runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jeg tror for meget på det kommunale selvstyre til at stå her og fra centralt hold pålægge enkelte kommuner at opføre et vist antal almene boliger.
Det tror jeg ikke er løsningen, og jeg mener simpelt hen, at det er for stort og kraftigt et indgreb i det kommunale selvstyre, som vi på ingen måde kan støtte.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Nu vil jeg prøve at følge op der, hvor fru Line Barfod sluttede, nemlig ved de private projektlejligheder, der er i hovedstadsområdet, her i Københavns Kommune.
Det kræver en lovændring, og det kræver selvfølgelig også, at der er en bæredygtig økonomi i det.
Sådan som jeg hørte ministeren, var der egentlig kun en skepsis gående på, at det var for dyrt at overtage de her private boliger til almene boliger.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det mener jeg stadig væk ikke er noget, som vi skal ind og blande os i fra centralt hold.
Jeg er glad for, at spørgeren sætter fokus på lige præcis kernen i det her forslag, nemlig den bæredygtige økonomi.
Spørgeren taler selv om tomme paradeboliger, og jeg har meget vanskeligt ved at forestille mig, at de privat opførte boliger, som påstås at stå tomme rundtomkring i kommunen, skulle være svaret på Københavns Kommunes behov for at opføre betalelige almennyttige boliger.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Jeg kan så bekræfte ministeren i, at det slet ikke er nok, hvis man skulle nøjes med at overtage de boliger, der allerede er opført, for det ved vi jo fra Venstres borgmester i København, Pia Allerslev.
Hun har været ude at sige, at hvis man skal have løst problemet i Københavns Kommune, skal man rent faktisk have bygget op til 8.000 almene familieboliger.
Så der er et alarmerende behov ikke bare her, men også i den øvrige del af hovedstadsregionen, for at få opført de her boliger.
Jeg fornemmer på ministeren, at det kun handler om det der med, om det er rentabelt.
Så hvis vi tager det lovforslag, som vi er ved at behandle, kunne vi jo sagtens få lagt ind i den finansieringsreform, at vi får tilpasset det sådan, at vi kan gå ind og overtage nogle af de her projektlejligheder og gøre dem til almene boliger.
Er ministeren villig til at gå ind og foretage de lovændringer, så vi i hvert fald kommer et skridt på vejen til at afhjælpe det behov, der er, for spredning af boligmassen her i København?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Hvis Københavns Kommune vurderer, at de har behov for at bygge 8.000 almennyttige boliger, jamen så er jeg da glad for, at vi kan stå her og tale om den boligaftale, som vi har indgået med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om den almene boligsektor, og hvor der netop er en lang række initiativer, som kommer til at gøre en forskel.
Det handler netop om at komme i øjenhøjde med problemerne og altså ikke om at komme med sådan nogle virkningsløse paradeforslag.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Der er i den grad behov for, at vi både af hensyn til klimakrisen og af hensyn til den økonomiske krise så hurtigt som muligt får sat gang i energirenoveringer, og det er en oplagt mulighed for både at gøre noget for at få folk i arbejde og for at gøre noget for at nedbringe energiforbruget og dermed hjælpe i forhold til klimakrisen.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-13:
Ligesom det forslag, vi behandlede for lidt siden, indeholder det her forslag fra Socialdemokraterne om at fremme energibesparende renoveringer mange gode takter, og i Det Radikale Venstre er vi jo meget opmærksomme på alle tanker om at renovere energirigtigt.
Vi er slet ikke uenige i intentionerne, og vi synes, det ville være utrolig dejligt, hvis der kunne komme flere ting på bordet.
Vi forstår også, at ministeren faktisk er i gang med at forberede en række tiltag, som vi så vil høre nærmere om, men alt i alt kan vi næsten ikke få nok at det her, så vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Tak til ministeren for besvarelsen her.
Når ministeren fokuserer på, at det her beslutningsforslag har en lille målgruppe, må jeg sige, at det jo ikke er de store ambitioner, regeringen har haft på det her område for at sikre energibesparelser i bygninger landet over, hverken i beboelsesbygninger og i offentlige bygninger.
Så kan jeg også høre på ministeren, at ministeren jo er virkelig opsat på, at der skal ske en hel masse nu.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren så kan garantere, at de forslag, som regeringen fremsætter nu her til efteråret, vil resultere i energibesparende foranstaltninger i lige så mange bygninger, som det her forslag lægger op til, nemlig ca. 5 pct. af den private udlejningsmasse.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jamen det må da forventes, at det giver et yderligere incitament for lejerne til at foretage energiforbedrende arbejder, at de nemlig får mulighed for at udføre mere omfattende energiforbedringer, f.eks. vedrørende regulering af varme og ressourcebegrænsende installationer i køkken og bad.
Og jeg mener også, at incitamentet i det hele taget jo altså heller ikke bliver ringere af, at der samtidig nemlig bliver mulighed for at få en stor del af udgiften godtgjort ved fraflytning.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Dette beslutningsforslag fra Socialdemokratiet tilsidesætter den private ejendomsret.
Det må jeg tage fuldstændig afstand fra.
Den private ejendomsret er en afgørende rettighed i ethvert demokratisk retssamfund.
Selv om der er behov for energiforbedringer i den private udlejningsboligmasse, er en tilsidesættelse af den private ejendomsret ikke bare et alvorligt skridt, det er et katastrofalt skridt at tage.
Hvis det er Socialdemokraternes dagsorden, burde de åbent stå ved det.
Socialdemokraterne pakker afskaffelsen af de private lejeboliger ind i en kåbe af gode undskyldninger om energiforbedringer.
Der er behov for energiforbedringer i den eksisterende boligmasse, det er her potentialet for energibesparelser er størst.
Men ligegyldigt hvor gode begrundelserne er, er det fuldstændig uacceptabelt at tilsidesætte den private ejendomsret.
Regeringen har fokus på energiforbedringer i forbindelse med dens oplæg om energistrategi.
Det kan derfor undre, hvorfor Socialdemokratiet så entydigt fokuserer på den private udlejningsboligmasse.
Socialdemokratiet har jo ikke fremsat forslag om ejerboliger eller andelsboliger.
Med dette beslutningsforslag ønsker Socialdemokraterne altså at tilsidesætte den private ejendomsret ved, at huslejenævnet i visse situationer på beboerrepræsentationens opfordring skal pålægge udlejerne at gennemføre energiforbedringer.
Huslejenævnet skal altså tilsidesætte den private ejendomsret, hvis beboerrepræsentationen beder om det i nogle givne situationer.
Venstre kan på ingen måde støtte tilsidesættelsen af den private ejendomsret.
Venstre ønsker ikke at afskaffe private udlejningsboliger, og Venstre kan på ingen måde støtte beslutningsforslaget.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Kan Venstres ordfører så i sin egenskab af, ja, jeg tror faktisk det er Højesteret, Venstres ordfører giver sig ud for at tale for, herfra garantere, at hvis det her forslag blev vedtaget, så ville det være krænkende over for den private ejendomsret i en grad, så man ville tabe en sag ved Højesteret.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Altså, det her er helt klart en tilsidesættelse af den private ejendomsret.
Det kan man ikke være i tvivl om, for det, forslagsstillerne ønsker at gøre, er at give andre end ejeren af den private udlejningsbolig ret til at bestemme, hvor meget udlejningsboligen skal istandsættes for, og hvor mange penge der skal bruges på det.
Det er en fuldstændig tilsidesættelse af den private ejendomsret på det her punkt, og det kan der ikke være nogen tvivl om.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Jeg kan desværre have min tvivl om, hvorvidt Venstres ordfører har læst forslaget.
Det, der er intentionen i forslaget, er netop også at give nogle incitamenter til udlejerne, for i dag er der jo rent faktisk nogle barrierer, der gør, at udlejerne ikke har nogen interesse i at gå ind og energirenovere.
Det er det, forslaget lægger op til, og jeg ville egentlig gerne have, at Venstres ordfører kunne forholde sig til det.
Er det ikke korrekt, at vi med forslaget fra Socialdemokraterne lægger op til, at der skal være en dialog mellem beboerrepræsentanter og udlejere om, hvordan man skal få iværksat de her tiltag, og at alt det med at gå ind og være lidt mere hårdhændet over for udlejeren først er noget, der træder i kraft, hvis der udvises fuldstændig ligegyldighed fra udlejers side?
Der er rent faktisk lagt op til positivt at gå ind og fjerne barriererne i en dialog med udlejerne.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte mig i det?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Jeg synes, at man i stedet for skal se på de barrierer, der er, og så prøve at imødegå dem i stedet for bare at tilsidesætte den private ejendomsret.
Det er jo fuldstændig uacceptabelt.
Man kan da ikke bare sådan tilsidesætte den private ejendomsret.
Hvad er det så for et samfund, vi lever i?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Forslaget er fremsat af Socialdemokratiet, der ønsker, at huslejenævnet på opfordring fra en beboerrepræsentation skal kunne pålægge udlejeren at gennemføre et projekt med energiforbedrende arbejder.
Huslejenævnet skal have kompetence til at pålægge udlejeren at gennemføre et forarbejde til et projekt med energiforbedrende arbejder.
Forarbejdet til energirenoveringsprojektet kan finansieres af ejendommens vedligeholdelseskonto.
Boligreguleringsloven ændres til, at der ikke kan udlejes efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, førend ejendommen er i tidssvarende energimæssig stand.
Af bemærkningerne fremgår det, at beboerrepræsentationens forslag skal vurderes af en energikonsulent, således at huslejenævnet har det rette grundlag at vurdere projektet på.
I Dansk Folkeparti står vi uforstående over for, at beboerne skal komme med forslag til et energirenoveringsprojekt, når alle er bekendt med, at udlejningsbyggeri skal være energimærket inden den 1. juli 2009.
Lad os slå fast, at den indvendige vedligeholdelseskonto er lejerens, mens den udvendige vedligeholdelseskonto er ejerens.
Det er ejeren, der indbetaler, og det er derfor fortsat ejeren, der bestemmer, medmindre ejendommen er dårligt vedligeholdt.
Og her kan ejeren jo allerede i dag blive påbudt at vedligeholde.
Socialdemokratiet vil som sagt også lave boligreguleringslovens § 5, stk. 2, om, så det sikres, at udlejer ikke kan modernisere lejemålet, førend ejendommen lever op til en tidssvarende energimæssig stand.
Jeg ved ikke, hvad Socialdemokraterne mener med tidssvarende energimæssig stand.
Men man kan jo ikke få en udlejningsbolig fra 1920 op i samme stand som et byggeri fra 1980'erne.
Loven tager jo udgangspunkt i den byggelov, der var gældende på det pågældende tidspunkt for byggeriet, så hvad mener ordføreren for Socialdemokratiet?
Ejeren bestemmer over den udvendige vedligeholdelse, og det nytter ikke, at lejerne vil lave lavenergiprojekter, så de kan spare i varmeudgifter, hvis ejeren kan se, at det er nødvendigt at udskifte tag.
Der er jo også den skattemæssige side af sagen.
Lejere kan jo ikke kræve, at vinduerne udskiftes til energiklasse, hvis ejeren for 5 år siden skiftede vinduerne ud.
Vinduerne har en vis skattemæssig levetid, og udskiftes de inden, kan ejeren ikke trække det fulde beløb fra.
Det siger forslaget heller intet om.
Dansk Folkeparti foreslog derfor på boligudvalgsmødet i går, at vi i begyndelsen af næste periode indkalder nogle eksperter, der bl.a. skal se på energimærkningen i forhold til byggeloven det år, boligen blev bygget, og også på den skattemæssige del.
Her bør vi også se på, hvad der skal motivere udlejeren til at investere i et energiprojekt, når det er lejeren, der får den økonomiske gevinst.
Jeg mener som sagt, at vi skal se på det i næste periode og sørge for at få undersøgt sagen ordentligt.
Jeg er på vegne af Dansk Folkeparti ikke positivt indstillet over for forslaget, som det foreligger, da jeg mener, at der faktisk kan være tale om ekspropriation.
Og det vil vi ikke deltage i.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Da SF's ordfører ikke kan være til stede i øjeblikket, skal jeg læse ordførertalen op her: Danmark skal skære ned på energiforbruget.
Det skal vi, fordi vores klima ikke kan holde til vores nuværende CO2-udslip.
Det skal vi, fordi det sparer penge at skære ned på energien.
Af Danmark samlede energiforbrug bruges i dag ca. 40 pct. til drift af bygninger.
Med så stor en andel er det oplagt at tage fat på reduktion netop på dette område, ikke mindst hvis man sammenholder det med, at meget af energiforbruget går til at fyre for gråspurvene, fordi den helt overvejende del af bygningerne er dårligt isoleret eller har vinduer, der lukker varme ud.
Dette beslutningsforslag vil gennemføre ændringer i lejeloven og boligreguleringsloven med henblik på at sikre, at der bliver iværksat energiforbedrende initiativer i den private udlejningssektor.
Det støtter vi i SF.
Alle sektorer må holde for, når vi skal reducere energiforbruget, og i dag er der alt for få private lejeboliger, der bliver energirenoveret.
Derfor støtter vi i SF, at vi får løbende energirenoveringer i gang i de private lejeboliger.
Det vil i mange tilfælde resultere i bedre indeklima og resultere i lavere huslejer, hvilket er noget, som vi alle er optaget af at sikre, og på bare mellemlangt sigt vil det kunne betale sig for udlejerne.
SF støtter beslutningsforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Beslutningsforslaget, som er fremsat, skal sikre, at den private udlejningssektor bidrager til en reduktion af energiforbruget i Danmark.
Det er klart, at alle skal bidrage til en reduktion af energiforbruget, også den private udlejningssektor, for at vi samlet opnår den fastsatte reduktion.
Der er en meget stor boligmasse i den private boligsektor, også en ældre del, hvor ikke alt er energirenoveret.
Jo ældre ejendommene er, jo større behov er der for indsatsen.
Beslutningsforslaget vil skævvride kravet over for udlejere, og det omfatter vel kun cirka halvdelen af de private udlejere.
Det kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Ud over det allerede fremførte, vil forslagsstillerne også have, at initiativet til energiforbedringer skal lægges ved beboerrepræsentanterne.
Denne ret har udlejer og kun udlejer, som beslutter de bygningsmæssige forbedringer på sin ejendom.
Forslaget vil også medføre, at Huslejenævnet kan pålægge en udlejer at gennemføre visse arbejder, som ikke kan finansieres.
Det vil medføre en yderst besynderlig situation og en indgriben i udlejers muligheder for at prioritere investeringer i forhold til eventuelle planlagte budgetinvesteringer.
Forslaget indeholder en stor bemyndigelse til Huslejenævnet, som Huslejenævnet ikke har muligheder for at træffe afgørelse i.
Det er da helt utroligt, at vi i Danmark i 2009 skal opleve, at Socialdemokraterne i Danmark vil gennemføre kommunistiske tilstande på det private udlejningsområde.
Beslutningsforslaget mangler substans og kommer noget for sent i forhold til regeringens udspil og strategi for at reducere energiforbruget i bygningsmassen.
Samtidig er der også taget initiativ til, at der skabes bedre muligheder for så vel lejer som for udlejer til at gennemføre energibesparende foranstaltninger i den private udlejningssektor.
Regeringen vil fjerne de eventuelle forhindringer, som der måtte være for at iværksætte energiforbedringerne i den private boligsektor.
Det kan gøres, ved at forbedringsprojekter kan blive forhåndsgodkendt af Huslejenævnet, så lejer er bekendt med den efterfølgende huslejeforhøjelse.
De initiativer og retningslinjer, som gennemføres i den private udlejning, skal tage udgangspunkt i en reduktion af energiforbruget, energiforbedringer og istandsættelser, som også er i overensstemmelse med lejeforhøjelserne, så det retssikkerhedsmæssigt er garanteret for så vel lejer som for udlejer.
Og derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Tak og tak til den konservative ordfører.
Det var sådan set et af de mere morsomme ordførerindlæg, vil jeg sige.
Jeg vil kort og godt gerne bede den konservative ordfører om at definere kommunisme og derefter definere det kommunistiske i det her beslutningsforslag.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Nu levede jeg selvfølgelig ikke selv på den tid, hvor det begreb var mere kendt, end det er i dag.
Men det er sådan, at med beslutningsforslaget her fratager man netop direkte ejeren, udlejeren, retten til, at denne selv har kompetencen til at iværksætte forskellige initiativer.
Det er - kan man sige - udenforstående og lejer, der netop skal fremsætte forslag om, at nu skal det pålægges den pågældende at lave forskellige forbedringer.
Det er en fuldstændig uhensigtsmæssig måde at gribe tingene an på.
Det er jo helt rimeligt, at det, som skal energirenoveres og istandsættes på den enkelte ejendom, er noget, der forudgående er aftalt, og det er noget, den pågældende lejer ved, hvad vil komme til at betyde for en huslejestigning.
Det er klart, at en forbedring og en investering også skal forrentes.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Nu begynder jeg at blive i tvivl om årstallet på den konservative ordførers dåbsattest, hvis det er sådan noget med, at han ikke har levet på det tidspunkt, hvor der var nogen kommunistiske styrer i verden.
Men jeg kunne i hvert fald forholde mig til, at den konservative ordfører ikke rigtig kunne definere kommunisme.
Derfor synes jeg også, det var fuldstændig nonsens, og det vil jeg så høre om den konservative ordfører bagefter kan bekræfte mig i.
Når man ikke kan definere det målebånd, man lægger ud for det socialdemokratiske forslag, så kan man ikke bagefter slå det i hartkorn med noget, man ikke kan definere.
Er det ikke sådan lidt at vrøvle?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Nej, det er slet ikke at vrøvle.
Det er i hvert fald en meget, meget farlig vej at betræde.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det forslag, som hr. Thomas Jensen har fremsat her.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Beslutningsforslaget handler om tvang tvang til, at kommunerne skal bygge et vist antal almene boliger; tvang mod privatskolerne til at optage visse elever; og endelig tvang mod kommunerne med hensyn til valg af placering af udsatte børn i daginstitutioner.
I det første forslag vil Socialdemokraterne tvinge kommunerne til at bygge almene boliger.
Det er ikke mere end et år siden, at Socialdemokraterne lancerede frihedsrettigheder til kommunerne, men det er, som om Socialdemokraterne ikke forstår begrebet frihed, for de fortsætter til stadighed med at ville tvinge kommunerne til både det ene og det andet.
I stedet for at respektere det kommunale selvstyre, i stedet for at have tillid til, at visse opgaver løses bedst lokalt af dem, der kender de lokale forhold indgående, så mener Socialdemokraterne igen, at vi skal detailregulere og tvinge kommunerne til en ensartethed.
Vi har med boligaftalen, som vi netop er i gang med at behandle i Folketinget, givet kommunerne utrolig gode muligheder for at bygge almene boliger.
Kommunerne kan derfor bygge almene boliger, hvis de finder, at der er et behov for det i deres kommune.
Privatskoler kan i dag selv beslutte, hvem de vil have som elever, og jeg mener, at det vil være at underminere privatskolerne, hvis de ikke selv kan bestemme, hvem der skal gå i deres skole.
Nogle privatskoler specialiserer sig f.eks. inden for visse grupper af børn, og hvis disse skoler skal tvinges til at optage børn fra alle grupper, så ødelægger man hele grundlaget for skolen.
Det sidste forslag har jeg sympati for.
Udsatte børn skal i daginstitution.
Der er helt klart et potentiale for, at institutioner kan hjælpe udsatte børn mere, end de gør nu.
Det er noget af det, vi skal kigge på i forbindelse med Barnets Reform.
Der er således intet til hinder for, at kommunerne f.eks. giver forældrepålæg om, at barnet skal i daginstitution, eller at kommunerne kan oprette familiepladser til udsatte børn.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Nu kiggede jeg i forslaget efter ordet tvang for at se, hvad det er, der fremkalder denne voldsomme reaktion hos Venstres ordfører på området.
Jeg kan forstå, at med hensyn til de to første punkter er tvang bestemt ikke noget ønskeligt, men når det drejer sig om det tredje punkt, kan vi godt tale om det, så jeg vil bare spørge, om Venstres ordfører principielt ikke synes, man skal tvinge nogen til noget - man skal ikke tvinge kommuner til at agere på en bestemt måde, man skal ikke tvinge nogen til noget - eller om det bare lige er på de to første punkter, hvor Venstres ordfører ikke er enig i, at man skal tvinge, men at det er o.k. på det tredje punkt.
At sikre, at de muligheder, der gives, er nogle, der bliver båret frem af et samlet Folketing, og er nogle, der giver sig udslag i nogle konkrete beslutninger, er den opgave, vi skal løse her.
Vi kender godt risikofaktorerne, vi ved godt efter mange undersøgelser og efter mange erfaringer, hvad det er, der går galt, hvis man får en skæv social udvikling - hvis man ender med at være et barn i en udsat en familie.
Vi ved godt, hvad det er, der går galt.
Det betyder til gengæld også, heldigvis, at vi ved, hvor vi skal sætte ind, og hvad det er for nogle ting, vi kan gøre, for at sikre et bedre grundlag for de børn, der skal vokse op.
Nogle af de muligheder, der er, nogle af de svar, der er, hvis vi skal lave det bedst mulige fundament her, er nogle af de elementer, som indgår i det forslag, der ligger her.
Fundamentet for det daglige liv er bolig, skole og daginstitution, og det er det fundament, som vi skal bygge på for at sikre, at de børn, som måske af andre grunde har en svær start, får en god opvækst.
Den indsats, som ligger i det her forslag, er en indsats, som er en investering i fremtiden.
Det er en investering i, at børn får bedre vilkår, end de ellers ville have fået.
Det er en investering, som skal sikre, at de børn ikke efterfølgende får nogle andre problemer, også nogle problemer, som vi så efterfølgende kommer til at tage os af her.
Vi kunne på den anden side, når vi kigger på det her forslag, og ser på, hvad der er tvang, og hvad der er frihed, godt få lyst til at spørge om, hvis frihed vi snakker om.
Barnet har ikke friheden til selv at vælge.
Det er noget, vi andre skal gøre.
De voksne og de ansvarlige politikere skal vælge at lave et fundament, så barnet for frihed til at vokse op i gode vilkår.
Er der tale om tvang?
Det, jeg kigger på i det her forslag, er ikke, om der er tale om tvang, altså om der er nogle bestemte ting, der skal gennemføres.
Det, vi skal huske, er, at hvis man skal gennemføre nogle ting, kan man gøre det ved holdningsændringer, gøre det ved dialog og gøre det ved de forhandlinger, som skal finde sted rundtomkring, for at skabe et grundlag.
Det, der er vigtigt, er, at vi påtager os ansvaret og som Folketing går ind og siger, at vi er nødt til at lægge fundamentet, og at vi er nødt til at bruge de muligheder, vi har for at påvirke holdninger og beslutninger for at få den her udvikling sat i gang.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Jeg skal bare ganske, ganske kort spørge om noget i forbindelse med de udsatte børn.
Vi er meget enige i, at alle børn burde vokse op i trygge og kærlige rammer, således at man har mod på et voksenliv, men jeg skal bare lige spørge, om fru Meta Fuglsang kan bekræfte, at der i de bemærkninger, der er til forslaget, står: »Lovgivningen giver allerede i dag mulighed for alle disse tiltag …«.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Lovgivningen giver mulighed for en række af de her tiltag, men det er klart, at vi som lovgivere skal ind og kigge på, om der er nogle ting, vi skal gøre yderligere, eller om der er nogle ting, vi skal putte ind i de økonomiske rammer, vi lægger, og i de forhandlingsrammer, vi lægger.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Så vil jeg også bare lige spørge om noget helt konkret, for det kunne jeg ikke lige høre i ordførerens tale.
Under det med skolerne skriver man, at kommunerne skal »have bedre muligheder for at sikre en blandet elevsammensætning.«
Hvad konkret tænker man på, når man taler om en blandet elevsammensætning?