runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2008-12-12:
Nu skal det jo stilles som et spørgsmål.
Jeg vil derfor spørge fru Karen Hækkerup, om ikke fru Karen Hækkerup er enig i, at der ved behandlingen i sommer var en sådan debat.
Altså, Venstre har ligesom Socialdemokraterne ingen betænkeligheder, og vi går derfor helt ind for, at vi udsteder en bekendtgørelse.
Men der var andre partier - det var det, jeg nævnte - der havde en sådan betænkelighed, og det var derfor, jeg forklarede, hvorfor vi ikke havde den.
Jeg kan så sige, at jeg er glad for, at Socialdemokraterne tilslutter sig det samme synspunkt, som vi har.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Det gør det også meget nemmere at komme igen.
Men uanset om det var en konstatering eller et spørgsmål, konstaterer jeg med glæde her fra talerstolen, at Venstre ingen problemer har med, at det udmønter sig i en bekendtgørelse.
Sådan hørte jeg heller ikke hr. Karsten Nonbo sige det, jeg refererede blot til, at når vi bakker op om, at det er en bekendtgørelse og ikke et lovforslag, er det, fordi der er givet garantier for, at det kun må indeholde en endnu mere styrket fokus på retssikkerheden, og derfor kan vi selvfølgelig ingenting have imod det.
Karsten Nonbo (V), 2008-12-12:
Det er nemlig korrekt.
Da vi ikke skal stille spørgsmål, vil jeg bare sige tak.
Mike Legarth (KF), 2008-12-12:
Jeg synes, det er glimrende, at vores samarbejdspartnere fra Dansk Folkeparti sætter fokus på dansk erhvervsliv; det sætter vi stor pris på.
Det er vigtigt, ikke bare for regeringen, men også for et støtteparti, at vi har fokus på det, der har dynamikken i vores samfund.
De fleste virksomhedsejere bruger mange timer ved skrivebordet, da det at være selvstændig nødvendigvis medfører en masse papirarbejde.
Det er vigtigt, at selvstændige kan vise, at de har orden i regnskaberne og betaler deres skat.
Men der skal helst ikke gå for meget tid med det, da tiden bruges bedst på videreudvikling af virksomheden, da det administrative arbejde koster, og tid er jo, som vi ved, lig med penge. For at mindske den regning og gøre livet lettere for virksomhederne
har regeringen sat sig det ambitiøse mål, at virksomhedernes administrative byrder skal lettes med 25 pct. med udgangen af 2010 i forhold til 2001, og det skal ske via en samlet indsats for regelforenkling i alle ministerier, der arbejder med erhvervsrettet regulering.
Og der gås systematisk frem, så både digitalisering, bedre kommunikation og service og mange andre redskaber tages i brug.
Indsatsen skal ikke foregå i blinde, og det er meget vigtigt for os Konservative, at vi sørger for at lette de byrder, som virksomhederne oplever som særlig irriterende, dem, vi kalder irritationsbyrder.
De har en særlig høj prioritet.
En stor del af de administrative byrder, herunder EU-reguleringen, skal vi også have fat i, så derfor gør regeringen en ekstra indsats for at styrke regelforenklingen på EU-niveau.
Indtil videre er det lykkedes at lette byrderne med over 10 pct. Så vi er nået et godt stykke ad vejen.
For hver milliard byrderne lettes, skabes der en værditilvækst i samfundet på mindst 1,4 mia. kr. Så det er en god investering at satse på regelforenkling.
Danmark ligger i front i forhold til de lande, som vi normalt kan sammenligne os med, når det kommer til lave administrative byrder.
Men vi kan blive endnu bedre, så vi skal fortsætte indsatsen for administrative lettelser, så længe vi kan, og udnytte de muligheder, som teknologien giver os.
Men det er jo ikke helt så enkelt.
For hvis vi ser på problemstillingen, kan vi se, at det jo er et faktum, at 58 pct. af de administrative byrder kommer fra ti love.
Og derfor vil et egentligt reguleringsstop ikke nødvendigvis reducere de administrative byrder for erhvervslivet; tværtimod kræver gennemførelse af administrative lettelser ofte, at vi skal lave love og bekendtgørelser om for at nedskrive kravet til administration.
Nu kommer regeringen så med sin afbureaukratiseringsplan, som viser besparelser for 4 mia. kr., og som viser vejen for, hvordan vi skal nå de 25 pct. de næste 2 år.
Det har vi en fast målsætning om at nå.
For vi er meget konstruktive over for den problemstilling, og vi ser fuldstændig ens på problemstillingen med hensyn til at gøre det nemt og let at drive virksomhed i Danmark.
Så der har vi en fælles opgave, og den er vi villige til at løfte.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Tak for det.
Jeg vil spørge hr. Mike Legarth, om han kan bekræfte følgende, nemlig at en femtedel af de samlede lettelser, som regeringen har lavet, stammer fra afskaffelse af revisionspligten og ifølge Erhvervs- og Selskabsstyrelsens opgørelser er det kun 5 pct. af de virksomheder, der med reglen kan fravælge revisionen, der også har gjort det.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Nå, det er godt nok, undskyld.
Det er ikke for at holde nogen lang tale, men jeg synes jo alligevel, at det herfra skal siges, at Ombudsmandsinstitutionen er en ualmindelig vigtig institution for vores demokrati, som bør tages meget alvorligt, og derfor skal jeg bare meddele, at Enhedslisten støtter den beretning, der er kommet.
Mike Legarth (KF), 2008-12-12:
Det lyder i min verden sikkert meget rigtigt.
Jeg kender ikke helt præcis den beregning, men det er sikkert rigtigt.
Den går på at gøre det nemt og let at drive sin virksomhed, og et af vores tiltag er jo, at man kan frasige sig pligten til at lade sit regnskab revidere.
Men vi vil nøje vurdere de krav, der kommer, også for eftertiden, i henhold til revisionspligt og regnskabspligt osv., og om det nu er foreneligt med, at vi også godt vil have styr på branchen.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Jamen fortæller det da slet ikke hr. Mike Legarth, som dog trods alt er konservativ, at virksomhederne derude ikke købte den med revisionspligten?
Det kunne jo også gøre det lettere herinde og gøre det lettere for embedsmændene, der sidder og laver det, at de får de rigtige ting, og at man laver de rigtige ting, som hjælper derude.
Når man nu siger det her tal for, hvem der har fravalgt, og hvem der har brugt det, er der så slet ikke en klokke, der ringer, så man siger: Jamen det kunne da godt være, at vi også skulle tage det her til os som et ekstra redskab, nemlig spørge de virksomheder, som skal arbejde under de regler og de byrder, vi laver herinde.
Mike Legarth (KF), 2008-12-12:
Naturligvis, det er jeg fuldstændig enig i.
Og rent faktisk er der også lavet en undersøgelse, som jo netop påpegede de mangler, der er.
Derfor er vi også trukket i arbejdstøjet og vil nu vise konkrete metoder til at nå målet.
Alle ministerier arbejder benhårdt på at nå den målsætning, der er sat for dem, og vi har fuld tillid til, at den når de.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der er peget på nogle ting her fra Dansk Folkepartis og andres side - nogle, der ser positivt på erhvervslivet og mener, at det skal være nemt at drive virksomhed i Danmark, noget, som vi jo er et af de lande der er bedst til allerede.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Omfanget af bureaukratiet er stort, og det er derfor også rigtigt at pege på det, men måske skal man pege lidt mere konkret på det, end det er sket her fra Dansk Folkepartis side.
Jeg mener, at det jo er skræmmende, når man kan læse, at der i 2007 blev gennemført fem nye love og regler - det passer ikke - en ny lov hver 5. time døgnet rundt alle hverdage og alle helligdage.
Det kunne jeg godt tænke mig at få spurgt til.
Jeg vil spørge fru Colette L. Brix: Hvor stor en del af de administrative byrder, der er blevet vedtaget i 2007, har Dansk Folkeparti selv stemt for?
Jeg tror, at tallet er voldsomt.
Jeg vil også sige, at det undrer mig meget, at når Dansk Folkeparti skal være mest konkret, er det, de tager fat i, alt det, der har med klima og virksomheders sociale ansvar at gøre.
Altså helt ærligt: Er det virksomhedernes bidrag til at nedbringe klimaproblemerne, der skulle være det største bøvlproblem?
Nej, det er det største klimaproblem, vi har, og det skal de selvfølgelig tage sig af, ikke det modsatte.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Derimod kunne man jo pege på EU, som er fadder til en anden meget stor andel af de love og regler, der bliver vedtaget her i Folketinget.
Dertil kunne man tage fat på skatteproblematikken.
Man kan se, at dels har EU tvunget os til at omlægge en meget stor del af skattelovgivningen, dels indeholder en masse skattelove lempelser til erhvervslivet, som man så efterfølgende skal lave en hullukning i forbindelse med for at undgå, at de bliver misbrugt af det samme erhvervsliv.
Det kunne man også tage at kigge på.
Så vil jeg slutte af med et helt konkret forslag til Dansk Folkeparti, som jeg synes, de bare skal starte med.
Og hvis ikke Dansk Folkeparti kommer med forslaget, vil vi hurtigt fremsætte det som et beslutningsforslag, så Dansk Folkeparti får en reel chance for at nedbringe et voldsomt stigende problem med bøvl og administrative byrder, nemlig et forslag om at fjerne reglen om, at alle ledige skal søge fire stillinger om ugen.
Nu stiger arbejdsløsheden altså kraftigt.
Lad os sige, at der bliver 100.000 arbejdsløse næste år.
Så skal landets arbejdsgivere modtage 400.000 ansøgninger om ugen til et faldende antal ledige stillinger - 400.000 ansøgninger om ugen til et faldende antal ledige stillinger!
Det er altså ikke bare en urimelighed over for de ledige, det er et fuldstændig vildt krav at stille til folk, men det er da et lige så vildt krav at stille til arbejdsgiverne, at de skal sidde hver uge og sortere i 400.000 ansøgninger for at finde de få, der er interessante, for resten af dem er bare tvangsansøgninger.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Vi har jo støttet regeringens politik, det plejer vi jo at gøre.
Men når vi så er kommet hertil nu, er det, fordi det er en snak, der har varet i lang, lang tid.
I al den tid, jeg har været herinde fra 2001,
er der ikke det parti fra Herodes til Pilatus - der ikke har villet gøre noget mod det administrative bøvl.
Så er det bare, at Dansk Folkeparti kommer med et forslag, der siger: Hvis man indfører en regel, der giver en byrde, så går man hen og fjerner en regel, der giver en byrde.
Det var bare det eneste.
Der er et badekar fyldt op med vand, og man tager en kop, færdig, op med den igen.
Det var det eneste, vi ville.
Vi vil ikke noget med, hvad arbejdsløse skal søge, og hvor mange stillinger de skal søge.
Det er slet ikke der, vi skal hen.
Det her drejer sig om de regler og byrder, der er i erhvervslivet.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Jamen det sidste er notorisk forkert.
Jeg har beskæftiget mig med erhvervsvirksomhed og ved, at der er mange byrder, og dem vil jeg gerne være med til at fjerne.
Det er lige så længe, jeg har siddet i Folketinget, at man har talt om det her problem, og samtidig er mængden af love og regler vokset.
Så er det bare, jeg kan notere, at Dansk Folkeparti har nævnt det herinde, lige så længe Dansk Folkeparti har siddet i regering.
Det er også korrekt.
Men så kan det da også lige være på kanten af hykleri, at man samtidig med, at man i årevis har sagt, at her er et problem, har stemt for den ene lov efter den anden.
Og man må selv notere i 2007, at med hjælp fra Dansk Folkeparti bliver det maksimale antal nye love og regler gennemført.
Det er derfor, jeg siger, at hvis det her skal være andet end sniksnak, må man da starte med en af de mest urimelige administrative byrder, som i øjeblikket er ved at eksplodere, nemlig omfanget af ansøgninger, som ledige er tvunget til at sende til arbejdsgiverne, og som arbejdsgiverne er tvunget til at sidde og læse igennem.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Jamen hr. Frank Aaen bliver da ved med at sige, at vi har stemt for.
Selvfølgelig har vi det.
De forslag, vi synes er gode, har vi da stemt for.
Noget andet er - det siger jeg også - at der da skal være regler og love.
Det kan da ikke undgås, at der kommer nogle nye regler.
Vi kan da ikke have et samfund, der fuldstændig er uden regler.
Det accepterer vi.
Det, vi ikke accepterer, er, at det bliver ved med at vokse.
Så siger vi: Sæt en prop i.
Det er da bare det, vi siger.
Så lad være med alt det med de arbejdsløse og fire ansøgninger.
Det har ikke noget med det her at gøre.
Der skal sættes en prop i den regelbølge, der bare vælter derudad hele tiden.
Det er bare det, vi gerne vil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-12:
Allerførst vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et vigtigt emne, og det er godt at diskutere det her i Folketinget, for administrative byrder og belastninger er noget, der selvfølgelig bør optage os alle, ikke mindst med henblik på at virksomhederne kan have nogle ordentlige vilkår at arbejde under.
Vi skal selvfølgelig hele tiden efterlyse og kigge på, om vi kan lette vilkårene for ikke mindst nystartede virksomheder for at reducere nogle af de administrative belastninger.
Jeg kan ikke dy mig for at sige, at jeg synes, at det ville være befriende, hvis Dansk Folkeparti i øvrigt også havde det fokus, når det kom til spørgsmål vedrørende den offentlige sektor, altså det her med at kigge på administrative forhold og de byrder, man i øvrigt pålægger den offentlige sektor - kommuner og regioner - i Folketingets bestræbelser på at lave politik.
Men det er vigtigt.
Nu diskuterer vi erhvervsliv og administrative byrder for erhvervslivet i dag, og der synes vi, at det er sympatisk at have som intention at reducere de administrative byrder
mest muligt.
Vi har selv leget med et forslag om, hvorvidt man kunne forestille sig, at der var én årlig dato, hvor der var ikrafttrædelse for nye regler, nye byrder, således at det forhåbentlig kunne lette overblikket for virksomhederne, med hensyn til hvad der bliver iværksat af nye regler.
Når vi er lidt skeptiske over for forslaget her i den udformning, det har nu, er det, fordi vi bekymrer os lidt for, om det her med forholdet 1-1 kan lade sig gøre, altså om man rent praktisk, i det omfang man indfører en regel, kan tage en anden regel ud.
Vi har masser af sympati over for intentionen og vil gerne forfølge det videre under udvalgsbehandlingen for at se, om man eventuelt kan lave noget sammen, der gør, at vi fortsat kan have fokus på den her utrolig vigtige udfordring, som det er at kunne reducere de administrative byrder.
Men vi er lidt tøvende over for, om det kan lade gøre i forholdet 1-1, og vi opfatter, at forslaget er beskrevet sådan i sin nuværende udformning.
Så alt i alt er vi meget sympatisk indstillet over for intentionen i forslaget.
Vi vil gerne arbejde videre med det under udvalgsbehandlingen.
mest muligt, vil vi også gerne være konstruktive i den sammenhæng
Vi siger pænt nej tak til forslaget, som det ligger i sin nuværende udformning, men har sympati for intentionen.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Jeg kan godt svare alligevel.
Det er jo ikke, fordi man ikke prøver på at være konkret i hvert fald ét sted i det her forslag.
Man siger, at kravene om, at virksomhederne skal redegøre for deres indsats for et bedre klima, er man kritisk over for.
Så det er jo ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke er indstillet på at pege på noget konkret.
Og når jeg så kommer og siger, at der var noget andet konkret, man meget nemt kunne gøre noget ved, så bliver det bare affejet som noget, der er rent til grin.
Jeg spørger bare igen, og jeg skal nok gøre det i de korte bemærkninger her, efter at Dansk Folkeparti har holdt ordførertalen: Vil man være med til for at forhindre et fuldstændig umuligt og urimeligt administrativt bøvl for de ledige og et fuldstændig urimeligt og unødigt administrativt bøvl for arbejdsgiverne at fjerne reglen, så vi i det kommende år ikke skal se 400.000 ansøgninger fra de ledige til arbejdsgiverne om ugen til et arbejdsmarked, hvor der bliver færre og færre ledige job?
Det må man da nemt kunne tage stilling til.
Colette L. Brix (DF), 2008-12-12:
Jamen der er ikke noget med ikke at tage tingene seriøst.
Det her er en dagsorden for erhvervslivet, det er erhvervslivets regler og byrder, vi har snakket om her i dag, det er det, vi har behandlet her i dag, og det er det, der skal behandles.
Det andet må man jo så se på senere.
Vi er jo ikke engang nået til regelforenklingen endnu, det kører jo stadig væk derudad, toget buldrer, der kommer nye regler hele tiden.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Jo, men det kan nemt vise sig, at det er den største administrative bombe, der ligger under ikke mindst de små erhvervsdrivende, som kan imødese en masse proformaansøgninger, og som måske oven i købet må overveje, om de har energi til at slå en stilling op, fordi de ved, at de kommer til at skulle læse hundrede eller flere hundrede ansøgninger igennem, selv om der måske er ti, der er relevante
Altså, når man tager sådan et spørgsmål som det her op, må man da tage stilling til, hvad der umiddelbart ser ud til at være den største eksplosion i de administrative byrder, og det er derfor, jeg ikke kan forstå, at det, jeg siger om det her, ikke bliver taget mere seriøst af ordføreren.
Det var bare det, at hvis nu de, der sidder og kigger på debatten her, skulle gå fra debatten med indtrykket af, at der nu vil ske noget for at lette de administrative byrder, så synes jeg, at det var en meget fin idé, hvis fru Colette L. Brix sagde, at for at undgå, at virksomhederne i det kommende år fuldstændig meningsløst bliver oversvømmet af flere hundrede tusinde ugentlige ansøgninger, ville fru Colette L. Brix gå til beskæftigelsesministeren og sige, at den regel må ophæves.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jamen uanset meldepligten kan han altså stadig væk nå til Århus, det tager 3½ time.
Han kan være der et par timer og lave ulykker dér og så rejse hjem igen inden for meldepligten.
Så det ændrer jo ikke på Kurt Westergaards sikkerhed.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren svarede på mit andet spørgsmål: Kan ministeren garantere, at der ikke sker Kurt Westergaard noget efter på fredag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Der er ikke nogen tvivl.
Justitsministeren og jeg har klart givet udtryk for retsstillingen i et samråd, og jeg har svaret på en masse spørgsmål, der klart præciserer det, der er meningen med lovforslaget.
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl.
Det holder sig inden for konventionerne.
Der er tale om, at man ændrer en meldepligt fra en gang om ugen eller hver 14. dag til som hovedregel at være hver dag, og om en skærpelse af straffen.
Og så er det blevet pindet helt ud, hvad konventionerne og grundlovens regler om frihedsberøvelse betyder for fortolkningen af, hvad det vil sige at opholde sig i Center Sandholm.
Det står lysende klart.
Jeg kan helt bekræfte, at der ikke er tale om frihedsberøvelse, og derfor vil der formentlig, i hvert fald sådan som notaterne er afgivet fra Justitsministeriets side, være mulighed for, at han kan komme hjem.
Men det bliver efter en konkret vurdering, og det er Udlændingeservice, der skal foretage den.
Så bliver der spurgt om, hvad jeg kan garantere, og det mener jeg faktisk henhører under højere magter, som ikke er til stede her.
Høgni Hoydal (T), 2008-12-16:
Nu skal jeg beklage, hvis ministeren har fået spørgsmålet før,
men jeg vil gerne spørge ministeren, om hun mener, det er i samklang med principperne i en retsstat eller ministerens opfattelse af principperne i en retsstat, at den udøvende magt sammen med en majoritet i den lovgivende magt fremlægger og behandler en lovgivning, der retter sig direkte mod en enkelt person, og som siden får retssikkerhedsmæssige konsekvenser for en større gruppe på baggrund af den ene person.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Nu kan man jo godt lave lovgivning om enkeltpersoner.
Det fremgår jo af grundloven, hvor der er nævnt enkeltpersoner.
Jeg har i hvert fald ikke nogen problemer med det her lovforslag.
Det drejer sig ikke om en enkeltperson, og det fremgår tydeligt af lovforslaget.
Det drejer sig om en gruppe mennesker, hvilket jeg har forklaret en del gange, nemlig dem, der er på tålt ophold.
Høgni Hoydal (T), 2008-12-16:
Så vil jeg tillade mig at spørge, om jeg har misforstået noget.
Jeg har noteret mig, at ministeren selv fremførte principielle betænkeligheder, da dette lovforslag skulle til første behandling - principielle betænkeligheder, ikke detaljerede, men principielle.
Derfor forstår jeg ikke helt, at man så siden siger, at efter det har man fået svar.
Jeg har heller ikke forstået, hvorfor det har så stor en hast.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvilke principielle betænkeligheder det var, og hvorfor de nu ikke er gældende længere.
Så vil jeg i øvrigt bare komme med den bemærkning, at denne gentagne omtale af en person og personens nationalitet, som repeteres om og om igen her i salen og ude i offentligheden, mener jeg nærmer sig et overgreb mod andre tunesere både her i landet og i den videre omverden.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Nu er det jo sådan, at offentlighedens kælenavne eller øgenavne eller folketingsmedlemmers kælenavne eller øgenavne eller omtale af enkeltpersoner ikke kan ændre et lovforslags karakter.
Jeg gav ikke udtryk for betænkeligheder under førstebehandlingen, men jeg gik på talerstolen og sagde, at jeg mente, jeg havde pligt til at give udtryk for, at der lige var faldet en højesteretsretskendelse, som jeg ikke kunne være sikker på var Folketinget bekendt.
Jeg kunne ikke afvise, at den ville få indflydelse, fordi den handlede om frihedsberøvelse.
Meget af debatten under lovbehandlingen har netop drejet sig om frihedsberøvelse, og derfor har jeg, som jeg allerede forudsagde under førstebehandlingen, naturligvis afgivet en række svar, der præciserer, hvad der ligger i, at det ikke er frihedsberøvelse, nemlig at det skal bero på en konkret vurdering, om man f.eks. kan komme hjem på weekend.
Der kunne selvfølgelig være tale om en frihedsberøvelse, hvis man direkte var spærret inde, men det fremgår meget klart af bilag 31, som Justitsministeriet har afgivet, at man kan forlade Center Sandholm, men at man som udgangspunkt skal melde sig til politiet hver dag.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-12-16:
Jeg synes godt nok, der er nogle uklarheder i det her, og derfor vil jeg lige tage fat i det fra starten.
I udvalgsarbejdet er der blevet afleveret 181 spørgsmål, og der er blevet afgivet væsentlig færre svar.
Det er lidt det samme, der er kendetegnende for debatten i salen her i dag.
Min partifælle hr. Henrik Dam Kristensen spurgte meget direkte til spørgsmål nr. 34, og der står meget direkte i svaret, at der ikke vil blive givet en individuel vurdering.
Vi hører det stik modsatte her i dag i salen, så mit konkrete spørgsmål er: Er der tale om en direkte vildledning, og er det en vildledning af medlemmerne i Folketingssalen eller i udvalget?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Der er tale om direkte vildledning fra spørgerens side, når det bliver sagt, at der ikke er svaret på alle spørgsmål, for det er der.
Det følger af ganske almindelige forvaltningsretlige principper, sådan som det altid har været.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Det her handler ikke om tuneseren, hvis islamistiske ideologi jeg ikke bryder mig om.
Det her handler om retsstatens grundlæggende principper, og jeg er bekymret.
Jeg er overbevist om, at L 69, forslaget til den såkaldte tuneserlov, ikke er vokset i integrationsministerens have, og jeg er også overbevist om, at hvis ikke integrationsministeren var minister i dag, var hun gået forrest og havde råbt højest imod L 69.
For det er jo ikke politiet, der beder os om en skærpelse af meldepligten.
Det er heller ikke PET, som betragter ham som farlig, der beder os om en skærpelse af meldepligten.
Det er en historie i B.T., der medfører, at et parti - der er to, der hævder, at de har ejerskab til L 69 - vil have en skærpelse, og så går man straks i gang med at lave en lovgivning, der efter min opfattelse på nuværende tidspunkt er overflødig.
Så mit første spørgsmål til integrationsministeren er: Er integrationsministeren i tvivl?
Er der nogen tvivl i forhold til L 69?
Mit andet spørgsmål er: Kan integrationsministeren garantere, at der ikke sker Kurt Westergaard noget efter på fredag?