runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Hr. Flemming Bonne spurgte, om der var positive erfaringer med lignende lovgivning i fortiden.
Det har jeg redegjort ret grundigt for i udvalget, og mit talepapir er blevet oversendt til udvalget.
Jeg kan fortælle, at lignende lovgivning absolut har haft effekt, men på den anden side ikke har været perfekt, og det er derfor, at vi i den nye aftale i lørdags, hvor vi blev enige kl. 22 om aftenen, skrev følgende: Regeringen og KL vil i forlængelse af kommunernes budgetlægning i efteråret drøfte kommunernes overholdelse af den aftalte økonomiske ramme.
Samtidig vil der ske en drøftelse af, hvordan kommunernes overholdelse af budgetterne understøttes.
Altså, vi drøfter, hvordan kommunernes overholdelse kan understøttes.
Vi har også aftalt, at vi får halvårsregnskaber, og som sagt at vi allerede til efteråret kan drøfte, hvordan vi sikrer lovgivningen overholdt.
Til sidst til fru Line Barfod: Hvis hun ikke kan se forskel på mrs Thatchers velfærdspolitik og så det historisk høje velfærdsniveau, vi har i 2010, og som fortsætter i 2011, og som verden aldrig har set magen til, så er det vist fru Line Barfod og ikke velfærdspolitikken, der er noget i vejen med.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-16:
For at tage det sidste først, at der skulle være fantastisk højt velfærdsniveau: I mange år oplevede vi regeringen inklusive Dansk Folkeparti turnere land og rige rundt og sige, at der aldrig nogen sinde havde været brugt så mange penge på det offentlige som nu.
Navnlig folkeskolen var det rene fråseri, for aldrig havde der været brugt så mange penge på folkeskolen før.
Og så kommer det alligevel frem, at man i folkeskolen har oplevet, at der er blevet færre penge, at der er blevet mindre til undervisning.
Så hele regeringens retorik tror jeg vi skal passe utrolig meget på, for danskerne kan udmærket godt gennemskue, når det er sådan, at der bliver ringere velfærd, og det er der blevet.
Det er der blevet med Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti.
Der er blevet ringere velfærd, der er blevet ringere folkeskoler.
Sådan er det, og det viser undersøgelserne.
Så er ministeren inde på, om der er erfaring med lignende lovgivning osv., og ja, det er der.
Men sagen er jo den, at selv om man lægger de her lovforslag frem, har man ikke med de foregående sanktioner haft nogen rigtig positive erfaringer.
Men ved egentlig ikke rigtig, om de har virket.
Så sagen er sådan set den, at man står i en situation, som svarer til, at man kører i sin bil, GPS'en går ud, og man mister orienteringen, men så sætter man bare farten op og håber på, at det nok går.
For det er jo det, man gør.
Man udskyder evalueringen, og man sætter bare farten op og laver sanktionerne hårdere uden at vide, om det virker.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge indenrigsministeren.
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Den første diskussion, om vi har et højt velfærdsniveau eller ej, og om der samlet set er nedskæringer, synes jeg – ligesom diskussionen med hr. Bonne – vi skulle overlade til en hvilken som helst økonom, for hvis vedkommende ikke er ansat i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, så vil vedkommende være enig med mig i, at vi har et historisk højt niveau, som dette land og denne verden aldrig har set mage til før, og det niveau fastholdes.
Der, hvor der sker begrænsninger, er hos staten.
Det var jo et led i aftalen, at kommunerne kunne køre videre, at regionerne får mere, og at staten sparer.
Og så vil jeg bare til sidst sige, at vi har indført halvårsregnskaber, og vi drøfter allerede til efteråret, hvordan vi kan understøtte den fælles målsætning.
Det er en samarbejdsmodel og ikke en diktatmodel.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-16:
Man fornemmer jo fuldstændig klart på indenrigsministerens retorik, at det ikke kun er i måden at styre landets kommuner på, at man har hentet inspiration i det tidligere Østeuropa, det er også i retorikken.
Det er jo sandhedens lysende fakkel, der bliver svunget fra talerstolen her.
Alt, hvad vi andre siger, er bare forkert.
Kom an med økonomer, så skal de nok fortælle sandheden, men sagen er jo den, at der er en masse også uvildige økonomer fra landets universiteter, der har gjort opmærksom på, at der faktisk er velfærdsforringelser her.
Endelig kunne man jo også bare spørge danskerne: Hvordan oplever i det her?
Hvordan oplever I timeantallet i jeres børns folkeskole, hvordan oplever I normeringen i jeres børns børnehave, og så vil de sige, at de er blevet ringere, fordi vi har en Venstre-Konservativ-regering.
Sådan er det.
I forhold til hele evalueringsspørgsmålet var det et meget kort svar, vi fik fra indenrigsministeren.
Man kunne have valgt at evaluere de sanktioner, man allerede har lavet, men man tænker: Vi er ikke sikre på, at det er en god idé med sanktioner, men vi vil gerne have dem alligevel, så vi kan piske kommunerne, og derfor udskyder vi det.
Så man udskyder evalueringerne, men ved reelt ikke, hvad det er, man er i gang med at gøre.
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Vi drøfter det allerede til efteråret som aftalt.
Vi drøfter allerede til efteråret, hvordan vi kan understøtte målsætningerne, som er aftalt.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-16:
Nu kunne jeg jo så påstå, at det her er en ren tilståelse fra ministeren, i og med at der nu lægges op til, at man her til efteråret – allerede til efteråret – skal diskutere, hvordan man kan overholde den aftale, der er indgået.
Jamen det er jo et eller andet sted en erkendelse af, at det er en skidt aftale; den er alt for snæver, og der er ikke de penge, der skal til.
Og derfor er mit spørgsmål til ministeren: Kan de kommuner, der på det tidspunkt sidder og sveder med nogle meget, meget vanskelige budgetopgaver, forvente, at den dialog med Kommunernes Landsforening vil kunne få en eller anden positiv afsmitning på deres økonomiske ramme?
For det løb er formentlig kørt.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg vil lige først i al stilfærdighed gøre indenrigsministeren opmærksom på, at det ikke er mig, der har opfundet sammenligningen med Margaret Thatchers politik, det var den nuværende finansminister, der i 2007 var ude at sige, at Venstres politik var at gennemføre en grundlæggende samfundsforandring, men man ville bare ikke gøre det råt og brutalt, som Margaret Thatcher gjorde det, man ville gøre det mere langsomt – en fløjlsrevolution, tror jeg, den nuværende finansminister kaldte det dengang.
Og jeg siger så bare, at nu har man taget fløjlshandsken af.
Det, der foregår nu med den såkaldte genopretningsplan, er massive, rå og brutale nedskæringer på arbejdsløse, på børnefamilier og på velfærden i kommunerne.
Men jeg vil gerne spørge indenrigsministeren: Hvor er det, regeringen mener man skal ændre lovgivningen?
Når man nu har erkendt, at det ikke er muligt for kommunerne både at overholde lovgivningen og de stramme økonomiske rammer fra regeringens side, hvad er det så, man vil ændre?
Det udsatte barn, der bliver udsat for overgreb – kommer man til at ændre lovgivningen der?
De handicappede, der har brug for en masse hjælp – er det dem, der kommer til at opleve en ændret lovgivning, så de ikke får den hjælp længere?
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Hvis fru Line Barfod læser den omfattende kommuneaftale, vil hun kunne se, hvor mange tangenter der er at spille på, hvor meget der kan samarbejdes om, og hvordan vi helt konkret har aftalt at overflytte personale fra administration til borgernær service.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det, jeg spurgte om, var at få et helt konkret svar fra ministeren på, hvor det er, man vil ændre lovgivningen.
Når nu regeringen har erkendt, at man ikke kan kræve, at kommunerne både overholder lovgivningen og de alt for stramme økonomiske rammer,
hvad er det så for en lovgivning, man vil ændre?
Hvad kommer det til at betyde for de socialt udsatte børn?
De børn, der bliver udsat for overgreb – er det dér, man vil ændre lovgivningen, så de skal udsættes for flere overgreb?
Eller de handicappede, der har brug for hjælp – vil man dér skære og sige, at de ikke skal have de hjælpemidler, som vi som samfund faktisk har mulighed for at give dem, men kun de hjælpemidler, som det f.eks. var muligt at få for 10 år siden?
Hvor er det, man vil gå ind helt konkret og ændre lovgivningen?
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Der står udtrykkeligt i aftalen, at det handler om at bremse væksten på nogle områder, hvor der hidtil har været en umådelig kraftig vækst, og det vil vi samarbejde om.
Og hvad det eventuelt fører til af mulig lovgivning, kan jeg ikke sige her, 3 dage efter at aftalen er indgået.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Alle skattelettelser, der er givet, er selvfølgelig fuldt finansierede.
Vi har beskattet det mere, som vi vil have mindre af, og beskattet det mindre, som vi gerne vil have mere af.
Og jeg har også hørt hr. Klaus Hækkerup og andre ordførere sige heroppefra, at skattelettelserne selvfølgelig er fuldt finansierede.
Det, som regeringen har gjort, som har stimuleret dansk økonomi – det har vi jo senest kunnet læse i aviserne – er noget, der har virket.
Den skatteomlægning, man har lavet i 2010 med frigivelse af SP – frigivelse af penge, som Socialdemokraterne også stemte imod – har stimuleret dansk økonomi, således at arbejdsløsheden er knækket på et langt lavere niveau, end man har kunnet frygte.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-16:
Der er jo ingen tvivl om, at det er VKO's såkaldte genopretningsplan, der danner det diktat, som kommunerne har været stillet over for; sådan forholder det sig.
Og derfor er det jo så rimeligt at spørge Venstres ordfører, om hun synes, det er rimeligt, at kommuner, som ikke vil kunne håndtere sådan et diktat, som er udarbejdet af et snævert politisk flertal her i Folketingssalen, skal udsættes for sanktioner – sanktioner, som i den sidste ende kommer til at betyde dårligere velfærd for den enkelte borger.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-16:
Aldrig nogensinde har jeg sagt det!
Og hvis hr. Mads Rørvig siger det en gang til, vil jeg bede ham om at dokumentere, hvor jeg har sagt det.
Det næste, jeg vil vende tilbage til med hensyn til Venstres politik, er, at jeg jo slet ikke fik noget svar på mit spørgsmål.
Der er ingen økonomiske problemer, selv om verden ramler og Lehman Brothers går konkurs, vi kan lave en forårspakke, hvor vi letter skatterne, og året efter må vi stramme ind igen med det samme beløb.
Hvad er Venstres politik?
Skal vi slingre videre på samme måde i den uansvarlige økonomiske politik, vi har set fra denne regering i de sidste 2 år?
Er det det, der er Venstres svar på de udfordringer, Danmark står over for, eller er vi færdige nu?
Birgitte Josefsen (V), 2010-06-16:
SF’s ordfører udtalte her fra talerstolen for lidt siden, at de mest velstillede ville komme til at bidrage mest, såfremt SF’s skattepolitik blev gennemført.
Det er jo svært at forholde sig til realiteternes verden, for det gør de jo også i dag.
Det er vi så enige om.
Det blev også sagt, at man ville en skattepolitik, der var mere socialt afbalanceret.
Er det socialt afbalanceret at gå ud og sige, at far og mor skal på arbejde en time mere hver uge, og de skal så til at betale mere for at få børnene passet?
Når vi snakker skat, hænger det jo også sammen med, hvordan ens dagligdag fungerer.
Er det socialt afbalanceret at sige, at man vil skrue endnu mere på afgifterne, for afgifterne skal vi alle sammen bidrage til, så det rammer også den far og mor, der nu skal til at gå en time mere på arbejde hver eneste uge?
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Jeg kan høre på indlægget, at fru Birgitte Josefsen er lige så dårligt orienteret om den skattepolitiske debat, som skatteministeren er, og er lige så dårligt orienteret om vores udspil, som skatteministeren er.
Ja, vi vil gennemføre en mere social skattepolitik, som betyder, at de mest velstillede skal bidrage med mere i stedet for at få yderligere i skattelettelser.
Jeg kan slet ikke forstå, hvor det kommer fra, at der så er nogle børnefamilier, der skal betale mere for at få børnene passet.
Det er jo noget skinbarligt vrøvl.
Tværtimod vil vores udspil jo gavne kommunernes økonomi.
De vil have mulighed for at sænke betalingen, hvis det er det, de vil.
Det, der sker lige nu, er jo, at man presser kommunerne endnu mere, og at endnu flere kommuner får lyst til at hæve priserne for børnepasning.
I forhold til afgifterne er der jo indlagt en kompensation i S og SF’s udspil, så folk på overførselsindkomst bliver kompenseret for de øgede afgifter, og dermed gør det, som fru Birgitte Josefsen påstår, sig slet ikke gældende.
Birgitte Josefsen (V), 2010-06-16:
Det mindste, man kan forlange, er sådan set, at SF selv er klar over, hvad deres skattepolitik går ud på.
Altså, de to ord er sådan set ikke det samme, så nu vil jeg gerne vide, hvad SF’s skattepolitik går ud på.
Hvis man nu laver en skatteomlægning og vil hæve afgifterne, kan vi så få et bud på, hvordan den afgiftsforhøjelse helt konkret skal skrues sammen?
Det er jo ikke bare børnefamilierne, for når vi snakker overførselsindkomster, er det jo ret mange grupper, og når jeg læser SF’s skatteudspil, har jeg meget svært ved at se, hvordan man får økonomien til at hænge sammen i det.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Sådan som debatten kører, må jeg sige, at jeg simpelt hen har svært ved at tro på, at fru Birgitte Josefsen rent faktisk har læst S og SF’s skatteudspil.
Det er jo sådan, at der bl.a. er en kompensation til folk på overførselsindkomst, så de ikke bliver ramt af de øgede afgifter.
Den del er ikke taget med, og det er med vilje, fordi vi virkelig vil øge incitamentet til at holde op med at ryge.
Samtidig øger vi beskæftigelsesfradraget i vores plan, så folk med almindelige lønmodtagerindkomster faktisk oplever en skattelettelse.
Forskellen på mest og mere – jeg synes, vi er lidt ude i nogle underlige måder at diskutere på.
Efter jeg har sagt et par gange, hvad det er for nogle ting, der vil blive indført, for at de mest velstillede kommer til at betale mere i skat, tror jeg ikke, der er nogen tvivl.
Den burde kunne sidde fast ved at være blevet sagt tre gange.
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
Vi må jo nok desværre i dag erkende, at vi ikke kan få en forklaring på, hvorfor Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti i deres tillægsbetænkningsbidrag vil udskyde den med skattereformen besluttede forhøjelse af topskattegrænsen, men ikke aflyse den, som der foreslås i ændringsforslaget fra Enhedslisten, og som hele kritikken her i dag jo har bygget på, når ordføreren har fået ordet og haft lejlighed til at skose det ene, det andet og det tredje.
Men når jeg gerne vil tage ordet og stille spørgsmål til ordføreren for Socialistisk Folkeparti, er det sådan set, fordi hr. Jesper Petersen lige pludselig begyndte at bringe kommunerne ind i dette spørgsmål og udtalte, at kommunerne til næste år får et ringere råderum.
Derfor vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at kommunerne til næste år fastholder de nuværende historisk høje budgetter til kernevelfærden i landets 98 kommuner.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Det er sådan, at når man giver ufinansierede skattelettelser og gang på gang skaber et stort hul i kassen, skal den regning på et tidspunkt samles op.
med hr. Mads Rørvigs ord var bilen var nødt til at komme på værksted, fordi regeringen har kørt den i smadder.
Den regning havner bl.a. hos kommunerne.
De har større udgifter til bl.a. ældre og det specialiserede socialområde.
Derfor ender det med, at kommunerne må skære endnu mere ned, end de er i gang med i forvejen, de må skabe ringere velfærd ude i daginstitutioner, folkeskole, ældrepleje og med hensyn til hjælpen til de socialt dårligt stillede.
Hvis man virkelig stiller sig herop og prøver at påstå, at det, der ikke er ved at ske rundtomkring i landets kommuner, er, at der virkelig må skæres helt ind til benet, og det kommer til at ske endnu mere i efteråret, er man simpelt hen fuldstændig på vej ud mod en virkelighed, som slet ikke har noget med danskernes virkelighed at gøre.
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
Hvis hr. Jesper Petersen er meget optaget af bilmetaforen, kan man jo sige, at vi har fyldt benzin på bilen, så der fortsat er mulighed for at køre videre i den bil, som S og SF foreslår skal køre en tur i grøften.
Det er selvfølgelig udtryk for et valg.
Det er desværre bare også et meget simpelt valg i forhold til, hvad der er en ansvarlig vej at vælge fremadrettet.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Aftalerne med Kommunernes Landsforening bliver indgået på en måde, hvor de har fået armen vredet om bag ryggen.
Der er sådan set ikke så meget at gøre, de vil trods alt hellere lave en aftale, end de vil få dikteret deres økonomi fuldstændig fra Finansministeriet.
Så jeg lægger altså ikke ret meget i det der forsøg på at sige, at kommunerne selv synes, at det absolut er en fremragende idé.
Det var det bedste, der kunne opnås med den politik, som regeringen fører, og hvor man jo er nødt til at placere regningen hos kommunerne for de ufinansierede skattelettelser.
Det er så det, der sker.
Det er det, man kalder nulvækst, og så skal det hele nok kunne løse sig i kommunerne.
Men kommunerne får jo altså løbende flere opgaver.
Der bliver flere ældre, der er et demografisk pres, og der er øgede omkostninger på en række områder.
Sådan er det, og derfor er man lige nu rundtomkring i kommunerne i gang med store besparelser og kommer til at skulle have endnu flere besparelser gennemført til efteråret.
Jeg vil nødig være fru Sophie Løhde
, hvis hun skal ud at møde vælgerne i efteråret, mens de står og protesterer over forringelser i daginstitutionerne, og hun så siger: Jamen det har intet som helst med regeringens politik at gøre, I har faktisk taget fuldstændig fejl, kommunerne har kassen fuld af penge, de burde i stedet for øge velfærden over for jeres børn i stedet for at gøre det modsatte.
Det hænger simpelt hen ikke sammen for Venstre.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Det, der fik mig til at gå herop og stille et lille spørgsmål til hr. Jesper Petersen, var bl.a. det, som hr. Jesper Petersen sagde om, at befolkningen hellere ville have den røde plan.
Hr. Jesper Petersen sagde også, at når flere af ordførerne ikke forstod den røde plan, var det nok, fordi de ikke havde læst den.
Jeg vil gerne høre hr. Jesper Petersen, om det så er det, der gør sig gældende for LO-medlemmerne, hvoraf flertallet ifølge en meningsmåling, der blev offentliggjort den 15. juni, ikke er begejstret for den røde plan, men er uenige i den.
Det er jo hos LO-medlemmerne, at den røde plan skal hente sit flertal i forbindelse med trepartsforhandlingerne.
Er det så, fordi LO-medlemmerne heller ikke forstår den røde plan, og at S og SF i den forbindelse ikke har været gode nok til at formulere, hvad indholdet i den røde plan er?
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Jamen det er faktisk sådan, at en meningsmåling, som Ritzaus Bureau i dag har bragt, viser, at der er et markant flertal for at gennemføre Socialdemokraternes og SF's plan frem for regeringens plan.
Man vil hellere have, at man kommer til at skulle arbejde lidt mere på forskellige måder, som man jo selv kommer til at have indflydelse på i en trepartsaftale, end at skulle udsættes for den fuldstændig asociale, pilskæve spareplan, som regeringen og Dansk Folkeparti står bag.
De vil placere regningen hos de arbejdsløse, hos børnefamilierne og tage fra den fælles velfærd, og det er klart, at det siger folk fra over for.
Bliver man alene spurgt om, hvorvidt man har lyst til at arbejde 1 time mere om ugen i gennemsnit – det har der også været målinger, der viste flertal for – kan jeg godt forstå, at man er mere skeptisk, hvis ikke planerne bliver holdt op over for hinanden.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Med hensyn til den her påstand om et flertal vil jeg spørge: Hvornår er der flertal?
Ifølge den undersøgelse, der er lavet, og som er offentliggjort i Politiken, støtter 43,8 pct. af LO's medlemmer Socialdemokratiet og SF's økonomiske genopretningsplan, mens 44,4 pct. af LO's medlemmer afviser planen.
Hr. Jesper Petersen har lige sagt, at der er et flertal, der støtter planen.
Hvordan regner man det der flertal ud, når der står sort på hvidt, at 43,8 pct. af LO's medlemmer støtter den røde plan, mens 44,4 pct. er imod?
Altså, hvis det er den form for beregning af, hvornår man har flertal, som SF kører med, er vi ilde stedt, vil jeg sige.
Det kræver en del forklaring.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Men skulle vi ærlig talt ikke holde op med at bore i meningsmålinger og i stedet forholde os til, hvad det her lovforslag går ud på, nemlig at Dansk Folkeparti nu stemmer for og har lavet en aftale, som kommer til at betyde flere fattige børnefamilier, at helt almindelige danskere med små indkomster får en kraftig indkomstnedgang, at de arbejdsløse skal betale regningen, at der skal skæres ned i den kommunale velfærd?
Er det ikke vigtigere for de ældre, som kommer til at få en ringere hjemmehjælp på grund af den her aftale, at vi forholder os til det, end at vi bliver ved med at bore i nogle meningsmålinger?
Jeg forstår godt, at Dansk Folkeparti hellere vil snakke om det end om, hvad det reelle indhold er.
Men det er altså det, vi skal stemme om lige om et øjeblik, og jeg har forstået, at Dansk Folkeparti støtter forringelserne.
Mike Legarth (KF), 2010-06-16:
Tak, hr. formand.
Jeg har et opfølgende spørgsmål, som ikke er til selve lovelementet, men generelt til skattepolitik, til politik i almindelighed.
Hvordan vil SF's ordfører fremlægge dokumentation for, at det kan lade sig gøre at spare de 24 mia. kr., når vi hører fra arbejdsmarkedets parter, at den forudsætning, som S og SF har, for, at de skal medvirke til at løse problemet, ikke er til stede?
Vi har hørt Sorgenfrey sige, at det ser meget vanskeligt ud, at det er der ingen forventning om kan stemmes hjem, altså at vi skal arbejde 12 minutter mere.
AC, Akademikernes Centralorganisation, siger: Vi savner fortilfælde for, at der kan skaffes opbakning til det.
Dennis Knudsen siger: Det vil jeg under ingen omstændigheder involveres i, det bliver ikke med mine stemmer, at vi hæver arbejdsugen til 38 timer.
Altså, hvor er flertallet?
Dansk Arbejdsgiverforening siger, at der skal laves fundamentalt om på forudsætningerne, for at det kan lade sig gøre.
Hvor er flertallet henne?
Når det spørgsmål er besvaret, vil jeg spørge om noget helt andet.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
De har sagt, at de gerne vil være med til at lave sådan en aftale, og de har sagt, at de synes, det er en god måde at lede landet på, at man faktisk vil have en dialog med de mennesker, altså ikke bare vil diktere tingene her fra Christiansborg.
Vi siger, at vi ikke kan løse det selv, at vi er nødt til at bede om noget fra danskerne.
Formanden for FOA hedder ikke Dennis Knudsen, men Dennis Kristensen, og han har faktisk også sagt, at han godt vil være med til at forhandle om det.
Men selvfølgelig lægger de sig ikke ned på forhånd.
Selvfølgelig siger de ikke bare: Ja, kom bare med det.
Selvfølgelig vil de have løn for at arbejde 1 ekstra time.
Selvfølgelig kommer der til at være nogle vilkår, for at en sådan aftale hænger sammen.
Det er klart, det kender man jo fagbevægelsen godt nok til, og det skal de da gøre.
De skal da sørge for, at deres medlemmers interesser bliver varetaget, og at de får noget for det, at man skal arbejde længere.
Så jeg kan godt forstå, at man har taget positivt imod det, som man gør, men samtidig siger, at man nu må se i forhandlingerne, men at man er glad for dialogen.
Mike Legarth (KF), 2010-06-16:
Sagen er vel den, at Dennis Kristensen – og undskyld til Dennis Knudsen derude – har tilkendegivet, at det jo ikke er LO, der kan lave sådan en aftale; LO underskriver jo ikke overenskomsterne.
Men lad nu den debat ligge.
Jeg glæder mig til at se, om der kan skaffes den opbakning, der lægges op til.
Jeg har ikke behov for en politisk tilkendegivelse.
Hvad sker der?