runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg tror, at der bliver lidt gentagelser her fra talerstolen, men det må I bære over med.
Det her beslutningsforslag handler om handicaptilgængelighed på valgsteder, og det er utrolig vigtigt, at man også med et handicap kan afgive sin stemme, og at der er valgsteder, der er handicaptilgængelige i den by, man bor i.
Derfor har jeg også lyst til at kigge nærmere på, om der skulle være nogle byer, som ikke har et tilgængeligt valgsted.
Som det tidligere er sagt, har vi i hvert fald afsat en række midler til at øge handicaptilgængeligheden, vi har jo faktisk også i fællesskab for nylig vedtaget B 32 om ændring af valgloven, så personer med handicap gives mulighed for at stemme med den hjælp, de selv ønsker.
Men i forhold til den pulje, vi har givet midler til, er det jo ikke en pulje, man kan søge til nybyggerier.
De nye byggerier skal jo opfylde bygningsreglementet, men her tænker jeg faktisk, at det kunne være værd at følge op på nybyggerierne, da vi også har hørt, at de ikke altid lever op til kravene om handicaptilgængelighed.
Her kan vi jo passende også kigge på, hvilke sanktionsmuligheder der skal være, når man laver et nybyggeri og man ikke har handicaptilgængeligheden med.
Jeg husker i hvert fald specielt FN-bygningen her i København, som ikke havde fået teleslynge med.
Ud over det har Ombudsmanden også i 2013 haft fokus på det her.
Han har været på tilgængelighedsinspektioner og har også i den forbindelse lavet en tilgængelighedstjekliste ved valg.
Derfor blev der også lavet en lov i 2014, hvor man netop fik mulighed for at blive transporteret til et valgsted i ens bopælskommune.
Alt det er rigtig gode tiltag for at sikre tilgængelighed for mennesker med handicap.
Derudover finder jeg også forslaget sympatisk, for der er jo ikke nogen tvivl om, at der er en særlig stemning, når man skal stå i et valglokale på afstemningsdagen og se de forskellige naboer og også se, hvordan det hele forløber.
Men det er jo sådan i dag, at man har mulighed for at komme på et valgsted, så derfor er jeg sådan lidt undrende over, hvad det helt konkret er, at Enhedslisten ønsker.
Så skriver Enhedslisten også i forbindelse med det her, at der ikke er nogen udgifter forbundet med det her forslag, og der må jeg også, som de andre ordførere har nævnt, sætte spørgsmålstegn ved det.
Så som det foreligger, kan Dansk Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Det er svært at sige noget, som ikke allerede er sagt.
Derfor vil jeg starte med at sige, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi tror, at der i beslutningsforslag nr. B 32, som blev omtalt af den forrige taler, ligger en større anerkendelse af den handicappede end i det beslutningsforslag, der behandles nu.
Jeg tænker på synspunktet om, at det ikke er værdigt, at man ikke kan afgive stemme på samme valgsted, men med B 32 kan det gøres i fællesskab uden kontrol.
Jeg tror også, det er vigtigt at understrege, at udvælgelsen af valgsteder varetages af kommunerne, og det gør de bedst ud fra det lokalkendskab, de har, og ud fra den variation i bygningsmassen, der er imellem store og små kommuner og mellem land- og bykommuner osv.
Og jeg tror ikke, man skal undervurdere frygten for, at for mange krav til valgsteder kan medføre et færre antal af valgsteder, hvilket ville være et stort demokratisk tilbageskridt, altså hvis den tendens, som vi har oplevet de senere år, fortsatte.
Betydningen af den mulighed, der har været fra 2014, for, at man kan blive overført til et andet valgsted i kommunen, gør, at problemet er blevet mindre.
Satspuljemidlerne i forhold til fremme af handicaptilgængelighed har gjort udfordringen mindre og mindre.
Og hvor vi på et tidligere dagsordenspunkt i dag måske havde en fælles erkendelse af, at det går lidt langsomt i den rigtige retning, så er jeg ret overbevist om, at det lige på det her felt går hurtigt i den rigtige retning.
Mit synspunkt er, at de udfordringer, man vil løse, et langt stykke hen ad vejen er godt i gang med at blive løst, og udfordringen er efter min overbevisning ikke så stor.
Og den bliver i hvert fald mindre og mindre.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-09:
Enhedslisten fremsætter her et beslutningsforslag, som skal pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der sikrer, at alle valg fremover afholdes på steder, der er fysisk tilgængelige for gangbesværede og kørestolsbrugere.
Og som de tidligere ordførere har været inde på, har man jo siden 2014 gjort det muligt for gangbesværede borgere eller kørestolsbrugere at blive overført til et valgsted i bopælskommunen, som har den bedste tilgængelighed for den pågældende borger.
Det var også vigtigt for Liberal Alliance, da vi jo, sidst et lignende forslag var oppe, talte for, at man skulle øge tilgængeligheden for alle borgere.
Og med den mulighed mener vi at være kommet rigtig langt med de udfordringer, der var på det tidspunkt.
Derudover vil jeg sige, at det her jo også er en problemstilling, som mange kommuner selv er opmærksomme på.
Man er ude hos dem, som ikke kan komme ind, hvis valget foregår et sted, hvor det er besværligt.
Så jeg tror, at de fleste kommuner er rigtig opmærksomme på at gøre alt, hvad de overhovedet kan, for at sikre de bedste muligheder for, at alle borgere i kommunen kan komme til at afgive deres stemme.
I forhold til økonomien har de tidligere ordførere jo også været inde på, hvorvidt det her forslag vil øge udgifterne for kommunerne, og det er jo svært at sige.
Nogle kommuner kan sikkert godt håndtere det inden for eksisterende bygninger; for nogle kommuner vil det måske være en mindre rampe, der skal til.
Det er ikke sikkert, at det er mange udgifter, men det er i hvert fald svært at sige, om der vil være nogle udgifter forbundet med det eller ej.
Overordnet set mener vi faktisk, at udfordringerne løses i kommunerne allerede i dag, og derfor støtter Liberal Alliance ikke det her konkrete forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-09:
Det her og det forrige forslag skal sikre, at vi i Danmark lever op til FN's handicapkonvention, der skal sikre, at mennesker med handicap kan deltage i det politiske liv på lige vilkår med folk uden handicap.
Vi ser egentlig det her arbejde som en videreførelse af en del lovarbejde, der har været lavet her i salen, for at sikre netop dette, altså at gøre det lettere for folk med handicap at stemme til alle typer af afstemninger.
Der er lavet lovgivning, før der nogen sinde blev fundet på Alternativet, men vi har også været med til at støtte beslutningsforslag fra DF f.eks., som blev vedtaget for få måneder siden.
Det handlede f.eks. om at give folk med handicap elektroniske hjælpemidler, så de fik lettere ved at stemme i boksen, eller sikre, at folk med handicap selv kan vælge, hvem der skal hjælpe dem med at stemme i boksen.
Nu vil Enhedslisten så gerne sikre, at smalle døre og stejle trapper ikke er en forhindring for f.eks. kørestolsbrugere i at komme ind på de valgsteder, som vi andre bruger.
Og det synes vi kort sagt i Alternativet er et glimrende forslag, og det støtter vi.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-09:
Jeg er sådan set ked af, at jeg også skal sige nej til det her forslag, som også er rigtig meget velment fra Enhedslistens side.
Men jeg synes faktisk, der er sket rigtig meget i de senere år.
Altså, jeg har orienteret mig i Ombudsmandens rapport om tilgængelighed på valgsteder og rådgivning osv., og der er rigtig meget opmærksomhed om det, og der sker fremskridt næsten fra år til år.
Jeg synes også, at det er vigtigt at understrege, at man jo har mange muligheder, hvis man har et handicap, som gør det vanskeligt at komme til et til et valgsted; man har mange muligheder for at bede om at komme til et bedre tilgængeligt valgsted i kommunen end det, man ellers hører til.
Man har også mulighed for at kunne stemme hjemme hos sig selv, hvis det er det, der er bedst for en – eller i hvert fald kommer der en valgbus, hvis man beder om det.
Så der er, synes jeg, rigtig mange muligheder for at løse den her opgave.
Lad os bidrage til at rejse debatterne rundt omkring, hvor vi er som politikere, og minde vores kolleger i kommunalbestyrelserne om, hvor vigtigt det er hele tiden at have tilgængelighed for øje, ikke kun ved valg, men i forhold til alle de institutioner, som kommunen har ansvar for.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Når jeg lytter til debatten i dag, kommer jeg sådan til at tænke på en gang, jeg var valgtilforordnet, hvor et ældre ægtepar – og jeg tør godt sige, at de var meget gamle og meget gangbesværede – kom for at stemme.
De var i deres stiveste puds, og stemmestedet var også tilgængeligt for gangbesværede og kørestolsbrugere, men parkeringspladsen lå langt væk.
Så vi storkede selvfølgelig ud med den mobile transportable stemmeboks, men ægteparret insisterede på at komme ind i valglokalet, selv om det tog lang tid.
Jeg tror, de var mange minutter om at komme ind til valgstedet og måtte sidde ned undervejs osv. Men det siger noget om det her med at udføre en valghandling.
Så jeg deler faktisk intentionen i forslaget.
Det, jeg bliver i tvivl om, er, hvor stort problemet egentlig er.
For de steder, jeg kommer, i min kommune, vil der være tilgængelighed på alle valgsteder, sådan som jeg kender til det.
Så jeg er faktisk i tvivl om problemets omfang, og dermed er jeg også i tvivl om, om ministerens argumentation om, at det vil blive dyrt, er rigtig.
For det kræver jo, at man ved, hvordan det står til med problemet.
Så jeg vil da opfordre til, at vi i udvalgsbehandlingen prøver at få et overblik over, hvordan det egentlig ser ud, for så vil vi også kunne bede om et økonomisk overslag over, hvad det her koster.
Det er ikke, fordi jeg synes, at økonomien skal være det, der stiller sig i vejen for det, men det er trods alt rart at vide, hvad det egentlig er, vi taler om her.
Så jeg tror, at SF's standpunkt her vil være, at vi ønsker, at alle mennesker skal kunne stemme, og faktisk også i deres nærområde.
For det er rigtigt nok, at man kan få tildelt et valgsted i den anden ende af kommunen, men vi ved jo, at for alle mennesker betyder afstanden noget for, om de rent faktisk får stemt.
Det gælder ikke blot gangbesværede, men sådan set os alle, at det skal være så let tilgængeligt og så tæt på som overhovedet muligt at komme til at stemme.
Så med det ønske og gerne en analyse af problemets omfang osv. støtter vi i hvert fald intentionerne i forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Nu kræver det jo en særlig anstrengelse at prøve at finde på nye argumenter efter at have hørt alle indlæggene.
Jeg har det også sådan, at jeg er stærkt i tvivl om, hvor stort problemet reelt er.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Vi støtter heller ikke forslaget, fordi vi også kan være lidt bekymrede for, om det, hvis der nu er nogle udfordringer nogle steder, så kan betyde, at man vælger at lukke nogle valgsteder.
Det vil give en ringere tilgængelighed, og det er jo stik imod intentionen i forslaget.
Men vi mener selvfølgelig, at det er afgørende, at alle stemmeberettigede får mulighed for at deltage i en valghandling, og det mener vi altså også der er mulighed for, sådan som lovgivningen er skruet sammen i dag.
Der er mange forskellige muligheder: Man kan brevstemme både i kommunens borgerservice og i eget hjem, der er mulighed for at stemme ude i bilen på valgstedet, og der er også den mulighed, som er beskrevet i bemærkningerne, at man kan komme hen til et andet valgsted, hvor der er bedre adgangsforhold.
Så jeg tror ikke, udfordringen er så stor.
Det kan man selvfølgelig undersøge.
Jeg tror også, at vi skal have lidt tillid til vores kommuner.
Jeg tror ikke, at kommunerne har nogen interesse i at holde fast i nogle valgsteder, som har dårlig tilgængelighed.
Jeg kan huske fra min egen kommunale fortid, at bare det, at der blev ændret et par valgsteder i en by, gjorde, at der var mange, der gik forgæves, fordi de ikke kiggede på valgkortet.
Det er så, hvad det er.
Men jeg synes, at vi sådan set langt hen ad vejen på alle områder faktisk giver mulighed for, at man kan afgive sin stemme.
Så jeg er lidt i tvivl om, om vi prøver at løse et problem, der ikke er der lige i øjeblikket.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Når det sker, at Enhedslisten udviser den grad af økonomisk ansvarlighed, er der grund til lige at lave en lille note om det i bogen og være glad for det, og det har jeg så gjort.
Jeg vil så sige med hensyn til det her med at afsætte midler, at det har vi jo faktisk gjort i vores satspuljeforlig, som man så ikke er med i fra Enhedslistens side, men der er jo faktisk sat en betydelig millionsum af fra år til år.
Det er ikke en fuld finansiering, men det en medfinansiering, som faktisk har vist sig at have en vis effekt, men jeg ser frem til udvalgsarbejdet, hvor jeg synes, at vi i fællesskab må få boret mere ud, hvordan overblikket så ser ud.
Så vil det også være lidt nemmere at have en debat, når vi har det helt sagligt belyste grundlag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-09:
Jeg kunne høre ordføreren have en bekymring for, om det her kunne lade sig gøre uden yderligere midler.
Jeg vil sige, at når vi har stillet forslaget sådan, var det lige præcis for at undgå, at det økonomiske spørgsmål skulle blokere for, at man kunne løse problemet.
Men jeg vil tro, at hvis ordførerens parti vil stille forslag om, at vi anvender midler til det her, vil vi være åbne over for det i Enhedslisten.
Så jeg vil så høre, om det skulle forstås sådan, at man fra Socialdemokraternes side ønsker at bruge midler til at sikre, at der er en bedre tilgængelighed til valgsteder.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-09:
Jeg vil høre, om ministeren egentlig ikke er enig med mig i, at det vil være værdigt for vores samfund, hvis det er sådan, at en familie, hvor den ene i familien er fuldt funktionsdygtig, mens den anden i familien har et funktionshandicap, som udgangspunkt kan følges ad til det valgsted, hvor man bor, og deltage i valghandlingen på lige fod.
Det kan muligvis forekomme nogle at være en lille ting, men er ministeren ikke enig med mig i, at det for den enkelte borger med et handicap er udtryk for en ligeværdighed og en værdig behandling, hvis man, når man afgiver sin stemme, på den måde kan deltage på samme valgsted som alle andre og som sine nære familiemedlemmer?
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Man kunne omvendt spørge: Er det, der er i dag, så uværdigt?
Jeg mener på ingen måde, det er uværdigt.
Hvis man har gangbesvær eller er bevægelseshæmmet og på eller anden måde har behov for nogle særlige adgangsforhold på et valgsted, er det rimeligt, at man selvfølgelig kan gå hen og afgive sin stemme på det sted, hvor der er de bedst tænkelige tilgængelighedsforhold, og kommunerne tager jo netop hensyn til det, når de udvælger valgsteder.
Er det så uværdigt, hvis ens ægtefælle eksempelvis ikke også skal afgive sin stemme på det pågældende sted?
Nej, det mener jeg sådan set ikke.
Altså, ægtefællen kan stadig væk komme med til valgstedet.
Og jeg er jo enig i det, der bliver sagt, om, at man går til valghandlingen som noget meget rituelt, noget meget vigtigt og noget meget betydningsfuldt, men jeg mener ikke, det er uværdigt, som det er i dag.
Jeg mener i høj grad, at tilgængeligheden er der, og at kommunerne varetager tilgængeligheden, og det er sådan set det, der er det afgørende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-09:
Det kommer måske lidt bag på mig, at ministeren mener, at det vil være forbundet med større økonomiske omkostninger.
Som jeg kender valghandlingen fra de kommuner, hvor jeg har boet, så foregår det jo typisk ude på skoler eller i medborgerhuse, hvor man vel i al almindelighed må forvente at der, da det er offentlige bygninger, skal være tilgængelighed for borgere med handicap.
Jeg er helt enig i, at det må være op til den enkelte kommune at finde ud af, hvad for nogle valgsteder der skal være, men er der rent praktisk noget som helst i vejen for, at man siger til kommunerne, at det er en forpligtelse, at der, når man fastlægger valgstederne, skal være mulighed for, at borgere med handicap kan komme på det valgsted, de rent geografisk hører til?
Vil det ikke kunne løses, ved at man bruger offentlige bygninger, hvor der i forvejen er en forpligtelse til at have tilgængelighed?
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at der ville være udgifter forbundet med det her beslutningsforslag, hvis det skulle gennemføres.
Der er i dag skoler og offentlige bygninger, hvor man kan sætte spørgsmålstegn ved, hvor velfungerende tilgængeligheden er, alt afhængigt af hvilket bevægelseshandicap den pågældende borger måtte have.
Der er forskel på at være gangbesværet og at være kørestolsbruger i en stor, tung elektrisk kørestol.
Så der er jo forskelle, og det er sådan set det, der er baggrunden for, at vi ikke støtter beslutningsforslaget, for der vil være betydelige omkostninger, merudgifter, forbundet med at vedtage det.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Mange tak for det.
Jeg vil holde min tale kort, for vi har haft en lang debat, også med ministeren, om det her forslag.
Det helt grundlæggende må jo være, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at der er fuld og lige ret til at udfolde de demokratiske rettigheder.
Det skal der være, om man er bevægelseshæmmet eller ej.
Det bør være det helt generelle.
Derfor synes jeg, det er meget, meget klogt, at man fra ministeriets side adresserer det her over for kommunerne, der jo vælger valgsteder.
Samtidig har vi jo set igennem en årrække nu, at man faktisk har lukket en del valgsteder.
Det er en udvikling, som jeg synes man skal være påpasselig med, og jeg synes i hvert fald, jeg vil sige, at jeg ikke på nogen måde er tilhænger af, at udviklingen med at lukke langt flere valgstedet bare får lov til at fortsætte.
Jeg frygter, at det simpelt hen kommer til at gå ud over vores stemmedeltagelse og give ulige muligheder for at udøve sine demokratiske rettigheder på valgdagen.
Det er præcis det, jeg kunne frygte var konsekvensen af det her forslag.
I og med at der ikke afsat nogen penge til at bygge om, må man altså vælge nogle valgsteder, hvor alt er klart også til bevægelseshandicappede.
Jeg kan altså frygte, at vi vil få færre valgsteder.
Desværre er forslagsstillerne ikke med i den aftale, men det er en aftale, man kan tillade sig at være lidt stolt over at være en del af, fordi den sådan set hvert år tager fat på at løse en del af det her problem og sikrer, at der rent faktisk bliver bygget om forskellige steder ude i Danmark.
Derfor må målet jo så være, at det her problem vil være løst som en helt naturlig ting, i forbindelse med at vi enten får bygget nyt eller ombygget eksisterende offentlige lokaler.
Det ville være godt, hvis det var løst fuldstændig nu og her, men med de bygninger, vi nu har, og de andre foranstaltninger om at kunne køre til et andet valgsted, hvis man har brug for det, synes vi Socialdemokrater, at det er den bedst mulige måde at gøre det her på.
Der er ingen tvivl om, at jeg synes, man skal fortsætte også fra ministeriets side og fra kommunernes side med at være omhyggelige i udvælgelsen af valgsteder og i at rådgive om dette.
Men selve forslaget, som det er formuleret her, kan vi desværre ikke støtte.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-09:
Jeg vil godt spørge ordføreren: Hvis det virkelig er sådan, at vi rundtomkring i landet har mange skoler, medborgerhuse og andre offentlige bygninger, hvor tilgængeligheden for borgere med handicap er så ringe, at de ikke kan anvendes til valgsteder, har vi så ikke et mere generelt problem med tilgængeligheden i vores offentlige bygninger, som vi bør gøre noget ved?
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Det vil jeg da anbefale at vi får boret ud under udvalgsbehandlingen.
Det kunne jo være helt oplagt at gøre det, og derfor mente jeg også, hvad jeg sagde om, at jeg hilser debatten her meget velkommen.
Der er ingen tvivl om, at det kunne være interessant at se, hvordan det så ser ud med de her steder, vi har.
Jeg har også fået rapporter ind til mit kontor både fra organisationer og fra privatpersoner, jeg kender, som har oplevet problemer med tilgængelighed på valgsteder, og der er ingen tvivl om, at jo mere vi kan komme de problemer til livs, jo bedre er det.
Men før vi har et overblik over det, og her er det uden noget som helst økonomi, ville det være – synes jeg – ikke helt uansvarligt at lægge sig fast på at stemme for det her forslag, selv om jeg sådan set tror, at hele Folketinget deler de mål, der er i forslaget.
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Vi bliver ved valgområdet, men går nu over til at tale om noget andet, nemlig handicaptilgængelighed, og det er et emne, som både er vigtigt og relevant i mange sammenhænge.
Enhedslisten har, som nævnt af Folketingets formand, fremsat beslutningsforslag nr. B 125, som pålægger regeringen inden udgangen af 2016 at fremsætte lovforslag, der sikrer, at opstillingsberettigede partier udvikler materialer, som også kan læses af blinde og mennesker med intellektuelle funktionsnedsættelser eller læsehandicap.
Ifølge forslaget skal der til det formål oprettes en demokratipulje på 3 mio. kr., hvor opstillingsberettigede partier kan søge om midler til at udvikle tilgængelige materialer.
Lad mig starte med at slå fast, at vi som samfund selvfølgelig skal arbejde for, at alle borgere i Danmark kan deltage i demokratiet og i samfundslivet.
I dag har vi ikke nogen regler om, hvordan politiske partier skal kommunikere med vælgerne.
Det enkelte parti bestemmer selv formen og bestemmer selv sproget, og partiet vurderer selv, hvilken kommunikationsform der bedst favner partiets vælgere eller partiets potentielle vælgere.
Regeringen vil gerne bakke op om en opfordring til, at partierne på frivillig basis vil gøre deres politiske materiale mere tilgængeligt, men vi skal ikke ved lov pålægge partierne at udforme deres valgmateriale eller partiprogrammer på en bestemt måde.
Partiernes interaktion med vælgerne er nu engang et anliggende mellem partiet og vælgerne.
Det er regeringens holdning.
Den slags indre forhold i partiet skal hverken staten eller Folketinget regulere.
I regeringen mener vi heller ikke, at der skal stilles særlige tilgængelighedskrav til opstillingsberettigede partier, som ikke gælder for andre foreninger eller organisationer, som handicappede personer kommer i kontakt med.
Der kan være det samme behov for tilgængeligt materiale hos interesseorganisationer, patientforeninger, brancheforeninger, idrætsforeninger osv., og løsningen er ikke, at vi så stiller den slags krav til alle tænkelige foreninger og organisationer.
Regningen for ikke at have gjort nok for tilgængeligheden til partiernes valgmateriale, ja, den må partiet jo så betale på valgdagen, for ellers er der en anden regning, og det er den, som man kan sige den store fælles kasse betaler hvert år, for der udbetales faktisk offentligt ca. 145 mio. kr. hvert år i partistøtte til danske politiske partier og deres organisationer.
Det er penge, som bliver brugt på det politiske arbejde her i landet, og det kan f.eks. være til valgmateriale.
Det står partierne frit for at bruge den offentlige partistøtte til at udarbejde tilgængeligt politisk materiale, og 145 mio. kr. sætter jeg streg under, for det mener jeg sådan set er ret mange penge i offentligt tilskud til partistøtte.
Det er også derfor, at vi ikke har tænkt os at støtte beslutningsforslaget.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-05-09:
Altså, som 18-årig er man myndig, og det er jo en alder, hvor det vurderes at man er i stand til at tage vare på sig selv.
Når man er 16 år, er man jo det, der hedder mindreårig, og så er man under sine forældres myndighed, og der er ret mange rettigheder, som man ikke har.
Vi synes, det er lidt underligt, hvis der kan sidde 16-årige herinde og varetage landets styring og landets økonomi, som så ikke er i stand til at låne i banken til deres egen cykel.
Det hænger bare ikke sammen for os at se.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Hvis man kigger på gennemsnitsalderen her i Folketinget, kan man jo se, at den er ret høj i forhold til, hvordan befolkningens gennemsnitsalder i øvrigt ser ud, og vi har mig bekendt ikke ret mange, som bare er i nærheden af de 18 år, siddende her i Folketinget.
Så anerkender ordføreren ikke, at det sådan set også er et vist nåleøje, man skal igennem, før man overhovedet kommer til at sidde i Folketinget?