runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg kan blive meget bekymret over De Konservatives skattepolitik, når jeg hører det her, for det er klart, at man sagtens kan give ufinansierede skattelettelser på arbejde; det er Socialdemokraterne imod.
Man kan også give finansierede skattelettelser på arbejde; det er Socialdemokraterne for.
Jeg ved godt, at man hos De Konservative opererer med dynamiske effekter, og der skal nok komme flere i arbejde, når vi sætter skatten ned, og det skal nok gå alt sammen, men det er jo ufinansierede skattelettelser.
Men hvis man bare sætter den ufinansieret ned, er det jo bare en skattelettelse, som betyder, at man reelt har prioriteret skattelettelser frem for bedre velfærd.
Så Socialdemokraterne går ind for en finansieret skattereform, og vi går ind for, at en skattereform også betyder, at vi sænker skatten på arbejde.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-29:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle ufinansierede skattelettelser, fru Helle Thorning-Schmidt taler om.
Den skattelettelse, som regeringen har fået gennemført, er jo fuldt finansieret, krone for krone.
Der er ikke engang taget penge fra noget velfærd.
Den er finansieret ved at øge energiafgifterne, og den er finansieret ved den lettelse af arbejdsmarkedsbidraget, som jo alligevel skulle have været gennemført.
Der er finansiering krone for krone af den skattelettelse, som gennemføres nu, så det kan jo ikke være den, fru Helle Thorning-Schmidt taler om.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Nu må De Konservative vælge: Enten står de med armene oppe og er glade for, at de har fået en - hvordan var det, den sidste politiske ordfører udtrykte det?
Når De Konservative har fejret sig selv, er det jo, fordi de er så glade for, at det er en rigtig skattelettelse, og så kan det ikke samtidig være en omlægning.
Så man kan ikke samtidig sige, at det er fuldt finansieret og det hele løber rundt, og så gå og glæde sig over, at det er en rigtig skattelettelse.
Det hænger ikke sammen!
Enten er det en rigtig skattelettelse, der ikke er finansieret, eller også er det noget fuldt finansieret, der kører i et omløb, og det er det selvfølgelig ikke.
Det er en skattelettelse, som ikke er finansieret, og som har dynamiske effekter og alt muligt - det er ikke en finansieret skattelettelse.
Det er en rigtig skattelettelse, og derfor er der også grund til at sige tillykke til De Konservative: De fik jo den skattelettelse, de gerne ville have, og de får sikkert også en ny i den her periode.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-11-29:
Jeg har heller ikke endnu rigtig forstået det med, at Socialdemokraterne vil aflyse skattelettelserne.
Hvis nu vi forudsætter, som det jo er tilfældet, at alt er finansieret, og at samfundskagen er større, og vi så bruger en del af denne større samfundskage til en yderligere forbedring af servicen, altså en reel serviceforbedring, og så tager en lille del og giver som skattelettelse, hvorfor har Socialdemokraterne så rent filosofisk så meget imod disse skattelettelser og vil aflyse dem?
Jeg kender rigtig mange gode socialdemokrater, som knokler og arbejder for at få tingene til at hænge sammen.
Hvorfor skal disse gode socialdemokrater ikke også have lov til at få en skattelettelse, således at de kan forsøde tilværelsen, således at de kan gøre noget for deres børn osv.?
Jeg forstår simpelt hen ikke den filosofi, som Socialdemokraterne kører frem med her.
Hvad er den ideologiske tankegang bag den?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Socialdemokraterne har hverken en filosofisk eller en ideologisk modstand mod at sætte skatten ned.
Vi vil faktisk meget gerne arbejde for en skattereform, hvor vi sætter skatten på arbejde ned.
Det, der bare er vigtigt, er, at den er finansieret, og at vi ikke bilder hinanden ind, at vi kan sænke skattetrykket i hele landet og samtidig have råd til en bedre velfærd.
For man kan ikke begge dele.
Det viser sig jo også lige præcis nu.
Når regeringen og Dansk Folkeparti gennemfører den skattelettelse på 10 mia. kr., så bliver der færre penge til, at jeg kan give nogle velfærdsrettigheder til borgerne.
Så jeg har ingen ideologisk modstand mod skattelettelser.
Jeg har bare den holdning, at man er nødt til at vælge.
Man kan ikke både få bedre velfærd og skattelettelser.
Vi har valgt, og det har regeringen sådan set også.
Den gider bare ikke at sige det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-11-29:
Jamen det er jo en påstand, som er udokumenteret, fra fru Helle Thorning-Schmidt om, at disse skattelettelser, der nu bliver gennemført, ikke er finansierede.
De er jo finansierede.
Det er jo en udokumenteret påstand, fru Helle Thorning-Schmidt kommer med.
Når det nu er sagt, at skattelettelserne skal aflyses, vil jeg så godt fortsætte med at spørge, om jeg har forstået det korrekt, at det altså vil sige, at Socialdemokraterne hvert eneste år fra nu af og frem til næste valg i sine finanslovforslag vil indbygge, at skattelettelserne skal aflyses.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Det er dokumenteret, at det er en ufinansieret skattelettelse.
Der er ikke tale om en omlægning af skatten.
Lad være med at tage mit ord for det, men prøv at kigge på den nye DØR-rapport.
Deri står det ganske tydeligt, at denne skattelettelse vil have en ekspansiv finanseffekt.
Man kan ikke bare lade, som om det ikke står der.
Det står der rent faktisk.
Så det er ikke en finansieret skattelettelse.
Det er en ufinansieret skattelettelse, som vil virke ekspansivt på den danske økonomi til skade for den danske økonomi på nuværende tidspunkt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Uanset hvor mange gange Venstres ordfører taler om, at skattelettelserne er finansierede, bliver det ikke rigtigt.
De er ikke finansierede!
Kig i DØR-rapporten fra i dag - der står det også tydeligt, at de 10 mia. kr., der gives skattelettelser, vil virke som en rent ekspansiv finanspolitik.
De er ikke finansieret.
Så hold op med at sige det!
Der er 10 mia. kr. i skattelettelse hvert eneste år.
Vi har valgt at sige: Vi er sådan set imod de skattelettelser, for i stedet for kunne vi bruge de penge på at give nogle rettigheder.
Så stiller ordføreren det spørgsmål: Skal kommunerne ikke have lov til at lægge rettigheder ud?
Jo, det skal de bestemt, de kan også lægge nogle rettigheder ud til borgerne.
Det skal simpelt hen være sådan, at borgerne kan blive i deres eget liv, selv om de bliver ældre og ikke kan klare sig selv.
Det vil sige, at hvis et menneske har været vant til f.eks. hver dag at tage et bad og få frisk luft igennem et helt liv, hvordan kan vi så i løbet af et stykke tid sige: Nu må du ikke mere, for nu har du brug for andres hjælp?
Jeg vil gerne have, at borgerne skal kunne blive i eget liv, og derfor skal der være centralt fastsatte velfærdsrettigheder.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-11-29:
Det var jo med interesse, at jeg hørte fru Helle Thorning-Schmidts første ordførerindlæg tidligere i dag.
Jeg noterede mig også, at fru Helle Thorning-Schmidt ikke var kommet ud af valgkampsretorikken, som handlede om enten skattelettelser eller velfærd.
Det var sådan, at fru Thorning-Schmidt - og det ved hun så også bedst selv - opfordrede til, at vi skulle annullere skattelettelserne.
Nu har jeg så samtidig noteret, at Socialdemokraterne har fået en ny skatteordfører, hr. Nick Hækkerup.
Hr. Nick Hækkerup vil meget gerne have en bred aftale.
Jeg vil gerne vide, om det, som fru Thorning-Schmidt sagde i formiddag, betyder, at Socialdemokraterne kun kan gå med i en bred skatteaftale, hvis man annullerer skattelettelserne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg ved ikke, hvor fru Gitte Lillelund Bech var i formiddag, men jeg svarede faktisk også på spørgsmålet.
Jeg skal gerne gøre det igen.
Er det et ultimativt krav for at gå ind og diskutere skattepolitik med regeringen?
Nej, det er det sådan set ikke.
Vi kommer ikke med ultimative krav, men vi vil da godt sige klart og tydeligt, at det er vores forventning og forhåbning til en skattereform, at den er fuldt finansieret.
Det vil sige, at det ikke bliver et skalkeskjul for nye skattelettelser.
Konservative elsker skattelettelser, og derfor kunne jeg da godt blive bekymret over, at det her kan blive et skalkeskjul for nye skattelettelser.
Nogle af vores krav er selvfølgelig, at en skattereform er fuldt finansieret.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-11-29:
Nu ved jeg, det kan være svært, når man står på talerstolen, at overskue, hvem der er i salen.
Nu har jeg taget en rød jakke på, og så tænkte jeg, at det jo kunne være, at fru Thorning-Schmidt så bemærkede, at jeg trods alt var her, og at jeg også hørte de svar, fru Thorning-Schmidt gav i formiddag.
Betyder det så, hvis en skattekommission kommer med et forslag, der faktisk indebærer en lettelse på arbejdsindkomsten, at Socialdemokraterne så vil være med i en aftale, en skattereform, som er fuldt finansieret, og som letter skatten på arbejde, men som så eksempelvis udformes, så energiafgifterne hæves, sådan som vi gør med den seneste skattereform?
Vil Socialdemokraterne så være med?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Nu er det lige før, jeg tror, jeg kender teksten i regeringsgrundlaget om skattekommission og skattereform bedre end nogen anden, eftersom vi jo sagde det først og statsministeren så derefter har ladet sig inspirere af det.
Vores krav til en skattereform er overordnet og ganske enkel.
Det er, at de bredeste skuldre skal bære mest, den må meget gerne gøre Danmark grønnere, og den skal være fuldt finansieret.
Nu kan jeg naturligvis ikke stille modspørgsmål, men jeg synes, det er interessant, at skatteministeren så sent som i dag på en eller anden måde afviger fra det her med, at det skal være fuldt finansieret, og begynder at tale om, at man måske også kan regne med dynamiske effekter.
Vi regner med, at fuldt finansieret betyder krone til krone-finansieret, for en af vores bekymringer med Venstre og i særdeleshed De Konservative er, at de vil gå ind i en skattereform for grundlæggende at sænke skatten i Danmark.
Den holdning kan man sagtens have, men det betyder bare, at der bliver mindre råd til den velfærd, vi også gerne vil have.
Per Clausen (EL), 2007-11-29:
Nu har jeg bemærket, at det i dag er, som om grænsen for, hvad Socialdemokraterne kræver, er, at det står i regeringsgrundlaget.
Det lægger nogle måske lidt usunde begrænsninger på ambitionsniveauet.
Men jeg vil stille to spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt.
Det første er: Når nu en skattereform handler om, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder, hvordan hænger det så sammen med, at Socialdemokraterne nu har accepteret, at diskussionen om en skattereform foregår med udgangspunkt i, at pensionister, efterlønsmodtagere, førtidspensionister ingen skattelettelse skal have?
Det andet er: Er det sådan, at jeg skal forstå det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne er med til at fremsætte i dag, på den måde, at det har det udgangspunkt, at man anerkender regeringens økonomiske politik - 2015-planen - anerkender, at der ikke skal ansættes flere i den offentlige sektor, anerkender, at der ikke skal bruges flere hænder i den offentlige sektor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Vi vil gerne forhandle om en bred skattereform ud fra de principper, som jeg har talt om før.
Jeg tror ikke, der er behov for, at jeg gentager dem.
Vi vil gerne have skatten ned på arbejde, vi vil gerne starte med de laveste indkomster, når vi skal have skatten ned på arbejde, vi vil gerne lukke skattehuller, og det har vi talt om ganske længe.
Vi håber også, at en skattereform kan være med til at lukke nogle af de skattehuller, som Enhedslisten selv har været med til at pege på tidligere.
Så vi har ikke accepteret hele regeringens grundlag.
I forhold til regeringsgrundlaget kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfra hr. Per Clausen får den opfattelse, at vi skulle have godtaget hele regeringsgrundlaget.
Det har vi da naturligvis ikke.
Vi har bare fundet nogle punkter i regeringsgrundlaget, som vi er enige i, og som vi beder regeringen om at stemme for.
Det kan de så ikke, og det synes jeg er underligt, men selvfølgelig har vi ikke accepteret hele regeringsgrundlaget.
Per Clausen (EL), 2007-11-29:
Jeg kunne aldrig drømme om at anklage fru Helle Thorning-Schmidt eller Socialdemokraterne for at acceptere hele regeringsgrundlaget.
Det, jeg sagde, var, at grænserne for Socialdemokraternes ambitioner var reduceret til ting, der stod i regeringsgrundlaget.
Det er noget andet, men nu slemt nok. Så vil jeg bare gentage mit spørgsmål om det med kvalitetsreformen: Er det rigtigt forstået, at Socialdemokraterne synes, at man godt kan lave en aftale om en kvalitetsreform, som ikke indbefatter, at der kommer flere hænder i den offentlige sektor, at vi ikke sikrer, at der overføres flere midler til den offentlige sektor i de kommende år, at vi altså i udgangspunktet accepterer, at den økonomiske politik, som regeringen har ført frem til i dag, og som den vil videreføre med 2015-planen, stadig er den, der er afgørende for, hvordan den offentlige sektor skal udvikle sig i fremtiden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg vil godt sige, at selv om jeg har talt varmt om det forslag til vedtagelse, som S, SF, Radikale og Ny Alliance har fremsat, så er det jo ikke hele vores politik, vi har fremlagt i det forslag til vedtagelse.
Vi har faktisk andre ting på dagsordenen, og det tror jeg også Enhedslisten godt er klar over.
Hvad angår kvalitetsreformen, har vi tre krav, og når jeg siger de tre krav, vil det også besvare hr. Per Clausens spørgsmål.
Det første krav er, at der skal være tale om ægte afbureaukratisering.
Det vil sige, at man ikke bare skal lægge nyt bureaukrati oven i alt det gamle, som regeringen har været med til at beslutte.
Det andet krav er, at vi skal have nogle rettigheder for borgerne, når de møder den offentlige sektor.
Det kunne eksempelvis være på sygehusene i forhold til behandlingsgarantier, f.eks. for dødbringende sygdomme, eller hvad det kunne være - ægte rettigheder.
Og jeg forestiller mig da, at vi skal have nogle konkrete rettigheder.
Det tredje krav er, at vi gerne vil have bedre løn til de offentligt ansatte.
Hvis man både skal have rettigheder og bedre løn til de offentligt ansatte, kræver det lidt flere medarbejdere i den offentlige sektor over tid.
Det anerkender jeg fuldstændig.
Det kræver også, at man ofrer lidt flere penge i den offentlige sektor, fordi man netop gerne vil hæve lønnen.
Jeg håber, det besvarer Enhedslistens spørgsmål.
Jeg har i hvert fald ikke mere tid.
Erling Bonnesen (V), 2007-11-29:
For nogle måneder siden var Socialdemokraterne fremme med deres velkendte nye velfærdsrettigheder, og i den anledning blev Socialdemokraterne også spurgt om, hvor meget de ville koste.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg ved ikke, hvor hr. Erling Bonnesen har været de sidste par måneder, men både under åbningsdebatten og i forbindelse med, at vi fremlagde vores finanslovforslag, kom det jo helt tydeligt frem, hvad vores velfærdsrettigheder koster.
Vi har fuldstændig tydeligt beregnet, hvad de koster: De koster omkring 12 mia. kr., og det er stort set det samme, som regeringen vil give i skattelettelse.
Vi anerkender dog, at vi ikke kan få dem gennemført fra det ene år til det andet, og derfor har vi i vores finanslovforslag sagt, at vi gerne vil gå i gang med de første rettigheder.
De koster omkring 2,6 mia. kr. - det har vi afsat til det.
Så vi har faktisk sat kroner og øre på, hvad det hele koster, og vi er også kommet med forslag til, hvordan man kunne gennemføre finansieringen.
En af finansieringskilderne er jo, at man skal aflyse skattelettelserne.
Dermed anerkender jeg jo også, at når man ikke gør det, kan fry også blive mere vanskeligt at finde midler til at kunne gennemføre disse rettigheder, for selvfølgelig vil vi også bruge et forsigtighedsprincip.
Vi vil kun gennemføre de rettigheder, der rent faktisk er råd til.
Erling Bonnesen (V), 2007-11-29:
helt sammen.
Jeg vil også godt lige over på en anden del af kvalitetsreformen.
Når der nu har været tale om, hvorvidt de såkaldte velfærdsrettigheder, eller man kunne kalde dem minimumsrettigheder, skulle fastsættes centralt eller lokalt, vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om man nu i forhandlingerne, når man gerne vil i dialog, vil gå ind og se på, om det er kommunerne selv, der skal fastsætte deres lokale service- og kvalitetsmål, eller om de skal fastsættes centralt her fra.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg mener bare, at det, når vi er i en situation, hvor alle økonomer advarer mod, at vi har en for ekspansiv finanspolitik, ikke kun bør være Socialdemokraterne, men faktisk også regeringen, der tager den situation alvorligt.
Jeg mener, at der vil være meget vanskelige vilkår i forbindelse med i de kommende år at forbedre vores velfærdsservice, samtidig med at vi giver så store skattelettelser, som der nu er planlagt.
Jeg anerkender, at vælgerne har talt, og jeg anerkender, at den skattelettelse formentlig også bliver til noget, i hvert fald i år - man kan diskutere, hvad der skal ske året efter.
Jeg anerkender, at det er sådan, det må være, men det er min pligt at sige til danskerne og til Folketinget i dag, at jeg tror, det bliver for voldsomt i forhold til den situation, den danske økonomi er i.
Hvis vi giver den skattelettelse, kommer det til at gå ud over vores velfærd.
Især når Socialdemokraterne foreslår, at vi skal give bedre lønninger til de offentligt ansatte, er det også vores pligt at vise mådehold på andre områder.
Og mit tilbud til regeringen i dag er ganske enkelt, hvis der skal strammes op, at det skal gælde skattelettelsen - det kunne også være andre områder, men jeg tror, der bliver brug for en opstramning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Nu kunne vi jo her til morgen i forhold til folkeskoleforliget konstatere, at det, der skete i valgkampen, var ren taktik.
Socialdemokratiet sagde noget i valgkampen, og straks valget er slut, skifter man position.
Jeg er interesseret i at tale om et andet område for at finde ud af, om man på tilsvarende vis i valgkampen bare gjorde noget, der var ren taktik, og om man også bare har skiftet position dér.
Det drejer sig om asylpolitikken og de afviste asylansøgere.
Pludselig sagde Socialdemokratiet i valgkampen - på trods af det, man havde sagt indtil den dag - at nu skulle alle afviste asylansøgere have lov til at komme ud i samfundet og bo og arbejde.
Og det vil jo i virkeligheden sige, at hvis man ikke kan få opholdstilladelse i Danmark og komme her og arbejde, så kan man bare bede om asyl og få en afvisning og så komme ud i arbejde.
Står den position, man havde i valgkampen, ved magt i dag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg vil godt gentage over for ordføreren, at det altså er helt naturligt, at man før et valg fortæller, hvilke forlig man gerne vil opsige, hvis man får flertallet.
Og med de begrundelser, vi havde for, at vi gerne ville have både De Radikale og Ny Alliance ind, tror jeg også at hr. Kristian Thulesen Dahl er klar over, at det er en helt korrekt opførsel.
Så jeg vil bede hr. Thulesen Dahl om at holde op med at sige det.
I forhold til de afviste asylansøgere vil jeg godt sige tydeligt, at afviste asylansøgere skal hjem til de lande, de er kommet fra.
Vi skal have en stram asylpolitik i Danmark, og det vil sige, at når man finder ud af, at nogle mennesker ikke kan opnå asyl, skal man sådan set sætte dem på det første fly hjem til de lande, de er kommet fra.
Det kan der ikke herske nogen tvivl om.
Og vi har et problem i forhold til den gruppe.
Hvad skal der ske med dem?
Skal de blive ved med at sidde på asylcentrene, på trods af at vi ved, at de tager mere skade af at sidde der?
Det mener vi ikke, og naturligvis holder vi fast i det, vi sagde i valgkampen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Jeg prøver lige igen.
At de afviste asylansøgere skal hjem, er vi jo enige om.
De skal endda hjem med det første fly - det synes jeg da også ville være fint, men der er bare opstået et lillebitte problem.
Det forslag, som fru Helle Thorning-Schmidt turnerede rundt med i den sidste uge af valgkampen, var et andet forslag end det her.
Det drejede sig ikke om en lille, afgrænset gruppe; det var en generel politik om, at hvis man var afvist asylansøger og ikke ønskede frivilligt at tage hjem, og hvis vi ikke havde en tvangshjemsendelsesaftale, så skulle man have lov til at komme ud at bo og arbejde i det danske samfund.
Og så stiller jeg bare det spørgsmål her i den første debat, vi har efter valget: Står det stadig væk ved magt, eller ændrer man position?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Vi har ikke ændret vores holdning.
Afviste asylansøgere skal sendes hjem.
Skal de blive boende i asylcentrene, eller skal vi give dem mulighed for, hvis de selv kan, at finde et job - et hvidt job vel at mærke - og en bolig?
Det står vi ved, og det er det, vi sagde i valgkampen.
Det var i øvrigt også det, vi sagde før valgkampen.
Så det står vi selvfølgelig ved.
Det handler ikke om en stor gruppe.
Og jeg må igen spørge: Hvad skal der egentlig ske med de mennesker?
Skal de blive siddende på femte, sjette, syvende, ottende år i asylcentrene, eller skal de have mulighed for at bo og arbejde i samfundet og bygge sig selv op som mennesker, frem for at det modsatte sker?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Der, hvor uenigheden for alvor opstår i forhold til det socialdemokratiske forslag, er jo i spørgsmålet om, hvorvidt det her er en lille, afgrænset gruppe.
For hvis man laver sådan en generel ordning, som Socialdemokratiet har argumenteret for - altså at afviste asylansøgere, der ikke kan sendes hjem tvangsmæssigt, får ret til bolig og arbejde - så er det jo ikke en lille, afgrænset gruppe.
Så når fru Helle Thorning-Schmidt bruger så meget krudt på at sige, at det er det, bliver jeg nødt til at spørge: Betyder det, at det, Socialdemokratiet lægger op til, er en særlov for nogle ganske få mennesker, altså nogle individuelt udvalgte mennesker, som så får en særlig rettighed i forhold til andre, eller lægger man op til en objektiv ordning, en ny ordning, der skal gælde generelt for dem, der er afvist, men som ikke tvangsmæssigt kan hjemsendes?
For der er jo utrolig stor forskel på, om man gør det på den ene måde for at sikre, at det er en afgrænset, lille gruppe, eller om man gør det på den anden måde og åbner op for en helt ny generel ordning inden for vores asylpolitik.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg er nødt til at rette en enkelt ting, som hr. Kristian Thulesen Dahl har fået galt fat i.
Vi har aldrig sagt, at de får ret til en bolig og et arbejde.
Vi har sagt, at de skal have mulighed for at finde en bolig uden for asylcentrene og mulighed for at finde et hvidt arbejde.
Vi har faktisk ikke talt om, at vi vil anvise en bolig, finde en bolig; det må de sådan set selv gøre.
Så det er jo en misforståelse, som også var der lidt i valgkampen.
Vi har hele tiden sagt, at de skal have mulighed for at gøre det.
Vi taler om en gruppe, som er lille.
Det er en gruppe af mennesker, som er afvist, og som ikke kan tvangshjemsendes, og det betyder naturligvis, at det er en ganske lille gruppe, vi taler om.
Så vi kommer det ikke meget nærmere, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er under 2.000 mennesker, vi taler om her - heraf en del børn - så jeg tror faktisk, at det danske samfund godt kan klare, at de mennesker får mulighed for at bo og arbejde og uddanne sig uden for asylcentrene.
Vi skal ikke skaffe boligerne, de må selv skaffe både boligerne og arbejdet.