runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2008-05-07:
Det lønløft, som nu er aftalt mellem en række organisationer for mellemuddannede og deres arbejdsgivere, er jo et lønløft, som har udløst glæde og tilfredshed mange steder, så det er blevet vedtaget med store flertal.
Egentlig synes jeg, det er lidt mærkeligt, at SF, som jo siges at være på vej til at blive et ansvarligt regeringsbærende parti, kommer med sådan nogle spørgsmål her i Folketinget.
Skal det virkelig forstås på den måde, at SF, hvis man kommer i regering, vil til at fastsætte lønninger politisk i Danmark?
Hvis fru Pernille Vigsø Bagges spørgsmål skal forstås på den måde, er det dagens nyhed, hvorimod alt, hvad jeg har sagt, er rene selvfølgeligheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-07:
Det vil jo så sige, at man egentlig kan konkludere, at integrationsministeren anser det for at være vigtigere at fokusere på, hvad der er sundhedsfremmende og sundhedsforebyggende, end på, hvad der er integrationsfremmende.
Det synes jeg da er ret interessant, i og med at fru Birthe Rønn Hornbech jo er minister for det område, som tilsyneladende så bliver nedprioriteret.
Men lad det nu være.
Nu nævnte ministeren selv noget med, at Dansk Folkeparti havde nævnt fremmedsprog i vores materiale.
Der vil jeg da gerne spørge ministeren: Er der ikke forskel på, hvad der er offentligt, og hvad der er privat?
Altså, det offentlige Danmark er ministerier, regering, kommuner, regioner osv., og der må man vel kunne forvente, at det sprog, der bliver brugt inden for den offentlige sektor, burde være dansk i Danmark.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-07:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg har indkaldt lige præcis undervisningsministeren, fordi jeg er meget interesseret i, hvordan uddannelserne i det her land er, men også i, hvordan de frekventeres.
Og når jeg kan se, at der er et voldsomt fald på visse uddannelser, som i øvrigt viser sig at hænge sammen med arbejdsforhold og ikke mindst løn, er jeg nødt til at spørge undervisningsministeren om de her ting.
Jeg vil gerne tilbage til, hvad ministeren tror det kunne betyde for rekrutteringen til sygeplejeuddannelsen, at man måske gav et lønløft til sygeplejerskerne gennem den danske aftalemodel.
Bertel Haarder (V), 2008-05-07:
Jeg vil godt indrykke en kraftig annonce for de uddannelser, vi taler om her: Der er høj beskæftigelse, stor stillingstryghed, man arbejder med mennesker, man ser resultater.
Hvis vi nu får det ændret, sådan at uddannelserne opfattes som åbne for videre kvalifikation, for adgang til universiteter osv., vil vi med det nye lønniveau, der nu er lagt, have alle tiders gode argument for at kunne tiltrække flere studerende.
Det er det, der er afgørende.
I øvrigt er det ikke kun i Danmark, at der flyttes ansøgere fra mellemuddannelser til universitetsuddannelser.
Det er et problem i næsten alle lande, at der faktisk er for mange, der går på universitetet, og for få, der søger erhvervsuddannelser og mellemuddannelser.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-07:
Jeg er meget glad for, at undervisningsministeren nævner det store udland, ikke mindst i relation til det her spørgsmål.
Når undervisningsministeren er så optaget af, hvad der sker i udlandet, kunne man så ikke forestille sig, at lige præcis de her løsninger også kunne bruges i Danmark i forhold til at rekruttere?
Det er jo lige præcis sådan, man kunne løfte, i hvert fald hvis man skal lytte til de mennesker, som det her involverer, altså sygeplejerskerne selv og de sygeplejestuderende.
Henrik Høegh (V), 2008-05-08:
Det ville være helt uforsvarligt, hvis jeg begyndte at komme med nogle af de vurderinger, som hr. Jørn Dohrmann efterspørger i øjeblikket.
Jeg er tryg ved, at vi lader de forskellige eksperter, der er udnævnt til at sidde i EFSA, og som har en uddannelse, så de kan vurdere de her ting, lave de her vurderinger og foretage en beslutning på baggrund af den viden, de har.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-08:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad risikoen er ved at sige ja til det her forslag, hvis man gerne vil dæmme op.
Altså, hvis der ikke er nogen uenighed, kan det vel ikke skade, at man siger ja til det, hvis den situation skulle opstå, men det, vi andre jo vil påstå, er, at der er den her uenighed.
Jeg vil også gerne have at vide af hr. Henrik Høegh, hvad en alvorlig risiko er.
Ministeren henviser til en alvorlig risiko, og så vil jeg godt have at vide af Venstres ordfører, hvad Venstre betegner som en alvorlig risiko i den her situation, hvor man bare kører derudad uden at ville tage hensyn til forbrugerne på nogen måde, idet nogle af de her eksperter sagde, at det ikke kunne udelukkes, at de her antibiotikaresistente markører kunne overføres.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Nu talte hr. Bjarne Laustsen jo pænt om Enhedslistens beslutningsforslag.
Derefter fortabte han sig i nogle overvejelser om gmo af sådan mere generel karakter.
Jeg vil gerne spørge hr. Bjarne Laustsen, om der er noget konkret i vores beslutningsforslag, han er uenig i.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-08:
Jamen jeg kan jo forstå, at man ikke ønsker at svare fra Venstres side.
Det er i hvert fald sådan, jeg udlægger det.
For eksperterne, som var til høringen, sagde, at de ikke kunne udelukke, at de her antibiotikaresistente gmo'er kunne overføres, og det er jo en alvorlig trussel, som vi ser det.
Jeg vil bare spørge, om det er korrekt opfattet, at Venstre er totalt ligeglad med, at der er nogle eksperter, der siger, at der er en risiko på det her område, og at man ikke engang vil forholde sig til, hvad en alvorlig risiko er, som ministeren hentyder til, og som Venstre jo også bakker op om og siger, at det er den linje, de vil føre.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg forstår, at hr. Henrik Høegh nok anerkender, at det, jeg har citeret, er rigtigt, men så siger han, at EMEA ikke er uenig.
Altså, det fremgår jo også klart af de svar, jeg har fået, at EMEA aldrig har udtalt sig om risikoen.
Hvorfor har EMEA aldrig udtalt sig om risikoen?
Det er, fordi de aldrig er blevet spurgt om den, fordi det er ligegyldigt, hvad de mener om risikoen.
De skal udtale sig om, hvorvidt det passer, at det antibiotika ikke har nogen betydning, som man hævder.
Og til det siger de, at det ikke passer.
Det betyder jo så, at den grundlæggende præmis, som EFSA har lagt til grund, som Kommissionen har godkendt, som den tidligere miljøminister har forsøgt at få de øvrige partier i Folketinget til at acceptere som en udtynding af Danmarks tidligere politik på dette område, løber man bare fra i det øjeblik, EMEA siger: Jamen jeres vurdering af den her antibiotikaresistens er ikke rigtig.
Henrik Høegh (V), 2008-05-08:
Som vi fik at vide i går under høringen, er der ikke uenighed om risikoen ved at anvende den her gmo.
Der har været nogle forskellige vurderinger af den terapeutiske relevans, og det er det, der er blevet taget til efterretning for den vurdering, der er blevet lavet.
Der var fire eksperter i går.
De tre af dem så overhovedet ikke problemer i det her.
Der var en, der var bekymret.
Det er baggrunden for, at vi mener, at vi godt kan anbefale det her.
Jeg kan godt gentage det én gang mere.
De her fire beslutningsforslag, hr. Per Clausen har fremsat, hænger jo lidt sammen.
Den vurdering fra EMEA angående anvendelsen af de pågældende antibiotika har EFSA taget med ind i deres vurdering.
De har vurderet, at der ikke er en risiko.
Begrundelserne for den her vurdering ligger jo også i de papirer, som hr. Per Clausen har, nemlig at de resistente bakterier findes overalt i dag.
Hr. Jørn Dohrmann hørte i høringen i går, at man forklarede, at der ikke er nogen i den her verden, der kan sige, at der er hundrede procents sikkerhed, men at man siger, at det er det her, man er allermest sikker på.
Det er det her, man har gennemvurderet og kender ud og ind, og i forhold til hvad risikoen er, i forhold til hvad vi i øvrigt har derude i naturen af bakterier, fritsvævende, både i jorden og andre steder, så kan de ikke se nogen risiko.
Det er rigtigt, at en ud af fire kunne se en risiko, og han anmodede om, om der var mulighed for at holde øje med eventuelle konsekvenser.
Det bliver der gjort meget ud af i dag på mange andre faconer.
Hvis der kan gøres noget her, jamen så kan det være noget af det, som man kunne overveje.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, om jeg skal forstå det sådan, at man fra Venstres side er parate til at importere majs, hvori man har brugt de her antibiotikamarkører, selv om der er nogen, der har sagt, at der er en risiko.
Ganske vist kan det være, den er minimal, men jeg tror, at vi alle sammen fra landbruget til fødevareindustrien er bedst tjent med, at vi har nogle produkter, hvor der ikke er tvivl om, hvorvidt de kan medføre resistens hos mennesker.
Henrik Høegh (V), 2008-05-08:
I hele arbejdet med fødevaresikkerhed generelt har vi tillid til de vurderinger, som EFSA foretager.
Det er faktisk derfor, man politisk har besluttet at nedsætte EFSA, at nedsætte det her organ, for at vi kan få den støtte til de beslutninger, vi skal træffe.
Og som jeg understregede i min tale: Vi har den tillid til EFSA, så derfor tør vi godt sige ja, når EFSA siger, at de kan anbefale det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg håber, at hr. Henrik Høegh vil gøre sin indflydelse gældende i regeringen, for vi har set noget, jeg ville kalde en zigzag-kurs.
Miljøministeren siger noget, fødevareministeren siger noget, vi stemte nej til de her tre slags majs og en kartoffel den 8. februar, netop fordi der var den risiko.
Vi får forskellige meldinger.
Jeg tror, at hvis vi skal komme videre med det her, så er det vigtigt, at der kommer enslydende meldinger fra hele regeringen, fra det samlede hold.
Det tror jeg.
Er hr. Henrik Høegh enig i det?
Henrik Høegh (V), 2008-05-08:
Nu var det jo ikke alle partier, der stemte nej i februar.
Det tror jeg hr. Bjarne Laustsen er med på.
Og så kan jeg kun bekræfte, at vi har tillid til det, der foregår i EFSA, det er det, vi vil anbefale, det er det, vi vil forholde os til i vores vurderinger, nemlig hvad det er, de her eksperter udtaler.
Det er faktisk lige nøjagtig derfor, at EFSA er nedsat.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg synes jo, det er flot, at Venstre, 4 år efter at de her antibiotikaresistente markører skulle have været udfaset, vil sende et stærkt signal.
Det er flot.
EFSA siger, at de går ind for forsigtighedsprincippet, og af den grund skriver EFSA ifølge det notat, jeg har fået fra Miljøministeriet, at man kun kan godkende de her markører, hvis de overfører resistens mod antibiotika, som har
ingen eller ringe terapeutiske værdi i human medicin.
Det er en af EFSA's grundlæggende betingelser for at godkende ifølge deres egen beskrivelse af, hvordan forsigtighedsprincippet skal administreres.
Hvad svarer miljøministeren, da jeg så stiller et spørgsmål til miljøministeren om, hvordan EMEA's holdning til det er?
Af dette svar fra miljøministeren fremgår det soleklart, at EMEA er fuldstændig uenig.
Og så er det bare, jeg stiller mig selv det spørgsmål, at når man ved det i Miljøministeriet, hvad forhindrer så den viden i at komme til Venstres ordførers kendskab eller Fødevareministeriets?
I et notat fra Miljøministeriet står der, at det, det handler om her, er, at man kun kan blive godkendt, hvis den antibiotikaresistente markør, der er tale om, overfører resistens til antibiotika, som har ingen eller kun ringe terapeutisk værdi i human medicin.
Den europæiske medicinalstyrelse er uenig i det.
Sagen er, at den europæiske fødevarestyrelse hele tiden forsøger at lave om på grundlaget for sine beslutninger, men miljøministeren har været så venlig at skrive til os, og af notatet fremgår det også, at det er et notat, som EU-Kommissionen har godkendt.
Så faktisk går Enhedslistens forslag denne gang bare ud på, at vi skal rette os efter det, som EU-Kommissionen har vedtaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg synes, at ordene mulighed og forsøg er ret afgørende i den her sammenhæng.
For os er det generelt et vigtigt princip, at når vi skal bekæmpe kriminalitet, forbrydelser handler det om, at vi skal sørge for noget, der virker, og ikke noget, der virker godt retorisk.
Det vigtige er altså, at vi får nedbragt kriminaliteten, og ikke bare at vi kan stå heroppe og tale med, skrige med, råbe med på det sædvanlige refræn om strengere straffe, og så skulle alt ellers være godt, for sådan er det jo ikke i den virkelige verden.
Vi skal have noget straf, der virker, i stedet for strengere straffe.
Det, vi jo ser i mange af de familier, som er ramt af vold og partnervold, er jo i virkeligheden, at vold avler vold ned gennem generationerne.
Det bliver i familien så at sige, at man kommer i nogle bestemte familiemønstre med vold, som det er utrolig svært at bryde ud af, og det er jo det, vi skal finde en metode til at få løst op for, så der bliver mindre partnervold i fremtiden.
Vi synes, at det er et glimrende bud, som man giver her.
Der er jo tale om, at vi skal lave et forsøg, og dermed er det jo også noget, vi vil blive klogere af i løbet af den årrække, som sådan et forsøg så vil vare.
Det er jo meget vigtigt at holde fast i, at det jo ikke er sådan, at det her er lettere, at nåh ja, man fik de her vilkår om at skulle gå i behandling, og så er det ligesom det.
Man skal gennemføre behandlingen, man skal deltage i behandlingen, ellers er det tilbage til det oprindelige udgangspunkt, og det tror jeg er vigtigt at holde fast i.
På den baggrund vil jeg bare sige, at jeg håber, at vi kan gå ind i en eller anden dialog om forslaget, selv om der er andre, der har været meget afvisende, fordi det ville være så utrolig godt, hvis vi kunne gøre noget for alle de mennesker, alle de kvinder og mænd, der bliver udsat for det, men jo dermed også i virkeligheden for deres børn, som er i den situation, at de lever i familier, hvor der er vold mellem deres forældre eller eventuelt en af deres forældre og vedkommendes partner.
Tidligere diskuterede vi jo ungdomskriminalitet, og det her er i virkeligheden også et godt forslag, hvis vi skal være med til at forebygge kriminalitet på lidt længere sigt.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Det er et godt forslag, vi behandler her.
Der er taget gode og nødvendige skridt for at hjælpe dem - især kvinder - der bliver udsat for vold af deres partner, men vi mangler stadig at gøre noget mere effektivt i forhold til dem - især mænd - der udøver vold.
Ved at give behandlingsdomme som forsøg vil vi få et klart billede af, om det er en metode, der virker.
Der er ingen tvivl om, at det at gøre behandling tvungen i stedet for den frivillige model, som mange fravælger, er vi positive over for.
Vold mod ens partner er lige så kriminelt som enhver anden vold.
Ved at fokusere på mændenes behandling, fokuserer man mere på, hvorfor mænd slår, end hvorfor kvinder bliver i forholdet.
Dette lidt nedladende udgangspunkt har gjort, at mange kvinder har afholdt sig fra at anmelde vold fra deres partner.
Der er selvfølgelig visse udfordringer ved at gøre behandling tvungen.
Man skal have motivationen til at indse, at den voldelige adfærd er forkert, og til at arbejde med sig selv, og det kan gøre udgangspunktet svært for behandlerne.
Som Henrik Munkholm har formuleret det, er det sådan, at man kan tvinge en mand til at læse en bog, men man kan ikke tvinge ham til at forstå den.
Og det er det, vi skal finde ud af med den her forsøgsordning.
I Ny Alliance har vi stor tiltro til de professionelle behandlere og er ikke i tvivl om, at erfaringerne fra denne forsøgsordning vil kunne give et godt grundlag til eventuelt senere at gøre den permanent og måske supplere med nye tiltag.
Jo flere voldelige mænd vi kan hjælpe til at ændre adfærd, jo bedre.
Vi støtter forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Der var mindst én unøjagtighed i fødevareministerens fremlæggelse.
EMEA har aldrig udtalt sig om muligheden for, at resistens spreder sig.
De har udtalt sig om, hvorvidt det antibiotikum, man snakker om, var vigtigt eller ej.
Og EMEA var ikke repræsenteret på den høring, vi havde i går, der var en person til stede, som har tilknytning til EMEA.
Det var interessant, at hvis man beskæftigede sig med dyremedicin, var man ikke så bekymret, som hvis man beskæftigede sig med medicin til mennesker.
Men det, der er kernen i det her, og som ministeren bliver ved med at snakke uden om, er, at EFSA har fået godkendt nogle kriterier for at rangordne de her markører af EU-Kommissionen.
Og det fremgår meget klart, at betingelsen for, at man kan godkende dem, er, at de kun må overføre resistens til antibiotika, som har ingen eller kun ringe terapeutisk værdi i human medicin.
Når den europæiske medicinalstyrelse, EMEA, siger, at det ikke forholder sig sådan, kan man faktisk med udgangspunkt i de regler, der indtil nu har eksisteret i EU, og som EU-Kommissionen har tilsluttet sig, ikke godkende de produkter, som ministeren gerne vil have godkendt.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-08:
Vi har jo haft mange omgange om emnet, og de samme spørgsmål bliver stillet, og de samme svar bliver givet.
Jeg er ikke enig i hr. Per Clausens udlægning af sagen.
Som jeg netop har understreget, udtaler de forskellige organisationer sig om forskellige ting, og den udtalelse, som EMEA er kommet med, er indgået i EFSA's vurdering.
Jamen jeg er stadig uenig i hr. Per Clausens udlægning af teksten, for jeg mener, der sker en sammenblanding, og det kan vi jo også se i beslutningsforslaget, med ønsket om, at hvis der er uenighed mellem de forskellige organisationer, skal sagen afvises.
Der er tale om forskellige kompetencer, og det vil sige, at det er forskellige ting, der bliver udtalt, men de indgår jo i en samlet vurdering.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Ja tak, og tak for indlægget.
Det, jeg synes jeg mangler, er at få helt klart at vide, hvor ministeren stiller sig.
Er hun på industriens side, eller er hun på forbrugernes side, eller er det forsigtighedsprincippet, der er tale om her?
Det, det må gå ud på, er jo, at så lang tid der er nogle advarselslamper, der blinker, uanset om det er EMEA eller WHO, der siger noget om det her, tror jeg ikke, der er nogen i Danmark, hverken industrien eller landbruget eller andre, der er interesserede i at få nogle produkter, der bærer risici i sig, ind i landet, og derfor er det vel vigtigt, at vi får gjort nogle tiltag, der gør, at vi både som landmænd, forbrugere, industri og fødevareerhverv i det hele taget sørger for, at vi kun har at gøre med produkter, som man kan sige der ikke er nogen risiko forbundet med.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sørge for at anvende et forsigtighedsprincip.
Det gør vi også allerede i dag, og jeg er ikke enig med hr. Bjarne Laustsen i, at der er en modsætning i forhold til interesserne.
Jeg tror, at såvel forbrugerne som industrien vil have sikkerhed for, at der ikke er nogen risici forbundet med anvendelsen af det, vi taler om her, når det handler om naturen, og når det handler om menneskers sundhed.
Derfor synes jeg også, det har været rigtig nyttigt med de diskussioner, vi har haft, og også med den høring, der har fundet sted i Fødevareudvalgets regi, hvor det jo også tydeligt fremgik, at eksperterne synes, det er en god kontrol, der finder sted.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Min pointe var jo netop også, at jeg ikke tror, der er nogen i Danmark, der er interesserede i at få noget ind, hvis der ikke er en ordentlig godkendelse af det, og hvis der er nogle risici ved det.
Det er forsigtighedsprincippet, der skal gælde, og det er også det, vi har forsøgt at arbejde for.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at vi signalerer til industrien, at man må se at finde på noget andet end antibiotika, når man vil have de genmarkører til at teste, om det, man har lavet, er noget, der virker.
Det er utrolig vigtigt, at vi sender det signal, at her kan man godt finde på noget andet, for vi vil kun have varer, der har en ordentlig kvalitet og ikke giver resistens, hverken når vi bruger dem i produktionen eller til behandling af mennesker, ind i landet.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-08:
Også det sidste er jeg helt enig i, og jeg synes, det er rigtig positivt, at der bliver arbejdet med at finde nye teknikker, så man helt kan undgå nptII-genet i nye produkter.
Jeg synes, det er helt afgørende, at man netop udvikler på det område og ser, hvilke muligheder der er for at undgå, at det overhovedet tages i anvendelse.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Det kan vi ikke diskutere.
Men jeg mener også, at der ligger noget fremadrettet i at indføre gmo'erne og de gmo'er, der er givet fri, så man kan sige, at der er sikkerhed for, at dem kan vi indføre, dem kan vi anvende til både dyrefoder og fødevarer som helhed.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Det er jeg jo glad for at høre.
Nu har jeg jo lagt op til og har inviteret til et bredt samarbejde i Fødevareudvalget med henblik på at få lavet en beretning, der også inkluderer De Konservative, håber jeg, hvis man - jeg har ikke hørt det endnu - giver tilsagn om, at man vil prøve at arbejde med det her, men også at man tager forbrugernes synspunkt i den her sag og ligesom siger: Er der nogen risici, så må tvivlen komme dem til gode, og man må bruge forsigtighedsprincippet.
Det er sådan set det, vi har kigget rigtig meget på.
Og hvis man vil være med til det, så burde vi kunne finde fælles løsninger for, hvordan og hvorledes vi indretter os i forhold til at importere foder, hvor man har anvendt gmo-teknologi.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Jeg vil være meget glad, om Folketinget med 179 stemmer tager den beslutning om gmo'erne.
Jeg vil gerne lægge mig i selen for og bidrage til, at vi netop kan få et så bredt flertal for den her beslutning som overhovedet muligt.
Jeg synes, det er meget teknisk.
Det er på et højt niveau, man har udviklet det her, og det skal man jo kunne forholde sig til.
Jeg har bare læst det op på den facon og har den her holdning til det.
Men jeg er enig i, at fødevareproduktionen i Danmark skal man kunne være sikker på.
Bente Dahl (RV), 2008-05-08:
Min bemærkning kommer sig af, at jeg synes, jeg hørte den konservative ordfører udtrykke sig med modstridende bemærkninger - to forskellige bemærkninger, der strittede i hver sin retning.
Jeg hørte den konservative ordfører udtrykke, at han var ganske tryg ved gmo-teknologien og gmo'erne, som de nu bliver brugt den dag i dag, også de antibiotikaresistente genmarkører, fordi der forskes så meget i teknologien, at hr. Knud Kristensen er helt tryg ved det.
Samtidig hørte jeg hr. Knud Kristensen sige, at han så frem til, at industrien begyndte at udvikle nye produkter og andre produkter, hvor vi har andre stoffer end de antibiotikaresistente genmarkører på banen.
Hvorfor skal industrien udvikle andre stoffer end de antibiotikaresistente genmarkører, når ordføreren er helt tryg ved den ene teknologi, som er gængs?
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Jeg kan sige til fru Bente Dahl, at det ganske enkelt er sådan, at den konservative ordfører befinder sig i 2008 og ved, at det på de områder her er utrolig vigtigt, at man forsker og man videreudvikler netop de forskellige produkter her; det er noget, der aldrig nogen sinde vil få en ende.
Og jo mere man forsker i det, jo mere man udvikler det, desto bedre produkter og mere sikre produkter får vi på markedet.
Det var sådan set det, jeg mente med min forklaring.
Bente Dahl (RV), 2008-05-08:
Vi er i Det Radikale Venstre ikke særlig trygge ved gmo'erne.
Vi skal bruge gmo'erne, fordi vi er i 2008, og vi har det landbrug, vi har de fødevareproblemer, vi har, men vi så meget gerne, at alternativerne til de antibiotikaresistente genmarkører blev fremmet.
Hr. Knud Kristensen sagde tidligere, at han ikke var videnskabsmand, at han ikke var videnskabelig - det var det ordvalg, som ordføreren brugte.
Nej, det er vi ikke som politikere, vi er beslutningstagere, og fordi vi er beslutningstagere, så vil jeg gerne spørge hr. Knud Kristensen, hvordan han træffer sin beslutning i det her.
Han er tryg ved det, vi har, men vil gerne forske i noget nyt.
Hvad er den rigtige beslutning?