runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Ordføreren henviser meget til, at der både er visse lejerorganisationer og så udlejerne, som er imod, at det her lovforslag bliver vedtaget.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om hun har tænkt på, at lejerorganisationerne og udlejerorganisationerne kun er enige om én ting, nemlig at de ikke ønsker lovforslaget vedtaget.
Men hvis de skulle lave en lov, kunne de ikke gøre det, fordi deres ønsker går i vidt forskellige retninger.
Hvis vi tager Danmarks Lejerforeninger, som ligger noget til venstre for Lejernes LO, der ønsker lovforslaget vedtaget, så kan vi se, at Danmarks Lejerforeninger vil have noget, der giver lejerne mange flere rettigheder, og udlejerne vil have noget, der giver lejerne mange færre rettigheder.
Så kan man egentlig bruge konstateringen af, at de er uenige, til noget?
For hvis man satte deres ønsker sammen, ville de simpelt hen stritte i hver deres retning, og dermed mener jeg, at så kan man ikke rigtig bruge det til noget.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Det er jo helt grundlæggende de her helt basale ting, som lejeloven skulle bruges til.
Den skulle ikke bruges til at sige, at man ikke må lave en trappeleje, for vi synes ikke, det er i orden, at man aftaler, at folk kan få lov til at flytte ind på en lidt lavere leje, som så bliver reguleret opad, måske fordi man er studerende og derfor først på et senere tidspunkt har råd til at betale den fulde husleje.
Det er ikke, fordi vi synes, at voksne mennesker ikke selv kan finde ud af, om man skal istandsætte lejligheden på den ene eller anden måde, men vi synes, man netop skulle bruge lejelovgivningen til en helt grundlæggende beskyttelse af, at man ikke fra den ene dag til den anden bliver smidt ud på gaden og ikke har noget sted at bo.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-15:
Det er jo meget sjovt, at ordføreren spørger mig om det, for det, som ordføreren ønskede, var jo, at alle kommuner skulle være reguleret, dvs. at der ville være øget bureaukrati i alle kommuner, fordi de uregulerede kommuner har jo mindre bureaukrati i dag.
Så det var jo ikke en regelforenkling, det var jo ikke en afbureaukratisering – det var en merbureaukratisering, fordi vi fra nationalt hold ville bestemme, at alle kommuner skulle være reguleret.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Ja, Enhedslisten vil have den private udlejning af boliger afskaffet, udfaset, som hr. Lars Dohn siger.
Det er så et lille skridt i den retning.
Altså, man kan ikke sige, at det bliver udfaset i morgen, men det sker måske om 20 år eller om 50 år, hvis Enhedslisten får fremgang.
Så det her er et lille led i retning mod en udfasning af den private udlejning, ikke sandt?
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Altså, meget af den politiske kamp, der i øjeblikket foregår på venstrefløjen, er jo faktisk en forsvarskamp, og for os er det her egentlig en kamp for at undgå markedsgørelse på det her område.
Vores vision for den private udlejning er, at den private udlejning skal udfases, og vi har faktisk et rigtig glimrende instrument i den nuværende lovgivning, for i det øjeblik, der skal ske et salg af privat udlejningsejendom, skal den tilbydes lejerne til overtagelse på andelsvilkår.
Og det er jo en rigtig fin demokratiseringsproces, som er skredet rigtig langt frem i København, og på sigt vil det her jo medføre, at vi får fællesejede boliger, ligesom den almene sektor er en slags fælleseje.
Det er der, vi vil hen.
Vi vil have spekulationen ud af boligen.
Man skal kunne eje sit hus, men man skal ikke kunne tjene på at udleje til andre.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Jamen Radikale Venstres folketingsgruppe og Radikale Venstres hovedbestyrelse er to forskellige ting.
Og vi kan godt sætte os ned og snakke om partistruktur, for jeg tror, vi har to meget forskellige måder at løse tingene på i vores to respektive partier.
Men Radikale Venstres folketingsgruppe og jeg som boligpolitisk ordfører er glade for den måde, det er landet på i vores fælles aftale.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren om, hvad Det Radikale Venstres politik er med hensyn til spørgsmålet om at opsige lejere, for nu er der givet en lidt lettere adgang.
Der har altid været mulighed for at kunne opsige en lejer, hvis udlejer selv skulle bruge lejemålet, men nu forstår jeg, at Det Radikale Venstres hovedbestyrelse har besluttet, at der skal være en meget lang frist, hvor man uden grund skal kunne opsige lejere.
Hvad er Det Radikale Venstres politik på det område?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er jo som bekendt en udmøntning af aftalen om forenkling og modernisering af lejeloven mellem regeringspartierne, SF, Enhedslisten, Venstre og Dansk Folkeparti.
Forslaget omhandler selvfølgelig også, som flere ordførere har været inde på, aftalens mange initiativer, og fra radikal side vil jeg egentlig sige, at vi er rigtig glade for, at vi har taget fat på det her arbejde, og vi er glade for den aftale, der nu ligger.
Det tror jeg ikke de er.
I Det Radikale Venstre synes vi egentlig, der er landet en ret balanceret aftale, hvor der er fokuseret på at fjerne unødvendige regler, fokuseret på at fjerne den her dobbeltlovgivning, som flere ordførere også har været inde på.
Vi har opnået enighed om flere forskellige initiativer – ud over den her enighedsliste, ud over dobbeltlovgivning og ud over unødvendig administration og bureaukrati – som kommer henholdsvis lejer og udlejer til gode.
Så er det jo rigtigt nok, at når der så er modsatrettede interesser imellem udlejer og lejer, ser udlejer ikke umiddelbart det, der kommer lejer til gode, som nogen særlig stor styrke ved aftalen.
Det samme gør sig gældende i den omvendte situation.
Men vi synes altså, at der er en ret god balance i tingene.
Et eksempel er den udvidede adgang til at regulere lejen efter et nettoprisindeks og forenklingen af vedligeholdelsesreglerne, og flere ordførere har været inde på de fordele, der er, for de små udlejere, og som gør deres administration nemmere og skaber en sikkerhed for dem, mens forslaget om den her normalistandsættelse er en fordel for lejerne og, synes jeg egentlig også, en ganske fornuftig prioritering, altså at man istandsætter det, der er behov for, frem for at have sådan en istandsættelse pr. automatik.
Derimod kan sådan et forslag om obligatorisk ind- og fraflytningssyn kategoriseres som noget, der egentlig har til formål at skabe et fælles fundament for udlejer og lejer og er derfor noget, som kan vise sig at være en fælles fordel.
Det vil jo også være det samme for de ting i enighedslisten, som vi nu også vedtager politisk.
Det er også sådan noget, som man har opnået enighed om, og som jeg ville synes var helt skørt ikke at få forankret i en aftale.
Så alt i alt er vi i Det Radikale Venstre tilfredse med den her aftale og egentlig også glade for, at mange års arbejde på det her område, også blandt organisationerne på begge sider, nu faktisk har båret frugt.
Så vi støtter naturligvis forslaget.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2015-01-15:
Nej, jeg synes jo ikke, det er helt rigtigt, når spørgeren siger, at begge parter er enige om, at der ikke er sket en forenkling.
For det er én lejerorganisation, som ikke er enig i det, men det er på en helt anden baggrund.
De synes egentlig, at der skulle ske meget mere på feltet, som gjorde, at udlejerne ikke fik så mange rettigheder.
Sådan har jeg i hvert fald læst det.
Men jeg synes jo alligevel, at vi er nået frem til noget, i betragtning af at de har kæmpet i 10 år bare for at blive enige om 22 punkter.
Nu er vi – de fleste politiske partier her i Folketinget – blevet enige om, at det er en forenkling af lejeloven, og når vi får det skrevet sammen og får fjernet de dubletter, der er, så tror jeg helt sikkert også, det viser sig, at selv De Konservative vil kunne nikke til det og sige: Hov, det var en forenkling; det kunne vi bare ikke lige se på det tidspunkt.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Så det vil sige, at det, man i dag glæder sig over fra socialdemokratisk side, er den forenkling.
Det er jo en kendt sag, at der er mange ting på boligområdet, der ikke er enighed om mellem lejere og udlejere, men nu er det simpelt hen lykkedes at lave et lovforslag, der er så kompliceret, og som giver så få svar på, hvordan tingene skal være fremadrettet, at lejere og udlejere endelig er blevet fuldstændig enige, nemlig enige om at bede os om ikke at gennemføre det her lovforslag.
Jan Johansen (S), 2015-01-15:
Først vil jeg sige, som jeg også nævnte lige før, at vægtningen jo var lige, for nogle af dem var utilfredse, og det var på begge sider.
så synes jeg faktisk, at vi er nået til et rigtig godt resultat.
Og nu er det jo ikke dem alle sammen ovre på den side, altså på udlejer- eller lejersiden, som egentlig er utilfredse med det her.
Men ellers må jeg sige, at der, hvor jeg da tror vi alle sammen må kunne se, at det er en forenkling, er, når vi ser på, at de sad i 10 år og det vist var 22 punkter, de blev enige om; resten måtte de trække tilbage.
Men jeg synes også, der er en forenkling i det, og det synes jeg virkelig vi kan se.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Nå, men det er jeg da så tilfreds med.
Men er det ikke en lidt mærkelig situation at være repræsentant for et politisk parti, når den hovedbestyrelse, der sidder der, har en anden holdning end den, som folketingsgruppen har?
Jan Johansen (S), 2015-01-15:
Ja, eller også har de endnu ikke set konsekvensen af de lettelser, de egentlig får med det her.
Samtidig ved jeg også godt, at udlejerne gerne ville have, at markedet blev sat frit, så de selv kunne bestemme huslejen efter efterspørgslen.
Vi ved, og det har vi diskuteret mange gange, også med Liberal Alliance, at de gerne vil have sat lejen fri, men så er der jo ingen mennesker i f.eks. de store byer med almindelige indtægter, der kunne bo der, for så var det dem med pengene, der kom til at bo i de store byer.
Det vil vi gerne forhindre.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Så når udlejerne i dag siger, at de ville foretrække, at det her lovforslag ikke blev vedtaget, er det bare, fordi de ikke kender deres egne interesser godt nok?
Jan Johansen (S), 2015-01-15:
Ja, helt sikkert.
Når det er godt for lejerne, er det også godt for udlejerne.
Det med indflytnings- og udflytningssyn betyder, at den uenighed, der har været der igennem mange år, ikke bliver nær så synlig nu, for nu har man beviser på det, når man flytter ind, og når man flytter ud.
De forenklinger, vi har lavet med varsling og moderniseringer osv. osv. og det administrative, har også gjort det godt for udlejerne.
Så jeg er helt sikker på, at den vægtning, som jeg også talte om i min tale, som gør, at begge parter er lige utilfredse, gør, at vi har fundet ligevægten i det.
Så derfor er jeg helt sikker på, at når det her bliver gennemført, bliver udlejere lige så glade, som lejerne gør.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Hr. Jan Johansen indleder sin tale med at sige, at det her lovforslag er godt for landets 850.000 lejere.
Hvad med udlejerne?
Det er heller ikke uvæsentligt på længere sigt, om det er godt for udlejerne, for det er også i lejernes interesse, at der er nogle, der har lyst til at være udlejer i Danmark.
Det gælder om at have gode forhold for dem, der gerne vil udleje boliger i Danmark, også fordi det giver mange udlejningsboliger, som lejerne kan vælge imellem.
Så spørgsmålet er: Er det her også godt for udlejerne?
Jan Johansen (S), 2015-01-15:
Tak for det, hr. formand.
Og undskyld min stemme, men der er gået lidt forkølelse i det.
Regeringen har sidste år indgået en meget bred politisk aftale om en forenkling og modernisering af lejeloven.
Det er den aftale, vi nu skal udmønte i det her lovforslag.
Ændringerne har været tiltrængt.
Ikke siden 1966 er der sket nogle større ændringer af lejelovgivningen.
Det sker nu, og det er godt nyt for landets 850.000 lejere, der bor i private udlejningsboliger.
For lejerne betyder aftalen nemlig, at der indføres obligatoriske indog fraflytningssyn, som vi kender dem fra de almennyttige boliger.
Når man kender lejen og stand ved både ind- og fraflytning, bliver kravene til istandsættelse mere gennemskuelige.
Det vil reducere antallet af konflikter mellem lejere og udlejere.
I dag omhandler hver femte sag i huslejenævnet nemlig uenigheder om lejemålets stand ved fraflytning.
Med aftalen indfører vi også normal istandsættelse ved fraflytning.
Det betyder, at lejeren ikke længere kan tvinges til at betale for nyistandsættelse ved fraflytning, medmindre lejeren direkte har misligholdt lejligheden.
Vi har desværre tidligere set eksempler på, at nogle udlejere har spekuleret i at få renoveret lejligheden og har fået det betalt af den fraflyttende lejer, også selv om lejeren kun har boet i lejemålet ganske, ganske kort tid.
For udlejerne har vi med aftalen sikret en række administrative lettelser.
Med aftalen tager vi også hensyn til udlejere af enkelte lejemål.
Vi gennemfører rullende 10-årsvedligeholdelsesplaner, vi fjerner dubletterne i lejeloven og boligreguleringsloven og igangsætter arbejdet med en sammenskrivning af de to love, så lovgivningen bliver mere gennemskuelig til gavn for både lejere og udlejere.
Godt hver femte dansker bor i en privat udlejningsbolig, så derfor er det en vigtig del af vores boligmarked.
Jeg er også meget godt tilfreds med, at det er lykkedes at finde en god balance mellem lejere og udlejere.
Lejerne får styrket deres rettigheder, udlejerne får mindre administration.
Med de bemærkninger skal jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-15:
Jamen det er meget tydeligt, hvad vi ønsker.
Altså, vi ønsker en andelsboliglovgivning – nu taler ikke om andelsboliglovgivning her – der er mere gennemsigtig.
Men hvad angår hele det her lejelovsområde, så var vi fra starten ude at sige – og det har vi sagt ved hvert valg siden 1998 – at vi ikke har tænkt os at lempe på huslejereguleringen.
Men vi har heller ikke tænkt os at gennemføre en yderligere regulering, sådan som Enhedslisten ønsker.
Lars Dohn (EL), 2015-01-15:
Nu er det ingen hemmelighed, at i en reguleret kommune er huslejen omkring 40 pct. lavere, så med det måtte der for min skyld godt følge en lille smule bureaukrati.
Men jeg vil også godt stille et andet spørgsmål.
Når nu Venstre, efter hr. Søren Pind har været ude at meddele, at han hellere vil have det frie boligmarked, alligevel vælger at støtte reguleringsloven her, så sker der det på andelsboligområdet, at man vil slippe andelskronen fri.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad det egentlig er, Venstre vil – et mere frit marked eller mere regulering.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Altså, nu er det jo meget nemt at kalde det her for en forenkling og en modernisering i overskriften og så også bare sige i sin ordførertale, at det er det.
Men det er jo ikke kun udlejerne, der beder om, at vi ikke vedtager det her forslag, det gør lejerne faktisk også.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, at man fra både lejerside og udlejerside – for ikke at nævne førende boligadvokater og medarbejdere i huslejenævnene, der også gør det – påpeger, at der her vil være tale om en komplicering af lovgivningen?
Var det ikke værd lige at stoppe op engang og sige, at det godt kan være, at vi har kaldt det her en forenkling, men det er der tydeligvis ikke andre end os selv der mener det er, herunder de mennesker, der har forstand på det, og de mennesker, der skal leve med den her lovgivning fremadrettet, både på lejer- og på udlejerside?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Enhedslisten ønsker jo som bekendt et socialistisk Danmark, hvor der hverken er nogen privat ejendomsret eller fri markedsøkonomi.
I stedet er der en eller anden form for fælleseje af produktionsmidlerne og også af boligerne.
Er det ikke korrekt?
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg er glad for, at vi har gennemført en aftale om de almene boliger, hvori der er masser af håndværksarbejde.
Men jeg må altså sige, at Lejernes Landsorganisation, som repræsenterer mange lejere i Danmark, har den opfattelse, at det er en ulempe, at man har den nuværende regel om, at der kan kræves nyistandsættelse, og det er også min opfattelse, at det er sådan, det er.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at Det Konservative Folkeparti holder sig uden for den her aftale, for der er jo også lavet en plan for det kæmpe stykke arbejde, der skal laves med henblik på forenkling ved sammenskrivning af lovene, udover de mindre forenklinger, som sker ved denne lejlighed.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Men se, i samme høringssvar fremgår det jo igen, at de forstår det sådan, at der ikke er tale om en kopiering af den model, der gælder i den almene sektor, og at de også tilsyneladende ikke ser det sådan, at det er hensigten, at istandsættelse skal kunne kræves, hvis det ikke fremtræder nyistandsat.
Så »tilsyneladende«, og »så vidt de ved« osv., men altså ingen afklaring af det her.
Er det ikke et problem, når man er så enige om, at det er meget, meget svært at gennemskue?
Nej, det er det måske ikke, og man kan måske godt leve uden, men ud over at det altså giver nogle mennesker en glæde i deres dagligdag, at de flytter ind i de her nyistandsatte boliger, kommer det her jo også til at koste en hel del arbejdspladser, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Danske Malermestre vurderer, at 700 mennesker vil miste deres arbejde bare inden for malerfaget på grund af den lov, hr. Eigil Andersen er ved at gennemføre.
Er vi glade for det?
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Inden det nu bliver fremstillet, som om alle lejerorganisationer i Danmark ikke ønsker det her lovforslag vedtaget, så synes jeg, at der er grund til at slå fast, at Lejernes Landsorganisation ønsker det vedtaget.
Men nu har jeg i hvert fald sagt det, for det passer.
Hvad angår normal istandsættelse, er det jo et begreb, som man i forvejen kender inden for boligområdet, det gør man eksempelvis inden for den almene sektor.
Der er så kommet et par modifikationer af det gennem de forligsforhandlinger, vi har haft, hvor de borgerlige desværre har fået et par indrømmelser.
Men det har de fået.
I øvrigt mener jeg, at der er taget flere hensyn i det her forslag til lejelov.
Der sker visse mindre fremskridt med hensyn til forenkling, men der er også tale om, at der er aktuelle problemer og urimeligheder på boligmarkedet, som bliver løst gennem det her lovforslag.
Så det er også et formål, som det har, og det gavner lejerne.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Hvordan forholder hr. Eigil Andersen sig så til, at både udlejer- og lejerorganisationer mener, at bl.a. det her med istandsættelse er en betydelig komplicering af lovgivningen?
Og jeg skulle måske her understrege, at dette er et eksempel på noget, organisationerne er enige om, for jeg kunne høre, at den radikale ordfører ikke kunne høre, at jeg nævnte et eksempel, umiddelbart før hun efterlyste et eksempel.
Det var faktisk et eksempel, der blev spurgt til.
Så dette er et eksempel.
Ud over at det er et eksempel på, at man fra begge sider synes det, er det jo også sådan, at formænd og sekretærer i huslejenævnene skriver, at spørgsmålet om, hvad der skal forstås ved en normal istandsættelse, i højere grad bør være præciseret i loven.
Er det noget, hr. Eigil Andersen vil gøre noget ved, så det her ikke bliver et tvistspørgsmål, hvor folk skal bruge tid, kræfter, blod, sved og tårer på at finde ud af, hvad hr. Eigil Andersen og andre mener med det her?
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Det, som Liberal Alliance overser, og som er den store fejl, er, at lejerne er den svage part her, og det vil sige, at udlejeren i dag kan stille som en betingelse for, at man kan få lejlighed, at den skal afleveres nyistandsat.
Det er simpelt hen en urimelig byrdefordeling, og der er jo mangfoldige områder her i samfundet, hvor vi må leve med forskellige ting.
Det må de også leve med.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Jo, det kan man jo godt sige.
Men det, der også gælder i et parti – jeg ved ikke, om spørgeren kender det fra sit eget parti – er, at der rent faktisk godt kan være uenighed.
Og derfor kan det, som landsmødet på et tidspunkt beslutter, og det, som hovedbestyrelsen på et tidspunkt beslutter, og det, som folketingsgruppen i sidste ende dels beslutter, dels finder det praktisk muligt at gennemføre, godt være tre forskellige ting.
Og vi sidder altså ikke og kigger på hinanden i en rundkreds i Radikale Venstre, indtil alle mener det samme.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Det må vi jo sige.
Jeg mener, det er en urimelighed, at udlejerne, som jo har den største magt her, i dag har en ret til at kræve, at der skal være tale om en nyistandsættelse.
Derfor betragter jeg det som et fremskridt.
Det er da i øvrigt også et enormt samfundsmæssigt spild, at man overmaler nogle vægge, som i virkeligheden er malet fint i forvejen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Hr. Eigil Andersen kan tilsyneladende slet ikke forstå værdien af en nyistandsat lejlighed.
Det, at en lejlighed er nyistandsat, er en værdi, som nogle efterspørger, fordi de synes, det er rart at komme til en lejlighed, når de nu skal flytte, som er helt nyistandsat, hvor malingen er ny, og hvor der lugter dejligt og der ikke er rester af røg i lejligheden osv. osv.
Det er jo det, man betaler for.
Det er derfor, at der er nogle udlejere, der annoncerer med, at lejligheden er nyistandsat.
Når man så har boet der et år, er det vel ikke for meget forlangt, at man kan lave en kontrakt med udlejeren om, at lejligheden også skal afleveres nyistandsat.
Uanset at hr. Eigil Andersen ikke kan se værdien i det, så er der jo andre, der kan, bl.a. den person, som efterspurgte lejligheden og flyttede ind i den, fordi personen godt kunne lide, at den var en nyistandsat.
Hvorfor skal det forbydes af hr. Eigil Andersen?
Hvorfor skal hr. Eigil Andersen blande sig i det?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Men det er jo i hvert fald helt klart noget, man så må arbejde sig frem til en løsning af.
For jeg synes i hvert fald ikke, at vi, når vi har en ordning her, som man ikke er tilfreds med, og som man godt kunne tænke sig at rykke hen et sted, hvor man ville være mere tilfreds med den, fordi den ville være mere rimelig og give bedre mening, så ikke skal gøre det, fordi det er komplekst.
Så vil jeg da også gerne sige, at jeg synes, det er meget utroligt, at den konservative ordfører rykker ud med sådan en dundertale, men så alligevel stort set ikke kan pege på et eneste område, hvor organisationerne i fælles front siger, at det bliver værre og mere komplekst.
Det kan den konservative ordfører jo ikke – det har hun i hvert fald ikke brugt sin taletid på at gøre.
Så det synes jeg måske er sådan lidt specielt.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Det er jo bare påfaldende, at stormen er så massiv, og at det også er førende lejelovsadvokater, der siger, at det her bliver en komplicering af lovgivningen og ikke en forenkling; at huslejenævnenes formænd og sekretærer også siger f.eks. i forhold til det her med normalistandsættelse – eller jeg skulle måske sige normal istandsættelse – at der ikke rigtig er nogen, der ved, hvordan vi definerer det, hvad det vil sige, og hvad det kan sammenlignes med.
Og jeg ved ikke, om fru Liv Holm Andersen vil love mig, at vi, inden vi er færdige med den her behandling, har et så klart indtryk af, hvad det dækker over, og hvordan det defineres i lovgivningen, at den del – bare den del – ikke kommer til at skabe et antal konflikter, som man kommer til at bruge rigtig, rigtig mange ressourcer på, både på den ene side og den ene side Og vi må konstatere, at de medarbejdere, der skal sidde og behandle de her sager, allerede på nuværende tidspunkt siger, at de ikke kan gennemskue de her ting.