Karen Hækkerup (S), 2013-05-03:
Nu er vi her alle sammen, og det er dejligt, for så kan vi få startet på fredagens program, og vi starter med at behandle B 68, som er et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vil pålægge regeringen at sørge for, at klager over en kommunes frakendelse eller forringelse af tidligere tildelt hjælp efter serviceloven til borgere med handicap får opsættende virkning.
Umiddelbart kan man jo sige, at man sådan set godt kunne have sympati for bevæggrundene bag Enhedslistens forslag.
Retssikkerheden for borgerne er meget vigtig for regeringen, og borgerne skal kunne regne med at få afgørelser, der er i overensstemmelse med loven.
Borgernes retssikkerhed skal i centrum, men jeg tror, at der er en anden måde, vi kan nå det endnu bedre på end ved at bruge den metode, som Enhedslisten lægger op til med det her beslutningsforslag.
Det drejer sig i høj grad om, at det vigtigste er, at de kommunale afgørelser er de rigtige, når de bliver truffet i første omgang, så der slet ikke er grund til at klage.
Udgangspunktet må og skal være, at vi har tillid til, at kommunerne har vilje til at træffe lovlige afgørelser.
Jeg synes derfor, at det er en noget hård tilkendegivelse fra forslagsstillernes side at komme med, når det anføres, at kommunerne bevidst fratager eller forringer borgernes ydelser ud fra et økonomisk incitament i åbenlys strid med lovgivningen.
Kommunerne skal naturligvis sikre borgerne den rigtige indsats ud fra en helhedsvurdering af borgernes behov.
Heri indgår naturligvis en balance mellem de faglige og økonomiske vurderinger.
Ankestyrelsen har f.eks. i marts 2012 lanceret en juridisk hotline på sin hjemmeside, som giver juridisk vejledning til sagsbehandlere i kommuner og nævn.
Ankestyrelsen har også forbedret sine principafgørelser med vægt på at tydeliggøre rækkevidden og betydningen af de enkelte principafgørelser, så det altså skal blive lettere for kommunerne at anvende dem direkte.
KL og Social- og Integrationsministeriet har i et samarbejde udviklet voksenudredningsmetoden, som giver sagsbehandlerne en systematisk ramme for deres faglige arbejde, og som understøtter lovmedholdeligheden i sagsbehandlingen.
Så vil jeg også lige nævne den undersøgelse, vi allerede er i gang med om kommunernes brug af serviceniveauer og rettidigheden af gennemførelse af ankesystemets afgørelser.
Undersøgelsen forventes at ligge klar ved årsskiftet.
Ud over de rigtige afgørelser i første instans fokuserer regeringen også på at få en kortere sagsbehandlingstid i klagesystemet.
Det forventes, at sagsbehandlingstiderne efter lovforslaget om et forenklet klagesystem vil blive kortere og mere ensartede, når et nyt ankecenter i Aalborg er fuldt etableret.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at der allerede i dag er en række muligheder for at tillægge en afgørelse opsættende virkning.
Klagemyndigheden kan vælge at træffe en foreløbig nu og her-afgørelse, hvis det vurderes, at der er et særligt behov, og hvis der kan ske en væsentlig skade for klageren, hvis sagen ikke afgøres nu og her.
Ankestyrelsen og de sociale nævn kan også allerede i dag tillægge en afgørelse om botilbud opsættende virkning.
Og kommunerne kan i visse sager selv tillægge en afgørelse opsættende virkning.
I nogle sager skal kommunen anvise andre former for hjælp, hvis en ansøgning afvises.
Det gælder f.eks. i sager om handicapbiler, hvor kommunen ved en afvisning af en ansøgning om handicapbil selv skal anvise andre transportmuligheder.
Man er også nødt til at erkende, at en række borgere med beslutningsforslaget vil få adgang til en række ydelser, de faktisk ikke er berettiget til.
At give opsættende virkning i klagesager vil medføre et voldsomt pres på klagesystemet, for man må vel forvente, at flere vil klage, også selv om de egentlig ikke regner med at få medhold.
Det vil naturligvis føre til væsentlige meromkostninger.
Jeg tror, det vil være fristende for en borger at klage i alle tilfælde.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg deler ønsket om at sætte borgernes retssikkerhed i centrum.
Det skal være sådan, at borgerne kan regne med at få afgørelser, der er i overensstemmelse med loven.
Det skal bare ske med nogle andre redskaber end det, som B 68 lægger op til.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.