runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2011-11-30:
Vil ministeren, da mange af vore små og mellemstore virksomheder har det rigtigt svært i denne tid, oplyse, om ministeren har planer om at gøre en ekstra indsats eller lave nye tiltag for at hjælpe væksten i gang hos de små og mellemstore virksomheder?
Spørgsmålet lyder: Mange af vore små og mellemstore virksomheder har det rigtig svært i denne tid, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om han har planer om at gøre en ekstra indsats eller lave nye tiltag for at hjælpe væksten i gang hos de små og mellemstore virksomheder?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg vil starte med at kvittere for spørgsmålet, for det er fuldstændig korrekt, at især mange små og mellemstore virksomheder har problemer med at skaffe finansiering til sunde projekter, og det har vi selvfølgelig som regering et ansvar for at bidrage til at løsne op for.
Det er også i det lys, at man skal se regeringens finanslovforslag, som jo igangsætter økonomien med en kickstart, som i 2012 kan skabe op til 9.000 arbejdspladser stigende til 12.000 i 2013.
Det kan selvfølgelig ikke stå alene.
Derfor har vi også med finansloven sikret, at der er mulighed for at styrke de her såkaldte kom i gang-lån, som er specielt målrettet små og mellemstore virksomheder og iværksættere, så de får mulighed for at få lån på op til 1 mio. kr.
Ud over det har vi sådan set også bidraget til at styrke det mere grundlæggende, som er forudsætningen for fremtidens vækst.
Det har vi, ved at vi investerer mere i forskning og uddannelse.
For det er helt afgørende på længere sigt, at vi også er med på at udvikle de dele af erhvervslivets konkurrencevilkår, og det kræver, at vi har en højt kvalificeret arbejdskraft til rådighed.
Men jeg vil gerne kvittere for interessen for, hvordan vi sikrer små og mellemstore virksomheder, for de er i en klemt situation ligesom den øvrige del af samfundet, men de mærker det særlig hårdt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Når jeg svarer sådan, er det, fordi jeg mener, at der er to ting, der er vigtige i forhold til det.
Det ene er, at vores finanslov består af en kickstart.
Den kan man være for eller man kan være imod.
Vi mener, det er det helt rigtige, særligt med de meget dystre tal, vi lige har fået.
Jeg ved godt, at hr. Kristian Thulesen Dahl er imod det.
Vi synes, det er godt.
Den anden del af vores ambition er at øge arbejdsudbuddet ganske markant.
135.000 personer er altså ganske markant, og det er en stor ambition, hvor jeg selvfølgelig håber, at jeg kan tage hr. Kristian Thulesen Dahl på ordet og sikre, at han også vil være med til at sikre, at vi kommer i gang med de reformer.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Kickstarten er jo et udtryk for, at en række af de opgaver, som det offentlige, det kan være kommuner, regioner og staten, har planlagt at gennemføre i 2014, 2015 og 2016, bliver rykket frem og gennemført i 2012 og 2013.
Det giver mulighed for små og mellemstore virksomheder såvel som store virksomheder for at komme ind og løse nogle af de opgaver.
Det er selvfølgelig midlertidige opgaver, i og med at det er investeringer, som, når de er gennemført, jo ikke skal gennemføres en gang til, når vi kommer frem til 2015 og 2016.
Men i tillæg hertil arbejder vi faktisk også med at forbedre det offentliges udbudsregler mere i retning af funktionsudbud, og det vil faktisk også være med til at give specielt små og mellemstore virksomheder, som har nye løsningsforslag til, hvordan det offentlige udfører sit arbejde og sine opgaver, nogle muligheder.
Her vil der også være nogle muligheder for at hjælpe små og mellemstore virksomheder til nye arbejdsopgaver.
Først til det med udbud: Hele ideen med at gå fra de mere specialiserede former for udbud, som er meget administrativt tunge, specielt for små og mellemstore virksomheder, og flytte det over til funktionsudbud er jo netop et forsøg på at lette de administrative omkostninger og også at finde nye måder at løse opgaverne på.
Det er det ene, og det tror jeg godt vi kan finde nogle fælles holdepunkter omkring.
Hvad angår det andet om de afgifter, der ligger i finanslovforslaget, er det sådan, at hvis vi som samfund skal have mulighed for at investere i det, vi mener er vigtigt i forhold til uddannelse og forskning og grøn omstilling, så kræver det også, at kassen stemmer, og derfor har vi jo hele tiden sagt, at alle kommer til at bidrage.
Det gælder både i husholdningerne og virksomhederne.
Det, der er afgørende, når man får flere penge ind i form af skatter og afgifter, er, hvad de bliver brugt til, og her har regeringen fokuseret meget på det, der er med til at understøtte den fremtidige vækst.
Det er derfor, vi investerer så meget i uddannelse og forskning.
Det er det, der er forudsætningen for, at erhvervslivet også i fremtiden kan få den tilstrækkelig kvalificerede arbejdskraft, som det har brug for.
Anni Matthiesen (V), 2011-11-30:
Ja, og det er netop derfor, jeg gerne vil stille spørgsmålene her til ministeren.
Når jeg læser om de tiltag, der er undervejs, i forbindelse med f.eks. kickstarten, så synes jeg, at jeg kan læse, at det primært vil komme til at gavne de større virksomheder, altså de rimelig store virksomheder, og derfor vil jeg høre, om ministeren ikke vil give mig ret i, at det ikke så meget vil hjælpe de små virksomheder.
Det er noget, der bekymrer mig.
Jeg kan sagtens følge, at man er nødt til at tænke fremadrettet, men jeg kan bare være nervøs for, at man når at slå rigtig mange små og mellemstore virksomheder ihjel, altså at det simpelt hen ikke længere kan betale sig at drive en lille virksomhed.
Og der må jeg sige, at man især i de tyndtbefolkede områder, som den kreds, jeg kommer fra, hører til, er bekymrede for de små og mellemstore virksomheder, når man f.eks. nu hører, at der kommer afgifter på både sodavand, cigaretter osv.
Man kan være nervøs for, at butikker osv. i det sønderjyske er nødt til at dreje nøglen om, fordi man faktisk ikke kan få forretningen til at løbe rundt.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-30:
Jeg kan jo forstå på statsministerens svar, at gode rammebetingelser i statsministerens øjne er at sætte afgifter op, hæve NOx-afgiften, pålægge danske virksomheder nogle afgifter og skatter, som man ikke har i andre lande, for at gøre det svært for dem at konkurrere på lige vilkår.
Dansk Metals formand siger i Børsen i dag, at den politik, som regeringen fører på det her område, decideret er hul i hovedet, altså at indføre en NOx-afgift for at fremme miljø og sundhed, som slet ikke virker, samtidig med at den vil gøre mindst 1.300 hårdtarbejdende danskere arbejdsløse.
Jeg går ud fra, at statsministeren er enig i den analyse, der ligger fra Dansk Metal, for statsministeren fremhævede jo tidligere, at det var vigtigt, at vi lyttede til dem, der var tæt på arbejdspladserne.
Derfor vil jeg egentlig blot spørge statsministeren: Når man nu som statsminister har den holdning, at gode rammebetingelser er højere skatter og afgifter, påvirker det så ikke statsministeren, når finansdirektøren på Aalborg Portland i går på baggrund af udskydelsen udtaler, at det her jo ikke viser andet, end at dette intet har at gøre med miljø; det er bare en ekstra skat, som skal lægges på virksomhederne, og som vil flytte arbejdspladser ud af landet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Det påvirker os rigtig meget, hvad virksomhederne siger.
Det er også derfor, at vi har forsøgt at hjælpe særlig cementproduktion i Danmark ved at give et højere bundfradrag.
Men jeg også nødt til igen at sige, at jeg er helt klar over, at skatter og afgifter selvfølgelig er en del af de rammebetingelser, som virksomhederne lægger vægt på.
Men i modsætning til, hvad Venstre mener, er det ikke den eneste rammebetingelse, der betyder noget.
Det er det indtryk, man får, nemlig at det ligesom er det eneste, der betyder noget, altså skatterne.
Når vi f.eks. hæver nogle skatter og afgifter, er det netop for at investere i noget af det, som vi også mener virksomhederne har behov for: Uddannelse, f.eks. uddannelse til de unge, forskning, som vi også mener at vi har behov for.
Så har vi også kickstartet dansk økonomi, det vil gøre noget for infrastrukturen, så vi har nok en bredere forståelse af, hvad det er, der giver gode rammebetingelser.
Et af elementerne er selvfølgelig skatter og afgifter, men det er ikke det eneste element.
Jeg tror, det er det, der er forskellen i vores diskussion her i dag, at Venstre er meget fokuseret på ét punkt, vi har en bredere forståelse for, hvad der egentlig skaber gode rammebetingelser, og det vil vi selvfølgelig handle ud fra.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-30:
I Venstre har vi heldigvis en tilgang til rammevilkår, som er bredere, end at det kun handler om skatter og afgifter, men vi ved også, at vi lever i en global verden, og det synes at være i strid modsætning til det synspunkt, som statsministeren fremfører i dag.
Danske virksomheder konkurrerer med virksomheder i udlandet, og det betyder også, at der er grænser for, hvor meget man kan hæve skatter og afgifter i Danmark, uden at det gør, at arbejdspladser flytter til udlandet.
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at vi har en statsminister, som i dag bare forsøger at tale udenom i stedet for at svare helt konkret på, hvorfor statsministeren ikke vil sikre, at der bliver lavet ordentlige rammevilkår for danskerne og danske virksomheder på det her område, i stedet for at vi eksporterer virksomheder og arbejdspladser til udlandet.
Det var klogt, at statsministeren udskød NOx-afgiften med et halvt år, men det ville være endnu klogere, hvis statsministeren helt afskaffede den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-30:
Jeg tror, at den skarpe iagttager i denne spørgetime her fik et strålende bevis på, at man kan stå som folketingsmedlem og stille et enkelt spørgsmål til statsministeren og så få en snak om noget helt andet.
Her fik vi altså en snak om, at regeringen har en plan om på et tidspunkt at forelægge nogle initiativer for at øge arbejdsudbuddet.
Den diskussion vil man komme til at tage, også i forhold til at regeringen på et eller andet tidspunkt kommer med en 2020-plan.
Det er jo alt sammen meget interessant, og det er alt sammen noget, som jeg i hvert fald meget gerne vil diskutere med regeringen – ork, det skal jeg love statsministeren – og jeg vil garanteret også stå hernede i spørgetimen, hvis statsministeren kan ulejlige sig herned en anden gang, hvad jeg håber, og tage diskussionen med statsministeren om de emner.
Det havde bare ikke noget at gøre med det, jeg spurgte om.
Statsministeren bliver da nødt til en gang imellem også at forholde sig til det, hun bliver spurgt om, og ikke kun det, hun selv vil tale om.
Jeg forstår godt, at det er irriterende for statsministeren at få det enkelte spørgsmål: Er det korrekt, at den varige virkning af den politik, regeringen indtil nu har vist Folketinget og lagt frem for den danske befolkning, er et tab på 4.000 job – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg er helt overbevist om, at vi skal sikre, at vi har gode rammebetingelser for vores virksomheder i Danmark, og det skal vi gøre ud fra en række balancer.
Noget af det, vi har forsøgt i de beslutninger, vi er ved at træffe, er netop at ramme den balance, at vi gerne vil have nedbragt NOx'erne, som jo er meget skadelige for mennesker og natur, og at vi gerne vil have et fornuftigt dansk erhvervsliv.
Det er en balance, som man hele tiden skal finde, balancen mellem naturen og mennesket på den ene side og vores industriproduktion på den anden side.
Det er ikke nogen ny balance, det er noget, man hele tiden skal finde.
Man har jo ikke prioriteret miljøet, man har ment, at det at sætte skatten ned var det eneste rigtige at gøre, men nu er vi tilbage ved, at vi vil finde en balance.
Fru Ellen Trane Nørby har fuldstændig ret i, at man ikke bare kan lægge flere skatter og afgifter på virksomhederne, for det kommer de til at lide under, man skal finde en fornuftig balance.
Det synes vi også at vi har gjort nu, og vi synes, den er blevet endnu bedre, efter at vi nu har lyttet til de høringssvar, der er kommet ind.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-30:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål, som i virkeligheden lægger sig lidt i halen på det, der har været kendetegnende for denne spørgetime, nemlig det her med arbejdspladser og skabelsen af arbejdspladser.
Jeg synes jo, at statsministeren gør sig skyldig i at tale i overskrifter og være meget lidt konkret.
Statsministeren taler f.eks. om en kickstart, en kickstart, der jo bl.a. indeholder en betalingsring omkring København.
Jeg tror, der er mange danskere, der har svært ved at se den større visdom i at kalde det en kickstart, at man vil lave en sådan jernring omkring København, hvor man besværliggør mobiliteten.
Der, hvor man måske skal give statsministeren ret i forhold til det med kickstart, er, at der måske er et enkelt område, hvor det er rigtigt at tale om en kickstart, og det er i forhold til Sydslesvig.
Det er klart, at når man hæver afgifterne på alle de varer, som folk målbevidst kører til Tyskland for at købe, er det jo rigtigt, at man laver en kickstart for butikkerne syd for grænsen.
Det er jo ikke noget, der kommer den danske statskasse til gavn, og det er ikke noget, der kommer arbejdspladser i Danmark til gavn.
Det, regeringen her foretager sig, er tværtimod en ret målbevidst måde at prøve at flytte arbejdspladser ud af landet på.
Som sagt mener jeg, at der er tale om mange overskrifter, mange floskler i det, statsministeren kommer med, og derfor vil jeg prøve at få bare en enkelt bekræftelse fra statsministeren, for at dem, der hører det her, måske også får noget konkret med her fra spørgetimen i dag.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren alene det ene, om statsministeren kan bekræfte, at den varige virkning af regeringens politik indtil nu, den varige virkning i forhold til arbejdspladser, er et tab på 4.000 arbejdspladser.
Når man renser for den midlertidighed, som en kickstart er udtryk for, kan statsministeren så bekræfte, at den varige virkning af regeringens politik, som vi har set den indtil nu, er et tab på 4.000 arbejdspladser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Som spørgeren også siger, skal vores økonomiske politik ses i en helhed, og det er derfor, at vi har nogle forslag, som vil sænke den strukturelle beskæftigelse, og så har vi nogle, som kickstarter beskæftigelsen.
Det, vi gerne vil her og nu med vores kickstart – og det har vi jo også diskuteret rigtig mange gange – er, at vi vil sikre, at vi ikke går helt i stå.
Jeg vil gerne sige noget om balancen i de her sundhedsafgifter, vi nu har lagt på nogle af de usunde fødevarer.
Det er igen en balance imellem de handlende, ja, men også den sundhedstilstand, vi gerne vil fremme hos danskerne.
Pengene skal jo så også bruges til noget fornuftigt, og vi har et hul i kassen, som vi er nødt til at dække ind, fordi der ikke har været tilstrækkelig styr på økonomien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-30:
Jeg forstår altså godt, at statsministeren gerne vil tale udenom og sige, at jeg skulle have talt noget om at se økonomien i en helhed osv., og så tale om alt muligt andet med hensyn til midlertidighed og sådan noget.
Men jeg vil sige til statsministeren, at jeg sådan set ikke sagde noget om det.
Er den varige virkning et tab på 4.000 job – ja eller nej?
Det er jo et meget enkelt spørgsmål.
Så kan man selvfølgelig diskutere sundhed, ud fra om folk bliver meget sundere af at købe varerne syd for grænsen frem for at købe dem i de danske købmandsbutikker, hvor det skaber arbejdspladser.
Man kan også vurdere, om folk, når de så er nede over grænsen, køber meget mere ind og derfor får et større forbrug osv.
Det kan man have alle mulige diskussioner om, og dem tager jeg meget gerne med statsministeren.
Men jeg ønsker at få en besvarelse af et enkelt spørgsmål her i spørgetimen, nemlig: Hvad er den varige virkning af den politik, regeringen har lagt frem indtil nu?
Er det rigtigt forstået, at det er et tab på 4.000 job?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Noget, vi bl.a. slet ikke har nået at diskutere, når vi diskuterer kickstart og alle de her ting, er, at regeringen jo også har en stærk ambition om, at vi skal øge arbejdsudbuddet i Danmark med 135.000 personer.
Det kræver en enormt stor reformvilje af os alle sammen.
Det kræver, at vi er parate til at tage nogle meget svære beslutninger, for det er det, vi har brug for.
Alt det kommer vi også til at diskutere i lyset af den 2020-plan, som vi lægger frem på et tidspunkt.
Så vi har kæmpe ambitioner for at få udvidet arbejdsudbuddet i Danmark, og det er også det, vi lægger op til med den meget målrettede, langsigtede reformplan i regeringsgrundlaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-30:
Tak, hr. formand.
Hvorledes vil ministeren sikre, at de danske småøer forsynes med en hurtig, stabil og tidssvarende bredbåndsdækning, der er en af de væsentlige faktorer, for at den negative udvikling i bosætning og erhverv på de danske småøer kan vendes og det igen bliver attraktivt at etablere virksomhed på småøerne til gavn for vækst og bosætning?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg vil sige, at jeg er helt enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at vi har en god bredbåndsdækning i Danmark både via fastnet og via mobilnet, sådan at vi har sikkerhed for, at hele Danmark er velegnet til at etablere sig i både med bolig og med virksomhed.
Så jeg er sådan set helt enig med spørgeren i, at det er vigtigt.
Vi har taget et konkret initiativ nu med at komme op i styrke og i omfang med bredbåndsdækningen, og vores strategi er, at vi skal fortsætte helt frem til 2020, sådan at vi som strategi har, at vi får Danmark dækket op til 100 Mb.
Det er ambitionen.
Jeg er i øvrigt også glad for, at Folketinget bredt gennem årene har stået sammen om den strategi om at udvikle Danmark på det digitale område, sådan at vi også her kan være blandt de førende.
Og det er vi.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-30:
Nu nævner ministeren, at det rækker helt frem til 2020 – og det er jo faktisk ret mange år – og derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad er tidsplanen, altså deltidsplanen, frem til 2020, hvor de danske småøer kan forvente at blive dækket ind?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Med hensyn til 800-MHz-båndet er det netop besluttet i Folketingets teleforligskreds, og det er sendt i høring, sådan at udbuddet kan blive iværksat i løbet af foråret 2012.
Og de selskaber, der får opgaven, skal rulle den forbedrede og styrkede mobildækning ud i løbet af 2013 og 2014, sådan at vi i løbet af 2013 og 2014 kan se, at stort set det meste af Danmark er dækket af mobilt bredbånd, hvis ikke man har fast bredbånds-muligheden.
Det er det ene, og det andet er, at den også skal op i styrke, sådan at man kan komme til at bruge bredbåndet mobilt til stort set de fleste af de opgaver, man har som privatperson og som virksomhed.
Jamen jeg vil være varsom med at udstede garantier for alle øer.
Men ideen er, at hele Danmark skal være dækket ind, herunder øerne, også de små øer.
For vi har alle sammen en interesse i, at vi har et levende liv på landet, at vi har et levende liv på øerne – både hvor folk kan bosætte sig og virksomheder kan etablere sig.
Så intentionen er, at vi får en bred dækning, fastnetforbindelse via bredbåndsnet, og det håber jeg at vi får løst med den første udbudsrunde her med 800-MHz-båndet, sådan at også en række af de små og mellemstore øer, som er i spørgerens valgkreds, bliver dækket godt ind.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-30:
Nu er det ikke alene de små øer i min valgkreds, for der er kun 8 ud af de 27 småøer.
Det er alle de 27 småøer, jeg taler for her.
For vi kan jo se, at de små øer er meget presset med hensyn til bosætning, erhvervsudvikling og udvikling i det hele taget.
Vi kan gøre meget her i Folketinget for, at det pres bliver lettet, og at det bliver vendt, så udviklingen går i den rigtige retning.
Og der er netop bredbåndsdækningen et rigtig godt instrument til, at virksomheder i højere grad kan etablere sig, at man kan have hjemmearbejdspladser, at man kan have fjernundervisning på uddannelsesinstitutioner, folkeskoler og andre skoler, på de de pågældende øer.
Så jeg vil meget opfordre ministeren til at have det for øje og arbejde hurtigt på, at alle 27 småøer bliver dækket ind.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg erklærer mig enig.
Målsætningen er, at hele Danmark, herunder også de 27 småøer skal dækkes ind.
Så det er ambitionen, og vi har taget et godt konkret skridt med det udbud af 800-MHz-båndet.
Dertil kan jeg afslutningsvis sige, at jeg faktisk også tillægger det meget stor prioritet i forhold til det kommende danske EU-formandskab netop at udvikle det digitale indre marked, sådan at vi kan udnytte de absolutte fordele, der er, ved internettet – både nationalt, i forhold til at kunne samhandle med andre lande, og at man som borger kan bruge internettet til at handle på, altså købe varer, produkter, sådan at uanset hvor man er, om man bor på Nørrebrogade eller på en lille ø, skal man have samme gode muligheder for at bruge bredbåndsnettet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-11-30:
Skal jeg forstå det således, at de danske småøer – og det er jo de 27 små øer, vi taler om – med udgangen af 2014 er dækket ind, således at de har en stabil, hurtig og effektiv bredbåndsdækning, og således at forskellige typer af virksomheder kan eksistere på disse småøer.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Det er vigtigt at understrege, at hele landet sådan set er ramt af den økonomiske afmatning, der er.
Vi har lige fået nye nøgletal i dag, som viser, at både det private forbrug og det offentlige forbrug falder, og at eksporten stagnerer.
Vi er meget hårdt ramt.
Og det er klart, at yderområderne i særlig grad vil mærke den økonomiske afmatning, så vi skal hele tiden afpasse den politik, der bliver ført, sådan at man ikke presser enkeltområder i landet mere end godt er, og det mener vi sådan set heller ikke vi gør.
Vi er meget overbeviste om, at også små og mellemstore virksomheder i Yderdanmark får gavn af, at vi hele tiden sørger for, at der bliver investeret i det, der er forudsætningen for, at vi kan have arbejdspladser i fremtiden, og det er en afvejning.
Vi har haft et skattestop, som har medført, at eksempelvis sodavandsafgift og lignende stille og roligt har været faldende, men nu har vi sagt, at det område også kommer til at bidrage på samme måde, som alle i samfundet på en eller anden måde bidrager til at sikre, at pengekassen stemmer.
Jeg bekymrer mig hver eneste dag, når jeg hører om gældskrisen i Europa, når jeg hører om de dårlige og pessimistiske nøgletal, både herhjemmefra og ikke mindst fra de lande, hvortil vi eksporterer, for det er klart, det påvirker et lille land med en åben økonomi.
Derfor er vi jo hele tiden optaget af, at vi har en robust økonomi, og at der er sammenhæng mellem indtægter og udgifter, for det er forudsætningen for, at omverdenen har tillid til dansk økonomi.
Så derfor er det en nøgleopgave for regeringen at sikre, at der er balance mellem indtægter og udgifter.
Når vi samtidig gerne vil understøtte fremtidens vækst ved at sikre, at erhvervslivet til stadighed kan få velkvalificeret arbejdskraft, er vi også nødt til at have økonomien til at kunne investere i den.
Det er derfor, vi har sagt, at vi alle sammen kommer til at give et lillebitte bidrag til at understøtte mulighederne for, at vi kan investere i bl.a. uddannelse og forskning og den grønne omstilling.
Deri ligger der i øvrigt også en lang række nye arbejdspladser, ved at Danmark går forrest i den grønne omstilling, og så er vi også med til at sikre, at en række af de firmaer, som løser de opgaver, vi stiller, kan få bedre muligheder for at eksportere deres grønne løsninger på eksportmarkedet og dermed give danske virksomheder et fortrin i den store verden.
Anni Matthiesen (V), 2011-11-30:
Hvad er ministerens holdning til, at der bør tænkes nye tanker omkring bedre lånemuligheder til de små og mellemstore virksomheder for at skubbe gang i væksten?
Skriftlig begrundelse
Mange små og mellemstore virksomheder har svært ved at kunne optage lån i vore banker og pengeinstitutter her i krisetiden, og derfor begrænses muligheden for at sætte nye ting i gang og skabe nye arbejdspladser.
Mange små og mellemstore virksomheder har svært ved at kunne optage lån i vore ...
Ja, det gør jeg også.
Hvad er ministerens holdning til, at der bør tænkes nye tanker omkring bedre lånemuligheder til de små og mellemstore virksomheder for at skubbe gang i væksten?