runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2016-04-08:
Mange tak.
Enhedslistens forslag – som jo handler om at nedsætte renten for SU-lån i den tid, hvor man er studerende, til at svare til det, den er i øjeblikket, når man ikke længere er studerende, altså diskontoen plus 1 pct., dog maks. 4 pct. – er i sig selv sympatisk, og jeg kan godt forstå, at det synes mærkeligt i den nuværende situation, at studerende betaler en højere rente, end når de er færdige.
Dels skal man huske, hvorfor vi har den her regel, og det var, fordi man på et tidspunkt, hvor renten var helt oppe imod 15 pct., gerne ville hjælpe de studerende.
Dels skal man huske, at det koster penge at gøre det her.
Fra radikal side vil vi sige, at hvis det her kommer til at koste et trecifret millionbeløb – vurderingen er, at det med den nuværende rente kan komme til at koste 200 mio. kr., men i virkeligheden kan beløbet blive endnu højere – er spørgsmålet: Hvis man skal bruge 200 mio. kr. lige nu på uddannelse, er det så det bedste at bruge det på SU, eller er det på det, som vi fra radikal side synes må være det rigtige sted at løfte på nuværende tidspunkt, nemlig på kvaliteten af uddannelser?
Så selv om vi deler intentionen, koster det her jo altså penge, og de penge synes vi fra radikal side ville være langt bedre brugt – når der skal investeres på uddannelsessiden – på uddannelser og ikke på SU på det her tidspunkt i historien.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Jeg vil gerne takke ordføreren for i hvert fald at anerkende intentionen i det, og jeg vil bare høre, om ordføreren vil bekræfte, at det, som den nuværende regering bruger vores fælles skatteindtægter på, ikke først og fremmest er uddannelsessystemet, men nok i højere grad skattelettelser til de rigeste og billige luksusbiler.
Ida Auken (RV), 2016-04-08:
Jeg kan i hvert fald medgive, at den nuværende regering har valgt at skære meget markant ned på vores uddannelser.
Man skærer over 2 pct. ned om året, og man har også skåret 1,4 mia. kr. ned på forskningen.
Det virker på nuværende tidspunkt i verdenshistorien fuldstændig meningsløst at vælge at skære ned på det her område, som er det, vi skal leve af i fremtiden, og som er det, der er vores ressource i Danmark, nemlig de unge mennesker, som lige af et uafhængigt panel er blevet vurderet som det vigtigste vækstforslag for Danmark.
Et uvildigt panel af økonomer har lige vurderet, at det at investere i forskning og uddannelse er det allerallervigtigste for at løfte Danmarks vækstpotentialer.
Det har regeringen altså valgt at skære ned på, fordi man bl.a. har villet give velhavende mennesker et håndværkerfradrag for deres håndværkerregninger, og fordi man har villet have billigere biler.
Så det kan jeg fuldstændig bekræfte, og dermed er vi i Enhedslisten og De Radikale på linje: Det er ikke den rigtige prioritering.
Så kan det godt være, at vi ikke kan blive enige om resten herfra.
Men vi vil sige, at hvis vi skal bruge 200 mio. kr. mere – og det vil vi sådan set meget, meget gerne – så skal de bruges på at løfte kvaliteten af uddannelserne.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Jeg vil bare gerne vide, om ordføreren og Radikale Venstre fremover faktisk vil gøre noget for at få sænket renten på SU-lån, så de studerende også får fordel af, at diskontoen er så lav, som den er nu, og at det ikke bliver staten, men derimod de studerende, der kan få gevinsten ved at få et bedre studielån.
Vil De Radikale være med til at se på det fremover?
Ida Auken (RV), 2016-04-08:
Ja, det er jo sådan set det, vi diskuterer i dag, og jeg har lige sagt, at det i øjeblikket koster op imod 200 mio. kr., og det kan blive dyrere endnu.
Jeg vil bare spørge Enhedslisten, om det ikke er bedre, hvis vi har 200 mio. kr., at bruge dem på at løfte kvaliteten på uddannelser end på at gå ud og bruge flere penge på SU-systemet.
Jeg synes og Radikale Venstre synes, at det allervigtigste er at bruge pengene på at løfte kvaliteten på uddannelserne, og der vil vi sådan set gerne bruge meget, meget mere end 200 mio. kr.
Jacob Mark (SF), 2016-04-08:
Vi synes sådan set, at det her er et rigtig godt forslag, fordi vi grundlæggende jo ikke mener, at staten skal tjene penge på at udlåne til unge mennesker, men vi mener også, at det her er en sag, der hører til i SU-forligskredsen, hvor vi også selv sidder, og derfor stemmer vi i SF heller ikke for beslutningsforslaget på dette tidspunkt.
SU-forligskredsen besluttede for lang tid siden at skulle lave det her renteloft på 4 pct. netop for at beskytte de studerende.
Nu har det så vist sig, at det er blevet en overskudsforretning, og derfor synes jeg faktisk også, at man skal se på det i forligskredsen.
Det har jeg også hørt flere af ordførerne – også fra den anden side end oppositionen – sige, og det er jeg glad for.
Forslaget her vil koste 100 mio. kr. eller faktisk flere hundrede millioner kroner, og derfor er det ret afgørende for SF, at vi får indflydelse på det.
Hvis vi nu stemte det her igennem, og lad os sige, der var et flertal for det – vi pålagde regeringen, at man lige skar 200 mio. kr., for så kunne man gennemføre det her forslag, som vi synes er sympatisk – så ville regeringen jo også skulle finde de penge et sted, og hvis vi pålagde dem det og ikke selv sad i SU-forligskredsen, ville vi heller ikke have indflydelse på, hvor man så skulle finde pengene henne.
Vi vil have indflydelse på, hvor de penge skal tages, hvis man nogen sinde kunne blive enige om at lave det her forslag.
Selvfølgelig kan det her forslag være med til at forhindre, at unge på et tidspunkt lige pludselig står i den situation, at de ikke kan betale deres lån tilbage, men jeg tror også, at der er andre og vigtige greb, man kan lave i den forbindelse, og som jeg faktisk synes man skal tage op i SU-forligskredsen.
Så kan man være enig eller uenig i, om vi skal bruge flere penge på det her system, men jeg tror kun, at man kan være enig i, at det er en meget, meget uheldig situation, hvis flere og flere unge kommer ud i den situation, hvor de ikke kan betale deres lån tilbage.
Så det synes jeg faktisk er en generel problematik, man skal tage op i SU-forligskredsen.
Jeg har ikke de store forkromede løsninger, men noget, jeg kunne forestille mig, er, om vi har god nok rådgivning, altså lånerådgivning til de unge.
Det ved jeg, at man har arbejdet med i Københavns Kommune.
Er det noget, man kunne udbrede til mere af landet?
Kan man styrke det?
Er der noget, der gør, at man lige pludselig gældsætter sig og ikke kan betale det tilbage på et senere tidspunkt?
Er sådan en helt basal ting, som hvordan mulighederne egentlig er for at tage et studiejob, noget, man kunne kigge på? Så vi vil faktisk tage det her forslag op, men også kigge bredere og se på, hvordan vi egentlig kan forhindre, at unge kommer ud i den situation, at de ikke kan betale deres lån tilbage.
Så hvis Enhedslisten vil spørge om, om vi vil arbejde videre med det her forslag, vil jeg sige, at vi synes, at det er et rigtig godt forslag og godt, at Enhedslisten sætter fokus på det, men det er noget, vi vil arbejde videre med i den SU-forligskreds, hvor vi rent faktisk har mulighed for at diskutere de her problematikker.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
[Lydudfald]
... klar over, hvad ordføreren mener.
Lad os se på lige præcis det her hjørne, altså spørgsmålet om renten på SU-lånet.
Mener ordføreren, at det er en god idé, at den bliver tilpasset, så der ikke kommer den store ekstraindtægt til staten, og hvor det er de studerende, der betaler den her højere rente?
Henrik Dahl (LA), 2016-04-08:
Vi vil helst ikke gå ind i sådan en delaftale om at reparere et enkelt element i et system, der faktisk ikke er særlig godt.
Ifølge Erik Jørgen Hansen er der ikke grundlæggende social retfærdighed i SU-systemet, og der er et dårligt samfundsmæssigt afkast af det.
Det er rigtig dyrt; det koster langt over 20 mia. kr., som vi altså bruger ret ufornuftigt.
Vi vil gerne tage det her med i en samlet diskussion af at få et nyt og bedre SU-system, men vi vil altså ikke gå ind i et forsøg på at lave en isoleret løsning.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-08:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for at være nyvalgt ordfører på området og glæder mig til samarbejdet med de ordførere, der er i salen.
Så vil jeg sige, at det nok ikke kommer som en overraskelse for mine kollegaer, at Venstre heller ikke kan støtte B 78, omend der er visse sympatiske træk ved forslaget.
De foregående ordførere på talerstolen har redegjort ret dygtigt for, hvad forslaget indeholder, så der er ingen grund til, at jeg gennemgår elementerne igen.
Der er selvfølgelig den bemærkning, at mens man er studerende og optager lån, er rentesatsen 4 pct. plus diskontoen, og efterfølgende falder den så.
Det kan man undre sig over mærkværdigheden i.
Enhedslistens ordfører har ved flere lejligheder udtrykt, at staten har tjent penge på det her forhold.
Man må bare sige, at det ikke er gratis at låne penge, selv om man er studerende.
Den rente, der påløber i dag, er lavere, end markedsrenten vil være.
Samtidig fortæller man, at staten har tjent mange penge på at udbyde de her SU-lån.
Det skal siges, at der er to forhold, der gør sig gældende.
Det første er, at ordføreren skal huske at indregne de inflationsomkostninger, der er, og det andet er, at hvis man ønsker at ændre på det her, er man nødt til ændre finansieringssystemet bag SU-systemet.
Og det kan jeg ikke se at der i beslutningsforslaget er taget højde for.
Venstre er et parti, der altid gerne ser på, hvordan vi kan gøre tingene mere effektive, bedre og også mere rimelige.
Det gælder også SU-systemet.
Men ser vi overordnet på, hvordan tingene er skruet sammen i dag i Danmark, ser vi, at vi har verdens mest gavmilde SU-system.
Vi tilbyder alle, der ønsker det, billige og favorable lån; vi tilbyder en lang tilbagebetalingsperiode med lav rente.
Seriøse partier, der ønsker at ændre det system, skylder os i Folketingssalen at komme med finansieringsforslag, således at man ikke pålægger uddannelsessystemet nye omkostninger, særlig i en tid, hvor vi ved at den danske økonomi er udfordret.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Det skal være mine ord her fra talerstolen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Det burde da fuldt ud være muligt at gøre det.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad forhindringen er.
Vi har jo allerede den struktur i det her forslag, at du betaler diskontoen plus 1 i forhold til resten af lånetiden.
Det er jo en justering.
Det er klart, at det vil betyde, at staten får færre penge i kassen.
Det mener jeg er meget rimeligt, i betragtning af at det lige nu er fattige studerende, der bidrager til det.
Jeg vil bare høre: Hvorfor mener ordføreren ikke, at det skulle være muligt bare lige at ændre på renten?
Hvorfor skal det hænge sammen med hele resten af SU-systemet?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-08:
Tak for det.
Som medlem af partiet Venstre kan man og kan jeg nogle gange godt blive misundelig på Enhedslistens repræsentanter.
Det må være dejligt at repræsentere et parti, der stiller forslag gang på gang uden at bekymre sig om, hvordan man vil finansiere de mange ønsker, som man letsindigt tildeler folk i forskellige partier.
Jeg siger ikke, at man ikke kan ændre på rentesatsen uden at ændre på hele SU-systemet.
Det er også derfor, at jeg er nødt til at spørge fru Eva Flyvholm igen: En ændring af rentesatsen vil betyde, at der er et mindre provenu til staten, det koster penge, og hvor skal de penge komme fra?
Hvordan finansieres forslaget?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
[Lydudfald]
... generelt set er det jo Venstre, der lader pengene strømme ud af statskassen, og ikke Enhedslisten,
vil jeg sige.
Vi er jo nærmest her i en lidt modsat situation, hvor vi rigtigt nok peger på, at der for en gangs skyld er færre penge, der vil komme ind i statskassen.
Det er, fordi jeg ikke vil tage penge fra fattige studerende.
Vi kan finansiere det via boligjobordningen eller via flere skattelettelser, som I har givet til de rigeste danskere.
Der er masser af muligheder.
Men det helt grundlæggende her er, at det her handler om, at de studerende skal have muligheden for at få et godt og fair lån.
Det var intentionen i den oprindelige ordning, og vil ordføreren godt bekræfte, at det stadig væk er intentionen i forslaget?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-08:
Nu bliver jeg desværre forvirret, og det er ikke for at være urimelig over for ordføreren.
Altså, jeg kan bekræfte, at intentionen i Enhedslistens forslag er intentionen i Enhedslistens forslag.
Så langt, så godt, det tror jeg ikke, der er nogen tvivl om.
Men jeg vil da også sige tillykke til ordføreren med at vinde prisen for den første retoriske stråmand i dag i Folketingssalen.
Nu har ordføreren to gange gentaget ikke at ville tage penge fra fattige studerende.
Det ønsker Venstre sådan set heller ikke, og derfor er vi parlamentarisk grundlag bag et SU-system, der tilbyder billigere lån end dem, man kan få på markedsvilkår.
Derfor mener jeg ikke, at det er urimeligt.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-08:
Politikere bilder sig ind, at penge til uddannelse skaber øget lighed, social mobilitet og mønsterbrydere, men de tager fejl.
De, der får mest ud af uddannelsesmilliarderne, er de privilegerede og deres børn, der boltrer sig i gratis uddannelse og SU.
Det sagde Erik Jørgen Hansen til dagbladet Politiken den 15. august 2015.
Og Erik Jørgen Hansen er ikke hvem som helst
Han var professor i uddannelsessociologi, til han gik på pension i 2005.
Han er et af de mennesker i Danmark, der har forsket længst og dybest og mest grundigt i vores uddannelsessystem.
Erik Jørgen Hansen står ikke alene med sin påpegning af, at SU-systemet er uhensigtsmæssigt.
For nylig har et udvalg med en anden socialdemokrat i spidsen, Carsten Koch, nedsat af fonden Axcelfuture, bl.a. påpeget, at det samfundsmæssige afkast af statens investering i uddannelsesstøtte er væsentlig ringere, end det burde være.
Ud fra mange samfundsøkonomiske synsvinkler er SU-systemet altså problematisk.
Men er de studerende så i det mindste ikke glade for det?
Det er trods alt det mest generøse i verden.
Nej, de er ikke så glade, som man skulle tro.
I 2015 sammenlignede en undersøgelse fra Tænketanken DEA svenske og danske studerende.
Mærkeligt nok havde de danske studerende i gennemsnit mere erhvervsarbejde end de svenske, selv om den offentlige uddannelsesstøtte i Sverige kun er cirka halvdelen af uddannelsesstøtten i Danmark.
Og mærkeligt nok var de svenske studerende alt i alt mere tilfredse med deres livssituation, end de danske var.
Og derfor er vi ikke tilbøjelige til at støtte forslaget i Liberal Alliance.
Det skal ikke forstås på den måde, at Enhedslistens kritik er fuldstændig uberettiget.
Det skal forstås på den måde, at der foreslås en lappeløsning i forhold til et system, der som helhed betragtet er usmart.
Derfor vil jeg slutte af med at opfordre Enhedslisten til at gå konstruktivt ind i arbejdet med at få designet et helt nyt støttesystem.
Det eksisterende system tilgodeser nemlig ikke de hensyn til social retfærdighed, der normalt ligger Enhedslisten på sinde; det påviser Erik Jørgen Hansen.
Samtidig tilgodeser det heller ikke de hensyn til fornuftig brug af skatteborgernes penge, som vi ud over grundlæggende social retfærdighed også lægger vægt på i f.eks. Liberal Alliance; det påviser Axcelfutures tænketank.
Derfor burde en bred kreds af partier hen over den politiske midte i virkeligheden kunne finde hinanden i ønsket om at designe et helt nyt SU-system.
Måske vil det ligefrem føre til, at de studerende også bliver glade for det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om vi fra Liberal Alliances side kan forvente, at man vil være med til at give håndslag på at få nedbragt renten på det her SU-lån, sådan at det kommer til at være mere tidssvarende og det ikke kommer til at være staten, der får en masse ekstra renteindtægter fra de studerende.
Vil Liberal Alliance gerne være med til at lave sådan en aftale om at se på det?
Tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at SF i hvert fald støtter intentionen i forslaget.
Jonas Dahl, som er gruppeformand for SF, sagde jo også, da det her kom frem: Det er ikke rimeligt, at de studerende skal betale ågerrente, det forsøger vi at nedlægge forbud mod ved andre lån.
Jeg håber også, at SF vil stå ved det i løbet af udvalgsbehandlingen her, så vi måske kan lave en beretning eller en eller anden form for bindende aftale om, at det her for alvor er noget, man vil se på i forligskredsen.
Det synes jeg ville være rigtig godt.
Men jeg vil egentlig godt spørge ordføreren om noget.
Ordføreren peger på, at man vil have indflydelse på, hvordan de penge skal bruges.
Kan ordføreren ikke lige bekræfte, at som det er nu, har SU-forligskredsen ikke nogen som helst indflydelse på, hvordan de meget, meget store ekstraindtægter, der kommer ind fra renter, som studerende betaler, bliver brugt i Finansministeriet?
Jacob Mark (SF), 2016-04-08:
Nej, det er rigtigt.
Vi har desværre ingen indflydelse på, hvordan de penge, man får ind på det her, bliver brugt.
Men jeg er fuldstændig klar i min overbevisning om, at hvis vi pålægger regeringen at finde 200 mio. kr. for at bruge dem på uddannelsesområdet, vil de også blive fundet andre steder på uddannelsesområdet.
Mette Reissmann (S), 2016-04-08:
Det er jo sjovt, som rollerne kan blive byttet om, og jeg glæder mig til den fortsatte debat.
Men jeg vil nu alligevel bruge min spørgetid til at stille spørgsmålet i forhold til det der med, at der jo ikke er nogen lånetvang.
Jeg vil sige, at det for de fleste studerende, som tager en beslutning om at få en uddannelse, jo drejer sig om en investering i egen fremtid og forhåbentlig også et bedre liv, og på den måde er det ifølge min overbevisning faktisk favorable lånevilkår, som er til stede i dag.
I det omfang man skal ud på det frie marked og tage et lån, er der jo altså en betragtelig yderligere forrentning.
Man kan komme helt op på at skulle betale knap 68.000 kr. tilbage i rente, hvis vi forestiller os, at det var et kviklån i stedet for et studielån.
Og så vil jeg bare spørge fru Eva Flyvholm: Hvis det er sådan, at man lige pludselig begyndte at spille med renten på den måde, som der lægges op til, kan der så ikke være en risiko for, at de studerende presses over på det private lånemarked i stedet for?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Så nej, jeg tror ikke, der vil blive spillet med renten som sådan.
Jeg synes sådan set, det helt afgørende her er – og det er, som ordføreren siger, også hensigten med overhovedet at have SU-lånet – at det jo netop sikres, at du har et ordentligt og gennemsigtigt statsligt lån, som studerende kan tage, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Det, vi gerne vil med det her forslag, er bare i al stilfærdighed at gøre opmærksom på, at staten lige nu tjener rigtig mange penge på at låne penge ud til studerende, og det var ikke hensigten.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-08:
Tak for det, formand.
Vil ordføreren ikke over for Folketinget redegøre for, hvor ordføreren dog har fået den oplysning, at dimittendledigheden stadig er kraftigt stigende, som det blev formuleret lige før?
Det står ikke mål med de oplysninger, jeg har, eller de oplysninger, som jeg kan læse ud af Danmarks Statistik.
Samtidig vil jeg spørge ordføreren om noget andet: Er ordføreren bekendt med, at der i dag ydes billigere lån på markedsvilkår uden sikkerhedsstillelse end det, SU-Styrelsen i dag tilbyder danske studerende?
Endvidere skal jeg spørge ordføreren om noget.
Jeg ved godt, det er tre ting, men det er jo relativt simple spørgsmål: Er ordføreren bekendt med, at man først påbegynder tilbagebetalingen af SU-lån, når man er i arbejde, og at tilbagebetalingen reguleres efter den indkomst, man har på årsbasis?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Først vil jeg til spørgsmålet om dimittendledigheden, som jeg måske har været upræcis om, sige, at virkeligheden er, at mange unge har svært ved at få arbejde nu – sværere nu, end for nogle år siden.
Det har jo været konsekvenserne, kan man sige, af krisen, og det tænker jeg er forholdsvis udbredt.
Man kan også af den dækning af det, der har været her, se, at noget af det, man peger på, er, at mange unge har svært ved at kunne afdrage deres studielån, netop fordi de ikke kommer ud og bare får et fedt og velbetalt job.
Så er det rigtigt, som den anden ordfører for Venstre var inde på før, at man først begynder at afdrage senere hen, når man har mulighed for det, og det synes jeg også er en meget, meget fornuftig konstruktion for SU-lånet.
Det håber jeg også ordføreren har forstået, altså at vi fra Enhedslistens side overhovedet ikke er interesseret i at ændre på det.
Det, at renten ligger på de 4 pct. nu, er bare historisk højt i forhold til diskontoen.
Tidligere var det omvendt, så de studerende fik en mere favorabel rente, og det er i forbindelse med det, vi gerne vil justere og ændre.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-08:
Jeg skal ikke kunne udtale mig om, om renten fratrukket inflationen og købekraftomkostningerne er historisk høj.
Det tror jeg heller ikke Enhedslistens ordfører har mulighed for at fastslå fra talerstolen.
Dog vil jeg påpege, at dimittendledigheden på rigtig mange af de kandidatuddannelser, der findes i hovedstadsområdet, er helt nede på 2 og 3 pct.
Så igen er fakta desværre ikke med Enhedslistens ordfører.
Men det skal jo ikke skille os ad.
Derimod vil jeg afslutte min taletid med at spørge ordføreren, om det sådan er det nye fait accompli fra Enhedslisten, at man simpelt hen ikke anviser, hvordan man ønsker at betale for den politiske gavebod, man så ofte ruller ud over både danske studerende, borgere og brugere generelt?
Hvor kommer pengene fra?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Det er et meget interessant spørgsmål fra ordførerens side.
For det første synes jeg, det her principielt handler om, om de studerende skal betale en højere rente, end staten får for udlånene.
Det mener jeg ikke de skal.
Det andet er, at i forhold til finansieringen kunne jeg da godt tænke mig at tilbagerulle de skattelettelser, regeringen har givet til de allerrigeste danskere, og det vil i vid udstrækning give os mulighed for både at finansiere et ordentligt SU-lån og også finansiere en række andre forbedringer på uddannelsesområdet, som regeringen har beskåret meget kraftigt.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-08:
Anerkender fru Eva Flyvholm eller anerkender fru Eva Flyvholm ikke, at i forhold til at opnå en høj livsindkomst er den bedste investering, man kan foretage i sig selv, at få en lang videregående uddannelse?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Ja, det kan der da sikkert være i flere studerendes tilfælde.
Det er nok forskelligt, alt afhængigt af personen, hvordan gældsbilledet ser ud.
Men jeg vil til gengæld gerne spørge ordføreren dernede, om ordføreren mener, at det er rimeligt, at staten skal have den her ekstraindtægt for SU-lånene.
Altså, er det det, der er hensigten?
Mette Reissmann (S), 2016-04-08:
Jeg vil blot høre, om fru Eva Flyvholm kan bekræfte, at der kan være konkurrerende gældsposter i den studerendes budget, der gør, at det bliver vanskeligt at skulle kunne afdrage på sin SU-gæld.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Vil ordføreren ikke stadig væk stå ved og sige: Vi har et ansvar for at sikre, at de studerende får de bedst mulige forhold for at studere og for at få et fair og rimeligt lån, som det også var intentionen her?
Det er ikke længere tilfældet, at det er et fair og rimeligt lån, når staten simpelt hen tjener ekstra milliarder på at låne til studerende.
Er det ikke noget, vi skal have gjort noget ved?
Jacob Mark (SF), 2016-04-08:
Jo, og det er også derfor, jeg har rost Enhedslisten for at tage det op her i salen, og det er også derfor, at jeg faktisk har sagt, at vi vil tage det op i forligskredsen, og jeg er glad for at høre, at det er der flere der er villige til.
Jeg vil bare lige sige, at jeg faktisk synes, det trods alt stadig er en god lånemulighed, selv om jeg principielt synes, det er forkert, at staten tjener penge på unge.
Det er det, jeg og SF vil gøre noget ved.
Men jeg synes faktisk stadig, det trods alt er en god lånemulighed for unge.
Det vil jeg også bare lige have lov til at sige.