runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Der skal med hensyn til det her forslag ikke herske tvivl om, at det på nogle punkter er et skridt fremad.
Det tror jeg vel også, som det også har været sagt af tidligere ordførere, at hele Folketinget kan stå bag og kvittere for.
Det, der så er det lidt ærgerlige i det, er, at man jo sådan set i stedet for at have taget et skridt fremad kunne have taget to skridt fremad, nogle ville også sige, man kunne have taget et syvmileskridt, fordi vi har den viden til rådighed, som vi egentlig på mange punkter har behov for.
Det er jo også den viden, der har dannet grundlag for, at oppositionen i fællesskab har stillet de ændringsforslag, som vi har, både om flere kommuner, om varebiler og også om de tidsfrister, der er.
Jeg skal da beklage, at regeringen ikke har villet være med på de ændringsforslag.
Jeg tror også, det er vigtigt at få rettet en misforståelse.
Det er blevet sagt indtil flere gange, at det her reducerer partikeludslippet mellem 90 og 98 pct. Og det passer simpelt hen ikke.
Det vil sige, at jeg synes, man fra borgerlige ordføreres side stikker folk blår i øjnene, når man siger, at mellem 90 og 98 pct. af partiklerne forsvinder.
Ja, mellem 90 og 98 pct. af vægten af partiklerne for biler over de 3,5 ton forsvinder efter nogle bestemte tidsfrister, men antallet af partikler bliver rent faktisk flere og flere, fordi de bliver mindre og mindre.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi også har det perspektiv med i debatten.
Vi har derfor fra oppositionens side så også stillet ændringsforslaget om, at vi skulle have Euro IV og Euro V med i det her, og jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke har villet det.
Det er også det samme, som hr. Dohrmann siger: Der er ikke nok tilgængelig viden for nuværende.
Vi har Københavns Kommune, vi har Frederiksberg Kommune, der siden 2003 hårdt og intensivt har presset på for at få gennemført det her.
De går vel ikke som kommuner ud og forsøger at presse noget igennem, som de ikke mener der er tilgængelig viden bag.
Det nægter jeg at tro, for det er deres borgere, som får gavn af det her, men det er jo også deres erhvervsliv, der skal være med til at betale en del af regningen.
Så jeg vælger at tro, at når Københavns og Frederiksbergs kommuner går så hårdt ind i den her sag, gør de det også på et grundlag af tilgængelig viden og ikke på et grundlag af gætterier, som det er blevet sagt her fra talerstolen.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Jo, vi anerkender, at det er en væsentlig ændring i den positive retning, og det er jo også derfor, vi har presset på igennem lang tid for at få skabt miljøzoner.
Men det må dog være sådan, at hvis man lokalt, altså i kommunalbestyrelsen, et udtryk for et demokratisk fundament, siger: Vi synes, der også her er baggrund for sagligt, fagligt, indholdsmæssigt at indgå og medvirke eventuelt i en samlet miljøzonebetragtning – det er jo mest aktuelt i hovedstadsområdet – så synes vi, det er meget mærkeligt, at man afskæres fra at få muligheden.
Vi synes, at miljøministeren burde have mulighed for efterfølgende at vurdere sagligt og fagligt, om det vil være logisk at udvide zonerne til nogle af de byområder, som jo er vokset totalt sammen, som har noget af den samme trafik, som derfor også har nogle af de samme problemer, og hvor der måske også derfor kunne være nogle gevinster ved at inddrage yderligere områder i zonerne.
Så vi synes, det er mærkeligt.
Det er en brist i den logik, der ellers kunne være i forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Jamen anerkender ordføreren ikke, at det at skabe miljøzoner er et stort indgreb over for transporterhvervet, og at man derfor skal gøre det med forsigtighed og der, hvor det har den største effekt?
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Jamen jeg synes, at hr. Christian WedellNeergaard i sit spørgsmål jo netop siger: Hvorfor ikke vente og starte der, hvor problemerne er størst?
Der tror jeg simpelt hen, at der måske er tale om, at vi på en eller anden måde har en forskellig tilgang, for det er jo sådan, at der, hvor problemerne er størst, grænser man også op til andre byområder – i alt fald i Københavnsområdet – hvor man med lige så stor hæderlighed kunne sige: Her er problemet lige så stort.
Og hvis der de steder er et ønske om, at man kunne indgå i kommende miljøzoner i en naturlig sammenhæng med det, der eventuelt skabes i København, synes vi, det er meget underligt, at man ikke kan tage den diskussion op.
Som sagt er ændringsforslaget jo sådan sammensat, at det overlades til ministeren at tage endelig stilling, men at man netop dér kan vurdere, om der ikke kunne skabes en indre logik og en sammenhæng til de kommende zoner.
Det synes vi er mærkeligt at man ikke vil lade omfatte af forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Jeg vil bare spørge ordføreren: Når nu man så skråsikkert fremfører, at det vil have en øget effekt at inddrage flere byer, hvad bygger man egentlig den viden på?
Vi står jo med noget nyt, som skal implementeres på baggrund af en henvendelse fra Københavns Kommune.
Det er Københavns Kommune alene, der har drevet det her frem, og derfor har man nu i lovforslaget sagt, at der er fem byer, hvor der hersker nogenlunde ens vilkår, og derfor har man taget de fem byer med.
Vi ved, det reducerer partikelforureningen fra bilerne, men vi ved jo ikke, hvad effekten er i forhold til den samlede partikelforurening.
Vi ved, at effekten vil være relativt lille, og dermed er der jo god baggrund for at sige: Lad os nu afprøve det i de fem byer, hvor problemet er størst.
Vi ved heller ikke, hvad effekten er af de katalysatorer.
Der bliver nu lavet en godkendelsesordning, og den virker først på et senere tidspunkt, så derfor kan man sige: Hvorfor ikke lige afvente og se, hvordan det virker i de fem byer, som er omfattet af lovforslaget?
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Jeg tror, at jeg i alle sammenhænge, hvor jeg har diskuteret det her – jeg sagde det også, da jeg indledte min ordførertale – har konstateret, at det er et skridt fremad.
Vi mener, at man efterhånden er blevet presset til i regeringen at tage det her skridt, og vi er glade for, at det sker.
Det er et skridt fremad på nuværende tidspunkt.
Men i spørgsmålet om teknikken og virkningen i forhold til det at begrænse antallet af kommuner, der kan indgå i det, hænger argumentationen ikke sammen.
Man kan jo sige, at netop de vognmænd, som i fremtiden skal investere i forskellige former for teknologi, er i den situation, at det skal de gøre i forhold til de miljøzoner, som skabes i en eller flere af de fem store byer, og man kunne jo nøjagtig lige så godt have den situation, at man så havde yderligere miljøzoner forskellige steder; det giver jo ikke en yderligere investering for vognmændene, for de skal kunne køre de samme steder under alle omstændigheder.
Derfor er der kun gevinst at hente for sundhed og miljø, hvis man inddrager andre geografiske områder i den her lovgivning.
Det er også derfor, vi fortsat ikke forstår, at heller ikke Dansk Folkeparti vil være med til at sikre, at man kunne have større geografiske områder indbefattet.
Der er kun gevinster ved det.
Investeringen er den samme for de vognmænd, der er tale om, fordi de jo altså skal indrette sig i forbindelse med det første sted, som rent faktisk laver zonerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Som jeg gjorde rede for for et lille øjeblik siden, er det min klare holdning, at de fem kommuner, som er nævnt i forslaget her, er dem, der kan gå i gang med miljøzoner.
Men spørgsmålet er jo – og det er mit spørgsmål til hr. Johs. Poulsen – om man får nok ud af de penge, man ofrer, når man ud fra de undersøgelser, der ligger til grund på nuværende tidspunkt, ved, at der er 40 pct. af de her filtre, der ikke virker.
Får man så nok for de penge, de ting, man egentlig pålægger vognmændene ved at indføre de her partikelfiltre?
Vi ved jo, at i forhold til situationen, da grænseværdien for tunge køretøjer blev indført i 1990, har man, hvis man tager EURO IV og Vkøretøjerne med, altså taget 98 pct. af de partikler væk.
Er det ikke en stor forbedring, at man nu tager 98 pct. af partiklerne væk, og er hr. Johs. Poulsen ikke tilfreds med, at det her virkelig er et kæmpe skridt fremad?
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Jeg må indrømme, at jeg sådan set ikke synes, at spørgsmålet var særlig logisk, hvis det skulle forstås på den måde, at man virkelig mener, at det er et meget stort problem, at der i den her udviklingsfase er problemer.
Og hvis man virkelig mener, at det i sig selv er et meget stort problem, at der er et vist procenttal i den undersøgelse, der ikke er tilfredsstillende, så er det jo ikke et argument for, at man ikke kan inddrage yderligere kommuner i miljøzonerne i fremtiden.
Så kunne man lige så godt sige, at det er et argument for, at man overhovedet ikke kan gå i gang, og så må man jo beslutte sig ud fra det.
Hvis man kan gå i gang i de fem store kommuner, er der naturligvis logik i, at man også ville kunne gå i gang ikke mindst i kommuner, altså bysamfund, tæt beboede områder, som ligger direkte op ad de fem bysamfund, der er tale om her.
Det var altså det, hr. Jørn Dohrmann sagde, og der synes jeg, det er vigtigt, at vi sådan set sikrer, at der er overensstemmelse mellem det, der siges her fra talerstolen, og det, som så rent faktisk vedtages.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Det glæder mig overordentligt, at selv hr. Johs. Poulsen kan se, at der er fremskridt på det her område.
Selvfølgelig skal det stå
lysende klart, at dér, hvor man kan gå i gang, er i de fem kommuner, som vi har omtalt i forslaget her.
Men som det også må stå lysende klart for enhver, der beskæftiger sig med det her, så viste det demonstrationsprojekt, som Færdselsstyrelsen afsluttede her i sommer, at det altså var 40 pct. af de her partikelfiltre og katalysatorer – kald dem, hvad du vil – der ikke virkede.
Skulle man så lave en generel lov, eller skulle man være realistisk og ligesom lave nogle forsøgsprojekter?
Der siger vi fra Dansk Folkepartis side, at vi gerne vil lave forsøgsprojekter, og hvis det viser sig, at vi skal have flere miljøzoner, så vil vi gerne diskutere det på et senere tidspunkt, når grundlaget derfor er på plads.
Men på nuværende tidspunkt må vi bare sige, at den viden, der er tilgængelig på området, ikke er tilstrækkelig.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Mit retoriske spørgsmål gik jo på, hvorfor vi finder os i det landbrug.
Det gør vi, fordi vi gerne vil være selvforsynende med fødevarer, det gør vi, fordi der er penge i det, det gør vi, fordi landbruget er en stor eksportvare for Danmark, fordi landbruget giver os vigtige arbejdspladser, ikke mindst i yderområderne i Danmark, og fordi vi ved, at på trods af de dyrevelfærdsproblemer, vi har i landbruget, så har dyrene det bedre i de danske stalde end i andre stalde rundtomkring i verden; og også, fordi vi ved, at fødevaresikkerheden er bedre i Danmark end i andre lande.
Men det skal altså ikke ske på bekostning af vores natur.
Vi har mange årsager til at være glade for landbruget, vi har også mange årsager til at have problemer med landbruget.
Vi Socialdemokrater ønsker ikke at afskaffe dansk landbrug, men vi mener, at det er på tide, at vi stiller nogle overordnede krav.
Der er et eneste helt overordnet krav, som vi vil stille, og det er, at dansk landbrug skal være bæredygtigt.
Dansk landbrug har ikke krav på at producere uanset konsekvenserne.
Dansk landbrug er landets største naturforvalter.
Det er et kæmpe ansvar, landbruget har, og som de i højere grad er nødt til at leve op til.
Det er dem, der ejer jorden, det er dem, der skal passe på den, så vores børn og vores børnebørn også kan glæde sig til en morgentur i mosen med nattergalesang og dis hen over engene.
Det er målet for Socialdemokraternes miljøpolitik på landbrugsområdet.
Derfor synes vi, at det er ærgerligt, at forslaget kun omfatter de store bedrifter og dem, der skal udvide og ombygge.
Det betyder, at alle de mange, der bare dukker hovedet og lader være med at udvide, altså kan fortsætte deres forurening.
Vi ville også gerne have, at landbruget skulle have miljøgodkendelser som al anden industri, men det er jo reelt ikke tilfældet her.
Alt for få bedrifter skal have godkendelser, og kravene i godkendelserne er for slappe.
Det her forslag giver mere nitrat i nitratfølsomme områder, de bufferzoner, der skulle beskytte den ammoniakfølsomme natur, er for små, beskyttelsesniveauet for fosfor er for ringe, og hvad der næsten er det allerværste, er, at når man først har fået en miljøgodkendelse, er man fredet i 8 år.
Vi står lige nu i en situation, hvor vi i 2009 ved, at vi har fået kortlagt den danske natur, ved præcis, hvad det er for nogle områder, der kan tåle hvor meget, og de bedrifter, der får deres godkendelser inden 2009, kan bare fortsætte, som om intet var hændt, og de kan også fortsætte uanset de ekstra krav, vi får fra EU.
Derfor mener vi, at der er behov for væsentlige ændringer i den her lov, derfor har vi stillet en lang række ændringsforslag, og vi må sige, at hvis ikke vi får vores ændringsforslag igennem på de meget væsentlige punkter, så kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Så skal jeg sige sådan helt teknisk – det har vi lovet at sige ved andenbehandlingen – at vi dog kan stemme for ministerens ændringsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiet om, hvordan man ser det her skulle kunne lade sig gøre.
Med alle de her krav, man stiller til bl.a. landbruget, vil det jo betyde, at man vil lukke landbruget.
Det lyder også så flot, at der nu lige pludselig ikke er krav nok til fosfor, men dengang Socialdemokratiet havde regeringsmagten, dengang man havde lavet nogle af de første vandmiljøplaner, var det ikke engang taget med ind som et element.
Det er først med den nuværende regering og med støtte fra Dansk Folkeparti, at man fokuserer på fosfor.
Så hvordan hænger det sammen, når Socialdemokratiet lige pludselig står her og siger, at det ikke er godt nok?
Man kan jo ikke kun fjerne støtten fra dansk landbrug, man skal jo gøre det på verdensplan.
Eller tror Socialdemokratiet, at man bare kan gøre det kun i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Der var, sådan som jeg hørte det, tre forskellige spørgsmål.
Det sidste kan jeg starte med.
Vil Socialdemokraterne fjerne støtten fra dansk landbrug og ikke fra alle de andre?
Jeg ved ikke, hvordan hr. Jørgen Dohrmann på nogen måde har kunnet udlede det af min tale.
Vi vil gerne af med støtten, vi vil gerne af med den fælles EU-støtte, men jeg konstaterer bare i min tale, at landbruget får en masse støtte, og det giver ekstra mulighed for, at vi siger: O.k., når I får så mange penge, så må I også høre efter, hvad vi siger.
Hvad angår fosfor i vandmiljøplan I: Som det vil være Dansk Folkepartis ordfører bekendt, har vandmiljøplanerne jo netop udviklet sig over tid.
Og de krav, man stillede i en vandmiljøplan for 5 eller 10 år siden, er ikke de samme krav, vi stiller i dag.
Det her har en helt naturlig udvikling.
Og til det sidste med, at med alle de krav, vi stiller til landbruget, så lukker vi det,
vil jeg sige: Jeg vil gerne se dokumentation for, at der er et eneste af de ændringsforslag, vi har stillet, som skulle betyde, at dansk landbrug skulle lukke.
Det tror jeg nemlig ikke rigtig på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Det er rigtigt, hvad SF's ordfører, hr. Steen Gade, gør opmærksom på, nemlig at dette lovforslag jo er et udtryk for en markant forenkling.
Man gennemfører nogle målrettede restriktioner, og de målrettede restriktioner gør, at det kan kontrolleres, og ved at det kan kontrolleres, så får vi også en væsentlig bedre regulering.
Men det er forkert, når hr. Steen Gade siger, at denne aftale ikke er teknologidrivende.
Det er sådan, at på basis af normtallet 2005-06, som er et fikspunkt, tillægger man 15, 20 og 25 pct.s begrænsning, og det vil på sigt medføre, at vi for at kunne overholde de restriktioner får et krav om, at man er nødt til at bruge den mest moderne teknologi.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Jeg vil godt sige til den konservative ordfører, at det med, at man ændrer hele administrationen her og laver en ny struktur i det, jo er noget, som jeg ikke tror der er nogen i oppositionen der er imod.
Så selve det lovtekniske, altså at man får en bedre måde at regulere på, er jo ikke det, vi slås om.
Vi slås faktisk om, hvad der er indholdet i den nye struktur.
Derfor handler mit spørgsmål til hr. Christian Wedell-Neergaard om, at han siger, at dette forslag er teknologidrivende.
Så vil jeg spørge: Er det det at tage udgangspunkt i det normtal, der er teknologidrivende?
Fordi det, jeg har forstået på det, er, at der ikke sker en snus ude i virkeligheden ved at tage udgangspunkt i det tal.
Der bliver ikke indført ny teknologi.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Jeg må naturligvis medgive, at jeg provokerede den socialdemokratiske ordfører ved at henvise til det beslutningsforslag, som jeg jo mener er næsten identisk med det lovforslag, vi er i gang med at vedtage, og derfor opfordrer jeg naturligvis til en så positiv sagsbehandling af dette lovforslag som overhovedet muligt.
Der blev spurgt til høringssvarene.
Det er sådan, at grundvandet er et af de punkter, hvor der er sket en skærpelse, og det er der også for fosfor.
Og så må man jo sige, at denne lovgivning har været et forsøg på at skabe et administrationsgrundlag af den eksisterende vandmiljøplan III, og derfor har det ikke været ønsket at lave en ny vandmiljøplan III, men det har været et forsøg på at lave et forsvarligt administrationsgrundlag af den gældende vandmiljøplan III tillagt ønsket om teknologi, lugtbegrænsning osv.
Så kan man sige, at med hensyn til de 8 år kan det ikke lade sig gøre, fordi det jo er landbruget som industri, og derfor er det en fast periode.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Jeg må jo bare konstatere, at når Socialdemokratiet kritiserer den nuværende miljøpolitik, så er det mudderkastning, og når De Konservative kritiserer Socialdemokraterne tilbage i historisk tid, så er det bare konstruktiv lovforslagsbehandling.
Det synes jeg er meget tankevækkende.
Men jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mange af de kritiske bemærkninger, som f.eks. Danmarks Naturfredningsforening er kommet med, eller som Det Økologiske Råd har rejst.
Der er et problem med fosfor; der er et problem med ammoniak; der er et problem med nitrat; og der er et problem med, at så mange bedrifter enten fredes, fordi de får en 8-årig periode, hvor de ikke skal rykke overhovedet, eller slet ikke bliver omfattet af lovforslaget.
Jeg synes, det er nogle meget, meget grundlæggende elementer, der mangler i det her lovforslag, som ordføreren ikke er indstillet på at forholde sig til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Det er sådan, at der er indkommet en række høringssvar, og de høringssvar er der taget vidtgående hensyn til i udformningen af loven.
Der var både spørgsmålet om grundvand og mange andre spørgsmål i forbindelse med høringsrunden, og det betyder jo, at lovforslaget er tilpasset de høringssvar i det omfang, det har været muligt.
Og det er derfor, at det så er indarbejdet i lovforslaget, sådan som det ligger.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Jeg kan forstå, hr. Christian Wedell-Neergaard fortsætter historieskrivningen, hvor Dansk Folkeparti slap.
Jeg synes da godt, vi kan begynde at diskutere, hvad Socialdemokraterne har gjort i både 1980'erne og i 1990'erne.
Det synes jeg var mere relevant, men skal vi tale om historien, så gør vi gerne det.
Jeg vil bare spørge om en enkelt ting, som jeg ikke rigtig synes at ordføreren fik med i sin ordførertale, og det er, at han ikke har forholdt sig til, at naturorganisationerne, miljøorganisationerne i Danmark vel nok har leveret de mest kritiske høringsforslag, jeg nogen sinde har set, til denne lov, netop fordi de ligesom vi siger, at det her ikke er nogen generel stor forbedring for dansk natur.
Tværtimod vil det betyde, at en lang række naturområder bliver ladt i stikken i Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Det, Dansk Folkeparti synes på det her område, er selvfølgelig, at kommunen skal inddrage alt den viden, der er tilgængelig på nuværende tidspunkt.
Det skal de selvfølgelig også løbende indtil 2009
der, hvor planerne så foreligger, skulle man gerne formode.
Men det er klart, at når man har noget viden i kommunen, skal man bruge den viden, og derfor ville det jo være fuldstændig tåbeligt, hvis man lægger den viden til side, ikke vil fortælle om den og ikke vil tage hensyn til den, når man giver en miljøgodkendelse.
Derfor tror jeg ikke på, at man kommer ud i den situation, at der er nogen, der bare får en blankocheck, og så ændrer man totalt betingelserne efter 2009.
Derfor er jeg ikke så bekymret på det her område som hr. Torben Hansen, for jeg tror, at kommunerne har fuldstændig styr på det.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Hr. Dohrmann startede med at sige, at 90 pct. ville være omfattet om 8 år.
Det var, om hr. Dohrmann syntes, det var rimeligt, at man nu vil give nogen en 8-årig miljøgodkendelse, samtidig med at man ved, at i 2009 vil det højst sandsynligt for temmelig mange af de her landbrug vise sig, at de ligger i områder, hvor der vil være skærpede krav til udledning.
Der har været forslag fra oppositionen om, hvordan man kunne løse det.
Men synes hr. Dohrmann, at det er udtryk for rettidig omhu, at man så derefter fra 2009 til 2015-16 rundtomkring sandsynligvis på flere tusinde landbrugsbedrifter vil have en drift, der er direkte i modstrid med de natur- og miljømål, som vi stiller op senest i 2009?
Synes hr. Dohrmann, at det er udtryk for rettidig omhu, og synes hr. Dohrmann, at ...
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Jeg synes jo, vi skal forholde os til, at når man regner frem i tiden, regner man med, at 90 pct. vil være omfattet af den nye lov her, når den her 8-årige godkendelsesperiode er udløbet.
Altså 90 pct. regner man med er godkendt her.
Jeg vil så sige, at det jo er klart, at når man har fået en godkendelse, skal folk også have sikkerhed for, at de har et grundlag for deres eksistens.
Men det er ikke det, Dansk Folkeparti arbejder med.
Det kan man så kritisere, men vi mener, det er en sikkerhed for dem, der foretager nogle investeringer, at myndighederne også vurderer det på et godt grundlag.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Jeg kan forstå, at hr. Dohrmann taler om planteavl.
Jeg vil sådan set godt lige gøre opmærksom på, at L 55 er lov om miljøgodkendelse af husdyrbrug, og der er sådan set en væsentlig forskel.
Det, jeg synes også kunne være relevant at tage frem, og som også blev taget frem af fru Mette Gjerskov i fru Mette Gjerskovs ordførertale, er jo, at vi i hvert fald i 2009 kender de helt specifikke krav til hvert enkelt landbrug vedrørende reduktion af næringsstoffer.
Men samtidig med det lovforslag, der ligger her, vil man fra 2007 uddele 8-årige miljøgodkendelser, som ikke kan ændres.
Det er så galt, at formanden for KL's miljø- og teknikudvalg, Venstremanden Bjørn Dahl, har udtalt til Politiken, at det er mangel på rettidig omhu fra regeringens side.
Synes hr. Dohrmann, at det er rimeligt, at man reelt giver nogle en blankocheck til, at de kan køre videre i 8 år med en drift, som vil vise sig at være på tværs af alle natur- og miljømål?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-12:
Lad os nu bare tage den lille bedrift, hvor man har 45 ha jord med planteavl.
Man har kendt hans bedrift i mange, mange år, men manden ønsker at fortsætte med den samme bedrift.
Tror befolkningen eller tror fru Mette Gjerskov så, at der kommer mere eller mindre miljøbelastning af, at den pågældende landmand bliver godkendt eller kommer igennem en screening, eller hvad man vil kalde det, en miljøgodkendelse?
Tror man, at miljøet får det bedre?
Nej, der sker jo ingen forandring, så derfor er det jo ikke nogen forandring af tilstanden.
Man ved jo, at alle amterne skulle lave den vurdering, der indeholder den kumulative effekt, altså den totale miljøvurdering, så sådan det ligger på nuværende tidspunkt.
Hvorfor skal man så bruge ressourcer på at gå ind og lave en omfattende vurdering på det område, hvor der ikke er nogen forandring?
Derfor mener vi ikke, at det er nødvendigt, at de ting kommer med i samme lov.