runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Nu begynder jeg at blive lidt bange for, at ministeren ikke er bekendt med, hvad der står i arbejdsprogrammet.
Der står jo, og jeg skal prøve at læse det ordret op her: »Marginaliserede beboere og familier skal tilbydes målrettet hjælp både til fraflytning fra ghettodannelser og til en ny start et nyt sted.« Det handler da helt konkret om, at man skal have nogle til at flytte ud af de her ghettoområder.
Jeg er personligt af den holdning – og det har vi også fremlagt her i Folketingssalen fra Socialdemokraternes side – at vi skal sørge for at få spredt den boligsociale opgave ud i Danmark.
Vi skal sørge for, at de kommuner, som ikke har bygget almene boliger, også i fremtiden skal bygge nogle almene boliger, sådan at vi på den måde kan sørge for at sprede opgaverne med at få ghettoproblemerne løst ud på flere kommuner.
Men jeg forstår, at regeringen er på vej væk fra det, eller hvordan skal jeg forstå det, når ministeren nu her ikke vil følge op på det, der står i regeringens eget arbejdsprogram, som kun er et par måneder gammelt?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg synes, det er en højst mærkværdig konklusion, hr. Thomas Jensen kommer frem til på det, der fremgår af regeringens arbejdsprogram, og nogle af de ting, der vil fremgå i den kommende ghettostrategi.
Som sagt vil jeg jo ikke stå her og komme drypvis med nogle af de ting, der vil komme i den samlede ghettostrategi.
De vil komme samlet, når vi har udarbejdet den.
Og at jeg endnu ikke vil løfte sløret for, hvad der kommer til at være den samlede ghettostrategi, er ikke det samme, som at vi ikke vil følge vores arbejdsprogram.
Selvfølgelig vil vi følge vores arbejdsprogram.
Det er jo det, som vi ligesom har sat tryk på.
Så jeg kan berolige hr. Thomas Jensen med, at der kommer en ghettostrategi, og den kommer til at være en god og offensiv ghettostrategi, som jeg helt klart håber at hr. Thomas Jensen også har lyst til at være en aktiv del af.
Astrid Krag (SF), 2010-05-19:
Jeg har set meget frem til at være her i salen med socialministeren oven på de meldinger, der kom fra finansministeren i går, da det kom frem, at kommunernes budgetter er skredet med 4,9 mia. kr.
Finansminister Claus Hjort gik jo ud og skældte ud over, at kommunerne har brugt de her penge, og han sagde faktisk, at han slet ikke ville forhandle en ny aftale med dem, når det skulle være på den måde.
Derfor er det jo ret spændende at høre, hvor socialministeren står i den her sag.
Kommunernes budgetoverskridelser skyldes jo, når det drejer sig om det specialiserede socialområde, at de har levet op til serviceloven, hvor man altså skal lade barnets tarv komme i første række, og hvor man skal sørge for, at nogle af de svageste grupper her i landet får den hjælp, de har ret til.
Og derfor er det ret interessant at høre, hvor socialministeren står i den her sag.
Står hun sammen med Claus Hjort og skælder ud på kommunerne og siger: Jamen næste år må det være sådan, at når kassen er tom, må man altså også smække den i over for de svage grupper, der har ret til hjælp?
Eller står socialministeren fast på, at serviceloven selvfølgelig skal overholdes, og så må budgetterne altså skride, hvis det er det, der skal til?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg tror ikke, fru Astrid Krag kan komme med nogen totalt kvalificerede bud på, hvorfor der er sket de her overskridelser, når ikke engang kommunerne helt kan pege på, hvad der er skyld i, at man ser de her overskridelser på en lang række områder.
F.eks. undrer det mig meget, at vi i en tid med et faldende børnetal alligevel ser, at kommunerne går ind og overskrider budgetterne med 0,7 mia. kr. på dagtilbudsområdet.
Det er højst mærkværdigt, for når man har færre børn, burde man jo egentlig også tilpasse sine budgetter efter det.
Så ligger der ikke noget i, at fordi det er et dyrt tilbud, er det nødvendigvis det rigtige tilbud.
Man kan sagtens leve op til serviceloven og få nogle gode tilbud af høj kvalitet, uden at det nødvendigvis er de dyreste.
Og det er det, som kommunerne virkelig skal gå ind og kigge på, og det er en af de ting, som jeg virkelig mener er vigtigt at vi får taget fat på.
For faktisk kan vi se, hvis man tager området med udsatte børn, at antallet af anbringelser jo stort set er det samme, men vi kan se, at udgifterne simpelt hen er eksploderet, uden at kommunerne overhovedet kan forklare det.
Og det er jo nogle af de ting, som vi skal ind og kigge på.
Astrid Krag (SF), 2010-05-19:
Det vil altså sige, at det, vi har fået her i dag, er en garanti, et løfte fra socialministeren om, at hun selvfølgelig vil stå på kommunernes side, når det kommer til spørgsmålet om, hvorvidt man skal overholde serviceloven, eller hvorvidt man skal bøje sig for finansministeren og de økonomiske problemer, han står med, og det temperament, der gør, at han skælder ud og er i gang med at aflyse nogle forhandlinger, inden de overhovedet er gået i gang.
Jeg synes bare, det er rart at få at vide, at dér står socialministeren helt klart.
Jeg prøver ikke selv på at komme med nogen kvalificerede bud på, hvor budgetterne er skredet og hvorfor, jeg kan bare se på nogle tal fra Finansministeriet, at det specialiserede socialområde er det område, der står for den største overskridelse af budgetterne, og ældreområdet for den næststørste.
Og derfor vil jeg bare spørge socialministeren, om hun kan løfte noget af sløret for, hvordan man forestiller sig at kommunerne skal kunne leve op til nulvækst, samtidig med at vi ser, at vi også fremover vil få et voksende antal ældre borgere i kommunerne, som har ret til en hjælp.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu har jeg på ingen måde hørt, at finansministeren har bedt kommunerne om at bryde serviceloven, overhovedet ikke.
Finansministeren har bedt kommunerne om at redegøre for, hvorfor de har de her kæmpe overskridelser på deres budgetter i en tid, hvor vi har historisk høje udgifter på serviceområdet.
Og det er ligesom det, som finansministeren har bedt kommunerne om at gå tilbage og få et klarere billede af, sådan at man har noget reelt at gå til forhandlingsbordet med.
Astrid Krag (SF), 2010-05-19:
Jamen jeg er meget enig i, at vi selvfølgelig bliver nødt til at finde ud af, hvad der ligger bag de her tal, for det er rigtige menneskeskæbner og rigtige problemer, vi har med at gøre.
Derfor har vi da også sammen med Socialdemokraterne i vores økonomiske plan »En Fair Løsning« lagt op til, at der skal laves en socialreform, men vel at mærke i et samspil med kommunerne, og der synes jeg, der er en verden til forskel på den tilgang, vi ser fra finansministerens side, når han skælder og smælder og aflyser forhandlinger, og så den tilgang, vi har, hvor vi faktisk sammen med kommunerne vil finde en løsning på de her problemer.
Når vi kigger på budgetoverskridelserne fra det sidste år, kan vi se, at ældreområdet er det område, der tegner sig for den næststørste budgetoverskridelse.
Det er altså en udvikling, der vil fortsætte i forhold til antallet af ældre, og hvordan forestiller ministeren sig at man skal kunne honorere regeringens krav om nulvækst i en tid, hvor der kommer stadig flere plejekrævende ældre i kommunerne?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Nu er det jo sådan, at de her råd og kloge mennesker skal rådgive – det ligger i ordets forstand – men det er politikerne, der skal træffe beslutninger.
Men det er der altså bare ikke, så der må både jeg og fru Margrethe Vestager bøje os for det politiske flertal, som jo altid har den endelige afgørelse.
Vi lever jo ikke i et teknokratsamfund, men i et demokrati.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Jeg vil godt starte med at sige til hr. Jakob Axel Nielsen, at jeg synes, at han for det første skulle læse oppositionens klimavision, fordi han stillede en række spørgsmål om, hvad der skal erstatte de faste anlæg i Danmark.
Det står sådan set i den.
Altså, sagt sådan lidt forkortet skal der være færre anlæg, men der, hvor der er kul i dag, skal der biomasse ind, der, hvor der er naturgas, skal der biogas ind.
Så skal der i øvrigt udbygges kraftigt med vind og med andre vedvarende energikilder, herunder geotermi.
Det vil blive baseret på, at det er det, der giver det bedste samfundsøkonomiske resultat på investeringstidspunktet, som vi baserer os på.
Nu gentager jeg det bare, fordi jeg kunne høre, at hr. Jakob Axel Nielsen nok kun lige havde læst det sådan enten overfladisk eller bare var hoppet på den der med, at han nok troede, at det var sådan.
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen: Hvis nu Klimakommissionen skulle finde på at sige, at det godt kan lade sig gøre at være ude af de fossile brændsler i 2050, vil hr. Jakob Axel Nielsen så anbefale, også offentligt, sin regering – hvis det da er den regering til den tid, det ved vi jo ikke rigtigt i øjeblikket – at man rent faktisk får den målsætning som dansk målsætning?
Vil hr. Jakob Axel Nielsen så anbefale sin egen regering, eller hvis den er væk som regering, så sin egen ledelse, at det rent faktisk er den målsætning, man går efter for Danmark?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
I forhold til alt det første, fru Anne Grete Holmsgaard sagde, om, at naturgas skal erstattes af biogas og kul af noget andet, jamen så bemærk, at jeg tror, at jeg også er enig.
Men jeg har altså også tid til at vente til den 28. september med at finde den rigtige vej, så vi lægger den rigtige plan mod det fælles mål, vi har om et land, der ikke bruger fossile brændsler.
Med hensyn til om jeg vil være med til at anbefale år 2050, så sagde jeg i min indledende tale: År 2050 ja, måske.
Men det kan også være, at det skal være tidligere.
Men jeg vil gerne have lov til at læse Klimakommissionens rapport først.
Jeg kan godt vente til den 28. september.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Nu har jeg forstået det sådan, at det ikke er regeringens hensigt at komme med et svar den 29. september, men derimod at så skal man have tid til at overveje, om man nu synes, at det, som Klimakommissionen er kommet med, er godt og fornuftigt og ordentlig.
Det, der i hvert fald står i redegørelsen, er, at så vil man inden udgangen af valgperioden komme med et svar.
Nu kan det selvfølgelig være, at man planlægger et valg den 29. september,
det ved jeg ikke.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Altså, det skulle jo være mærkeligt, hvis det er sådan, at der kommer en stor, tung, kompliceret rapport den 28. september, og så melder man ud den 29. september.
Det ville jo også være et skuespil.
Den skal jo tygges, og så skal den forstås.
Jeg vil i hvert fald advokere for, at vi kommer, sagt på det, der på nudansk hedder ud over stepperne, for jeg er enig i, at vi har travlt.
Jeg synes bare ikke, at det er korrekt, når fru Anne Grete Holmsgaard siger, at vi ikke har forstået, at vi har travlt.
Vi er rent faktisk ved at undersøge vejen, ved at finde ud af, om der går fly og ved at finde ud af, om der er tog.
Fru Anne Grete Holmsgaard og den øvrige opposition er slet ikke ved at indstille GPS'en på den rejse, som de har besluttet sig til, så vi kommer hurtigere frem på et kvalificeret grundlag.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Tak, formand.
Jeg kan høre, at den konservative ordfører er rigtig, rigtig optaget af, hvad Klimakommissionen vil sige.
Det er jo sådan, at vi nu i årevis har hørt om, hvor fantastisk det er, at vi skal vente på, at Klimakommissionen udtaler sig.
Det er vi andre sådan set også interesserede i at de gør, men jeg vil bare spørge: Er det sådan, at den konservative ordfører kan garantere, at man så faktisk også vil lytte til Klimakommissionen?
Vi har jo erfaringer med en lang række kommissioner, som regeringen nedsætter, og så skrotter den bare hele balladen og kommer alligevel med sin egen politik.
Så jeg vil bare spørge, om vi har nogen garanti for, at man så også lytter til de fine folk, der sidder i Klimakommissionen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Jeg kan jo kun give garantier på egne vegne.
Nu skal man passe på med ordet garanti, men jeg vil gerne garantere for, at Det Konservative Folkeparti vil lytte til dem og læse deres rapport igennem og prøve at forstå den
bedst muligt.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Hvordan er det nu, man siger?
Man kan jo heller ikke forpligtes ud over sine evner.
Så jeg glæder mig da over, at jeg kan få en garanti for, at Det Konservative Folkeparti i det mindste vil læse Klimakommissionens rapport.
Jeg har jo flere gange undret mig over, at det overhovedet er lykkedes regeringen at rekruttere folk til de her kommissioner, for de må snart føle sig lidt til grin over ikke at blive lyttet til.
Men det glæder jeg mig over at De Konservative vil.
Jeg vil bare lige sige en anden ting i forlængelse af hr. Ole Hækkerups spørgsmål tidligere vedrørende fru Connie Hedegaard.
Hun sagde jo rent faktisk den 9. februar, hvilket jeg har stående her, at tankegangen om, at det vil blive dyrt og koste arbejdspladser er helt misforstået.
Er hr. Jakob Axel Nielsen enig i det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Det er da fuldstændig rigtigt, hvad hun siger, og det er også derfor, man ikke skal famle sig frem mod sin næste destination med bind for øjnene.
Man skal tage bindet væk fra øjnene og køre lige på vejen.
Men oppositionen tager bind for øjnene og har ikke fundet ud af, hvor vejen ligger.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i – faktisk så enig, at det har undret mig, at regeringen så mange gange har set stort på de råd, man har fået med hensyn til den økonomiske politik, det være sig af vismænd, bankøkonomer eller andre folk, som har indsigt i den økonomiske politik, eller dem, som sad i Velfærdskommissionen, Skattekommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen osv.
Derfor vil jeg bare spørge, om det her er et løfte om, at hvis Klimakommissionen kommer med en dato og en række virkemidler, er man også fra konservativ side klar til at sige: Det tager vi.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Først vil jeg sige, at når ting er komplicerede, og når der er mange muligheder, man kan afprøve ad teknisk vej, så synes jeg, det er klogt at søge råd.
Nu kommer jeg jo også med en fortid fra sundhedsområdet, som er meget kompliceret, og der er det også klogt en gang imellem at søge råd om, hvilke veje man skal vælge.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Der er bare to ting, jeg gerne vil spørge hr. Jakob Axel Nielsen om.
Det første er, om han mener, at forsyningssikkerheden i Danmark sikres ved, at vi fastholder afhængigheden af fossile brændstoffer.
Og det andet er: Hvem skal regne ud, præcis hvad det vil koste at gøre sig uafhængig af fossile brændstoffer i 2050?
Og hvem skal fastsætte med sikkerhed, hvordan f.eks. olieprisen og gasprisen er om 20 år?
Hvis hr. Jakob Axel Nielsen kender mennesker, der er i stand til det, kan han givetvis få fuldstændig korrekte svar på, hvad det her vil koste.
Men det er jo et af problemerne.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Vores udfordring er jo ikke at bygge flere havvindmølleparker.
Jo, det skal vi og udbygge det vedvarende, og det ved vi jo hvordan vi kan gøre, og det skal vi selvfølgelig også gøre.
Men vores udfordring er, hvad vi vil sætte i stedet de dage, hvor solen ikke skinner og vinden ikke blæser, for der skal der altså også komme strøm ud af kontakterne.
Så vores udfordring er at gøre den sikre og fleksible bund, der er i vores forsyning, fossilfri.
Der siger vi, at det er en meget, meget stor omvæltning, der ikke findes nogen supergode bud på endnu, og der skal vi bare sikre, at vi går den rigtige vej.
Og det er til det, at vi ønsker, at vi får hjælp af nogle eksperter.
For svaret er ikke – for at sikre bunden – at vi får mere traditionel VE.
Vi skal have mere VE, men uanset om vi har 100 havvindmølleparker eller 1 havvindmøllepark, skal der også være strøm, den dag det ikke blæser, og ingen af dem snurrer rundt.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Det vil sige, at hr. Jakob Axel Nielsens bekymring er, om der findes teknisk forsvarlige løsninger.
Der vil jeg sige, at det jo netop er derfor, jeg er så glad for, at Ingeniørforeningen og Teknologirådet, der er fyldt med folk med viden om den slags, har sagt klart: Det kan vi godt finde ud af.
Det er der så nogle økonomer ovre i Finansministeriet der ikke mener at det vil være; de mener, at det vil koste penge.
Men hvis hr. Jakob Axel Nielsens bekymring er, om det teknisk kan lade sig gøre, er det så ikke sådan, at hr. Jakob Axel Nielsen nok i den sammenhæng vil lytte til de folk, der faktisk har den tekniske forstand?
Det ville måske være fornuftigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Jeg er ikke i tvivl om, at industrien kan løse den her opgave, men de skal gå i den retning, der er klogest.
Og hvis vi skal sætte nogle rammevilkår, skal vi være i stand til at kunne fortælle, hvad for en retning de skal gå i.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Da ordførerens partifælle, Connie Hedegaard, forlod dansk politik for at blive klimakommissær i EU, gjorde hun det med en bemærkning – og jeg tror oven i købet, det var ved overdragelsen i ministeriet – om, at hun håbede, at det nu ville blive lettere for den nye minister nu, hvor klima- og energiministeren kom fra Venstre, underforstået, at nu havde klima- og energipolitikken fået en stemme i Venstres folketingsgruppe.
Og med det tror jeg på mange måder hun tænkte på, hvor ambitionsniveauet lå henne.
For jeg tror, man må sige, at Connie Hedegaard forsøgte at fastholde en høj grøn ambition, og hun havde så oplevet de her slagsmål med Venstre om, præcis hvor ambitiøs man skulle være.
Det var så nok også det, vi så, da Connie Hedegaard som klimakommissær i januar, da regeringen fastlagde, at man ville gå efter at reducere CO2-udslippet med 20 pct. i år 2020, direkte gik ud og sagde: Det er uambitiøst.
Er Connie Hedegaards linje stadig konservativ politik?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Det er rigtigt, at jeg sidder i den konservative gruppe og ikke i Venstres gruppe, og derfor kender jeg Connie Hedegaard særdeles godt, og jeg har traditionelt altid været enig med Connie Hedegaard i mangt og meget.
Det, Connie Hedegaard stod for, har vi videreført i den konservative gruppe, også efter at hun desværre, siger jeg, selv om jeg under hende det job, hun har fået, meget, ikke længere er i vores gruppe.
Men hvorvidt den nye minister har fået det lettere eller ej, skal jeg jo ikke kunne sige, for jeg deltager ikke i Venstres gruppemøder.
Men jeg kan i hvert fald stå bag, at de to regeringspartier støtter regeringen i, at vi har en mission, en vision, om, at man skal være uafhængig af fossile brændstoffer, og det er en vision, vi deler med oppositionen.
Men vi vil gerne kvalificere metoden, vejen, derhen.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Så lad mig spørge direkte: Er den konservative ordfører enig eller uenig, når Connie Hedegaard synes, at den danske regering med et mål om at reducere med 20 pct. ikke er tilstrækkelig ambitiøs?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Jeg har ikke hørt, at Connie Hedegaard ved sin afgang skulle have sagt, at den danske regering ikke er ambitiøs.
Altså, jeg har ikke hørt hende skulle undsige den politik, hun selv har stået for; det skulle også ligne hende dårligt.
Jeg kan kun sige, at jeg i mangt og meget og i mange politiske spørgsmål har været meget enig med Connie Hedegaard, og det vil jeg tro jeg stadig væk er.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Jeg hørte ordføreren sige, at når nu ordføreren selv var advokat, og spørgeren var magister, så var det en dårlig idé at beskæftige sig politisk med energipolitik.
Man var nødt til at afvente eksperternes input.
Det er en argumentation, der kan føre rigtig, rigtig vidt på en række andre politikområder.
Jeg er f.eks. økonom, men jeg anerkender sådan set fuldt ud ordførerens kapacitet til at beskæftige sig med økonomisk politik ud fra en politisk holdning, ud fra sin vurdering af, hvad der er ret og rimeligt.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Så tager vi det en gang til for fru Kirsten Brosbøl.
Vi har jo været inde på Odder Kommune.
Vi har talt langt og længe om den, og jeg skal gentage, at regeringen har ansvaret for at fastlægge de overordnede rammer og mål for den kommunale økonomi.
Inden for de rammer er det op til den enkelte kommune at indfri målet og træffe de nødvendige beslutninger.
Forskelle i ressourceforbrug kan tilskrives forskelle i rammevilkår og i det lokalt prioriterede serviceniveau.
En simpel sammenligning med serviceniveauet på landsplan er ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, om en kommune er effektiv eller ikke.
Der vil altid være forskel i effektivitet, der vil være forskelle i serviceniveau.
Det sidste er jo simpelt hen ideen i det kommunale selvstyre.
Jeg er overbevist om, at alle kommuner visse steder kan finde effektiviseringspotentialer.
Ved at udnytte disse effektiviseringsmuligheder vil kommunerne kunne frigøre ressourcer, som de kan bruge på andre felter eller bruge til at få enderne til at nå sammen.
Eksempelvis har et fællesskab af 17 kommuner på Sjælland beskrevet, hvordan de hver har sparet 10-30 pct. af udgifterne til indkøb via et indkøbsfællesskab.
Vesthimmerland Kommune har effektiviseret deres indkøbsproces bl.a. via en fælles indkøbsfunktion i kommunen.
Så der er meget, der kan gøres, og gudskelov er det ikke mig, der som indenrigsminister skal dekretere det.
Vi har nemlig kommunalt selvstyre her i landet, og derfor har vi at gøre med rammestyring, som har været aftalt med Kommunernes Landsforening.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Som jeg umiddelbart kunne høre det, lød det, som ministeren havde i forhold til det, der hedder en ambitiøs og visionær energipolitik for Europa, meget imødekommende, altså den lange version.
Er det sådan at forstå, at man, næste gang, der skal laves et indspil, så vil indkalde forligspartierne, som jo i vid udstrækning også er grundlaget for den EU-politik, Danmark fører?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Igen: Der er tale om et overordnet indspil, og når man ser på det indspil, kan man se, at det jo selvfølgelig ligger i tæt forlængelse af den politik, som vi også har diskuteret her flere gange, præcis, som jeg var inde på i mit indlæg.
Vi er jo enige om, at Danmark skal blive uafhængigt af fossile brændsler.
Det er også en målsætning, vi skal have på europæisk plan.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Jeg tror desværre ikke, jeg kommer videre, i hvert fald ikke lige i denne sammenhæng, med at få uddybet den pointe yderligere.
Lad mig derfor bruge mit andet spørgsmål på at spørge ministeren i en lidt anden retning: Når Klimakommissionen er færdig, vil ministeren da arbejde for, at Danmark sætter sig højere klimamål end andre lande?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Så derfor kan man bestemt ikke afvise, at vi kommer til at være mere ambitiøse end andre lande.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Jeg skal da bare takke ministeren for, at det nu fremgår klart, at hun har søgt sit parlamentariske grundlag for at komme med et indspil om Danmarks holdning til EU's overordnede klima- og energipolitik et andet sted end hos de øvrige oppositionspartier.
Det gør det jo også nemmere for de øvrige oppositionspartier at se, hvor de skal hente deres parlamentariske grundlag, når vi kommer så langt, på den anden side af næste valg.
Det betragter jeg som en stor fordel, så mange tak for det.
Godt arbejde at få sikret blokpolitikken også i fremtiden.
Det synes jeg er flot.
Så bare et enkelt spørgsmål til ministeren: Når man var i stand til at tilslutte sig en målsætning om 30 pct.s reduktion i 2020 i EU, hvad var det så i grunden for nogle økonomiske analyser og regnestykker, der lå bag det i sin tid?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Jamen det er jo det, som diskussionen i EU drejer sig om lige netop p.t.
Det er sådan, at Kommissionen også fra dansk side er blevet bedt om, at der skal udarbejdes en analyse og beregninger på, hvad det koster at gå fra de 20 til de 30 pct.
Der skal hun sammen med gode kræfter prøve at se, om man kan overbevise landene om, at det er den vej, vi skal.
Og som jeg gav udtryk for, er det ikke helt let.