runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-15:
Boligjobordningen har været en stor succes for danskerne.
260.000 danskere har benyttet ordningen i 2011.
Det har betydet mere omsætning.
Det har betydet flere ansatte.
Og det har også betydet, at man har kunnet tage nogle flere lærlinge ind i butikken.
For de travle danskere har det gjort hverdagen lettere, det har gjort hverdagen meget lettere.
Så det har været en situation, hvor alle har fået noget ud af det og ingen har tabt ved det.
Så det er altså en ordning, som har hjulpet mange tusinde danskere, som har konverteret sort arbejde til hvidt arbejde, og som har givet ekstra penge i statskassen, fordi vi nu har konverteret det sorte arbejde til hvidt arbejde, som man nu begraver fra regeringens side.
Det var jo arbejde, som tidligere blev lavet, uden at der blev betalt moms og skat.
Derfor er det ekstremt beklageligt, at regeringen har valgt at droppe sådan en succesfuld ordning, ikke mindst fordi det jo også er i direkte modstrid med, hvad man sagde til vælgerne både før valgkampen og efter valgkampen.
Der var ikke nogen fra de tre regeringspartier, der på noget tidspunkt under valgkampen sagde, at man ville afskaffe boligjobordningen.
Det var der ikke nogen der sagde noget om.
Så vælgerne gik altså til valg i den forvisning, at den succesrige ordning, som VK-regeringen havde gennemført, ville fortsætte i sin nuværende form.
Derfor er det også nærmest ansvarspådragende over for vælgerne, at man vælger at afskaffe en sådan ordning, som har haft en så stor succes og så stor betydning for så mange mennesker. Se, det er jo rent principielt også en vigtig diskussion.
For regeringen lovpriser sig meget af, at man har lavet nogle kunstige stimuleringspakker, som reelt set svarer sådan lidt til at tisse i bukserne, man får det varmt i en meget kort periode, og så bliver det meget koldt bagefter.
Det har man gjort med den ene hånd, mens man samtidig med den anden hånd har gennemført nye skatter og afgifter for 6 mia. kr., noget, som har kostet arbejdspladser og konkurrenceevne i Danmark.
Så har vi her en ordning, som vi ved giver varig beskæftigelse, som vi ved konverterer sort arbejde til hvidt arbejde, som vi ved mange tusinde danskere har glæde af, som vi ved skaffer nye arbejdspladser, som vi ved skaffer unge mennesker beskæftigelse i en vanskelig branche, og som vi også ved vil betyde, at folk vil opføre sig mere moralsk over for skattevæsenet, så færre vil unddrage det penge og snyde med moms og skat.
Derfor kan vi støtte beslutningsforslaget her.
Vi har selv fra konservativ side et beslutningsforslag på som næste punkt på dagsordenen, som vi synes er mere ambitiøst, som er bedre i sin udformning, og som også svarer til de udfordringer, der er i dag i Danmark inden for håndværkerbranchen.
Men det her forslag, som jo fuldstændig flugter med det, som VK-regeringen selv gennemførte, kan det Konservative Folkeparti naturligvis godt støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-15:
Vi er ikke tilhængere af boligjobordningen, i hvert fald ikke på traditionel vis.
Når vi ser på de 1,75 mia. kr., som ifølge Venstre skal bruges på at fortsætte boligjobordningen, tænker vi, at vi hellere ville bruge de 1,75 mia. kr. på nogle andre formål.
Man ville for de 1,75 mia. kr. vel f.eks. kunne få i omegnen af en 2-procentpoints-nedsættelse af topskatten.
Og det ville vi langt hellere bruge pengene på.
Det ville være en skattelettelse, der mest målrettet ramte de danskere, som betaler mest i skat i dag, og som dermed mest har fortjent en skattelettelse.
Det ville også være en skattelettelse, som ville have en større beskæftigelseseffekt end boligjobordningen.
Det er nemlig sådan, som regeringens ordførere har sagt her i dag, at de overdrevne tal om beskæftigelseseffekten, som den tidligere regerings partier kommer med, netop er overdrevne.
Man kan jo ikke kun se på, hvor mange der kommer i job i forbindelse med, at man bruger et offentligt beløb på at støtte et bestemt forbrug.
Man skal også se på, hvor mange der mister deres job, fordi folk nu anvender deres penge på boligjoborienterede ting i stedet for at anvende deres penge andre steder i samfundet.
Det er jo nettoeffekten på beskæftigelsen, der er væsentlig her, og ikke bruttoeffekten. Så alle de argumenter, der har været benyttet til fordel for boligjobordningen, synes vi er dårlige.
Men vi stemmer alligevel for det her forslag, fordi boligjobordningen indeholder en lettelse af skattetrykket for bestemte mennesker i det danske samfund.
Og vi mener, at skattetrykket trænger til at blive lettet.
Vi ville bare hellere gøre det på en anden måde.
Men hvis det er det, der ligger på bordet, og er det, der kan opnås enighed om, er en lettelse af skattetrykket værd at tage med.
Frank Aaen (EL), 2012-11-15:
Vi er enig med andre ordførere i, at boligjobordningen gav relativt få job for en meget stor offentlig udgift, og at en meget stor del af de job, der er skabt med ordningen, ville være skabt alligevel.
Derfor har vi været positivt indstillet over for at fjerne den.
Vi har også været indstillet på, at den aftale, vi havde med regeringen om, at den kunne erstattes af en anden tilsvarende ordning, også bliver taget bort.
Til gengæld har vi lavet en finanslovaftale med regeringen, der alt i alt inden for det grønne område og grøn beskæftigelse omfatter 1,7 mia. kr. over de kommende år både til beskæftigelse, teknologisk udvikling, elektrificering af en jernbanestrækning og andre fornuftige ting.
Vi mener faktisk, at den plan lægger op til mere beskæftigelse og større visioner på det grønne område end det, som den her boligjobordning lægger op til.
Så derfor støtter vi afvisningen af det her forslag og siger, at det er bedre at lave noget andet på det grønne område.
Vi fik det ikke med i det omfang, vi gerne ville have haft det med i den her finanslov.
Derfor vil vi arbejde videre ad det spor.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-15:
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører tegner et meget sort-hvidt billede af den her sag.
Det handler jo ikke om, hvorvidt noget virker eller ikke virker.
Det, det handler om, er at spørge sig selv: Hvor meget virker det i forhold til de penge, vi putter ind i den ordning?
Der må man også bare se på, at der er administrative konsekvenser – det er der også af den svenske model – der er effekten på sort arbejde, der er beskæftigelseskonsekvenserne.
Altså, hvis man samlet set gør det op, peger eksperter på, at der også er et stort dødvægtstab forbundet med den ordning fra Sverige.
Så man bliver nødt til også at se på de enkelte elementer i en ordning, og der mener jeg sådan set der bliver anlagt et meget enten-eller-syn på tingene fra Dansk Folkepartis side.
Det er ikke et syn, vi opererer med i Det Radikale Venstre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-15:
Jo, men jeg synes altså bare, det er underligt.
Vi har Det Radikale Venstre, som jo ellers er verdensmester i altid at henvise til, hvordan man gør i Sverige.
Det gør man inden for integration, og det gør man inden for alt muligt andet.
Her prøver vi så på i al stilfærdighed at henvise til, at man faktisk i Sverige er lykkedes med at lave noget, som har fået bugt med en stor del af det sorte arbejde ved faktisk at motivere til, at arbejdet bliver gjort på mere almindelige regnskabsmæssige præmisser, for at sige det lige ud.
Her har vi faktisk nogle gode forklaringer på, hvordan man kunne gøre det på en måde i Danmark også, og det er netop det, boligjobordningen har været med til at vise.
Det her er faktisk en succes, og så vælger regeringen at slagte fedekalven.
En af de eneste succeser, som har groet i den her regerings have, er netop den her boligjobordning, som blev forlænget i 2012.
Jeg synes, det er pinagtigt.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-15:
For det første afviser de økonomiske vismænd en sådan lignende model til at bekæmpe sort arbejde med.
Der er det mere effektivt at bekæmpe sort arbejde med andre typer af værktøjer.
Det er så det ene.
For det andet er det vigtigt at opgøre nettoeffekten på beskæftigelsen.
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Det var da dejligt at høre Venstres ordfører erkende, at i den korte tid, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister i Danmark, tabte vi 129.000 private arbejdspladser – 129.000 private arbejdspladser tabte vi!
Det, der har været målsætningen for den her regering, siden den trådte til for lidt over et år siden, har været at stoppe den blødning af arbejdspladser ud af Danmark.
Og jeg må sige, at vi er kommet et godt stykke med de politiske tiltag, vi har lavet.
Beklageligvis har udviklingen i 2012, med de tal, vi ser i dag, været lidt dårligere, end vi havde håbet på, men trods alt har vi fået stoppet blødningen.
Jeg vil bare kort og kontant spørge Venstres ordfører: Synes Venstres ordfører ikke, at det er for få job, man skaber med boligjobordningen, når det koster almindelige skatteydere 1,5 mio. kr. at finansiere skabelsen af et job?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-15:
Vedrørende anvisning af finansiering kan enhver jo sige, at det skal ske gennem mindre offentligt forbrug.
Den metode sagde hr. Claus Hjort Frederiksen jo også her i weekenden at Venstre ville bruge, men når man så spurgte ham om, hvori det mindre forbrug skulle bestå, kneb det lidt med svaret.
Vi mangler jo stadig væk at få De Konservative til at svare på, hvad det er, de vil skære ned på – er det sociale ydelser, er det uddannelse?
Hvad er det, man vil skære ned på?
Derfor kan det jo ikke nytte noget at sige, at man har anvist finansiering, for det har man overhovedet ikke.
Konklusionen er, som jeg også sagde i min tale, at der er helt de samme problemer.
Der er ingen tvivl om, at der sker en vis overgang fra sort til hvidt arbejde, men det er mere begrænset end det, som nogle påstår.
Og beskæftigelseseffekten med hensyn til nye job er lige så begrænset som her i Danmark.
Derfor er det under alle omstændigheder en meget, meget dyr måde at lave jobskabelse på.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-15:
Ministeren forholder sig ikke til konsekvenserne af den svenske ordning og de refleksioner, det så skulle give i den danske regering.
Når det kan konstateres, at der i Sverige er skabt 24.000 nye heltidsjob som følge af ordningen, at der er skabt stribevis af nye virksomheder som følge af ordningen, og at – og jeg citerer fra en rapport, som Företagarna i Sverige har lavet – »afdragen är statsfinansiellt lönsamma«, dvs. at de giver mere tilbage til statskassen i form af øgede skatteindtægter, end de koster, så bliver man jo som skatteminister nødt til at reflektere over det.
Det marked, vi har for håndværkerydelser i Danmark i dag,
er jo alt andet lige, også jævnfør undersøgelser både fra Skatteministeriet og fra Rockwool Fonden, meget domineret af sorte tjenester, hvor man unddrager sig moms og skat.
Sådan er det.
Hvis en sådan svensk ordning kunne være med til at betyde, at der blev betalt moms og skat og skabt nye arbejdspladser, ville det da være en godbid for regeringen, og det synes jeg at man skulle overveje.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Behandlingen og diskussionen ligger jo i fuldstændig forlængelse af det forslag, vi lige har været igennem.
Og vi mener altså, at det er en for dyr måde at skabe job på, og det bliver kun dyrere af at foreslå at udvide ordningen, hvilket ligger i forslaget her fra De Konservative.
Igen kunne jeg godt savne, at man, når man så har det som politisk standpunkt, kvalificerer debatten ved faktisk at prøve at finansiere forslagene, så de får en højere grad af politisk seriøsitet, hvis vi skal kunne diskutere dem ordentligt.
Regeringen har gennemført andre tiltag til at skabe vækst, til at skabe beskæftigelse og til at bekæmpe sort arbejde på end ved hjælp af forslag som det her, og vi finder altså, at det er for dyrt at bare ville forstørre det problem, der var med boligjobordningen, altså at den gav for få job, i forhold til hvor dyr den var.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-15:
Mine udtalelser om dette forslag lægger sig i slipstrømmen af mine udtalelser om det tidligere forslag om bevarelse af boligjobordningen, nemlig: Ja, boligjobordningen øger beskæftigelsen, men den beskæftigelsesgevinst er utilstrækkelig i forhold til de penge, vi bruger på ordningen.
Jeg mener, at skattelettelserne skal komme ind ad fordøren; bevidste skattelettelser, som virker.
Og dem har vi leveret med skattereformen, hvor vi faktisk gennemfører en lang række hjælpsomme elementer for den danske økonomi.
Så når der ikke er grund til at videreføre boligjobordningen, er der heller ikke grund til at udvide den.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-15:
Jeg har nok ikke så meget nyt at bidrage med, må jeg ærligt sige, i forhold til den sidste debat.
Så det bliver nok en del gentagelser, jeg kommer til at komme med.
Det kan nok ikke undgås, når de ligner hinanden så meget.
Det forrige forslag støttede vi jo fuldt ud, og jeg vil også sige, at der er rigtig mange positive elementer i det her, for de samme positive effekter, som der ligger i bevarelsen af boligjobordningen, vil også være der i udvidelsen af ordningen, fordi det holder hånden under beskæftigelsen, bekæmper sort arbejde osv.
Og så vil jeg nævne en ekstra ting, hvis man vil kopiere den svenske ordning fuldt ud, og det er, at der er andre udgifter, man kan få fradrag for.
Det er bl.a., hvis man får lagt en hurtig bredbåndsforbindelse ind i sit hus.
Så kan man få fradrag for graveomkostninger, og det er jo noget, der ikke er omfattet af den danske ordning.
Det tror jeg kunne være godt specielt for vores yderområder, hvor der mange gange er dårlige bredbåndsforbindelser, og hvor det ikke rigtig er noget incitament for teleselskaberne til at få leveret de her ting.
Hvis man fik kopieret den svenske ordning med at få lavet en fradragsordning også for graveomkostninger i forbindelse med at få lagt de hurtige internetforbindelser ind, så tror jeg også på, at man kunne få rullet lidt mere internet ud.
Så det kunne være, at hr. Brian Mikkelsen i sin tale kan nævne, om det er en tro kopi af RUT-registeret fra Sverige, man tænker på, for så vil vi i hvert fald være ekstra positive, hvis den her del kommer med i det.
Hvis jeg skal sige noget, jeg ikke synes er så positivt ved forslaget, er det, at finansieringen er ret uklar.
Jeg kan i hvert fald ikke ud fra det se, hvor meget man regner med det kommer til at koste.
Den nuværende boligjobordning kostede 1,75 mia. kr., hvilket jo også er en betragtelig sum, og jeg går ud fra, at det bliver væsentlig dyrere med en tro kopi af den svenske model.
Det kunne være rart at vide, inden man tog stilling til det, hvad det kom til at koste, og hvordan man finansierede det.
For det siges om det eneste finansieringsforslag, at det nedbringer sort arbejde, og det tror jeg bestemt også det gør, men det finansierer nok ikke hele beløbet.
Det tror jeg i hvert fald ikke.
Der er ganske positive elementer i forslaget, men finansieringen er nok lidt uklar.
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Man skal altid holde sig for god til at sige, at en ordning i et andet land bare vil fungere i Danmark.
Det er sådan, at det svenske skattesystem er forskelligt fra det danske.
Der kan være nogle lighedspunkter, men der er også forskelle.
Der er f.eks. mange danske politikere, borgerlige politikere, der har hyldet, at man nu i Sverige vil sænke selskabsskatten, og sagt, at man bør gå den samme vej i Danmark.
Jeg vil bare lige minde om, at det, som de borgerlige politikere her i Folketinget glemmer at sige, er, hvordan svenskerne – Anders Borg, finansministeren – vil finansiere det her, nemlig ved at afskaffe en masse fradragsordninger for virksomhederne.
Det glemmer man jo at fortælle, når man taler om de her skattelettelser.
Med hensyn til den konkrete boligjobordning i Danmark, som VK-regeringen jo selv har sat en udløbsdato på, vil jeg sige, at vi såmænd bare opretholder den udløbsdato, fordi vi kan konstatere, at ordningen ikke har en ordentlig beskæftigelseseffekt, og så er den for dyr.
I forhold til at bekæmpe sort arbejde har regeringen vedtaget et rigtig, rigtig godt forslag, som træder i kraft den 1. januar, og det skal i særdeleshed sørge for at begrænse sort arbejde i Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-15:
Hr. Thomas Jensen svarede ikke på mit konkrete spørgsmål – ja, ud over en sådan politisk vurdering af Sverige.
Det er jo ikke til at komme uden om, at Sverige er en af Europas stærkeste økonomier lige nu.
Uden nogen som helst undtagelse er Sverige en af de økonomier, som bevæger sig bedst fremad.
Mit konkrete spørgsmål til hr. Thomas Jensen gik på følgende: Hvad er egentlig årsagen til, at der er bred politisk konsensus i Sverige om at ville bevare ROT-ordningen?
Hvad er hr. Thomas Jensens vurdering af det, når man nu skyder denne ordning ned på den måde, som man gør fra socialdemokratisk side?
Hvorfor tror man, at så mange partier i et demokrati som Sverige støtter op omkring den her ordning?
Og jeg kunne også godt tænke mig at få hr. Thomas Jensen til at forholde sig til, at et af de helt store problemer i Danmark er, at der bliver lavet så meget sort arbejde og så få håndværkere går ud og laver reelt arbejde for familien Danmark.
Hvad er hr. Thomas Jensens svar så på det?
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Jeg synes jo nok, at vi skal passe på ikke at lægge formuleringer i munden på hinanden her i Folketingssalen.
Hvis der er noget, som jeg som socialdemokrat til hver en tid vil lovprise omkring det svenske samfund, er det de store socialdemokratiske ledere, der med gode politiske reformer har bragt det svenske samfund frem til at være til et mere solidarisk og fremtidssikret samfund, mens de havde magten. Med hensyn til det, vi ser i Sverige i dag, kan jeg sige – også med de erfaringer, jeg har fra mit arbejde i Nordisk Råd og ved samtale med svenske kolleger der – at jeg rent faktisk ikke tror, at det går så godt, som hr. Brian Mikkelsen giver udtryk for i Folketingssalen i dag.
Jeg ved ikke, om hr. Brian Mikkelsen synes, at en ungdomsarbejdsløshed på 28 pct. betyder, at det går godt i Sverige.
Jeg ved heller ikke, om hr. Brian Mikkelsen virkelig tror, at det er fornuftigt med de uddannelsespolitiske prioriteringer, der er blevet skabt i det svenske samfund under den borgerlige regering med Anders Borg som finansminister og Fredrik Reinfeldt som statsminister, og at det er gode prioriteringer.
Næh, jeg tror desværre, at det svenske velfærdssamfund med den konservative ledelse er ved at save den gren over, som velfærdssamfundet sidder på, ved at der ikke investeres nok i det, der giver værdi her i Norden, nemlig det at investere i mennesker, investere i sin ungdom og sørge for at inkludere ungdommen i samfundet via uddannelse og arbejdsmarked.
Det er det, svenskerne er ved at glemme i dag.
Derudover synes jeg heller ikke, at Det Økonomiske Råd her i Danmark, som jo har haft den her ordning under kærlig behandling, har givet den særlig gode anbefalinger med på vejen.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-15:
Socialdemokratiet bruger ofte Sverige som det gode eksempel på, hvordan man kan indrette vores samfund.
Nu har der jo så siddet en borgerlig regering i en del år i Sverige, som har gjort det fremragende.
Sverige har en vækstøkonomi, som er en af de mest progressive i øjeblikket i Europa.
Det går rigtig godt i Sverige.
En af de ting, som man har valgt at gennemføre i Sverige, er ROT-ordningen, altså den model, som vi i Det Konservative Folkeparti bygger vores beslutningsforslag på, og som har skaffet 24.000 nye heltidsjob, som ifølge en analyse fra Företagarna i Sverige løber rundt i sig selv.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Thomas Jensen: Nu hvor man tidligere har været så fascineret af Sverige, hvad tror hr. Thomas Jensen så er årsagen til, at Sverige vælger at fastholde en sådan ordning?
Er det, fordi det er en dårlig ordning for Sverige?
Er det, fordi det er en samfundsøkonomisk rigtig ringe idé, eller hvad?
Eller hvad er egentlig årsagen til, at svenskerne vælger at have sådan en ordning som den her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Det havde næsten fortjent at få lov at stå uimodsagt.
Men nu må jeg bruge det minut, jeg har, til at sige, at det ikke burde være nogen hemmelighed for Socialdemokratiet, at et flertal som regel består af flere partier med forskellige budskaber og forskellige holdninger.
Jeg kan bare med sindsro konstatere, at vi igennem 10 år har haft et fortrinligt samarbejde med Det Konservative Folkeparti, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at vi vil kunne gentage det, når flertallet forhåbentlig skifter efter næste valg.
Jeg synes måske også, at hr. Thomas Jensen skylder at referere den analyse, som hr. Claus Hjort Frederiksen er kommet med, lidt mere præcist.
Der er ikke sat nogen tal på, for det siges klart, at dansk konkurrenceevne er udfordret, og Venstres politik er klart, at vi i modsætning til regeringen, der ønsker at øge skatter og afgifter, gradvis ønsker at sænke dem.
Men det kan selvfølgelig godt være svært for en socialdemokrat at anerkende det synspunkt.
Jeg kan da så glæde mig over, at der i hvert fald i dele af SF er en lignende opfattelse af, hvad det er for nogle udfordringer, Danmark står over for.
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Tak for svaret.
Det var dejligt at få bekræftet, at der er stor, stor forskel og stor splittelse i den borgerlige opposition om, hvad skattepolitikken egentlig skal være.
Så det alternativ, vælgerne har,
er, at Det Konservative Folkeparti gerne vil udvide den her ordning, så der bruges 13-14 mia. kr. af skatteydernes penge på boligjobordningen, og samtidig vil hr. Claus Hjort Frederiksen, hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre gå ud og lave offentlige nedskæringer for omkring 65 mia. kr. for at give massive skattelettelser.
Jeg synes nok, vi kan se frem til en spændende valgkamp i 2015, så tak for oplysningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Hr. Thomas Jensen må jo se på forslagene og se, hvem der er forslagsstiller.
Hvordan de forskellige partier drøfter sådanne ting, synes jeg måske godt kan få lov til at foregå bag lukkede døre.
Det synes jeg vi er i vores gode ret til.
Jeg kan bare sige, hvad der er Venstres politik, og det er det tidligere beslutningsforslag om at fastholde boligjobordningen, for vi synes, at det er en rigtig god idé.
Det er det, vi har finansieret i vores finanslovudspil, og det er den politik, som vi står på mål for i Venstre.
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Så jeg vil bare kort og konkret spørge Venstres ordfører: Har Det Konservative Folkeparti spurgt Venstre, om Venstre vil være medforslagsstiller på det her forslag, så man sammen kunne bruge en 14-15 milliarder danske skatteyderkroner på at udvide den her boligjobordning?