet prioriteret i den her sammenhæng; det må jeg bare erkende.
Det fremgår, at den ikke er med på finansloven på nogen måde, men jeg har noteret mig fru Mette Bocks synspunkter.
Jeg ser frem til et konstruktivt arbejde i Kulturudvalget.
Undskyld, jeg glemte at sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, der spørger til tilgængeligheden for personer med handicap og lediges mulighed for at få højskoleophold, at jeg selv er meget optaget af begge dele, så det vil jeg vende tilbage til, uden at jeg kan garantere noget.
Men jeg er enig i, at tilgængeligheden i hvert fald er en kæmpestor udfordring, som vi også må finde et svar på.
Så har jeg ikke flere bemærkninger.