runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2011-11-29:
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, fru Camilla Hersom, hvorvidt fru Camilla Hersom kan bekræfte, at da finanskrisen ramte Danmark i 2008, havde Danmark en nettogæld på 0 kr.
VK-regeringen havde nemlig valgt at betale de penge tilbage, vi skyldte.
Hvis vi havde lyttet til den daværende opposition, skulle vi have brugt mange flere penge i den offentlige sektor.
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Det kan enkeltmandsbedrifter også gøre.
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Ligesom jeg spurgte et par tidligere ordførere, vil jeg også gerne spørge ordføreren for Det Radikale Venstre, om man er indstillet på at se på, hvordan det her ser ud, i forhold til hvor ordningen har været brugt, og i forhold til hvor der har været dyrehold.
Det, man kan frygte her, er netop situationen for de her små brug, hvor økonomien selvfølgelig også er væsentlig mindre, og man skal også kigge på udviklingen og undersøge, hvorfor den her ordning bliver brugt mindre og mindre.
Vi har også set en udvikling i, at landbrugene er blevet større og større, og dermed er der også kommet flere landbrug, hvor der er flere ansatte, og derfor er det klart, at der er færre, der har kunnet gøre brug af ordningen, for ordningen lægger netop op til, at det er de små brug uden ansatte, der kan gøre brug af den, og dem bliver der jo færre af.
Nu går man så ind og forringer vilkårene for de små brug, der er tilbage.
Jeg synes, at vi skal værdsætte de små brug.
De små brug er jo også nogle af dem, som gør, at Danmark er ved at blive interessant med hensyn til mere økologi; vi forfiner vores fødevarer, vi laver den gode historie, vi gør alle de her ting.
Det er jo de små brug, der er med til det – de store er selvfølgelig også, men mange af de små er dem, som kan fortælle den gode historie.
Der vil jeg bare spørge ordføreren: Kan ordføreren sådan nikke til, at vi her mellem første og anden behandling kan tale om det at kigge på, hvad det egentlig koster, hvis vi holder fast i, at det her kun drejer sig om vikarer i forbindelse med dyrehold?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Jeg kan kun sige, at det, der er situationen lige nu, er, at der er et gabende hul på 95 mia. kr.
Det har vist sig at være endnu større, end man troede lige efter valget i midten af september måned.
Og der siger vi, at i den situation, Danmark er i nu – uanset at jeg medgiver, at det selvfølgelig er en international finansiel krise, der har medvirket til, at hullet har det omfang, det har – er alle områder nødt til at holde for, og derfor kan landbruget heller ikke gå fri og have en særordning.
Nu bliver man sidestillet med det, der er vilkårene for alle andre selvstændige erhvervsdrivende.
Nej, det er jeg ikke enig i.
Det signal, som det her forslag også er med til at sende, er, at vi alle sammen kommer til at holde for, og det gør vi, fordi Danmark står i en ganske alvorlig økonomisk krise.
Jeg er enig i, at landbruget bidrager meget positivt til Danmarks økonomi, for så vidt også de små brug, men når man ser på ordningen, falder det i øjnene, at det er en særordning, at den adskiller sig fra, hvad der foregår inden for alle mulige andre områder og brancher i Danmark, at trækket på den har været for nedadgående, at der har eksisteret en udmærket forsikringsordning, som er bortfaldet, fordi der ikke har været træk på den, fordi man synes, at man fra statens side har skullet give penge til det her.
Der siger vi i al stilfærdighed, at i en situation, hvor vi er nødt til at vende hver sten for at få økonomien til at hænge sammen, kan vi godt acceptere det her forslag, fordi vi synes, at der findes udmærkede alternativer, nemlig en privat forsikringsordning, man kan gøre brug af i tilfælde af sygdom.
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Det er jo interessant at høre, hvad ordføreren siger.
Det har jo sådan været de små husmænds parti, og det er det så ikke mere, men sådan flytter tingene sig jo.
Nu er man jo blevet det ledende regeringsparti i forhold til økonomien, og her går man så ind og skal finansiere nogle huller, og der finder man så de her 9 mio. kr., og det er så landbruget, der skal stå for.
Det er jo sådan, hvis man lige kigger på landbrugssektoren i Danmark, at man kan se, at landbruget bidrager væsentligt til at være med til at dække udgifterne i Danmark, landbruget bidrager væsentligt i forhold til eksporten, landbruget bidrager væsentligt i forhold til arbejdspladserne.
Så går man ind og finder et så lille beløb, som har så stor betydning ude i landbruget, særlig hos de mindre producenter, som jo netop er i landbruget, hvor man måske kun er der selv sammen med sin hustru.
Der synes jeg bare, at man sender nogle helt forkerte signaler til landbruget, som bidrager så væsentligt til den danske samfundsøkonomi, når man går ud og siger, at de her små penge fjerner vi.
Er ordføreren ikke enig i, at signalet til landbruget her er, at selv de mindste ting, som påvirker landbruget positivt, går man også efter?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Men pointen er, at den vikar, der kommer ud i tilfælde af sygdom, sandsynligvis vil være nøjagtig den samme vikar, som det var, før ordningen bortfaldt.
Så vikarbureauerne er der, vikarerne er der, men landmanden må nu, hvis vedkommende er på en enkeltmandsbedrift, sørge for at forsikre sig ud af noget, hvor man tidligere gav et statsligt tilskud, og det er at sidestille de selvstændige erhvervsdrivende, også dem, der har med dyr at gøre, med alle andre i det øvrige samfund.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Det var et meget forventeligt svar.
Man kan henvise til alle mulige forsikringer, og hvad ved jeg, men det er jo vigtigt at markere, at i de situationer, hvor der er tale om sygdom, skal man have fat i nogle vikarer, der har forstand på det.
Så kan man jo ikke sende hvilke som helst andre vikarer – med al respekt for, at de har andre færdigheder på andre håndværksmæssige områder.
Så derfor synes jeg ikke, at man kan tale sig væk fra den lille indre sammenhæng, der er i det her, bare ved at sige, at der skal være så at sige lige rammevilkår, for det er der sådan set enighed om.
Men så skulle man da netop have tilbageført beløbene, så man havde en mulighed for at gøre det på en måde, så man ikke forringede rammevilkårene.
Så jeg synes ikke, der er en indre, sammenhængende logik i det her.
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Og der findes meget gode alternativer her.
Man kan tegne en forsikring.
Det er jo ikke sådan, at vikarbureauerne vil holde op med at have vikarer, som er uddannet til at passe dyrene, sådan at vi kan sikre dyrevelfærden.
Det vil da stadig væk være mulighed for.
Men alle må holde for, også landbruget.
Jeg synes ikke, at det er rigtigt at se det her som et forslag, som er møntet på at forringe vilkårene for landbruget.
Det, der er faktum, er, at vi alle sammen, uanset hvor vi er beskæftiget i det danske samfund, kommer til at mærke, at vi står i en ganske alvorlig økonomisk situation.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg er meget, meget stolt over at være minister i en regering, som fjerner kontanthjælpsloftet, som fjerner fattigdomsydelser i det her land, og som hæver hjælpen til verdens allerfattigste mennesker, som ellers skulle sulte ihjel.
Det er jeg meget stolt af.
Men for at kunne gøre det, kræver det, at vi har nogle penge, og dem har vi simpelt hen valgt at tage fra den her ordning.
Og ja, det kommer til at gå ud over nogle – ligegyldigt hvor vi tager nogle penge, kommer det til at gå ud over nogle.
Den her ordning er af så lille et omfang, og der er så få mennesker involveret, som har en alternativ mulighed, at vi faktisk mener, at det er det værd at flytte nogle penge over et andet sted.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Jamen det her forslag er da i den grad at træde på den lille mand, vil jeg sige til fødevareministeren.
Med hensyn til de få landmænd, der er tilbage, som arbejder alene og har ansvar for dyr osv., hvilket vi har været inde på tidligere i debatten, så hænger regeringens argumentation jo ikke sammen, når man prøver at sætte det sammen med de øvrige ting, som regeringen har med i sit finanslovforslag.
Man har jo selv lige gravet hullet dybere ved at fjerne kontanthjælpsloftet og dermed også sende et signal til andre dele af befolkningen om, at det ikke længere kan betale sig at arbejde.
Men lige nøjagtig dem, der står tidligt op hver morgen for at passe deres dyr, kan man godt træde på og faktisk bede om også at træde ud af erhvervet.
Og når man sætter det sammen med det, at regeringen øger ulandsbistanden og på den måde sender penge ud af landet, vil jeg sige, at man altså kan se, at regeringen træder på den lille mand herhjemme; de kradser pengene ind dér og sender dem ud af landet.
Så bliver der også henvist til, at der er en stor øvrig støtte på landbrugsområdet.
Ja, men lad mig så også lige henvise til, at nu kommer der nogle forhandlinger på EU-plan for at prøve at nivellere det.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg vil da gerne sige tak for debatten, tak for de trods alt mange positive bemærkninger, der er givet til regeringens lovforslag.
Jeg synes, at jeg især vil sige tak til Liberal Alliance, der ikke faldt for fristelsen til at føre oppositionspolitik i den her sag.
Jeg vil også gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at række hånden frem, så vi kan få en dialog om den her lovgivning.
Lovgivningen handler om at nedlægge den ordning, hvorefter der kan betales skatteyderpenge for at nedbringe landmænds udgifter til vikarbistand.
Jeg vil gerne sige til Venstre, at det er sådan, at dansk landbrug modtager 7-8 mia. kr. – milliarder kroner – om året i landbrugsstøtte.
Jeg tror simpelt hen ikke, det er nedlæggelsen af en vikarordning på 9 mio. kr., der vælter læsset, hverken for dansk landbrug eller de små bedrifter.
Til Konservative Folkeparti må jeg sige, at jeg er imponeret over, at man fra Konservative Folkepartis side mener, at det er skatteborgerne, der skal have pungen op af lommen, når der er brug for en vikar i landbruget.
Det er jo ikke hundekenneler eller dyrehandlere, vi taler om, for det kunne det lige så godt have været, men fordi det lige præcis er landmænd, skal det være skatteborgerne og ikke virksomhederne selv, der skal betale.
Det mener jeg sådan set at ejerne har ansvaret for.
Jeg ved godt, at der er en lang række landmænd, som har benyttet ordningen via deres vikarforening og har været glade for det.
Det har jeg al mulig respekt for.
Det, vi gør her, er, at vi siger, at det ikke er et offentligt anliggende, det er ikke skatteborgernes anliggende, at en landmand har brug for en vikar.
Jeg har noteret mig de bemærkninger, der er kommet under førstebehandlingen i dag.
Der har været en række emner oppe, og jeg vil selvfølgelig nøje følge lovbehandlingen i Folketingets Fødevareudvalg.
Der er også blevet rejst en række spørgsmål, som jeg er sikker på jeg også vil få skriftligt, ligesom der bliver rig lejlighed til at drøfte forslagets enkelte dele.
Men jeg vil bare som afslutning sige: Skal der ændres på det her, skal der findes finansiering.
Og skal der ændres på det her, skal man overbevise mig om, at den gammeldags måde med bare at poste penge i nogle vikarordninger er bedre end måden med at bruge pengene på at investere i fremtiden, investere i den grønne omstilling, investere i at give landmændene noget at leve af i fremtiden.
Lene Espersen (KF), 2011-11-29:
Lad mig sige det klart: Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Det rammer de små landbrug, det svækker dyrevelfærden, og det skader beskæftigelsen.
Vi ser med beklagelse på, at regeringen vælger at skrotte en ordning, der er med til at sikre de små landbrug, nogle, der engang var Det Radikale Venstres mærkesag.
I de små landbrug er man jo ofte i i den situation, at ejeren er den eneste arbejdskraft, der er, og i tilfælde af sygdom har man altså brug for at få ansat en vikar, og det har man brug for med det samme, ikke mindst når man har at gøre med animalsk produktion.
Formålet med den vikarserviceordning, der har været indtil nu, den har eksisteret siden 1981, har da også været at sikre, at der kunne leveres sygdomsafløsning for landbrug uanset deres geografiske beliggenhed.
Og det, jeg synes er væsentligt at få understreget, også under debatten her i dag, er, at landmænd, der har driftsleder og flere ansatte, slet ikke kan opnå tilskuddet.
Det er en ordning, der alene retter sig mod de helt små bedrifter.
Og den er altså med til at sikre, at der, hvor ejeren ofte er den eneste ansatte, kan vedkommende i tilfælde af sygdom få økonomisk bistand til at sikre, at en vikar kommer på plads – og kommer på plads med det samme.
Et af de eksempler, vi har fået tilsendt, er fra Vikarservice Midt-Vest, hvor en landmand brækkede benet og skulle opereres.
Sygemeldingen lød på 8 uger, den er siden blevet forlænget.
Den pågældende landmand passede hver dag 50 køer selv.
De samlede omkostninger pr. uge ville være ganske voldsomme for landmanden, hvis han selv skulle afholde dem.
Jeg tror, at enhver, der sidder og lytter til debatten her, vil kunne forstå det, for for landmanden, der brækkede benet, ville det betyde, at han havde en omkostning på 65.000 kr. for de 8 uger, hvor han var sygemeldt.
Derfor er der gode argumenter, både sociale og dyrevelfærdsmæssige argumenter, for at sikre, at ordningen fortsætter, og at der er den mulighed.
Jeg mener også, at det er fuldstændig ødelæggende i den aktuelle økonomiske situation, ikke mindst med landbrugets særlig vanskelige kår, at regeringen kommer med et forslag, der rammer de små bedrifter hårdt, ikke mindst set i lyset af at det er ganske små beløb, vi taler om.
Det er så få millioner kroner, det handler om.
Og jeg er altså meget bange for, at dette lovforslag kan medføre, at dyrevelfærden bliver ramt.
Vi ved, at landbruget er trængt.
Hvis det er sådan, at landbruget fortsat er trængt – og der er ikke noget, der tyder på, at den situation ændrer sig – er det meget vanskeligt ud af den blå luft at hive 65.000 ekstra kroner op af lommen.
Man betaler en alt for høj pris for at kradse nogle få millioner kroner ind.
Og så skal regeringen sørge for en anden gang at give sig god tid, før man kommer med et forslag, der har meget negative konsekvenser for landbruget.
Mette Bock (LA), 2011-11-29:
Selv om ordførerne for regeringspartierne og regeringens støtteparti nok skal længere ud på landet for at få os til at tro på, at denne lov vil medføre genopretning af statens økonomi, så vil jeg gerne tilkendegive, at Liberal Alliance støtter forslaget.
I den her sammenhæng synes jeg det er meget vigtigt at påpege, at andre erhverv har tilsvarende udfordringer som dem, landbruget står over for omkring vikardækning.
Og de erhverv klarer sig uden statsstøtte.
Det må grundlæggende være erhvervslivet selv, der må sørge for at forsikre sig imod denne form for uheld, og derfor glæder det mig så meget desto mere, at jeg jo kan høre, at Socialdemokraterne fra i dag går ind for forsikringsordninger.
Det skal vi huske i andre sammenhænge.
I Liberal Alliance anerkender vi, at landbruget står i en meget vanskelig situation, men hvis man ønsker at rette op på det, og det gør vi i Liberal Alliance, så handler det om at forbedre de grundlæggende rammevilkår for landbruget – ikke om at lave en ordning som denne.
Man kunne f.eks. tage fat på de store administrative byrder eller på størrelsen af de afgifter, som man pålægger og planlægger at pålægge dansk landbrug.
Det er her, de store udfordringer for dansk landbrug ligger.
Så bevarelsen af den her type særordninger er hverken rimelig eller fornuftig.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Ida Damborg (SF), 2011-11-29:
Tak for ordet.
Nogle vil sige, at det handler om en økonomisk krise, Danmark befinder sig i.
Andre vil sige, at man måske ikke helt har investeret i fremtiden, mens der var fede tider.
Jeg vil nøjes med at konstatere, at vi har arvet et underskud skabt af en tidligere regering.
Lovforslag nr. L 35 fjerner en ordning, der i adskillige år har givet jordbrugerne en særstatus i forhold til andre erhverv, også erhverv, der har ansvaret for dyr og dyrevelfærd.
Jeg kunne nævne dyrehandlere, rideskoler og hundekenneler.
Mange af disse erhverv drives også af enkeltpersoner, eventuelt med deltidshjælp.
Disse erhverv har altid klaret sygdom og efteruddannelse ved at lægge til side, så der er råd til at bruge vikarer, eller ved at forsikre sig mod indtægtstab i disse situationer.
Men kan i sit stille sind undre sig over, at landbruget på dette punkt har haft en særlig status eller en særlig fordel.
Desuden har ordningen været temmelig bureaukratisk, og beløbet til vikarer er først blevet udbetalt, året efter at behovet har været konstateret.
Desuden har den statslige støtte til vikarordningen udelukkende udgjort et sted mellem en tredjedel og en fjerdedel af den reelle udgift til vikarerne.
Den statsligt støttede vikarordning har derfor på ingen måde udgjort fundamentet for jordbrugere, der skulle være væk fra deres bedrift.
Landbruget har gennem mange år været gennem en udvikling mod større bedrifter.
Det er disse store bedrifter, der er mindre sårbare ved fravær.
Desuden har antallet af enkeltmandsbedrifter været stigende, og det er nok en af grundene til, at der har været mindre og mindre efterspørgsel efter vikarordningen.
Således kan vi konstatere, at antallet af timer i ordningen i 2010 kun udgør en fjerdedel af det antal timer, der blev forbrugt i 2001, og at antallet af vikartimer i ordningen er blevet halveret de sidste 3 år.
Nu kunne regeringen vælge bare at udhule den her ordning ved at undlade at tilføre en bevilling for 2012.
Men regeringen mener, hvad den siger, når den skriver, at den ønsker at lave færre og mere gennemskuelige regler, og derfor tager vi gerne debatten her i salen.
Vi fjerner ordningen helt med det fremsatte lovforslag.
Jeg skal på vegne af ordfører hr. Per Clausen fra Enhedslisten meddele, at Enhedslisten såvel som SF kan støtte lovforslaget.
Hr. Per Clausen er optaget af andre vigtige forhandlinger.
Lene Espersen (KF), 2011-11-29:
Jeg tager dette ikkesvar fra den radikale ordfører som udtryk for, at det var en ren tilståelsessag, og at man udmærket godt ved, at hvis ikke der havde været en ansvarlig regering før, så havde vi stået i endnu større økonomiske problemer nu.
Nuvel, lad os så holde os til det her lovforslag.
Der siger den radikale ordfører så, at grunden til, at det nu er nødvendigt at ramme de mindste bedrifter og ramme dem på dyrevelfærden, er, at riget fattes penge.
Vil den radikale ordfører bekræfte, at der i den finanslov, som den nye regering har præsenteret, er en lang række nye initiativer, der koster penge, og at det er det, der er grunden til, at man nu vil spare på denne ordning?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
I regeringsgrundlaget er der lagt op til, at store landbrug skal reguleres ligesom industri, så i det ligger der jo også en eller anden form for ensretning; at man skal betragte det på samme måde.
Hvordan det så vil blive implementeret og udfoldet i alle hjørner af landbruget, tror jeg bliver for vidt at komme ind på her.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Kunne man tænke sig, at De Radikale f.eks. ville arbejde mere for, at man fik ændret BAT-reglerne, så landbruget blev stillet mere lige med øvrige erhverv – ikke kun, når vi nu snakker om at fjerne tilskud fra landbruget, så de ikke får andre tilskud end andre erhverv, men også på nogle positive områder?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Der siger vi så i al stilfærdighed, at på netop det her område er det sådan, at hvis man er selvstændig erhvervsdrivende og ikke har nogen ansat, er det på alle andre områder ens eget ansvar at sikre sig i tilfælde af sygdom.
Det tror vi også at enkeltmandsbedrifterne i dansk landbrug kan håndtere gennem en forsikringsordning, sådan som det har eksisteret før.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Ordføreren bruger som en del af sin argumentation, at man ønsker at stille landbruget mere lige med andre erhverv.
Betyder det, at det er en generel politik for De Radikale, at de ønsker at prøve at tilgodese landbruget på en sådan måde, at det bliver stillet mere lige med andre erhverv?
Camilla Hersom (RV), 2011-11-29:
Det er klart, at regeringen i regeringsgrundlaget har fremlagt, hvad der er regeringens kurs fremad, og vi ønsker en anden udvikling end den kurs, som den tidligere regering lagde for Danmark.
Vi ønsker en grønnere udvikling, en mere bæredygtig udvikling, og det bruger vi bl.a. også nogle penge på.
Men samlet set skal pengene jo passe, og derfor er man også nødt til at spare, hvor man synes man kan.
Der mener vi, at når vi ser på den her ordning, er der udmærkede alternativer.
Det betyder også, at det for den enkelte landmand vil være ganske muligt at tage vare på sin dyr.
Jeg tror, at de små landbrug, som er derude, som er enkeltmandsbedrifter, og som har dyrehold, vil være rigtig kede af at høre, at Folketinget antager, at det vil gå ud over dyrevelfærden, hvis de bliver syge.
Det vil det da ikke.
Den ansvarlige landmand vil da med det samme sørge for at få sig en forsikring, sådan at han eller hun er sikret i tilfælde af sygdom.
Det er jo en forpligtelse man har, hvis man har dyr i sin varetægt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det er fuldstændig korrekt, at da vi lavede skattereformen i 2009, der markant sænkede skatten på arbejde – det var den største nedsættelse af indkomstskatten siden indkomstskattens indførelse i 1901 – var et af elementerne, at vi indførte loftet på 100.000 kr. Men der er altså en væsensforskel på at have et loft på 100.000 kr. og et loft på 55.000 kr.
Det forslag, som regeringen fremsætter nu, betyder, at 250.000 danskere vil blive omfattet af loftet, altså 250.000 danskere, der i dag ikke er omfattet af loftet, og det mener jeg er en voldsom svækkelse af muligheden for at spare op til pension.
Men spørgeren har fuldstændig ret i, at det var en del af skattereformen i 2009, og det står Venstre naturligvis ved.
Problemet med en grænse på 25 pct. er, at alene det, der skal betales i arveafgift, sådan set går, hvis man sætter grænsen der.
Jeg tror også, hr. Jonas Dahl har set eksempler i medierne i den seneste tid, hvor vi er blevet præsenteret for virksomheder med konkrete tal, som viser, at hvis man sænker grænsen til 25 pct., så vil virksomheder, som vi alle vil sige selvfølgelig har erhvervsaktivitet, som ikke er passive pengetanke, blive omfattet af det.
For jeg er helt med på, at der er en grund til, at der er en grænse, fordi man ikke bare kan have en fond og en pengetank liggende, uden at det må føre til beskatning.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg har lidt svært ved at forstå den argumentation, der kommer fra Venstres ordfører, for udgangspunktet må jo være, at de penge, der ligger sådan passive i de her pengetanke, sådan set skal ud på arbejdsmarkedet, at de skal ud i erhvervslivet, ud at arbejde.
Det tror jeg sådan set at Venstre er enig i, og derfor har jeg bare svært ved at forstå, hvorfor Venstre synes, det er så godt, at der er nogle fonde eller nogle pengetanke, som sådan set bare skraber pengene ind og så sidder lunt på dem, og så kan man overdrage dem til familierne.
Er det ikke rimeligt, at de penge rent faktisk kommer ud at arbejde, ud i erhvervslivet?
Anerkender Venstres ordfører slet ikke det?