runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2007-10-11:
Lad mig sige med det samme, og det kommer sikkert ikke som nogen overraskelse for nogen, at Det Konservative Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget.
Der er jo flere grunde til, at Danmark deltager aktivt i såvel den militære som den civile indsats i Afghanistan.
Bl.a. har vi en forpligtelse til at bidrage til at sikre og udvikle demokrati, retssikkerhed og økonomi i Afghanistan, fordi vi er en del af verdenssamfundet og altså bidrager til den slags opgaver rundtomkring i verden, først og fremmest naturligvis til gavn for de mennesker, der bor i det pågældende land.
Men vi har jo også selv en meget betydelig interesse i at medvirke til, at Afghanistan udvikler sig i retning af et land, hvor der er fred, stabilitet, retssikkerhed og demokrati, og dermed modvirke, at Afghanistan bliver et arnested for international terrorisme, der i sidste ende kan ramme vores eget samfund.
Sådan er det jo, og derfor er det i realiteten den vestlige verdens værdier, vores fred og vores sikkerhed, vi forsvarer gennem den indsats, vi gør såvel militært som civilt i Afghanistan.
Derfor er vi der, og derfor bliver vi der og bidrager til at løse opgaven.
Det betyder naturligvis også, at opgaverne kan skifte karakter, og at der kan blive behov for både en yderligere indsats og en skiftende form for indsats, efterhånden som situationen udvikler sig i Afghanistan.
Det er bl.a. det, der er tilfældet her.
Der er, som andre også har været inde på, tale om kraftigere, mere langtrækkende og mere præcise våben, og de vil både direkte og indirekte kunne beskytte de danske tropper i Afghanistan bedre.
Af alle disse grunde støtter Det Konservative Folkeparti som sagt beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-10-11:
Det kan altid være lidt vanskeligt at komme og bidrage med ret meget nyt, når to ordførere før en selv har været inde på nogle af de samme begrundelser som Dansk Folkeparti for, hvorfor vi i dag kan anbefale at støtte det udvidede engagement i Afghanistan ved at tilføre de danske styrker et bidrag på i alt fire kampvogne.
Men jeg vil gerne sige, at hvis man ser på det, der ligger forud for det beslutningsforslag, vi debatterer her i dag, så modtog vi den 14. september en orienteringsskrivelse fra Forsvarsministeriet om udvidelsen af det danske styrkebidrag i Afghanistan.
I denne skrivelse blev det klart beskrevet, hvordan det så ud med hensyn til den nye opgave for den udvidede danske styrke i Afghanistan.
Det betyder selvfølgelig også, at de danske forsvarsdelinger vil kunne se frem til mangeartede opgaver, og det kan også forventes, at den danske bataljon i øget grad vil kunne være i operationer af forskellig varighed, både med hensyn til styrken af kamphandlinger og med hensyn til det pres, der vil komme fra Taleban.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er jo, at vi faktisk står foran at udvide vores engagement i Afghanistan efter ønske fra den afghanske præsident og efter anmodning fra FN, NATO osv.
Vi har selvfølgelig også kunnet se gennem de senere måneder, at bl.a. Hærens Operative Kommando jo har anbefalet at sende et dansk kampvognsbidrag til Afghanistan, netop fordi man mener, at styrken dermed bedre vil være i stand til at varetage de opgaver, den er blevet pålagt, med en større grad af sikkerhed.
Det er også korrekt, at Forsvarskommandoen i første omgang ikke var enig i anbefalingen og konklusionen.
Men efterfølgende har man fundet frem til, at man alligevel gerne vil anbefale det, og det er altså grunden til, at det beslutningsforslag, som vi behandler her i Folketinget i dag, er blevet fremsat.
Vi mener, at det er noget, som vil betyde, at det danske styrkebidrag i Afghanistan bliver mere fleksibelt.
Kampvognene er kraftigere og har en længere rækkevidde end andre af de våbentyper, vi er i stand til at levere til Afghanistan i dag, og styrken får også nogle præcisionsvåben, som bl.a. på grund af en bedre observationsevne også vil være i stand til at kunne yde en bedre præcisionsskydning, hvis det bliver nødvendigt i forbindelse med de konflikter, hvor man opererer.
Det vil selvfølgelig også betyde en større selvbeskyttelse af de danske enheder i Afghanistan, i og med at de får nogle mere avancerede våben af en anden kaliber end dem, de har i forvejen.
Jeg har ikke nogen problemer med på Dansk Folkepartis vegne at anbefale, at man støtter beslutningsforslaget.
Poul Andersen (S), 2007-10-11:
Det vil være situationen, der vil være afgørende for det.
Vi har vurderet i den her situation, at det er de ønsker og behov, der har været til stede, og det ligger inden for de rammer, som vi har en aftale om.
Det er det, man skal gøre sig klart: at hvis vi ikke er med i en samlet indsats i Afghanistan, så kan det næste mål lige så godt være Danmark, som det kan være alle andre steder.
Vi har set tendenserne til det, og det er det, vi vil have elimineret.
Jesper Langballe (DF), 2007-10-11:
Udenrigsministeren forsøger ikke engang at tage stilling til det, jeg sagde.
Jeg sagde, at man har taget nogle symboler ud.
De symboler var fantastisk afslørende for, hvad det hele drejede sig om, nemlig en forfatning for en samlet europæisk forbundsstat, og en sådan har en nationalhymne og et nationalflag.
Men selv om man tager symbolerne væk, står det, som symbolerne symboliserer, jo stadig tilbage.
Det var egentlig lidt mere ærligt, at de ting var der, fordi de viste, hvad det hele drejede sig om, men de jog jo også de europæiske vælgere langt, langt væk.
Denne gang har man fundet ud af, at det nok er bedre at skjule dem.
Jeg synes, udenrigsministeren skulle tage stilling til det, jeg sagde.
Fordi man tager symbolerne væk, er det jo ikke sikkert, at det, som symbolerne symboliserer, er fjernet.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at der sker en løbende udvikling - indtil nu desværre til det værre, fordi der sker en gradvis optrapning af de militære operationer dernede; kampene bliver voldsommere og voldsommere.
Det er jo derfor, jeg fisker lidt efter, om der er nogen grænser for, hvor meget ekstra personel, hvor mange ekstra enheder Socialdemokraterne vil have at vi skal sende derned.
Hvis nu forsvaret kommer om et halvt år og siger, at vi skal have nogle fly af sted, at vi skal flere kampvogne af sted, at vi skal have andet isenkram
af sted,
Det vil jeg godt have en tilkendegivelse af.
Poul Andersen (S), 2007-10-11:
Det står sådan set meget klart i beslutningsforslag nr. B 161, at det kan tages op til revision, hvis situationen ændrer sig i Afghanistan.
Med hensyn til det med kampvogne vil jeg sige, at da der blev signaleret fra dele af forsvaret, at man ønskede kampvogne udstationeret i Afghanistan, var vores signal positivt.
Ja, nu er det forsvarets ledelse, der har haft situationen oppe til overvejelse, og der ligger en indstilling via forsvarets ledelse til en udstationering af kampvogne i Afghanistan.
Vi bakker selvfølgelig det, der er beskrevet i beslutningsforslaget, op, netop at det vil styrke egenbeskyttelsen, at det vil styrke observationsmulighederne, og at vi får nogle længererækkende våben, som kan ramme præcist, hvor der måtte være behov for det.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Jeg må sige, at jeg studsede lidt, da hr. Poul Andersen sagde, at man skal hjælpe med at videreudbygge demokratiet i Afghanistan.
Men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Hr. Poul Andersen sagde, at det er forsvarets ønske.
Den socialdemokratiske ordfører er vel bekendt med, at der i forsvaret har været en meget stor og heftig intern diskussion om de her ting; at der faktisk er stor uenighed inden for forsvaret om det berettigede i at sende kampvogne af sted.
Hæren har ønsket det i længere tid, forsvarskommandoen har været imod, og den uenighed er der jo stadig væk.
Så jeg vil gerne have hr. Poul Andersen til at bekræfte, at så entydigt et billede kan man heller ikke give af det her.
Så vil jeg også gerne spørge, om der er en grænse for, hvor mange ekstra våben vi skal sende af sted, hvor meget ekstra udstyr vi skal sende af sted til Afghanistan.
Er der et tidspunkt, hvor Socialdemokraterne siger: Stop, nu bliver det altså for meget at sende flere soldater af sted, at sende flere enheder af sted?
Poul Andersen (S), 2007-10-11:
Nej, det håber vi sådan set heller ikke at Taleban ønsker.
Og det er det, der er hele baggrunden for, at forsvaret har ønsket netop kampvogne, nemlig for at der kan være noget respekt omkring de ting, altså, at man bedre kan overvåge, og at man mere præcist kan ramme de eventuelle mål, som der måtte være behov for at ramme.
Det bakker Socialdemokratiet op om.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Det var jo også derfor, jeg spurgte, om de, der er ude omkring kampvognene, ikke bare kommer i større fare, fordi en sådan kampvogn selvfølgelig er et meget attraktivt mål.
Det kan godt være, at nogle soldater bliver beskyttet, men andre bliver udsat for mere fare.
Det var sådan set bare for at gå ind i, hvad jeg kunne høre var Socialdemokratiets hovedargument, nemlig at det er for at beskytte danske soldater, at man ønsker at sende kampvognene derned.
Så et andet spørgsmål: Er man ikke enig i, at det giver et helt forkert signal, ikke kun i forhold til dem, man måske vil etablere fred med, men altså også i forhold til den afghanske befolkning, fordi en kampvogn jo er et voldsomt instrument?
Jeg vil sige, at jeg nødig ville have en kampvogn stående i nærheden af mit hus, og det tror jeg heller ikke hr. Poul Andersen ønsker.
Poul Andersen (S), 2007-10-11:
Jeg vil gerne sige tak for hr. Frank Aaens spørgsmål.
Hr. Frank Aaen og jeg deltog jo i det samme møde i sidste uge, hvor forsvaret var her for at fremlægge baggrunden for, at de ønskede kampvogne indsat i Afghanistan.
Socialdemokratiet ønskede at få indsat kampvogne i Afghanistan, allerede da den første melding kom i foråret.
Da signalerede vi positivt.
Hvis det var det, der var ønsket i det danske forsvar til en bedre beskyttelse, ville vi selvfølgelig bakke op om det.
Jeg er lidt forundret over det spørgsmål, som hr. Frank Aaen stiller om beskyttelse kun til dem, der sidder inde i vognen.
Hr. Frank Aaen og jeg har fået nøjagtig den samme briefing om, hvor forsvaret vil anvende netop de her kampvogne, og hvor de vil være placeret, og der er slet ikke tale om, at det personel, som måtte være ude omkring kampvognene, vil være uden beskyttelse.
Jens Hald Madsen (V), 2007-10-11:
Jeg vil gerne præcisere en ting, og jeg tror, jeg også på regeringens vegne kan gøre det: Venstre og De Konservative forhandler ikke med terrorister.
Det er udgangspunktet, og det er det, uanset om vi taler om Hamas eller andre fraktioner, som udviser en adfærd, der gør, at en dialog ikke er mulig.
Det, som forsvarsministeren har stillet op, er, at han tager udgangspunkt i, at de skal opfylde nogle ting, og det er det, som jeg læste op, bl.a. at man ikke skyder på en koalition, bl.a. at man ikke slår en civilbefolkning ihjel.
De ting er baggrunden for, at vi sender kampvognsenheder derned.
Så det her handler sådan set om, hvad forudsætningerne er for, at man i stedet kan blive i stand til at føre en reel dialog med nogle, som for øjeblikket er terrorister.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Hr. Jens Hald Madsen gentog jo en beskrivelse af situationen i Afghanistan, som vi har hørt mange gange tidligere.
I den forbindelse vil jeg godt høre, om hr. Jens Hald Madsen har læst den seneste trusselsvurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste, som vi fik tilsendt i Forsvarsudvalget i går, og som unægtelig giver et andet og langt mere dystert billede af hele situationen.
Jens Hald Madsen (V), 2007-10-11:
Jeg kunne selvfølgelig bare sige ja, men jeg vil gerne sige til hr. Holger K. Nielsen, at det har jeg, og det ser bestemt ikke godt ud.
Det, jeg blot en gang imellem ønsker – og som jeg også har været ude for med en anden problematisk situation, vi har et andet sted – er, at der er lidt balance mellem de negative nyheder og de positive nyheder, forstået på den måde at der faktisk sker nogle fremskridt, at der f.eks. i Nordafghanistan er sket store fremskridt.
Man kan faktisk sige, at grunden til, at der er så stor en opiumproduktion primært i det sydlige Afghanistan, måske er, at vi har været lidt for sent på den, og at vi har for få ressourcer.
Derfor vil jeg stille det sådan op, at det her er en udfordring til NATO om at bidrage med flere ressourcer, så der er mulighed for, at opiumbønderne rent faktisk har et alternativ.
Det gælder både militær og civil støtte til Afghanistan.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Nu kunne det jo på hr. Jens Hald Madsen lyde sådan lidt ondsindet i forhold til forsvarsministeren, når han siger, at forsvarsministeren skulle have fremlagt et udspil om fredsforhandlinger på en så snedig måde, at det måtte den, der fik tilbuddet, straks sige nej til.
Så dårligt tænker jeg ikke om vores forsvarsminister.
Jeg tror, forsvarsministeren alvorligt mener, at der skal gang i fredsforhandlinger, fordi alt andet er udsigtsløst.
Det vil bare koste flere dræbte danske soldater, NATO-soldater, talebanere, civile afghanere, og det må vi have stoppet.
Derfor spørger jeg igen: Når nu der kommer et udspil, der går på, at vi skal prøve at se, om vi kan forhandle os til fred, skulle man så i hvert fald ikke høre svaret?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Det glæder mig, at hr. Hald Madsen har læst vurderingen, og så må han jo medgive, at ifølge Forsvarets Efterretningstjeneste går det faktisk værre og værre.
Der er meget langt til, at man overhovedet kan se nogen positive udsigter i den militære indsats, som vi er en del af.
Tror hr. Hald Madsen virkelig på, at vi kan gøre det, som ikke lykkedes for briterne og for russerne, at vi kan vinde militært i det sydlige Afghanistan?
Hvis man hørte hr. Hald Madsens svar til hr. Frank Aaen før, kunne man kun få det indtryk, at den eneste vej ud af det her er en endegyldig militær sejr over Taleban.
Tror hr. Jens Hald Madsen selv på det?
Jens Hald Madsen (V), 2007-10-11:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at jeg ønsker en endegyldig militær sejr.
Det, jeg ønsker, er en militær og civil sejr.
Jeg ønsker rent faktisk, at man kan stabilisere forholdene for den afghanske befolkning, og derfor vil jeg gerne sige til hr. Holger K. Nielsen, som så kan svare på det, når hr. Holger K. Nielsen er ordfører: Hvad er alternativet?
Hvad er det for et alternativ?
Altså, jeg er helt med på, at SF gang på gang skal have lov til at klage over det, som vi gør, vi, der handler, men det, der hele tiden er så frustrerende, er spørgsmålet: Ville den befolkning i Afghanistan få det bedre, hvis vi trak os ud i morgen?
Nej, det ville den ikke, og derfor bliver jeg nødt til at se på, om der har været nogle fremskridt i Afghanistan siden 2001, og der kan jeg konstatere, at svaret er ja.
Poul Andersen (S), 2007-10-11:
Jeg vil gerne bakke op om det, der blev sagt her af Venstres ordfører.
Det var et klart signal fra samtlige rapportører, der meldte tilbage, at det største problem, vi har for øjeblikket, er Afghanistan.
Det var også en klar melding bl.a. fra den canadiske deltager, at det her kræver en samlet indsats.
Hvis vi ikke gør det, som NATO’s generalsekretær var i København for at plædere for, netop får hele situationen meldt ud til befolkningerne, ikke kun i Danmark og i Canada, men i alle andre lande, vil vi mangle befolkningens opbakning og støtte til det, der reelt foregår.
Socialdemokratiet er ikke i tvivl om, at vores tilstedeværelse gør en forskel.
Det gør en forskel, at vi kan fastholde uddannelserne, som er det helt grundlæggende for, at vi kan videreudbygge demokratiet i Afghanistan.
At vi er der, er en forudsætning for, at skoler osv. kan blive genopført og uddannelser gennemført.
Der er ikke noget nyt i det, der foregår her i dag, for hele mandatet hviler på B 161, som blev vedtaget her i Folketinget i juni måned i år.
Det, man beder om fra forsvarets side, er, at der bliver en bedre beskyttelse af det personale, som vi har udstationeret i Afghanistan for øjeblikket.
Det er væsentligt for Socialdemokratiet.
I selve beslutningsforslaget er det også beskrevet, at der kan blive nogle seancer hen ad vejen, hvor vi skal tage sagen op til genovervejelse i forhold til den udvikling, der foregår i Afghanistan.
Derfor er det væsentligt for os, at med det bidrag, som vi nu får vedtaget med B 6, sker der en større egenbeskyttelse af det personale, vi har dernede.
Man får nogle våben, der er længererækkende - og som man vil have respekt for i Taleban - så man præcist kan ramme de mål, det måtte være nødvendigt at skyde på.
Det er væsentligt for Socialdemokratiet, at vi netop bliver bedre i stand til at beskytte civilbefolkningen.
Vi bliver bedre i stand til at beskytte infrastrukturen; det handler om vand- og elforbindelser, der flere gange er blevet ødelagt af Taleban.
Det er en væsentlig forudsætning for, at samfundet kan fungere.
Vi ønsker, at presset på Taleban bliver fastholdt med de styrker, vi har dernede.
Det er vigtigt, også i forhold til det, der blev rejst i den forrige ordførertale, om at begynde en dialog.
Den dialog vil aldrig nogen sinde komme til at fungere, hvis vi ikke er fysisk til stede.
Den vil aldrig få et reelt indhold, det vil kun blive en trænering, så man i landet kan opbygge sin våbenkapacitet.
Det er på den baggrund, at Socialdemokratiet vil stemme for B 6.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Det første drejer sig om det med egenbeskyttelse.
Men kan hr. Poul Andersen ikke bekræfte, at en kampvogn, der står alene ude i landskabet, er ualmindelig sårbar?
Derfor kan en kampvogn aldrig stå alene, den skal altid omgives af en hel del personel for at være beskyttet mod nærangreb, og derfor er det kun soldaterne inde i kampvognen, som man kan sige har en bedre beskyttelse, hvorimod de, der er tvunget til at stå rundt omkring kampvognen, bestemt ikke har fået mere sikkerhed.
De har tværtimod fået mindre sikkerhed.
Det var den ene ting.
Det andet er: Kan hr. Poul Andersen ikke bekræfte, at man hidtil har afstået fra at sende kampvognene til Afghanistan, fordi man mener, at det et dårligt signal at give i forhold til afghanerne, når man, som man siger, gerne vil vinde deres »hearts and minds«?
Kampvognene gør direkte det modsatte.
Naser Khader (NY), 2007-10-11:
Nej, det er vi ikke bekymrede for.
Vi vil gerne have endnu mere samarbejde på det udenrigspolitiske område, meget mere, også for at styrke det ben, der hedder EU.
Vi synes, det er vigtigt, at EU spiller en større rolle i forhold til de forskellige internationale konflikter, ikke mindst i Mellemøsten, og det kan vi bedst gøre ved at styrke EU’s udenrigspolitik.
Så det bekymrer mig ikke.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Jeg har blot det enkle spørgsmål til hr. Naser Khader: Finder Ny Alliance det overhovedet ikke problematisk at skulle have en fælles udenrigsminister, selv om man så ikke lige kalder ham eller hende det?
Kan man fra Ny Alliances side slet ikke forestille sig situationer, hvor det måske var rart, at vi ikke var underlagt, hvad en sådan udenrigsminister kunne finde på at føre af udenrigspolitik på Danmarks vegne?
Er der ingen problemer i det?
Naser Khader (NY), 2007-10-11:
Ja, der er rigtig mange punkter, hvor dansk indflydelse øges.
Vi ser det sådan, at den måde, Danmark påvirker omverdenen på, faktisk sker bedre igennem et internationalt samarbejde, et EU-samarbejde, end hvis vi gjorde det alene som et land, der var uafhængigt af de forskellige internationale samarbejder.
Danmarks indflydelse med hensyn til udenrigspolitik styrkes da ved reformtraktaten.
Det gør den, når vi samarbejder med de andre lande, det er da klart.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Hvis hr. Naser Khader føler, at de samme spørgsmål kommer igen og igen, er det måske, fordi der bliver givet forskellige svar på de samme spørgsmål.
Så bliver man jo nysgerrig, og så spørger man jo en gang til.
Men lad det nu ligge.
Jeg spurgte tidligere den konservative ordfører, om den konservative ordfører kunne nævne ét punkt i reformtraktaten, hvor dansk indflydelse øges, og det kunne den konservative ordfører ikke svare på - det er jo betryggende.
Naser Khader (NY), 2007-10-11:
Jamen uanset hvor mange gange ordførerne fra Dansk Folkeparti bliver ved med at stille det samme spørgsmål i forskellige variationer, kan jeg kun gentage, at Ny Alliance går ind for en folkeafstemning, ikke kun af juridiske årsager, men også af politiske, og det fastholder vi.
Vi behøver ikke være med i Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse for at understrege, at vi går ind for en folkeafstemning.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Jeg forstod næsten på hr. Naser Khader, at nu var det indholdet, der skulle afgøre den endelige stillingtagen til, om der skulle være en folkeafstemning.
Men er det ikke i modstrid med det, som Ny Alliance har givet udtryk for før og vel også lige for ganske få minutter siden på talerstolen, nemlig at man allerede nu har taget stilling til, at der skal være en folkeafstemning?
Var det sådan, jeg skulle forstå hr. Naser Khaders svar på hr. Morten Messerschmidt spørgsmål?
Naser Khader (NY), 2007-10-11:
Nu gør hr. Messerschmidt det, at han motivfortolker.
Vi har ikke ændret vores holdning med hensyn til at få en afstemning om reformtraktaten, men at deltage i et forslag til vedtagelse, der bare lyder, at der skal være en afstemning, en uge eller 10 dage før vi er helt afklarede om, hvad den indeholder, synes jeg er lidt for tidligt.
Jeg synes, det er bedre at fokusere på noget mere konstruktivt, der er fremadrettet, end lige at fokusere på det punkt, der hedder folkeafstemning.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Er forståelsen af, at flertalsafgørelser også vil betyde afgivelse af rettigheder i det her Ting og på den her befolknings vegne, heller ikke noget, der på nogen måder kan bekymre Ny Alliance?
Der er langt flere flertalsafgørelser på en lang række områder; man kan diskutere, om det er mere end 40 eller mere end 50 områder, hvor man vil opleve flertalsafgørelser.
Er der slet ingen forestilling om, at det også kan være et tab af demokrati i det her land?
Hvordan ser Ny Alliance på det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Jamen jeg sætter da pris på, at Dansk Folkepartis medlemmer er så gode til lystfiskeri herinde og hele tiden fisker efter, om de ikke kan få vores stemmer.
Jeg har jo sagt meget klart, at vi går ind for en folkeafstemning; jeg mener sådan set, vi er et af de partier, der har en meget, meget klar holdning til det spørgsmål.
Men vi adskiller os fuldstændig fra Dansk Folkeparti, fordi vi går ind for indholdet.
Det er jo fremgået tydeligt af hr. Morten Messerschmidts indlæg heroppefra i dag og også ved andre lejligheder.
For Dansk Folkeparti er en folkeafstemning også en murbrækker til simpelt hen at komme af med traktaten.
Men vi vil gå ind for en folkeafstemning, hvis indholdet af traktaten ellers ender med at blive, som det ser ud i øjeblikket.
Så vil vi lave en kampagne for et ja, og det vil vi gøre med stor ro i sindet, fordi vi mener, vi kan stå inde for indholdet i traktaten.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Skal det forstås på den måde, at for Ny Alliance er spørgsmålet om en folkeafstemning i virkeligheden ikke så væsentligt igen, at det i hvert fald ikke er så væsentligt, at man gider få det op på samme niveau som at fremhæve alle de gode ting, man ser i reformtraktaten?
For så bliver jeg da en lille smule skuffet.
Hvis det med folkeafstemningen for Ny Alliance bare er sådan noget, man siger, fordi det er populært og et flertal i befolkningen vil have det, men man ikke rigtig gider stemme for de forslag til vedtagelser, hvori det er indskrevet, når det kommer til stykket, og man ikke rigtig gider kæmpe for, at det kommer med i det forslag til vedtagelse, som man så har besluttet sig for at stemme for, så er det jo en lille smule skuffende.
Kan hr. Khader ikke godt se det dilemma?