runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Som det står i lovforslaget, er det konstateret, at der er behov for, at dem, der har ansvaret for pelsproduktionen her i landet, skal have noget uddannelse.
Det er vi enige i.
Men reelt set kan det jo sagtens være medhjælperne, der passer minkene, og ikke ham, der er ansvarlig i henhold til lovgivningen.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvorfor skal de folk, der arbejder med minkene i det daglige, ingen uddannelse have?
Erling Bonnesen (V), 2010-10-14:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, indeholder tre dele.
Den første del omhandler regler om uddannelseskrav til pelsdyravlere, nærmere bestemt minkholdere.
Uddannelseskravet til minkholdere er et af forslagene i den rapport, som Fødevarestyrelsens arbejdsgruppe har fremlagt, om initiativer til øget kontrol af dyresundhed og dyrevelfærd hos pelsdyr.
I rapporten anbefaler arbejdsgruppen, at nye minkavlere får et kursus med et 4-dages grundforløb og en efteruddannelse af 1 dags varighed for alle minkavlere hvert tredje år.
Formålet er at medvirke til at styrke det faglige niveau og være med til at sikre nyttiggørelse af den nyeste viden inden for dyrevelfærd og dyresundhed.
Flere slagtesvineproduktioner er i dag så store, at de alene kan fylde en hel lastbil til slagteriet.
Når det er tilfældet, er det både spild af tid og ressourcer og unødig stress af dyrene at mærke dem individuelt.
For at opretholde fødevaresikkerheden er det imidlertid nødvendigt at sikre sig, at kravene til gruppevis levering af slagtesvin overholdes, eksempelvis at svinene transporteres direkte fra besætningen til slagteriet.
At indføre egenkontrol af svinebesætninger og transportører er med til at sikre, at kravene efterleves, og at det løbende kan dokumenteres.
Det foreslås at forenkle gebyradministrationen, således at det bliver muligt at opkræve gebyrer for en kontrol samlet, selv om der kontrolleres inden for to lovområder.
Det vil eksempelvis betyde, at når Fødevarestyrelsens veterinære afdelinger foretager veterinærkontrol og salmonellakontrol i en fjerkræbesætning, vil det være muligt over for fjerkræavleren at opgøre gebyrbetaling for henholdsvis veterinær- og salmonellakontrol samlet set.
Det vil spare administrativt arbejde for veterinærafdelingerne og gøre regnskabet mere enkelt for fjerkræavleren.
Lovforslagets tre dele vil samlet set være med til at styrke dyrevelfærden, forbedre fødevaresikkerheden og give erhvervslivet enklere og bedre arbejdsvilkår.
Det kan Venstre absolut støtte op om.
Venstre støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Venstres ordfører modsiger sig selv, for det, det drejer sig om her, er, at hvis man skulle følge den terminologi, skulle man selvfølgelig lave alle kontrolbesøgene færdige hos de 1.500 minkfarmere, vi har i landet, og bagefter skulle vi sætte os ned og se på, hvad der var behov for.
Regeringen kommer jo med det her forslag, fordi de mener, at der er behov for, at det i hvert fald som minimum skal være sådan, at driftslederen ved noget om det her.
Jeg kan jo godt se, at alle andre har sagt, også i de her høringssvar, at ministeren slet ikke skal have den mulighed, altså at de sidste, der passer minken, også skal have det.
Venstre opretholder det, fordi det ser pænt ud på papiret, men vi vil gerne tage det skridt videre og sige, at vi synes, det er godt, at folk, der passer vores dyr, også som minimum har et 4-dages-kursus, og derfor synes vi, at det både skal gælde driftslederen og de ansatte.
Man kan sige, at vi er lidt længere fremme i skoene, end Venstre er, men det er jo ikke første gang i historien.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-14:
Og jeg kunne også godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne fortælle mig, om der var nogle arbejdsopgaver, som der ikke var grund til at sende folk på kursus for at varetage.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Nu kan jeg forstå på den konservative ordfører, at det at give folk noget uddannelse og viden ikke er noget, man prioriterer særlig højt hos De Konservative.
Det er jo deres problem.
Men jeg kan forstå, at den konservative ordfører synes, at det er fint, at en minister til enhver tid – for sådan må det jo være – får mulighed for at sige, at alle, der passer mink, skal have det kursus, som også den driftsansvarlige har.
Hvad skal der til, for at man kommer derhen, hvor man synes, det er o.k., at en minister siger, at nu skal alle vide noget om mink?
Hvad er det for nogle ting, der skal afsløres, hvis hr. Tage Leegaard skal synes, det vil være en god idé at give en minister mulighed for at gøre noget, som han i dag ikke vil gøre?
Tage Leegaard (KF), 2010-10-14:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det altid velkommen, når forholdene for danske produktionsdyr kan forbedres, og når det så samtidig kan gavne landbrugets vilkår, ja, så kan man jo kun støtte forslaget.
Det er rigtig godt, at der nu træffes bestemmelse om, at de ansvarlige for pelsdyrhold skal gennemgå et kursusforløb, så de er i stand til at håndtere dyrene på en forsvarlig måde.
Kravet om yderligere uddannelse er stillet på baggrund af en ekstraordinær kontrolkampagne, der viste en række kritisable forhold på danske minkfarme, og en nedsat arbejdsgruppe har så på baggrund af det arbejde, der blev lavet på det tidspunkt, fundet frem til, at det er en rigtig ting at sende de ansvarlige på kursus.
Og det støtter vi selvfølgelig op om.
I den her forbindelse synes jeg også der er god grund til at rose pelsdyrbranchen for viljen til samarbejde for at få klarlagt og løst de problemer, der er, og som det er blevet afdækket at der er, så man stadig er i stand til at beholde den førertrøje, man har på verdensmarkedet, og som man har slidt sig til på dygtig måde.
Der bliver mulighed for, at ejerne kan indlevere slagtedyr i grupper, så dyrene ikke skal udsættes for øremærkning og skinketatoveringer.
Der vil stadig med dette lovforslag være mulighed for at spore dyrene, så eventuelle uregelmæssigheder kan efterspores, og det er selvfølgelig også nødvendigt.
Den omtalte egenkontrol, som er nødvendig, skal gennemføres på en måde, så eksisterende kontrolsystemer stadig kan anvendes, og så det bliver så lidt bureaukratisk for landmændene og så let tilgængeligt som muligt, men så det stadig væk er effektivt.
Så det er også en rigtig god ting, at man får sat ind med afbureaukratisering på det område.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-10-14:
Det er et skridt i den rigtige retning, at der bliver indført obligatorisk uddannelse af personer, der er ansvarlige for landbrugsmæssigt hold af mink, men kravet om det i forbindelse med andre personer, der er beskæftiget med pelsdyrhold, hvis der måtte opstå behov herfor, er for slapt beskrevet i lovforslaget.
Det er tydeligt, at der er behov for, at alle, der beskæftiger sig med produktionsdyr, har et rimeligt kendskab til, hvordan man behandler dyr.
I lovforslaget fremhæves det, at der er konstateret behov for øget fokus på dyresundhed, dyrevelfærd, dyreadfærd og håndtering, for så vidt angår den driftsansvarlige person.
Vi mener, at der er samme behov for uddannelse hos de personer, der i praksis håndterer dyrene.
Dansk Pelsdyravlerforening anfører i deres høringssvar til lovforslaget, at et sådant krav om uddannelse til den driftsansvarlige vil være mere vidtgående end de krav, der stilles i forhold til andre sammenlignelige former for husdyrbrug.
Det er jo helt korrekt, men i stedet for at have en lav fællesnævner, bør overliggeren løftes.
Det vil sige, at vi ønsker, at kravet gælder for alle.
Sagen er jo, at husdyrproduktionen i Danmark ikke længere foregår efter det princip, at der er et individuelt dagligt tilsyn af hver enkelt dyr; vi taler i stedet for om en masseproduktion og den dertil hørende risiko for, at syge enkeltdyr overses.
Der er derfor behov for, at alle, der håndterer dyr, har en vis indsigt i forholdene.
Mikkel Dencker (DF), 2010-10-14:
Jeg vil gerne kvittere for, at vi er enige om, at vi gerne vil sikre et højt dyrevelfærdsniveau og en ordentlig etik i produktionen.
Så jeg kan da sige, at der virker det som om vi er enige.
Så det tror jeg at ordføreren og hr. René Christensen kan få en god samtale om i løbet af udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Jeg vil gerne kvittere over for den assisterende ordfører, hr. Mikkel Dencker, for den klarhed, der lå i det synspunkt, som jeg selv plæderede for, nemlig at det her ikke bare skal være en mulighed, som ministeren får, men noget generelt og obligatorisk, altså at alle, der passer mink i Danmark, skal have uddannelse.
Og derfor er jeg jo glad for, at vi tilsyneladende kan finde hinanden under udvalgsarbejdet og få udmøntet det, der skal til, og sørget for, at vi får en uddannelse i gang, der indeholder de ting, der skal til.
For der er jo enighed om, at vi skal have mink, at vi skal have pelsproduktion, men det skal også være under ordentlige forhold.
Så ud over at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, går jeg også ud fra, at der var en accept af, at hvis der kommer et ændringsforslag – det er den måde, vi er blevet enige om at gøre det på – så vil der være opbakning til, at vi kvalificerer det her forslag lidt i retning af, at det skal være et obligatorisk krav, at alle, der passer mink, også som minimum skal have uddannelse.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Socialdemokratiet står der, hvor det drejer sig om, at vi, når vi har ansvaret for nogle dyr, så passer dem ordentligt.
Det hjælper i øvrigt også erhvervet bedst.
Der har været utrolig meget negativ fokus på en lang række af de produktionsformer, vi har herhjemme.
Vi vil gerne være med til at stå på mål for, at vi skal have minkproduktion i Danmark, men vi skal have det under ordentlige forhold.
Og derfor skal vi selvfølgelig sikre os, at både de tekniske ting, der ligger i de krav, der stilles til minkproduktionen i dag, de fysiske rammer og det med strøelse og alle mulige ting i det forløb, der er på en minkfarm hele året igennem, indgår som elementer i det at passe mink, og at det ikke bare består i at fodre dem, for det er der rigtig mange, der kan finde ud af, det er jeg helt enig i.
Men hvis vi skal sørge for, at tingene fungerer derude, og at der er en ordentlig dyrevelfærd, så synes jeg, at det som minimum er en rigtig, rigtig god ting at give uddannelse til de folk, der arbejder med det.
Jeg kan simpelt hen ikke finde et eneste område, hvor det ikke er godt at tilbyde uddannelse; lige meget om det drejer sig om rengøring, om man er maskinpasser eller noget andet, så er det godt at vide, hvad man har med at gøre, og hvad det er for nogle krav, man skal leve op til.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-14:
Nu synes jeg ikke, jeg fik et ordentligt svar på mit spørgsmål, men jeg kan så præcisere det.
Inden for minkavl er der nogle sæsonopgaver, som presser sig på, specielt når der bliver pelset, og der har jeg da svært ved at se, at der er grund til at uddanne folk i at passe mink for at flå pelsen af dem.
Nu har man i det her lovforslag fulgt den arbejdsgruppes anvisninger på, hvordan man skulle gribe det her an, så jeg vil også godt lige spørge ordføreren: Er det nu også galt?
Hr. Bjarne Laustsen har jo tidligere klandret os for, at vi ikke fulgte nogen arbejdsgruppes anvisninger – det gør vi så denne gang, og nu er det altså også forkert.
Så hvor er det egentlig lige, at Socialdemokratiet er henne i det her spil?
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Se, i dette land har vi det sådan, at når det drejer sig om uddannelse, har vi kloge folk til at kigge på, hvad der skal indgå i et uddannelsesforløb, og det synes jeg også, vi skulle gøre her.
Uanset hvad vi kan blive enige om, står der jo det spørgsmål tilbage, om det er pelsbranchen, der skal lave et kursus til sine egne folk, eller om vi skal have undervisningsministeren med faglig ekspertise til at komme og sige: Vi synes, at det er de og de ting, der skal lægges ind i en uddannelse.
Det gør man på alle andre områder, og det synes jeg faktisk ville være rimeligt her, for så er vi sikre på, at der er en videnskabelig dokumentation, der tager sigte på, at de her folk får den mest optimale undervisning, at det indgår i et pensum.
Hvad angår arbejdsopgaverne, kan det være ensidigt, gentaget og trivielt arbejde at gå og passe mink osv., men det korte af det lange er jo, at det er et rigtig godt område at sætte ind på, både med hensyn til folk, vi får hertil, og folk, der allerede arbejder inden for branchen, så de lærer noget grundlæggende om pelsproduktion.
Det viser sig jo også, at de dygtigste er i stand til at få en højere afregningspris, des bedre de er til ikke bare at fodre mink, men også til at passe mink.
Og det er det sidste, vi skal bestræbe os på at opnå.
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Til det første vil jeg sige, at det må stå for hr. Per Clausens egen regning, for jeg har fuld respekt for og anerkender alle folketingsmedlemmers ret til at kæmpe for at få løst trafikproblemer.
Og der findes mange relevante trafikudfordringer i hele Danmark, så det har jeg respekt for, og det synes jeg de bare skal fortsætte med.
Med hensyn til det andet spørgsmål er der jo ingen tvivl om, at i og med at Sjælland er ét stort arbejdskraftopland til København, er hele det sjællandske område der, hvor man pr. indbygger klart pendler mest.
Vi kan se, at tallene viser, at indbyggerne klart pendler mest der.
Man pendler også langt i Midt- og Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland og Syddanmark, men man pendler allermest pr. indbygger på Sjælland, fordi København, som jeg sagde tidligere, er så stærkt et arbejdskraftopsugende marked.
Derfor er det logisk, at det er der, vi skal prioritere at investere de allerfleste penge i den kollektive trafik, for det er der, der er flest kunder at hente.
Vi skal gøre det i hele Danmark, men det er der, hvor der virkelig er kunder.
Og vi har brugt 10 mia. kr. på nybygningsløsningen, det er altså et kæmpe fremskridt.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Jo, jo, det er gået op for mig, at der mangler nogle penge
Der mangler bl.a. nogle penge, fordi man har været med til at dele rundhåndet ud af skattelettelser til de absolut bedst stillede, men hvorfor er det, Dansk Folkeparti synes, det er så vigtigt at tage ansvar for at gå så målrettet efter de dårligst stillede lønmodtagere og lærlinge?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-10-14:
Det synes jeg er en forkert måde at stille det op på.
Når det så er sagt, tager vi jo i Dansk Folkeparti ansvaret på os.
Tit bliver vi af Socialistisk Folkeparti, som netop er hr. Karsten Hønges parti, beskyldt for at løbe fra det hele, løbe fra ansvaret.
Men vi tager ansvaret på os, for der har været en økonomisk krise i Danmark, og der var nogle ekstra penge, som skulle findes, for at vi kunne betale regningen.
I Dansk Folkeparti må vi så sige: Vi er et ansvarligt parti, vi må se på, om vi kan finde nogle midler, og om vi derudover kan finde nogle midler, som skal omprioriteres.
Det gør vi også med afskaffelse af den her bonusordning.
Man finder nogle penge, man finder en del millioner, som faktisk bl.a. bliver omprioriteret til, at unge kan tage en uddannelse.
Det synes jeg ikke er skidt.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Hvordan har ordføreren det med, at den her sag nu skal føje sig til den lange liste af sager, hvor Dansk Folkeparti lader de dårligst stillede og de dårligst lønnede finansiere det underskud, som er opstået på grund af skattelettelser til de bedst stillede?
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Jeg vil tillade mig her bare at være en anelse polemisk, men alligevel tage afsæt i en vigtig ting, som Venstres ordfører sagde, nemlig at det handler om at prioritere.
Det er rigtigt, der er en helt forskellig prioritering i S-SF-planen i forhold til det, som regeringen har lagt frem med Dansk Folkeparti.
Regeringen har valgt at gennemføre massive skattelettelser.
Det er bl.a. derfor, at vi nu står med et kæmpe hul og ikke har mulighed for at lave den uddannelsesinvestering, som alle efterlyser.
Det er det, som mange henviser til her i det konkrete lovforslag.
Alle efterlyser en investering i uddannelse for unge og for voksne, og det er lige præcis der, regeringen skærer ned, vælger skattelettelser og f.eks. begunstiger landbruget.
Så kan man spørge, hvorfor det lige er landbruget, der skal begunstiges, men det mener Venstre så er vigtigt.
Vi synes, det er vigtigere at investere i uddannelse.
Troels Christensen (V), 2010-10-14:
Det, jeg godt vil bede om, er, at vi får lidt styr på proportionerne i det her.
Derfor synes jeg, at jeg vil sige, at den retorik og det angreb, der her kommer fra Socialdemokraternes ordførers side, helt er ude af trit med forholdene.
Det, vi lægger op til fra regeringens side, er jo at gå de forskellige lommer igennem og finde ud af, hvor der er nogle muligheder for at skaffe de penge, der skal sikre, at vi får styr på økonomien i det her land.
Men jeg ved jo godt, at Socialdemokraterne ikke er nede i maskinrummet, man flyver jo rundt oppe på dækket og synger sine sange.
Prøv hellere at tage lidt ansvar for de ting, der foregår i det her land, i stedet for at bilde folk alt muligt ind om bare at bruge flere og flere penge.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Jeg ved ikke, hvor de 5 mia. kr. kommer fra, bortset fra at vi har en bred forligskreds om globaliseringspuljen, og der har vi nogle midler til at investere i uddannelse.
Det, jeg kan konstatere, er, at i regeringen og Dansk Folkepartis udkast til finanslov, som ligger her, sker der samlet set en besparelse på knap 5 mia. kr. på uddannelse og forskning.
Dette er – medgiver jeg – et af de små nedskæringsforslag, der er.
Der er nogle, der er langt mere alvorlige, nemlig hele nedskæringen på voksen- og efteruddannelsesområdet med mere brugerbetaling og kortere periode til at modtage voksen-SU, for at man kan omskole sig til andre job, men samlet set sker der en besparelse på knap 5 mia. kr. med finanslovforslaget.
Troels Christensen (V), 2010-10-14:
Jeg skal lige være sikker på noget, når Socialdemokraternes ordfører jo kører al skytset frem i forbindelse med det her lovforslag, som om det er meget, meget alarmerende forhold, der er under behandling her.
Er Socialdemokraternes ordfører bekendt med, at vi i genopretningsplanen har sat 5 mia. kr. af til uddannelse?
Er man bekendt med det forhold?
Jeg synes, det lyder, som om vi skal høre herfra med den svada, der kommer, og den der retorik, at det er nedskæring, nedskæring og atter nedskæring.
Vi har prioriteret uddannelse, vi vil godt bare have lov til at møblere lidt om på tingene, så tingene bruges mere fornuftigt.
Er ordføreren klar over, at der altså ligger 5 mia. kr., som vi investerer i uddannelse her i de kommende år?
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Der sker også effektiviseringer og besparelser i SF og Socialdemokraternes finanslovforslag, bl.a. ved at noget af alt det bureaukrati, som den borgerlige regering har hældt ud over den offentlige sektor, bliver fjernet.
Det er ikke noget, der vil kunne mærkes på de ydelser, som den offentlige sektor giver de konkrete mennesker, elever, eller hvem vi nu taler om.
Men det betyder, at der vil være færre administrationsudgifter, og hermed er der også en besparelse i S-SF-forslaget.
Jeg håber i øvrigt, at ordførerne fra regeringspartierne snart vil forholde sig til det konkrete lovforslag og høre, hvad Socialdemokraterne mener om det, i stedet for igen at rejse en generel finanslovdebat og ikke en debat om, at regeringen rent faktisk skærer ned på erhvervsuddannelsesområdet for at finansiere nogle helt andre ting, herunder de skattelettelser, som De Konservative har været med til at finde frem til.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Jeg må tage det som en bekræftelse på, at Socialdemokraterne ikke kan pege på et eneste sted, hvor man vil skære ned – en skattestigning er ikke en besparelse – og det betyder, at statens udgifter bliver større.
Jeg spurgte, om Socialdemokraterne har nogen som helst besparelsesforslag, eller om det er sådan i Socialdemokraternes verden, at de offentlige udgifter kun kan stige, og at man aldrig kan omprioritere på den måde, at der også er nogle områder, hvor man vælger at bruge færre penge?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-10-14:
Jeg synes igen, at det er en meget forvrænget måde at sige det på.
Selvfølgelig er der en hel del af de her elever, som ved endt uddannelse modtager de her penge på deres konto, og det er selvfølgelig dejligt som elev at modtage de her penge, men hvis pengene reelt ikke rigtig gør nogen nytte i forhold til opfyldelsen af 95-procents-målsætningen, mener vi, at hvis man skal tage dem nogle steder fra, hvor der sker mindst skade, så er det fint, at man så kan tage nogle penge her.
For vi må i en økonomisk krise se på de midler, vi har, og så prioritere dem rigtigst.
Det er selvfølgelig svært, det er ikke nemt, og det er hverken sjovt eller morsomt, men det skal gøres, fordi vi netop er ansvarlige politikere.
Det håber jeg da også at Socialistisk Folkeparti vil være, selv om deres planer er underfinansierede.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Altså, ifølge mit kendskab til lærlinge kan de i hvert fald godt regne den der ud.
Jeg ved da godt, hvad de ville vælge, hvis det var det, valget stod imellem – de er da ikke helt tossede.
De ville selvfølgelig sige, at det da var dumt at få en skattestigning på 6.000 kr. og en bonus på 2.000 kr., og sådan en dum plan kunne SF og Socialdemokraterne selvfølgelig heller aldrig nogen sinde finde på at fremlægge.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Hvis man dividerer 31,5 mia. kr. med 5,5 millioner mennesker, som vi er i Danmark, kan man se, at hver dansker kommer til at betale ca. 6.000 kr. mere i skat.
Tror ordføreren, at de her lærlinge helst vil betale 6.000 kr. mere i skat og så få 2.000 kr. i bonus, eller tror ordføreren, at de hellere vil være fri for disse skattestigninger og så også gå glip af en bonus på 2.000 kr.?
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Altså, en ny regering, en kommende S-SF-regering, vil investere massivt i uddannelse.
Vi tror på, at ikke bare grunduddannelser, men også voksen- og efteruddannelser vil blive et af de allervigtigste værktøjer for at bringe Danmark tilbage på vækstbordet, gøre Danmark konkurrencedygtigt.
Det er faktisk dér, hvor vi har chancen for at adskille os fra andre lande, nemlig ved at have en veluddannet befolkning, der også er villig til at være fleksibel og omstillingsparat på et arbejdsmarked, hvor man ikke rigtig ved, hvad det er for nogle krav, der bliver stillet til en på lidt længere sigt.
Uddannelse i enhver afskygning, men i høj grad de faglige uddannelser og voksen- og efteruddannelser vil få en meget høj prioritering i en kommende rød regering.
Vi går målrettet efter dem, der har penge nok; vi lægger en lønsumsafgift ind i den finansielle sektor; vi mener, at millionærerne skal betale noget mere; vi synes, at pensionsopsparerne skal betale noget mere.
Det er sådan hovedtrækkene i vores skatteplan, og konklusionen er også, at de hårdtarbejdende almindelige lønmodtagere, som lærlingene er, vil opleve en skattelettelse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-10-14:
Det er jo sådan, at man ikke kan bruge den omprioritering, som ordføreren her går ind for, til lønninger.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen: Der bliver en skattestigning på 31,5 mia. kr., og jeg hører ordføreren erkende, at det det er en bonus, som de færdige lærlinge ikke har glæde af på den måde, at den ikke har nogen betydning for deres livsgrundlag som sådan, og de bliver overraskede, når de får den.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Den plan, der er lagt frem af Socialdemokraterne og SF, vil give skattelettelser til de almindelige lønmodtagere.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-10-14:
Hvor mange af de 31,5 mia. kr. vil skatterne så stige med, når Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti kommer til?
Skal disse lærlinge så betale ekstra i skat, fordi det den bonus bliver fastholdt?
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Jeg er da trist over at høre, at det ikke var, fordi ordføreren ikke havde hørt, hvad jeg havde sagt.
Nu er det åbenbart forståelsen, det er galt med, og det synes jeg egentlig strengt taget er langt værre.
Det her handler ikke om en omprioritering.
Der står ingen steder, at de her penge skal bruges inden for erhvervsuddannelserne.
Det er en ren nedskæring.