runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Vi står midt i nogle af de værste kriser nogen sinde; både klimakrise og finanskrise har ganske alvorlige konsekvenser for mennesker både i Danmark og i andre dele af verden.
Vi oplever en tid, hvor der er voldsomme vejrforandringer i verden.
Der er i den grad brug for, at vi får sat gang i energiinvesteringer og klimainvesteringer herhjemme.
Vi oplever, at i tusindvis af mennesker bliver fyret, samtidig med at velfærden forfalder.
I stedet har vi en minister, som føler sig ansvarlig for at skabe privatisering og bureaukrati, en minister, der ikke engang gider at høre efter den debat, der er om hendes forslag, men som bruger tid på at diskutere på alle mulige andre områder end det, der handler om, hvordan kommunerne skal bruge deres tid.
Jeg synes, det er absurd, at regeringen ikke sørger for at have en minister, der faktisk vil bruge sin tid på at se på: Hvordan løser vi nogle af de her alvorlige kriser, der er?
Hvad gør vi for at sikre, at vi kan imødegå de værste konsekvenser af finanskrisen?
Hvad gør vi for at sikre, at de mennesker, der bliver fyret, ikke kommer ud i en stor social nedtur, kommer til at stå uden indkomst og bliver sat ud af deres boliger?
Alt det er velfærdsministeren overhovedet ikke optaget af.
I stedet for får vi sådan et forslag, der handler om, at kommunerne skal bruge tid på endnu mere bureaukrati og på at skabe langt mere privatisering på trods af de dårlige erfaringer, vi har med privatisering, bl.a. på rengøringsområdet.
Derfor er vi også klart med på de ændringsforslag, der er stillet fælles af oppositionen, om at tage alt det her bureaukrati og den her privatisering ud af forslaget og sige: Lad kommunerne bruge tid på at imødegå de alvorlige kriser, vi står midt i.
Det vil man meget gerne ude i kommunerne, men det kræver en minister, som vil give kommunerne lov til det.
Det vil vi gerne opfordre ministeren til at bruge sin tid på frem for det her bureaukrati og den her privatisering.
Flemming Bonne (SF), 2009-02-17:
Ved førstebehandlingen af dette lovforslag redegjorde jeg, syntes jeg selv, klart for SF's holdning.
Vi er imod kvalitetsstrategien, og vi er imod udbudsstrategien, når det skal styres her fra Slotsholmen.
Vi kan stort set ikke se relevansen af det fremsatte lovforslag.
SF støtter derfor de stillede ændringsforslag.
De betyder, at både kvalitetsstrategi og udbudsstrategi udgår af lovforslaget.
Også det, at regionerne skal pålægges krav om udbudsstrategi og servicestrategi, udgår.
Hvis ændringsforslagene ikke nyder fremme, vil SF stemme imod den samlede pakke.
Der er under udvalgsbehandlingen stillet en række spørgsmål.
I staten opererer man med anbefalinger, hvorimod kommunerne ved lov skal tvinges til at lave disse strategier.
Vi synes ikke, det er klædeligt for det danske Folketing, at man udøver den form for forskelsbehandling.
Hvad er kvalitet i den offentlige sektor?
Hvad er det, hr. og fru Danmark i øjeblikket er optaget af?
Og så er man meget optaget af, om der er hænder nok til ældreomsorg, folkeskole og børnepasning, og om vi tager os ordentligt af de svage grupper i dette samfund.
Men det er jo slet ikke det, som det her lovforslag handler om.
Det her lovforslag handler udelukkende om, at man fra centralt hold skal kunne styre kommunerne og styre alt, hvad de foretager sig ude i kommunalbestyrelserne.
Staten og regeringen er ikke i stand til at redegøre for kvaliteten på statens driftsområder.
Hvorfor er regeringen så så optaget af, at kommunerne skal kunne redegøre for alt?
Lovforslaget har for os at se
mere karakter af et akademisk beskæftigelsesprojekt, og man må kunne finde andre og mere relevante forhold at kaste sig over.
Begrebet kvalitet i den offentlige sektor, og om det overhovedet giver mening at prøve at måle kvaliteten, er en diskussion, der aldrig har været taget her i Folketinget.
Det burde ministeren måske lægge op til.
Endelig: Om få dage starter forhandlingerne om en skattereform, som bl.a. skal sikre, at der fremover er incitament til at arbejde mere.
Vi kunne jo også gå den anden vej, nemlig at lade være med at opfinde arbejdsopgaver, som ikke er nødvendige.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Dansk Folkeparti finder det positivt, at justitsministeren har taget initiativ til at fremsætte et lovforslag med henblik på at starte en forsøgsordning med brug af peberspray som magtmiddel i visse af Kriminalforsorgens institutioner.
Vi er især positive ud fra de gode erfaringer, som man har gjort sig i Sverige på området.
Brug af magtmiddel kan være og er i dag nødvendig i flere situationer inden for kriminalforsorgen
; f.eks. hvis en indsat er stærkt fysisk truende, hvis et slagsmål skal stoppes, eller hvis personalet bliver angrebet.
Med en peberspray kan den truende hurtigt pacificeres og stoppes.
Det er vigtigt, at vold og lignende ikke udvikler sig, men hurtigt kan standses.
I Dansk Folkeparti mener vi, det er vigtigt at lægge vægt på den præventive effekt, som en peberspray kan have.
For det første ved den indsatte, at fængselsbetjenten har mulighed for at bruge peberspray.
For det andet fortæller fængselsbetjenten, at man har i sinde at bruge peberspray, hvis f.eks. et slagsmål skal stoppes.
Jeg tror, at det er de færreste, der har lyst til at mærke kløe og svie i øjnene fra en peberspray, hvorfor peberspray præventivt er en rigtig god idé.
Når det så er sagt, kan jeg ikke lade være med at nævne, at vi i Dansk Folkeparti mener, at peberspray skal være lovligt som selvforsvarsmiddel for almindelige borgere.
F.eks. hører vi gang på gang om kvinder, der voldtages, og så kan vi ikke lade være med at spørge os selv: Kunne det have været stoppet, kunne en peberspray i hendes lomme rent faktisk have forhindret, at hun blev offer for en fuldbyrdet voldtægt?
Vi skal hindre, at uskyldige bliver ofre, men hvordan skal en kvinde kunne kæmpe sig væk fra en mand, der vil voldtage hende?
Hun har ret til at forsvare sig, ja, men hvad nytter det, hvis armkræfterne ikke er stærke nok?
Som selvforsvarsmiddel mener vi generelt at peberspray er en rigtig god idé.
Man kan også tage eksemplet med hjemmerøverier, som vi jo ofte hører om i nyhederne rundtomkring i medierne.
Hvorfor kan det ikke være i orden at have en peberspray i sit eget hjem, således at man, hvis man bliver udsat for et hjemmerøveri, hurtigt kan pacificere den røver, som forsøger at få en ned med nakken?
Det er forfærdeligt, og jeg synes, det er underligt, at man ikke kan bruge det magtmiddel som almindelig borger i det danske samfund.
Dansk Folkeparti kan med disse bemærkninger støtte lovforslaget, og vi ser frem til de resultater, som forsøgsordningen vil bringe.
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Ordførerens bemærkning om, at Dansk Folkeparti går ind for, at man skal ændre våbenloven, så folk skal have ret til at bruge våben i videre omfang end i dag, undrer mig bare lidt, når det, vi normalt hører fra Dansk Folkeparti, er, at vi skal indskrænke retten til at bruge våben i det danske samfund, og at vi skal gøre en stor indsats mod våben.
Så forstår jeg ikke helt, hvordan det harmonerer med, at Dansk Folkeparti mener, at retten til at gå med våben skal udvides, og at man skal have ret til at gå med våben, hvis man siger, man vil bruge dem i selvforsvar.
Jeg kunne forestille mig ganske mange, som vi ikke har lyst til skal gå med våben, der vil bruge selvforsvarsargumentet.
Så hvordan hænger de to holdninger sammen?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Vi mener ikke, at man skal bevæbne sig direkte med våben, hvis det er det, som den radikale ordfører lægger op til.
Vi mener, at man skal kunne forsvare sig med et selvforsvarsmiddel som peberspray.
Vi synes faktisk, det er en rigtig, rigtig god idé, at folk kan forsvare sig for at undgå at blive ofre.
Nu tror jeg, der er mange her - også dem, som kigger hjemme på skærmene - som ved, hvad det vil sige enten at være offer for en forbrydelse eller være pårørende til en, der har været offer for en forbrydelse, og at de også tænker: Hvordan kan Folketinget lade være med at legalisere peberspray som selvforsvarsmiddel?
Hvordan kan man lade være med det?
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Hvis man f.eks. kigger til USA, så er der jo også en udbredt opfattelse af, at man skal have lov til at bevæbne sig for at kunne forsvare sig; det er kun til selvforsvar, men det er ligesom en grundlæggende rettighed for befolkningen.
Så spørger jeg bare fru Marlene Harpsøe: Hvorfor egentlig trække grænsen ved peberspray, hvis det er en grundlæggende ret?
Hvis fru Marlene Harpsøe og Dansk Folkeparti mener, at det er en god idé, at befolkningen bevæbner sig for at forsvare sig mod overgreb, hvorfor så kun benytte peberspray?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Vi er klar til at tage ansvaret for at udstyre mange mennesker med peberspray, så de kan forsvare sig selv, så de ikke ender som ofre for vold, røveri, voldtægt og lignende - ja, det er vi klar til at tage ansvaret for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-17:
Jeg synes jo personligt bare ikke, at det er godt nok at sige: Jeg tror ikke, at man vil tage andre våben i anvendelse.
Hvis våbnene er der, vil folk formentlig tage dem i anvendelse, og specielt hvis man kan anskaffe sig dem lovligt.
På gaden kan man jo blive stoppet med en kniv og få en bøde for det, men man ville ikke kunne få en bøde for at rende rundt med en peberspray.
Det ville faktisk være at lovliggøre et våben, og jeg synes bare, at fru Marlene Harpsøe skal svare klart på, om Dansk Folkeparti er klar til at tage ansvaret for, at vi udstyrer befolkningen med våben.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Jeg tror ærlig talt ikke, at det, at man lovliggør peberspray, vil medvirke til, at kriminelle vil bruge peberspray.
Jeg tror nærmere, at de vil blive ved med at bruge det, som de altid har gjort, nemlig de rigtige våben, pistoler og knive og lignende.
Det tror jeg nærmere at de vil blive ved med.
Jeg tror ikke, at de vil gå længere ned i rækken med hensyn til selvforsvarsmiddel, og det er peberspray jo ifølge Dansk Folkeparti.
Det tror jeg ikke.
Jeg tror nærmere, at de vil blive ved med at bruge det, som de altid har gjort.
Så må jeg igen sige, at det her også handler om krænkelse af ofre.
Der er så mange ofre derude i dag, som gang på gang bliver krænket.
Det ser vi jo på antallet af anmeldelser hos politiet, og vi ser det hele tiden i medierne.
Der er så mange tilfælde, hvor et offer ville kunne blive forskånet, ville kunne have undgået at blive offer, hvis vedkommende havde haft en peberspray.
Det synes jeg er tankevækkende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-17:
Jeg tror ikke helt, at jeg forstår fru Marlene Harpsøe og det her store ønske om at udstyre befolkningen med peberspray.
Jeg synes faktisk ikke, at ordføreren forholdt sig til, at det her jo rent faktisk også ville udstyre de kriminelle med en peberspray, så man rent faktisk kunne tænke sig, at det ville indgå i røveriforsøg eller i voldtægtsforsøg, fordi det er et let tilgængeligt våben.
Er Dansk Folkeparti parat til at tage ansvaret for, at vi får sådan nogle hændelser i det danske samfund?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Jeg synes, det er lidt sigende, at Socialdemokratiets ordfører mener, at det er o.k., at en fængselsbetjent i den her forsøgsordning kan forsvare sig selv, men at en kvinde, som bliver overfaldet og måske udsat for voldtægt ude på gaden, ikke skal have lov til at kunne forsvare sig med en peberspray.
Med hensyn til de ting, som fru Karen Hækkerup opstiller, synes jeg at det er utrolig hypotetisk, og jeg tror, at enhver kvindes mareridt selvfølgelig er at blive udsat for en voldtægt, og i den situation vil man da gøre alt for at forsvare sig selv, og der er en peberspray altså et rigtig, rigtig godt middel til at pacificere gerningsmanden og få stoppet overgrebet, så man kan komme væk og ikke ender som offer for en fuldbyrdet voldtægt.
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Vi går ind for at bekæmpe kriminalitet, ikke for at sørge for, at der kommer mere af den, så der tror jeg nu at Dansk Folkeparti vil blive skuffet, når vi når længere hen i debatten.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at få Dansk Folkepartis ordfører til at forholde sig til, er, hvis man nu forestiller sig, at en lille spinkel kvinde, som er bange for at blive overfaldet, har en peberspray i hånden.
Hun tager den op af sin taske, fordi hun føler sig truet og måske også føler sig usikker på at bruge den.
Er der så ikke dermed en større chance for, at en eller anden modbydelig voldsmand kan finde på at bruge pebersprayen direkte mod sit offer?
Er det ikke bare en tosset ting at begynde at sige, at nu skal vi åbne for, at alle skal have mulighed for at være bevæbnede til tænderne, når det, vi har brug for, er, at få flere våben væk fra gaderne?
Det tror jeg faktisk er det, der ville være bedst, også for de kvinder, som går rundt og kan være bekymrede for at blive overfaldet.
Jeg er ked af, at vi kom til at afspore debatten lidt fra dens egentlige indhold.
Indholdet, det om peberspray, kommer jo senere.
Det her lovforslag handler om at give mulighed for, at man afprøver det her i Kriminalforsorgen.
Og det bakker Socialdemokraterne varmt op om, for det er et mildere magtanvendelsesvåben end f.eks. tåregas.
Men det der med at bevæbne danskerne er altså langt ude.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
At sammenligne det at have en peberspray med amerikanske tilstande, kan man kalde det, hvor mange går rundt med våben - det vil sige, at helt almindelige mennesker går rundt med skydevåben - synes jeg er meget langt ude.
Jeg kan slet ikke se, hvordan de ting overhovedet kan sammenlignes.
Med hensyn til at tage andre briller på vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti kommer med rigtig, rigtig mange gode forslag, deriblandt har vi et forslag på dagsordenen her senere i dag om at sænke den kriminelle lavalder.
Og med hensyn til det med at tage andre briller på vil jeg også sige, at jeg da også vil opfordre Socialdemokratiets ordfører til at tage andre briller på og måske endda stemme for Dansk Folkepartis forslag her senere i dag.
Det vil bestemt klæde Socialdemokratiet.
At det sted
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Jeg er sådan set meget enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det er vigtigt, at vi har en konsekvent retspolitik.
Jeg vil så bare sige, at den retspolitik, som Dansk Folkeparti og regeringen har stået i spidsen for gennem de sidste 7 år, jo har vist sig ikke at virke særlig godt.
Så spørgsmålet er, om ikke man skal til at kigge med nogle andre øjne på det, når man gerne vil lave en konsekvent retspolitik.
Vi kan jo forestille os, at vi alle sammen vil få en peberspray, for det må jo være det, der bliver konsekvensen, hvis man giver sådan et magtbeføjelsesvåben frit; dem, der er bange for at blive overfaldet, vil få fat i en, og det vil overfaldsmændene jo også.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er det næste så?
Skal vi så også alle sammen til at gå med kniv?
Eller skal vi alle sammen til at have lov til at have et skydevåben, fordi vi skal have ret til at beskytte os selv?
Er det ikke en glidebane over mod et fuldstændig amerikansk samfund, hvor det ender med, at alle går rundt og er bevæbnet til tænderne?
Det er da absolut ikke noget, der skaber tryghed.
Kan Dansk Folkepartis ordfører ikke se, at flere våben ude på gaderne da er den helt forkerte vej at gå?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
I Dansk Folkeparti taler vi ofrenes sag.
Vi sætter ofrene øverst på dagsordenen.
Vi mener rent faktisk, at det er utrolig vigtigt, at man er lydhør over for ofrene.
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at en peberspray er et rigtig godt selvforsvarsmiddel.
Hvad angår våben og det ene og det andet i det danske samfund, har politiet jo lagt en rigtig hård linje på området, og det bakker vi op i Dansk Folkeparti.
Jeg synes, at det er lidt mærkeligt at høre, at vores politik på området skulle være ren symbolpolitik.
Det er så vigtigt, hvis man skal have samfundet til at fungere, at der er en konsekvent linje over for forbrydere.
Så symbolpolitik er der absolut ikke tale om.
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal gøre, hvad vi kan for at bekæmpe voldtægter.
Jeg tror, at der skal en helt anden og alvorligere indsats til.
Problemet er Dansk Folkepartis holdning generelt til den måde, vi skal bekæmpe voldskriminalitet og voldtægt på.
Jeg mener i den grad, der er brug for, at vi gør det langt stærkere end det, Dansk Folkeparti har sat ind med, som kun er symbolpolitik, med strengere straffe, og som ikke gør noget ved årsagerne.
Det, vi ser i de samfund, hvor man forsøger at bekæmpe kriminalitet, ved at befolkningen skal være bevæbnet, er jo, at det eskalerer, at forbryderne bliver endnu bedre bevæbnet, og så går det endnu værre.
Vi skal da hellere begrænse mængden af våben i samfundet i stedet for at opfordre folk til at bevæbne sig for at kunne forsvare sig selv, og vi skal sikre, at politiet og vi i det hele taget gør en indsats, der bekæmper kriminalitet.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Dansk Folkeparti anser en peberspray som et selvforsvarsmiddel.
Jeg vil gerne vende fru Line Barfods spørgsmål om, og i stedet for - når nu ikke jeg kan stille spørgsmål til fru Line Barfod - stille mig selv spørgsmålet, om ikke det er o.k., at de mange, som går derude og føler sig utrygge i det danske samfund og er bange for at blive overfaldet, har mulighed for at gå rundt med en peberspray, således at de, hvis de bliver overfaldet, kan forsvare sig selv, så gerningsmanden hurtigt kan pacificeres, og så de kan løbe deres vej og tilkalde hjælp.
Som jeg også har nævnt i min ordførertale, er der jo masser af kvinder derude, der hver dag bliver voldtaget.
Det er en frygtelig og ulykkelig situation, de står i, og jeg spørger selvfølgelig også, om ikke det ville være i orden, at en kvinde i det tilfælde var udstyret med en peberspray, så hun rent faktisk kunne forsvare sig selv, sprøjte den her peberspray på gerningsmanden og løbe sin vej, så hun ikke blev offer for en fuldbyrdet voldtægt. For
Søren Pind (V), 2009-02-17:
Nu tror jeg, at enhver, der kender mig, vil vide, at mit hjerte ikke er noget, jeg sådan bærer inde bag mig, det går som regel foran.
Der er ikke noget med at lede nede på bunden af mit liberale hjerte - det banker og slår helt frit for enhver at se.
Altså, Shakespeare siger jo: What's in the name?
Der er så i de seneste 20-30 års kulturelle udvikling sket nogle ting på det felt, og det synes jeg man tager højde for.
Jeg synes, lovgivningen skal repræsentere den tidsalder, vi er i, og det synes jeg egentlig det her gør.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Det der med, at navnet skal repræsentere den, man er, fører os så ind ved sagens kerne: Hvem er det lige, der afgør det?
Er det den myndige person, der ønsker at skifte sit fornavn, eller er det nogle andre, i det her tilfælde altså folk på Sexologisk Klinik?
Det er jo i virkeligheden det afgørende spørgsmål, som et liberalt menneske må stille sig selv.
Normalt taler vi om, at frihedens grænser er, når den går ud over andre, men her kan man vel sige - uden at det bliver alt for højtsvunget - at der er tale om en såkaldt paretoforbedring; det vil sige, at en person bliver stillet bedre, uden at andre bliver stillet ringere.
Så hvis vi nu, vil jeg sige til hr. Søren Pind, tager det sådan på det helt principielle plan, er vi så ikke enige om, at en sådan ændring af navneloven vil være en paretoforbedring?
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-17:
Ja, jeg var i hvert fald ikke til det møde, der blev henvist til.
Men før hr. Martin Henriksen og hr. Tom Behnke gik i clinch med hinanden, udmalede ordføreren alle de farer, der ligesom lå foran, hvis man nu også gav tilladelse til, at der var et par enkelte voksne mennesker, der kunne hedde Iben i stedet for Ib eller omvendt, eller hvad nu var.
Helt ærligt, hvor mange mennesker tror ordføreren at det her umiddelbart vil dreje sig om?
Jeg har i hvert fald svært ved at forestille mig, at der vil komme horder af folk, som pludselig ønsker at have navne, som almindeligvis tilfalder folk af det andet køn - eller måske er det min fantasi, der er for begrænset?
Tom Behnke (KF), 2009-02-17:
Der er ingen tvivl om, at vi fra konservativ side sætter stor pris på ægteskabet.
I forhold til det konkrete lovforslag, vi står med her, synes jeg faktisk, det ville have været hensigtsmæssigt, hvis ordførerne på det tidspunkt, hvor vi gennemgik det her lovforslag, havde gjort opmærksom på, at der i øvrigt lige var nogle ting, de gerne ville have med.
Men der var ingen ønsker om ændringer til det, som ministeren ønskede at fremsætte, og derfor ligger forslaget, som det ligger i dag.
Og hvis man vil diskutere nogle andre ting end dem, der står i lovforslaget, må det nødvendigvis være noget, vi gør under udvalgsbehandlingen, hvor vi har tid til og mulighed for at gå i dybden med at diskutere nogle ting.
Det er jo ikke rimeligt, at der her ved en første behandling popper nye emner op, som man så skal stå og forholde sig til.
Det er derfor, vi har udvalgsbehandlingen, men det ville have klædt ordførerne, hvis man forud for det her havde fremhævet, at der var nogle ting, man gerne ville have haft med som ændringer.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Vi kan godt finde på nogle ændringsforslag, som vi meget gerne vil komme med, og som jo alt andet lige må imødekomme konservativ politik.
Hr. Tom Behnke sagde, at man skulle lave det, der er hensigtsmæssigt, men jeg går ud fra, at for et parti er det, der er mest hensigtsmæssigt, at få gennemført sin politik.
Og Det Konservative Folkeparti mener vel, at ægteskabet er meget væsentligt, mener vel, at familielivet er meget væsentligt, og mener vel, at det navn, man får, i den grad er identitetsskabende og hænger sammen med den danske kultur, historie, slægten osv.
Vil hr. Tom Behnke være indstillet på, at man skriver det ind som principper som noget af det første i lovgivningen?
Så kunne man jo eventuelt, ligesom man førhen har haft det, have en arbejdsgruppe til at sidde og kigge på det og arbejde ud fra de principper, som så Dansk Folkeparti har lavet sammen med De Konservative, og man kunne sikkert også overtale Venstre til det; det var så det, de vidste at de skulle arbejde hen imod.
Det, man gjorde sidste gang, var jo, at man gav en arbejdsgruppe en opgave, som var, at der skulle liberaliseres, og det gjorde man så.
Vil hr. Tom Behnke og Det Konservative Folkeparti være indstillet på, at man laver en ny arbejdsgruppe, der sådan set får den modsatte opgave, nemlig ved at man siger: Nu har vi liberaliseret, så sørg for at holde lidt igen og lade nogle grundlæggende principper komme tilbage til navneloven?
Er det noget, som hr. Tom Behnke og Det Konservative Folkeparti synes at man kunne arbejde videre med?
Tom Behnke (KF), 2009-02-17:
Se, det, der gør sig gældende, er, at hver gang der er blevet diskuteret navnelov her i Folketinget, ender det med timelange debatter, uanede mængder af udvalgsmøder osv. osv.
For lige præcis når vi taler om navnelov, er der så mange hensyn at tage, er der så mange synspunkter, der kan gøre sig gældende.
Og alle synspunkter er sådan set rigtige, det er bare spørgsmålet om, hvad der vejer mest hos den enkelte ordfører.
Derfor er navneloven jo kompromisernes kompromis.
Det har vist sig, at den lov, vi vedtog, i kompromisernes kompromis faktisk var en lov, der kom til at virke i praksis.
Der har været nogle små steder, hvor der var behov for at ændre, som der har vist sig en nødvendighed af at ændre, og så har vi ændret de pågældende steder.
Vi har ikke til sinds at ændre lovgivningen, andet end hvis det er nødvendigt.
Og i og med at det her netop er så ømtåleligt et punkt, når vi taler politisk - det er faktisk en politisk varm kartoffel at tage fat i, fordi der er så mange forskellige synspunkter, og jeg tror endda også, at der internt i partierne er mange forskellige synspunkter - tror jeg, at det er hensigtsmæssigt, at vi nu laver de ændringer, det her forslag lægger op til.
Skal der laves andre ændringer, så lad os se et konkret forslag på bordet.