runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Hvis alle tænkte som spekulanter, sådan som hr. Hans Kristian Skibby lægger op til, skulle der jo stort set ikke være nogen medlemmer af fagforeninger; så skulle man jo kun melde sig ind i en fagforening, når man selv fik en personlig arbejdsretssag.
Men heldigvis er der rigtig mange mennesker, der har en fuldstændig anden tilgang til verden, som ønsker at være en del af fællesskabet, som ønsker at være solidariske, og som kender værdien af, at man er mange, der står sammen.
Derfor betaler de hver måned.
Men problemet er, at man har udhulet dagpengesystemet rigtig meget fra regeringen og Dansk Folkepartis side.
Derfor har der været en del, som heller ikke har forstået, hvor vigtig solidariteten er, også fordi det, regeringen og Dansk Folkeparti har gjort, er, at de har gjort, hvad de kunne, for at nedbryde solidariteten her i samfundet.
Men i dag står vi så i en situation, hvor arbejdsløsheden er eksploderet, især for de unge, og så er spørgsmålet: Hvorfor synes hr. Hans Kristian Skibby ikke, at de skal komme ind i systemet, være en del af fællesskabet og have muligheden for at få dagpenge, men synes hellere, de skal stå uden for og helt uden indkomst?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Jamen jeg synes simpelt hen, det er en sammenblanding af mange, mange forskellige ting og en lang række postulater.
Vi er tilhængere af det forsikringssystem i Dansk Folkeparti, vi er faktisk tilhængere af, at man er medlem af en a-kasse.
Jeg er selv medlem af en fagforening, jeg er også medlem af en a-kasse, selv om jeg er medlem af Folketinget, og det er der rigtig mange mennesker der er, fordi de synes, det er en god ting at tegne en forsikring imod ledighed.
Men så nytter det jo ikke noget, at vi udhuler den forsikringsordning ved at gøre den til en ladeport for, at folk efter helt ned til 1 måned, som Enhedslisten foreslår, bare kan sende et girokort og betale for november måned og så være fuldt berettiget til at få dagpenge i december, mens andre har måttet være medlem et helt år for at kunne få det.
Det synes vi ikke er rimeligt, og det synes vi ikke er solidarisk.
Så vil jeg gerne sige til slut, at det der med specielt de unge, de nye på arbejdsmarkedet, som fru Line Barfod var inde på, jo er fuldstændig rigtigt.
Men det er jo også virkelig et problem, at så mange af dem tilsyneladende under højkonjunkturen bevidst valgte fra at betale til en a-kasse, og det jo klart, at når man vælger det fra, og der kommer lavkonjunktur, kommer der også en regning, der skal betales.
Men det er altså den enkelte person selv, der skal foretage den vurdering, og det er en forsikring, som man kan sige ja eller nej til.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Desværre ligner dette her ting, som vi også har hørt i andre sammenhænge.
Det er nemlig udtryk for en utrolig stor mistillid til den danske befolkning, det er en mistillid, der går på, at den danske befolkning består af svindlere og bedragere og folk, der vil snyde systemerne på forskellig vis.
Men den beskrivelse er jo ikke rigtig.
Danmark består af fællesskab, og vi lægger vægt på tryghed.
Det kan man se på mangfoldige områder, og det er en helt anden form for tilgang til, hvem danskerne egentlig er.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, for sammenligningen med forsikringer er jo interessant.
Hvis man tegner en tyveriforsikring og betaler for den i dag, gælder den fra i dag.
I a-kasse-sammenhæng skal man være medlem 1 år og have haft arbejde i 1 år.
I virkeligheden er det jo et meget voldsomt krav, og ville det så ikke være meget rimeligt, hvis vi sagde, at man kan nøjes med et halvt år til begge dele?
Det ville jo stadig væk være væsentlig mere, end hvis det var en tyveriforsikring.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Nu er det jo altid en hyggelig debat, man kan få, men jeg synes, at når man nu begynder at skyde mig noget i skoene med hensyn til mistillid og svindel og bedrageri, er jeg nødt til at sige, at de ting var jeg mig bekendt slet ikke inde på i min ordførertale.
Men det kan vi jo efterfølgende se i referatet.
Hvis man eksempelvis støtter det beslutningsforslag, der ligger her, vil man udhule det princip, der ligger i a-kasse-systemet i dag, hvor det er en forsikringsordning, man kan vælge at melde sig ind i, og så nytter det jo ikke noget, at vi oplever i en højkonjunktur, at alle vælger ordningen fra.
Det skal jo faktisk være sådan, at det gerne skulle være noget, der også under højkonjunktur kunne bidrage til, at folk er en del af dette solidariske forsikringssystem.
Det tror jeg altså ikke vi kan komme uden om.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Ja, og den her afslutning viser jo netop, at det er udtryk for stor mistillid til de vælgere, som skal stemme her den 17. november, hvem de egentlig er.
Jeg synes, det er meget ubehageligt, og derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren: Er det sådan, at ordføreren er ligeglad med, at de mennesker, som i dag hverken kan få arbejdsløshedsdagpenge eller kontanthjælp – og det drejer sig altså om over 300.000 mennesker – må gå fra hus og hjem, som jeg var inde på lidt tidligere, og at ordføreren bare lægger armene over kors og ikke vil gøre noget som helst for at række hånden frem?
Det kunne man f.eks. gøre ved at støtte det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Nu vil jeg jo gerne sige, at det her med mistillid og mistillid faktisk ikke er rigtigt.
Vi har faktisk tillid, tillid til, at den enkelte lønmodtager selv skal gøre op med sig selv, om man har lyst til at betale til en forsikringsordning imod arbejdsløshed.
Vi synes, det skal være op til den enkelte, fordi vi går ind for personlig frihed.
Men vi går også ind for, at statskassen, når så man vælger det fra, så ikke skal åbnes som en ekstra forsikring til at betale, fordi man har valgt sine egne forsikringer fra, mens det gik godt.
Det er ikke solidaritet, det er faktisk misforstået solidaritet.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Ordføreren beskriver meget levende, hvordan han forestiller sig, at nogle kan spekulere i det her system.
Jeg ved ikke, om det er udtryk for, hvilke tanker man beskæftiger sig med i Venstre med hensyn til at udnytte systemerne.
Det kan jo godt være, at man er meget optaget af det blandt Venstres vælgere.
Men det, jeg vil sige, er, at generelt i den danske befolkning hænger tingene ikke sådan sammen.
Der vil ikke komme den spekulation.
Tværtimod tror jeg, at hvis man laver det her system, vil der komme endnu flere medlemmer til a-kasserne og i øvrigt også endnu flere medlemmer til fagforeningerne, hvilket jeg også mener vil styrke lønmodtagernes position i det danske samfund, og det er måske det, Venstre frygter.
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er: Spiller det en rolle for ordføreren, at det her formentlig vil medføre flere a-kassemedlemmer og flere fagforeningsmedlemmer, og ønsker man ikke det?
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Man betragter fællesskab som noget, man skal spekulere i, og solidaritet som noget, man kun går ind for, hvis man selv har fordel af det lige her og nu.
Så skulle der jo stort set ikke være nogen, der var medlemmer af fagforeninger eller af politiske partier for den sags skyld eller af interesseorganisationer.
Det, der er det afgørende, er: Ønsker man en situation i Danmark, hvor de mennesker, der er på arbejdsmarkedet, har en rigtig god mulighed for at være forsikret mod arbejdsløshed, så vi har den fleksibilitet, som man i festtaler taler om er så afgørende for Danmark?
Eller ønsker man en situation, hvor folk enten er i arbejde eller også ikke har noget at leve af?
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-12:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg selv er medlem af en a-kasse, at jeg selv er medlem af en fagforening, og at jeg er Venstremand.
De tre ting går udmærket hånd i hånd, så den bekymring deler jeg overhovedet ikke.
Jeg synes, det er godt, at arbejdsgiverne slutter sig sammen og dermed står i en stærkere forhandlingsposition over for lønmodtagerne.
For når arbejdsmarkedet har det godt, tror jeg faktisk også, at Danmark har det godt.
Jeg frygter ingen, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Det er jeg glad for, for så har vi et vist fælles grundlag at arbejde ud fra, selv om vandene også skiller, kan jeg høre.
Der er cirka en halv million mennesker i Danmark, der ikke er medlem af en a-kasse, og omkring 300.000 af dem vil ikke engang kunne få kontanthjælp, hvis de bliver fyret.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Er ordføreren ligeglad med de menneskelige katastrofer, som det her kan føre til, i form af at man går fra en lønindtægt til absolut 0 kr. i indtægt?
Det vil for adskillige mennesker føre til ruin, opløste familier, skilsmisser osv. Er ordføreren ligeglad med det?
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-12:
Det er ordføreren på ingen måde ligeglad med, men ordføreren respekterer også det enkelte individs ret til at vælge frit.
Der må være en grund til, at den halve million ikke har valgt at melde sig ind i en a-kasse.
Det valg respekterer jeg, både som menneske og som lovgiver.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Jeg forstår såmænd godt baggrunden for det forslag, som Enhedslisten her har fremsat: den voldsomt stigende ledighed, regeringens manglende evne eller måske snarere manglende vilje til at gøre noget ved ledigheden, den stigende individualisering og jeg er mig selv nok-tankegang, som de sidste 8 års borgerlig regering har fostret, og som har givet grobund til at skabe stadig større skel i Danmark, senest ved at give skattelettelser til de rige og samtidig forringe velfærden for de ældre på plejehjemmene og for børnene i vuggestuerne, børnehaverne og på skolerne – bare for at nævne nogle få eksempler.
Den inddeling af den danske befolkning i et A- og et B-hold kan vi i Socialdemokratiet heller ikke acceptere.
Vi mener nu ikke, at medicinen er afkortelse af optjeningsperioden, men en styrkelse af incitamentet til at melde sig ind i fællesskabet og ind i a-kasserne og ved at sikre, at der er en reel mulighed for uddannelse på fuld dagpengesats, når man er ledig, ved at sikre, at det er a-kassen, der vejleder og igangsætter initiativer for den ledige de første 6 måneder af ledighedsperioden, ved at fastholde efterlønnen som et tilbud, og ved at vi fører en politik, der får danskerne tilbage til det, der ligger dybt i os: At det er fællesskabet og den fælles ansvarsfølelse, der er baggrunden for vore handlinger.
Enhedslistens analyse af problemet er såmænd rigtig nok, men medicinen er efter Socialdemokratiets opfattelse forkert.
Der er andre løsninger, der ligger lige for, og derfor vil vi ikke kunne stemme for forslaget om at forkorte optjeningsperioden.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det glæder mig, at vi er enige om, hvad problemet er.
Nu er det jo ikke kun noget, som Enhedslisten har fundet på.
Det er også fagbevægelsen, der i høj grad peger på, at der er et stort problem og vi er nødt til at gøre noget.
Jeg er enig i, at vi skal gøre det meget bedre i forhold til, at man kan få uddannelse under dagpenge osv., men det hjælper jo ikke for den store gruppe, vi har i dag, der ikke er blevet forsikret, som ikke har ret til dagpenge, og det er her, vi mener, at der skal sættes ind.
Vi mener, at det er afgørende, også hvis vi skal sikre fællesskabet, at man har gode muligheder for at optjene dagpengeret, at man kommer med ind i det fællesskab, der er i a-kasserne.
Derfor mener vi, at det er afgørende, at man sætter den optjeningsperiode, der er til dagpenge, ned igen.
Den har jo været 26 uger tidligere, og mig bekendt førte det ikke landet i ulykke
, så derfor vil jeg gerne høre, om det ikke er noget af det, som Socialdemokraterne vil være med til at kigge på, altså, at det er der behov for vi også gør, sammen med en række andre tiltag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Jeg mener faktisk, at det er vigtigt, at der bliver taget fat i at få skabt nogle job igen, at den kurve, vi ser i øjeblikket, hvor ledigheden stiger lodret, bliver brudt, så der ikke længere er fare for, at folk bliver ledige, og med den baggrund også har mulighed for at optjene dagpengeretten.
Jeg kender ikke tallet for, hvor mange der vil blive ramt af det her, men det kunne selvfølgelig være interessant.
I forhold til, om vi så vil være med til at gå ind og kigge på en afkortelse fra 1 år til 6 måneder, tror jeg, at det vil kræve en meget nøjere overvejelse, inden vi vil være klar til at gå ind i sådan en diskussion.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg håber da så, at Socialdemokraterne vil gå i gang med en sådan grundigere overvejelse, for jeg mener, at det er nødvendigt.
Selvfølgelig skal vi skabe job.
Det er det allerallervigtigste at få skabt nogle flere job, så folk kan komme i gang og ikke er arbejdsløse, men før de job kommer, går der altså lidt tid med alle de initiativer, som vi gerne vil sætte i gang, men ikke kan få flertal for endnu.
Der er spørgsmålet så: Hvad gør vi med de mennesker, som bliver arbejdsløse i mellemtiden?
Forskellen er, om de får mulighed for at optjene dagpengeret og dermed få dagpenge og et godt nok meget lavt niveau, men dog et niveau, der er til at leve på, eller om de ryger helt ud i fattigdom og slet ingen indtægt, hvis de er gift.
Det er det, der er afgørende i forhold til, om vi sætter dagpengeperioden ned, og vi mener altså, at det er afgørende, at man på ½ år kan optjene retten til at få dagpenge i stedet for som i dag, hvor det er 1 år, som for mange og især mange af de unge er meget svært at overskue.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Der mener vi jo netop, at svaret må være det forslag, som jeg nævnte før, nemlig at vi kan sikre de unge under 25 år, der har haft arbejde i 18 måneder, og give dem de samme rettigheder som dem, der har gennemført en uddannelse, og med den baggrund også give dem mulighed for en forsørgelse, selv om de skulle blive ledige.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Traditionelt set er det jo ikke et politisk område, som jeg via mine ordførerskaber beskæftiger mig så meget med.
Men jeg vil gerne driste mig lidt ud i det alligevel og fortælle lidt om, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
I og for sig er det jo meget sympatisk, at Enhedslisten foreslår, at man nedsætter den optjeningsperiode, der skal være for at være fuldt berettiget til at modtage understøttelse.
Men samtidig må vi jo også sige, at hvis man fik det her beslutningsforslag gennemført ved national lovgivning, ville det i hvert fald åbne for en række andre problemstillinger, som man også skal have med.
Eksempelvis er der jo det med, hvad det ville få af samfundsøkonomiske konsekvenser, i og med at der ville være en anden andel af folk, som var i beskæftigelse og var på arbejdsmarkedet, som melder sig som ledige, og som vil være medlem af en fagforening og en a-kasse.
Har vi højkonjunktur, færre arbejdsløse, vil mange måske sige: Jamen jeg sidder sådan nogenlunde mageligt i det.
Jeg tør godt sige min a-kasse fra, og så kan jeg jo altid sige ja igen på et senere tidspunkt.
Der ser man jo også i bemærkningerne til det her forslag, at Enhedslisten faktisk reelt ønsker, at man kun skal have 1 måneds medlemskab, for at man kan få ret til fulde dagpenge fra a-kassen.
Det er ikke noget, vi i Dansk Folkeparti kan støtte, for vi mener faktisk, at det vil åbne for en ladeport.
Det vil åbne for ren og skær spekulation fra lønmodtagerside, og det vil også betyde, at man vil undergrave hele solidaritetsprincippet i det at være aktiv indbetaler og være med i den forsikringsordning, som det jo er at være medlem af en a-kasse.
Vi synes ikke, at det er solidarisk, at man vil åbne op for spekulation, som gør, at flere af dem, der i dag er medlem af en a-kasse og troligt betaler hver måned for at have den forsikring i baghånden til dårlige tider, så skal føle, at der sker en udhuling af det, som ligger i det at være medlem af en sådan forsikringsordning.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det beslutningsforslag, som er fremsat.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-12:
Jamen jeg må konstatere, at ordføreren så åbenbart hverken har læst baggrundsmaterialet eller høringsnotatet og måske heller ikke engang det her lovforslag, som vi står og behandler.
Det her lovforslag implementerer ikke nogen klimatilpasningsstrategi i Danmark, overhovedet.
Det her lovforslag er baseret på oversvømmelser, der er sket i det centrale og østlige Europa omkring årtusindskiftet.
Det er sådan set det, det drejer sig om.
Det, der netop står i nogle af høringssvarene, er: Hvorfor har vi ikke fået en klar melding om, hvad det er, kommunerne skal regne med bliver fremtidens klima, altså en klar klimatilpasningsstrategi.
I dag ved kommunerne ikke, hvor store de skal lave kloakkerne, for miljøministeren vil ikke fortælle dem, hvor meget han forventer at det regner i fremtiden.
Det er jo rent faktisk regeringen, der sidder på alle eksperterne, der kan sige det, i stedet for at man ude i kommunerne skal stikke en pegefinger i vejret for at finde ud af, hvad det er, der sker.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Nu prøvede jeg egentlig at være lidt venlig og imødekommende ved at tage som udgangspunkt, at vi godt kunne drøfte ting, der ikke var på dagsordenen her, nemlig klimatilpasningsstrategien.
Jeg sagde jo til hr. Torben Hansen, den socialdemokratiske ordfører, at jeg syntes, at man blandede tingene sammen.
Da fru Mette Gjerskov så igen tog sagen op, tænkte jeg, at nu ville jeg være lidt venlig og debattere lidt med fru Mette Gjerskov om den her sag.
Så siger fru Mette Gjerskov, at jeg ikke forstår det hele, fordi jeg pludselig begynder at tale om en klimatilpasningsstrategi, der ikke er på dagsordenen her.
Nu synes jeg, at vi lige skal være lidt seriøse.
Jeg mener, at jeg helt klart har sagt, at det, det drejer sig om her, ikke er klimatilpasningsstrategien.
Med det her lovforslag gør man det, som er rettidig omhu, nemlig at man i så høj grad, som man kan, sikrer borgerne mod oversvømmelser af katastrofeagtig karakter.
Jeg har svært ved at se, at det overhovedet kan være et problem.
Men alt kan egentlig være et problem for Socialdemokratiet, åbenbart.
Per Clausen (EL), 2009-11-12:
Jeg vil spørge hr. Vesselbo, om han mener, at vedtagelsen af det her lovforslag gør nogen som helst forskel i forhold til klimatilpasningsplanerne og de aktiviteter, som kommunerne i den anledning skal sætte i gang.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Hvis man mener, at sådan nogle oversvømmelser, hvor vejene forsvinder og husene forsvinder ned ad skråninger osv. på grund af stærk regn og uvejr, sker på grund af klimaproblemer, må man da mene, at når vi sikrer os og finder ud af, hvor de problemer kan opstå i Danmark, så må det vel egentlig have noget at gøre med, at vi tager højde for de klimaændringer, der kommer.
Per Clausen (EL), 2009-11-12:
Det, som jeg har forstået er ministerens argument for at komme med det her lovforslag,
er sådan set bare, at der er lavet et EU-direktiv, og at det EU-direktiv er lavet på baggrund af nogle oversvømmelser nede i Mellemeuropa, som miljøministeren sådan set ikke umiddelbart har nogen forestillinger om kommer til Danmark.
Om de gør eller ikke gør det, skal jeg ikke gøre mig klog på, men er realiteten ikke, at det her lovforslag i virkeligheden er indholdsløst i forhold til den danske virkelighed, og at al den her snak om, at det skulle gøre noget bedre, ikke har nogen som helst realitet i sig?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Pointen i den her sag er jo, at man skal lave en vurdering af, hvor der kan opstå nogle katastrofer i Danmark, hvor der kan blive oversvømmelser af katastrofeagtig karakter.
Jeg kan jo ikke sige, hvordan den vurdering bliver.
Det ville være lidt underligt, hvis jeg kunne sige det, når vi nu laver en lov, der beder folk om at gøre det.
For hvis jeg havde svaret, var der ikke nødvendigvis nogen grund til at lave den lov.
Derfor er det jo vigtigt, at vi finder ud af, hvor det her er et problem i Danmark, og om det er et problem, og hvis der er et problem, skal vi kortlægge det og gøre en indsats for at løse problemet.
Det er vel rimelig simpelt.
Ida Auken (SF), 2009-11-12:
Nu nægter Venstres ordfører at tale om rettidig omhu i forhold til klimatilpasningsstrategien, som jo blev meget forsinket, og som, da den så endelig kom, var noget af en tynd kop te, som der ikke rigtigt var nogen konkrete tiltag i.
Så vi må jo tale om rettidig omhu i forhold til det her oversvømmelsesdirektiv.
Mener Venstres ordfører så, at det er udtryk for rettidig omhu at implementere direktivet, 2 dage før EU kommer på nakken af en og kommer efter en, hvis man ikke har gjort det?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Det må jeg jo sige.
For det ville da ikke være udtryk for rettidig omhu, hvis man gjorde det, 2 dage efter at fristen var udløbet.
I øvrigt har jeg ikke nægtet at tale om rettidig omhu, når det gælder klimatilpasningsstrategi.
Det er det her lovforslag, og den lov implementerer vi rettidigt, og derfor er det udtryk for rettidig omhu.
Nu ved jeg ikke, om fru Mette Gjerskov har svært ved at høre, hvad jeg siger, for det er åbenbart ikke helt gledet ind, at jeg sagde, at det netop er rettidig omhu, at man gennemfører direktivet.
Fru Mette Gjerskov må jo samtidig være glad for, at hvis alle de ad hoc'er har noget at gøre med klimastrategien, er de væk, for de er sådan set ikke med i lovforslaget.
Klimatilpasningsstrategien er en overordnet indgang til det, nu bliver den konkretiseret i nogle helt bestemte ting, der skal gøres, og det synes jeg altså fru Mette Gjerskov skulle være rigtig, rigtig glad for.
Vi er vel alle sammen enige om, at der skal ske noget på det her område, og en af de vigtige ting er helt åbenbart, at til forskel fra klimatilpasningsstrategien, hvor der fokuseres meget på ad hoc'er, har vi gjort det meget konkret her.
Der er ikke ret mange ad hoc'er i lovforslaget her.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-12:
Jeg hæftede mig også ved ordførerens omtale af rettidig omhu, for der, hvor der står ad hoc 26 gange – kan jeg fortælle – er i regeringens klimatilpasningsstrategi, og den er meget relevant for lovforslaget her, for den indgår faktisk i materialet i lovforslaget.
Jeg beklager selvfølgelig, hvis Venstres ordfører ikke har opdaget det.
Men vi andre, der har læst materialet igennem, ved, at den klimatilpasningsstrategi er en del af baggrundsmaterialet for lovforslaget her, og det er den, fordi det er utrolig vigtigt for kommunerne derude, der skal planlægge, at vide, hvad det er for et fremtidigt klima de skal planlægge efter.
Det tør regeringen imidlertid ikke komme med et bud på.
Regeringen kommer i klimatilpasningsstrategien med noget om, at måske havner vi her, og måske havner vi der.
Det kan en kommunal planlægger ikke bruge til et hak, så det er ikke rettidig omhu.
Det er sløseri.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Jeg tror, vi alle sammen har noteret os i medierne, når der har været store oversvømmelser rundtom i Europa, når floderne er gået over deres bredder og man har set fortvivlede mennesker stå og kigge på, at deres huse og biler og andre ting er forsvundet i vandmasserne.
Derfor er det selvfølgelig på tide, at man nu også i Danmark får lavet nogle analyser og vurderinger af, hvor der kunne opstå sådan nogle oversvømmelser og katastrofer i det danske samfund.
Det er jo ikke et spørgsmål om små oversvømmelser fra vandløb, når det regner meget, eller hvis vandløbene ikke bliver passet og plejet på en ordentlig måde; det er ikke sådanne oversvømmelser.
Det her er oversvømmelser, som ligesom er dramatiske, lidt naturkatastrofeagtige.
Det her lovforslag indeholder tre trin: Man skal nu i Danmark lave en vurdering af områder med potentiel risiko for oversvømmelse, altså en voldsom oversvømmelse.
Når man så har fundet ud af det, skal man udarbejde et kort, som beskriver faren og de områder, hvor der er risiko for oversvømmelse.
Og på baggrund af det skal der udarbejdes og fremlægges risikostyringsplaner med mål for styring af oversvømmelsesrisici for områderne.
Det vil altså sige, at man skal vurdere, hvor der er fare.
Man skal lave et kort over, hvor der kan være problemer med oversvømmelse, og så skal man selvfølgelig lave risikostyringsplaner og, i tilfælde af at det sker, nogle indsatser på området.
Derfor er det, som regeringen gør her, rettidig omhu, nemlig at man sætter ind med at finde ud af, hvor der er problemer.