Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak.
Tak for redegørelserne.
Den mest betydningsfulde konference om Arktis, nemlig Arctic Circle, blev afholdt i Island her i weekenden.
Det var bemærkelsesværdigt, at store nationer som Tyskland, Frankrig, Rusland, USA og en del af de asiatiske lande viste rigtig store interesse.
Budskaberne fra Arctic Circle viser bl.a. også, at flere lande, herunder Kina, mener, at Arktis tilhører alle.
Til det kan jeg bare sige: Nej, Arktis tilhører først og fremmest det arktiske folk.
I forbindelse med Arcic Circle slog den internationale formand for Inuit Circumpolar Council, Okalik Eegeesiak fast, at inuit er et internationalt folk.
Der er ikke et modsætningsforhold imellem det at være inuit og være verdensborger.
Det er ikke enten-eller, men det er både-og.
Vi har også selv en opgave, for da man for 10 år siden snakkede om globalisering i hele resten af verden, snakkede vi i Grønland om grønlandisering.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man ikke lukker sig om sig selv, men at vi ser, at i en stadig mere sammenhængende verden har vi ikke brug for uafhængighedserklæringer, men vi har brug for, at vi ser, hvad det er, der samler os, hvad det er, vi er fælles om, hvad det er for nogle fælles interesser, vi har, og at vi er bevidste om, hvad det er for nogle fællesskaber, vi indgår i.
Mit håb for Grønland og for rigsfællesskabet er, at vi i Arktis spiller en stærk, aktiv og deltagende rolle.
Jeg ser derfor også frem til, at kongerigets arktiske strategi bliver evalueret, som man har bebudet.
Vi er nødt til at tage stilling til den stigende internationale interesse for Arktisk Råds arbejde.
Det er vigtigt, at vi tager aktiv stilling til oprindelige folks organisationers rolle i det fremadrettede arbejde, men også i forhold til det politiske arbejde.
Arktisk Råd har vokseværk, og det er på mange måder meget glædeligt, men det er vigtigt, at centrale aktører i Arktisk Råd og i udviklingen af Arktis også fremadrettet er den arktiske lokalbefolkning.
Arktisk Råd skal her i de kommende år tage stilling til selvstyrende nationers rolle i rådet, herunder Grønlands fremtidige rolle.
Beslutninger om en lang række sager, som har direkte betydning for Arktis og for udviklingen i vores region, tages af de selvstyrende nationers parlamenter, hvorfor en mere betydningsfuld rolle i Arktisk Råd er en naturlig udvikling.
Den politiske selvbestemmelse, som vi i fællesskab har opnået, kan vi være stolte af.
Grønland er i forhold til mange andre oprindelige folk i verden nået rigtig langt på meget kort tid.
Det forpligter at være fremme i skoene, og Grønland og Danmark har i den rolle en opgave i forhold til at fremme og beskytte oprindelige folks rettigheder.
Regeringen opfordres hermed til fortsat at støtte dette arbejde, og særligt vil jeg opfordre regeringen til at støtte op om det vigtige arbejde, som ICC Grønland utrætteligt gør for at repræsentere den grønlandske befolkning internationalt ved bl.a. at fremme FN's deklaration om oprindelige folks rettigheder.
Det handler om, at vi skal bygge et stærkt og et sundt samfund op fra bunden med basale menneskerettigheder som fundament.
For Grønland handler det om, at vi både politisk, men også igennem et stærkt civilsamfund, løbende skal opdatere og udvide vores udenrigspolitiske engagement, så vores stemme bliver hørt og vi med tiden opbygger vigtig viden og stærke internationale relationer.
Under det canadiske formandskab af Arktisk Råd fik man etableret Arctic Economic Council.
Det er et rigtig interessant initiativ, som vidner om, at vi i Arktis er blevet bevidste om, at vi skal forudse og vi skal imødekomme de økonomiske muligheder, som der opstår, ved at der er en øget interesse for vores område.
Jeg så gerne, at vi i fællesskab fik omsat den voksende internationale interesse til målrettet handling, at vi igennem strategisk investering i nye erhverv kunne være med til at sikre, at interessen også kom rigsfællesskabet til gavn.
Vi ved godt, at markedspriserne for mineraler og olie er på et lavpunkt på dette tidspunkt, men der er rigtig mange andre vækstmuligheder, f.eks. turisme, innovation, iværksætteri eller forskning, som kan være med til at skabe nye muligheder.
Lad mig komme med et par eksempler.
Vi ser f.eks., at der er en stigning i turismen helt generelt.
Turister fra USA, Canada og Tyskland viser interesse, samtidig med at vi får færre turister fra Danmark og færre, der rejser indenrigs i Grønland, dvs. reelle turister.
Vi udvider turistsæsonen, og vi ser, at på trods af at vi får færre krydstogtsturister, har vi et rekordår i forhold til turisme.
Lad os da understøtte denne positive udvikling til gavn for os alle.
Lad os bruge en innovativ afsøgning og præsentation af nye erhvervsmuligheder til at åbne investorernes interesse for Grønland.
Infrastruktur, iværksættere og følgeerhverv for turisme kunne være oplagte projekter at investere i.
EU, Norden eller Danmark kunne være investeringspartnere, som kunne være med til at bane vejen og sikre en positiv økonomisk udvikling i Grønland.
Mange forskere studerer i dag, hvad det er for nogle effekter, som klimaforandringerne har i Arktis.
Jeg mener, der er muligheder i, at Grønland kan være langt mere ambitiøse i forhold til at være en forskningsnation, som kan omsætte international forskning og best practice i vores del af Arktis til banebrydende ny viden og økonomiske fordele.
Lad os bruge den nye teknologi, f.eks. droner, laserteknologi og satelitter til at være med til at udvikle vores viden og løse konkrete opgaver.
Vi ved, der er opgaver som søopmåling, overvågning og redningsopgaver i Grønland.
Vi er nødt til at tilpasse os til en ny virkelighed.
Grønland bør være endnu mere kendt for at være grøn, for at være miljøbevidst og for at fokusere på bæredygtighed.
De beslutninger, som vi træffer i dag, påvirker vores børn, det påvirker vores efterfølgere.
Siger vi ja til uran og til at være et uraneksporterende land, ender det med, at vi smider regningen videre til vores børn.
Vi er nødt til at vende vores fokus fra kortsigtet vækst til at bevare det positive billede, som der er, af Grønland og den grønlandske natur.
Vi har også stadig væk en kamp i forhold til at sikre bæredygtig sælfangst og salg af sælskind.
I EU har EU-forbuddet på trods af en Inuit-undtagelse gjort, at vi skal have øget viden blandt forbrugerne, og vi skal have fjernet de handelsbarrierer, der er, for salg af grønlandske produkter.
Vi er nødt til i fællesskab at minde EU om, at der skal handling bag beslutningen om, at EU-borgere skal oplyses om, at Grønlands sælfangst er bæredygtig.
Det er vigtigt, at Grønland bliver betragtet som en international medspiller, og alt, hvad der vedrører os, bør vi deltage i.
Det gælder også sagen om basekontrakten vedrørende Thule Air Base – en sag, hvor vi fra Inuit Ataqatigiits side mener, at forsvarsaftalen bør evalueres med henblik på en genforhandling.
Greenland Contractors har fået fornyet deres kontrakt i indtil videre 6 måneder, så sagen er langtfra slut.
Vi må stå sammen om en fælles definition af, hvad et grønlandsk-dansk selskab er, og vi må ikke lade os tromle af USA i dette spørgsmål.
Det er af alt for stor økonomisk og moralsk betydning for Grønland, til at vi lader os føje.
Qujanaq – mange tak.