runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Altså, nu er der jo nogle af os, der har været bundet af et såkaldt forsigtighedsprincip i ganske mange år, nemlig at pengene skulle være der, før man kunne bruge dem, og det var en fornøjelse at opleve, at også Socialdemokraterne ville ifalde sådan et princip.
Problemet er jo bare, at man har stillet folk en forventning i udsigt og sagt: Hvis vi kommer til, får I ganske mange flere penge til nogle af de ting, der bekymrer danskerne, altså så det bliver bedre nede i skolen, det bliver bedre i børnehaven, der bliver bedre normeringer.
Man kan pege på en bred vifte af ting, der er blevet nævnt det seneste par år, og som ville blive meget, meget bedre, hvis Socialdemokratiet kom til regeringsmagten.
I »Fair Løsning« , som er den store, omsiggribende publikation, der jo blev lanceret i god tid før valget, og som finansministeren dengang stod i spidsen for arbejdet med som stabschef i Socialdemokratiet, fremgår det vel direkte, at man ville få en vækst i udgifterne på i omegnen af 1,4 pct.
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren bekræfte, at han før valget lovede kommunerne realvækst i deres udgifter, såfremt Socialdemokraterne vandt regeringsmagten, og hvordan hænger det sammen med ministerens budskab til kommunerne om økonomien fremover?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Nu indleder spørgeren, synes jeg, egentlig meget sympatisk med at understrege det, vi er enige om i den her sammenhæng, og jeg vil gerne fortsætte i det spor.
Naturligvis skal der være orden i de her forhold på de betingelser, jeg har prøvet at skitsere.
Det er rigtigt, at der foreligger en analyse fra Dansk Erhverv, hvor man har spurgt til virksomhedernes oplevelse af det her.
Man har analyseret 150.000 fakturaer til statslige, regionale og kommunale myndigheder.
80 pct. af fakturaerne er betalt til tiden, og halvdelen af de fakturaer, der ikke er betalt til tiden, er betalt inden for 5 dage efter fristens udløb.
Hvornår er den analyse foretaget?
Den er foretaget i november 2010.
Hvem sad i regering på det pågældende tidspunkt?
Så vidt jeg forstår, er spørgeren stadig væk knyttet til Venstre, og derfor tror jeg, at der er en enighed mellem mig og spørgeren om, at der her muligvis er et problem, som vi skal tage hånd om.
Det er ikke af det omfang, som Dansk Erhverv fremfører.
Der skal tages en række nye initiativer, i forhold til hvad den tidligere regering gjorde, og det er præcis det, jeg har tilkendegivet her i dag.
Fatma Øktem (V), 2012-01-18:
Mange tak.
Vil ministeren bekræfte, at 100 pct. af de forældre, der har afholdt den fleksible barsel, er tilfredse med fordelingen, og vil ministeren på den baggrund redegøre for, hvorfor regeringen agter at ændre en barselordning, der har en så massiv opbakning blandt de berørte?
Mette Frederiksen (S), 2012-01-18:
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til en SFI-rapport om evaluering af den fleksible barselorlov.
Det fremgår ikke af spørgsmålet, men det vælger jeg at lægge til grund, og i så fald kan jeg bekræfte, at den evaluering viste, at forældrene på det tidspunkt var tilfredse med deres indbyrdes fordeling af barselorloven.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg tror, der er rigtig mange yngre mænd og kvinder i Danmark, der er glade for, at vi som et af de få lande i verden har en lang barselorlov, hvad det også er regeringens holdning at vi skal vedblive med at have.
Fatma Øktem (V), 2012-01-18:
Men når vi nu holder fast i, at de her familier har taget den her barselorlov og er dem, der har brugt den – det er ikke en undersøgelse, der er lavet blandt befolkningen og er meget mangfoldig, nej, det er familier, der lige har benyttet sig af den fleksible ordning – så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, og nu ved jeg jo, at ministeren ikke er bange for at blive kaldt socialist, om ministeren mener, at de forældre, der har svaret i SFI-undersøgelsen og er 100 pct. tilfredse med fleksibiliteten i ordningen og den måde, de har benyttet den på, lider af det, Karl Marx kaldte falsk bevidsthed, altså at de enkelte familier ikke selv ved, hvad der er godt for dem, og derfor svarer forkert på spørgsmålet?
Er det i virkeligheden udgangspunktet for regeringens insisteren på at tvinge barselordningen ned over hovedet på folk – en ordning, som egentlig ikke er efterspurgt?
Mette Frederiksen (S), 2012-01-18:
Jeg er optaget af, at danske børn har gode levevilkår og opvækstbetingelser, jeg er optaget af, at vi får sikret en ordentlig balance mellem arbejdet og familielivet, og jeg er optaget af ligestilling mellem mænd og kvinder.
Det er muligt, at spørgeren er optaget af Marx og bevidsthedsspørgsmål, og det er givet en interessant diskussion, hvis man er optaget af det.
Det skal jeg her sige ikke er noget, der optager mig synderlig meget som beskæftigelsesminister.
Derimod er jeg optaget af at sikre, at der er en ordentlig lovgivning, sådan at vi får sikret en balance mellem arbejdsog familielivet i Danmark.
Fatma Øktem (V), 2012-01-18:
Så vil jeg bare stille det sidste spørgsmål til ministeren, og det er helt grundlæggende, at jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad det vigtigste formål med sådan en barsellov er: Er det, at barnet og familien er tilfredse, eller at ministeren er tilfreds?
Mette Frederiksen (S), 2012-01-18:
Altså, jeg vil gerne sige, at jeg ikke som et krav i den lovgivning, der gør sig gældende i Danmark, indlægger, at jeg som individ skal være tilfreds med alle aspekter.
Jeg er udpeget som beskæftigelsesminister og har et ansvar for den lovgivning, der vedrører min ressort.
Når vi tilrettelægger en lovgivning på barselområdet, er vi optaget af flere spørgsmål.
Vi er først og fremmest optaget af børns ve og vel.
Når vi har en barsellovgivning, er det jo først og fremmest for at beskytte det lille barn og barnets forældre i en periode, hvor vi ikke kan lægge til grund, at man kan være på fulde omdrejninger, hvad angår arbejdsmarkedet.
Når vi taler om barsel, er det derudover vigtigt at adressere spørgsmålet om sammenhængen mellem arbejde og familieliv i et samfund, hvor det – heldigvis – er meget almindeligt, at både mænd og kvinder går på arbejde.
Der er et spørgsmål, når vi taler om barsel, der knytter sig til ligestilling mellem mænd og kvinder og dermed også både mænds og kvinders rettigheder, og så er der derudover en række strukturelle spørgsmål, der handler om arbejdsudbud, adgangen til dagtilbud af høj kvalitet og den måde, vi i øvrigt indretter vores velfærdssamfund på.
Men mine egne sådan personlige følelser er ikke noget, jeg synes man skal vægte særlig højt, når man tilrettelægger en lovgivning.
Hensynet til den samlede danske befolkning er selvfølgelig altid meget, meget større.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-18:
Mener ministeren, at det er et problem, at statslige enheder, kommuner og regioner overskrider de aftalte betalingsfrister på fakturaer fra private virksomheder, der leverer ydelser til det offentlige?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er min klare opfattelse, at offentlige myndigheder skal overholde de betalingsfrister, der er aftalt i forbindelse med køb af varer og tjenesteydelser.
Det synes jeg er helt naturligt, og det skal ske fuldstændig på samme måde som for private virksomheder og borgere, og det regner jeg med at vi er enige om som udgangspunkt for at tage den her debat.
Det forudsætter naturligvis, at der er en rimelig betalingsfrist, og at den er korrekt angivet på fakturaen, ligesom fakturaerne i øvrigt skal være rigtige på ethvert punkt, sådan at myndighederne får tid til at sikre sig, at fakturaerne svarer til det, de faktisk har fået leveret, og derefter betale dem.
Det er også vigtigt, at man ser på hele indkøbsprocessen og ikke kun på rutinerne i forbindelse med selve betalingen.
Det vil i hvert fald efter min opfattelse være helt galt, hvis en offentlig myndighed kommer til at betale nogle af de fupfakturaer, man nogle gange ser florere, særlig i sommermånederne.
Det er sådan, at Moderniseringsstyrelsen, som er en styrelse under Finansministeriet, jo har udsendt en række anbefalinger, herunder at myndighederne som udgangspunkt gives en betalingsfrist på 30 dage, medmindre andet er aftalt.
Det følger også af god praksis, at den offentlige myndighed skal afgive en klar ordre og herunder sikre, at parterne er enige om, hvilken frist der gælder, og at leverandøren på sin side skal fakturere i overensstemmelse med den aftale, man har lavet med de offentlige myndigheder.
Offentlige myndigheder skal respektere den aftale og derefter sikre, at fakturaen bliver betalt rettidigt. Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at der altid vil være fakturaer, der ikke skal betales til den angivne frist, f.eks. fordi varen eller ydelsen ikke er leveret eller ikke lever op til det bestemte.
I nogle tilfælde afventer man ligefrem en kreditnota.
Det skal også fremhæves, at langt hovedparten af fakturaerne faktisk bliver betalt til tiden, og at halvdelen af dem, der betales efter fristen, kun betales nogle få dage for sent.
Det er dokumenteret i en analyse fra november 2010 af den tidligere regering, og spørgeren er jo medlem af et af de tidligere regeringspartier.
Det ændrer efter min opfattelse ikke ved, at de offentlige myndigheder skal have fokus på at overholde aftalte betalingsfrister, og at regeringen vil supplere de initiativer, den tidligere regering igangsatte, med en styrkelse af ledelsernes fokus på betalingsfrister.
Det vil ske som led i den generelle styrkelse af økonomistyringen, der allerede er igangsat i mit ministerium.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-18:
Tak for svaret.
Vi kan selvfølgelig ikke være uenige om, at en faktura skal være i orden, og at den også skal kontrolleres, så man sikrer, at den er i orden, og at man også skal sikre sig, at fupfakturaer ikke bliver betalt.
Men derfra og så til, at der er ret mange fakturaer til statslige enheder, til regioner og til visse kommuner, der ikke bliver betalt til tiden, er der alligevel et stykke vej.
Dansk Erhverv har lavet en undersøgelse, der viser, at ud af 762 virksomheder, der har deltaget, er der 44 pct. af virksomhederne, der oplever, at det offentlige ikke overholder de aftalte betalingsfrister, og af dem, der ikke overholder fristerne, er der 40 pct. inden for det offentlige, der overskrider betalingsfristerne med mere end 30 dage derudover.
Det er jo et ret stort tal, og det er heller ikke små tal, vi taler om, når det er kroner og øre, vi ser på.
For 41 pct. af virksomhederne, der ikke har modtaget deres betaling til tiden, drejer det sig om regninger på over 50.000 kr., og det betyder noget for virksomhedernes økonomi, for deres likviditet.
Det vil sige, at staten på den måde og andre offentlige enheder vil trække på virksomhedernes likviditet, og dermed agerer virksomhederne i virkeligheden som bank for det offentlige, og det kan jo ikke være rimeligt.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Jo, men der er jo en lang række præmisser i det spørgsmål, jeg synes er dybt interessante at diskutere.
Altså, først og fremmest tror jeg ikke, ret mange økonomer vil være enige med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at man har været omfattet af et forsigtighedsprincip i de år, hr. Kristian Thulesen Dahl har haft et nøgleansvar for den økonomiske politik.
En bred kreds af økonomer blev bedt om at vurdere forskellige regeringers økonomiske politik i en periode før valget og fandt frem til, at Poul Nyrup og hr. Mogens Lykketoft havde gjort det glimrende, og placerede den økonomiske politik, hr. Kristian Thulesen Dahl har været stærkt medvirkende til at gennemføre, og det må man jo anerkende, i dumpeposition i forhold til den linje.
Så der er ikke så meget at bryste sig af efter min opfattelse.
Så er det klart, at i de planer, der henvises til, var der en klar sammenhæng mellem en række finansieringsinitiativer og en række udgiftsforslag, og det, der var princippet for det hele, var, at man kunne afholde lige præcis de udgifter, som man var i stand til at realisere finansiering til.
Sådan er det også fremadrettet, og det budskab er sendt tindrende klart i valgkampen, det bliver sendt tindrende klart nu fra mig som finansminister, og jeg har faktisk indtryk af, at man respekterer det.
Der er faktisk lagt op til bedre normeringer i det finanslovforslag, vi nu stemmer igennem, så man går i den rigtige retning, men der er forsigtighed med om bord.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Altså, jeg har set flere af regeringens ledende ministre, når de rejser rundt i Europa som nu formand for EU, bryste sig af, at Danmark er i en helt unik økonomisk situation, at vi nåede at betale gælden af i de gode tider med det resultat, at vi er blandt de 12 lande i verden, der har den såkaldte AAA-rating, dvs. er blandt de 12 bedste økonomier i verden målt på den måde.
Det tror jeg nu at finansministeren er meget godt tilfreds med, og det er så efter 10 år, hvor jeg har været med til at lave finanspolitikken; det er jeg faktisk ret stolt af.
Finansministeren glider så af på mit spørgsmål, og det kan jeg sådan set godt forstå, men jeg vil blot lige stille det igen for en ordens skyld: Kan finansministeren bekræfte, at »Fair Løsning«, som man opererede med som sin store plan, sit store projekt, stillede kommunerne en vækst i økonomien i udsigt, som regeringen nu ikke længere agter at levere, altså at man opererede med en vækst i de offentlige udgifter på 1,4 pct., at man opererede med, at de frem til 2015 fik i omegnen af de her 8,5 mia. kr. ekstra til velfærdsforbedringer, ud over hvad kommunerne selv kunne effektivisere sig frem til, at det var noget, man stillede dem i udsigt, og som man nu har måttet pille af bordet? Er det korrekt?
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Det er lidt i samme boldgade.
Det gør såvel kickstarten som selve finansloven«?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Nu vil det måske være lidt overdrevet at citere Niels Hausgaard to gange, særligt måske med det samme citat, men det er jo samme problemstilling, som jeg lige har haft lejlighed til at diskutere med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er meget enkelt.
Medmindre jeg husker fuldstændig galt, så gjorde Venstre en lignende betragtning gældende i forbindelse med det udspil, der hedder »Holdbar vækst«, umiddelbart før folketingsvalget, fordi man åbenbart fandt det bekvemt at lægge sig op ad Socialdemokratiet i den sammenhæng.
Det gør man så ikke længere, og man må jo selv redegøre for, hvordan den udvikling skal forklares.
Men det er sådan, det hænger sammen.
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Jeg kan forsikre finansministeren om, at havde vi haft ansvaret for den finanslov, der gælder for i år, ville vi ikke have lavet en finanslov, der trækker 4.000 personer ud af arbejdsmarkedet strukturelt.
Det kan jeg virkelig forsikre finansministeren om at vi ikke ville have gjort.
Men jeg vil godt rose finansministeren, når der er grund til det, fordi det at anerkende gængse regnemetoder synes jeg kun er godt.
Jeg kan ærgre mig over, at det ikke skete, dengang finansministeren havde ansvar for at lave den socialdemokratiske plan, der hed »Fair Løsning«.
Når jeg spørger, er det, fordi finansministeren til Ritzau siger, at selve finansloven også styrker beskæftigelsen.
Hvis vi ser bort fra kickstarten, som finansministeren selv gør i sit citat, så er det vel ikke korrekt, at den styrker beskæftigelsen for vores lands økonomi fremadrettet.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Det spørgsmål tror jeg bygger på en rent teknisk misforståelse fra spørgerens side.
Den skal jeg hurtigt udrede.
Der er en del af finanslovens efterspørgselseffekt – og det er ikke noget ukendt begreb for spørgeren; man har selv opereret med det fra Venstres side og fra den tidligere statsministers side – som omfattes af kickstarten.
Den giver en effekt.
Så er der en samlet effekt af mængden af initiativer i den øvrige finanslov: øgede skatter, som i et vist omfang trækker efterspørgslen ud af økonomien, og øgede udgifter til nye formål, som pumper efterspørgsel ind i økonomien.
Den samlede nettoeffekt af alle de initiativer, der tages, og som jo selvfølgelig er i fin balance med hinanden, er et plus på beskæftigelsen efter gængse regnemetoder.
Det ville da klæde spørgeren ikke at lade, som om det ikke var noget, man forstod i Venstre, for selvfølgelig gør man det.
Jeg har også den dybeste respekt for spørgerens indsigt i grundlæggende økonomiske regneregler.
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Men det, der undrer mig, er, at når man kigger på selve den samlede finanslov og ser på, hvad det så egentlig er, der har en stor effekt på beskæftigelsen, så vil man se, at det bl.a. er efterlønsudbetalingerne.
Eller sagt på en anden måde: Hvis Socialdemokratiet havde stået ved sin politik og ikke stemt for en efterlønsreform, ville beskæftigelsesvirkningen have været 0 i år og minus 5.000 i 2013.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide følgende: Ville man så have accepteret det som værende den beskæftigelsesvirkning, der skulle have været, hvis man havde stået ved det, eller er man i Socialdemokratiet dybest set lettet over, at den borgerlige regering lavede en efterlønsreform, fordi der ellers ikke ville have været nogen beskæftigelsesvirkning i den her finanslov?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Det synes jeg var mere end almindeligt fiffigt spurgt: hvordan jeg ville have haft det med en finanslov, som havde været på en anden måde, end den er, fordi en af dens præmisser ikke havde været til stede.
Det forholder sig sådan med efterlønnen, at man skal betale efterlønsbidrag til de mennesker, der ikke længere har rettigheder i det omfang, de har haft hidtil.
Der skal tages penge op, betales tilbage, og de skal lånes.
I det omfang folk ikke selv sparer dem op igen, men bruger dem på at købe varer, skaber det også efterspørgsel og dermed job.
Det er klart, og det regner vi med ind i vores virkning af vores økonomiske politik på linje med alt andet efter gængse regler fuldstændig åbent uden snyd eller noget som helst.
Sådan er det.
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Jeg tror sådan set, finansministeren skulle være rigtig glad for, at der er blevet lavet en efterlønsreform, fordi ellers ville finansministeren stå med en finanslov, som sådan set ville have nul beskæftigelsesvirkning i år og en negativ beskæftigelsesvirkning allerede næste år på minus 5.000.
Så det er ikke for at være fiffig.
Det er sådan set mere for at konstatere, at når finansministeren nu gerne vil bryste sig af, hvor god en finanslov det er, er det, der egentlig gør den største forskel og gør, at Danmark jo står godt rustet og har en sund økonomi, sådan set beslutninger, som finansministeren gik til valg på ikke skulle blive til noget.
Så spørger jeg bare helt stilfærdigt: Er finansministeren ikke glad for, at den borgerlige regering traf de nødvendige beslutninger, sådan at man ikke skal stå med en finanslov, der ingen beskæftigelsesvirkning ville have haft i år, og hvor det at tale om en kickstart simpelt hen ingen mening ville give?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Jo, men det er sådan, når man overtager ledelsen af et land og et finansministerium, overtager man det fra det punkt, hvor de andre slap.
De beslutninger, der er truffet over årene, har sammensatte virkninger.
Efterlønsbeslutningen bidrager til arbejdsudbuddet.
Det giver et vist bidrag til efterspørgslen og dermed beskæftigelsen.
Det giver desværre også et meget, meget stort bidrag til det underskud, vi har, og det er rigtig mange penge, vi skal låne for at betale efterlønsbidraget tilbage, og sådan er det så.
Der er også andre beslutninger, man har truffet i den borgerlige regering, f.eks. relativt store ufinansierede skattelettelser, som jeg kunne have ønsket mig at man ikke havde truffet.
Det ville også have pyntet på det statsbudget, jeg overtager.
Jeg skal sådan set ikke i detaljer gennemgå de beslutninger, der er truffet af spørgerens parti i de forgangne år.
Jeg overtager fra det punkt, hvor Venstre slap, og så tager jeg et ansvar derfra.
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Deler ministeren professor Nina Smiths vurdering af regeringens kickstart, når hun siger, at »Jeg tror ligesom alle andre heller ikke, det er noget, der sætter økonomien i gang, fordi Danmark ikke kan køre sit eget løb, hvis alle andre lande omkring os også oplever en nedgang i væksten«, og »Kickstart er et forkert ord.
Jeg er ikke sikker på, det afhjælper noget som helst«, jf. Politiken, den 20. december 2011?
Deler ministeren professor Nina Smiths vurdering af regeringens kickstart, når hun siger, at »Jeg tror ligesom alle andre heller ikke, det er noget, der sætter økonomien i gang, fordi Danmark kan ikke køre sit eget løb, hvis alle andre lande omkring os også oplever en nedgang i væksten«, og » Kickstart er et forkert ord.
Jeg er ikke sikker på, det afhjælper noget som helst«, jf. Politiken, den 20. december 2011?
Fatma Øktem (V), 2012-01-18:
Vil ministeren bekræfte, at 100 pct. af de forældre, der har afholdt den fleksible barsel, er tilfredse med fordelingen, og vil ministeren på den baggrund redegøre for, hvorfor regeringen agter at ændre en barselordning, der har en så massiv opbakning blandt de berørte?
Peter Christensen (V), 2012-01-18:
Hvordan mener ministeren, at regeringens økonomiske politik styrker beskæftigelsen, jf. ministerens udtalelse til Ritzau den 9. januar 2012 om, at »For regeringen er det afgørende, at den økonomiske politik styrker beskæftigelsen.
Det gør såvel kickstarten som selve finansloven«?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Hvad er det, Niels Hausgaard synger?
Der er altid arbejde nok til dem, der gider arbejde.
Sådan er det jo desværre ikke altid.
Jeg er fuldt og helt overbevist om, at arbejdsudbuddet spiller en rolle for væksten og beskæftigelsen i et samfund.
Det er derfor, at jeg er med i en regering, som har skrevet et regeringsgrundlag med en ambition, en vidtgående ambition, om at styrke arbejdsudbuddet.
Helt klart!
Og hvis spørgeren er af samme opfattelse, er det glimrende.
Men der er bestemt også en anden dimension af økonomien, som handler om, at man kan gennemleve kriser, nedture, hvor man oplever arbejdsløshed, som ikke er frivillig.
Det har mit parti traditionelt stået for en særlig bekymring i forhold til, og det gør vi også nu.
Det er derfor, vi har taget de initiativer, vi har taget.
Det undrer mig egentlig, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke er af samme opfattelse.
Det har jeg egentlig haft indtryk af at man ved andre lejligheder har været.
Så jeg tror måske ikke, at kontroversen nødvendigvis er så stor, som den gøres til.
Den pågældende AAA-vurdering er jo helt naturlig og rigtig at fremhæve.
Den er jeg utrolig glad for, og jeg slås for at bevare den fra dag til dag.
Og det er jo heller ikke mit ærinde i dag at underkende det slidsomme arbejde, hr. Kristian Thulesen Dahl har haft gennem de sidste 10 år.
Jeg hæfter mig bare ved, at det er en vurdering, vi fik af hr. Mogens Lykketofts ledelse af Finansministeriet og hr. Poul Nyrup Rasmussens ledelse af Danmark, og at ganske mange økonomer finder, at den økonomiske politik igennem de sidste 10 år ikke på alle leder og kanter har været ansvarlig, men har været medvirkende til at skabe nogle af de problemer, vi står i nu.
Jeg er selv i stand til at tage imod kritik, når jeg får den, og jeg synes, det ville klæde hr. Kristian Thulesen Dahl at gøre det samme.
For så vidt angår »Fair Løsning«, er svaret enkelt og gentaget en række gange: Der var en tæt sammenhæng mellem finansiering og udgifter.
Der bliver taget et godt skridt i den rigtige retning med finanslovaftalen, og nu er vi så i gang med et arbejde, der skal skaffe penge både til at lukke et hul i statskassen og eventuelt til nye initiativer.
Det er det, de næste 4 år kommer til at gå med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Er ministeren enig i, at effekten af regeringens kickstart svinder ind i takt med, at krisen forstærkes og desværre trækker ud?
Tak, formand.
Og spørgsmålet her til finansministeren lyder: Er ministeren enig i, at effekten af regeringens kickstart svinder ind i takt med, at krisen forstærkes og desværre trækker ud?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at ja, det er korrekt, at vi står i en mere alvorlig økonomisk krise, end man så for sig for et halvt års tid siden, og som særlig regeringspartierne gjorde opmærksom på i valgkampen.
Det er korrekt, ja.