runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg tror da nu ikke engang, at man behøver at spørge den australske ambassadør.
Men man kunne jo også spørge regeringen, for vi har da strammet op – lige netop i forbindelse med de pullfaktorer, som ordføreren nævner.
Hvis ikke de opstramninger, vi havde gennemført, var blevet gennemført, havde tilstrømningen til Danmark da set anderledes ud.
Men der er da ingen tvivl om, at de opstramninger på opholdsvilkår, vi har gennemført, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, og den grænsekontrol, som vi har indført, da lige præcis er, hvad der bedes om her, nemlig at man tager action på de her ting.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Så anerkender ministeren jo også, at der er nogle pullfaktorer.
Så forstår jeg altså bare ikke, hvorfor ministeren synes, det er så magtpåliggende at lave en aftale med Recep Tayyip Erdogan og Tyrkiet om det her spørgsmål.
For vi sidder selv med nøglen; vi vil bare ikke bruge den.
Vi vil bare ikke i Europa bruge den nøgle, som Australien ellers så fint har vist os hvordan man bruger.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg anerkender da, at resultatet er, at vi har fået tilstrømningen ned – i kraft af hvad vi har gjort – men vi kan da få den endnu længere ned, hvis bare vi er villige til det.
Det handler jo dybest set om det her lands overlevelse som kulturnation.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Ja, men jeg bliver også nødt til sige ganske klart set ud fra mit politiske ståsted, at vi jo ikke løser Mellemøstens problemer ved at lukke det halve Mellemøsten og Nordafrika ind i Europa.
Det gør vi ganske enkelt ikke.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jeg kommer nok til at gentage mig selv lidt, men det er jo nok sket før.
Altså, jeg har simpelt hen et helt grundlæggende problem med hele det her setup, eller hvad man nu kalder det.
De europæiske lande har ikke evnet at forsvare sig selv, har ikke evnet at etablere det Schengensamarbejde, som er selve forudsætningen for hele EU-ideen, og fordi de ikke har evnet det, er det nu blevet op til Tyrkiet at løse problemet med indstrømningen til Europa.
Og der må jeg bare sige, at det jo er at sætte ræven til at vogte gæs.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, at vi er kommet så vidt eller er blevet så afmægtige i Europa, at vi nu skal have Erdogan til at løse problemerne for os.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for spørgsmålet, og tak for ordet, formand.
Det er nu min opfattelse, at turismen ikke bliver mærkbart influeret af, at vi laver råstofindvinding i Øresund.
Til det andet forhold om transport og økonomi vil jeg sige, at hvis man vælger at bruge den råstofmængde, der skal til, for at hovedstaden kan udvikle sig, hentet andre steder fra, så vil der jo ske en miljøbelastning fra f.eks. transport, og der vil kunne være støjbelastning.
Der ville være områder, f.eks. det sjællandske opland, der skulle levere råstoffer, som ville blive påvirket af en øget lastbiltransport.
Så der vil jo altid være udfordringer ved det her.
Når man så laver råstofindvinding til havs, i det her tilfælde i Øresund, kan man sejle råstofmængden ind, og dermed kan man sikre, at det ikke belaster vores transportnet andre steder.
Og så mener jeg faktisk, at der er taget et sagligt hensyn til fiskeriet i det her forhold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Lige det sidste tror jeg ikke at kystfiskerne vil være enige i.
Bl.a. siger Søren Jacobsen, at det er bekymrende, for det viser, at det tager flere generationer at få genetableret havmiljøet efter sandsugning.
Det er en kortsigtet høst, som giver en hurtig økonomisk gevinst.
Men hvis vi taler om økonomi, vil jeg sige, at der er lavet en undersøgelse fra Aarhus Universitet, der siger, at for hver gang sigtbarheden bliver øget med 1 m, stiger husværdien med 3 pct. Så man bør vel også tage alle elementer ind, hvis man skal regne på den økonomiske bundlinje.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jamen der er da ingen tvivl om, at man bliver nødt til at se det i en sammenhæng med det samlede tryk, også økonomisk set.
Der er givetvis også fiskeriinteresser, der er bekymrede for det, fordi der er nogle særforhold i forbindelse med Øresund.
Men jeg mener, at den samlede vurdering, vi har fået, bl.a. med de undersøgelser, der er lavet, tilsiger, at man kan have råstofindvinding, samtidig med at man også har en beskyttelse af havmiljøet og også en beskyttelse af fiskeriinteresser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Det er jo tit sådan, at der er forskelligartede interesser i fiskeriet, men Søren Jacobsen, der er næstformand i Foreningen for Skånsomt Kystfiskeri, siger, at det kan være med til at true fiskeriet lokalt
: »Som jeg læser det, bekræfter rapporten det, som vi fiskere hele tiden har sagt.
Havbunden bliver dybere, muslingerne forsvinder, og de fjerner fiskens eksistensgrundlag.«
Men vi kan ikke flytte det værdifulde havmiljø, som vi har, et andet sted hen.
For det, vi har i Øresund, er enestående.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jamen det er jo klart, at der er en værdifuld natur i Øresund.
Der er også værdifulde fiskeriinteresser.
Og derfor må man jo gøre sit regnebræt op, når man tager en beslutning om det her, fordi der både er nogle samfundsmæssige hensyn og nogle naturmæssige hensyn.
Og med den rådgivning, som Miljøog Fødevareministeriet har fået, bl.a. på baggrund af de omtalte undersøgelser og også under hensyntagen til, at hovedstaden også skal kunne udvikle sig positivt på baggrund af en øget råstofindvinding, så er det min og regeringens vurdering, at der fortsat skal være en råstofindvinding i Øresund.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Tak, formand.
Vil regeringen tage kontakt til den svenske regering, som allerede forbyder råstofindvinding i Øresund, med henblik på en fælles aftale om at gøre Øresund til et beskyttet område?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Som jeg netop har nævnt under den forrige besvarelse, har jeg den 9. maj 2016 orienteret Miljøog Fødevareudvalget om, at jeg har besluttet, at der fortsat skal være mulighed for at indvinde råstoffer i Øresund, og at jeg ikke finder grundlag for nu at indføre yderligere begrænsninger end dem, der er blevet gennemført i 2015.
Jeg mener, det er vigtigt, at der fortsat er mulighed for at foretage råstofindvinding i Øresund, og jeg mener, at vi har fundet en god balance mellem benyttelse og beskyttelse.
Øresund tilgodeser mange hensyn på én gang.
Sundet er en stor færdselsåre for store skibe, der er plads til erhvervs- og lystfiskeri, der er gode muligheder for fritidsaktiviteter såsom sejlads, og vi ser også gode fiskebestande.
Derudover har der siden 1932 været et forbud mod fiskeri med bundskrabende redskaber.
Jeg har bedt Naturstyrelsen om at tage kontakt til de svenske myndigheder for at orientere dem om min beslutning om, at der fortsat skal være mulighed for at indvinde råstoffer i Øresund under hensyntagen til de gældende miljøregler.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Tak for det.
Hvis nogen skulle undre sig over, at jeg stiller spørgsmål vedrørende noget, ministeren har givet udvalget svar på, er det jo, fordi jeg har stillet de her spørgsmål for en måned siden og det er blevet rykket af forskellige grunde.
Men derfor synes jeg, det er fint at få svar fra ministeren alligevel.
Jeg vil høre, om ministeren har haft en diskussion med sine svenske kolleger forud for det her, eller om det simpelt hen er blevet oversendt som en envejsbesked til ministerens svenske kolleger?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for det, formand.
Jeg har løbende dialog med min svenske kollega, som nu så desværre for hende er blevet udskiftet af Miljøpartiet, og nu påbegynder jeg så en ny dialog med den nye svenske minister.
Det er jo om fiskeriinteresser, naturhensyn i al almindelighed, og det kan gælde Øresund, det kan gælde Kattegat, hvor vi har forskellige interesser; det gælder hele Østersøen.
I det her konkrete tilfælde er det en beslutning, jeg har truffet efter den rådgivning, jeg har bedt om at få, og der har ikke været nogen dialog om det med den svenske minister, så det vil i den forstand være en envejskommunikation.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne forespørgselsdebat, så vi kan få drøftet betydningen af den aftale, som blev indgået mellem EU og Tyrkiet den 18. marts i år.
Beskyttelsen af EU's ydre grænser er af afgørende vigtighed for Venstre.
Vi har gennem de sidste mange måneder set, hvordan der er gået hul på Europa.
Flygtningestrømmen er bølget ind over Europa, der på grund af dens omfang i begyndelsen var nær umulig at kontrollere.
Aftalen mellem EU og Tyrkiet er en rigtig vigtig del i at stoppe den bølge, en aftale, hvor man kan sende migranter tilbage til Tyrkiet, en aftale, der allerede på nuværende tidspunkt har medvirket til, at vi har set en reduktion på op mod 90 pct. i migrantstrømmen over havet fra Tyrkiet til Grækenland.
I aftalen med Tyrkiet besluttede EU også at fremskynde den proces, som allerede har været i gang siden 2013, og som på sigt skal give Tyrkiet mulighed for at give visumfrihed til tyrkiske statsborgere.
Ifølge aftalen kan visumpligten allerede ophæves inden udgangen af juni 2016.
Til gengæld får EU som sagt bl.a. muligheden for at sende irregulære immigranter, der er kommet til Grækenland, tilbage til Tyrkiet.
Det er et enormt effektivt og skelsættende værktøj, der skal hjælpe EU med at beskytte de ydre grænser, så vi igen kan få styr på tilstrømningen, der har tvunget Europas velfærdssamfund i knæ.
Jeg er godt klar over, at ordet visumfrihed for netop tyrkiske statsborgere kan virke afskrækkende på nogle her i salen, men det er vigtigt at påpege, at nye aftaler afhænger af, at Tyrkiet opfylder de 72 krav, som EU har opstillet som betingelse for visumfriheden.
Bliver de ikke opfyldt og overholdt, jamen så har EU mulighed for at suspendere aftalen.
For Venstre er det af absolut afgørende vigtighed, at EU igen får styr på sine ydre grænser.
Kun derigennem kan vi få styr på den store tilstrømning af flygtninge, som EU og også Danmark har kæmpet med i den senere tid.
Aftalen mellem EU og Tyrkiet ser ud til at trække i den rigtige retning, og derfor er Venstre også indtil videre tilfredse med den tendens, vi har set at aftalen har medført.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Jeg har også haft en forespørgsel over for den foregående minister og ministeren før det, nemlig den socialdemokratiske minister, så jeg har selvfølgelig også hørt argumenterne før.
I forhold til historikken – det var ministeren også inde på – satte Naturstyrelsen jo i august 2014 gang i en større miljøundersøgelse i Øresund, der skulle se på konsekvenserne af sandsugningen.
Den blev offentliggjort her i starten af 2016, og den viser, at indvindingen har påvirket havmiljøet i Sundet negativt på flere punkter.
Der er måske nogle, der er ældre end mig, som husker Øresund som Pløresund, men der er jo sket virkelig meget siden da, bl.a. også på grund af forbuddet mod trawl, og det er derfor, jeg vil stille ministeren et spørgsmål om det.
Hvis argumenterne f.eks. er økonomiske, altså i forhold til at hente sand og grus andre steder, så kan vi sige, når vi ser på de omkostninger, der er, som er vurderet til ca. 10 mio. kr. årligt, og når vi ser på de bygge- og anlægsprojekter, der er, at det er i en mindre skala.
Og vi har jo hørt et opråb fra biologerne, fra fiskerne og fra en række organisationer – som ministeren også har modtaget breve fra – som går på, at man er meget, meget bekymret for Øresund, fordi det er så specielt et område med en stor grad af biodiversitet.
Hvorfor er det så, at de råstoffer, som vi har brug for, ikke kan hentes andre steder end i det farvand, som er så værdifuldt for os, og som jo også har en stor indvirkning både for kystfiskeriet og for turismen?
For det er jo noget helt særligt at have et så værdifuldt farvand så tæt på en hovedstad.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Baggrunden for min beslutning er, at hovedstadsområdet har brug for råstoffer, og der er væsentlige råstofressourcer i Øresund.
GEUS, DCE, DTU Aqua og Orbicon A/S har i 2014 og 2015 foretaget en række undersøgelser i Øresund.
På baggrund af de undersøgelser er det Miljø- og Fødevareministeriets vurdering, at indvinding af råstoffer i området er miljømæssigt forsvarligt.
Det er rigtigt, at der i en periode er sket en uhensigtsmæssig indvinding af råstoffer i Øresund.
Der er dog allerede taget skridt til at sikre, at det ikke sker igen.
Naturstyrelsen indførte i 2015 skærpet tilsyn med råstofvirksomhedernes indvinding.
Derudover blev der også i 2015 foretaget stramning af reglerne for råstofindvinding, bl.a. som følge af den kritik, der har været i relation til Øresund, hvor der skete en overskridelse af de tilladte mængder.
De gennemførte stramninger omfatter bl.a. indførelse af årlige lofter for en række råstofindvindingsområder, herunder også i Øresund.
I Danmark har vi brug for alle de råstoffer, vi har til rådighed, og det er et enigt Folketing, der står bag råstofloven.
Uanset hvor vi indvinder råstoffer, skal det ske med hensyntagen til miljøet, og derfor er det også sådan, at før der kan gives indvindingstilladelser til nye områder eller nye mængder, skal ansøgere gennemføre miljøundersøgelser.
Kravene til miljøundersøgelser blev ligeledes i 2015 udbygget og præciseret for at sikre, at konsekvenserne, bl.a. i forhold til miljøet og fiskeriet, af en ønsket råstofindvinding er belyst, inden der tages stilling til, om der kan gives tilladelse. Jeg ser derfor ikke nogen grund til at ændre på de nuværende regler for råstofindvinding i Sundet.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg tror da nok, at hr. Christian Langballe har gentaget sig selv, men så er det jo godt, at hr. Christian Langballe er så interessant at høre på.
Når det er sagt, mener jeg jo fortsat, at lige præcis EU-Tyrkiet-erklæringen er et vigtigt element.
Nu har jeg begrundet en del af det i forbindelse med hr. René Gades spørgsmål, men jeg mener rent faktisk, at det er et vigtigt element for også at bekæmpe menneskesmugling.
Og hvis man bekæmper menneskesmugling, mindsker man også tilstrømningen til Europa.
Men så er det jo rigtigt, som det også bliver påpeget af bl.a. hr. René Gade, at man også finder andre rejseruter.
Så der er én vej, mener jeg, det er helt afgørende at vi betræder, og det er selvfølgelig at få styr på EU's ydre grænser.
Så langt er jeg jo sådan set helt enig med hr. Christian Langballe.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
En understregning af, hvor afmægtige de europæiske lande er lige i øjeblikket, er for det første, at en tysk satiriker nu efter tysk lov bliver anklaget af Erdogan for at krænke hans majestæt, var jeg lige ved at sige, og for det andet, at den attentatmand, der forsøgte at begå mord på Lars Hedegaard, også har siddet i Tyrkiets varetægt, og hvor man jo sådan arrogant har løsladt ham.
Så tænker jeg bare: Er det et godt billede på, hvor meget vi kan stole på en aftale med Erdogan?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Bare en kort bemærkning for lige at rette det, som ordføreren for Enhedslisten sagde før.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at jeg har haft noget som helst kendskab til en advarsel.
Jeg blev spurgt, om jeg havde kendskab til en, og jeg sagde: Jeg har ikke set noget.
Jeg har hørt det omtalt, men det er jo altså ikke mindst, fordi Enhedslisten synes at blive ved og ved at tale om det her emne.
Men jeg har ikke konkret set noget som helst ud over det, som Enhedslisten her har sagt.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Jeg skal ikke forlænge debatten, blot blev jeg overrasket over, at Dansk Folkepartis ordfører kunne konstatere et bredt flertal bag at ophæve visumkravet til Tyrkiet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke kunne se det brede flertal.
Der er et meget smalt flertal.
Det kræver faktisk kun, at et enkelt parti på den borgerlige fløj ændrer holdning, for at der er et flertal imod det.
Er det ikke korrekt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Det vil jeg give hr. Søren Søndergaard ret i.
Jeg fik ikke formuleret mig fuldstændig klart.
Det, jeg mente, var, at der jo ikke er andre partier end Dansk Folkeparti, der har udtrykt en principiel modstand mod at give Tyrkiet visumfritagelse.
Jeg kan ikke se den situation for mig, at vi skulle ændre det synspunkt – det kan jeg vitterlig ikke – men der er jo grader, kan man sige, af modstand mod det her: Nogle deponerer deres politiske manøvredygtighed i Bruxelles, mens andre siger, at de faktisk gerne vil have mulighed for at tage stilling til det her selv.
Det kunne så være interessant at se, hvor langt de øvrige partier vil drage konklusionen, hvis det er sådan, at der bliver gennemført visumfrihed; om de øvrige partier f.eks. er optaget af at sige, at vi så må have en folkeafstemning om udmeldelse af eksempelvis Schengen.
Det kunne jo godt være, at hr. Søren Søndergaards parti ville være parat til det, men om alle partier vil være det, ved jeg ikke.
Det må vi se.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Jeg vil bare takke for præciseringen, for det er jo rigtigt, at det er et meget smalt flertal i Folketinget, som bærer det her igennem, hvorimod der er en relativt stor opposition her i Folketinget, og det er jo glædeligt.
Det er også fuldstændig korrekt, at når det gælder en principiel modstand mod, at Tyrkiet nogensinde, uanset hvad der sker i landet, kan få mulighed for at tilslutte sig de fællesskaber, de ønsker, er der en principiel uenighed, og den kender vi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Vil ministeren stoppe al sandsugning i Øresund, således at området derved helt fredes for aktiviteter, der skader havbunden, planter og dyr, og dermed bevare og fremme den enestående biodiversitet i Øresund, øge mulighederne for erhvervsfiskeri med skånsomme metoder samt forøge væksten i turismen?
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Så vil jeg stille det enkle spørgsmål, som er: Havde aftalen med Tyrkiet været nødvendig, hvis det var sådan, at man i EU havde arbejdet på at sikre de ydre grænser på tilstrækkelig vis?
Hvis vi eksempelvis lavede en permanent grænsekontrol herhjemme, ville det så ikke være en langt bedre løsning end at lade vores og Europas skæbne afhænge af sådan en type som Erdogan?
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jeg ved ikke, om det er et godt billede, men det er i hvert fald et billede på, at der jo fortsat er en række problemer i Tyrkiet bl.a. også i forhold til deres terrorlovgivning, som skal løses, inden Tyrkiet kan få visumfrihed til Europa.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Igen: Jeg mener, at man skulle have stået meget fast på menneskerettighederne i forhold til Erdogan og Tyrkiet – meget mere, end man gjorde.
Jeg synes ikke, at EU forhandlede med Tyrkiet ud fra en stærk position.
Det virkede, som om man ville have en hurtig aftale.
Man kunne egentlig godt have insisteret på kravet om respekt for menneskerettighederne.
Det mener jeg man skulle have gjort.
Men samtidig vil jeg sige, at vi havde behov for en aftale, og vi kunne godt have fået en bedre aftale, hvis vi havde stået meget mere fast på EU-landenes grundlæggende frihedsprincipper.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Er ordføreren bekendt med, om nogen danske sikkerhedsorganisationer, Rigspolitiet, PET – fortsæt selv listen – har advaret den danske regering imod visumfrihed mellem Danmark og Tyrkiet?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg er godt klar over, at det indebærer en vis risiko, men som jeg svarede på næsten samme spørgsmål tidligere, mener vi, at den aftale, hvorved man får bremset eller i hvert fald markant reduceret antallet af asylansøgere, der kommer over til Grækenland, i en handel, hvor der så indgår visumfrihed, hvis Tyrkiet lever op til nogle krav, er en handel, som er bedre, end hvis man ikke gør noget som helst, og som er bedre, end hvis man bare ser endnu en million migranter krydse fra Tyrkiet over til Grækenland og op i Europa.
Den tilstrømning udgør i mine øjne en langt større risiko end visumfriheden med Tyrkiet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Nu spurgte jeg faktisk ikke til ordførerens holdning.
Jeg spurgte til, om ordføreren er bekendt med, om danske sikkerhedsorganisationer har advaret den danske regering imod visumfrihed mellem Danmark og Tyrkiet.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Så siger ordføreren, at ordføreren har tillid til de tyrkiske myndigheder.
Det sagde hr. Marcus Knuth i sit svar til hr. Søren Søndergaard.
Mener ordføreren helt oprigtigt, at ordføreren og Venstre har tillid til de tyrkiske myndigheder?
Det var to spørgsmål.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Lad mig udtrykke mig så præcist, som jeg overhovedet kan.
Jeg har ikke set den advarsel, som ordføreren omtaler her, på skrift, men jeg er bekendt med, at det har været på tale.
Jeg må desværre være svar skyldig, altså at jeg ikke har set det hundrede procent præcist.
Men jeg tror, vi taler om det samme, netop at der indgår en vis sikkerhedsrisiko ved den her visumfrihed.
Den handel mener jeg hundrede procent er bedre.
Nu bliver jeg lige i tvivl om ordførerens andet spørgsmål.
Yes, tillid til de tyrkiske myndigheder.
Jeg siger ikke, vi har hundrede procent tillid til de tyrkiske myndigheder, men jeg siger, at efterretningstjenesten har et samarbejde med de tyrkiske efterretningsmyndigheder, der gør, at jeg har tillid til, at man selvfølgelig vil have et meget, meget effektivt filter for, hvem der kommer til Danmark.
Jeg mener sådan set ikke, at vi lader Erdogan gøre vores arbejde.
Og det er nu også en del af Tyrkiets eget ansvar at sørge for, at den her migrantstrøm ikke kommer fra Tyrkiet over mod Grækenland.
Og det, at vi kan sende migranter og asylansøgere fra et EU-land som Grækenland tilbage igen, er jeg sikker på at Dansk Folkeparti også synes er en bedre idé end at lade dem blive i EU.
Jeg prøvede at skitsere det før.
Men hvis spørgsmålet er, om vi vil give visumfrihed til Tyrkiet, hvis Tyrkiet lever op til de her 72 krav, eller om vi vil se en situation, hvor der er endnu 1 million eller 2 eller 3 millioner, der tager over det græske øhav og fortsætter ind i Grækenland og op i Europa, og at der igen vil komme titusindvis af asylansøgere, hvoraf vi ikke ved, præcis hvem det er, der kommer til Danmark, så ser jeg det sidstnævnte scenarie som betydelig mere risikofyldt for Danmark end visumfrihed for tyrkiske statsborgere.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Ordføreren nævner også, at hvis ikke de 72 krav bliver opfyldt, kan vi vælge at suspendere den her aftale, men det kræver jo også et kvalificeret flertal.
Og ifald Danmark er uenig, men er oppe imod et kvalificeret flertal, vil det jo ikke være muligt for os at suspendere aftalen – er det ikke korrekt?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Hvad det angår, så nærer jeg ikke den store bekymring, for mig bekendt ser alle de lande, som jeg i hvert fald har kendskab til, og som jo også har gang i en lignende debat lige nu, med samme bekymring på den her visumfrihed.
Men selvfølgelig er det noget, som man for det første kan suspendere, hvis det bliver misbrugt, og som for det andet kun træder i kraft, såfremt de 72 punkter bliver efterlevet af tyrkerne.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
Undskyld – og mange tak.
Jeg kom bare til at sidde og tænke på, at ordføreren i sin ordførertale sagde, at den sikkerhedsrisiko, som det her indebærer, ligesom bliver opvejet af det gode i aftalen, ved at man kan få nedbragt antallet af migranter.
Vil ordføreren ikke godt være sød at uddybe det?
For det kan jo godt lyde en lille smule som om, at hvis der sker et terrorangreb, kan vi sige: Nåh ja, men den her aftale opvejer det så.
Og det er måske ikke så heldigt.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Det er jeg faktisk ikke sikker på jeg gør, altså ikke i forhold til at jeg ikke gerne vil have sat en prop i det hul, men i forhold til at man lader Erdogan gøre det arbejde, som vi burde have gjort i Europa, altså med at få lukket de ydre grænser og få indsat ordentlig grænsekontrol herhjemme, permanent grænsekontrol.
Det mener jeg faktisk var en opgave, som vi selv kunne have løst.
Men da vi ikke vil gøre det beskidte arbejde, sætter vi Erdogan til det.
Den aftale holder, lige præcis til Erdogan finder ud af, at det gider han ikke mere.
Og så kan han jo faktisk medvirke til, at der kommer masser og masser af flygtninge til Europa – lige så snart det passer ham.