runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2011-05-30:
Jeg synes egentlig, det er lidt for sjovt, at Socialdemokraternes ordfører ikke vil støtte det her forslag, fordi det så i givet fald skulle være sådan, at vi bryder grundloven.
Altså, der er da ikke noget, der ligger Dansk Folkeparti fjernere end at bryde grundloven, og derfor er det her forslag selvfølgelig også fremsat netop for at opfylde grundlovens forudsætninger om, at foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, skal forbydes.
Det er egentlig ikke engang et spørgsmål om noget, vi behøver at diskutere.
Det er vores forpligtelse som politikere, at hvis vi opdager en organisation, der bryder grundloven, altså opfordrer til vold – det er jo det, Hizb ut-Tahrir gør – så har vi egentlig ikke andet valg, end at så skal der laves et midlertidigt forbud udstedt af justitsministeren, og så skal der efterfølgende føres en sag mod den pågældende forening.
Det er det, som grundloven siger, og det er egentlig det, vi skal gøre, og det er det, forslaget her handler om.
Så anderledes kan det ikke være.
Så er det rigtigt nok, at der kan være nogle, der mener, at Rigsadvokaten skal kigge på det, men det er egentlig bare et diskussionsemne.
Det andet er noget, vi skal.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Nu omtalte hr. Peter Skaarup, at han var til stede ved demonstrationen, da der blev demonstreret, da Hizb ut-Tahrir holdt møde i Den Sorte Diamant. Jeg var der også selv, og jeg stod der med en fakkel for at vise min afstandtagen til og min afsky for de holdninger, foreningen repræsenterer.
Men når Dansk Folkeparti alligevel i dag vælger at sætte beslutningsforslaget til afstemning, må jeg alligevel sige, at det altså klinger hult, for vi har alle sammen, alle 179 medlemmer herinde, skrevet under på, at vi vil overholde grundloven.
Det kan man ikke gøre, hvis man bryder den, og det er det, som Dansk Folkeparti gerne vil.
Uanset hvor stor afstand vi har lyst til at lægge til de holdninger, som Hizb ut-Tahrir står for, har vi skrevet under på, at vi ikke vil bryde grundloven.
Rigsadvokaten har lavet flere redegørelser, hvor man har undersøgt, om man kunne forbyde Hizb ut-Tahrir, altså en forening, som jeg tror vi alle sammen kan blive enige om at tage afstand fra, og en forening, hvis holdninger får afskyen frem i os.
Rigsadvokatens konklusion har været klar, og det har den været hver eneste gang, redegørelserne er blevet lavet: Det vil være i strid med grundloven – på det grundlag, der findes nu – at lave et forbud mod Hizb ut-Tahrir.
Vi følger selvfølgelig med i, om der er en udvikling i det, som Hizb ut-Tahrir foretager sig af politiske aktiviteter.
Ændres situationen, så man på et senere tidspunkt igen kan tage en debat om lovligheden af et forbud af Hizb ut-Tahrir, tager vi gerne den debat, men på det foreliggende grundlag har Rigsadvokaten konkluderet – og har gjort det flere gange – at vi ikke kan bryde grundloven, og at vi ikke kan forbyde Hizb ut-Tahrir, og derfor stemmer Socialdemokraterne nej til Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-30:
Tak for det.
Jeg skal blot udtrykke min forundring og ærgrelse over, at der ikke er et flertal i Folketinget, som kan bakke op om det her beslutningsforslag, som jo i al sin enkelthed går ud på, at der skulle nedsættes en arbejdsgruppe, som skulle kigge på, hvordan man kunne gøre mere fra myndighedernes side for at sikre hurtig lokalisering af bortførte børn, og at det skulle ske ved at indføre et offentligt advarselssystem.
I Dansk Folkeparti er vi kede af, at der ikke er vilje til at kigge på det, og at man til lejligheden har fundet nogle argumenter, som jeg ikke synes hænger specielt godt sammen.
Jeg er godt klar over, at Rigspolitiet også kigger på det her område, men de svarer jo også, at de ikke inddrager forskellige relevante børneorganisationer osv.
Så jeg synes, det er trist, at Folketinget ikke ser sig i stand til at stemme for et beslutningsforslag, som handler om, at børn, der er bortført, så hurtigt som muligt skal bringes tilbage til der, hvor de bor.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-30:
Det, der er problemet her, er jo det, hr. Kristen Touborg var inde på, nemlig at vi nu ser en liberalisering af kontrollen af de mange millioner dyr, vi sender ud.
Det har hidtil været sådan, at når dyr skulle synes, inden de skulle ud af landet, var det en kontrollant fra dyrevelfærdskontrollen, der skulle stå for det.
Det var vores garanti for, at der fandt et uafhængigt syn sted.
Det, vi kan se nu, er, at det kan være en privatpraktiserende dyrlæge, og det kan faktisk være den samme dyrlæge, der har kigget til dyrene i stalden, som også kigger på dyrene på samlestedet.
Det er en ganske uhensigtsmæssig sammenblanding af interesser.
Vi bør sørge for, at de dyr, vi sender ud, har en ordentlig kontrol med sig, således at dyrevelfærden er i top.
Vi har tit diskuteret her i salen, at vi bør kategorisere noget mere, for hvorfor skal netop de udtjente produktionsdyr ud på en lang rejse?
Der var ministerens forgænger, den tidligere justitsminister fru Lene Espersen, meget mere fast i mælet.
Hun sagde: Selvfølgelig skal dyrene slagtes på det nærmeste slagteri.
Men det er, som om man er gået væk fra det.
Altså, hvorfor skal produktionsdyr, der har været fikseret en stor del af deres liv, ud på en lang transport?
Hvorfor kan de ikke bare blive slagtet på det nærmeste slagteri?
Vi har soslagterier i Danmark; der er ingen grund til at sende dem ud.
Hvis vi så også begynder at slække på kontrollen, virker det virkelig underligt.
Så jeg håber bare, at justitsministeren her til sidst, inden vi skal stemme om det, vil svare på de meget relevante spørgsmål, der er blevet stillet af partierne bag det her B-forslag.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-30:
Jeg må indrømme, at det er meget skuffende, at det ser ud, som om Dansk Folkeparti kommer til at stå alene med forslaget om et forbud mod Hizb ut-Tahrir.
Det er ikke mindst set i lyset af, at der, hver gang der har været debat om den her meget ekstremistiske organisation, nærmest har været en kø af politikere, der har støttet et forbud, og der har været en kø af politikere, der har taget afstand fra de horrible udtalelser, der er kommet fra Hizb ut-Tahrir, og som ligger langt over, hvad grundloven tillader.
Senest var det jo sådan, at organisationen holdt møde den 21. januar i Det Kongelige Bibliotek her i år, hvor der blev udspyet den ene groteske erklæring efter den anden.
Foreningen opfordrede på mødet indirekte til at slå danske soldater ihjel, der var ca. 400 deltagere, og inde ved selve mødet var der en skarp adskillelse mellem mænd og kvinder; mændene sad selvfølgelig forrest, mens kvinderne måtte tage plads bagest i lokalet.
Der var demonstrationer ude foran med deltagelse af behjertede politikere, herunder repræsentanter for regeringen, og mange gjorde jo opmærksom på, at det ikke var første gang, at Hizb ut-Tahrir kom med den slags udgydelser.
Det er jo en kendt sag, at organisationen gang på gang har opfordret til vold.
De har ikke virket ved vold, som grundloven også taler om, men grundloven taler jo i § 78 om, at foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, skal forbydes.
Det er faktisk en forpligtelse for politikerne at forbyde sådanne foreninger, og det er jo derfor, vi har fremsat forslaget, som er til anden behandling her i dag i Folketinget.
Derfor undrer det os, når den her forening opfordrer til vold, opfordrer til drab på danske soldater, gennem løbesedler opfordrer til drab på jøder her i landet, ja, gang på gang har de forbrudt sig mod grundloven, at der alligevel er et flertal her i Folketinget, der holder hånden over Hizb ut-Tahrir.
Det undrer os, og jeg kan allerede nu bebude, at når vi tilsyneladende ikke får vedtaget forslaget om et forbud mod Hizb ut-Tahrir – den her meget kvindediskriminerende og totalitære organisation – vil vi fremsætte forslag om det igen.
Men det er alligevel skuffende at konstatere, at vi i Dansk Folkeparti åbenbart er det eneste parti, der står ved vores ord fra alle de her debatter om at forbyde Hizb ut-Tahrir.
Så opfordringen er altså til alle de friske folketingsmedlemmer, der sidder klar nu til at trykke på knapperne, at man lige tænker sig om en ekstra gang og alligevel trykker på den grønne knap, for det er dog et godt signal at sende til en forening, der i den grad hader det danske demokrati.
Kim Andersen (V), 2011-05-30:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt ved jo udmærket godt, at i den aftale, som netop er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er der med henblik på tryghedsaftalen og de strafskærpelser, der er deri, budgetteret med, at der vil være brug for nye fængselspladser; der vil være brug for flere ressourcer til Kriminalforsorgen; og det indgår jo som en præmis for tryghedspakken, at det skal forhandles i forbindelse med den samlede nye 4-års-aftale for Kriminalforsorgen til efteråret, når den nuværende udløber.
Til den tid skal vi jo også tage stilling til, hvad det så er for nogle uddannelses- og aktivitetstilbud, der i det hele taget gives i Kriminalforsorgen.
På det tidspunkt vil vi da også meget gerne høre, hvad S og SF måtte have af ønsker og forventninger til Kriminalforsorgens indretning.
Men inden vi begynder at høre på ønsker og alle mulige fugle på taget, bliver vi jo nødt til at være enige om, at vi rent faktisk i de sidste to 4-års-aftaler har tilført mange nye midler, og at vi på vores præmisser har igangsat resocialiseringsarbejde, uddannelse og arbejdsprøvning i fængselsvæsenets institutioner, som vi aldrig så under den tidligere SR-regering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-30:
Sandheden er jo, at der er blevet nedlagt 100 stillinger i Kriminalforsorgen, og Kriminalforsorgen er for nylig blevet pålagt at finde besparelser for 30 mio. kr.
Det er besparelser, som igen kan forventes at gå ud over beskæftigelsen, uddannelsen og arbejdsmiljøet generelt.
Jeg kan ikke forstå, at Venstres ordfører kan være tilfreds med, at selvstudium som uddannelse er godt nok i forhold til noget for noget-ordningen.
Jeg kan ikke forstå, at Venstres ordfører synes, at det er godt nok, at der ikke længere findes værksteder i Vestre Fængsel, og det betyder, at de få, som afsoner der, faktisk ikke kan komme i arbejdstræning.
Hvor er det resocialiserende aspekt i det her lovforslag?
Man forventer, at det her lovforslag vil føre til, at 400-500 flere vil blive løsladt efter halv tid.
Forventer man, at Kriminalforsorgen i frihed kan udføre det samme gode, fornuftige tilsyn for nul kroner, eller hvad er egentlig Venstres holdning til tilsyn?
Skal det bare være sådan en lappeløsning, som ikke fungerer?
Kim Andersen (V), 2011-05-30:
Fru Karen Hækkerup kunne jo som alle andre læse betænkningen over forslaget om noget for noget.
Og der vil fru Karen Hækkerup kunne forvisse sig om, at den her ordning skal bruges med omtanke og varsomhed.
Der skal tages stilling af den ansvarlige institutionsledelse i hvert enkelt tilfælde, og man skal ikke anvende noget for noget-ordningen over for personer, som afsoner for grove forbrydelser, herunder nogle, der har begået grov kriminalitet over for andre personers liv eller helbred.
Det er klart og tydeligt beskrevet.
Så vil jeg gerne sige til fru Karen Hækkerup, at det jo i og for sig er ganske utroligt, at vi her skal stå og have en diskussion om, hvorvidt vi har tilført Kriminalforsorgen midler og hvornår.
Vi kan jo slå det op, og det kan enhver gøre, og jeg er sikker på, at justitsministeren i løbet af eftermiddagen eller i løbet af ret kort tid i hvert fald kan være leveringsdygtig i et notat, der fortæller, hvornår vi i de to 4-års-aftaler, vi har haft ansvaret for at indgå for Kriminalforsorgen, har tilført nye midler, og hvad vi løbende i finansloven og ved aktstykker har tilført.
Det er jo ikke ganske få midler.
Det er jo beløb, der over den her regerings levetid, 10 år, skal regnes i hundreder af millioner kroner, både til anlæg og drift.
Så det er ganske enkelt urigtigt, hvad fru Karen Hækkerup siger.
Samtidig ved fru Hækkerup også, at der i aftalen om en tryghedspakke er budgetteret med et merforbrug både på personalesiden og i det hele taget til drift.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jeg tror ikke, at jeg nogen sinde før har prøvet at blive bedt om at svare på, hvordan jeg vil stemme til et lovforslag, som ikke engang er førstebehandlet endnu.
Det svar kommer selvfølgelig den 14. juni, når vi skal have den debat.
Hr. Kim Andersen siger, at der ikke er blevet taget penge fra Kriminalforsorgen, men at der er blevet givet nærmest den ene kæmpe bevilling efter den anden.
Sandheden er, at der er blevet givet nogle småbeløb, og de er blevet givet til eksempelvis øget sikkerhed, til højere hegn, til mere kameraudstyr, til flere elektroniske fodlænker.
Der er ikke givet penge til mandskab.
Der er ikke givet penge til undervisning.
Der er ikke givet penge til indholdet.
Tværtimod har man skullet spare på lige præcis de punkter og på den resocialiserende indsats.
Alt i alt, vil jeg sige til hr. Kim Andersen, er det løbet op i 100 nedlagte stillinger i Kriminalforsorgen.
Ikke alle er fyret, men når folk har sagt op, er stillingerne ikke blevet genbesat, fordi der ikke har været penge i systemet.
Jeg synes, det er utrolig, at Venstre får det til at lyde, som om det her kommer til at være noget, der kun skal gælde for de få, når man i svar fra ministeren kan se – og når man kan regne og finde ud af det – at det her ikke er tænkt som en gulerod til dem, der gør en særlig indsats, men som det normale.
Og derfor må jeg bare spørge hr. Kim Andersen: Hvordan har man forestillet sig at Kriminalforsorgen skal have ressourcer til at lave alle de her undersøgelser, rapporter og tilsyn, når man ikke giver en krone ekstra til Kriminalforsorgen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-30:
Det er meget fint, at man har nogle tanker om, at man i en flerårsaftale til efteråret vil sætte nogle penge af til det her.
Men i det her lovforslag står der intet om økonomi, og det træder i kraft den 1. juli.
Det vil sige, at Kriminalforsorgen altså står med de første efter meget, meget kort tid, og det er der overhovedet ikke sat nogen midler af til.
Vi snakker om 400-500 tilsyn pr. halve år, som Kriminalforsorgen i frihed nu skal til at foretage inden for den samme ramme.
Tror hr. Kim Andersen, at det giver bedre eller ringere tilsyn med løsladte?
Vi ved, at løsladelseperioden er den mest kritiske periode.
Det er her, ting kan gå galt.
Det er her, en ny skæv udvikling kan starte, og det er her, at de kriminelle havner i kriminalitet igen, hvis vi ikke følger godt op på det.
Så kan hr. Kim Andersen garantere, at det her ikke kommer til at føre til, at vi ser ringere tilsyn og flere, der falder tilbage i kriminalitet?
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jamen først og fremmest velkommen til Venstre i debatten; det er rart at se, at det store regeringsparti efter næsten 1½ time har lyst til at være med i den debat, vi har i Folketinget, om, hvorvidt det er rimeligt, at vi skal løslade indsatte på halv tid, fordi der ikke er plads i fængslerne.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg på min lille seddel har noteret: ord, ord, snak, snak.
Der bliver sagt: Vi har givet penge til politiet, vi har givet penge til anklagemyndigheden, vi har givet penge til domstolene.
Til det er der bare én ting at sige, og det er: Det er korrekt.
Men hvem er det, der er blevet snydt?
Hvem er det, der er blevet forbigået, hver eneste gang man har givet flere penge til politi, domstole og anklagemyndighed?
Det er Kriminalforsorgen, som lige præcis skal stå for den resocialiserende indsats.
De er underlagt besparelser, og det vil de også komme til at være i de kommende år, hvor man også skal effektivisere og hente penge ind dér.
Så selv om man står med endnu flere fanger og indsatte, man skal håndtere og føre tilsyn med, bliver pengene færre og færre.
Jeg må bare sige, at når vi når til den situation, at man nu kan begynde at komme ud efter halv tid, uden at man skal høres ved anklagemyndigheden … Jeg kan se, at min tid render fra mig, men jeg håber, jeg får lejlighed til at komme op igen, for jeg vil egentlig rigtig gerne tage debatten med Venstre, som jeg er så glad for endelig tør stille sig op og tage ordet i den her debat.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jeg er rigtig ked af det, hvis mine pædagogiske evner er så ringe, at hr. Helge Adam Møller ikke har forstået alle de mange kommentarer og bemærkninger, jeg har haft fra Folketingets talerstol.
Jeg har lige præcis redegjort for, at kvaliteten af den resocialiserende indsats i det her forslag er så kritisabel, at vi naturligvis ikke kan stemme for det.
Regeringen argumenterer udelukkende for, at man skal gennemføre en løsladelse efter halv tid, af hensyn til at der mangler pladser i vores fængsler.
Det handler ikke om resocialisering, for havde det gjort det, var der vel blevet sat nogle penge af til Kriminalforsorgen, der skal have med alle de her mange mennesker at gøre.
Nu skal de altså bare verfes ud efter halv tid.
Vi har haft en debat på en time og et kvarter – jeg tror, det var sådan, hr. Helge Adam Møller gjorde det op – og jeg må ærligt sige, at jeg synes, at jeg har forsøgt mig ud i pædagogikken.
Jeg har forsøgt at redegøre for, at Socialdemokraterne bakker op om bedre resocialisering, men vi er bekymrede for, at kvaliteten af den indsats, som man nu har tænkt sig at levere, er så ringe, at den ikke er værd at skrive hjem om.
Det her er kejserens nye klæder.
Man siger, man vil have længere straffe, men i realiteternes verden halverer man straffene, når først folk er kommet i fængsel.
Vi er her vidne til VKO's retspolitiske ophørsudsalg.
Kim Andersen (V), 2011-05-30:
Jeg må sige til fru Karen Hækkerup, at det ikke bare er tiden, der render fra fru Karen Hækkerup, det er også argumenterne.
Det var et ualmindelig tyndt svar, vi her hørte: Kriminalforsorgen er blevet snydt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jo faktuelt forkert.
VK-regeringen har ved to 4-års-aftaler for Kriminalforsorgen tilført Kriminalforsorgen ganske betydelige midler – ganske betydelige midler – samtidig med at vi i enkeltårsfinanslovaftaler har tilført Kriminalforsorgen midler, samtidig med at vi med aktstykker i Finansudvalget løbende har givet Kriminalforsorgen midler til enkeltprojekter, senest for ca. 4 måneder siden i forbindelse med sikring af nogle særlige afdelinger, og det, at vi har konverteret nogle åbne pladser til lukkede pladser.
Fru Karen Hækkerup burde vide bedre end at sige det, hun står og siger her.
Men jeg savner fra fru Karen Hækkerup at få svar på, hvad det er, S og SF vil med retspolitikken, hvis man mod forventning skulle få flertal efter et valg.
Vil man rulle det tilbage, eller vil man ikke?
Jeg gentager: Ja eller nej?
Svaret burde være enkelt.
Og hvad vil man i forhold til tryghedspakken?
Vil man stemme gult?
Vil man stemme rødt?
Lad os nu få et svar.
Maja Panduro (S), 2011-05-30:
Det er jo meget interessant at høre den her fabuleren fra den konservative ordfører.
Jeg synes, det giver anledning til nogle spørgsmål.
Men først og fremmest vil jeg gerne sige tak til den konservative ordfører, fordi han tør tage debatten, og nu kan jeg jo se, at ministeren også har meldt sig på banen, og det glæder mig meget.
Jeg kunne så godt savne, at Dansk Folkeparti også ligesom meldte sig og stod på mål for deres deltagelse i det her, for jeg synes jo, det stemmer noget dårligt overens med de budskaber, man ellers kommer med.
Jeg kan se, at hr. Peter Skaarup nikker og siger: Jeg kommer.
Så det glæder vi os meget til.
Det, som den konservative ordfører stod og sagde lige før, synes jeg giver mig anledning til at spørge ordføreren, om han her fra talerstolen i dag vil garantere os, at det her tilbud om halv pris på straffe ikke kommer til at gælde for grove forbrydelser, at det ikke kommer til at gælde for bandemedlemmer og medlemmer af forskellig organiseret kriminalitet, at det ikke kommer til at gælde for voldtægtsforbrydere og sædelighedsforbrydere.
Er det noget, som ordføreren her vil garantere os, og vil han garantere det til de ofre, som lige nu sidder og frygter for, om de skal møde deres gerningsmand på gaden allerede efter meget kort tid?
Inger Støjberg (V), 2011-05-30:
Som jeg også netop sagde lige før, synes jeg, at man skal se det her som en udstrakt hånd og som en mulighed for at drøfte forskellige frivillige ordninger.
Når vi ikke har fremlagt en model for en frivillig ordning, er det selvfølgelig, fordi det er ganske svært at finde en ordning, som vil kunne gøre, at man vil melde sig ind i den, men omvendt set vil jeg sige, at det absolut ikke skal være uprøvet.
Når det er, som det er, er det jo netop en udstrakt hånd, og derfor håber jeg, at også oppositionen vil være med til at tænke i løsninger.
Ofte siger man jo også fra oppositionens side og kritiserer man fra oppositionens side, at der ikke er rum for debat og meningsudveksling og det, at man lytter til hinandens ideer.
Julie Rademacher (S), 2011-05-30:
Så er det bare, at jeg måske ikke helt kan forstå, hvad der bliver sagt, eller ikke har læst ordentligt op på det, men så vidt jeg har set, har regeringen ikke fremlagt en model for en frivillig ordning.
Man står her og plæderer for, at man ikke vil en obligatorisk ordning, en såkaldt tvungen ordning, og fint nok, men hvad er regeringens alternativ?
Intet.
Vi har ikke fået fremlagt noget som helst fra regeringens side, så derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren, om det er noget, man har i sinde at gøre en af de kommende dage.
Inger Støjberg (V), 2011-05-30:
Hvis jeg var fru Julie Rademacher, ville jeg egentlig se det her som en udstrakt hånd til netop at være med til at prøve at finde en frivillig ordning.
Men det skal være lige så klart, at regeringen ikke ser en obligatorisk ordning og dermed en tvungen ordning som en mulighed, fordi vi ganske enkelt ikke vil være med til at pålægge erhvervslivet flere byrder.
Vi mener ikke, at tiden er til at pålægge erhvervslivet byrder af den her karakter, og igen er det altså vigtigt at huske på, at man vil skulle opkræve en afgift fra omkring 150.000 virksomheder, som kun omkring 2.000 vil få gavn af, og det må jeg sige at jeg ikke mener er hensigtsmæssigt.
Kim Andersen (V), 2011-05-30:
Altså, rigtig, rigtig mange af vores bestræbelser går jo netop ud på at nedbringe recidivet, altså at undgå, at folk, der har været dømt, og som har afsonet, falder tilbage i kriminalitet.
Det er jo meget af det, som uddannelsesforløbet og aktiveringsforløbet er indrettet efter, og det skal vi naturligvis fortsat have fokus på.
Det skal vi også have med noget for noget-ordningen, lige så vel som vi har det med fodlænkeordningen.
Det frigør nogle ressourcer i Kriminalforsorgen, som så kan anvendes til tilsyn.
Og vi anerkender jo, at vi, når vi skal forhandle til efteråret, skal tage højde for effekten af de strafskærpelser, som vi nu gennemfører i tryghedspakken.
Her har vi da også lyst til at høre hvad S og SF kunne have at byde ind med, hvis de har noget seriøst, ud over at udstille deres egen flikflakkende retspolitik, som vi har set det her i dag.
Vi har endnu ikke hørt, om man vil skrue den stramme og konsekvente retspolitik tilbage, hvis man får magt, som man har agt, eller om man vil fastholde den nuværende faste og konsekvente linje.
Det skylder man at svare på.