runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Vi har ingen som helst interesse i at tvinge nogen som helst produktion ud af landet, tværtimod.
Det regeringsgrundlag, som er formuleret, lægger vægt på, at vi skaber nye arbejdspladser i Danmark.
Derfor er der i regeringsgrundlaget et tilsagn til landbruget om, at vi både vil et konventionelt landbrug, som har en stor dygtighed på sine felter, og et økologisk landbrug, der har en stor bæredygtighed på sine felter, og det vil vi gerne inspirere.
Det vil vi gerne gøre for at holde på gode danske arbejdspladser og udvikle danske arbejdspladser.
Situationen har jo været, at man som følge af dumpingadfærd syd for grænsen har hentet dansk slagteriproduktion derned.
Det synes vi burde stoppes, og der er ikke grundlag for at antage, at vi skulle have intentioner om at droppe danske arbejdspladser, tværtimod.
Thomas Danielsen (V), 2011-12-01:
Jeg er enig i, at man ikke kan gøre noget ved solskinstimerne.
Men man kan gøre noget ved dansk landbrugs konkurrenceevne, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad vil regeringen bruge den her landbrugskommission til?
Er det for at finde ud af, hvorledes man kan styrke dansk landbrug, eller er det for at finde ud af, hvorledes regeringen kan plukke dansk landbrug, uden at det vælter, som var det ord, ministeren brugte?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Når der står i regeringsgrundlaget, at regeringens hensigt er at arbejde for at etablere flere job i Danmark og styrke den danske økonomi, så skulle det da være underligt, at den kommission, man ønsker at nedsætte, skulle bruges til at lukke noget som helst.
Tværtimod vil vi gerne være med til at identificere, hvor vi har udfordringerne for det danske landbrug, og hvor vi har mulighederne for at formulere de gode svar på det, der i fællesskab er vores opgave, nemlig at sørge for at kunne bidrage til samfundskagen.
Thomas Danielsen (V), 2011-12-01:
Jamen grunden til, at jeg spørger ordføreren, er, at der kommer en rammevilkårsanalyse til januar.
Regeringen kommer med en landbrugskommission.
Hvorfor er regeringen så allerede nu begyndt at kaste ulykker over dansk landbrug i form af nye regler, afskaffelse af tilskud og ekstra skatter?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jeg står lidt undrende over for, hvad det er for nogle skatter, som spørgeren henviser til.
I det, som er fremlagt, ligger der ikke nogen nye skatter på dansk landbrug.
Jeg er bare nødt til at sige, at det er en myte, man er i gang med at opfinde.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Venstre benytter chancen til sådan at skabe mistillid til, at der nu er en håndsrækning til dansk landbrug, altså at vi faktisk gerne vil være med fra regeringens og folketingsflertallets side til at udvikle dansk landbrug og identificere, hvor det er, landbruget sammen med samfundet kan se at der er behov for at forbedre vilkårene, så vi kan skabe en større samfundskage.
Det synes jeg da sådan set Venstre også burde være optaget af.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Da fødevareministeren var på talerstolen lidt tidligere, indrømmede ministeren med egne ord, at det ser broget ud med konkurrenceevnen.
Jeg tror, det var ministerens ord.
Det er en klar erkendelse af, at det jo lige præcis ikke peger den rigtige vej.
Det virker noget uforståeligt så, at man kommer med nye byrder oveni, som, om jeg så må sige, kun kan gøre det endnu mere broget.
Og når man så præciserer det, ser man – det ligger der jo ret klar dokumentation for – at de forskellige krav og byrder m.v., der lægges på, vil koste arbejdspladser.
En ting, der hænger som en sky over det – jeg markerede det selv i min ordførertale før – er det med jordskattelettelserne, som foreløbig er kørt sådan lidt ud på en sidelinje.
Det hænger lidt som en sky over det.
Det vil også koste arbejdspladser i stort antal.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Altså, jeg har svært ved at se, hvilke initiativer man sigter til.
Det er rigtigt, at dansk landbrug har en række udfordringer fra bl.a. en stor gæld, som man har oparbejdet over en årrække i forventning om, at jordpriserne bare blev ved med at stige.
Det er jo ærgerligt, at den situation er opstået, og landbruget har en interesse i at få nogle redskaber til at komme ud af den gældsfælde, man er gået i.
Vi synes godt, man kunne have fået en bedre rådgivning og en bedre vejledning i at undgå den slags.
Jeg vil ikke holde et langt foredrag om jordskattelettelser eller noget i den retning, men vil konstatere, at de jo er parkeret på nuværende tidspunkt.
Det er en del af det, der skal beskrives og analyseres i forbindelse med landbrugets udfordringer i den kommende tid og dermed også en del af det, der skal findes nogle svar på, men at gøre det til det store spøgelse lige nu synes jeg er forkert.
Der synes jeg mere, at gældsposten vejer tungt.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jeg kan godt forstå den socialdemokratiske ordfører, som hellere vil tale problemet lidt ud på sidelinjen og bevare skønmaleriet.
De konkrete ting, som man jo selv kommer med – jeg tror også, at ordføreren selv er klar over det –
inkluderer bl.a. nedskæringer på forskningssiden og en række andre ting, som vi lige har behandlet i Folketinget, og som klart og tydeligt står i regeringspapirerne.
Det er velkendte ting for ordføreren.
Hvad er outputtet, og hvad giver det af resultater?
På bundlinjen kan vi jo se, at det ikke giver flere arbejdspladser, det giver ikke vækst, det er ikke en kickstart.
Det er jo en antikickstart med tab af arbejdspladser.
Det var det, jeg gerne ville have en markering af og et svar på fra ordføreren.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Det er jo baggrunden for, at der er bygget nogle besparelser ind i det budget, man lægger frem.
Men hvis jeg gør de poster, hr. Erling Bonnesen refererer til, op, er det jo ikke voldsomt store beløb set i relation til de 650 mio. kr., der bliver givet som et tilsagn til landbruget om at være med til at lave miljøteknologi, som kan være med til at lave den omstilling, som dansk landbrug har behov for, og som vi anerkender at der er et behov for.
Så jeg synes lidt, at det er at gå efter hårene i suppen, for det skal absolut se dårligt ud efter 10 uger, når man samtidig selv i en regeringsperiode har skabt den her situation for finanslovens vedkommende og for gælden i landbrugets vedkommende.
Så jeg opfordrer Venstre til at komme med i et positivt arbejde for at være med til at udvikle dansk landbrug og dansk økonomi.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Tak til ordføreren for en tale med rigtig mange flotte ord, men desværre var det småt med konkret indhold.
Hr. Orla Hav har både i sine spørgsmål, i sin tale og her i nogle af sine svar snakket om grøn energi som en ny indtjeningsmulighed, og jeg er enig i, at det absolut er en mulighed, som bør udvikles, og hvor der kan være grundlag for en ny indtjening.
Jeg har bare svært ved at se, hvor det ligger i det nye energiudspil fra den røde regering.
Med hensyn til biogas er det 10-15 øre ringere end det, den tidligere regering havde lavet.
Man lovede to fuldskalabioætanolanlæg før valget; det står der intet om.
Og Socialdemokraterne – eller jeg skal måske sige hr. Carsten Hansen – lovede øget afsætning af halm; det står der intet om i det her forslag fra regeringen.
Kan ordføreren nævne et sted, hvor det nye energiudspil giver bedre afsætning af landbrugets energileverancer end med det forslag, der lå fra den tidligere regering?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Nej, det kan ordføreren ikke, al den stund – og det ved spørgeren rigtig godt – de forhandlinger, som foregår på nuværende tidspunkt om energiaftalen, jo ikke er færdige endnu.
Og alene af den grund, at jeg i hvert fald ikke er med i de forhandlinger, har jeg ikke det præcise overblik over, hvad det er.
Men jeg anerkender da, at det med, at landbruget skal være en leverandør af vedvarende energi-løsninger, tilslutter Venstre sig også, og det synes jeg er rigtig godt.
Vi skal jo bare opføre os klogere, end man har gjort syd for grænsen, hvor man har gjort det attraktivt at køre rigtig mange kilometer for at hente majs på lejet jord i Sønderjylland for at putte i biogasanlæg.
Der vil vi jo gerne have nogle andre produkter, som landbruget måske gerne vil slippe af med på en mere elegant måde, end det sker i dag, og som vil bidrage bedre til samfundshusholdningen. Så jeg kan kun referere til den smule, jeg ved på nuværende tidspunkt, og de intentioner, der er bag det.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Hvordan synes ordføreren at det harmonerer, når man 2-3 gange her under forhandlingen siger, at nu er det vigtigt med nye indtjeningsmuligheder – og jeg citerer: som kan være et nyttigt tilskud til bundlinjen på det enkelte landbrug – med, at i det, den røde regering fremlægger her, og som koster 2 mia. kr. ekstra, går hovedbeløbet til ny havvindmøllestrøm?
Det har landbruget ikke ret meget reelt indblik i eller indtjening ved.
Jeg anerkender, at ingen af os sidder i energiforhandlingerne, men er det ikke underligt, at udspillet på alle punkter er ringere end det, der lå fra den tidligere regering, og at man så samtidig står her og siger, at nu skal der være en nyttig indtjening til den enkelte landmands bundlinje?
Jeg kan ikke få det til at harmonere, kan ordføreren det?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Nu er jeg ikke særlig bevidst om, hvilke energiafgifter spørgeren tænker på.
Det er jo rigtigt, at der i øjeblikket foregår forhandlinger omkring en energiaftale for hele landet, og det foregår så i et andet regi end her.
Men det er rigtigt, at i overvejelserne om landbrugets fremtid har vi da tænkt ind, hvordan landbruget her kan få et nyttigt tilskud til bundlinjen ved at være leverandør til vedvarende energi-løsninger.
Og jeg har da svært ved at se, at det skulle være med til at belaste landbruget, at vi giver mulighed for et nyt forretningsområde.
Det er lidt tidligt i forhold til de energiforhandlinger, som foregår, og som jeg kan høre at Venstre har store betænkeligheder ved at være med i.
Men dem håber vi da at man overvinder.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-01:
Det er jo rørende at høre både ministeren og den socialdemokratiske ordfører tale om alt det gode, man vil gøre for landbruget.
Ministeren talte om spanske tomater, der vokser ved solens hjælp, mens danske landmænd jo må producere i drivhuse, der skal energiopvarmes.
Ministeren gav så en tillægsbemærkning om, at det jo betød, at danske tomater med den produktionsform, vi har, havde færre pesticidrester.
Lad mig så spørge den socialdemokratiske ordfører i relation til den politik, regeringen har lagt frem, og i relation til dagens emne: Tror ordføreren, at det skaber mere vækst og bedre fødevarer til danske forbrugere, at man pålægger erhvervet ekstra energiafgifter, der tvinger dem til at flytte produktionen til udlandet, når selvsamme minister lige har sagt, at danske tomater har færre pesticidrester?
Vil det så ikke sige, at man dels rammer et erhverv ved at flytte arbejdspladserne, dels giver forbrugerne dårligere varer?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jeg konstaterer, at hr. Erling Bonnesen må konstatere, at der mangler 100 mia. kr. i kassen.
Så vil jeg spørge, om hr. Erling Bonnesen så ikke kunne glæde sig over, at der i den ommøblering af pengene netop på landbrugsområdet bliver frigivet 650 mio. kr., som kan være en hjælp til landbruget til at lave den omstilling, som jeg tror at rigtig mange af os tror er en vigtig del af det at få en ny optimisme i landbruget.
Kunne man ikke glæde sig lidt over det?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jeg nævnte rent faktisk det med, at landbruget skal være energileverandører.
Så jeg vil sige, at det er fint og godt med de ting, der kommer derfra, men jeg har ligesom efterlyst de nye tiltag.
Dem har vi sådan set endnu lidt til gode at se.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Hr. Erling Bonnesen tilhører et parti, der i 10 år har siddet i regering.
Vil hr. Erling Bonnesen forklare, hvordan det kan være, at graden af bureaukratisering for den enkelte landmand er steget enormt inden for de sidste 10 år?
Jeg har set nogle tal på, at gødskningsregulativet er vokset to gange i løbet af de sidste 10 år, og jeg vil spørge hr. Erling Bonnesen om, hvordan det kan være, at hr. Erling Bonnesens parti, mens det har siddet i regering og har haft mulighed for at præge udviklingen, ikke har gjort noget yderligere for at sikre landbruget noget at leve af i fremtiden, sådan at man kunne afvikle en gæld, som er blevet enorm.
Jeg vil gerne høre hr. Erling Bonnesens bud på, hvordan vi løser den store gældskrise, som landbruget befinder sig i.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Der er det jo fuldstændig korrekt, at hver gang der har været en enkelt dårlig sag et eller andet sted i landet, har det medført masser af nye regler her i Folketinget generelt, og det tror jeg næsten at samtlige partier i Folketinget står til ansvar og på mål for.
Der er jo ikke nogen partier, der kan smyge sig uden om det.
Så meget desto mere nødvendigt er det så også, at vi nu, hvor vi har nået bristepunkt for bureaukratiet, bevæger os lige præcis den anden vej, og derfor er der brug for forslag til forenkling nu.
Det har alle jo sagt i mange år, men det er gået den stik modsatte vej, for det er der et flertal der har villet køre igennem.
Så det er jo forklaringen på det.
For så vidt angår det andet med at sikre et forretningsgrundlag, også for landbruget, har jeg også lige markeret i min ordførertale, at vi skal sikre nogle stærkere og bedre rammevilkår, sådan at der bliver et forretningsgrundlag.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Det vil sige, at hr. Erling Bonnesen tilhører et parti, der på ingen måde har haft indflydelse på, hvad der er foregået i det her Ting de sidste 10 år i forhold til bureaukratisering i landbruget.
Det er sådan, jeg skal forstå hr. Erling Bonnesens svar, når han siger, at Folketinget har gjort det og bestemt det imod hr. Erling Bonnesens ønske om at afbureaukratisere landbruget.
Skal jeg forstå det sådan?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Nej, det kan man kalde en mild, halvstor overfortolkning.
For det er klart, at hvis jeg skulle have fået det, som jeg gerne ville, eller som Venstre gerne ville, så tror jeg ikke, at man havde fået alle de mange regler, der ligger der.
Man må jo bøje sig for det flertal, der altid er i Folketinget.
Så meget desto mere nødvendigt er det også, at vi bevæger os den anden vej, og det mangler vi så nogle initiativer til.
Danmark var netto gældfri i 2008 takket være en ansvarlig økonomisk politik ført af VK-regeringen bakket op af og i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Så kommer krisen.
Det tror jeg er velkendt også fra debatterne her i salen tidligere.
Derfor er det også så meget desto vigtigere at sikre sammenhæng i statens budgetter
Og så skal man jo i lige præcis den her situation sikre nogle rammevilkår, så erhvervene kan få tjent nogle penge hjem på bundlinjen, og så landbrugserhvervet kan afvikle sin gæld og forhåbentlig også levere et godt skattegrundlag, så statsbudgettet lige præcis kommer til at hænge sammen.
Der er det så, at jeg markerer, at det her trækker i den forkerte retning.
Man giver med det samme landbruget nogle byrder, og så nedsætter man en kommission, som skal prøve at diskutere fremtiden, men hvad er det egentlig, den kommission skal finde ud af?
Det mangler vi ligesom at få at vide, men jeg vil selvfølgelig senere benytte min ret til at spørge og spørge om det.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg vil blot sige, at jeg synes, at det er beskæmmende, at en debat om landbrugets konkurrencevilkår er ved at udvikle sig til en mudderkastning om, hvem der har ansvaret for hvad, og om et hul på 100 mia. kr. i kassen.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Erling Bonnesen, at jeg glæder mig til, at vi for alvor skal samarbejde om at arbejde for, at vilkårene i dansk landbrug forbedres.
Jeg tror på den måde, hvis jeg må drille lidt, at det måske er en lille smule sundt at komme en lille smule i opposition for et parti som Venstre.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jamen vi arbejder så at sige på samme måde.
Sådan har jeg det i hvert fald.
Det er, ligesom når man spiller fodbold.
Man går efter bolden, uanset hvor på banen man så spiller, og her er der brug for lige præcis at kigge på rammevilkårene og konkurrenceevnen, som vi billedmæssigt kan sige er bolden.
Det er det, det handler om.
På de strækninger er vi fuldstændig enige, så det vil jeg da gerne kvittere for.
Lad os arbejde sammen om det.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Kan det virkelig være rigtigt, at vi har haft en borgerlig regering i 10 år, som så efterlader alting i en paradisisk tilstand?
Der er optimisme og tro på fremtiden i landbruget; det er derfor, man forgælder sig til op over begge ører ved bl.a. at stifte gæld i udenlandsk spekulativ valuta.
Regel på regel er opbygget i landbruget.
Man har ikke implementeret den EU-lovgivning, vi som EU-medlemsland er forpligtet til at indføre.
Og den her vidunderlige, lyse tilstand ændrer sig brat den 15. september, hvorefter man 2 måneder senere efterlyser, hvad den nye regering vil gøre.
Det står jo klart i regeringsgrundlaget, at vi vil nedsætte en natur- og landbrugskommission for bl.a. at nærme os de her problemstillinger.
Der står også i regeringsgrundlaget, at regeringen vil en grøn og bæredygtig udvikling, og selv om nogle måske er trætte af det ord – grøn – så tror jeg ikke, der er mange, der er i tvivl om, at det er i den retning, vi er nødt til at gå.
Men vil hr. Erling Bonnesen bekræfte, at også den regering, der har siddet i 10 år, må tage et medansvar for den tilstand, der er nu, herunder den tilstand, der er i dansk økonomi, og herunder den tilstand, der er i landbrugets økonomi?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Sådan er det, når man sidder i regering.
Det er jo da oplagt.
Men jeg blev spurgt i forhold til landbrugets gæld på de her ca. 350 mia. kr., og der går jeg da ud fra, som jeg også har svaret tidligere, at når den enkelte landmand på forskellig måde optager lån til at investere i sin bedrift, til udvikling, så er det, fordi man har en tro på tingene.
Hvorfor skulle man ellers gøre det?
Det er der, jeg så har markeret at jeg synes det ser temmelig broget ud lige i øjeblikket, når vi så får krav, skatter og byrder væltet ned over os med det samme.
Og de ting, man vil pege på som de gode ting, er sådan set en videreførelse af nogle af de ting, vi har haft i forvejen.
Og resten skal vi så diskutere ovre i en syltekrukke, som man kalder en kommission.
Altså, hvordan er det lige, det hænger sammen?
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Jeg troede, at ét tryk gav to bemærkninger.
Men så har jeg lært det.
Vil hr. Erling Bonnesen dermed afvise, at en del af den gældsbyrde, der i dag ligger i landbruget, skyldes spekulation?
Der har jo været den samme bevægelse i landbruget, som der har været i andre dele af samfundet.
Man har ikke bare stiftet gæld, men også lånt mere, end man måske kunne honorere – ikke bare fordi man gerne ville investere, men fordi der også var et element af spekulation.
Og det er faktisk en af årsagerne til, at man sidder så hårdt i det, som man gør nu.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Der vil helt sikkert kunne findes enkelteksempler på nogle, der har investeret uheldigt, men det er jo ikke det samme, som at branchen som helhed, altså den brede skare af landmænd, ikke har investeret i tro på, at de kunne udvikle deres bedrifter.
Men selvfølgelig kan der jo altid findes nogle, der har fejlinvesteret.
Men her, hvor vi skal prøve at vurdere det samlet, må jeg da have en grundlæggende tro på, at de fleste landmænd, som jo i øvrigt gør det godt, har investeret i tillid til lige præcis, at vi fortsat vil sikre nogle gode rammevilkår.
Og det er der, jeg så er bekymret i øjeblikket.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jamen hr. Per Clausen ved jo udmærket godt, at der med det forlig, der blev lavet før sommerferien, ikke var noget at gøre, med hensyn til at man kunne stemme anderledes om tilbagetrækningsreformen, hvis man skulle have Det Radikale Venstre med i regeringen.
Det ved hr. Per Clausen jo udmærket godt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Jamen jeg synes, det interessante er, at vi i Socialdemokratiet ikke siger, at det skulle være en menneskeret at få børn, men vi siger, at der findes en behandling.
Det, der ligger til grund for folks henvendelse, er en sygdom, som gør, at de ikke kan få børn.
Men vi når ikke rigtig hinanden her, for jeg synes faktisk, det er uetisk – altså, hvis vi på kræftområdet opdagede, at der var en ny behandling, der kunne hjælpe 70 pct. af alle dem, der henvendte sig med den sygdom, ville vi så i Danmark stå og sige: Nej, den behandling vil vi ikke indføre?
Men det er lige præcis det, man gør i forhold til nogle andre grupper af patienter i det danske sundhedsvæsen, som har det tilfælles, at deres sygdom medfører, at de ikke kan få børn.
For nogle af dem er det oven i købet sådan, at hvis de får et barn, vil det afhjælpe problemerne med deres sygdom.
Det gælder f.eks. for dem, som har endometriose, som det hedder, kroniske smerter i underlivet, og der vil det at få et barn ofte afhjælpe problemet fremadrettet.
Så det at få sit ønskebarn kan oven i købet være med til at forbedre noget andet.
Så det er en fuldstændig absurd indstilling.
Man har ret til ét barn, altså til at forsøge at få ét barn, i det system, vi indfører nu, og det er faktisk helt anderledes end det, vi giver af tilskud til f.eks. adoption.
Der giver vi også til tredje og fjerde barn.
Jeg vil da gå så langt som til at sige, at der tidligere var en lidt bedre forebyggelse i kommunerne, og der var mange kommuner, der rent faktisk uddelte gratis kondomer til de unge.
Og dengang havde vi måske lidt færre overførsler af sygdomme som f.eks. klamydia og hiv og aids, vil jeg lige nævne nu i dag, hvor det er World AIDS-dag.
Så der kan da godt være en meget god idé i, at man nogle gange går ud og kigger på, hvad den bedste forebyggelse egentlig er.
Men der er ikke konkrete planer om, at vi f.eks. skal gå ud og betale for prævention mere generelt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-01:
Hvordan kan Socialdemokraterne mene, at den ene præventionsform er en samfundsopgave, og at de andre præventionsformer ikke er.
Jeg kunne forstå det, hvis man i det mindste gik ind og sagde: Vi kan godt forstå, at folk bliver steriliseret af andre årsager, hvis det f.eks. er sygdomsrelateret.
Men når de går ind og bruger det som en præventionsform, synes Socialdemokraterne så ikke, det ville være en god idé at stå ved det, som man har udtalt i går i forhold til det med krævementaliteten, så man kan kigge sig selv i spejlet og sige: Ret skal være ret; de skal ikke bare kunne gå ind og kræve det som præventionsform; vi kan gå ind og se på det, hvis de er syge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Nu er det jo sådan, at det er et langt større indgreb at lave en sterilisation og særlig på en kvinde, og det er også derfor, at den daværende regering takstsatte det til i omegnen af 13.000 kr. og oven i købet påbød, at lægerne, som forestår en fødsel af et barn, ikke engang under f.eks. et kejsersnit måtte gå ind og lave sterilisationen uden at kræve penge for det.
Altså, det er jo helt absurd efter min mening, hvis man ved, som vi jo ved i dag, at nogle kvinder simpelt hen ikke kan tåle at blive gravide igen, at det kan være en risiko for deres liv og helbred at blive gravid igen.
Så kan sterilisation jo være den sidste udvej til at sikre sig, at man ikke bliver gravid.
Det er jo sådan, at rigtig mange præventionsformer er rigtig gode, men der er ingen af dem, der beskytter hundrede procent, og der er en sterilisation nogle gange den sidste mulighed for folk.
Jeg synes også, man skal spørge sig selv, om det er til gavn, at man for kvinder, som er meget udsatte og måske oven i købet har fået 2-3 børn, der alle er blevet tvangsanbragt af kommunen, ikke går ind og hjælper til, at de kan få den sterilisation, der permanent gør, at de ikke skal spekulere på hverken kondomer, p-piller eller andre præventionsformer.