runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-03:
Tværtimod er jeg dybt, dybt kritisk over for en lovgivning, som jeg sådan set giver ministeren ret i smager af politistat, hvilket ministeren jo altså har udtrykt.
Jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål, der var: Hvilke konkrete elementer i den nuværende lovgivning for administrativ udvisning mener ministeren indeholder politistatsmetoder?
Det burde jo være muligt for ministeren at svare på, eftersom ministeren helt konkret har udtalt, at der var for meget politistat i de gældende regler for administrativ udvisning.
Hvor ser ministeren den her politistat?
Det er meget vigtigt for mig og for Enhedslisten at finde ud af.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-03:
Det er et meget interessant spørgsmål fra venstrefløjen.
Det smager jo af, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ønsker mere politistat.
Det skal jeg nu lade ligge.
Men jeg gentager: Jeg mener, at enhver ansvarlig regering hele tiden må prøve at se, om balancen er i orden - her ved at indhente forskellige erfaringer siden 2002.
Skal der være mere politi og mindre domstol, skal der være det samme, eller skal der være mindre politi og mere domstol?
Det mener jeg man løbende skal prøve at diskutere, og det har vi så ønsket at gøre ved at få nedsat et sagkyndigt udvalg.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-03:
Jeg tror, vi med rette kan kalde det en problemstilling.
Jeg vil gerne høre, hvilke konkrete elementer i de nuværende regler om administrativ udvisning ministeren mener har karakter af politistatsmetoder.
Det er jo den formulering, jeg her spørger ind til, nemlig at ministeren har udtalt, at der var for meget politistat i de gældende regler for administrativ udvisning.
Hvilke konkrete elementer i de gældende regler for administrativ udvisning mener ministeren indeholder politistatsmetoder?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-03:
Jamen det er sager, jeg ikke kan udtale mig nærmere om her i Folketinget.
Jeg kan kun gentage, at der er nedsat et udvalg, der skal se på procedurerne, og det udvalgsarbejde afventer jeg.
Helge Sander (V), 2008-12-03:
Som fru Kirsten Brosbøl sagde allerede i første runde, er der ikke noget overraskende i, at jeg svarer, som jeg gør.
Jeg kan så sige her i sidste runde, at der ikke er noget overraskende i, at fru Kirsten Brosbøl argumenterer, som hun gør.
Jeg har læst det spørgsmål, jeg er blevet bedt om at besvare, og i det spørger fru Kirsten Brosbøl, hvordan det forholder sig, i relation til hvad idégruppen er kommet med af forslag, og der synes jeg, at fru Kirsten Brosbøl i den grad misbruger situationen og lader det se ud og lyde, som om det her er noget, idégruppen er kommet med.
Vi bliver nødt til at fastholde dagsordenen.
Der er ikke noget i idégruppens anbefalinger, som siger, at gruppeeksamen skulle løse det kæmpemæssige problem, vi står over for.
Til gengæld har vi her 34 glimrende forslag, som hver på deres måde kan være med til at løse den opgave og den udfordring, vi står over for.
Den vil jeg meget gerne forfølge, og der har jeg sagt, at vi på forskellig måde og også med forskellige indgange vil tage fat på det hele og udnytte det optimalt, for vi synes også, det er en vigtig sag.
Jeg synes bare ikke, man skal misbruge idégruppens arbejde til at lave en generel debat om noget, vi meget gerne kan diskutere en anden god gang.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-03:
Jamen det er jo fint nok.
Men spørgsmålet går på, hvad det er, der gør ministeren utilpas ved den administrative udvisning, ved at have sat sin underskrift på den her konkrete sag.
Det er jo en meget alvorlig sag; der er minimum fire personer, som er blevet administrativt udvist uden at have været for en dommer.
Hvad er det helt konkret, der gør ministeren utilpas ved at have sat sin underskrift på den her udvisning?
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Nu nævnte ministeren selv svaret fra Kunstrådet, og i det svar ligger jo også, at Kunstrådet er nødt til at prioritere, fordi man har meget begrænsede ressourcer til rådighed.
For sagen er jo, at Kunstrådet i en lang periode - faktisk mens den borgerlige regering har været ved magten - ikke har fået udvidet sit tilskud, og derfor er det klart, at der så bliver behov for at prioritere strammere og strammere.
Derfor ville vi også gerne have haft ministeren med til i en kunststøttereform at sikre, at der var de nødvendige ressourcer i Kunstrådet, for så er jeg slet ikke sikker på, at de havde været nødt til at stramme så meget op over for institutionerne.
Kan ministeren ikke bekræfte, at et af problemerne her er, at der er så stram en økonomi i Kunstrådets faglige udvalg, at de bliver nødt til at prioritere skrappere og skrappere, og at det altså kommer til at gå ud over en række institutioner - ikke kun Den Fri Udstillingsbygning, men også en lang række andre institutioner rundtomkring i landet?
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Som jeg også var inde på, er jeg helt klar over, at en af årsagerne til, at de befinder sig i den her vanskelige situation, jo er, at man i Kunstrådet har valgt at omprioritere den måde, man giver støtten på.
Jeg har sådan set bedt Kunststyrelsen om at få en redegørelse fra Kunstrådet om, hvad baggrunden er for, at Kunstrådets billedkunstudvalg ikke længere yder tilskud til huslejeudgifterne på Den Frie, og fået et svar fra dem, som jeg gerne vil gengive her:
Billedkunstudvalget har frem til 2007 givet støtte til kunstnersammenslutninger og andre udstillingsarrangører ved at give tilskud til huslejeudgifterne i forbindelse med udstillinger.
De besluttede i 2007 at ophøre med at give huslejetilskuddet til de udstillende kunstnere og kunstsammenslutninger.
Baggrunden var, at lejeudgifterne, særlig til Den Frie Udstillingsbygning, var steget kraftigt, sådan at udstillingsbygningen gennem huslejetilskuddet fik et indirekte driftstilskud, der var væsentlig større end den driftsstøtte, udstillingsbygningerne andre steder i landet kunne få.
Udvalget har i stedet valgt at give tilskud til udstillingerne ud fra en kvalitativ vurdering af den enkelte ansøgning.
Så det er en kunstfaglig vurdering, som de jo er fuldstændig berettigede til.
Der er jo armlængdeprincippet ind over.
Men selvfølgelig er jeg også tilfreds med, at vi nu indleder en dialog for se, om man kan gøre noget for at hjælpe Den Frie videre.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Jeg takker for svaret.
Jeg synes, det er meget konstruktivt, at ministeren nu vil gå i dialog med Den Frie, forhåbentlig om at finde en løsning.
For det er jo rigtigt, at Den Frie tidligere har modtaget et noget højere støttebeløb end det, man nu modtager. Før i tiden modtog man mellem 1,5 og 2 mio. kr. om året som støtte til de udstillinger, der var i bygningen.
I dag får man altså 500.000-600.000 kr., og det er et voldsomt fald, som altså betyder, at Den Frie Udstillingsbygning bliver nødt til at dreje nøglen rundt til februar næste år, hvis ikke der bliver fundet en løsning.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at et af problemerne her altså er, at man har skåret tilskuddet fra statslig side til udstillingsbygningen ned, og det er en af de ting, der gør, at man nu ikke kan finansiere sin drift?
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Den Frie Udstillingsbygning er en selvejende institution, der altid har eksisteret som selvejende, og som således ikke har været underlagt hverken statslig styring eller statslig finansiering.
Jeg har tidligere kommenteret Den Frie Udstillingsbygnings situation over for Folketinget, senest med min besvarelse den 25. september af spørgsmål nr. 200 fra Folketingets Kulturudvalg.
Som jeg svarede i den forbindelse, har der været en løbende dialog med repræsentanter fra Den Frie Udstillingsbygning i første halvdel af 2008.
Den dialog har bl.a. betydet, at Kulturministeriet helt ekstraordinært gav en bevilling på 500.000 kr. til at hjælpe med at holde driften af bygningen i gang, mens Den Frie arbejder på at finde et nyt grundlag for økonomien.
Baggrunden for sagen er jo, at Kunstrådets billedkunstudvalg frem til 2007 har givet støtte til kunstnersammenslutninger og andre udstillingsarrangører ved at give konkret tilskud til huslejeudgifterne i forbindelse med udstillinger.
Udvalget har dog fra i år valgt i stedet at give tilskud til udstillerne ud fra en kvalitativ vurdering af den enkelte ansøgning, og den kunstfaglige beslutning skal naturligvis respekteres i henhold til armslængdeprincippet.
Men det bringer selvfølgelig Den Frie i en vanskelig situation.
Der er ingen tvivl om, at Den Frie selv må gøre en stor indsats for at sænke omkostningsniveauet.
Men derudover kan man jo stille sig spørgsmålet, om det ikke var muligt, at der inden for de nye rammer for kunststøtten kunne findes en løsning for Den Frie.
Jeg ved, at der har været bestræbelser i gang for at skabe et nyt grundlag for Den Frie, men jeg har altså endnu ikke set noget konkret forslag hertil.
Jeg har derfor nu bedt mine embedsmænd om sammen med Kunststyrelsen at gå i dialog med Den Frie for at afklare, hvilke muligheder der kunne være for Den Frie Udstillingsbygning som kunstinstitution i København.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Den Frie Udstillingsbygning ikke lukker i februar 2009?
Helge Sander (V), 2008-12-03:
Jamen det ændrer jo ikke ved, at fru Kirsten Brosbøl ikke kan tillade sig at misbruge gruppens anbefalinger.
De går på gruppearbejde og ikke på gruppeeksamen.
Og jeg synes, at formanden, Hanne Kathrine Krogstrup, har sagt det meget, meget klart også i forbindelse med det pressemøde, der var, den dag vi offentliggjorde det, hvor hun sagde, at projektarbejde i grupper giver mere tryghed.
Derfor synes vi, at det er en god idé.
Men at slutte det, som fru Kirsten Brosbøl så gør, kan man jo ikke, når man henviser til idégruppen, for det står der ikke noget om i idégruppens anbefalinger.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-03:
Jeg har fremlagt, synes jeg, saglige argumenter for, hvorfor der er en klar sammenhæng mellem gruppearbejde og muligheden for at gå til gruppeeksamen.
Og ministeren har jo selv anerkendt, at idégruppen flere steder i rapporten anbefaler, at man bruger hold- og gruppearbejde, problemorienteret projektarbejde, og at man bruger differentierede eksamensformer - det står der helt ordret i rapporten.
Der er det så, at koblingen til muligheden for at lave gruppearbejde og gå op til en fælles eksamen jo er blevet understreget af sagkundskaben og mange andre, og det er den kobling, som jeg i mit hoved sagtens kan lave, og som jeg appellerer til at ministeren og regeringen også prøver at lave, for det er der rent faktisk belæg for.
Der er ikke belæg for det, som ministeren siger, nemlig at der ikke er nogen sammenhæng mellem gruppearbejde og gruppeeksamen, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt at han siger, for vi ved, at muligheden for at kunne gå op til en fælles gruppeeksamen også vil fremme brugen af gruppearbejde, sådan som idégruppen anbefaler.
Jeg synes bare, ministeren taler fuldstændig mod bedre vidende, når han så stædigt fastholder, at der ikke er nogen sammenhæng mellem eksamensformen og den studieform, der er rundtomkring.
De citater, jeg læste op før, siger jo altså meget klart, at der er en klar sammenhæng imellem incitamentet til at arbejde i grupper og så muligheden for at gå til gruppeeksamen.
Jeg synes bare, det jo nærmest er lidt komisk, at ministeren bliver ved med at stå og hævde, at der overhovedet ikke er nogen sammenhæng mellem de to ting.
Den forskning, der er lavet på bl.a. Aalborg Universitet om det her, siger jo også, at når de studerende går til individuelle eksamener, forandrer dynamikken i gruppearbejdet sig markant, fordi de der mere får et incitament til at tilegne sig en individbaseret viden i stedet for den her innovative, kollektive viden.
Det synes jeg bare ministeren bør anerkende og sige, at fra ministerens side er det her fortsat en fuldstændig ideologisk afvisning af et ellers sagligt meget grundigt funderet ønske fra mange universiteter og mange studerende.
Helge Sander (V), 2008-12-03:
Nu er det sådan, at jeg går ud fra, at det er idégruppens forslag, vi debatterer i dag.
Sådan er det i hvert fald fremlagt i spørgsmålet.
Jeg må sige, at der i det arbejde, der er gjort i udvalget, det, der ligger i materialet, er masser, der taler for gruppearbejde.
Og som jeg forsøgte at redegøre for i min besvarelse, har jeg stor, stor forståelse for det, og jeg tror virkelig, at det kan have stor betydning især ved indgangen til et universitetsforløb.
Men der er intet, der i rapporten peger på, at gruppeeksamen skulle være løsningen, i retning af at vi fik løst det med den sociale arv.
Det vil jeg gerne henholde mig til.
Deri kan jeg ikke være uenig med idégruppen.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-03:
Det sidste var da i hvert fald lidt af en påstand, som jeg ikke mener ministeren kan finde belæg for hos nogle af dem inden for sagkundskaben, som har udtalt sig i forhold til gruppeeksamen og gruppearbejde og i øvrigt sammenhængen mellem de to.
Jeg tænkte nok, at ministeren ville svare, at der ikke er nogen sammenhæng - det har vi jo hørt mange gange før - mellem gruppearbejde og gruppeeksamen.
Derfor har jeg også kigget lidt på den sagkundskab, der rent faktisk er på området, og jeg vil gerne citere lektor Lars Ulriksen fra Danmarks Pædagogiske Universitet, som siger: »Eksamensformen slår tilbage på de studerendes måde at gå til uddannelsen på.
Når man ændrer eksamenspraksis, ændrer man med stor sandsynlighed også studiepraksis.
Man fjerner incitamentet til at arbejde i grupper ...«.
Der er så et andet citat fra Anette Kolmos fra Aalborg Universitet, som har forsket i det her område, og som også peger på den innovation, der ligger i et gruppearbejde.
Hun siger: »Innovationsforskning viser bl.a. også, at innovation ikke bygger på individuel viden, men på kollaborativ viden, hvor eksperter i team er i stand til at arbejde sammen.
Er ministeren enig i det?
Helge Sander (V), 2008-12-03:
Nej, jeg vil ikke tage initiativ til at genindføre gruppeeksamen.
Der er intet i rapporten, der peger på, at gruppeeksamen i sig selv har nogen positiv betydning i forhold til at bryde den sociale arv på universitetsuddannelserne.
Idégruppen anbefaler, at der bruges differentierede undervisnings- og eksamensformer, men nævner intet specifikt om gruppeeksamen.
Idégruppen fremlægger heller intet, der kan bruges som argumentation for at genindføre gruppeeksamen, og idégruppen anbefaler projektorienteret gruppearbejde - men gruppearbejde og gruppeeksamen er to forskellige ting.
Faktisk kan der argumenteres for, at man netop bør eksaminere enkeltvis efter gruppearbejdet for bedre at kunne bedømme, hvad den enkelte har bidraget med.
Idégruppens anbefalinger om gruppearbejde har baggrund i, at gode uddannelsesmiljøer, hvor man kan blive sluset ind i den akademiske verden, jargonen og sproget, er særlig vigtige for dem, der ikke har kendskab til den akademiske verden hjemmefra.
Hvad gruppeeksamen skulle bidrage med i denne sammenhæng, synes jeg er lidt svært at se.
Der er tværtimod risiko for, at studerende uden særlig akademisk selvtillid netop vil holde sig tilbage ved eksamensbordet.
Jeg kan forsikre fru Kirsten Brosbøl om, at vi ikke vil diktere, at universiteterne skal bruge optagelsessamtaler.
Til gengæld vil jeg gerne sige, hvad jeg har sagt mange, mange gange og gerne vil gentage i dag, at jeg synes, det er en god ting.
Jeg er glad for de universiteter, der bruger det, og der er aldrig nogen, det har fået nej til at gøre brug af optagelsessamtaler.
Så det er vi positive over for, men der bliver ikke noget diktat om, at man skal gøre det.
Det har jeg absolut ikke i støbeskeen.
For så vidt angår eksamen, går jeg ud fra, at vi skal vende tilbage til det i et senere spørgsmål.
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Nej, det kan jeg sådan set ikke bekræfte, for det er slet ikke sådan, jeg læser svaret.
Nu har vi jo netop spurgt Kunstrådet, hvad der var begrundelsen for det, og det, de sagde, var, at begrundelsen for den her ændring var, at lejeudgifterne særlig til Den Fri Udstillingsbygning var steget kraftigt, sådan at Den Fri Udstillingsbygning gennem huslejetilskud fik et indirekte driftstilskud, der var væsentlig større end det, andre udstillingsbygninger fik andre steder i landet.
Derfor har man egenrådigt i udvalget selv valgt fremover at give tilskud til udstillerne ud fra en kvalitativ vurdering af den enkelte ansøgning.
Der er jo et armslængdeprincip her i landet, og det er dem, der selvstændigt vurderer, hvilke principper de vil dele ud efter, og de har altså valgt at lave en anderledes fordeling.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Er det ikke rigtigt forstået, at grunden til, at man må lave strammere og strammere prioriteringer, herunder også at gå ind og kigge på, hvad de enkelte institutioner får i driftsstøtte, er, at man har en alt, alt for stram økonomi?
Det siger udvalgene jo selv, det siger Kunstrådet selv, altså at man har en alt for stram økonomi, og at der mangler ressourcer
Må jeg spørge, hvorfor ministeren ikke har sørget for at sikre ressourcer til Kunstrådet i den nyligt indgåede finanslovaftale, der er lavet, hvor der jo har været penge til en kulturpakke, men hvor der altså åbenbart ikke har været penge til de her nødlidende institutioner, som er lukningstruede.
Ville det ikke have været passende, at ministeren havde sørget for, at der var en lille nødhjælpspakke, som vi var nogle partier der foreslog, i finansloven næste år, så vi kunne sikre, at der altså ikke er vigtige institutioner, som f.eks. Den Fri Udstillingsbygning, der må dreje nøglen om?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-03:
Jeg vil gerne takke for interessen for min tilstand, som man vist godt kan kalde det.
Jeg kan svare, at jeg er meget tilpas ved, at regeringen har fået nedsat et udvalg, der skal se på proceduren vedrørende administrative udvisninger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-03:
Hvorfor er ministeren utilpas ved at have sat sin underskrift på den administrative udvisning af tuneserne?
Carsten Hansen (S), 2008-12-03:
Hvad kan ministeren oplyse om TV 2's fremtidige placering set i forhold til de økonomiske vankeligheder tv-stationen er ude i, og set i forhold til den rapport, som en embedsmandsgruppe er i færd med at udarbejde for selskabet? :
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Jo, det er skam positivt ment, og det er sådan set også meget optimistisk ment.
Jeg mener, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at se, om der kan findes en løsning for Den Frie.
Der er armslængdeprincip i det her land; det er vores Kunstråd, der formidler de statslige penge ud fra en kunstfaglig vurdering, og det princip mener jeg selvfølgelig at vi skal holde fast i også i den her sag.
Det, jeg bare siger, er, at jeg godt mener, at man kan indgå i en dialog mellem Kunstrådet og Den Frie, eventuelt også med hjælp af Kunststyrelsen.
Dialogen om, om der inden for de nye rammer, de nye principper, de har lagt ud for deres vurdering af ansøgninger, kan findes en løsning for Den Frie, håber jeg at der kan komme noget konstruktivt ud af.
Men det er ikke mig, der afgør det, fordi der er et armslængdeprincip; det er Kunstrådet, der afgør det.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Jeg føler mig helt overbevist om, at hvis man spørger Kunstrådets billedkunstudvalg om, hvorvidt de mener, det er en god idé eller hensigtsmæssigt, at Den Frie Udstillingsbygning må dreje nøglen om, så vil ministeren få et klart nej.
Og jeg synes da, ministeren skulle spørge, om man synes, at det er rimeligt.
For når en Hans Edvard Nørregård-Nielsen, Karsten Ohrt og Per Kirkeby står frem og siger, at her har vi altså en perle i dansk kultur, som man ikke kan acceptere lukker, må det vel på en eller anden måde også gøre et indtryk på kulturministeren.
Nu forstår jeg ikke helt, hvad det er, der skal være formålet med den her dialog.
Hvis ministeren på forhånd siger, at der ikke bliver tale om, at staten på nogen måde kan gå ind og støtte, må jeg så ikke spørge ministeren: Hvad er det så for en form for støtte, man kan få?
For hvis ikke staten vil bruge ressourcer på det, hvad skal dialogen så til for?
Så har man jo afklaret tingene på forhånd og sagt: Nej, jeg vil som kulturminister ikke hjælpe Den Frie Udstilling.
Og så synes jeg, at man skal melde det klart ud fra starten af.
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Jeg skal sådan set overhovedet ikke blande mig i, hvilket omkostningsniveau man har hos Den Frie.
Det er netop en selvejende institution, og derfor er der jo ikke på den måde statslig styring.
De står bare i en meget vanskelig situation, og derfor bliver man nok - som for enhver virksomhed, der står i en vanskelig situation - nødt til at kigge på det.
Kulturministeriet har ydet en særbevilling på 500.000 kr. i år, netop for at hjælpe Den Frie Udstillingsbygning med at finde et nyt grundlag for økonomien.
Det er altså en helt ekstraordinær foranstaltning.
Og i den forbindelse vil jeg også gerne understrege, at der altså ikke er tale om, at Kulturministeriet strækker sig yderligere i en sikring af institutionen i form af en direkte statsstøtte.
Det er jo altså sådan, at vi har et armslængdeprincip i det her land.
Som jeg kender hr. Mogens Jensen, plejer han også at hylde armslængdeprincippet, altså at det er noget, vi skal holde fast i.
Og derfor er det sådan, og derfor bør det også være sådan, at de statslige midler, som er til rådighed for at sikre et levende kunstmiljø i Danmark og i København, fordeles af det sagkyndige organ, der er på området, og det vil sige Kunstrådets billedkunstudvalg; det er altså deres prioritering.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Ministeren siger, at man har givet penge i en overgangsperiode.
Skal vi ikke være ærlige og sige, at man har givet 500.000 kr. i 2008?
Det er en bevilling, som selvfølgelig også har givet nogle muligheder for, at man på Den Frie har kunnet forsøge at gå ud til fonde og andre for at skaffe nogle tilskud, der måske kunne gøre, at institutionen kunne køre videre.
Det er altså ikke lykkedes.
Og alle, der betragter fonde og erhvervsliv i øjeblikket, ved jo, at der ikke rigtig er så mange penge at hente til kultur.
Nu siger ministeren, at man så må kigge på omkostningsniveauet.
Den Frie Udstillingsbygnings omkostninger - store omkostninger - går til aflønning af en udstillingsleder, man har ansat, altså en til at lede stedet.
Før i tiden havde man stort set bare en pedel, men ikke en udstillingsleder.
At man har ansat en leder og bruger penge på, at der er en leder ansat på stedet, er det ikke et minimum?
Også for at tiltrække eventuelle sponsorer eller for den sags skyld for at få andre udstillinger ind i bygningen er man da nødt til at have en leder.
Synes ministeren, at det er et for højt omkostningsniveau?
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at Den Frie selv kommer til at kigge på deres eget omkostningsniveau.
Nu er det jo en selvejende institution, de har altid eksisteret som selvejende institution, og jeg tror sådan set også, at det er det ønske, de har for fremtiden.
Men der er for mig at se ingen tvivl om, at de nok bliver nødt til at gå deres omkostninger igennem.
Det, vi så kan gøre, er at gå i dialog med Kunstrådet via Kunststyrelsen for at høre, om der inden for de nye rammer og den nye måde, man har valgt at indrette sig på i Kunstrådet, kan findes en løsning for Den Frie, og den dialog intensiverer vi nu, set i lyset af at de selvfølgelig er meget pressede hos Den Frie.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Jeg er glad for, at ministeren understreger, hvor enestående en institution Den Frie Udstillingsbygning er for dansk kunst og også for dansk kunst- og kulturhistorie.
Man har jo været ude at prøve at finde private sponsorer, men som ministeren udmærket ved, er det jo ikke tiden for private sponsorer at gå ind og støtte og slet ikke at støtte drift.
Så jeg må altså sige, at for mig at se er mulighederne for, at Den Frie Udstilling kan hente sine midler hos fonde eller private sponsorer, udtømt.
Så er der kun den offentlige kulturstøtte tilbage, og det er ministeren, der sidder og har muligheden for at sikre Den Frie Udstillings overlevelse.