runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Dette lovforslag drejer sig om gennemførelsen af den finanslovaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, og lad mig straks indlede med at slå fast, at Venstre ikke kan støtte lovforslaget.
I Venstre mener vi, at det er helt nødvendigt, at vi fastholder det reformspor, som blev lagt af den tidligere regering.
Det er og bliver forudsætningen for, at vi kan genoprette dansk økonomi, skabe vækst og ikke mindst, at vi kan bidrage til at forbedre Danmarks konkurrenceevne og dermed også nye, rigtige arbejdspladser.
Derfor er dette lovforslag et forslag, der desværre trækker i den helt forkerte retning.
Det er meget trist for Danmark, at regeringens indre liv og forholdet til det parlamentariske grundlag i Enhedslisten er vigtigere for regeringen end at skabe de bedst tænkelige muligheder for at bidrage til udvikling, vækst og job i det danske samfund.
Det er trist for Danmark, at ikke mindst Det Radikale Venstre desværre ikke har kunnet stå fast, men har ladet sig kue endnu en gang og er gået med til dette lovforslag.
Vi er alle enige om, at vi på sigt får brug for arbejdskraft, vi får brug for alle hoveder og alle hænder, så det nytter altså ikke noget, at regeringen bliver ved med at føre en politik, der alene bidrager til at fastholde folk på offentlig forsørgelse.
Med dette lovforslag underminerer og udhuler regeringen endnu en gang effekterne og gevinsterne ved den dagpengereform, som blev indført med Det Radikale Venstres stemmer i 2010.
Det har dansk økonomi ikke brug for.
Vi har derimod brug for, at den danske arbejdsstyrke bliver mere mobil, såvel geografisk som fagligt.
Og det var der faktisk lagt op til med dagpengereformen, men den effekt bliver nu desværre udhulet, da regeringen med forslaget her fastholder ledige på offentlig forsørgelse.
Regeringen giver således ledige, der har opbrugt deres dagpengeret, ret til at modtage kontanthjælp 6 måneder, også selv om disse personer, jævnfør de almindelige gældende regler for at kunne modtage kontanthjælp, ikke er berettiget til at modtage kontanthjælp.
Det synes vi faktisk er en meget, meget dårlig forvaltning af vores fælles sparsomme skattekroner.
I øvrigt synes vi, at det er udtryk for en fuldstændig urimelig forskelsbehandling, forstået på den måde, at hvis man har opbrugt sin dagpengeret f.eks. den 19. december 2012, så har man ikke den samme ret til forsørgelse, som hvis man har opbrugt sin dagpengeret f.eks. den 2. januar 2013.
Det synes vi er fuldstændig urimeligt, og vi er uforstående over for, at regeringen kan lægge op til en så urimelig forskelsbehandling mellem personer, som er i nøjagtig den samme situation.
Venstre kan som sagt ikke støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om hun synes, at beskæftigelsesministeren bare skal lade de her folk falde ud over kanten uden at have nogen forsørgelse.
Når der nu engang ikke er arbejdspladser, skal man så bare lade stå til og være fuldstændig ligeglad med de tusindvis af familier, som risikerer at skulle sælge deres hus på tvangsauktion og risikerer at blive skilt, og hvad der ellers kommer af dårlige ting i kølvandet på arbejdsløshed?
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg deler slet, slet ikke hr. Christian Juhls billede af, hvordan det danske samfund egentlig ser ud.
Jovist, vi har ledighed, og vi har også haft en stigende ledighed, men ser man på det danske arbejdsmarked, kan man altså konstatere, at vi i øjeblikket har 44.000 udenlandske arbejdstagere.
De skal sådan set være velkommen, men jeg synes, at det er et paradoks, at vi, samtidig med at vi har 44.000 udenlandske arbejdstagere i Danmark, er i en situation, hvor vi har mere end 160.000, som er på offentlig forsørgelse, og som står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Vi har 160.000, som er på kontanthjælp eller på dagpenge, og som – som sagt – stod til rådighed for det danske arbejdsmarked.
Men vi kan bare konstatere, at vi, måske ikke dagligt, men i hvert fald ganske jævnligt, hører om arbejdsgivere, som desværre ikke kan få den arbejdskraft, de efterspørger.
Det er på alle niveauer.
Det er højt specialiserede uddannede ingeniører, som man ikke kan skaffe, men det er også ufaglært arbejdskraft, bl.a. inden for rengøringsbranchen og også andre brancher.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Nu er billeder jo mange ting, og billedet af Danmark kan tegnes på mange måder.
Jeg vil foreslå, at vi i stedet for tager ud i virkeligheden.
Vil ordføreren virkelig påstå, at der ikke findes mindst 20.000 familier, der mister dagpengene nu her den 1. januar, hvis ikke der sker noget?
Vil ordføreren afvise, at det er ordførerens eget parti, der i 10 år har sørget for, at vi har 44.000 arbejdstagere fra udlandet, som arbejder til discountlønninger, og som på den måde underminerer danske arbejdsforhold?
Vil ordføreren afvise, at 10 års lænen sig tilbage i stolen, hvor man bare har ladet markedet passe sig selv, har gjort, at vi står i en situation, hvor de her mennesker kommer galt af sted?
Og vil ordføreren ikke godt indrømme, at det første svar var en vild snakken udenom?
Der er familier, der nu mister hus og hjem.
Der er familier, der nu mister forsørgelsesgrundlag, hvis ikke man gør noget i den her situation.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Det er sådan, at den – hvad kan man sige – fineste maske i nettet i vores fælles velfærdssamfund, det nederste forsørgelsesgrundlag, er kontanthjælp, og de personer, der ryger ud af dagpengesystemet den 1. januar, har mulighed for at få kontanthjælp, hvis de vel at mærke er berettiget til det.
Så at sige, at der er 20.000, der står uden forsørgelsesgrundlag,
hører ikke hjemme i virkeligheden.
Jeg hæfter mig ved, hvad der er sket alle de øvrige gange, man har ændret dagpengeperioden.
Det gjorde tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen op til flere gange op igennem 1990'erne, senest i 1998.
Dengang sagde LO's formand, Harald Børsting: Vi kan konstatere, at når dagpengeperiodens udløb nærmer sig, jamen så er arbejdsstyrken typisk mere mobil.
Man søger bredere både geografisk og fagligt.
Det er det, vi kommer til at miste med det her lovforslag.
Den gevinst går fløjten med lovforslaget her.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt for det danske samfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Men det er jo ikke sværere at få et job i dag, end det var i 2004 og 2005.
I dag går den ledige gennemsnitligt ledig i 20 uger, i 2004 var det i 22 uger, og i 2005 var det i 21 uger.
Så hvorfor foreslog Dansk Folkeparti ikke dengang, hvor de endda havde mere magt, at man, hvis man røg ud af dagpengesystemet, automatisk kunne komme på kontanthjælp, uanset om man havde nogen, der kunne forsørge en?
Dengang var det sværere at få et job, og man gik ledig i længere tid, end man gør i dag, så hvorfor foreslog Dansk Folkeparti det ikke dengang?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Nu har jeg ikke lige tallene her, men så vidt jeg husker, var der mere udvikling på arbejdsmarkedet dengang.
Der var flere i beskæftigelse dengang, end der er i dag.
Vi har set, at beskæftigelsestallet er faldet ret væsentligt.
Der var mere udvikling dengang.
Der var flere virksomheder, der var parate til at oprette job dengang, end der er i dag.
Derfor synes vi, at det er på sin plads at give en forlængelse af dagpengeperioden.
Men som jeg ser det, kommer der ikke yderligere forslag om en tredje forlængelse af perioden.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
»Vi vil gerne hjælpe medmennesker, der er på den«, siger hr. Eigil Andersen.
Der er jo ikke et øje tørt, så må vi andre onde mennesker stå hernede og være onde.
Sådan er det.
Ordføreren siger, at mange mennesker vil gå fra hus og hjem.
Det lyder bestemt ikke godt, så kan ordføreren sådan kort skitsere, hvilke undersøgelser han henviser til, og hvilke erfaringer man tidligere har gjort sig, når dagpengeperioden er blevet forkortet?
Kan vi få lidt fakta på bordet, eller er det bare ord og gisninger uden noget faktuelt grundlag?
Kan ordføreren henvise til nogle undersøgelser fra de tidligere gange, hvor dagpengeperioden er blevet forkortet, af, hvor mange der har måttet gå fra hus og hjem?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Men det er jo ikke så svært, for det er tilstrækkeligt bare at tale med mennesker, der er i situationen, og spørge dem, hvordan det tegner sig.
Der er jo mange måder at gå fra hus og hjem på.
En af dem er f.eks., at man kan sætte sit hus til salg, fordi man ikke længere har råd til at bo der.
Jeg ved ikke, om hr. Joachim B. Olsen tror, at en bolig i dag kan sælges til en acceptabel pris, og om boligmarkedet har godt af, at der skal sættes en masse huse til salg.
Det er jo én måde at gå fra hus og hjem på.
En anden mere barsk måde er, at huset ryger på tvangsauktion, og sådan nogle tal kan måske findes.
Men uanset hvad, er det klart, at det er at få rykket tæppet væk under sig, når man i en familie går fra at have levet af to indtægter til kun at leve af en.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det er jo også en måde at argumentere på.
Det anerkender jeg da fuldstændig.
Kan ordføreren så uddybe det og fortælle noget om følgende: Der er jo også en masse realkreditinstitutter osv., som har nogle penge på spil.
Har ordføreren hørt dem tale om, at de nu forventer massevis af tvangsauktioner, og at de nu vil komme til at tabe millioner af kroner, fordi de jo har en interesse i, at folk ikke går fra hus og hjem?
Har ordføreren hørt noget om det?
Det er bare, for at vi kan få et grundlag at diskutere på her.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Hvis jeg må sige noget om hr. Joachim B. Olsen og mig selv som politiske typer, så vil jeg sige, at jeg for mit vedkommende mener, at det er meget, meget vigtigt og givende at tale med mennesker ude i samfundet – altså mine medborgere.
Det må jeg sige.
Og det, de siger, tager jeg alvorligt, og jeg vil da håbe, at ordføreren for Liberal Alliance også gør det.
Det betyder simpelt hen, at for mig er der en række situationer, hvor jeg lægger stor vægt på det, som mennesker fortæller mig, og i den forbindelse er det ikke så betydningsfuldt for mig, om der eventuelt er nogle eksperter ved siden af, som siger det samme.
Hr. Joachim B. Olsen har tidligere orienteret mig om, at BRF-kredit via deres hjemmeside har bedt om, at folk melder sig, hvis de har problemer med økonomien, og at det er der ikke så mange der har gjort osv.
Efter min mening siger det ikke noget som helst om den vanskelige situation, som mange vil komme til at stå i, og det kan ikke bruges som måleinstrument.
Jeg vil opfordre Liberal Alliance til også at tale med arbejdsløse, som står i den her situation.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
I Venstre er vi faktisk optaget af at sikre, at folk får mulighed for at komme i job.
Derfor handler det jo grundlæggende om, hvilken økonomisk politik vi fører.
Jeg røber ikke nogen hemmelighed ved at sige, at regeringen går i den forkerte retning, bl.a. med det her lovforslag.
Jeg er lidt nysgerrig efter at vide, hvor mange hr. Eigil Andersen og SF forventer det rent faktisk drejer sig om.
Det fremgår ikke af lovforslaget, og det har heller ikke været nævnt endnu af Socialdemokraternes ordfører eller af hr. Eigil Andersen.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Grunden til, at der ikke er nævnt noget om det, er, at ingen kan svare på det.
Af dem er omkring 25 pct., omkring 11.000 mennesker, kommet i arbejde eller kommet på en uddannelse.
Så er der altså 33.000 tilbage.
At dem vil der være nogle, der selv vil finde et job, naturligvis vil der være det, og der vil være andre, som vil blive hjulpet af akutjobpakken.
Det er uforståeligt for mig, at man fra borgerlig side forsøger at sabotere den, for den hjælper mennesker.
Men det er tydeligt, at den borgerlige linje i det her er, at man ikke vil hjælpe mennesker.
Venstre vil ikke hjælpe mennesker.
Men da ingen kan forudsige, hvor mange der får et af de her akutjob, er det klart, at man ikke kan komme med et tal for, hvor mange der får brug for den hjælp, der ligger i det her lovforslag.
Så skal man være spåkone.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg synes snart, at grovhederne fra Folketingets talerstol må høre op.
At påstå, at Venstre ikke vil gøre noget, er simpelt hen for langt ude, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Nu lægger regeringen og dermed også SF altså op til at bruge mere end 0,5 mia. danske skattekroner uden at have nogen som helst fornemmelse af, om det her kommer til at virke.
Men man påstår, at det her vil hjælpe rigtig mange mennesker.
Hvor mange mennesker, vil jeg spørge hr. Andersen, vil det her få tilbage i ordinær beskæftigelse?
Det må hr. Eigil Andersen da kunne svare på.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg forstår godt, at det er generende, at sandheden bliver sagt, nemlig at Venstre ikke vil hjælpe mennesker.
Men det er jo det konkrete.
Man henholder sig til nogle økonomiske teorier og lignende og lader tusinder af arbejdsløse i stikken.
Sådan er det.
Så der er ikke på nogen som helst måde tale om, at der bliver ført en dårlig økonomisk politik.
I den forbindelse må man sige, at det beløb, der bliver brugt her for at hjælpe den her gruppe arbejdsløse, i den store sammenhæng er en krusning på overfladen.
Derfor er det med til at understrege, at det ikke bringer den økonomiske politik i fare på nogen som helst måde, men det er en medmenneskelig hjælp.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Det synes jeg er rigtig godt, og det roser jeg altid Dansk Folkeparti for.
Jeg sagde også, at alle ansvarlige parter rose jeg gerne.
Men det, jeg sagde i min ordførertale, var, at det rent faktisk var Dansk Folkepartis hr. Kristian Thulesen Dahl, der kom med det her forslag under forhandlingerne, og at det var Dansk Folkeparti igen, der gerne ville have det om en kortere dagpengeperiode med, fra 4 til 2 år.
Det var det, jeg sagde.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Jamen det er så nemt at spørge, hvorfor vi så ikke bare udbreder det til alle.
Men når man kigger på, hvordan situationen har været i Danmark i den sidste stykke tid med krise, og på, hvor vanskeligt det er for virksomheder at oprette nye job, bl.a. på grund af de her afgifter, som regeringen har været så venlig at belaste erhvervsvirksomhederne med, kan vi godt se, at det er nødvendigt at gøre en ekstra indsats.
Derfor ville jeg også ønske, at vi havde forlænget dagpengeperioden med yderligere ½ år.
Det er bl.a. også det, der står i Arbejdsmarkedskommissionens rapport at man kunne gøre.
De siger så godt nok, at det kun er, hvis arbejdsløsheden kommer over 7 pct., men det har lidt at gøre med, hvordan udviklingen er på arbejdsmarkedet, og hvor stærk krisen har været.
Derfor har vi foreslået de her to gange et halvt års forlængelse.
Og der er ikke lagt op til, at vi så ud over de her to gange et halvt års forlængelse, som vi har foreslået, kommer med et forslag om en yderligere forlængelse.
Nu kommer vi her tirsdag i næste uge med et forslag om en forlængelse, og der skal vi behandle det.
Vi ser stadig væk gerne, at man går ind og ser på mere aktivt at hjælpe folk i beskæftigelse, og mangler de så noget uddannelse, skal de have den opkvalificering.
Det kunne de jo få, samtidig med at de stadig væk er på dagpenge.
Der kunne man så aktivt hjælpe dem ind i et job.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det skal altså forstås sådan, at Dansk Folkeparti hellere havde set, at man havde forlænget dagpengeperioden en gang til.
Ordføreren siger så, at det her ikke er en optimal løsning, at der nu er en gruppe mennesker, som automatisk bliver berettigede til kontanthjælp, også selv om de har et forsørgelsesgrundlag.
Skal det så forstås sådan, at man bare burde udbrede det her til alle til alle tider?
Hvis den optimale løsning er noget, der er endnu dyrere – altså det, at alle i den her gruppe kunne få dagpenge – og at det er mindre optimalt, at man nu kun kan få en kontanthjælp, hvorfor så ikke bare udbrede det til alle til alle tider, at man altid, uanset om man kan blive forsørget af sin ægtefælle eller har sparet penge op, så man kan klare sig for sine egne penge og ikke skal klare sig for andres penge, kan få det?
Hvorfor så ikke bare udbrede det til at gælde til alle tider?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Ja, og det står vi stadig væk ved, der er ikke noget der.
Men det, det drejede sig om, var at gøre noget for dem, der var udfaldstruede, og det var der, hvor vi, på trods af at vi havde lavet den forkortelse, erkendte, at på grund af krisen var der behov for at hjælpe, og vi kom med forslaget om en forlængelse af dagpengeperioden.
At det så er kommet ind i finansloven, er kun godt, og vi stemte også for det dengang.
Altså, det der med at sige, at vi slet ikke gør noget for dem, der er udfaldstruede, er måske sådan lidt at tage for meget i munden.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg kan kun sige igen til hr. Bent Bøgsted, at alle, der går ind og tager ansvar – det gælder herinde, og det gælder alle udenfor, der tager ansvar for de her mennesker i job og uddannelse – synes jeg skal have ros, for det er vi nødt til at gøre.
Vi er nødt til at tænke på de her mennesker.
Det skal vi gøre i fællesskab, hvis vi føler os ansvarlige over for dem, og det gør Socialdemokratiet.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg vil såmænd bare spørge hr. Leif Lahn Jensen, om hr. Leif Lahn Jensen er enig i de nuværende regler, der gælder for udbetaling af kontanthjælp.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg synes, at den udbetaling af kontanthjælp, der findes nu, har fungeret godt.
Beskæftigelsesministeren har jo også sagt – og det sagde vi også i valgkampen – at vi selvfølgelig er klar til at kigge på en kontanthjælpsreform.
Jeg kan godt høre, at fru Ulla Tørnæs gerne vil få det til at lyde, som om den ikke kommer, men den skal nok komme, for vi er klar til at se på, om vi ikke skulle lave en reform på det område.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Men hvis hr. Leif Lahn Jensen er enig i de principper, der danner grundlag for vores kontanthjælpssystem, kan hr. Leif Lahn Jensen så ikke forklare mig, hvorfor Socialdemokraterne med lovforslaget her nu lægger op til, at det danske samfund skal udbetale kontanthjælp til personer, der har et forsørgelsesgrundlag, og som faktisk kan forsørge sig selv?
Jeg vil gerne bede om en forklaring på, hvorfor hr. Leif Lahn Jensen med lovforslaget her lægger op til det.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Jamen jeg kan kun sige, at det igen åbenbart er svært at forstå for en, der kommer fra Venstre, fordi vi jo netop gør noget for det enkelte menneske.
Jeg kan godt huske, da den her sag var i salen i 2010, hvor vi hele tiden spurgte fru Ulla Tørnæs: Hvor er der job?
Det spurgte vi fru Ulla Tørnæs om, men vi fik ingen svar.
Under samråd spurgte vi igen og igen, og vi fik ingen svar.
Nu har vi gjort alt det, vi ønskede dengang.
Vi har virkelig forsøgt at lave alle de indsatser, vi overhovedet kan, og jeg kan ikke forstå, at oppositionen ligger i hængekøjen og er sure og ikke vil være med til noget som helst.
Og når der er afstemninger her i salen om akutjob osv., så kan man ikke finde ud af at stemme, og så stemmer man gult.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke går ind og tager ansvar for at gøre noget for de her mennesker.
Sådan har jeg ikke lyst til at være, og sådan har Socialdemokratiet ikke lyst til at være.
Derfor går vi ind og gør noget for dem.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg kan fortælle, at instituttet for seriøs fagforeningsforskning, der ligger på Granhøjvej 16 i Silkeborg, har 20 års erfaring med de her ting.
Der kan jeg sige, at sådan noget som jobrotation har topprioritet i den virkelige verden.
Desværre er der, så vidt jeg kan forstå svaret fra ministeriet, kun et par tusinde, der er i jobrotation aktuelt, og det er jo for lavt et tal.
Vi skal op på måske 10.000, hvis vi kunne magte det.
Og jeg synes ikke, det er dyrt, når man tænker på, at man faktisk uddanner folk, kvalificerer folk, samtidig med at man giver dem et godt stykke arbejde.
Det er jo ikke gratis at uddanne folk.
Det koster jo at holde vores arbejdsstyrke på en høj standard.
Et kort spørgsmål: Ville det ikke være muligt for os at finde en løsning, hvor vi både havde lidt penge til arbejdsgiverne, hvis de ville have dem, og også sørgede for, at der blev foretaget opsøgende virksomhedskontakt i forbindelse med jobrotation?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Ud fra de muligheder, vi har nu, synes jeg, det er rigtig, rigtig godt, og de indsatser skal have lov til at virke.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at både Enhedslisten og andre har kunnet gå med til det.
Så lad nu de her indsatser virke.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Selvfølgelig er Enhedslisten med, og vi stemmer for ethvert forslag, der kan bringe folk i arbejde eller kan give en smule tryghed for dem, der er arbejdsløse.
Men hvis man kigger på de her lapper, der er lavet – akutpakke 1, akutpakke 2 og for den sags skyld også akutpakke 3 i finansloven, som vi behandler nu – ville det så ikke efter ordførerens mening være fornuftigt at lave en fuld og hel og dækkende løsning, f.eks. ved at bryde op i loven og sikre, at folk ikke skal være utrygge det næste halve år og ikke vide, om det nu går eller ikke går.
Skulle vi ikke prøve at få skovlen helt ind under problemet og løfte i fællesskab, i stedet for bare at lave en lap mere?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
For mig lyder det, som om Enhedslisten ikke er helt tilfreds med det her, men det kan jeg nu ikke forestille mig, for det tror jeg de er.
For mig drejer det sig selvfølgelig om at lave indsatser, for indsatser er det allervigtigste.
Jo flere, vi kan få i arbejde, og jo flere, vi kan få i uddannelse, jo bedre er det.
Hver eneste gang jeg hører, at et af de her mennesker er kommet i arbejde, så bliver jeg i så utrolig godt humør, og hver eneste gang vi får bragt en af de ufaglærte videre – dem, som har svært ved at komme i uddannelse – så bliver jeg i utrolig godt humør.
Og jeg håber inderligt, at alle – eller de få – der sidder her i dag, synes det samme som mig, for det er så glædeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Tak, formand.
Der laves der så en regel om, at hvis man går i gang med en uddannelse på op til 26 uger, kan man få kontanthjælp.
Det betyder så også en kontanthjælp, der ikke er afhængig af ægtefællens indkomst eller formue.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at vi gerne vil være med til at hjælpe dem, der står til at miste deres forsørgelsesgrundlag.
Vi havde så gerne set, at det var en anden model i stedet for, for det der med opkvalificering kan være meget godt.
Vi havde egentlig bare gerne set, at vi havde lavet en forlængelse af dagpengeretten og så havde koblet ting på med hensyn til opkvalificering.
Når der var udsigt til, at man kunne få et job, skulle man have den opkvalificering, der var behov for.
Det havde vi hellere set frem for den ordning her.
Hvor mange der kan blive omfattet af ordningen med kontanthjælp, og hvor mange der kommer i job inden, er jo altid svært at vurdere.
Men der er da 2.000 borgere, der kan få gavn af det her, eller måske 3.000.
Det er svært at vurdere.
Nu hørte vi lige hr. Joachim B. Olsen nævne det her med, at man var berettiget til kontanthjælp.
Ja, hvis man er berettiget til kontanthjælp alligevel, så er ændringen i den sag jo, at man nu kan gå i gang med en uddannelse, mens man får kontanthjælp.
Men det kunne man jo ikke gøre, hvis man alligevel var berettiget til kontanthjælp.
Det er jo den forskel, der ligger i det.
Så vi kan godt se, at der kan være fordele ved det.
Vi mener som sagt ikke, at det er den optimale løsning, men det vil hjælpe nogle personer.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er noget, vi kan stemme ja til.
Men vi mener stadig væk, at det ikke er det optimale.
Vi havde hellere set en lidt anden model på det her område.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Undskyld, det er jo en argumentation, som er meget speciel.
Når man vil gøre sig til bannerfører for virksomhedernes ve og vel fra borgerlig side, vil jeg egentlig give det gode råd til de borgerlige partier, at de udvælger sig nogle emner og nogle sager, som der er noget kød på, i stedet for det her, som den forudsætningsløse dansker, den almindelige vælger, vil sige til sig selv er noget pjat; det er noget pjat at fremstille det, som om knap 100 kr. om måneden for en mindre selvstændig erhvervsdrivende skulle bringe job i fare.
Det passer jo ikke.
Altså, det svarer vel til meget mindre end det beløb, man får pudset vinduer for, hvis det f.eks. drejer sig om en butik.