Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Sverige har besluttet at indføre identitetskontrol på bus, tog og passagerskibe, og den svenske regering har på vores direkte forespørgsel i går tilkendegivet, at den kontrol vil træde i kraft den 4. januar 2016.
Det orienterede jeg Folketingets politiske partier om i går, og I skal have tak for et godt møde med kort varsel.
Id-kontrol lyder lidt som en administrativ formalitet, men konsekvenserne for Danmark kan blive meget store.
For det første vil det betyde store problemer for almindelige borgere, der rejser frem og tilbage i Øresundsregionen.
De tusindvis af danskere og svenskere, der er vant til at tage turen med tog eller færge, ved, at det i dag foregår helt ubesværet, som var vi i virkeligheden ét byområde.
Den smidige trafik vil ikke kunne opretholdes, hvis alle skal kontrolleres.
Det vil være et stort skridt tilbage for Øresundsregionen.
Et svensk krav om id-kontrol ændrer markant vilkårene for DSB's togdrift over Øresund, og DSB kan derfor vælge at indstille togdriften.
Jeg mener, at det vil være uforsvarligt ikke at prøve at afhjælpe situationen.
Derfor er transportministeren i dialog med DSB om at finde en model for, hvordan DSB kan håndtere id-kontrollen, så vi begrænser skadevirkningerne.
For det andet vil denne id-kontrol betyde, at flygtninge og migranter bliver stoppet på deres rejse mod Sverige, hvis ikke de har papirerne i orden, og dermed ender i Danmark.
Det egentlige formål bag ordningen her er jo at afskære potentielle asylansøgere uden papirer muligheden for at udøve deres asylret i Sverige.
Men Danmark ønsker ikke at tage de asylansøgere, som svenskerne ikke vil have.
Vi ønsker ikke at overtage svensk udlændingepolitik, og derfor kan vi også være nødsaget til at reagere ved grænsen til Tyskland.
Vi har jo tidligere drøftet grænsekontrol.
Jeg har også tidligere påpeget, at grænsekontrol ikke i sig selv betyder, at vi kan afvise asylansøgere.
Med de nye svenske krav ændrer det billede sig.
Det kan blive nødvendigt at indføre midlertidig grænsekontrol til Tyskland for at sikre ro og orden og for så vidt muligt at undgå kaos og tumult, hvis flere flygtninge og migranter vil blive i Danmark.
Det vil naturligvis give gener i grænseområdet, men det vil være konsekvensen af den svenske beslutning eller kan i hvert fald blive det.
Regeringen er i dialog med både Tyskland, Sverige og Europa-Kommissionen, og vi vil fortsat tæt overvåge, hvilken betydning de nye svenske tiltag får på flygtningestrømmen gennem Danmark.
Regeringen er klar til at handle.
Vi har et beredskab i Danmark, så vi hurtigt kan skrue op for grænsekontrollen, men det er klart, at de betjente, vi sætter ind til bevogtning af grænsen, ikke samtidig kan opklare forbrydelser og skabe tryghed i resten af landet.
Regeringen er styret af én helt overordnet ting, nemlig at vi skal gøre, hvad vi kan, for at holde tilstrømningen af asylansøgere under kontrol af hensyn til den fremtidige integrationsindsats og simpelt hen for at kunne passe på Danmark.
Til sidst vil jeg gerne fremhæve, at dagens spørgetime jo er udvidet med en debat med de nordatlantiske medlemmer, hvilket jeg har set meget frem til.
I går holdt vi rigsmøde på Marienborg.
Mødet bekræftede vores gode tradition for at diskutere problemer åbent og finde løsninger sammen i rigsfællesskabet, og jeg synes egentlig, det er rart, at vi i forlængelse af rigsmødet nu får spørgetime til statsministeren med også de nordatlantiske medlemmer.
Vi medvirker gerne i tæt samarbejde med det grønlandske landsstyre om så at sige at være den forlængede arm, også hvad angår varetagelse af Grønlands internationale interesser.
Vi er jo ét kongerige, vi fører vores udenrigspolitik i fællesskab.
Og hvis der i Grønland er konkrete bud på, hvilke yderligere initiativer vi kan tage for at fremme grønlandske eksportmuligheder, så stiller jeg mig fuldstændig til rådighed for det.
Det gælder også i relation til at sikre en bedre adgang til de europæiske markeder.
Angående investeringsfonden har jeg ikke modtaget nogen formel henvendelse fra Grønland om et eventuelt samarbejde om en investeringsfond.
Derfor må jeg afslutningsvis understrege, hvad jeg også sagde før, nemlig at gangen i det her er, at vi har grønlandsk selvstyre.
Og hvis et dansk samarbejde kan bidrage til det, er vi åbne over for det, men det må bero på et grønlandsk initiativ.
Hvis et ja til det spørgsmål skulle føre til, at jeg så skulle sige, at vi nu udbygger en fængselskapacitet på Færøerne, der gør, at alle færøske kriminelle, uanset hvilken kriminalitet de har begået, kan afsone på Færøerne, så kan jeg ikke give et ja.
Jeg er helt med på, at det også er en dimension.
Det er også en dimension for danskere, som jo altså i princippet kan have familie i udlandet eller i en anden del af landet.
Og derfor er det selvfølgelig et element – det anerkender jeg og erkender jeg – men det kan ikke være det eneste, der er styrende.
For i denne sag som i alle mulige andre skal vi også balancere det op imod vores ressourceforbrug, sikkerhed og andet.
Jeg er glad for, at hr. Sjúrður Skaale har noteret sig, at justitsministeren har taget det initiativ.
Det håber jeg også vil blive tolket som en fremstrakt hånd i forhold til at sikre, at folk, der afsoner straf på Færøerne, gør det under nogle rimelige og ensartede vilkår.
Jamen jeg ved ikke, om der er noget odiøst i også at anlægge den betragtning.
Altså, det er vel bl.a. derfor, at vi har et rigsfællesskab; det er vel for at kunne løse fælles opgaver på en bedre og mere hensigtsmæssig måde, end vi kunne gøre det hver især.
Og den afvejning af, hvilke faciliteter man bygger op hvor, og hvor decentralt man gør det, er jo en, vi i almindelighed har.
Altså, der er jo også kriminelle på Bornholm, der afsoner i fængsler på Sjælland.
Derfor er der jo det her balancepunkt, kan man sige, i forhold til nærhed til ens oprindelige miljø.
Jeg er helt opmærksom på, at der er længere fra Færøerne til Sjælland, end der er fra Bornholm, om end rejsetiden nærmer sig at være den samme.
Men det er jo også nødt til at være en afvejning.
Jeg kan ikke gå meget dybere ind i det, og jeg må henvise til justitsministeren.
Men jeg kan bare sige helt overordnet, at vi selvfølgelig ønsker, at folk, der sidder til afsoning, uanset hvor i rigsfællesskabet det er, sidder under nogle ordentlige vilkår.
Eller jeg skulle måske moderere mit danske sprog her og sige: under nogle ensartede vilkår.
For det er ikke nogen selvstændig målsætning for regeringen at tilvejebringe luksuriøse rammer omkring det at afsone, men ensartede rammer.
Jamen jeg synes naturligvis, det er vigtigt, at forholdene i arresthuset på Færøerne er tilfredsstillende.
Jeg er helt opmærksom på – eller jeg er blevet opmærksom på – at der er brug for initiativer, og der er også taget initiativer for at gøre forholdene bedre.
Det er en proces, der stadig er i gang, og som på det helt praktiske plan betyder, at man har flyttet rundt på nogle faciliteter.
Jeg er også bekendt med, at Direktoratet for Kriminalforsorgen på baggrund af en forespørgsel fra Justitsministeriet har indledt en dialog med Kriminalforsorgen på Færøerne for yderligere at kortlægge disse initiativer.
Så det er et opmærksomhedsfelt, hvis man kan udtrykke det på den måde.