Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Det er afgørende vigtigt for regeringen med en stærk kriminalforsorg.
Sikkerheden for både de indsatte og de ansatte prioriteres meget højt.
De ansatte skal have gode og sikre arbejdsforhold, og de bygnings- og sikkerhedsmæssige rammer skal være i orden.
Regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance indgik i marts 2008 en 4-årig aftale om kriminalforsorgens økonomi.
Aftalen omfatter perioden 2008-2011.
Med aftalen videreførte parterne den styrkelse af kriminalforsorgen, som var indeholdt i den tidligere flerårsperiode 2004-2007, ligesom en række yderligere initiativer blev iværksat.
Bl.a. blev der afsat penge til en reform af fængselsfunktionæruddannelsen, og sikkerheden blev øget.
Det er forudsat i aftalen, at kriminalforsorgen frigør midler gennem perioden.
I alt skal kriminalforsorgen over 4 år frigøre ca. 100 mio. kr. bl.a. ved frasalg af bygninger.
Det er Direktoratet for Kriminalforsorgen, der forestår den daglige drift på kriminalforsorgens område.
Direktoratet for Kriminalforsorgen foretager i den forbindelse bl.a. en løbende prioritering af opgaverne med henblik på at sikre, at ressourcerne anvendes så effektivt som muligt.
Direktoratet har oplyst over for mig, at man i 2010 og 2011 har udmeldt en besparelse på ca. 2 pct. i alle Kriminalforsorgens institutioner som led i den løbende prioritering og effektivisering af opgavevaretagelsen.
Effektiviseringerne er udtryk for, at kriminalforsorgen vil sikre, at forbruget også i 2010 og 2011 svarer til bevillingen.
Den udmeldte effektivisering på 2 pct. medfører en årlig reduktion i kriminalforsorgens forbrug på godt 45 mio. kr. i hvert af de to år.
Det er klart, at når der gennemføres effektiviseringer, kan det ikke helt undgås, at aktivitetsniveauet og dagligdagen i fængsler og arresthuse påvirkes.
Det er dog samtidig vigtigt at huske, at effektiviseringerne også gennemføres for at sikre, at ressourcerne anvendes så effektivt som muligt.
Kriminalforsorgens årlige bevilling udgør ca. 2,8 mia. kr. I en økonomi af den størrelse vil der altid være en række uforudsete bevægelser.
Nogle ting bliver dyrere, mens andre ting bliver billigere end forventet.
Sådan har det altid været for kriminalforsorgen, og der er derfor behov for løbende at være opmærksom på, om de økonomiske rammer holdes, og så foretager man justeringer, hvis der viser sig at være behov for det.
Det er dog væsentligt at fastholde, at kriminalforsorgen med den nuværende flerårsaftale er sikret et solidt økonomisk grundlag med stigende bevillinger årligt.
Når det så er sagt, vil jeg gerne slå fast, at jeg naturligvis er klar over, at kriminalforsorgen står over for udfordringer i den kommende tid, bl.a. på baggrund af den verserende bandekonflikt.
Den nuværende flerårsaftale indeholder som nævnt midler til en række nye initiativer samt en årlig bevilling på 2,8 mia. kr.
Det er en rigtig god flerårsaftale for kriminalforsorgen, og det er som før nævnt min opfattelse, at kriminalforsorgen allerede har et solidt grundlag for at håndtere også disse udfordringer.
Justitsministeriet og Direktoratet for Kriminalforsorgen har imidlertid i de seneste måneder overvejet det fremtidige behov for fængselspladser og mulighederne for yderligere at styrke sikkerheden, så vi undgår, at bandekrigen rykker ind i fængslerne.
For at dæmme op for den verserende bandekonflikt vedtog Folketinget som bekendt i 2008 og i foråret 2009 lovændringer vedrørende en styrket indsats mod våben og bandekriminalitet.
Dette indebar bl.a. markante strafskærpelser for våbenbesiddelse og voldskriminalitet.
Kriminalforsorgens kapacitet blev ikke udvidet i forbindelse med vedtagelsen af strafskærpelserne, men det blev bl.a. i flerårsaftalen besluttet, at kriminalforsorgen løbende skulle følge belægsudviklingen, mens Rigsadvokaten skulle følge effekten af strafskærpelserne.
I 2008 og 2009, de to første år af flerårsaftalen,
har kriminalforsorgen haft et lavere belæg end forudsat i flerårsaftalen.
Sammenholdt med en usikkerhed i forhold til varigheden af bandekrigen og en forventning om præventive effekter af tiltagene var det derfor vurderingen, at de vedtagne strafskærpelser kunne håndteres inden for kriminalforsorgens eksisterende kapacitet.
Tilgangen af domme og strafmasse har således i 2009 ligget betydelig højere end året før, og ligeledes har varetægtsbelægget været højere end nogen sinde i nyere tid.
I 2010 tyder meget på at der ikke bare vil være fuld udnyttelse af kriminalforsorgens kapacitet, men at der vil mangle et antal pladser.
Belægsprognoser og forsøg på at forudse kapacitetsbehovet vil jo altid være behæftet med en vis form for usikkerhed, og det kan bestemt ikke udelukkes, at den nuværende stigning i belægget er midlertidig, bl.a. fordi der er usikkerhed i forhold til varighed af bandekrigen og den præventive effekt af de gennemførte strafskærpelser.
Derfor har vi i regeringen besluttet at gennemføre et analysearbejde med henblik på fremadrettet at kortlægge det fremtidige kapacitets- og sikkerhedsbehov i kriminalforsorgen fordelt på åbne og lukkede pladser.
Analysen vil blive gennemført af repræsentanter for kriminalforsorgen, Justitsministeriet og Finansministeriet.
Regeringen vil desuden se på muligheden for hurtigt at tilvejebringe yderligere fængselspladser gennem en udvidelse af anvendelsesområdet for ordningen med fuldbyrdelse af straf på bopælen under intensiv overvågning og kontrol, altså fodlænkeordningen.
Kriminalforsorgen har haft rigtig gode erfaringer med fodlænkeordningen, og jeg vil derfor se på mulighederne for at udvide denne, så den kommer til at omfatte alle personer, der idømmes en fængselsstraf på indtil 5 måneder.
En sådan udvidelse af fodlænkeordningen vil frigøre op imod 60 åbne pladser årligt.
En udvidelse af fodlænkeordningen vil være med til at sikre, at personer, der idømmes kortere ubetingede fængselsstraffe, kan bevare deres tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelsessystemet under strafafsoning, og det vil kunne medvirke til at mindske risikoen for tilbagefald til ny kriminalitet.
Regeringen forventer at fremsætte et lovforslag herom i denne samling.
De indsatte fra rocker- og bandemiljøet giver også udfordringer for sikkerheden i Kriminalforsorgens institutioner.
Den forråelse, der i de seneste år er set i de kriminelle miljøer i samfundet, findes i stigende grad også i fængslerne.
De indsattes adfærd, både indbyrdes og over for personalet, er blevet mere rå og aggressiv end tidligere.
Denne forråelse skyldes til dels den store tilgang af indsatte med rocker- og banderelationer.
Konsekvensen heraf er, at sikkerheden i fængsler og arresthuse er under pres.
Kriminalforsorgen gør en stor indsats for at holde medlemmer af de forskellige bande- og rockergrupperinger adskilt for at minimere risikoen for slagsmål, trusler og lignende mellem banderne.
Indsatte med tydelige relationer til rocker- og bandemiljøet anmeldes til et lukket fængsel.
Der er i de lukkede fængsler oprettet særlige afdelinger til indsatte med relationer til rocker- og bandemiljøet.
Disse anvendes til HA, Bandidos, Black Cobra, Blågårdspladsgruppen og lignende stærke grupperinger.
Øvrige grupperinger anmeldes til almindelige afdelinger i lukkede fængsler, i forhold til hvilke grupperinger der i øvrigt er repræsenteret på afdelingerne, da det med omkring 50 forskellige grupperinger ikke er praktisk muligt at oprette særskilte afdelinger for alle grupper.
Kriminalforsorgen udnytter derfor i stedet en fortyndingsproces i forhold til de andre grupperinger ved at sprede dem ud på flere afdelinger i de lukkede fængsler.
Dømte med rocker- eller banderelationer, som har fået 60 dages fængsel eller derunder, placeres dog i arresthuse, da direktoratet har vurderet, at de uden sikkerhedsmæssige problemer kan afsone der på grund af straffens korte længde.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at sikkerheden for både ansatte og indsatte i Kriminalforsorgens institutioner allerede er høj.
Disse tiltag vil bidrage til, at indsatte med forskellige bandetilhørsforhold holdes adskilt, og til at undgå voldelige episoder mellem indsatte, således at sikkerheden for både de indsatte og de ansatte forbedres.
Der har i nogle fængsler været forsøg på indtrængen udefra.
Derudover vil der blive etableret øget overvågning og belysning af udearealer, så det om natten vil blive nemmere at opdage uvedkommende personers færden på terrænet.
Som jeg sagde før, står kriminalforsorgen over for store udfordringer i den kommende tid.
Jeg er imidlertid sikker på, at kriminalforsorgen med den nuværende flerårsaftale og de tiltag, der nu tages initiativ til, vil være rigtig godt rustet til at håndtere både det stigende belæg og de stigende udfordringer i forhold til de ansattes og de indsattes sikkerhed i fængslerne.
Samtidig er jeg glad for, at der iværksættes et analysearbejde med henblik på fremadrettet at kortlægge kapacitets- og sikkerhedsbehovet, således at vi får et godt grundlag for at vurdere den fremtidige situation for kriminalforsorgen.