runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars-Emil Johansen (SIU), 2011-01-19:
Mange tak.
Indledningsvis vil jeg lige nævne, at landsstyreformand Kuupik Kleist i dagens udgave af Atuagagdliutit/Grønlandsposten, AG, er citeret for at have sagt, at han ikke føler, at det er en fuldt belyst redegørelse, han har fået fra den danske regering.
Men ellers skal jeg jo ikke kunne tale på den grønlandske regerings vegne.
Jeg vil gerne starte med at komme med et lille billede, for jeg har indtryk af, at det måske somme tider er nemmere at forstå noget, der er forklaret ved et billede.
Når man understreger, at man fra den amerikanske regerings side har fået en skriftlig garanti for, hvad de ikke vil gøre fremover, men de ellers ikke vil fortælle, hvad de har gjort i fortiden, minder det mig om en historie, nemlig den historie, hvor en person spørger sin kæreste, om vedkommende har været den anden utro, og vedkommende så svarer: Det vil jeg ikke sige, men jeg lover ikke at gøre det fremover.
Jeg vil indledningsvis gerne sige, at det et eller andet sted er absurd, at grønlandske politikere fortsat skal rejse til København for at spørge om, hvad der foregår i Grønland.
Det er i Grønland, det er sket.
Derfor må Grønland nu forlange et større ansvar for udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Det kan ikke blive ved på den her måde, situationen er utidssvarende.
Naturligvis skal der samarbejdes med Danmark, men med større grønlandsk indflydelse på egne udenrigs- og sikkerhedspolitiske forhold.
For det er altså os, der står tilbage med den reelle risiko fra de handlinger, USA foretager i vores land, det er ikke Danmark.
Det er os, der bliver ramt af konsekvenserne fra styrtende atombombefly; det er os, der bliver syge af det ukontrollerede affald fra baserne; det er os, der pludselig bliver målet for hævn, hvis flyene med torturfanger lander hos os.
Det er min klare opfattelse, at den amerikanske regering har langt lettere ved at kommunikere om, hvad USA foretager sig, også i Grønland, end en dansk regering har på deres vegne.
Derfor tror jeg ganske enkelt, at en direkte dialog mellem dem og os er vejen frem.
Vi kan ikke lave om på fortiden, men vi kan få indflydelse på fremtiden, hvis vi forbereder os, mens tid er.
Jeg vil derfor appellere til, at Danmark og Grønland for alvor begynder at tale om, at Grønland fremover indgår aftalerne med USA med hjælp fra Danmark.
Skiftende danske regeringer har klart vist, at de ikke prioriterer opgaven på en for Grønland tilfredsstillende vis, endsige tager de nødvendige konsekvenser af den viden, de får.
De har for mange andre hensyn at tage.
Med selvstyrets indførelse har vi i Grønland etableret en legal mulighed for selv at indgå de aftaler, der f.eks. regulerer amerikanernes militære tilstedeværelse i Grønland.
Den er den lære, vi kan drage, ikke bare af denne debat, men af hele den tvivlsomme historie, Danmark har gjort den amerikanske tilstedeværelse i Grønland til gennem tiden.
Til slut skal jeg sige, at Siumut naturligvis støtter det af oppositionen fremsatte forslag til vedtagelse.
Juliane Henningsen (IA), 2011-01-19:
Jeg synes, at der er rigtig mange ting i den her sag, der er mærkelige.
Der er påstande og skriverier i de dokumenter, der er blevet fremlagt, med spekulationer om Grønlands undergrund.
Der står sort på hvidt, at man spekulerede over Grønlands undergrundsforhandlinger, der pågik dengang, at man blandede det hele sammen med CIA-sagen, og at man ikke ved, hvorfor grønlænderne skulle kræve nogle klare svar.
Jeg synes, der er flere spørgsmål end svar i den her forbindelse, og jeg synes, det er bekymrende, når man læser, at danske topembedsmænd fra amerikanerne ville have o.k. til deres spørgsmål.
Jeg synes, det er bekymrende, når man ikke kan få en forsikring om, at det ikke kommer til at ske igen.
Og hvis det er sandt, hvad der står i de dokumenter, synes jeg, det er et tillidsbrud.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Hvad skulle den danske regerings motiv være for at føre dobbeltspil over for Grønlands myndigheder?
Hvad kunne fru Juliane Henningsen forestille sig var motivet?
Juliane Henningsen (IA), 2011-01-19:
Altså, Kuupik Kleist, vores landsstyreformand, har udtalt, at det er alvorlige anklager, og vi ved endnu ikke, hvad regeringen i Grønland siger til de anklager, som der er.
Det er lidt mærkeligt, for nu har man et forslag til vedtagelse, hvor man tager for givet, at Grønland synes, at det er o.k., hvad der bliver lavet.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man medtager Grønland, som ikke har taget endelig stilling til de oplysninger og de anklager, som WikiLeaksdokumenterne fremfører.
Det synes jeg er mærkeligt, for jeg synes, at man skal afvente, hvad den grønlandske regering siger i forhold til den her sag.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Det er lige ganske kort.
Der bliver nu sagt, at der efter IA's opfattelse er tale om et dobbeltspil i forhold til Grønland.
Jeg vil høre, om fru Juliane Henningsen i den forbindelse har talt med sin egen formand, hr. Kuupik Kleist, om den sag, for jeg forstår, at han har fået en meget grundig redegørelse af udenrigsministeren, og at man egentlig også har en forståelse for, hvad det er, der er foregået, også efter at de her hemmeligtstemplede ting er blevet nævnt også i forhold til ham.
Er hr. Kuupik Kleist indforstået med, at der nu bliver fremført påstand om et dobbeltspil i forhold til Grønland?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2011-01-19:
Med hensyn til selvstyre ved hr. Søren Espersen lige så godt som jeg, at der i selvstyreloven er hjemmel til, at Grønland kan bemyndiges til at varetage sine udenrigspolitiske interesser på vegne af kongeriget Danmark, som det hedder i loven.
Med hensyn til motivet skal jeg ikke skyde nogen motiver i skoene, men det er min opfattelse, at det er nemmere at få svar, når man selv spørger, end at bede naboen eller ens gode ven eller kollega om at spørge på ens vegne.
Hvorfor skal vi gå gennem Asiatisk Plads i København?
Det er jo ikke 1953, vi taler om; det er 2011, vi taler om.
Der bør være så stort et tillidsforhold mellem Danmark og Grønland, at man kan overdrage det til de grønlandske myndigheder selv at undersøge, hvad amerikanerne laver i Grønland, i stedet for at grønlandske politikere skal rejse til København og bede den danske regering om at være så venlig på vores vegne at spørge, hvad de laver i vores land.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-19:
Helt kort: Jeg mener ikke, at den danske regering i denne sag er den bedste til at undersøge sig selv.
Jeg mener, at der er brug for at komme videre i sagen end til, at regeringen undersøger sig selv.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Så vil det være interessant at få at vide, hvad det er for en institution, der vil kunne finde ud af mere i forbindelse med det, der hedder en uvildig undersøgelse.
Er der en eller anden universitetsprofessor, der skal stå i spidsen for den, og så regner man med, at den amerikanske efterretningstjeneste vil åbne alting, og så bliver det hele blotlagt?
Er det det, man forestiller sig?
Eller er det i virkeligheden ikke sådan, at den danske regering er den bedste, når det drejer sig om at undersøge sådan nogle ting, i nær alliance med den amerikanske efterretningstjeneste?
Er det i virkeligheden ikke der, at undersøgelserne bedst foregår med det sikreste resultat?
Jeg synes, at det i den forbindelse er interessant at få at vide: Stoler hr. Niels Helveg Petersen på regeringens svar og på det svar, man får, når man spørger det danske embedsværk, eller er der også der mistillid?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-19:
Nej, det er det ikke.
Altså, jeg har ikke draget nogen konklusion på forhånd, men jeg mener, at det er sandsynliggjort, at den position, regeringen havde over for offentligheden, er en anden end den position, regeringen havde over for den amerikanske administration.
Det mener jeg er sandsynliggjort.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Jeg har et par ting til den radikale ordfører.
Bare lige ganske kort – og det er heller ikke et væsentligt emne – men hvorfor er det her en hasteforespørgsel, hvad er det, der haster?
Det andet, jeg vil spørge om, er det med dobbeltspil.
Nu har hr. Niels Helveg Petersen så fået udenrigsministerens besvarelse om det med dobbeltspil.
Er det Det Radikale Venstres opfattelse, at regeringen har spillet dobbeltspil, altså på en eller anden måde har misledt Folketinget og befolkningen i den måde, man agerede på?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-19:
Tak, hr. formand.
Debatten om behandlingen af fanger under Bushadministrationen er jo ikke et isoleret dansk fænomen.
Det har været omfattende drøftet i Europarådet, det har været omfattende drøftet i Europa-Parlamentet, og det har været omfattende diskuteret i USA.
Det var et led i Obamas kampagne forud for præsidentvalget, at Guantánamobasen skulle lukkes – det er ikke helt fuldført endnu – det er målet for den amerikanske administration, og det skulle jo ske, fordi der var bestyrket mistanke om, at der på Guantánamobasen fandt tortur sted, herunder den såkaldte waterboarding.
Diskussionen om Guantánamo var ikke et lille tilfældigt hjørne af kampagnen.
Det var en væsentlig del af Obamas kampagne, og derfor er det jo underligt at høre, at en sådan diskussion skulle være udtryk for noget antiamerikansk.
Det kan jeg altså ikke få til at passe.
Det er i allerhøjeste grad en væsentlig debat i USA.
Nyt i denne sag er jo, at der er kommet disse lækager fra WikiLeaks.
Jeg tror, at det, der bekymrer den amerikanske administration og det amerikanske udenrigsministerium i dag, ikke så meget er det, at andre lande diskuterer disse WikiLeaksdokumenter, men bekymringen er mere over, hvordan det kan gå til, at det er lækager i USA, der fører til, at disse ting kommer frem.
Det er selvfølgelig ikke sandheden, der står i de lækager, der er kommet fra Wikileaks.
Det er vurderinger af amerikanske diplomater.
Det er i øvrigt sådan, at jeg, når jeg ser en del af de der ting, der er kommet fra WikiLeaks, jo må komplimentere det amerikanske diplomati for stort set at rapportere meget nøgternt og ordentligt hjem til hovedstaden.
Det er da sådan set betryggende, at det forholder sig sådan.
Vi i Det Radikale Venstre er normalt ikke de hidsigste til at ville iværksætte undersøgelser af ting, der er foregået.
Når vi finder det rigtigt at gøre det i denne sag, er det for det første ud fra et tungtvejende hensyn til Grønland og Færøerne, ikke mindst Grønland.
Hele Thulesagen hviler jo stadig væk som en skygge over det dansk-grønlandske forhold.
Situationen her var jo, at man undlod at oplyse grønlænderne om, at der var a-våben på grønlandsk territorium.
Det kan man diskutere, det kan der være historiske, fornuftige grunde til, men det gjorde man.
Det har været med til at sætte mistro imellem Grønland og Danmark og USA, og det er vigtigt at modarbejde, at en sådan mistro breder sig yderligere.
Derfor er vi tilhængere af bl.a. ud fra et stort hensyn til Grønland og Grønlandspolitikken, at vi får en uvildig undersøgelse af sagen.
For det andet er der hensynet til, at denne sag jo vil blive ved med at rumle, den forsvinder ikke.
Mistanken om, at dansk territorium er blevet brugt til fangetransporter, der kunne være årsag til, at fangers rettigheder bliver krænket, dør ikke hen, medmindre man foretager yderligere skridt i forhold til det, der er foretaget.
Tom Behnke (KF), 2011-01-19:
Hvis man altid skulle lave uvildige undersøgelser om ting, hvor der ikke er noget at komme efter, så er listen uendelig.
Det er en fuldstændig mystisk tilgang til tingene: Hvis der ikke er noget at komme efter, så vil vi have en uvildig undersøgelse.
Altså, hvis der var noget at komme efter, skulle man da bede om at få en undersøgelse?
Man skal da ikke bede om at få en undersøgelse, hvis ikke der er noget at komme efter.
Men se, forespørgselsdebatten her i dag handler jo om noget helt andet.
Det har hr. Mogens Jensen så fuldstændig glemt, fordi der er en anden debat, man hellere vil have, men den tog vi i 2008.
I dag lyder spørgsmålet: Hvad er regeringens svar på de fremførte anklager om dobbeltspil i forbindelse med undersøgelsen af de hemmelige CIA-flyvninger?
Det kan afvises, at der har været noget dobbeltspil.
Selv hvis der skulle være nogle, der er blevet misforstået, så er det et faktum, at Danmark bad om at få forsikringer fra USA om, at man ikke ville foretage ulovlige overflyvning eller mellemlandinger i Danmark, Grønland eller Færøerne.
Den forsikring fik vi som det eneste land.
Juliane Henningsen (IA), 2011-01-19:
For snart 4 år siden prøvede Den Nordatlantiske Gruppe sammen med den øvrige opposition at overtale regeringen til at iværksætte en uvildig undersøgelse af Danmarks og Grønlands rolle i CIA's fangeprogram.
Den uvildige undersøgelse fik vi aldrig.
Hvad vi i stedet fik, var et tilbud om en undersøgelse foretaget af regeringen selv.
Vi må have ærlige og udførlige svar fra regeringen nu.
Vi skal have undersøgt, hvad der er sket, og hvad der er rigtigt i sagen.
Vi skal have at vide, hvilke oplysninger fra amerikanerne man har takket nej til trods kravet fra oppositionen om, at alt skulle lægges frem om sagen.
Derfor støtter jeg det af hr. Frank Aaen fremsatte forslag til vedtagelse.
Morten Bødskov (S), 2011-01-19:
Mener ministeren, at regeringen skaber tryghed om danskernes tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, når regeringen nu bryder meget klare løfter og opsiger en historisk bred aftale om efterlønnen og tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet?
Inger Støjberg (V), 2011-01-19:
Nu tror jeg dog alligevel, at det er lige før, ørerne falder af.
Jeg vil ærlig talt sige til fru Julie Rademacher, at jeg tror, vi skal prøve at bevare niveauet her i Folketingssalen.
I første omgang fik jeg lov til at fortælle lidt om det lange sigt.
På det korte sigt er det sådan, at regeringen har ført en massiv krisepolitik, som har betydet, at der, hvis vi tager 2011-tal, er 120.000 danskere, der er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
Det har de, fordi vi har gennemført finansierede skattelettelser, vi har udbetalt SP-pengene, vi har fremrykket investeringer – sygehusene, institutionerne, vejprojekter – og det er selvfølgelig for at få sat gang i dansk økonomi.
Det er så den regning, vi afbetaler via genopretningsplanen.
Det er den ene del af det, det på den korte bane, hvor 120.000 mennesker er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
På den lange bane skal vi så sørge for, at der også er varig velfærd, men jeg kan forstå på fru Julie Rademacher, at det bare er noget fluffy noget.
Julie Rademacher (S), 2011-01-19:
Jamen det er jo ganske klart så.
Regeringen har en plan, der går langt ud i fremtiden, man har en plan for, hvordan man gerne vil have
vi får en masse arbejdere til at tage arbejde langt ud i fremtiden, men man har ikke en plan her og nu.
Regeringen har ikke en plan om, hvordan vi lige nu skal sikre beskæftigelsen.
Jeg tror, at det, at man går ind og bryder en aftale, vi havde, i forbindelse med det her forslag om afskaffelse af efterlønnen, er et tegn på, at regeringen er metaltræt.
Man har ikke mere at komme med, fordi man hver eneste måned deler skattelettelser ud til de rige.
Vi vil gerne bruge nogle af de penge her og nu på at skabe beskæftigelse, vi vil gerne fremrykke offentlige investeringer og skabe beskæftigelse, men regeringen har jo her og nu ikke noget bud på, hvordan man gerne vil skabe beskæftigelse – ikke på kort sigt, ikke her og nu.
Det er jo noget fluffy, langsigtet noget, som regeringen nu spiller ud med.
Vil beskæftigelsesministeren ikke indrømme det?
Inger Støjberg (V), 2011-01-19:
Jamen fru Julie Rademacher blander jo de her to ting sammen, for det ene er jo på kort sigt, og det andet er på lang sigt.
Hvis vi vil skabe et Danmark, der også har råd til kernevelfærd i fremtiden, og det vil vi, og det vil jeg meget gerne være med til at tage ansvaret for, så forudsætter det, at vi også kan skaffe kvalificeret arbejdskraft i fremtiden, og så forudsætter det, at vi ikke har en dyr løsning som efterløn, der gør, at vi betaler raske og rørige mennesker for at trække sig ud af arbejdsmarkedet.
For igen, det er sådan, at hver gang fem forlader arbejdsmarkedet, er der kun fire, der træder ind på arbejdsmarkedet, og jeg vil sige til fru Julie Rademacher, at det simpelt hen ikke går op i længden.
Derfor skal vi jo gøre op med os selv, om vi vil betale raske og rørige folk for at forlade arbejdsmarkedet, eller om vi vil bede folk om at blive noget længere tid på arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan set den ene side af sagen.
Jeg kan se på formanden, at jeg ikke må sige noget om den anden side af sagen nu, men det gør jeg så i næste svarrunde.
Julie Rademacher (S), 2011-01-19:
Igen må jeg bare konstatere, at beskæftigelsesministeren står og snakker en hel masse om mig og en hel masse om S og SF, om nogle økonomer, og hvad ved jeg.
Men hvad er det helt konkret for nogen job, vi skal skabe til de her mennesker derude?
Vi siger, vi vil fremrykke offentlige investeringer, der er planlagt i forvejen, vi vil fremrykke dem her og nu.
Det vil skabe gang i byggebranchen, det vil skabe job til murere, til tømrere osv.
Hvad er det helt konkret for nogen job, som man får, og hvad er det helt konkret for nogen job, man skal give dem, der nu er på efterløn?
Vi kan da godt øge arbejdsstyrken lige nu, men beskæftigelsen bliver jo ikke øget af den grund.
Inger Støjberg (V), 2011-01-19:
Det kan godt være, at fru Julie Rademacher synes, det er helt umuligt at se.
Men jeg må dog tilføje, når samtlige økonomer – undtagen dem, Socialdemokratiet har ansat, og dem, som er i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, men ellers samtlige økonomer – både indenlandske og udenlandske og OECD's økonomer siger det, altså at når arbejdsudbuddet stiger, så følger beskæftigelsen også med, at man måske så alligevel, vil jeg sige, hvis man nu var fru Julie Rademacher, måtte have bare en lillebitte mistanke om, at det kunne være en selv, der var gået lidt galt i byen.
Men den tvivl kan jeg så forstå ikke nager fru Julie Rademacher.
Men jeg kan sådan set sige det så simpelt, som at det er sådan, at der hver gang, når der går fem ud af arbejdsmarkedet, når der er fem forlader arbejdsmarkedet, så er der fire, der træder ind på arbejdsmarkedet, og det går jo i hvert fald ikke op.
Julie Rademacher (S), 2011-01-19:
Jeg startede i morges, før jeg var på teknisk skole, på AMU-centeret i Kolding.
Hvis jeg nu der blev stillet det meget simple spørgsmål, hvad det egentlig er for nogle job, som vi skal sikres, og hvad det er for nogle job, som vi får, med at regeringen afskaffer efterlønnen, og hvis jeg så tog ministerens papir med, som ministeren så fint har læst op af her, og læste det op for de her mennesker, så ville de da skynde sig at gå.
Kan ministeren ikke bare meget kort og meget konkret forklare, hvad det er for nogle job, som de her murere, dem, der bliver tømrere, grafiske designere, som min veninde, der blev færdig på pædagogseminariet i går, og som de her 60-70 pædagogstuderende i Kolding skal ud at tage, når det er, regeringen afskaffer efterlønnen?
Jeg har meget svært ved at se, at det skaber beskæftigelse for de her mennesker, og jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan være en fordel for den danske økonomi på sigt.
Inger Støjberg (V), 2011-01-19:
Derfor vil vi om få år komme til at mangle kvalificeret arbejdskraft i både den private og den offentlige sektor.
Med de udfordringer, som vi står over for, er det paradoksalt, at vi i dag har en dyr efterlønsordning, som trækker kernearbejdskraft væk fra arbejdsmarkedet, en ordning, hvormed vi betaler raske og rørige mennesker for at forlade arbejdsmarkedet.
Velfærdskommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen og Det Økonomiske Råd har – for bare at nævne nogle af dem – alle sammen slået fast, at indskrænkninger i efterlønsordningen vil øge arbejdsstyrken, og at beskæftigelsen mærkbart vil følge med.
Erfaringen fra afviklingen af overgangsydelsen viser, at der har været et tæt tidsmæssigt sammenfald imellem afviklingen af overgangsydelsen og en markant stigning i beskæftigelsesfrekvenserne for personer i aldersgruppen 55-59 år, og her var der jo endda tale om mennesker, som alle var langtidsledige, da de overgik til ordningen, og ikke personer i beskæftigelse, sådan som langt de fleste efterlønsmodtagere er, inden de går på efterløn.
Det er jo sådan, at ca. 85 pct. går direkte fra arbejde og over på efterløn.
Et andet eksempel er kvindernes indtog på arbejdsmarkedet.
Det skabte jo heller ikke massearbejdsløshed, men derimod en større arbejdsstyrke og en højere beskæftigelse.
Man kan, hvis man skulle følge den logik, der ligger i spørgsmålet, sige, at en forøgelse af arbejdstiden – det kunne f.eks. være 12 minutter om dagen – så også vil føre til stigende ledighed, da der så vil være behov for færre personer til at løfte den samme opgave.
Julie Rademacher (S), 2011-01-19:
Mange tak.
Mener beskæftigelsesministeren, at afskaffelse af efterlønnen vil skabe flere job, og i så fald hvilke?
Mener ministeren, at afskaffelse af efterlønnen vil skabe flere job, og i så fald hvilke?
Inger Støjberg (V), 2011-01-19:
Man kan da i hvert fald sige, at fru Julie Rademacher ikke gør sig meget umage med at forklare S-SF-planen, men det er jo selvfølgelig, fordi der ingen plan er.
Men så sig det dog direkte i stedet for at stå her og prøve at kaste grus i maskineriet.
Det nytter ikke noget.
Når vi så kommer til hele spørgsmålet om de nedslidte, vil jeg sige, at det jo er fuldstændig ligegyldigt, om man er 30, 40, 50 eller 60 år.
Hvis man er for syg til at være på arbejdsmarkedet, eller hvis man er for nedslidt til at være på arbejdsmarkedet, så skal man ikke være der.
Det er bare ligegyldigt, om man er 30, 40, 50 eller 60 år.
Så skal man på en anden ordning, og det kan f.eks. være førtidspension.
Det er jo det, regeringen vil fremlægge, sammen med den øvrige tilbagetrækningsreform.
Derudover vil jeg henlede opmærksomheden på, at vi hvert eneste år også sidder og fordeler mange millioner kroner i Forebyggelsesfonden, og der er fru Julie Rademachers eget parti med.
Det er jo i erkendelse af, både at arbejdsmarkedet forandrer sig, og at vi også selv kan være med til at forandre arbejdsmarkedet, så at sige, ved f.eks. at imødegå nedslidning og andet.
Morten Bødskov (S), 2011-01-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed, som følger: Mener ministeren, at regeringen skaber tryghed om danskernes tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, når regeringen nu bryder meget klare løfter og opsiger en historisk bred aftale om efterlønnen og tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet?
Julie Rademacher (S), 2011-01-19:
Beskæftigelsesministeren og regeringen forsøger at forklare, at det er så forfærdeligt, at vi hos Socialdemokraterne og også SF for den sags skyld rent faktisk lytter til de danske lønmodtagere.
Det kommer til at lyde, som om det er frygteligt.
Jeg synes ikke, det er frygteligt.
Jeg synes ikke, det er frygteligt, at vi rent faktisk lytter til de danske lønmodtagere og laver en aftale med dem.
Men det kræver også, at de ved, at når en aftale er lavet, så holder vi den.
Det er jo lige præcis det, som regeringen ikke har gjort og ikke gør i det her tilfælde med efterlønnen.
I stedet for at forklare, at jeg bare vil vælte regeringen, og hvad det er, S og SF vil, så burde beskæftigelsesministeren sådan set svare på mine spørgsmål: Hvad har man rent faktisk tænkt sig gøre for de nedslidte, og hvad skal Jens, der allerede nu har ondt i hofterne og ryggen, gøre, når han når den alder, hvor han ellers skulle have fået sin efterløn?