runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Ja, jeg skal prøve at være pæn i min mund.
I forlængelse af det vil jeg så høre, om ikke også Ny Alliance mener, at der kunne være behov for at kigge på nogle af de her tidsafgrænsede projekter, og at de måske skulle være knap så tidsafgrænsede.
Hvis vi kigger på et område som Toveshøj og Gellerup i Århus Vest, hvor man har projekt på projekt på projekt, og hvor det måske kunne være gavnligt at sige, at her har vi et område, der er så hårdt belastet, at det vil tage mange år - ja, måske vil det tage årtier - at få rettet op på, så ville det faktisk give meget god mening at lave en mere permanent indsats end sådan en puljeindsats dér.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det hørte jeg ikke.
Jeg er enig i, at vi skal se på integrationen som en helhed.
Men nu er det sådan, at vi i dag koncentrerer os om de projekter, der så vidt jeg ved samlet er på over 1 mia. kr. om året: Får vi nok integration for de penge?
Så må vi tage de andre emner løbende.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg vil også sige mange tak for forespørgslen og også erklære mig enig i det forslag til vedtagelse, som vi jo også er med til at stille.
Så vil jeg høre hr. Naser Khader med hensyn til redegørelsen og den diskussion, som jeg også støtter at vi skal have om integrationsindsatsen: Ud over det hav af projekter og puljer, som jeg er meget enig i præger det her område med en måske lidt diskontinuerlig indsats - det er i hvert fald svært at finde rundt i - og hvis vi for alvor skal diskutere, hvordan vi får integrationsindsatsen til at du; så bliver vi også nødt til at kigge på nogle af de brede ting i vores velfærdssamfund, der gerne skulle få alle med; så bliver vi nødt til at kigge på normeringen i vores daginstitutioner; vi bliver nødt til at kigge på folkeskolerne, med hensyn til hvor store muligheder folkeskolelærerne i deres daglige arbejde har for også at få de elever med, der hænger lidt med røven i vandskorpen i forhold til det faglige niveau, på hvordan det i det hele taget ser ud?
Vi bliver også nødt til ikke bare at tage puljer og projekter, men i virkeligheden også vores velfærdssamfund som et hele med, når vi diskuterer integration.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Vi går ind for, at integrationen også sker lokalt, og det meste af integrationen sker faktisk lokalt.
Men nu handler det her om de projekter, der bliver delt ud fra statslig side, fra Integrationsministeriet og Velfærdsministeriet, og der siger vi: Vi vil gerne have integration for pengene.
Vi kunne godt tænke os at høre, hvordan de bliver evalueret.
Hvornår bliver de evalueret?
Hvem er det, der får de penge?
Når man ser på listen, så er der altså nogle, som man kunne undre sig over får penge til integration.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille ministrene et spørgsmål.
Jeg kunne se på den liste, vi har, at Venstres Ungdom har fået flere hundrede tusind kroner til integrationsprojekter.
Hvad har vi fået for de penge?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre lidt nærmere om.
Altså, det er ikke, fordi vi går ind for nedskæring på området, jeg vil gerne have flere penge til integrationsområdet, men de skal bare bruges ordentligt og fornuftigt og optimalt.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Det er jeg meget glad for.
Og i den ånd synes jeg, at jeg i hr. Naser Khaders tale lidt hørte en tendens til, at der var meget om, at nu skulle vi ligesom centralt vurdere og prioritere projekterne.
Men i vores idé om at skulle have en ghettoafviklingsplan eller -strategi ligger, at det i høj grad er sådan, at kræfterne og ressourcerne skal lægges ud lokalt, altså mindre stat og mindre centralt, men i stedet for konkrete ressourcer til at gøre noget for de mennesker, som har behov for at få en støtte, de ikke får hjemmefra, til at gøre deres skole eller deres uddannelse færdig, eller behov for noget mere jobtræning, eller hvad det kan være.
Men det, jeg synes er så afgørende, er, at vi får den indsats lagt ud lokalt, og at vi i stedet for at sidde, som vi gør år efter år og i satspuljeregi dele 0,5 mio. kr. ud her og 1 mio. kr. ud der, så siger: Lad os lægge ressourcerne i en pulje og bakke op om en sådan ghettoafviklingsstrategi.
Men det bliver ude lokalt; det er jo ikke noget, vi skal sidde og dele ud af inde centralt.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det område er meget præget af, at det er lappeløsninger; hver gang der er problemer, falder man over hinanden for at komme med løsningsforslag her og nu.
Det, der er vigtigt, er også at se fremad, 10-15 år frem.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Det var interessant at høre fru Helle Sjelle forklare, at da Lissabontraktaten ikke ændrer på det regelgrundlag, som altså har været udgangspunktet for de domme, vi taler om her i dag, er der ingen grund til at anfægte ratifikationen af Lissabontraktaten.
For jeg tror, at der er mange, der må se det modsat: at netop fordi Lissabontraktaten ikke anfægter eller ændrer det grundlag, som har været udgangspunktet for de her domme, er der rent faktisk stor grund til at diskutere Lissabontraktaten.
Det, som fru Helle Sjelle sådan set siger, forstår jeg, er, at muligheden for at afsige domme, der indskrænker konfliktretten, og som anfægter den nordiske aftalemodel, vil være fuldstændig uforandret, når Lissabontraktaten træder i kraft.
Er det det, fru Helle Sjelle siger?
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Integrationsministeriet og Velfærdsministeriet administrerer en række puljer, der har til formål at styrke og videreudvikle integrationsindsatsen samt bidrage til at udvikle nye metoder og redskaber til at opnå en bedre integration for indvandrere og flygtninge i det danske samfund.
Men noget kunne tyde på, at nogle af pengene ikke bliver fordelt til de rigtige personer, foreninger og projekter.
Spørgsmålet er, om vi får nok integration for pengene.
En stor del af de unge begrundede deres voldelige adfærd med genoptrykningen af Muhammedtegningerne i forbindelse med dødstruslerne mod Kurt Westergaard, men det var vist de færreste, som i ramme alvor kunne tage dette argument for gode varer.
I Ny Alliance mener vi, at urolighederne er et åbenlyst resultat af en fejlslagen integrationsindsats på en række områder såsom ligestilling, bekæmpelse af ekstremisme, bekæmpelse af diskrimination, manglende integration på arbejdsmarkedet, i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne.
Vi mener, at en del af ansvaret skal placeres hos den såkaldte integrationsindustri og dermed også i Integrations- og Velfærdsministeriets fordelingspolitik og faglige indsigt, som man må gå ud fra danner grundlaget for den økonomiske støtte, som ministerierne hvert år tildeler industrien.
På den baggrund ønsker vi en redegørelse fra regeringen om, hvorvidt de offentlige midler, som anvendes til fremme af integration af indvandrere og flygtninge, i tilstrækkeligt omfang giver de ønskede resultater, og en tilkendegivelse af, hvorvidt regeringen vil medvirke til en kritisk gennemgang af støtten til integrationsprojekterne med henblik på at opnå mere integration for pengene.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-22:
Jeg skal på Ny Alliances vegne ikke holde en lang tale, jeg skal bare konstatere, at vi er medforslagsstillere til den vedtagelse, som ligger fra Venstre, Socialdemokratiet, SF, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og altså Ny Alliance.
Grunden til, at jeg ikke vil trække det i langdrag, er, at jeg på mange måder mener, at den her debat lidt er en pseudodebat, som vækker mindelser om alt det, som vi har talt om siden 1973, nemlig at vi nu mister det ene, og nu mister vi det andet, og nu mister vi det tredje.
Jeg vil bare gerne på vegne af Ny Alliance - med hvem det måtte interessere - indgå et væddemål om, at vi også har den danske model at arbejde efter om både 5, 10 og 15 år, hvis vi selv ønsker det i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Først synes jeg da, at der er grund til at takke hr. Naser Khader og Ny Alliance for at have rejst debatten, og jeg er jo sådan set enig i, at det er et udmærket forslag til vedtagelse, da vi også er med til at fremsætte det.
Det, jeg gerne vil stille hr. Naser Khader et spørgsmål om, er med hensyn til sådan en samlet strategi.
Der har vi det sådan i Det Radikale Venstre, at hvis man samlet set ønsker bedre integration, så må man også sætte sig nogle målsætninger.
Og hr. Naser Khader talte bl.a. om parallelsamfund i sit ordførerindlæg.
Og derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Naser Khader og Ny Alliance er enige med Det Radikale Venstre i, at det, vi burde gøre, f.eks. er at lave en målsætning om, at vi ikke vil have boligområder i 2015, hvor mere end 50 pct. af dem, der bor der, er på overførselsindkomster, altså en egentlig ghettoafviklingsstrategi, med et klart mål og et klart årstal, og at vi så kan prioritere midlerne til det lokalt, nationalt, og hvad der ellers er behov for, altså nogle klare mål, f.eks. om, at vi får et Danmark uden ghettoer i 2015.
Line Barfod (EL), 2008-04-22:
Jeg forstår ikke SF, som siger, at man ønsker at sikre konfliktretten i både Danmark og andre EU-lande, og som jeg går ud fra også i forhold til Rüffertdommen ønsker at sikre, at vi ikke skal ophæve den ILO-konvention, der sikrer, at vi må kræve ordentlige løn- og arbejdsforhold.
Jeg går ud fra - og det er et spørgsmål
- at SF også ønsker, at vi skal kunne bibeholde den ILO-konvention, og at vi skal kunne kræve ordentlige løn- og arbejdsforhold
Hvis vi skal sikre det, skal vi ifølge udenrigsministeren have en regeringskonference med en juridisk bindende erklæring i tillæg til en traktat.
Det er lige nu, der er en traktat undervejs i EU-systemet.
Hvis man skal have en traktat på et senere tidspunkt, en regeringskonference på et senere tidspunkt, kan vi være mange år ude i fremtiden.
Der kan nå at ske meget social dumping inden da.
Hvad er det, der gør, at SF ikke vil handle nu?
Hvorfor støtter SF regeringen i, at vi skal haste Lissabontraktaten igennem i stedet for at vente til november, ligesom man gør i Sverige?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-22:
Jeg vil godt starte med at sige, at så vidt jeg ved, har den europæiske fagbevægelse ikke lagt sig fast på, hvad det er, den vil have.
Og det fremgik i øvrigt også af det seminar, som fru Line Barfod deltog i i går, så der er ingen grund til at stille sig uskyldig an her i Folketingssalen.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg sådan set synes, det er ret utroligt, at fru Line Barfod kan sige, at SF mener, at man absolut intet skal gøre.
Det er da simpelt hen det værste vrøvl, jeg har hørt.
Jeg har faktisk gjort temmelig meget ud af heroppefra at sige og forklare, hvorfor jeg mener, det er en farlig kurs, hvis det er sådan, at man knytter det op på en protokol til Lissabontraktaten midt i et ratificeringsforløb, og at pege på en række andre løsningsforslag.
Jeg er sådan set gået langt videre med at pege på konkrete mulige strategier, end fru Line Barfod på noget tidspunkt har gjort heroppefra, hvor hun er slået ind på en kurs, der hedder, at vi knytter det her sammen med Lissabontraktaten, hvilket for fru Line Barfod lidt er en gratis omgang, fordi fru Line Barfod gerne vil have, at Lissabontraktaten går ad pommern til, og der derfor ikke er noget som helst på spil for hende - bortset fra den måde, man har lavet sit forslag til vedtagelse på, hvor man jo altså faktisk knytter det sådan sammen, at man skal have den her erklæring, inden man vil godkende Lissabontraktaten.
Det kunne jo pege på, at man så ville sige ja fra Enhedslistens side, hvad man selvfølgelig ikke vil.
Line Barfod (EL), 2008-04-22:
Jeg må indrømme, at jeg er forvirret på et højere plan, hvis SF siger, at vi ikke skal gøre noget som helst lige nu, hvor vi har muligheden for det, men at vi, når først vi har forpasset muligheden for at lave noget, skal gå i gang med at samle 1 million underskrifter.
Det undrer mig altså.
Det undrer mig også, at fru Anne Grete Holmsgaard kommer med det her om, at der ikke skal gøres noget i forhold til Lissabontraktaten, når fru Anne Grete Holmsgaards kollega, hr. Karsten Hønge, der sidder her i Folketinget for SF, og som er tidligere formand for en fagforening, har skrevet under på den underskriftsindsamling fra en lang række tillidsfolk, som også LO Storbyerne er med på, hvor de faglige kræver, at statsministeren får en erklæring fra EU i forbindelse med godkendelsen af Lissabontraktaten, der sikrer, at EU ikke blander sig i konfliktretten i Danmark, og kræver, at godkendelsen af Lissabontraktaten skal være betinget af, at vi får en sådan garanti fra EU.
Så det er altså fagbevægelsen i Danmark, og det er nøjagtig det samme, som fagbevægelsen i Europa, den europæiske fagbevægelse, kræver.
Fru Anne Grete Holmsgaards partifælle, fru Margrete Auken, der sidder i Europa-Parlamentet, har også været ude at udtale, at hun støtter det krav om, at der kommer en tillægserklæring til Lissabontraktaten.
Så hvad mener SF: Er det fru Anne Grete Holmsgaard eller hr. Karsten Hønge og fru Margrete Auken, der tegner SF's linje?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Ånd er jo godt, men ånd binder desværre ikke lige så meget som ord.
Og det, der fremgår klart af charterets artikel 28, som altså med Lissabontraktaten bliver juridisk bindende, er, at nok kan man udøve sin konfliktret, men det skal ske i overensstemmelse med national ret og EU-retten.
Det er det sidste, der er det afgørende, for det har jo altid skullet være i overensstemmelse med national ret.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Det nye er, at det nu skal være i overensstemmelse med EU-retten, herunder altså den måde, som EF-Domstolen tolker indre markeds bestemmelser på.
Og det er altså alt, hvad der direkte, indirekte, aktuelt og potentielt er en hindring for de fire bevægelsesfriheder, som er i strid med traktaten.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-22:
Tak for den uddybning.
Jeg er da glad for, at hr. Morten Messerschmidt lige nu i modsætning til tidligere, synes jeg, fra sin egen plads hernede tillægger udstationeringsdirektivet betydning.
Det betyder altså også, at man godt kan komme et skridt ad vejen ved at ændre udstationeringsdirektivet.
Det må jeg forstå at hr. Morten Messerschmidts sådan set godt vil medgive.
Der er jo også henvist til det i domskonklusionerne.
Så er det jo klart, at proportionalitetsprincippet altid vil være der, men der kan vi i virkeligheden måske godt tillade os at sige, at Lissabontraktaten i den sammenhæng ikke trækker i den forkerte retning, når det gælder om at beskytte arbejdstager.
Nu kan hr. Morten Messerschmidt jo henvise til 25 forskellige paragraffer, men man kan vel godt sige, at ånden i Lissabontraktaten ikke er for mindre miljø eller for mindre arbejdstagerbeskyttelse og alt muligt andet - jævnfør også det franske nej til forfatningstraktaten og den diskussion, der efterfølgende har været om de her spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Nej, det er klart, at dommene tager deres udgangspunkt i udstationeringsdirektivet, særlig det problem set med EU's øjne, at vi i Danmark har en aftalebaseret overenskomstmodel og ikke en lovgivningsbaseret minimumsløn.
Det er der, problemerne opstår.
Man kan sagtens ændre udstationeringsdirektivet.
Det ville sådan set være fint, hvis man f.eks. sidestillede overenskomstmæssigt aftalt løn med lovbaseret løn.
Det ville bare ikke helt ændre det problem, som EF-Domstolens afgørelse rejser i anden omgang, nemlig det forhold, at man nu går ind og tolker proportionalitetsprincippet og de øvrige principper inden for indre marked ind i konfliktretten.
Det er altså det forhold, at hvis konfliktretten direkte eller indirekte, potentielt eller aktuelt er en hindring for arbejdstagernes, varernes eller serviceydelsernes fri bevægelighed, så vil den alligevel stride imod traktaten fuldstændig uafhængigt af, hvad udstationeringsdirektivet siger.
Det var derfor, jeg forsøgte at adressere særlig den sidste del, nemlig problemet vedrørende traktaterne og forståelsen af indre marked siden 1974.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-22:
Det er jo fristende at fortsætte den her diskussion, men det vil jeg undlade.
Der er andre, der nok er bedre til det end mig.
Det, jeg var lidt ked af, var ikke så meget hr. Morten Messerschmidts konklusion, for den var jo åbenbar fra starten af, men jeg var ærlig talt lidt ked af, at hr. Morten Messerschmidt ligesom undlod at gå de her meget konkrete paragraffer, som Domstolen relaterer sig til, igennem, og at han også bare sådan negligerede f.eks. udstationeringsdirektivet, som om det var fuldstændig uden betydning, selv om der trods alt henvises til det i både den ene og den anden dom.
Det gælder godt nok ikke Vikingdommen, men i de andre to domme er der dog henvist til udstationeringsdirektivet.
Er det efter hr. Morten Messerschmidts opfattelse fuldstændig ligegyldigt?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Altså ligefrem at skulle stå her fra Folketingets talerstol og forpligte sig på i al evighed fremover at skulle være sammen med Socialdemokratiet og hr. Thomas Adelskov
betragter jeg måske som en smule vidtgående.
Men i forhold til den konkrete sag og spørgsmålet om konfliktretten er der overhovedet ikke nogen tvivl.
Dansk Folkeparti er tilhængere af den måde, som arbejdsretsloven i dag er indrettet på, med de betingelser og de vilkår, som gælder for arbejdsgivere og arbejdstagere.
Det har vi ikke haft nogen som helst intentioner om at så tvivl om.
Men det er klart, at det, når der konfliktes, netop ligger i § 9, som jeg tidligere gjorde mig den ulejlighed at henvise til, at der skal foretages en vurdering ved Arbejdsretten af lovligheden af konflikten.
Og når nu vi skal stå sammen, håber jeg så på, at hr. Thomas Adelskov også vil gøre sig den ulejlighed at erklære sig enig med mig i, at det må vi også værne om.
Thomas Adelskov (S), 2008-04-22:
Nu behøver man ikke sammenligne mig med religiøse personligheder i den debat, vi har nu her.
Jeg synes bare, at det er relevant at få slået noget fast.
Så ville man gribe ind.
For en måned siden stod vi i en situation, hvor Kristelig Arbejdsgiverforening var ude at provokere LO-forbundene.
Der snakkede man også om, at man nu ville gribe ind over for konfliktretten.
Jeg vil bare være helt sikker på, at fra i dag og fremover er hr. Morten Messerschmidt, sådan som jeg forstår ham, sammen med os andre og vil til enhver tid gerne forsvare konfliktretten, også 3F's ret til at føre konflikt imod et bryghus eller imod en restauration, eller hvad det nu kunne være, så længe det foregår inden for lovens rammer og inden for hovedaftalen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Jeg er glad for, at hr. Thomas Adelskov stiller det spørgsmål, og jeg skal forsøge at svare på den tvivl, som, man fristes næsten til at sige tvivleren Thomas frembringer i den her sammenhæng.
Jeg kan bare ganske kort sige, at Dansk Folkeparti er tilhængere af den frie aftaleret, at vi er tilhængere af konfliktretten, og jeg ville egentlig ønske mig, at hr. Thomas Adelskov i al sin tvivl også ville vende en smule af sin tvivl imod sit eget partis meget skråsikre afvisning af at bremse den intervention mod den frie aftalemodel, der i øjeblikket er tale om fra EF-Domstolens side.
Thomas Adelskov (S), 2008-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig lige at få slået helt fast, hvor vi med hensyn til det her lejlighedsstandpunkt, man har om konfliktretten i Dansk Folkeparti, står i dag.
Altså, for et par måneder siden havde vi en konflikt om Nørrebro Bryghus.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-22:
Det var bare udenomssnak.
Jeg vil gerne have et klart svar.
Er det, hr. Morten Messerschmidt siger om konfliktretten, ensbetydende med, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder vil være med til, at man fra Folketingets side griber ind i den konflikt, der er på arbejdsmarkedet i øjeblikket?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Hvis man lytter til det, som udenrigsministeren og regeringen har sagt her i dag, fremgår det, at arbejdsmarkedsmodellen ikke umiddelbart er under pres.
Kommer den det, er man parat til at gøre noget for det i EU-systemet.
Derfor støtter vi også det forslag til vedtagelse, som ligger her i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-22:
Lad mig stille et spørgsmål til fru Line Barfod.
Fru Line Barfod sagde heroppefra, at det at ændre udstationeringsdirektivet betragtede hun som meget op ad bakke og som meget svært.
Det er jo et direktiv, der vedtages med kvalificeret flertal.
Fru Line Barfod mener imidlertid, at det er muligt at få en protokol igennem, som kræver enstemmighed, midt i et ratifikationsforløb, hvor ni lande allerede har ratificeret.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-22:
Det er på ingen måde udenomssnak.
Altså, jeg ved godt, hvornår jeg snakker udenom, og det her var ikke udenomssnak.
Det er overhovedet ikke udenomssnak.
Tak, hr. formand.
Jeg lyttede jo til, hvad fru Anne Grete Holmsgaard sagde, og jeg har også læst det her forslag til vedtagelse, som fru Anne Grete Holmsgaard har været medforslagsstiller på.
Jeg undrer mig en lille smule over, at hele den diskussion, som vi havde her i Folketinget den 8. april, hvor fru Anne Grete Holmsgaard gjorde sig til talskvinde for, at vi skulle have en topmødeerklæring, overhovedet ikke er blevet medtaget i det her forslag til vedtagelse.
Da vi den 8. april diskuterede, hvad vi skulle gøre, foreslog jeg, at vi skulle have en protokol, men det ville fru Anne Grete Holmsgaard ikke gå med til, hun ville have en topmødeerklæring.
Er det ikke en lille smule mærkeligt?
Per Clausen (EL), 2008-04-22:
Jeg vil spørge fru Helle Sjelle, om jeg skal forstå det på den måde
, at baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti er med til at fremsætte det forslag til vedtagelse i dag, er, at man ikke mener, at den danske arbejdsmarkedsmodel er under pres.
For hvis den havde været det, ville man have foreslået langt mere håndfaste ting.
Jeg vil spørge fru Helle Sjelle, om det ikke er rigtigt forstået, at den danske regering i forhold til de her domme klart og utvetydigt skrev, at det var regeringens opfattelse, at EF-Domstolen ikke havde nogen adgang til at blande sig i, om der var konfliktret eller ej, og at den danske regering heller ikke lagde skjul på, at det var et meget vigtigt spørgsmål for regeringen.
Er fru Helle Sjelle så ikke enig i, at når det går præcis modsat, så betyder det, at for det, der vedrører de faglige konflikters område, har de her domme betydet, at det, der var grundlaget for den eksisterende situation i forhold til det, der er grundlag for Lissabontraktaten, afgørende har forandret sig, og at der derfor er al mulig grund til at tage det op i EU?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Jeg synes, det er væsentligt at slå fast, at Lissabontraktaten og de domme, der er faldet, ikke umiddelbart har noget med hinanden at gøre.
Det handler bl.a. om, at de domme, der er faldet, er faldet på et eksisterende traktatgrundlag.
Det er derfor, vi ikke ser nogen umiddelbar sammenhæng med Lissabontraktaten.
Line Barfod (EL), 2008-04-22:
Der er temmelig mange, bl.a. LO, der har den vurdering, at det er nødvendigt at tage sagen op i EU-systemet, hvis man skal have en langsigtet løsning, der sikrer konfliktretten, og sikrer, at vi har ret til at have ordentlige løn - og arbejdsvilkår i Danmark.
Men jeg kan bare ikke forstå - må jeg sige til fru Helle Sjelle - hvad det er, der haster så meget, at vi ikke kan vente på dette udredningsarbejde.
Hvis fru Helle Sjelle er fuldstændig overbevist om, at udredningsarbejdet vil give hende ret i, at der ikke er nogen problemer,
hvorfor så ikke afvente det udredningsarbejde, før man godkender Lissabontraktaten?
Hvorfor ikke vente til efter udredningsarbejdet med at godkende den?
Hvad er det, der haster så meget, at vi skal have stemt Lissabontraktaten igennem på torsdag?
Hvorfor vil man ikke være sikker på, at konfliktretten er sikret?
Og hvorfor vil man ikke være sikker på, at vi kan kræve ordentlige løn - og arbejdsvilkår, og at vi kan kræve, at konkurrence er på lige vilkår, og at vi ikke får social dumping?