runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-06-01:
Tak for det.
Ved ordføreren eventuelt, om der har været et ønske i den grønlandske befolkning eller hos de grønlandske myndigheder eller blandt de grønlandske folketingsmedlemmer om, at en sådan gestus skulle indføres?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Mange tak.
Det er jo Grønlands nationaldag den 21. juni, og det er der rigtig mange der ser frem til.
Jeg synes jo, det er rigtig fint, og jeg synes også, at det viser noget respekt for rigsfællesskabet og for Grønland, men jeg synes samtidig, der er meget symbolpolitik i det.
Jeg synes, det er vigtigt, at man også går ind og kigger på mange af de andre områder.
Hvis man kigger på det dokument, vi har fået udleveret i dag, som er regeringens resultater i folketingsåret, står flagdagene jo allerøverst.
Jeg håber bestemt, at vi i de kommende år ser noget mere konkret, særlig i forhold til de her love, hvor der er et kæmpe efterslæb.
Så det er sådan en lidt blandet modtagelse herfra.
Karsten Hønge (SF), 2016-06-01:
I sin tale nævnte fru Aaja Chemnitz Larsen den arktiske investeringsfond .
Kunne ordføreren sætte et par ord flere på, hvordan den investeringsfond kan bruges til et øget samarbejde mellem Grønland og Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Der er rigtig mange områder, hvor der er behov for at sætte ind.
Det er i forhold til seksuelt misbrug f.eks. Mens tallene i Danmark er noget lavere, så er det en tredjedel af alle piger, som oplever seksuelt misbrug i deres barndom, og det er ca. 10 pct. af drengene.
Så seksuelt misbrug synes jeg er en af de ting, man skal sætte ind over for.
Noget af det, jeg gerne så, var jo bl.a., at børnehuset Saaffik blev prioriteret noget mere, end det bliver i dag.
Vi har jo kun et børnehus, som skal servicere hele Grønland, og kender man bare lidt til geografien i Grønland, ved man, at det er en rigtig stor udfordring.
Samtidig tænker jeg også, at vi skal have den helt tidlige indsats.
Vi har nogle små samfund, og derfor skal vi måske tænke i nogle andre løsninger, altså mere opsøgende arbejde, en mere tidlig indsats i forhold til socialt udsatte børn.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Formålet med dannelse er jo bl.a. at kende en god del af forfattere inden for litteraturen; det er at have et indblik i hele vores samfund og i, hvordan vi agerer med hinanden.
Det er ikke bare faglighed; det handler også om, hvad skal man sige, hele dannelsesbegrebet.
Jeg tror sådan set ikke, at jeg kan sige det sådan mere tydeligt end det her med klassisk dannelse.
Hvis jeg nu siger det, er vi så ikke nogenlunde på bølgelængde?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-06-01:
Men så bliver jeg nødt til at følge op på det og så spørge: Hvad vil så med ordførerens ord være formålet med dannelse i gymnasiet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Nu sidder jeg jo ikke med inde i lokalet ved forhandlingerne, så jeg har ikke sådan hørt hvert et ord, der er blevet sagt, men jeg vil da gerne bekræfte, at dannelse er vigtigt for os.
Altså, man skal ikke bare uddannes, man skal også dannes.
Hele dannelsesbegrebet er utrolig vigtigt, og dannelse er jo mange ting, og det er da også meget mere end de fire emner, som bliver berørt her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-06-01:
Og tak til ordføreren for talen.
I talen kom ordføreren ind på gymnasiereformforhandlingerne og nævnte jo bl.a. karakterkravet og kampen om det.
Da vi i Alternativet stadig væk sad med ved gymnasiereformforhandlingerne, var jeg faktisk positivt overrasket over, at Konservatives ordfører var meget optaget af at sikre, at dannelsen stadig væk får en stærk plads i den kommende gymnasielovgivning.
Samtidig spiller regeringen ud med de her fire kompetencer, som på en eller anden måde skal være en moderniseret tilgang til dannelsesbegrebet.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er de her fire kompetencer Konservatives forståelse af dannelse?
Er de i tråd med sådan Konservatives forståelse af klassisk dannelse?
For jeg tænker, at konservatisme som politisk ideologi i sig selv – det har ordføreren flere gange været inde på – måske, i min optik i hvert fald, er noget andet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-06-01:
Jamen jeg kan godt høre, at ordføreren også gerne vil gøre det til et politisk spørgsmål, og det er også rigtig spændende.
Det synes jeg også vi kan gøre.
Men det var egentlig bare mest for lige et øjeblik at tage debatten i forhold til den måde, vi normalt har principper omkring beskatning på.
Der siger Det Økonomiske Råd netop det her med det vandrette lighedsprincip.
To personer, der modtager den samme indkomst, uanset hvordan det er sket, altså gennem en kapitalindkomst, eller hvad det er, via sit hus, skal beskattes ens.
For ordføreren tror sikkert ikke på mig, men de skriver jo, at boligejere bør pålægges en skat på indtjeningen ved deres boliginvestering, som svarer til den skat, der betales af andre former for finansielle investeringer.
Derfor siger de jo også, at man ikke bare kan fjerne alle boligskatter.
Er det ikke rigtigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Nu siger spørgeren, at det er vanvittigt ufinansieret, eller hvad det var, der blev sagt.
Altså, det, vi jo bare foreslår, er, at vi fjerner al beskatning til gengæld for at indføre en avancebeskatning, når man sælger.
Ligesom vi bliver beskattet, når vi går på arbejde, så synes vi faktisk også, det er rimeligt at beskatte fortjenesten af salg af ejendom, såfremt boligskatterne var væk.
Så er jeg helt med på, hvad økonomer og vismænd rådgiver om på det her område.
For os er det bare en værdi.
For os er det værdipolitik, at mennesker kan bo i deres eget hjem; i det hjem, de har købt og betalt; at det ikke er skatter, der skal jage dem fra hus og hjem.
Det er værdipolitisk, og det er derfor, vi står så stejlt på det område, som vi gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-06-01:
Man skulle næsten tro, at der var en meget stor gruppe i det her land, der er ekstremt udsat, og at det er boligejerne.
For det har været totalt fastlåst.
Der kommer Konservative med et udspil.
Så det synes jeg at der skal gives ros for, også selv om det var håbløst ufinansieret og enormt ulighedsskabende.
Men det var alligevel et nybrud, kunne man sige.
Heri siger de jo, at det er rigtig vigtigt, når man taler om beskatning på det her område, at have det, der hedder det vandrette lighedsprincip, altså uanset hvilken type indkomst man har opnået, så skal man beskattes ens.
Det er det her princip inden for beskatning.
Hvad mener ordføreren om det?
Det er jo specifikt i forhold til deres afsnit om boligbeskatning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Nu kunne jeg ikke drømme om andet end selvfølgelig at tro på, hvad fru Lisbeth Bech Poulsen siger til mig.
Jeg anfægter ikke det faglige synspunkt, de har.
Vi tillader os bare at have en anden tilgang til det og simpelt hen være uenige i det og sige, at vi har et andet ønske for samfundet.
Så kan folk jo sige, at det er fuldstændig skørt, men det er nu engang det, vi mener.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
Dengang fremsatte Dansk Folkeparti et forslag til vedtagelse, som pålagde regeringen at gøre noget ved de problemer.
Den vedtagelse fandt desværre ikke opbakning, fordi man syntes, at det var vigtigere at tage hensyn til ansvarsfordelingen imellem Grønland og Danmark.
Bør man ikke i den situation tage det hensyn til børnene at sørge for, at problemerne bliver løst, i stedet for at sige, at det er vigtigere, at vi holder fast i kompetencefordelingen?
Karsten Hønge (SF), 2016-06-01:
IA er jo kendt for sit store og vedholdende arbejde for de udsatte børn og unge i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Jeg synes også, der er behov for at være visionær en gang imellem, men vi må også se på de 32 områder, som Danmark varetager.
Der står Grønland også et lidt andet sted end Færøerne.
Færøerne har omkring 18 områder, som bliver varetaget af Danmark, mens vi har 32 områder, og Færøerne er i gang med at hjemtage flere områder.
Så jeg synes, vi har en kæmpestor opgave med overhovedet at sørge for, at selvstyreloven bliver efterlevet, men også med at sikre, at vi får hjemtaget nogle områder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg er helt enig i, at man selvfølgelig også skal have styr på dagligdagens politik, men er ordføreren ikke enig i, at man, selv om man tænker langsigtet og måske mere visionært, godt kan have fokus to steder, og at det måske netop er nu, hvor de her spørgsmål rejser sig både i Grønland og Færøerne, at tiden er inde til, at vi begynder at tage det her alvorligt og siger: Vi skal også have det lange lys på og se på en fremtid for et samarbejde mellem de tre nationer?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Tak for spørgsmålet.
Vi kæmper fra Inuit Ataqatigiits side meget hårdt i forbindelse med det forfatningsforberedende arbejde, men jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at man fokuserer på nogle af de borgernære ting, både fra Grønlands side, bl.a. i forhold til børn, i forhold til at sikre uddannelse, i forhold til at sikre, at helt basale menneskerettigheder er på plads, men i høj grad også fra Danmarks side i forhold til at sikre, at justitsområdet er helt optimalt, og at de love, som vi har, er helt tidssvarende.
For hvis vi kun kigger på en Free Association-aftale, som bl.a. er blevet nævnt af Siumut, men som Alternativet også støtter, så tror jeg mere, det handler om, at der er nogle politikere, der kommer til at rejse noget mere, end det handler om at sikre, at de helt borgernære ting også er på plads, og det er virkeligheden noget at det, som jeg personlig også er optaget af.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Forleden dag havde vi jo her i salen en forespørgsel om rigsfællesskabet, og der blev talt en del om forfatninger og retten eller friheden til at skrive en forfatning.
Den debat strandede lidt flere gange, synes jeg, og derfor er jeg lidt nysgerrig efter at høre ordførerens partis holdning til et ønske om at skrive en selvstændig forfatning for Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Hvis spørgeren husker tilbage på debatten, er det både her og nu, der er behov for en indsats.
Det mener vi bestemt også fra Inuit Ataqatigiit, og der bliver også kæmpet rigtig hårdt i Inatsisartut i forhold til at skabe nogle bedre vilkår.
Der er gjort nogle få tiltag, men det er ikke nok, og Inuit Ataqatigiit bliver ved med at kæmpe i Inatsisartut.
Jeg synes, at det er vigtigt at sige, at det her er et grønlandsk ansvar, og at det er Grønland, der bedst kan finde løsningerne.
Vi mener godt, at man kan samarbejde mellem Grønland og Danmark, men det er rigtig vigtigt, at det er Grønland, som kommer til at pege på, hvad det er for nogle områder, hvor Danmark kan være med til at støtte op.
Tak for spørgsmålet, og tak for at sætte fokus på et område, som ligger mig personligt meget nært.
Jeg var jo Grønlands første børnetalsmand, og jeg har nok været en af de allerstørste kritikere i forhold til de forhold, som en del af de børn i Grønland lever under.
Det drejer sig om omkring en tredjedel af alle børn i Grønland, omkring 5.000 børn, som lever under nogle svære vilkår, så derfor er det et emne, som jeg er meget optaget af personligt, og jeg laver også en masse frivilligt arbejde for at være med til at understøtte det.
Jeg synes bare, at det er vigtigt at tænke på, at når vi skal finde løsninger i forhold til børnene, fordi det er dem, der er det vigtigste i det her, så handler det om, at de løsninger findes bedst i Grønland.
Noget af det, som vi også pegede på fra Inuit Ataqatigiit, er, at man sagtens kan samarbejde i forhold til at finde nogle løsninger, men det er rigtig vigtigt at forstå, at det ikke er en taskforce med danske socialrådgivere, som kommer til at være løsningen, men det er både det lange seje træk i Grønland, og det er i høj grad også, at det her kommer højere på den politiske dagsorden i Grønland.
Så det er Grønland, der har et kæmpestort ansvar, og jeg vil gøre, hvad jeg kan for hele tiden at være med til at sætte det på dagsordenen.
Jeg vil gerne sige tak for de mange spørgsmål.
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at der er så stor interesse for Grønland.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi fra IA's side er imod uranudvinding – vi er ikke imod minedrift – for det bliver vi nogle gange skudt i skoene, og det synes jeg er vigtigt at understrege.
Jeg synes, at der jo er mange andre råstofprojekter, som man godt kunne kigge på, og som har haft nogle svære vilkår i forhold til at komme i gang – nogle mindre miljøprojekter.
Vi har en rubinmine, som kæmper med at komme i gang, og som er et rigtig godt eksempel på andre muligheder.
Så der er jo nogle andre muligheder.
Og jeg synes, det er vigtigt at huske på, at det er nogle små samfund i Grønland, og derfor er mindre råstofprojekter jo også med til at skabe nogle arbejdspladser lokalt.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Jeg mener grundlæggende, at det er sundt for et folk at have som ambition, at man tager vare på sin egen skæbne og sine egne forhold og tager hele sin skæbne i sine egne hænder.
Og det er faktisk min motivering for, at jeg går ind for færøsk uafhængighed.
Jeg er enig i, og jeg kan sagtens kvittere for det, at specielt her i Folketinget har der været en stor og stærk opbakning i hele grindeslagsmålet med Sea Shepherd, og det er jeg taknemlig for.
Til gengæld vil jeg så sige, at jeg synes, at den embargo, som Færøerne blev udsat for af europæiske lande, heriblandt også Danmark, hvor man lukkede for alle danske havne for færøsk pelagisk fiskeeksport f.eks., er et klart eksempel på, at vi er havnet i en konstruktion mellem Færøerne og Danmark, hvor vi kan have så stærke modstridende interesser, at det er absolut nødvendigt, at Færøerne råder over de remedier, som vi skal have for at klare os i en udenrigspolitisk disput, som vi havde dengang.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
Det er altid en fornøjelse at lytte til hr. Magni Arge, og det ved ordføreren også.
Man får på den ene side udstrakt frihed til at gøre det, man har lyst til at gøre, og på den anden side er der en vis tryghed, ved at man kan hente hjælp fra Danmark.
Og her tænker jeg især på Sea Shepherd-piraterne, som jo har forsøgt at invadere Færøerne.
Og der var det danske politi jo behjælpeligt og indsatte på fremragende vis mandskab og både.
Jeg har set videoer derfra, og det var en fornøjelse at se, hvordan de håndterede disse pirater.
Så kan ordføreren ikke se, at der faktisk er mange gode grunde til fortsat at blive i rigsfællesskabet i stedet for at søge mod selvstændighed?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Så burde jeg have forstået det bedre, jeg hørte det ikke rigtigt.
Jeg kan da fortælle, at det republikanske parti, som ligger længst ude på uafhængighedsfløjen, har en tilslutning, som ligger på 23-25 pct., og tilslutningen til en grundlov af den her slags, som vi taler om, og f.eks en selvbestemmelsesret for Færøerne, tror jeg ligger i nærheden af 65-70 pct. eller deromkring.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på, hvordan tilslutningen til selvstændighed er på Færøerne.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Jeg er jo fortaler for rigsfællesskabet, og der er ikke nogen tvivl om, at ordføreren taler engageret for selvstændighed på Færøerne.
Det er min opfattelse, at Færøerne kan få selvstændighed, når færingerne måtte ønske det, og forleden fik Færøerne faktisk fuld opbakning her i Folketingssalen til at hjemtage endnu en række sagsområder.
Så efter min mening bestemmer færingerne selv, om de vil være med i rigsfællesskabet eller ej, og jeg vil gerne høre ordførerens bemærkninger til, hvordan tilslutningen til at blive en selvstændig nation ser ud på Færøerne.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Jeg tror helt sikkert, at det er af stor interesse for alle parter ikke bare Grønland og Danmark, men også Færøerne, at man ser på, hvordan forløbet kommer til at ende.
Det har vi alle sammen interesse i at vide – jo før, jo bedre.
Amerikanernes tilstedeværelse i Grønland er også noget, som ligger os meget på sinde.
Det er også derfor, at et dansk-grønlandsk-amerikansk samarbejde i Joint Committee blev etableret i sin tid i ca. 2003.
Det skulle resultere i, at Grønland fik mere gavn af amerikanernes tilstedeværelse, både med hensyn til handel, turisme og uddannelse og deslige, men det har ikke leveret substans, sådan som vi ønsker det, og vi synes også, at det skal genforhandles.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Hvis fru Karin Gaardsted mener, om det vil blive en suveræn stat, så tror jeg, at vi bevæger os i den retning, og i øjeblikket er det sådan, at vi rent økonomisk er nået op på sådan et niveau, hvor henved 90 pct. af finansloven bliver betalt af færøske statsborgere.
Og de fleste af de sagsområder, som kan hjemtages, er ved at være hjemtaget.
Jeg tror, der mangler 10-12 stykker eller deromkring, så vi nærmer os langt hen ad vejen det, vi skal.
En af grundene til, at jeg taler så højt, som jeg gør, om de her ting, som f.eks. handler om udenrigspolitisk råderum, er, at når vi jo stort set de facto har fuldt ansvar for hele den færøske økonomi, hele den færøske velfærd, så har vi også brug for at have en fuld handelspolitisk mulighed for at agere ude i verden.
Men det har vi ikke med den udenrigspolitiske lov, som den er i dag, for vi kan ikke være med i internationale fora, hvor Danmark allerede i forvejen er medlem.
Vi er også i en anden situation, når det f.eks. handler om at se på, hvordan fiskekvoterne fordeles.
Hvis både Færøerne og Grønland er med, og vi har modstridende interesser, så udligner vi hinandens stemme og har faktisk ingen påvirkning.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Kan fru Aleqa Hammond fortælle lidt om, hvor langt man er i de forhandlinger, for der er jo bare lavet en udskydelse af den aftale, sådan at man faktisk lever på en ukendt kort frist, og det vil sige, at på et eller andet tidspunkt er tiden jo gået, og så skal der helst ligge en aftale.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
En selvstændig nation skal jo også oprette et søværn, en hær, et forsvar, og det kan blive meget dyrt, og den færøske økonomi er sårbar, fordi den er baseret næsten udelukkende på fisk.
Så vil ordføreren ikke indrømme, at det faktisk er en fordel for Færøerne at være i rigsfællesskabet og samtidig have udstrakt frihed?
Så kommer Danmark og hjælper til, når der er brug for det, fordi vi er så meget større end Færøerne og dermed også har en bedre økonomi til bl.a. at forsvare Færøerne.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Jeg vil stadig væk sige, at jeg meget gerne vil samarbejde med Danmark, jeg vil meget gerne samarbejde med alle vores nabolande, jeg vil meget gerne samarbejde med de fleste lande i verden, men jeg vil gerne gøre det på en ligeværdig vis, hvor vi har de samme rettigheder over for hinanden – om vi vil træde ind i eller træde ud af et samarbejde.
Det er ikke tilfældet i rigsfællesskabet.
Rigsfællesskabet er ikke et rigsfællesskab, det er en enhedsstat, hvor Færøerne har fået delvise beføjelser af en eller anden art.
Men det er ikke det samme, som at vi har en suverænitet til at tage vare på vores egen skæbne i fremtiden.
Nu vil jeg sige, at en del af den færøske kontinentalsokkel altså ligger nord for polarcirklen, og så er det slået fast.
Så vi er også en del af den arktiske familie, hvis man kan sige det sådan, selv om vi måske ikke er med i Arctic 5.
Jeg er overbevist om, at Færøerne og Grønland, f.eks. i et samarbejde med Island, kunne blive en meget stærk spiller i det arktiske område.
Jeg synes, det er fornuftigt at gå ind i sådan et samarbejde, fordi vi på den led kan få adgang til et samarbejde med nogle af de helt store spillere på den geopolitiske scene såsom både USA, Rusland og Canada.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Godt nok er Færøerne med i det danske kongeriges krav på kontinentalsoklen og de er med i Arktisk Råd som følge af rigsfællesskabet, men derudover er man i Taxøerapporten fremkommet med en meget interessant vinkel på, hvordan Danmark skal agere i forhold til det arktiske område, og man mener også, at Danmark skal være en arktisk stormagt.
Hvor ser Færøerne sig selv her, eftersom de ikke er en del af Arktis?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Ud over økonomien vil jeg sige at det er vigtigt, at vi indgår i nogle fornuftige samarbejder med andre lande, bl.a. de nordiske lande, og det er bl.a. i det arktiske samarbejde og det vestnordiske samarbejde.
Det er også et spørgsmål om, at vi opnår nogle fornuftige samarbejdsaftaler med EU, og det kan være på tværs af Atlanten med USA.
Men jeg ser da også meget gerne, at vi har et meget konstruktivt og fornuftigt forhold til Danmark med hensyn til måden, som vi udvikler et samarbejde på, der til slut munder ud i, at det er to suveræne stater, som arbejder sammen om ting, som det er gavnligt at arbejde sammen om, og hvor vi så der, hvor vi mener at det er gavnligt at vi gør det på hver sin måde, går andre veje.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Når vi hører oplæggene, både fra Grønland og Færøerne, oplever vi meget ofte, at man står stærkt på ønsket om selvstændighed, og vi ser, at der er et meget stort ønske om mest mulig varetagelse af alle ansvarsopgaver for fremtiden, og jeg synes faktisk også, det er rigtig godt, at der er en naturlig proces, hvor rigsfællesskabet er i forandring.
Det, at rigsfællesskabet er i forandring, betyder også, at vi mere og mere har vores egne værdier og vores egne synspunkter på tingene, det er lidt anderledes, og det træder mere tydeligt frem, end det har gjort tidligere.
Jeg synes samtidig også, at det ikke bare er et spørgsmål om, at man skal indrømme, at man skal være i et rigsfællesskab eller ej.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi i hele rigsfællesskabet møder en accept af og respekt for, at vi har forskellige synspunkter på et rigsfællesskab.
Men at forlade rigsfællesskabet er ikke bare et spørgsmål om økonomi.
Jeg vil spørge ordføreren, hvilke andre ting der er vigtige for Færøerne i forhold til en løsrivelse, ud over økonomien.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Jeg vil gerne høre, hvornår hr. Magni Arge tror at det reelt vil være muligt økonomisk og på anden måde at blive hundrede procent selvstændige.
Jeg er enig i, at man ikke behøver selv at have et militær for at være selvstændigt.
Der findes jo andre lande, f.eks. Færøernes naboland, som lever ganske udmærket ved at have alliancer og ved at have aftaler med andre.
Jeg mener bestemt ikke, at en national selvstændighed beror på at have en hær.
Det er gammeldags og konservativt at tænke på den måde.
Men hvornår regner hr. Magni Arge selv med at en selvstændighed kunne være en mulighed?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Tak for det, hr. Christian Juhl.
Jeg takker også for den støtte, som ofte kommer fra den side af salen.
Det glæder mig, at jeg ikke har talt for døve øren, og at der er en opbakning til det.
Man kan indimellem diskutere den udvikling af det samarbejde, som er imellem Danmark og Færøerne for fremtiden, for den model, vi har i dag, er altså ikke tidssvarende i forhold til de konkrete udfordringer, som vi har anno 2016.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Jeg har meget svært ved at lægge skjul på, at jeg er meget begejstret over hr. Magni Arges store lyst til selv at tage vare på færingernes fremtid og færingernes konkrete situation.
Tænk, hvis vi danskere havde den holdning, at vi hellere ville være underlagt nogle andre.
Nu er vi i Danmark så heldige, at det er os, der er ledende i rigsfællesskabet.
Jeg synes, det er enormt spændende, hvad der sker på Færøerne i øjeblikket, især hvad angår grundloven.
Min personlige opfattelse er den, at stort set uanset hvordan færingerne laver den grundlov, så kan den ikke være i strid med rigsfællesskabet og hjemmestyre- og selvstyrereglerne.
Det kan ikke lade sig gøre, fordi man netop der har formuleret, at vejen til selvstændighed er mulig.
Derfor mener jeg, at det er forkert, som vi diskuterede forleden under debatten omkring rigsfællesskabet, at man begynder at sige: inden for rigsfællesskabets rammer.
Jamen det kan man jo lave.
Man har stort set frie hænder til at lave det, som man vil.
Jeg synes ikke, at færingerne skal være begrænset af rigsfællesskabets rammer.