runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Nu skal det ikke blive en dårlig vane, at jeg lader mig inspirere af hr. Frank Aaen til at stille spørgsmål, men sådan kan det jo gå.
Jeg havde nu også snydt lidt og forberedt mig hjemmefra i forhold til SF.
For hvis man læser SF's principprogram, kan man se, at der står, at den socialistiske markedsøkonomi er præget af forskellige former for fælleseje og råderet over de vigtigste produktionsmidler og den finansielle sektor.
Jeg glæder mig over, at SF afviser beslutningsforslaget, men hvordan harmonerer det med SF's principprogram?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-16:
Med fare for at gentage mig selv vil jeg alligevel prøve at se, om jeg kan trænge igennem.
Vi har foreslået, at vi skal have en samfundsbank, som skal sikre udlån til virksomheder og iværksættere i konkurrence med andre banker.
Det er lige nøjagtig på baggrund af den krise, vi har været igennem, for at sikre, at iværksættere og virksomheder kan være sikre på loven, sådan at de kan have en sund virksomhed.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-16:
Men det er jo derfor, at svaret til hr. Frank Aaen er så krystalklart for vores vedkommende og så langt fra det, hr. Frank Aaen ønsker: Nej, der er ikke noget som helst, der tyder på, at det er mere trygt at være kunde i Finansiel Stabilitet, altså statsbanken, frem for at være det i en privat bank.
Og det er jo derfor, jeg understreger, at det eneste, rigtig mange af dem, der er kunder i de andre datterselskaber under Finansiel Stabilitet, drømmer om, er, om de dog ikke kunne komme over i en privat bank.
Det er jo den alvor, jeg synes hr. Frank Aaen burde anerkende, og jeg håber da, at man sælger til dem, der vil byde mest for Eik Bank.
Det er jo sådan set pointen med det, for når Eik Bank så først er overtaget af en anden privat bank, står det de kunder frit for at gå ud på markedet og melde sig i Merkur Bank eller en anden bank, man måtte ønske, med tilpas samfundssind, og det kan man jo bare gøre.
Men virkeligheden er, at så længe man er i Finansiel Stabilitet, er det langt, langt sværere, og det burde hr. Frank Aaen også anerkende.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Der har man solgt de sunde dele fra, hvilket jeg anser for at være torskedumt.
Staten har ikke beholdt hele Roskilde Bank, og man har i stedet for nøjedes med at beholde det, der var tabsgivende.
Det, vi med det her så prøver at lægge op til, er jo, at man altså i forbindelse med Eik Bank ikke sælger det sunde fra, men beholder det og driver det videre på en god måde, fordi der helt klart er en mulighed for det, fordi den allerede er overtaget af staten.
Men desværre har man altså haft det princip – og det er så åbenbart med hr. Morten Østergaards store billigelse – at man, hver gang man kom i nærheden af en bank, der var gået konkurs, har solgt de sunde dele fra, så der var nogle andre, der kunne tjene penge, mens man beholdt alt det, man tabte på.
Peter Westermann (SF), 2010-12-16:
Jeg beklager ulejligheden, jeg fik måske trykket lidt for sent eller lidt forkert.
Jeg kunne godt tænke mig ganske kort at høre den konservative ordfører, om den konservative ordfører deler sin tidligere partiformands opfattelse af, at der er behov for, at vi får kappet navlestrengen mellem mæglerne og de bygningssagkyndige, som han formulerede det, og om man finder, at den nuværende ordning i tilstrækkelig grad sikrer, at de bygningssagkyndige ikke bliver pålagt pres fra ejendomsmæglere.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-16:
Huseftersynsordningen er en succes, men efter 15 år trænger den til en revision, og det er det, vi tager fat på i dag.
Der er ingen tvivl om, at huseftersynsordningen er en vigtig ordning og er til stor hjælp for mange borgere i forbindelse med huskøb.
Men den kan blive endnu bedre, og derfor dette lovforslag.
Vi har gjort os nogle erfaringer, som ligger til grund for en revidering af ordningen.
Først og fremmest indeholder denne revidering, at personer, der ønsker at købe en bolig, nu får langt flere oplysninger om den bolig, de påtænker at købe.
Et nyt tiltag er elinstallationsrapporten – en rapport, der skal beskrive elinstallationernes tilstand, altså om de er installeret korrekt og lovligt.
Der er også lagt op til en særlig fugtskadedækning, som betyder, at der skal foretages målinger af niveauet af fugt, hvorefter dette anføres og gives en karakter i tilstandsrapporten.
Ligeledes foretages der ændringer af ejerskifteforsikringen i forhold til vilkår og dækningsomfang.
Endvidere ændres der på forsikringens dækningsperiode, så den nu dækker i minimum 10 år fra overtagelsen af huset, hvor det op til nu har været i minimum 5 år.
Forsikringen vil også med den nye ordning dække allerede fra den dag, tilstandsrapporten er blevet udarbejdet.
Jeg ser frem til et grundigt og konstruktivt udvalgsarbejde og ser frem til at kigge nærmere på nogle af de ting, som også er blevet fremført på talerstolen i dag.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor dette lovforslag.
Peter Madsen (V), 2010-12-16:
I 2006 nedsatte Justitsministeriet et udvalg, der fik til opgave at foretage et servicetjek af den nuværende huseftersynsordning, som har eksisteret i ca. 15 år.
I udvalget har alle interessenter på området deltaget og haft mulighed for at bidrage til den nye betænkning, der danner grundlag for det lovforslag, som vi skal behandle i dag.
Selv om den gældende huseftersynsordning overordnet har været en succes, er der områder, der trænger til en ajourføring, ligesom der i tidens løb er dukket nye behov op, som bør medtages under ordningen.
Lovforslaget indebærer for det første en væsentlig udbygning af tilstandsrapporten.
Fremover skal den nemlig også indeholde oplysninger om f.eks. husets fugtniveau og den forventede restlevetid for bygningens tag, ligesom en særskilt elinstallationsrapport skal sikre, at køber får kendskab til elinstallationernes funktion og lovlighed.
Samtidig foreslås det, at tilstandsrapportens karaktersystem ændres, så det giver et overblik over, hvor dyr en eventuel skade vil være at udbedre, og at køber ud over selve rapporten får en hustypebeskrivelse, der oplyser, hvad man skal være særlig opmærksom på i relation til et hus af den type.
Ejerskifteforsikringen undergår også en række ændringer, der først og fremmest sikrer køber en bedre forsikringsdækning og samtidig gør det mere tydeligt, hvilke forhold der er dækket.
Bl.a. kommer forsikringen til at omfatte en el- og vvs-dækning, en fugtskadedækning, dækning af forøgede byggeudgifter og udgifter til teknisk bistand og til genhusning.
Samtidig vil ejerskifteforsikringen med den nye ordning dække allerede fra tilstandsrapportens udarbejdelse i stedet for som nu, hvor forsikringen først løber fra købers overtagelse af ejendommen.
Derudover forlænges forsikringens løbetid fra 5 til 10 år.
I forslaget har regeringen valgt at bevare de nugældende regler om beskikkede byggesagkyndige.
Disse har en naturlig interesse i, at rapporterne er dækkende og korrekte, da tilstandsrapporten danner grundlag for ejerskifteforsikringen.
Jeg mener, at vi med denne nye huseftersynslov får indført en bedre ordning til gavn for både køber og sælger.
Med udvidelsen af tilstandsrapporten vil køber fremover stå med et klarere billede af ejendommen, og samtidig vil ejerskifteforsikringen dække bredere og allerede fra det tidspunkt, hvor tilstandsrapporten udarbejdes.
Det giver samlet set en langt bedre beskyttelse af forbrugeren, og Venstre kan derfor i det hele støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-16:
Det opdrag, Finansiel Stabilitet har, er jo at sikre statens aktiver, når man overtager en bank, og derfor gælder det selvfølgelig om at afhænde det.
Men jeg synes, hr. Frank Aaen viger udenom.
For langt de fleste, i hvert fald af dem, jeg er stødt på, som er kunder i et af Finansiel Stabilitets datterselskaber, er det eneste, de drømmer om at komme ud og over i en privat bank.
Det, der er besynderligt, er jo, at hr. Frank Aaen vil bestemme, at alle de her mennesker, der har taget deres penge og har sat dem ind i Eik Bank, der på det tidspunkt, de gjorde det, var en privat bank, nu skal være en del af en statsbank.
Det er jo det svar, hr. Frank Aaen ikke vil give, andet end at det har han besluttet på deres vegne med det her beslutningsforslag, men det synes jeg ærlig talt ikke er rimeligt.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-16:
Og der er altså den markante forskel, sådan som jeg i hvert fald læser B 20, at beslutningsforslaget har til formål at sikre, at Eik Bank bliver en statslig bank, der udelukkende skal varetage privates interesser, og det er altså ikke det, SF har talt om tidligere.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Jeg noterede mig efter SF's årsmøde sidste år, at et af de første markante forslag, der kom fra årsmødet, var et udspil fra SF's gruppeformand, hr. Ole Sohn, som sagde: Den statslige bank vil kunne give de private banker konkurrence, og vi kunne have en statslig bank, der kunne tænke på langsigtede samfundsinteresser og ikke bare på at skabe penge til aktionærerne.
Det var altså et meget klart udspil, hvor SF gik ind for en statsbank.
Er det stadig væk SF's politik at gå ind for en statslig bank, men at det bare skal være på en anden måde end den, Enhedslisten har foreslået?
Jamen det forstår jeg ikke, for jeg har da set flere gange, at socialdemokrater, ledende socialdemokrater, har støttet tanken om en statsbank.
Både generelt og i hvert fald, når det handler om at kunne støtte små og mellemstore virksomheder, har man ment, at der var brug for et initiativ som f.eks. en statsbank.
F.eks. i forhold til de små og mellemstore virksomheder – man kan også nævne udkantsområderne – er der efter min opfattelse meget brug for at have en bankforbindelse, der tænker på samfundet mere end på aktionærerne, og det kan man jo ikke få ved, som hr. Orla Hav siger, bare at skabe nogle rammer for de andre banker.
Der er man nødt til at tage et mere direkte initiativ.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Jeg har nævnt det i min ordførertale, og jeg har svaret på det to gange under hr. Frank Aaens korte bemærkninger, men jeg tror, hr. Høgni Hoydal bygger på den misforståelse, at vi har kastet penge efter bankerne gratis, og at de nu får dem.
Sandheden er jo altså, at de tiltag, vi har lavet for at sikre finansiel stabilitet i Danmark, er noget, som pengeinstitutterne selv betaler.
De har skudt penge ind i indskydergarantifonden og de forskellige konstruktioner, og de penge, som vi låner til bankerne og stiller garanti for, tager vi os selvfølgelig godt betalt for.
Så billedet af, at vi har foræret bankerne milliarder af kroner, er simpelt hen ikke korrekt.
Det er sådan, at vi har været nødt til at sætte ind for at sikre en finansiel stabilitet i Danmark, men det har vi ikke gjort for at kaste penge efter bankerne, det har vi gjort for at sikre finansiel stabilitet, og pengeinstitutterne er altså selv med til at betale regningen.
Høgni Hoydal (T), 2010-12-16:
Jeg forstår godt svaret.
Jeg forstår bare ikke, at man pludselig har revet et par år ud af kalenderen, for det er jo slet ikke realiteten.
Realiteten i dag er, at staterne, ikke bare i Danmark, men i hele den såkaldte vestlige verden, er gået ind og har drevet bankerne, da de kom i problemer.
Og spørgsmålet er så nu, når bankerne igen skal ud på det private marked, om man ikke bare forærer et nyt overskud til måske de samme spekulanter, der kørte bankerne ud over afgrunden.
Jeg forstår ikke helt, at Venstre ikke har behandlet den erfaring, kan man sige, som finanskrisen har givet os alle sammen, men taler, som om der ikke er sket noget i de sidste 2 år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Men jo, jeg står meget gerne ved, at det her for mig også klart handler om ideologi.
Spørgsmålet er: Skal staten drive virksomhed i konkurrence med private virksomheder, eller skal staten via lovregulering sørge for, at der er ordentlige rammer for, at den frie konkurrence kan fungere?
Det er sådan set meget centralt for mig som liberal, at det, vi skal tage os af her i Folketinget, er at sørge for, at der er overordnede rammer til rådighed, så virksomheder kan udfolde sig og iderigdommen kan eksistere, og så må det være den bedste virksomhed, der vinder kundernes gunst.
Og der mener jeg bestemt ikke, at staten skal spille en aktiv rolle ved at være virksomhedsejer og kaste sig ud i konkurrence med privatdrevne virksomheder.
Orla Hav (S), 2010-12-16:
Vi afviser bestemt ikke initiativer, som kan bidrage til en spredning af de aktiviteter, som bankerne kan udøve.
Vi mener bare ikke, at etableringen af en centralt beliggende, statsligt drevet bank er det rigtige instrument dertil.
Vi vil gerne prøve nogle andre metoder af.
Derudover er det jo sådan, at den danske banksektor er ganske differentieret, hvad angår bankernes størrelse og udbredelse.
Det betyder også, at der er banker, der har tilknytning til forskellige dele af landet.
Og dem skal vi selvfølgelig give nogle rammer, så de er i stand til at udfylde den opgave, som de har over for det lokalsamfund og den region, de nu hører til – men ikke som en egentlig statsbank.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Modviljen mod, at staten skal gå ind og blande sig ved at drive virksomhed på det private marked, er generel fra Venstres side.
Vi har ikke tiltro til, at staten er bedre og dygtigere til at drive virksomhed, end det private marked er, og det ville også føre til en ulige konkurrencesituation.
Jeg synes jo altid, man må sørge for, at det er den fri konkurrence, der råder.
Al erfaring har vist, at det giver de bedste resultater, den største vækst og de laveste priser.
Det kan man ikke få, hvis det er staten, der skal drive virksomhed i Danmark.
Jeg gentager gerne, at vi, som jeg sagde i min ordførertale, oven på den finansielle krise har taget forskellige initiativer for at sikre, at markedet fungerer bedre, end det gjorde før finanskrisen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Nu er gennemsigtighed vist ikke det mest velvalgte ord i forbindelse med de private banker.
De er sådan set præget af det stik modsatte.
Men altså, jeg spurgte: Er afvisningen af det her forslag et udtryk for, at man er vildt begejstret for den måde, de private banker har klaret sig igennem krisen på, at de slet ikke havde noget ansvar for, at krisen brød ud, og at de sagtens kunne have klaret sig?
Altså sagen er jo, at staten har reddet bankerne ved at stille milliarder og milliarder til rådighed for dem.
Hvor kommer den begejstring for de private banker fra?
Det kunne jeg bare godt tænke mig at få at vide.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Vi synes ikke, det er en statslig opgave at drive et pengeinstitut.
Jeg ved godt, at Enhedslisten mener, der skal være fælles eje af produktionsmidlerne, og at den private ejendomsret skal stå for fald, men det er bare ikke Venstres opfattelse.
Som jeg sagde i min ordførertale, har vi været igennem en finansiel krise, og vi har sikret en bedre regulering af den finansielle sektor, men det er regulering, åbenhed, gennemsigtighed og klare regler for kunder og investorer, der er afgørende.
Staten skal ikke konkurrere med privatejede banker.
Staten skal ikke drive pengeinstitutter i Danmark.
Høgni Hoydal (T), 2010-12-16:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han kan uddybe lidt den her ideologiske afvisning af forslaget med, at det her skulle være udtryk for socialistisk planøkonomi.
Altså, er det sådan, at overskuddet altid skal privatiseres og globaliseres, mens underskuddet altid skal socialiseres og nationaliseres?
Er det Venstres politik?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-16:
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, er jo et forslag fra Enhedslisten om at videreføre den danske del af Eik Bank som en statsejet bank, i forlængelse af at banken lige nu er under Finansiel Stabilitet A/S. I SF har vi stor sympati for ambitionen om en banksektor, som er gennemskuelig, og hvor farlig spekulation holdes på et minimum, både af hensyn til forbrugerne og til samfundet.
Men det her virker som en hovsaløsning, og derfor kan vi jo så ikke støtte det.
Vi har klart brug for en samlet, velreguleret banksektor, men vi kommer ikke til at fremme det ved at lade staten overtage det fulde ansvar for et enkelt hjørne i en pludselig manøvre, som helt ærligt virker som en symbolmarkering.
Vi mener ikke, at det er den rigtige måde at indrette en banksektor på lige nu.
Hvis det handler om at nedbringe spekulation og skabe gennemsigtighed i banksektoren, skal det ske gennem ensartede regler i forhold til hele sektoren, som skal bidrage til det formål.
I forlængelse heraf rejser forslaget en lang række spørgsmål, f.eks. om, hvordan ledelsen skal indrettes, hvilke investeringsprincipper der skal ligge til grund – ud over at jeg kan forstå, at man skal undgå spekulation.
Jeg mangler også konkret at få godtgjort, hvordan Eik Bank som statslig bank skal gøre livet bedre for den almindelige forbruger, da det kun vil udgøre ét ud af flere tilbud på markedet, og om staten skal hæfte for indskuddet i banken.
Alt i alt synes vi, det er en sympatisk intention, der er i forslaget, men vi mener ikke, at forslaget vil gavne samfundet eller borgerne, og SF er imod forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2010-12-16:
Det er jo altid sådan, at jo større en forretning bliver, jo flere redskaber, der er, og jo flere muligheder, der er, jo større plejer tabet også at blive.
Og med flere penge i omløb bliver det jo også større – det ved vi alle sammen godt.
Men der er jo, alt andet lige, en portion banker her i landet, som skal konkurrere mod hinanden.
Ikke alene konkurrerer de mod hinanden, de konkurrerer også mod alle udlandets banker, og det ved hr. Frank Aaen jo godt.
For, som jeg siger, er teknologien i dag så hurtig og så kvik, at man kan tage en sviptur på nettet og se alt muligt om, hvad der f.eks. foregår i et andet land, og hvilken kurs man skal betale der, og hvor man bedst muligt kan få sine penge til at blive til noget mere.
Sådan er det altså, alt andet lige,
og det bliver vi bare nødt til at vænne os til.
Jeg giver hr. Frank Aaen fuldstændig ret i, at det var en rigtig kedelig tid under krisen.
Men det var jo ikke kun her i landet, det var faktisk over hele verden, at banksektoren fik et ordentligt puf.
Der skete rigtig, rigtig mange ting, og vi gik jo så ind fra den danske regerings side med opbakning fra partierne og gjorde, hvad vi kunne her, og det synes jeg vi gjorde ganske godt.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Det er ikke en helt korrekt vurdering af virkeligheden.
Gennem hele den finansielle krise var det de banker, der ikke havde spekuleret, der klarede sig bedst, f.eks. andelskasserne.
De havde stor vækst, og de havde ikke nogen som helst problemer med at have orden i økonomien, og de er hele tiden blevet drevet efter det gode gamle princip om, at de tager imod indlån og låner ud til dem, der har brug for penge til et projekt.
Det er det, de er drevet af og bliver drevet efter den dag i dag med stor succes.
De bedriver ikke spekulation.
Så det er altså ikke sådan, at det ikke eksisterer ude i verden, og det var faktisk de små banker – det tror jeg ordføreren måske kan bekræfte – der koncentrerede sig om bankforretning, der klarer sig bedst under krisen.
Colette L. Brix (DF), 2010-12-16:
Jeg forstår udmærket godt, hvad hr. Frank Aaen mener, og man kan jo drømme sig tilbage til de tider, til Matadors tid, hvor man kom til banken med en portion penge fra sin forretning, som bankmanden så satte ind på ens konto.
Sådan er det desværre ikke mere.
Hvis man skal drive en bank, skal den jo alt andet lige være konkurrencedygtig med alle de andre banker.
Folk, der sætter deres penge ind, skal jo have et afkast, og hvis folk sætter deres penge ind i en bank, ser de jo i dag selvfølgelig på, hvilket afkast de får der, hvilket de får der, og hvilket de får her.
Med den teknologi, vi i dag har fået rundt omkring, så vil de i løbet af ingen tid spotte markedet og se, hvad den ene bank giver, hvad den anden bank giver, og hvad den tredje bank giver i afkast.
Det er jo ikke engang alle i dag, der har deres bank i nærområderne.
Nogle har den måske et helt andet sted, langt fra, hvor de bor, fordi man i dag kan kommunikere så let som ingenting.
Så konkurrencemæssigt tror jeg ikke de banker vil have en chance for at klare sig, uden at de har de samme rettigheder til at bruge de samme midler som alle de andre, altså sælge de samme ting og købe de samme ting.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Det overrasker mig lidt, for det må være en meget klar ideologisk afvisning.
For incitamenter til, at andre banker skal løse de opgaver, vi er enige om der er f.eks. i udkantsområder, betyder jo, at de skal have penge for det.
Det betyder det i hvert fald på normalt dansk, i hvert fald politikerdansk.
Colette L. Brix (DF), 2010-12-16:
Enhedslisten vil gerne have en statsbank, selv om køberne nu står i kø for at købe den danske afdeling af Eik Bank, som er en internetdrevet bank.
Foreløbigt har otte banker været interesseret, og der vil muligvis komme flere.
Vi har altså her for en gangs skyld en solstrålehistorie om, at Finansiel Stabilitet faktisk kan komme af med en af sine banker, der så kan fortsætte på almindelige markedsvilkår.
Det skal vi ikke hindre ved at omdanne Eik Bank til en statsbank.
Det er glædeligt, at Enhedslisten vil have, at banken i statsligt regi skal videreføres kommercielt, men skal banken være konkurrencedygtig, er den f.eks. nødt til at placere indlån konkurrencedygtigt for at kunne holde på kunderne.
Men banken må ikke være spekulativ eller handle med internationale værdipapirer.
Skal en bank klare sig på markedsvilkår, er det nødvendigt at investere i virksomheder og forretninger, der giver de højeste afkast, i eller uden for Danmark.
Det sikrer, at bankerne ikke går ned, men kan klare sig, selv om der er stormvejr i finansverdenen.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Orla Hav (S), 2010-12-16:
Den socialdemokratiske formand har på ingen måde været ude med nogen fejlskud.
Situationen var jo, at vi stod i en krise, der var dybt alvorlig krise for det danske samfund, og hvor der blev meldt ind med forskellige løsningsforslag.
Det endte med, at en bred kreds af partier satte sig rundt om bordet og lavede en aftale.
Og den aftale står vi bag, for den indeholder elementer af det, som vi også syntes skulle indarbejdes deri, og derfor bortfalder det, som formanden oprindelig var ude at markedsføre som en anden løsningsmodel.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Jeg vil gerne kvittere for den socialdemokratiske erhvervsordførers udtalelser om, at det ikke er vejen at gå at drive en statsbank.
Det synes jeg er positivt, også at hr. Orla Hav fremhæver det arbejde, vi har i en bred forligskreds, om, hvordan vi sikrer finansiel stabilitet i Danmark.
Det glæder mig meget.
Jeg skal så bare lige lidt i forlængelse af det, som hr. Frank Aaen spurgte om, spørge, om den melding, som kom i august 2009 fra fru Helle Thorning-Schmidt om at etablere en statsbank med 50 mia. kr. i ryggen, var et fejlskud, en fejlvurdering.
For nu kan jeg forstå – og som jeg kvitterer meget positivt for – at Socialdemokratiet afviser Enhedslistens forslag.
Orla Hav (S), 2010-12-16:
Jamen jeg kan sige, at i og med at vi har støttet Finansiel Stabilitet, har vi jo været med inde at sikre, at staten skaber den, skal vi sige orden på baggrund af den uorden, der var opstået.
Så langt rækker vores engagement i forhold til at løse den opgave, og vi er meget gerne med til at se på, hvilke andre instrumenter der kan tages i anvendelse for at sikre, at virksomheder med udsigt til fremtidig udvikling, også kan få opfyldt deres kapitalbehov.
Vi mener ikke, at midlet er at gå via en egentlig statsbank, som forslaget er her.
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Altså, jeg mener, at vi skal ikke ret mange år tilbage, før det, at banker tog imod penge fra folk, der havde for mange, satte dem ind på deres konto og lånte de samme penge ud til andre, der havde brug for penge, var det mest almindelige i den finansielle sektor.
Det var hoveddriften i banken, og ikke alt muligt andet.
Det er jo en relativt ny foreteelse, at danske banker spekulerer for milliarder og atter milliarder i USA og andre steder på kloden.
Skulle det absolut være en nødvendighed for at drive bank, at man spekulerer?
Kunne man ikke forestille sig, at man bare havde en bank, der udelukkende drev bankvirksomhed?