runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Jeg bad om tre konkrete eksempler, der var i den her finanslov, som eksempler på noget, der har sparket i den rigtige retning, og jeg fik ikke et eneste.
Jeg fik en historie om, at man bygger videre på den tidligere regerings underskud.
Ja, det gør man. Men nu er der jo sådan set kommet en ny regering, som har magten til at gøre noget andet, og det eneste, man så gør, er, at man øger afgiftstrykket med 5 mia. kr. ekstra, at man indfører NOx-afgifter, og at man ikke kan komme med nogen eksempler på tre konkrete ting, som for alvor peger i den rigtige retning for Danmark.
Det er da der, falliterklæringen ligger.
Er finansloven så ansvarlig?
Ja, det er den, siger ordføreren, hvis man indregner de planlagte initiativer, som man har i skuffen – jeg går ud fra, at det er en skattereform osv. – men hvorfor er det, man ikke vil tage nogen initiativer nu; hvorfor vil man ikke det i den her finanslov?
Jeg er enig i, at man ikke kan fjerne de 100 mia. kr. hen over en sommner, men man kunne tage nogle initiativer i forbindelse med den største forhandlingsaftale, som vi laver i Folketinget hvert år, nemlig finansloven.
Og hvor er det, de tre konkrete initiativer i den her finanslov er, ud over det med tilbagetrækningsreformen, som ikke er blevet indgået med Det Radikale Venstres nuværende samarbejdspartnere, men med de borgerlige partier?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Nu er det jo ikke den siddende regering, altså den nye regering, der har leveret det udgangspunkt, der hed 100 mia. kr. i underskud.
Det er jo kommet af forskellige årsager, som jeg bl.a. har beskrevet i mit indlæg.
Det har vi en plan for hvordan vi kommer af med, og det er vores hensigt, at man kommer ned under det krav om et underskud på maks. 3 pct. af bruttonationalproduktet, som er det krav, man har forpligtet sig på i EU-sammenhæng.
Og vores perspektiv er, at vi skal have balance mellem udgifter og indtægter i 2020, og det arbejder vi efter.
Vi har ikke i sinde at fjerne et underskud på 50 mia. kr. eller 100 mia. kr. fra det ene år til det andet – det mener vi er helt urealistisk – men vores regeringsgrundlag og den strategi, der er lagt, fører til, at de resultater har det mål, som jeg siger, og de perspektiver, der er.
Og derfor synes jeg, det er en ansvarlig finanslov, når man tager i betragtning, at vi har haft et meget presset forløb her i efteråret, og at vi bygger på Venstre og Konservatives oprindelige forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Nu tror jeg faktisk, vi kommer tingene lidt nærmere, og det vil jeg gerne takke fru Sophie Hæstorp Andersen for, for nu kan man fornemme en rød tråd, der handler om, at det ikke drejer sig om det private forbrug og de private investeringer, men at det drejer sig om det offentlige, de offentlige investeringer.
Det er der, vi skal skabe arbejdspladserne, og det ville jo være befriende ærligt, hvis regeringen sagde: Jamen det er strategien, og det er derfor, man lægger skatter og afgifter på det private forbrug, at man øger afgifterne på de private virksomheder, fordi pengene så i stedet for skal bruges på at skabe offentligt forbrug og offentlige investeringer.
Det har ikke været den entydige linje, vi har hørt fra regeringens side, vil jeg så sige.
Man har vist forsøgt at gå på to ben, men der er da en større ærlighed over det.
Man kan da også sige, at det giver en ahaoplevelse i forhold til finanslovforslagets indhold, hvor man jo lige præcis hæver skatter og afgifter med 5-6 mia. kr., og hvor man siger, at der kommer stigende energiafgifter.
Og man ved jo godt, det har en vækstdæmpende effekt, når man øger skatter og afgifter.
Så siger man, at det hele skal reddes af, at man øger de offentlige investeringer, og det er jo rigtigt nok.
Der har vi en lidt anden tilgang til det, for vi kan se, at de varige arbejdspladser ikke ligger i offentlige investeringer.
Altså, det er bl.a. der, i den produktive private sektor, hvor der ligger vigtige arbejdspladser, hvor vi i hvert fald mener at der skal udbygges, i modsætning til den politik, der kommer ud af regeringens planer.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Det var så et indlæg fra Det Radikale Venstres ordfører, som starter med at sige, at oppositionen er kritisk, for derefter at bruge sin taletid på at kritisere den tidligere regering.
Det synes jeg er lidt sjovt.
Men det, jeg alligevel vil tage fat i, er: Når man fra De Radikales side giver udtryk for, at regeringen med Venstre og Konservative har ødelagt dansk økonomi, så vil jeg bare konstatere, at der nu på dette tidspunkt er 12 lande i hele verden – kun 12 lande – der har den højeste kreditvurdering, heriblandt Danmark.
Så markedet bedømmer vores handlinger og vores politik noget bedre end Det Radikale Venstre, men jeg er helt sikker på, at De Radikale i deres selvforståelse er bedre til at dømme.
Vi har nu gennem det sidste stykke tid hørt diskussioner om højere skatter og afgifter, noget, som Det Radikale Venstre før valget sagde ikke duer og hæmmer væksten.
Nu kommer så bl.a. NOx-afgiften.
Aalborg Portland bliver ramt hårdt, og hvad siger Det Radikale Venstre?
Det er datidens erhverv.
De kan bare smutte.
Hvor mange virksomheder gælder det?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er rigtigt, at Danmark er blandt de 12 lande med den højeste kreditvurdering.
Det er vi ikke på grund af det, der skete i 00'erne.
Det er vi på grund af den stadige reformomgang, Danmark har været igennem siden 1980'erne under Poul Schlüter som statsminister, 1990'erne under Poul Nyrup Rasmussen som statsminister og i et vist omfang 00'erne med Anders Fogh Rasmussen som statsminister
og særlig sidst med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister
Men der er langt derfra og så til at anerkende det, der i øvrigt skete i 00'erne med en ødelagt lønkonkurrenceevne, som jeg synes er en katastrofe, og som burde have været bremset, længe før det skete, og nu skete det med en krise.
NOx-afgiften har vi selv brugt i Det Radikale Venstre som finansiering af vores forslag til en skattereform, og min gode partikollega, hr. Rasmus Helveg Petersen, har beklaget – eller burde i hvert fald have gjort det på nuværende tidspunkt – det, han sagde om Aalborg Portland.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jeg er meget enig i, at det burde min gode kollega, hr. Rasmus Helveg Petersen, beklage, for det er arrogant over for arbejdspladser.
Men nu er det sagt, og jeg tror, det dækker over en reel holdning, der er i Det Radikale Venstre, nemlig at de gamle arbejdspladser, hvor folk kunne gå hen og blive beskidte, ikke er noget værd.
Vi skal have fremtidens arbejdspladser med papirvendere.
Men er fru Marianne Jelved enig i, at når man øger NOx-afgiften så meget, bliver konsekvensen, at den type arbejdspladser, hvor man bruger meget energi, vil lukke?
Og bekymrer det Det Radikale Venstre, eller er den reelle holdning i Det Radikale Venstre, uanset om han burde have sagt det eller ej: Pyt med det, det er taberarbejdspladser, det er datidens arbejdspladser, væk med dem?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg synes jo, at det er bedre, at man bruger afgiftsværktøjet bevidst til at fremme nogle af de formål, man gerne vil fremme, end at man lader en svækket lønkonkurrenceevne æde arbejdspladser i Danmark op.
Så skal jeg sige, at når hr. Peter Christensen siger, at han tror, at det, der bliver sagt om Aalborg Portland, dækker en holdning hos Det Radikale Venstre om, at vi ikke vil have beskidte arbejdspladser, så er det vitterlig vås.
Vi går ind for, at der er produktionsvirksomheder i Danmark.
Det er nødvendigt, for at vi kan få innovation, fornyelse osv., at vi har produktionsvirksomheder og udviklingsvirksomheder i Danmark.
Men vi er også så presset af, at så mange arbejdspladser er forsvundet fra Danmark til andre dele af verden og ikke forventes at komme tilbage igen, at vi er nødt til at finde nye måder at skabe arbejdspladser på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak for det.
Altså, fru Marianne Jelved virker altså en anelse indebrændt eller sådan indestængt, og jeg må sige, at det ikke klæder fru Marianne Jelved.
Det er meget bedre at have den der dialog, der er baseret på lidt smil på læben og lidt lune.
Det er måske, fordi fru Marianne Jelved godt kan se, at Det Radikale Venstre er noget trængt, altså først og fremmest selvfølgelig af den debat om Aalborg Portland, som partiets egen ordfører har foranstaltet ved at sige: »Aalborg Portland har haft meget høj stemmeføring, men er i denne sammenhæng uinteressante.
Det handler om fremtidens arbejdspladser, og det er ikke Aalborg Portland, der under nogen omstændigheder skal udfylde den rolle.«
Det er jo ikke sådan lige en lille svipser, og det følger jo en meget klar pick the winner-strategi, altså at man som politiker mener, at man ved, hvad det er for en type arbejdspladser, Danmark skal leve af fremover, og derfor har man ingen problemer med afgiftsbelægge nogle af de »gamle« arbejdspladser, vi har, som er i en industriproduktion, hvor man egentlig tænker, at det da var skønnere, at den der lidt mere forurenende industri lå i Polen eller i Ungarn måske eller i hvert fald i andre lande; den skal i hvert fald ikke ligge i Danmark.
Er det ikke derfor, vil jeg spørge fru Marianne Jelved, at det er en lidt problematisk debat at tage?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg skal først sige til hr. Thulesen Dahl, at jeg ikke synes, at det klæder hr. Thulesen Dahl at fortælle mig, seerne og alle dem, der sidder her i Folketinget, hvad der klæder mig.
Så skal jeg lige sige om udviklingen af arbejdspladser i Danmark: Der sker en kontinuerlig udvikling og ændring af arbejdspladserne i Danmark på grund af ny teknologi, nye krav, nye behov osv.
Vi har ikke 260.000 landbrug længere, det er godt nok nogle årtier siden, at vi havde så mange af den slags.
Vi har heller ikke længere særlig mange skibsværfter, det er ikke så længe siden, at vi havde en del af dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jeg forsøgte bare at skabe lidt humør, men jeg kan godt se – beklager – at det gik ikke.
Jeg synes jo bare, at i den debat om arbejdspladser, som regeringspartierne vil tage, bliver man jo også nødt til at svare, når vi spørger til det og til regeringens politik.
Og når en radikal ordfører udnævner industrier i Danmark som nogle industrier, som ikke er en del af fremtidens arbejdspladser i Danmark, er det da en interessant debat at tage.
Det er da også interessant, i lyset af at fru Marianne Jelveds parti er i regering med SF, som jo tidligere her i salen har udnævnt det danske landbrug som et pick the loser-erhverv, altså at man i virkeligheden har støttet et tabererhverv, og i lyset af at fru Marianne Jelved nu selv trækker landbruget frem som et af de steder, hvor det selvfølgelig er gået, som det er – vi har færre arbejdspladser i landbruget – men det er jo ikke det samme, som at vi ikke skal prøve at kere os om de arbejdspladser, der er, og prøve at sikre, at vi fortsat har et produktivt landbrugserhverv i Danmark, som også har ganske mange arbejdspladser, bl.a. i yderområderne af Danmark, hvor det er svært at finde andre arbejdspladser.
Så ligger der sådan en strategi hos regeringspartierne om, at der altså er nogle erhverv i Danmark, man ikke længere vil have?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg tror, at jeg er enig i stort set alt det, hr. Thulesen Dahl lige har sagt, så her kan vi sagtens samarbejde.
Selvfølgelig skal der være ordentlige muligheder for landbruget, for fødevareproduktionen osv.; det er en kerneproduktion i Danmark.
Og der skal også være plads til andre virksomheder.
Og vi har set, at Danmark har klaret sig godt, ved at vi har haft nogle rimelig gode miljøkrav, som også har smittet af på vores omgivelser.
Jeg vil endnu en gang sige, at det, der er sagt af hr. Rasmus Helveg Petersen om Aalborg Portland, er trukket tilbage – fra Folketingets talerstol, om nødvendigt.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Fru Marianne Jelved brugte ordene om denne finanslov, som der skal stemmes om i morgen, at den var afmålt og ansvarlig.
Det undrer mig, at fru Marianne Jelved kan lægge navn til en 100-milliarder-kroners-underskuds-finanslov og sige, at den er afmålt og ansvarlig.
Nu er vi 2½ timer henne i debatten, og Danmark er nu gældsat med ca. 30 mio. kr. ekstra i forhold til, da vi startede.
Ud over tilbagetrækningsreformen, som blev indgået som en aftale mellem Det Radikale Venstre og de borgerlige partier – ikke med venstrefløjen, men med de borgerlige partier – hvor er det så, perspektivet ligger henne i den her finanslov?
Er det NOx-afgifterne, er det de for 5 mia. kr. øgede afgifter, er det de 100 mia. kr. i underskud
Kunne ordføreren ikke komme med tre konkrete markante initiativer, der er i den her finanslov, som sparker Danmark i den rigtige retning, ud over tilbagetrækningsreformen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-19:
Jeg er da superglad for det svar, for det betyder så også, at den socialdemokratiske finansordfører erkender, at Ginikoefficienten kan man ikke bruge til noget som helst, når man skal måle på, hvorvidt skattereformen rent faktisk har en effekt eller ej.
Det vil sige, at i hele den diskussion, der har været om den såkaldte Ginikoefficient, og hvorvidt den kan bruges som en måde at måle, om der er fattigdom eller ej, anerkender Socialdemokraterne nu, at det kan den ikke, for det er sådan set det, skatteministeren skriver i sin kronik.
Så vil jeg godt tilbage til det spørgsmål, som min konservative kollega stillede, og som handlede om Dansk Metals ønske om at hæve grænsen for topskat.
Jeg vil bare spørge Socialdemokraternes ordfører om, om Socialdemokraterne er indstillet på at hæve grænsen for topskatten, når man skal forhandle en skattereform – ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Må jeg ikke starte med at svare på det spørgsmål, der blev stillet først, nemlig kommentaren om, at der skulle være en forskel mellem det, jeg har sagt i min ordførertale, og de svar, som finansministeren har givet.
Det er der ikke.
Det er rigtigt, at finansloven for 2012 har en negativ arbejdsudbudseffekt på op til 4.000 mennesker, forstået på den måde, at arbejdsudbuddet vil blive reduceret.
Ifølge vismændene sker det med en forsinkelse på ca. 6-7 år.
Det vil sige, at vi snakker om noget, der sker i 2018 eller 2019.
Men det, vi er optaget af, og det, der er kerneudfordringen, er jo at skabe job nu og her i 2012 og 2013.
Det er det, vi har fokus på, ikke udbudseffekterne i 2018 og 2019.
Dem adresserer på en anden måde, bl.a. med skattereformen og nogle af de andre reformer, vi skal i gang med.
De har også en effekt på arbejdsudbuddet.
Så lad mig lige sige til sidst med hensyn til skattereformen: Jeg er helt enig i det, der står i skatteministerens kronik.
Jeg tror, det er meget rigtigt.
Udgangspunktet er, som jeg har sagt flere gange, det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi sænker skatten på arbejde og øger arbejdsudbuddet.
Det er sådan en skattereform, vi skal lave.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det er det samme, som vi sagde før valget, og det er jo nok det, der egentlig ryster venstre side af Folketingssalen allermest, for man mener, at det skal være nyt.
Det mener vi sådan set ikke, vi mener, det skal være ordentligt, og at det skal være holdbart, og derfor mener vi det samme, som vi gjorde før valget.
Det skaber tillid i befolkningen, og det er godt for dansk økonomi.
Vi mener det samme.
Vi havde en pakke, der hed »Holdbar vækst«, vi havde et skattestop, og vi havde lavet reformer, der gjorde, at der var en grundlæggende tillid til dansk økonomi også ude på markederne.
Og det er det, som den nye regering selvfølgelig overtager – heldigvis, for det gør, at vi fortsat er et af de få lande i verden, der kan have meget billige renter, fordi der er tillid til dansk økonomi
Men nyt?
Nej, der ikke noget nyt; der er noget ordentligt.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg skal bare takke for, at Venstre ikke har noget nyt på dagsordenen.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Altså, jeg kan forstå, at man i regeringspartierne og Enhedslisten nærmest er stolt af, at man er løbet fra stort set alt, hvad man sagde før valget.
Og det skal jeg så ikke kommentere yderligere.
Thomas Jensen (S), 2012-01-19:
Venstres ordfører sagde, at nu var der behov for ro og tillid, men spørgsmålet er jo, hvordan man kan have tillid til Venstre.
Der blev opbygget et massivt underskud under Venstres sidste 4 år ved regeringsmagten.
Den tidligere statsminister gik ud og sagde, at krisen var overstået, at krisen var slut, at nu var det tid til at se fremad, og alligevel ser vi, hvordan skeletterne vælter ud af skabene.
Og jeg tror desværre ikke, at skeletterne er færdige med at vælte ud af skabene.
Der er en kæmpe regning, der skal betales efter Venstre, og alligevel kan vi ikke få at vide, hvad det er, Venstre vil.
Når vi ser på skattepolitikken, kan vi se, at Venstre vil give massive, ufinansierede skattelettelser.
Den ene dag er der stadig væk skattestop, og den næste dag, ah, så er der alligevel ikke skattestop.
Vi kan simpelt hen ikke få nogen klare svar fra Venstre på, om Venstre vil være med til at betale den regning, som de har smidt ikke bare til den nye regering, men også til samtlige danskere.
Formuleringerne er ren populisme om, at det bliver dyrere at være dansker.
Ja tak, det kan godt ske, det bliver dyrere at være dansker, men det er jo simpelt hen, fordi regningen efter VKO-styret skal betales.
Så mit spørgsmål i dag er: Ud over de sådan rent populistiske indslag, der er i ændringsforslagene fra Venstre, hvad er så Venstres skattepolitik?
Hvad er Venstres vej ud af den her krise, som dansk økonomi står i?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det er en særegen historieskrivning, der er i gang i Socialdemokratiet, nemlig at alle de nye skatter og afgifter, der bliver lagt på danskerne, kommer på grund af krisen.
Jeg tror, at enhver, der vil læse finanslovforslaget igennem, kan se, at det ikke er rigtigt, at det er, fordi man er i gang med at bruge pengene.
Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad der bliver sagt, men jeg er ikke i tvivl om, at det sådan er den fortælling, man går og banker, oven i købet dunker, hinanden på ryggen med i Socialdemokratiet, så man i øvrigt synes, det hele kører godt.
Det ville da også have været mærkeligt, hvis et land, der har en erhvervsstruktur, der er så afhængig af landene omkring det, så ikke bliver ramt.
Men vi gjorde noget ved det, og det var ikke at begynde at love danskerne guld og grønne skove, men at lave reformer.
Det var upopulært.
Alle sagde, at det at lave en efterlønsreform kunne man ikke før et valg.
Det kan godt være, at man ikke kan det, men det var det, der var behov for.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der er meget kritik af den nye regering.
Det synes jeg er helt i orden; det er jo en oppositions rolle – fint nok.
Men når det så kommer til, hvad Venstre selv mener, er det jo meget betegnende, at det hele er i datidsform.
Det er jo i datidsform: Vi lavede, vi gjorde, vi sagde, vi mente.
Men ikke et ord, ikke ét ord om, hvad Venstre mener der skal ske i den nuværende situation, hvad der skal ske i dag for at skabe arbejdspladser.
Kunne vi ikke fået svar på det?
Thomas Jensen (S), 2012-01-19:
Der er regningen ikke betalt endnu, det er en regning, som man har smidt videre til den nuværende regering, og som vi først skal ud og finde finansiering for nu her.
Så der er en lang række steder, hvor Venstre bare har delt gaver ud, især til landbruget og til sine borgerlige venner, højreorienterede venner, og nu kommer vi så og skal sørge for, at der er en finansiering af de gaver.
Derfor ville jeg også synes, det var rart, hvis vi kunne få et ansvarligt, troværdigt svar fra Venstres finansordfører i dag:
Hvor er det, Venstre vil gå ind og være med til at tage ansvaret for at finansiere nogle af de gaver, som Venstre har delt ud?
Det er sådan noget, som det ville være ret rart at hr. Peter Christensen kunne give nogle klare svar på i dag.
Hvor er det, Venstre vil finansiere f.eks. landbrugets skattelettelser?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
At høre Socialdemokratiet snakke om ansvarlighed og kalde sig selv for en reformregering er jo bare ord, og det kendetegner den nye regering.
Det er bare ord, handlingen er den stik modsatte.
Når man f.eks. hører statsministeren holde sin nytårstale, er det en fin tale, men det er bare ord, for den politik, der bliver stemt igennem herinde i Folketingssalen, gør det stik modsatte.
Reformer, bliver der sagt, men nævn nogle reformer, som den nye regering har gennemført, nævn nogle!
I stedet har man lavet det, der betyder, at 4.000 mennesker forlader arbejdsmarkedet, sådan at det reformbehov, som den nye regering har skitseret, er steget.
De eneste reformer, der er blevet lavet i de 109 dage, den nye regering har siddet, er dem, VK-regeringen lagde frem.
Så lad være med at klandre Venstre for, at vi ikke har ført en økonomisk ansvarlig politik.
Jeg glæder mig til at se, at der kommer en eller anden sammenhæng mellem ord og handling hos den nye regering.
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-19:
Sådan sagde daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen fra Venstre, og det står jo i kontrast til, at ordføreren siger, at man ikke kan klandre Venstre for at have ført en økonomisk uansvarlig politik.
For det, økonomerne sagde, var jo, at hvis man blev ved med at lade pengene fosse ud af statskassen på den måde, som VK-regeringen gjorde, så ville det overophede økonomien; det ville mindske konkurrenceevnen, fordi lønnen ville stige alt for meget.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren svare på, er: Er der noget, man har fortrudt fra de sidste 10 år?
Og hvad har man tænkt sig at gøre ved de udfordringer, man har skabt med den politik, man førte?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Nej, jeg mener grundlæggende, at når vi ser på, hvordan dansk økonomi er i dag, så er der ikke noget, vi har fortrudt.
Jeg mener, der er en udfordring, som vi har brugt mange år på at slås med, og som har handlet om at styre især den kommunale økonomi.
Der har jo bredt i Folketinget været en holdning om, at der skulle være frihed til kommunerne, og der har også været stor kritik af den daværende regering, når den begyndte at sætte tommelskruerne på kommunerne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-19:
Men det var jo ikke udelukkende den kritik, økonomerne kom med.
Det var jo bl.a., at Venstre og den daværende regering ikke i tide fik vedtaget de reformer, der skulle til for at sikre arbejdsudbuddet.
Det er også dejligt, at Venstre lige pludselig fandt ud af, at vi alligevel skulle se på efterlønnen, selv om man jo i 2007 gik til valg på at bevare efterlønnen.
Og det, der kunne være interessant at høre fra Venstres ordfører, er: Når nu den nye regering har tænkt sig at lægge en masse reformer på bordet, som skal løse de problemer, som skulle være løst for 10 år siden, vil Venstre så være med, eller vil man stå ovre i hjørnet og være imod?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Venstre bakker helt regeringen op i reformbehovet og er meget, meget enig i, at når man sætter et reformbehov på 55.000 personer strukturelt i regeringsgrundlaget, så er det godt, for det har Danmark brug for.
Det kan jo så undre noget, at første gang partierne har mulighed for at påvirke tingene, hedder det minus 4.000.
Det er bare, fordi jeg har en eller anden forestilling om, at hvis man har et mål, man gerne vil nå, så begynder man at gå derhenad.
Det gør regeringspartierne ikke, de vender ryggen til målet og styrter den modsatte vej.
Så at skulle lytte til Det Radikale Venstres ord om ansvarlighed og behovet for reformer, når det, man gør, første gang man har noget at skulle have sagt, er at trække 4.000 personer ud af arbejdsmarkedet, ja, det undrer.