runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
I øvrigt kan det her, og det har jeg også sagt til medierne, risikere at betyde, at der er flere og ikke færre på listen, end der er nu.
Men det her betyder bare, at hvis man tog de nuværende tal, ville der være lidt færre på.
Så derfor er det svært at sige, hvem der vil være ude, og hvem der vil være inde.
Vi kender ikke de nye tal, og jeg ved i skrivende stund ikke, om Askerød er ude eller inde; jeg har ikke orienteret mig om, om de er ude eller inde.
Det er heller ikke så afgørende.
For mig er det afgørende, at vi laver nogle redskaber, vi ved der virker, hvor uddannelse, beskæftigelse, kriminalitet osv. er taget med, og det giver en bredere palet at arbejde med.
I øvrigt har vi jo med de her kriterier lagt op til, at det bliver 2-årige beskæftigelser i forhold til antallet af dømte, og resten bliver 1-årige, så man hurtigt kan komme ud af eller ind på listen, og så beholder man i øvrigt privilegierne i 5 år derefter.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-15:
Jeg havde heller ikke forventet, at ministeren ville fortælle mig om det, for ministeren har meget behændigt undgået at nævne i medierne, hvilke områder der ikke vil komme med.
Jeg synes, det er vigtigt at vide, for vi skal være sikre på, at vi fanger de områder, der er ghettoområder.
Vi kan tage Askerødbebyggelsen i Greve, den kender vi alle fra fjernsynet, fordi der har været en del uroligheder i Askerød.
Askerød er også på ghettolisten i øjeblikket, og det er de, fordi de boner ud i forhold til antallet af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, og fordi de boner ud i forhold til dømte, men til gengæld klarer de sig rigtig godt i forhold til arbejdsmarkedstilknytning.
De to nye kriterier, som ministeren stiller op, hænger lidt sammen med arbejdsmarkedstilknytningen, og jeg kan da godt frygte, at Askerød ryger ud, hvis ministerens nye forslag bliver vedtaget, som det ligger.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Nu har vi spillet ud med to nye kriterier, fem kriterier samlet.
Det nuancerer diskussionen, synes jeg, det giver nogle bedre redskaber.
Det andet er, at der for nuværende er 33 på den såkaldte ghettoliste, og hvis vi brugte de kriterier, vi har lagt op til i de forhandlinger, som jeg i øvrigt regner med at vi i morgen skal ses til, så vil der være 29 på listen.
Men når det er sagt, mener jeg ikke, at det gavner nogen at offentliggøre imaginære lister, for der er ingen, der ved, hvor forhandlingerne ender.
Men at sige i dag, at nu er der en liste, der går ind, og en liste, der går ud, synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg vil sige, at der ikke er noget forsøg på at snyde på vægten her.
Det er et spørgsmål om, at vi lægger det mere nuanceret op.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-15:
Det må jo siges at være en effektiv ghettoindsats, når man med et trylleslag kan få reduceret listen med ghettoer fra 33 til 29.
Men det efterlader jo en undren over, hvad det egentlig er for nogle områder, der ryger ud.
Er det kun fire områder, der ryger ud, eller er der flere områder, der ryger ud, og så nogle andre, der ryger ind på listen?
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at redegøre for, hvilke områder på ghettolisten fra den 1. oktober 2012 som ikke vil være på listen, hvis regeringens nylig fremlagte plan bliver vedtaget.
Hvilke områder vil så ryge ud?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har planer om at flytte universiteter ud i de udsatte boligområder, men hvis man tager Gellerupparken i Aarhus, vil man jo gerne have letbanen derud, og man vil gerne bryde en række af blokkene ned.
Man har også frasolgt en række af grundene i nærheden.
Og på den måde omdanner man jo et boligområde.
Man vil gerne have lidt blandet erhverv.
Man vil gerne have socioøkonomiske virksomheder ud at ligge i vores udsatte boligområder, så man får brudt det der mønster op med, at det kun er boliger og boliger og boliger.
Det har jeg faktisk valgt at se positivt på, og jeg har taget det med i mit udspil.
Men selvfølgelig er det meget iværksættervirksomheder, det er handel, og det handler også om, at vi kan tage socioøkonomiske virksomheder ind, som kan være med til at nuancere billedet i vores udsatte boligområder.
Det synes jeg faktisk er en god ting.
Men nu tager vi det næste skridt, og det er vigtigt, at vi kommer videre.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Men i forhold til uddannelse undrer det her udspil mig også.
For der står her i udspillet: Områderne skal tilføres erhvervsfunktioner, kulturinstitutioner, uddannelsesfunktioner, handel m.v. Det kan vende udviklingen i de udsatte boligområder. Så tænker jeg lidt: Hvor vil ministeren hen med det?
Vil det sige, at vi skal til at have universiteter ud i ghettoerne og alt muligt proppet ind der?
For så tænker jeg, at de mennesker, der bor der, jo ikke kommer ud og bliver integreret i lokalsamfundet.
Så hvordan skal det egentlig forstås?
Er det så meningen, at ministeren f.eks. vil have, at der skal oprettes universiteter og alt mulig andet derude?
Det kunne jeg da godt tænke mig om ministeren kunne forklare.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-15:
Jeg kan så oplyse ministeren om, at rapporten ligesom fortæller, at der kun er fire steder i landet, hvor man ikke kan opnå dækning overhovedet.
Der er så omkring 254 steder, hvor man kan opnå kontakt via mobiltelefon blandt fire forskellige teleselskaber.
Og det er egentlig det, der bekymrer mig lidt, for jeg tror da egentlig, at de fleste af os har oplevet, at når vi kører på landevejene, er der bestemte områder, også i vores eget lokalområde, hvor vi godt ved at nu skal vi skynde os at få afsluttet samtalen, for nu kommer vi snart ind i et område, hvor der ikke er mobildækning.
Det blev nævnt, at der faktisk var 254 steder rundtom i landet – det står også i rapporten – hvor det kræver, at man har abonnement med et af fire forskellige teleselskaber.
Nu ved jeg, at ministeren har en håndværksmæssig uddannelse, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ministeren kunne se at man f.eks. som håndværksvirksomhed kunne klare sig, i forhold til når man kører rundt i landet og måske skal have abonnement på fire forskellige teleselskaber for egentlig at være dækket ind.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Lige siden 2004, hvor et meget bredt flertal af Folketingets partier besluttede sig for at indlede et nyt kapitel, kan man sige, i Christianias historie og sælge en del af statens ejendomme til Christiania selv, så de kan forvalte deres eget område, er der jo indgået en række aftaler om nogle bygninger, der skulle flyttes, om nogle ting, der skulle bringes i orden fra Christianias side, plus at de selvfølgelig skulle købe jorden og betale pengene.
Og faktisk er det sjovt, at spørgeren spørger lige i dag, for det er i dag, at vi får helt på plads, om Christiania lever op til deres del af aftalen, fordi det var i dag, der var sidste frist for at flytte de allersidste bygninger.
Det er min forventning og mit håb, at det vil Christiania have gjort, og derfor finder jeg sådan set, at staten også bør leve op til sin del af aftalen, når nu Christiania har gjort det, og således ophæve særloven.
Jeg gætter på, at når spørgeren spørger, er det, fordi der i mellemtiden er kommet nogle andre byggesager på det såkaldte fortidsminde.
Der er store og små, som umiddelbart ser ud til at være i modstrid med byggelovgivningen, og dem skal vi selvfølgelig håndtere.
Det har jeg givet tilsagn om mange gange her fra talerstolen, og de skal håndteres efter fuldstændig samme lovgivning, som alle andre danskere lever under.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
For det første er jeg enig i, at ordentlige bredbåndsforbindelser er helt afgørende for vores virksomheder, men det er det også for turisme, og det er det også for borgerne derude, hvis mennesker skal bosætte sig i vores yderområder.
Så derfor er bredbånd helt afgørende vigtigt.
Og så er vi jo i gang med den kortlægning; vi har et forlig i teleforligskredsen, vi har nu et forlig i vækstpakken med de 22 initiativer, som vækstministeren og jeg kom med, hvor vi får bedre opsætning af master, vi får mulighed for ifølge planloven også at sætte master op på eksisterende bygninger, og vi giver samtidig nogle nye muligheder for vækstforaene og kommunerne til at gå ind sammen med virksomhederne.
Der er en lang række nye initiativer, der skal til at virke her.
Det skal vi selvfølgelig se på.
Så kender jeg godt til det, fru Anni Matthiesen nævner.
Der er nemlig steder, f.eks. når man kører over Storebæltsbroen, hvor man falder fuldstændig ud.
Noget af det, jeg selv har spekuleret på, og som jeg mener vi bør undersøge – men det er noget af det, vi må tage med videre – er, at nogle gange, når man er i udlandet, laver vores telefoner den her roaming.
Det betyder, at man skifter til det teleselskab, der giver den bedste dækning.
Det gør man faktisk ikke i Danmark; det kunne være en af mulighederne, men det mener jeg vi bør undersøge og diskutere nærmere.
I forhold til det udspil, vi har lavet omkring bredbånd, er der også en mulighed for, at man kan få sådan en slags forstærker.
Jeg tror, alle kender den, man kan få til sit sommerhus eller andre steder, når man skal have TV 2 eller dækning via Boxer.
Så burde sådan nogle ting kunne gøre det.
Så er der nogle af vores mobiltelefoner, der har utrolig ringe antenner, og det er måske noget af det, vi også skal se på.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-15:
Jamen jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti anerkender vi da, at regeringen arbejder med de her byggesager.
Det er klart, at der har været en del overskridelser af byggelovgivningen på Christiania, og det arbejdes der med fra regeringens side.
Det anerkender vi, og det er også godt, at man gør det.
Men en normalisering af Christianiaområdet er jo ikke kun, at byggelovgivningen overholdes.
Det er også, at Christiania begynder at fungere inden for de samme juridiske rammer som alle andre dele af vores samfund.
Og der tænker jeg altså også på, at der er mange ting på Christiania, som ikke er som alle andre steder.
Eksempelvis kan politiet jo ikke patruljere på normal vis på Christiania, for de bliver simpelt hen overfaldet; der bliver kastet sten og andre ting efter politiet, hvis de viser sig der.
Der foregår åbenlys narkohandel på Christiania, det er jo en kendt sag.
Det sker ikke andre steder i landet, i hvert fald ikke så åbenlyst, som det er tilfældet her.
Der er selvbestaltede fotoforbudszoner, hvor man jo sidste år så et eksempel på, at en fotograf, der tog et billede, blev frarøvet sit fotoudstyr og jaget nøgen ud af Christiania.
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Nej, det er gået op for mig, at Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme imod det her lovforslag.
Jeg er så bare tilfreds med, at et endog meget, meget stort flertal af Folketingets medlemmer ender med at stemme for lovforslaget – det håber og tror jeg da.
Christian Langballe (DF), 2013-05-15:
Jamen det ændrer jo ikke på det, som jeg spurgte justitsministeren om, nemlig om en principiel stillingtagen til, om det er rimeligt, at man i Danmark under henvisning til nogle konventioner giver statsborgerskab til potentielle terrorister.
Jeg synes simpelt hen, at justitsministeren skylder en forklaring på det her forhold, for for os at se er konventionerne jo aftaledokumenter, og når det viser sig, at de ikke står mål med den virkelighed, vi lever i i dag – måske nok den i 1961, men ikke i dag – hvorfor siger man så ikke fra regeringens side: Jamen det må vi undersøge, det må vi spørge om, det må vi få lavet om?
Altså, jeg synes, det er ganske enkelt, at sådan nogle aftaledokumenter kan laves om, hvilket der også står i konventionen – de kan laves om.
Jeg forstår ikke, hvorfor det er kommet så vidt, at et flertal her i Folketinget belønner folk, der er under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed, med et statsborgerskab – det forstår jeg ikke.
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Igen vil jeg sige, at uanset hvor mange gange Dansk Folkeparti forsøger at tegne et billede af, at selv om man mener, at Danmark skal overholde vores internationale forpligtelser, så er der ligesom to synspunkter omkring de her typer.
Der er Dansk Folkeparti på den ene side, og så er der alle os andre på den anden side.
Det er jo ikke virkeligheden, al den stund de regler, vi taler om her, og den måde, som personer af den her karakter skal behandles på, når det handler om indfødsret, ikke er ændret.
Det er de samme, som dengang Dansk Folkeparti havde et stort medansvar for, hvordan reglerne skulle forvaltes.
Det er den samme § 21 i cirkulærebeskrivelsen, som står der i dag, og som sagerne bliver behandlet efter.
Det faktum, at vi har med personer at gøre, som så at sige er inden for rammerne af § 21 i cirkulærebeskrivelsen, er jo også ensbetydende med, at Politiets Efterretningstjeneste har et øje på personer af den her karakter, for ellers var de ikke havnet i § 21 i Indfødsretsudvalgets sammenhæng, og det ved spørgeren også ganske udmærket godt.
Jeg er selvfølgelig betrygget af, at vi har en efterretningstjeneste, der som sagt har et vågent øje i forhold til enkeltpersoner og grupperinger, som måtte have synspunkter eller andet, som nødvendiggør, at efterretningstjenesten selvfølgelig holder et vågent øje med dem.
Christian Langballe (DF), 2013-05-15:
Undskyld, justitsminister, men jeg synes, at der er en masse snak i den besvarelse, som overhovedet ikke tager stilling til det principielle i det her spørgsmål.
Og det er det oprørende i, at der er folk, der bliver mistænkt – tre i alt, en i 2011, en i 2012 og nu her en i 2013 – for at være til fare for rigets sikkerhed, og det er, som Bonnichsen skriver og udtaler, personer, der foretager handlinger og tager initiativer, der har til henblik at destabilisere samfundet.
Jeg har selv undersøgt sagen, og det, de her personer er under mistanke om, er jo forbrydelser mod statens sikkerhed, og dvs. bl.a. terrorisme.
Der synes jeg altså, at justitsministeren skylder et svar i forhold til det fuldstændig oprørende, at regeringen giver statsborgerskab til de her folk under henvisning til nogle konventioner fra 1961, hvor man jo godt kunne mene, at selve alvoren i det her rejser et spørgsmål om, hvorvidt det ikke var på tide, at vi skulle se på de her konventioner.
Jeg spørger bare regeringen om det principielle: Synes regeringen overhovedet, at der er et problem?
Er det helt i orden, at man giver potentielle terrorister statsborgerskab?
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Jeg synes, justitsministeren tager meget let på de her ting.
Der bliver hele tiden henvist til et bredt flertal i Folketinget og sådan noget, men justitsministeren er jo udmærket godt klar over, at der både fra Dansk Folkepartis side, fra Venstres side og fra andre partiers side er blevet udtrykt stor bekymring over, at man giver statsborgerskab til potentielle terrorister.
Det er jo sådan, at man kan tåle, at man er blevet idømt en fængselsstraf på op til 5 år, og alligevel kan man få statsborgerskab.
Kan ministeren ikke prøve, hvis man nu forestillede sig, at der ikke var noget, der hed en statsløsekonvention, at give sin holdning til kende i forhold til: Er det fornuftigt og rimeligt, at vi forskelsbehandler dem, der gives statsborgerskab her i landet, sådan at nogle personer skal opfylde nogle krav og andre personer skal opfylde helt andre krav?
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Tak for det, formand.
Som jeg sagde tidligere, er det regeringens holdning – og jeg tror også, at det vil vise sig i stemmeafgivningen – at der vil være et meget bredt flertal i det her Folketings holdning i forhold til: punkt 1, at vi skal efterleve vores internationale forpligtelser, og punkt 2, at vi har en efterretningstjeneste – som jeg lige har sagt – som har til opgave at holde et vågent øje med enkeltpersoner eller grupperinger, som omtales i de spørgsmål, som hr. Peter Skaarup har stillet.
Og det gælder altså, uanset om de pågældende personer har indfødsret eller ikke har indfødsret.
Det er så at sige det centrale, og så er virkeligheden altså den, at man så kan stemme imod det ved afstemningen om det lovforslag, der kommer til behandling.
Og det har jeg lidt på fornemmelsen at Dansk Folkeparti vil gøre.
Er det ensbetydende med, at der ikke bliver sat ind over for den her type adfærd?
Næ, det er det bestemt ikke, og derfor er der ikke nogen som helst anledning til at forsøge at dele den her Folketingssal op i, at så er der ligesom nogle, der synes bedre om dem end andre – overhovedet ikke.
Dem, der har den her type af synspunkter, er personer, som – pænt sagt – har gjort sig fortjent til, at vores efterretningstjeneste holder et vågent øje med dem.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Tak for svaret.
I Dansk Folkeparti er vi meget bekymret over den udvikling, som regeringen står som eksponent for i forhold til at give statsborgerskab til personer, som vores eget politi, Politiets Efterretningstjeneste, advarer imod, i forhold til at de kan være en del af netværk, der står bag terrorisme.
Man har jo fra dagbladet BT's side spurgt en tidligere operativ chef i PET, Hans Jørgen Bonnichsen.
Han vurderer, at der i forbindelse med det seneste lovforslag er tale om en person, som PET frygter vil medvirke til terror, og som Folketinget altså giver statsborgerskab til.
Det er for os i Dansk Folkeparti ekstremt bekymrende, hvis Folketinget tvinges til at give statsborgerskab til sådanne personer.
Og vi har været glade ved, at den nuværende socialminister, da den pågældende i sin tid var ordfører for Socialdemokraterne, netop har sagt, at i sådan nogle tilfælde må man så arbejde på at ændre konventionerne.
Det gode spørgsmål, synes jeg, til justitsministeren
er så: Hvordan har regeringen tænkt sig at følge op på det?
Eller skal vi fortsat give statsborgerskab ud fra de principper, som regeringen lægger frem nu, nemlig at vi giver statsborgerskab til personer, der er potentielle terrorister?
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at svaret her selvfølgelig vedrører det samme, både hvad angår emne og tema, som ved det tidligere spørgsmål, som jeg lige har besvaret, og derfor må jeg jo henvise til min besvarelse der.
Men jeg er nødt til at minde om, at Politiets Efterretningstjeneste jo har til opgave at forebygge, efterforske og modvirke handlinger, der udgør eller vil kunne udgøre en fare for Danmark – som det hedder – som et selvstændigt, demokratisk og også sikkert samfund.
Efterretningstjenesten skal jo selvfølgelig gennem sin virksomhed skabe grundlag for, at voldelige, ekstremistiske trusler kan identificeres og håndteres så tidligt som overhovedet muligt, og det indebærer selvfølgelig, at vores efterretningstjeneste, altså Politiets Efterretningstjeneste, naturligvis, som jeg sagde før, holder et vågent øje med enkeltpersoner eller grupper for den sags skyld af den karakter, som omtales i spørgsmålet.
Det gælder altså, uanset om den pågældende har dansk indfødsret eller ej.
Tak for det, formand.
Som jeg var inde på under min forrige besvarelse, er det Justitsministeriets vurdering, at det ikke ville være i tråd med vores internationale forpligtelser at nægte personer af den her karakter et statsborgerskab.
At Dansk Folkeparti så vil noget andet, må de selv om, og det må de så tilkendegive ved afstemningen her i Folketinget.
Jeg tror, at når vi kommer til afstemningen om det pågældende lovforslag – selv om det kan være, at det viser sig, at der sker noget andet – vil det trods alt vise sig, at Dansk Folkeparti også her er isoleret.
Den orientering, som Indfødsretsudvalget får i de her spørgsmål, følger fuldkommen de retningslinjer, som ligger i cirkulæreskrivelsen, og som sagt er der ikke ændret på den efter folketingsvalget.
Det fundament, som den her regering står på i den sammenhæng, er det samme som det fundament, som den tidligere regering stod på.
Så der er ikke ændret et komma i det.
Den her regering har en stærk tillid og tiltro til, at hvis der er personer, som udgør en fare for landets sikkerhed, så har vi en efterretningstjeneste, der, som jeg sagde, holder et vågent øje med de her personer eller de grupperinger og netværk, som de måtte frekventere fra tid til anden, og det er selvfølgelig det, vi skal bruge efterretningstjenesten til.
Der kan ikke være to synspunkter om, at vi her kan have med personer at gøre, hvis aktiviteter kan synes absurde for alle os andre, og det er jo netop derfor, vi har en efterretningstjeneste til at holde øje med personer af den her karakter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Tak for svaret.
Jeg kan godt være enig med ministeren i, at der skal være regulering osv. osv., men vi er jo i den situation, at det antal af besættelsestidens ofre, der er tilbage i Danmark, er meget lille.
Ved den sidste opgørelse i 2012 var det 160 mennesker, og så er der nogle enkelte i udlandet, og der er nogle få fiskere på Færøerne, det også handler om.
Dette lille antal har nu en gennemsnitsalder, der er omkring de 90 år, og det betyder, at de ting, de blev udsat for i kz-lejre og under modstandskampen osv. osv., bliver forstærket og forstærket, efterhånden som de bliver ældre.
Og det bliver endnu mere forstærket hos den type mennesker, der har været igennem de her forfærdelige ting.
Det er derfor, det føles urimeligt, at de, når de så får en højere invaliditetsgrad, bliver straffet, hvis de i forvejen har en privat pensionsordning.
Det er det, jeg godt vil bede om på vegne af en række af disse mennesker, som har henvendt sig til mig, om ikke godt ministeren vil prøve at se på.
Jeg synes hellere, ministeren skulle se på, hvad vi kan gøre.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Tak for det, og først og fremmest tak til spørgeren for at sætte fokus på en, synes jeg, ualmindelig vigtig gruppe i det danske samfund, nemlig de ofre fra besættelsestiden, som vi har i det danske samfund, og som der er al mulig grund til at sætte pris på og så at sige til evig tid takke for den enorme indsats, de har gjort for Danmark og vores demokrati og dermed, kan man sige, for vores fremtid efter anden verdenskrig.
Vi skylder dem en meget stor tak.
De gjorde, som jeg sagde før, en kæmpemæssig indsats under anden verdenskrig, og man tør knap tænke på, hvordan tingene kunne have udviklet sig, hvis ikke de havde gjort det.
Loven giver bl.a. en økonomisk kompensation i form af en livsvarig invaliditetsrente for de helbredsmæssige, fysiske og psykiske gener, de pågældende har pådraget sig under besættelsen.
Igennem alle årene har der været en indtægtsregulering af den rente.
Reguleringen starter imidlertid først, når summen af den økonomiske kompensation og andre indtægter overstiger et beløb, der i 2013 udgør mere end 0,5 mio. kr.
Det er korrekt, som spørgeren spørger til, at udbetalinger fra bl.a. private pensionsopsparinger indgår som anden indtægt, der medfører regulering af den økonomiske kompensation.
Det betyder, at en helbredsmæssig forværring, der medfører, at invaliditetsrenten forhøjes, ikke i alle situationer udløser en højere udbetaling.
Derfor er det vigtigt, at der udbetales en ordentlig erstatning for de gener, de tab, som man måtte have pådraget sig under anden verdenskrig.
Jeg synes ikke, det er helt urimeligt, at man reguleres, når man har en indtægt på omkring 0,5 mio. kr. om året, men jeg synes, det er en gruppe, der er så vigtig, at vi selvfølgelig kan diskutere, om niveauet er passende eller ej.