runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Nu nævnte jeg en global finansskat, men som jeg ser Det Radikale Venstre, plejer Det Radikale Venstre at være et realistisk parti, og jeg kan derfor ikke forstå, at man er kommet ud i det her drømmescenarie om at indføre en global skat på finansielle transaktioner, når muligheden ligger der lige i Europa.
Ti lande – inklusive Tyskland og Frankrig, som jo ikke er ubetydelige økonomier i Europa – har sagt, at de er villige til at tilslutte sig en finansskat.
Hvorfor ikke tilslutte sig arbejdet, så vi får styr på de hurtige spekulationer, så vi får styr på økonomien igen, og så vi ikke kommer til at opleve det, vi så, med den finansielle krise, som jo bl.a. skyldtes den boble, vi så i økonomien i USA?
Hvad med at få styr på de hurtige handler og på spekulationen ved finansielle transaktioner?
Hvad skyldes det, at Det Radikale Venstre ikke mener her, at det er EU, men resten af verden der først skal være med, før Det Radikale Venstre er villig til at flytte sig?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Men der er jo kommet langt bedre styr på kortsigtede finansielle transaktioner.
Med reguleringen, kravene til bankerne, soliditeten i den europæiske finansverden har man jo stået skulder ved skulder i Det Europæiske Fællesskab og løst problemerne.
Det er jo det vigtige, og det er det, vi skal holde øje med, så vi sikrer, at der ikke kommer en boble og en ustabilitet og en finanssektor, som igen ryster i sin grundvold.
Der er jo lavet en stribe af initiativer og reformer i Det Europæiske Fællesskab.
Man har haft øjnene benhårdt rettet mod at sikre, at vi har en finansverden, der er solid, der ikke igen kommer ud i spekulationer og kaster os ud i en finanskrise, og som samtidig også leverer til en ordentlig velfærd i Europa.
Derfor er en finansskat jo et greb i luften, som ikke kan lade sig gøre, og som i den model, som er fremlagt, ikke vil gavne hverken Europa eller vækst eller arbejdspladser.
Det er jo ikke løsningen; det er den stribe af andre initiativer, der har skabt en solid finanssektor.
Og det er jo det, vi skal være glade for.
Nu kan man sige, at grunden til, at der måske er blevet færre offentligt ansatte, jo bl.a. er, at Venstre, da Venstre sad i regering sammen med De Konservative, på ingen måde kunne styre de offentlige budgetter.
Det gik jo galt med den kommunale og den offentlige udgiftsstyring i 2009 og 2010.
Derfor er det jo spøjst at høre, at Venstre nu skælder regeringen ud for faktisk at styre de offentlige budgetter.
Kommunerne har gjort en ihærdig indsats derude for at sørge for, at de overholder budgetterne.
De har prioriteret at investere penge i nye anlæg, så vi kan ruste os til fremtiden.
Det har været en nødvendig omstilling, og den synes jeg ikke man skal skælde ud over, den synes jeg man skal rose.
Og det har netop dannet grundlag for, at vi så kan undgå et nulvækstscenarie i de næste år, for nu er der igen råd til at investere i velfærden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Tak, formand.
Nu har De Radikale jo i den europaparlamentsvalgkamp, vi har været igennem, markedsført sig selv som nok det parti, der er størst tilhænger af EU og mest ivrig efter at få placeret Danmark så tæt på kernen af EU som muligt.
Man er jo også fra Det Radikale Venstre side medlem af en regering, hvor man har en statsminister, der siger, at regeringen arbejder på at være så tæt på kernen i EU som muligt.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Christian Friis Bach fortælle os, er, hvad det betyder at være så tæt på kernen som muligt.
Det må vel betyde, at der, hvor Danmark har nogle forbehold, som gør, at vi så ikke er så tæt på kernen som muligt, må de forbehold vel stå i vejen for at være der, hvor man gerne vil være, og derfor vil man vel gerne have de forbehold væk.
Og så tror jeg, der er mange danskere, der godt kunne tænke sig at høre, hvordan man regner med, at det skal gøres, og hvornår det i givet fald skal ske.
Mette Bock (LA), 2014-06-10:
Nu er det interessant at høre, at man ikke skal have det ene standpunkt på det ene tidspunkt og det andet standpunkt det næste.
Kan ordføreren bekræfte, at regeringen faktisk har fundet ud af, at det her energiforlig kommer til at koste så mange penge, at man bliver nødt til at ændre i det?
Man skulle jo simpelt hen tro, at regeringen havde sørget for at få paradis om ikke på Jorden så i Danmark, når man lytter til ordførerens tale, indtil det tidspunkt hvor ordføreren – tror jeg minsandten – sagde, at regeringen havde fået lavet et jysk energiforlig, og at man nu med jysk stædighed ville gennemføre, at der bliver sat en masse vindmøller op i Danmark.
Så vil jeg bare spørge: Har ordføreren nogen sinde talt med en jyde om den sag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, jeg spørger for at blive klogere, så man skal ikke lægge mig ord i munden.
Jeg spørger simpelt hen bare for at blive klogere på, hvad der er Det Radikale Venstres EU-politik, fordi Det Radikale Venstre i valgkampen har markedsført sig som det mest EU-positive parti, og fordi man er med i en regering, hvor statsministeren gør det klart alle de steder, hun kan, at regeringen arbejder på at være så tæt på kernen i EU som muligt.
Så tæt på kernen i EU som muligt må jo være, at der, hvor vi selv i Danmark har valgt ikke at være så tæt på kernen, ønsker man så at få fjernet de forhindringer, der er for at kunne være så tæt på kernen som muligt.
Det er ikke et spørgsmål om, om jeg ønsker det.
Det er et spørgsmål om at finde ud af, hvad regeringen og Det Radikale Venstre står for.
Hvad forhindrer så Det Radikale Venstre i at få sit ønske opfyldt?
Hvad forhindrer egentlig Det Radikale Venstre i at spørge befolkningen, om man ønsker forbeholdene afskaffet?
Hvis det er ens politik, at man ønsker, at vi skal være så tæt på kernen som muligt, og hvis forbeholdene står i vejen for at være så tæt på kernen som muligt – de kan kun ophæves ved hjælp af en folkeafstemning – hvorfor forsøger man så ikke at få gennemført sin politik?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-11:
Tak for talen, som jeg syntes var rigtig god.
Jeg deltog sidste år på Folkemødet i et møde med nogle af de unge mennesker fra TUBA, og når man sidder med dem, er man ikke i tvivl om, hvad det betyder, at vi får en helhedsorienteret og familieorienteret indsats på alkoholområdet.
Vi har jo indimellem oplevet, at Dansk Folkeparti stiller rigtig mange forslag, uden at der er penge bag, og derfor skal jeg lige have det en gang til for Prins Knud og sikre mig, at Dansk Folkeparti vil være med til at sidde ved et bord og finde de penge, der skal til, sådan at det her ikke bare bliver en papirtiger, hvor man pålægger at få lavet et lovforslag, men hvor der ikke følger penge med.
For i vores optik vil det næsten gøre ondt værre, at man stiller folk i noget udsigt, men reelt ikke kan levere det.
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-11:
Jeg synes egentlig, jeg sagde det meget klart, men jeg vil gerne – ikke for Prins Knud og heller ikke for Prins Henrik, der har fødselsdag i dag, men for fru Pernille Rosenkrantz-Theil – sige, at vi selvfølgelig indgår i forhandlinger.
Det gør vi altid i Dansk Folkeparti.
Vi skal ikke tage gårsdagens debat om finansieringer op som sådan, for det kunne vi have en lang debat om; jeg synes, vi skal fokusere på det her forslag, jeg synes, det er det, vi skal tænke på.
Og vi kan i dag have forskellige tanker om, hvor vi skal finde pengene – det er jeg næsten ikke i tvivl om at vi har – men jeg synes, vi skal sætte os ned ved bordet sammen med ministeren og prøve at kigge på det.
Og vi ved jo også, at der findes puljer, der ikke er brugt op, og vi ved, at der er en finanslov, der ligger lige om hjørnet, så jeg mener faktisk, at vi har nogle gode muligheder.
Mai Mercado (KF), 2014-06-11:
Det er en god dag for børn i misbrugsfamilier.
Det er en god dag, fordi det er et skridt på vejen til at tage hånd om børnene og de unge.
I dag er det jo sådan, at hvis man er misbruger og kommer med et krav om hjælp, er man sikret denne hjælp inden for 14 dage.
Men børn, der vokser op i familier med misbrug, er ikke sikret nogen hjælp, til trods for at rigtig mange børn har rigtig stor brug for hjælp til at få håndteret de oplevelser, de problemer og de følelser, som de har som børn i misbrugsfamilier.
Børnene og de unge har brug for en behandlingsgaranti, og de har brug for hjælp, for tallene taler deres eget tydelige sprog.
At vokse op i en misbrugsfamilie giver en øget risiko for angst.
Det giver en øget risiko for depression og for et lavt selvværd, men ikke mindst en risiko for, at børnene selv udvikler et misbrug senere hen.
Således får 30 pct. af børn i alkoholmisbrugende familier selv alkoholproblemer.
30 pct. Og når det gælder drengene, er den helt gal.
Så skal der jo næsten et mirakel til for ikke at ende som en del af statistikken.
Vi må sige, at så er den negative sociale arv massiv.
Men til trods for, at vi kender statistikkerne, til trods for, at vi godt ved, hvilken indsats der kan være vejen frem, så er der i dag ikke en egentlig systematisk indsats til at hjælpe de her børn og til at sikre unge vejen mod et bedre liv.
Et bedre liv, som på alle måder gavner den unge, men som også gavner samfundet, og hvor den unge med den rette rådgivning i større grad bliver herre over eget liv og også kan reflektere over de valg, som han/hun gør og dermed også bliver markant bedre til at håndtere eget liv.
Det betyder jo, at den unges eget misbrug forhåbentlig bliver mindre, og at den unge selv får færre problemer, depressioner og tager færre stoffer.
Og det vil betyde et generelt lavere frafald på ungdomsuddannelserne og færre anbringelser.
Det vil naturligvis komme samfundet til gavn, men allervigtigst for mig kommer det den unge direkte til gavn.
Derfor er det også rigtig glædeligt, at det ser ud til, at der er et flertal i Folketinget i dag, som stemmer for en indsats til børn i alkoholfamilier.
Jeg vil gerne sige tak til alle dem, som bakkede op under førstebehandlingen.
Tak til dem, som skulle have lidt tid.
Og også tak til dem, som her på falderebet kan se det gode i det her forslag.
Det er rigtig godt, og vi ser frem til de konkrete forhandlinger til efteråret.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-11:
Allerede i dag er det sådan, at kommunerne faktisk skal hjælpe de her børn.
De gør det bare ikke.
Derfor vil jeg godt takke Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti for at have fremsat det her forslag, så vi kan få styr på de her ting.
Det er egentlig det, der er det vigtige for mig og for Venstre.
Det vigtige er, at nu kommer det her videre og vi kan behandle det.
Jeg kan forstå, at regeringen og SF nu også gerne vil stemme for det her forslag.
Det betyder jo, at både regeringen og SF er enige med mig i, at der selvfølgelig er en mulig finansiering for det her forslag, for ellers ville man vel ikke stemme for.
Det, som er det vigtige her, er spørgsmålet om, at der er nogle børn, der får noget hjælp, som de ikke tidligere har fået.
Så kan vi godt diskutere alle de her ting, som er rimelig uinteressante for alle de mennesker derude, for det, der er vigtigt for de her mennesker derude, er, at de familier og børn, som har de her problemer, får noget hjælp.
Så jeg er meget glad for, at der bliver et samlet flertal for det her, og at vi selvfølgelig mødes og finder ud af, hvordan sådan et lovforslag skal skrues sammen, og den økonomi, der skal til.
Jeg har også under førstebehandlingen påpeget de steder, som socialministeren i øvrigt også nævnte i sin tale, hvor der er muligheder – det er klart, at der skal være en vilje – for at finansiere det her.
Jeg kan bare give et eksempel.
Der er jo en lang række konti og puljer på Socialministeriets budget, hvor man kunne gå ind og finde nogle penge.
Når socialministeren sådan bare lige vupti ned i lommen kan skaffe 26 mio. kr. til gavekort til narkomaner, der er med i projekter, fra en pulje fra 1996, burde det nok også være muligt at finde nogle penge, så man kunne finansiere de her ting, som ligger i det her beslutningsforslag.
Derfor skal jeg ikke diskutere det her mere, for det, det drejer sig om, er at få hjulpet nogle børn.
Kunne vi ikke være enige om, at det er det, der er udgangspunktet?
Så skal vi nok i fællesskab, kan jeg forstå, finde ud af, hvor vi skal tage pengene fra.
Morten Østergaard (RV), 2014-06-11:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Vi har, mens Folketinget har knoklet med de sidste dages arbejde, fået en ny og spændende aktivitet på Christiansborg oppe i Tårnet.
Der er åbnet en restaurant, og der er foreløbig booket 7.000 deltagere til spisning deroppe, og der er åbnet et udsigtspunkt over hovedstaden.
Den tilføjelse til vores borg vil jeg da opfordre alle til ved lejlighed at nyde. Folketingets næste møde afholdes torsdag den 14. august 2014, kl. 10.00, med følgende dagsorden: 1. behandling af forslag til lov om ændring af virksomhedsskatteloven.
Det forhold, at der ikke er flere møder i salen, er som bekendt ikke ensbetydende med, at arbejdet ligger stille.
Der vil som sædvanlig være jævnlige møder i stående udvalg i Folketinget, ligesom der vil være andre arrangementer, medlemmerne er engageret i.
Fra i morgen og de næste 4 dage vil en stor del af os f.eks. deltage i folkemødet på Bornholm.
Dette være sagt for at imødegå den misforståelse, man nogle gange møder, om, at mødefrihed i salen er ensbetydende med tidlig sommerferie.
Jeg ønsker alle medlemmer af Folketinget en god og aktiv sommer og vil samtidig gerne takke alle vores ansatte på Christiansborg for deres indsats i det forløbne folketingsår.
Rigtig god sommer til jer alle sammen!
Mødet er hævet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-11:
Venstre kunne ikke komme med noget bud på, hvorvidt man ville støtte det her forslag eller ej under førstebehandlingen.
Venstre kom ikke med noget bud på, om man gik den ene eller anden vej.
Det er ufattelig nemt.
Det er jo det, Dansk Folkeparti gør på det ene, det andet og det tredje område.
Man bare lover til højre og venstre uden at anvise nogen former for finansiering.
Der havde jeg trods alt forventet, at der i Venstre var en lidt større ansvarlighed, end at man bare sender en skriftlig meddelelse til et udvalg om, at man støtter et forslag fra to andre partier, uden at man har skyggen af finansiering til det, men det går jeg selvfølgelig ud fra at ordføreren kommer herop og redegør for.
Bent Bøgsted (DF), 2014-06-11:
Det sker jo en gang imellem, at man får kigget nærmere på forslagene og får diskuteret dem lidt mere igennem, og det har vi også gjort i Dansk Folkeparti vedrørende det her forslag om arbejdsklausuler.
Vi kan se, at der alligevel er en hel del godt, som jeg tror vi kan snakke os til rette om, og det er vi selvfølgelig også klar til – ret skal være ret.
Derfor vil vi i dag stemme gult, altså undlade at stemme til det her forslag, og vi er klar til at diskutere med forslagsstillerne om, hvordan vi kan komme til rette med det, så vi kan blive helt enige, hvis det kommer dertil.
Der er en del godt i forslaget, som vi godt kan støtte i Dansk Folkeparti, men der er også noget, vi skal have talt os til rette om.
Så vi stemmer gult til det her forslag.
Vi sagde godt nok ved førstebehandlingen, at vi ville stemme nej til det, men vi har jo lov at ændre holdning trods alt – det sker en gang imellem i Folketinget, at vi ændrer holdning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-06-11:
Det er et udmærket forslag, men sagen er, at vi tror, at vi er blevet indbudt til forhandlinger, og på den baggrund synes jeg, at vi skal trække forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-11:
Vi er i regeringspartierne meget optaget af, at børnene i familier med alkohol- og stofmisbrug får den nødvendige støtte og hjælp.
Derfor har vi været meget tilfredse med, at der i serviceloven er et klart krav om, at børn, der har behov for hjælp på grund af alkohol- eller stofmisbrug, kan få den nødvendige støtte.
Derfor har vi også lige udmøntet et sundhedspolitisk udspil med en familieorienteret alkoholbehandling, fordi det, når mor og far drikker, naturligvis ikke kun er mor og far, der har et problem, men hele familien.
Socialdemokratiet var i forbindelse med førstebehandlingen skeptiske over for det her forslag, fordi der simpelt hen ikke er anvist en finansiering, men vi har så truffet en beslutning om, at vi, fordi indholdet er, som det er, og det er en intention, vi deler, vil indgå konstruktivt i en forhandling med Folketingets partier om at finde den nødvendige model for det her og dermed også at finde de nødvendige penge.
Og vi har selvfølgelig, når vi nu gør det, en forventning om, at de partier, der så trykker på de grønne knapper, også er villige til ikke bare at sætte sig ned for at finde den nødvendige model, men man også føler sig forpligtet til at finde de nødvendige penge.
Jeg skal derfor sige, at vi fra regeringspartiernes side – det skal jeg sige på vegne af både Socialdemokraterne og Radikale Venstre og også fra SF's side, som jo ikke længere er regeringsparti, det skal jeg lige huske på – stemmer for det her beslutningsforslag, som pålægger regeringen inden udgangen af 2014 at fremsætte et lovforslag.
Vi er så meget optaget af, at vi finder den bedst mulige model for, hvordan vi hjælper børn i familier med alkohol- og stofmisbrug, så vi er sikre på, at den konkrete løsning, der skal lovgives om, og de midler, vi bruger på det, faktisk kommer til at hjælpe de børn, der har behov for det.
Og derfor mener vi, at der er brug for, at vi får en grundig politisk drøftelse af den konkrete model og med tilbud til de børn, det handler om.
Så jeg vil bare anmode om, at der er en eller anden form for forståelse af, at der, når vi laver lovgivning, skal være ordentlige høringsprocesser, og at vi skal kunne lande en model, vi alle sammen kan se os selv i, og derfor vil jeg ikke nødvendigvis være helt så knivskarp på, at vi også når det inden udgangen af 2014, men ellers hurtigst muligt derefter.
Så jeg ser altså frem til, at vi kan få nogle drøftelser med hinanden på den anden side af sommerferien, og jeg vil opfordre til, at alle partier også påtager sig det ansvar at sørge for, at pengene bliver fundet.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-06-11:
Nu kunne man jo bruge hele sin taletid på sådan at gøre sig betragtninger om det lettere hykleriske i at høre Socialdemokraternes ordfører tale om, at man skal have lange høringsfrister, set i lyset af at den nuværende regering har haft lovforslag, som man har sendt i høring mindre end et par døgn.
Så jeg vil gerne lige bede ordføreren om at fri os fra den der moraliserende snak om lange høringsfrister.
Jeg ville egentlig spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan det kan komme som sådan en stor forbløffelse for den socialdemokratiske ordfører, at der kunne være det her ønske, for det er jo noget, Socialdemokraterne tidligere har ønsket, da man sad i opposition.
Er det, fordi man helt har glemt, at det mente man, da man sad i opposition, at man nu er bekymret for tidsplanen og udformningen af, hvordan sådan et tilbud skal se ud til børn og unge, som vokser op i alkoholramte familier?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-11:
Jeg vil sige to ting i al stilfærdighed.
Først og fremmest tror jeg ikke, vi har noget at lade hinanden høre, hvad angår det der med høringsfristerne.
Jeg kan også godt huske mine år i oppositionen herinde, hvor det var nogle andre partier, der havde regeringsmagten.
Det synes jeg vi skal lade være med at brug for meget tid på.
Hernæst vil jeg sige, at det, der egentlig overrasker os, jo ikke er, at det bliver fremsat – vi støtter intentionen, og det har vi for så vidt hele tiden gjort.
Det, der overrasker os, er, at man kan finde på at fremsætte et forslag uden skyggen af finansiering.
Det er ikke den måde, vi normalt griber det an på.
Vi har det bedst med, at finansieringen følger de forslag, vi fremsætter, og derfor lægger jeg også vægt på heroppefra i min tale, at vi i fællesskab påtager os et ansvar for faktisk at finde de penge, der skal til.
For enten bliver lovforslaget jo tomt – hvis der ikke følger nogen penge med, bliver det aldrig til noget ude i virkeligheden – eller også laver vi bare et hul i statskassen, og det synes vi ikke er rimeligt.
Derfor kan man sige, at overraskelsen for os mest af alt lidt ligger i, at man fremsætter et beslutningsforslag, uden man har skaffet finansiering til det.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-06-11:
Så er der i hvert fald også tale om en ny socialdemokratisk politik, men det har vi jo set på en lang række punkter efter valget, fordi »Fair Løsning 2020«, »Fair Forandring« og alle de andre fine planer, som man lavede før valget, jo i hvert fald heller ikke var finansieret.
Vi ved jo alle sammen, hvilke store løftebrud det har ført med sig, men det er fint, at Socialdemokraterne nu begynder at kigge på den del.
Jeg tror sådan set, at alle dem, der har arbejdet med socialpolitik, er enige i, at det skal kunne fungere ude i virkeligheden, og derfor skal man selvfølgelig også finde en model, hvor man både inddrager de organisationer, der er på området, men hvor man også bruger den viden og de kompetencer, der allerede er til stede.
Der er jo penge i systemet, som i dag ikke bliver brugt på en hensigtsmæssig måde, fordi man egentlig ikke tager udgangspunkt i det enkelte barn, i den enkelte alkoholramte familie.
Derfor håber jeg egentlig også, at I – nu kan man sige, at I var tøvende ved førstebehandlingen – reelt set også mener noget med de fine ord, som I siger i dag, og at det ikke bare er som med alle jeres ord om høringsfrister og valgløfter før valget noget, I siger i dagens anledning, men ikke står ved efterfølgende.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-06-11:
Tak for det.
Randzoneloven har været makværk fra start.
Det er der ingen tvivl om.
Den kom jo aldrig til at fungere.
Man kunne dårligt udpege, hvor det skulle være.
Jeg synes godt, at vi i dag kan glæde os over, at landbruget er kommet langt med hensyn til reduktion af udledningen, og derfor er det, at det så er helt forsvarligt at halvere randzonerne.
Derfor skal det sådan set være en glædestale her i dag, altså at det nu lykkedes at halvere randzonerne.
Det ligger i den aftale, der er indgået om hele fødevaresektoren, og derfor står vi selvfølgelig ved den aftale.
Og så noterer vi os, at der jo er et meget stort mindretal i Folketinget, der sådan set mener, at randzoner helt bør fjernes.
Derfor kan vi forhåbentlig se frem til, at de samme partier, når vi får et andet flertal her i Tinget, så vil stå ved det, at man egentlig skal have randzonerne fjernet helt.
Men det er lidt hyklerisk at høre på dem, der nu mener, at det er helt galt, for man stod selv fadder til det, vil jeg bare sige.
Vi står ved aftalen, og vi har hele tiden sagt, at vi bør fjerne randzonerne totalt.
Det står vi også ved.
Det er en god regel at stå ved indgåede aftaler og ikke smide med sten efter andre.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-06-11:
Jeg vil gerne starte med at sige tillykke til den røde fløj her i Folketinget, der i den grad kommer til at sikre ligestilling af mennesker, som er transkønnede.
Det er den optimale frihed, man kan give mennesker, at sige, at den måde, de definerer sig selv på, faktisk også er det, der afspejles i cpr-nummeret.
Derfor: stort tillykke.
Vi har jo fra SF's side stillet et ændringsforslag, for vi mener ikke, transkønnethed er en psykisk sygdom, ligesom man for 30 år siden tog det væk, at homoseksualitet var en psykisk sygdom.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Mener regeringen heller ikke, at transkønnethed er en psykisk sygdom, og vil derfor stemme for SF's ændringsforslag?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-06-11:
Transkønnethed er ikke nogen sygdom.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-06-11:
Så undrer det mig, hvorfor regeringen ikke har imødekommet ønsket om, at man skulle fjerne det fra diagnoselisten, altså den psykiatriske diagnoseliste.
Vi har ikke haft et problem med, at man kunne give det en eller anden kode, når man skal ind i sundhedsvæsenet og have f.eks. hormonbehandling.
Stort set alle har en kode, når man skal have en ydelse i sundhedsvæsenet, det gælder også ved fødsler.
Men vi kan ikke forstå, hvorfor regeringen insisterer på, at de ikke vil flytte det fra diagnoselisten under psykiske lidelser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-06-11:
Det er fuldstændig korrekt, som ordføreren siger, at diagnoser og diagnosekoder er givet, for at man kan lave en registrering i sundhedsvæsenet, uanset hvad det er, man bliver behandlet med og for i sundhedsvæsenet.