Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Det beslutningsforslag, som vi her skal behandle, giver os mulighed for at drøfte, hvad jeg anser for at være et vigtigt spørgsmål, nemlig beskyttelse af ansatte mod vold og trusler.
Lad det være sagt med det samme: Jeg, regeringen, erkender, at ansatte, der udsættes for vold på deres arbejde, kan stå i et vanskeligt dilemma, hvis de skal anmelde en borger, de til dagligt drager omsorg for.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at partierne adresserer den problematik i det fremsatte beslutningsforslag.
Jeg vil gerne starte med kort lige at ridse reglerne om forebyggelse af vold og trusler op.
Det følger af arbejdsmiljølovgivningen, at arbejdet i alle led skal planlægges, tilrettelægges og udføres, så det er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.
Det betyder bl.a., at de ansatte skal beskyttes mod fysisk og psykisk vold og trusler fra borgere, patienter og pårørende.
Og det er arbejdsgiverens pligt, at opgaven håndteres, og at der forebygges i forhold til trusler om vold.
Når det er sagt, har vi i regeringen også sat ind med en række indsatser for netop at forebygge vold og trusler.
Så sent som før påske indgik vi en bred aftale om at styrke arbejdsmiljøindsatsen yderligere.
Aftalen betyder bl.a., at vi i højere grad målretter indsatsen mod de virksomheder, hvor vi ved at problemerne er størst.
Det gælder også de arbejdspladser, hvor de ansatte er udsat for vold og trusler.
Derudover gennemførte Arbejdstilsynet tilsynsindsatsen med fokus på psykisk arbejdsmiljø, herunder selvfølgelig også vold og trusler.
Regeringen har også taget initiativ til en voldsforebyggelsespakke, som er målrettet brancher, hvor der er øget risiko for at blive udsat for vold og trusler.
Endvidere har regeringen med en ændring af arbejdsmiljøloven nu også forpligtet arbejdsgiverne til at forebygge vold og trusler mod medarbejdere uden for arbejdstiden.
Til sidst vil jeg nævne, at regeringen fra april 2015 vil gøre det muligt at registrere vold mod ansatte ved anmeldelse af arbejdsulykker.
Som noget nyt skal det også fremgå, hvis en arbejdsulykke skyldes vold og trusler, når man anmelder den –
dvs. en betydelig bedre registrering.
I dag sikres personer, der har været udsat for vold, efter arbejdsskadesikringsloven og offererstatningsloven.
Arbejdsskadesikringsloven sikrer ansattes dækning af behandlingsudgifter, godtgørelse for varigt men og erstatning for tab af erhvervs- og arbejdsevne.
Hvis det kan dokumenteres, at volden har fundet sted, kan der udbetales en erstatning.
Ansatte, der udsættes for vold, har derudover også mulighed for at få erstatning efter offererstatningsloven.
Offererstatningsloven giver erstatning for helbredsudgifter, tabt arbejdsfortjeneste, svie og smerte, varige men, tab af erhvervsevne, tort og krænkelse m.v.
Erstatning efter offererstatningsloven forudsætter som udgangspunkt en politianmeldelse.
Ansatte, som så har været udsat for vold på arbejde, kan således med de gældende regler i vid udstrækning få erstatning for deres tab.
Regeringen anerkender dog de bekymringer, som præsenteres i beslutningsforslaget, særlig det etiske dilemma i at skulle anmelde en borger, som man til daglig drager omsorg for.
Nogle ansatte, der har været udsat for vold, vælger at afstå fra at anmelde eller sagsøge skadeforvolderen, da det kan udfordre den fremtidige relation mellem den ansatte og skadeforvolderen.
Og jeg kan faktisk sagtens have forståelse for den holdning.
Derfor mener jeg også, det er arbejdsgivernes ansvar at sikre, at overgrebene politianmeldes, så den ansatte ikke stilles i dette dilemma.
Arbejdsgiveren har et betydeligt ansvar for at sikre, dels at der bliver reageret over for voldsudøvelsen, dels at medarbejdere, som måtte være blevet udsat for vold eller trusler, får den nødvendige hjælp og støtte til at kunne komme videre.
Jeg anerkender de problemstillinger, som beslutningsforslaget vil se nærmere på.
I øjeblikket drøfter vi faktisk sammen med arbejdsmarkedets parter muligheden for at modernisere hele arbejdsskadesystemet.
De drøftelser bygger på anbefalingerne fra ekspertudvalget, som vi på arbejdsskadeområdet fik tilbage i december 2014.
Ekspertudvalget har bl.a. anbefalet, at der indføres mulighed for erstatning for svie og smerte og erstatning for tabt arbejdsfortjeneste i arbejdsskadesystemet.
Hvis de anbefalinger følges, vil problemerne omkring erstatning til personer, der har været udsat for vold på arbejdet, mindskes betydeligt.
Jeg mener derfor, det er mest naturligt, at vi nu i første omgang afventer de partsdrøftelser, som er så godt i gang, og efterfølgende kan vi politisk overveje, om det nu er blevet godt nok, eller hvordan vi håndterer det.
Derfor kan regeringen ikke lige netop på dette tidspunkt anbefale beslutningsforslaget, men anerkender klart de problemstillinger, der er i det, og har en forhåbning om, at det arbejde, der er i gang med parterne, om en ny lovgivning, når det gælder arbejdsskader, også vil være med til at løse problemet her.