runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Lad mig svare fuldstændig klart på det.
Ja, det ved vi, og vi har sagt både før valget og nu, at det vil vi gøre.
Hvis det var det eneste, vi ville gøre, er det fuldstændig rigtigt, at det vil have den effekt, som hr. Kristian Jensen nævner.
Men det er jo ikke det eneste, vi gør.
Vi gør flere andre ting, og jeg har nævnt et par af dem her.
Den ene ting er, at de, der har det allersværest økonomisk, skal have en hjælpende hånd.
Det har jeg også forstået at man anerkender, og at man godt ved, at det vil vi gøre.
En anden ting, der er meget afgørende for lige præcis de mennesker, som spørgeren her taler om, er, at deres job er i fare for at forsvinde.
Vi har jo i de sidste 4 måneder set, at der er kommet flere arbejdsløse.
Selv om den tidligere regering sagde, at krisen var overstået, er arbejdsløsheden fortsat med at stige.
Derfor er det jo helt afgørende, at vi får sparket gang i den danske økonomi igen og får sikret en øget beskæftigelse, altså flere arbejdspladser.
Kristian Jensen (V), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at spørgsmålene indtil nu har været for komplicerede til, at hr. Magnus Heunicke selv har kunnet svare på dem.
Hr. Lars Barfoeds ja/nejspørgsmål fik vi ikke noget svar på.
Jeg synes egentlig, at det er lidt ærgerligt, at en åbningsdebat med en ny ordfører på talerstolen bliver trukket ned på det her niveau, hvor hr. Simon Emil Ammitzbølls meget klare spørgsmål om, hvad det egentlig er for en sammenhæng, der er mellem det, man siger, og det, man gør, ikke blev besvaret.
Derfor vil jeg gerne fortsætte ad det spor.
Det eneste, vi indtil videre har hørt, er, at der kommer stigende afgifter.
Det er afgifter, der med størst vægt rammer dem, der har de laveste indkomster.
Det kan være et ægtepar, hvor den ene er kasseassistent og den anden er lagermedarbejder.
Vedkommende vil ikke få gavn af det, som hr. Magnus Heunicke har fremhævet indtil nu.
Vedkommende vil blive ramt af stigende skatter og afgifter med højere afgifter på sukker, fedt, cigaretter, øl, sodavand, en lang række områder.
Det, vi får først, er stigende afgifter, og så vil man måske gøre noget senere ved kontanthjælpsloftet og andet.
Kan hr. Magnus Heunicke ikke bekræfte, at det eneste, vi med sikkerhed ved, er, at afgifterne stiger, og at afgifterne rammer de fattigste relativt hårdere end dem, der har høje indkomster?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jo, og der må man jo sige, at samtlige de tiltag, som den nye regering har lagt frem, er tiltag, som man kan sætte to streger under og spørge: Hvad betyder de for den økonomiske lighed eller ulighed i samfundet?
Vil uligheden vokse endnu mere?
Næ, det vil den ikke.
Når det drejer sig om skattereformen, siger vi, at den skal være i social balance, og så bliver partierne – ikke kun Enhedslisten, men også resten af Folketingets partier – jo indbudt til forhandlinger om den.
Vores krav er, at den skal være i social balance.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-10-06:
Der er bare det der med ordene »en social balance«, hvor jeg godt kunne tænke mig at få et lidt klarere svar.
Jeg skal bare høre, om vi er enige om, at der ikke bliver lavet nogen skattereform, der kommer til at øge den økonomiske ulighed i det danske samfund.
Det er selvfølgelig vigtigt for Enhedslisten, fordi vi jo sådan set arbejder for en højere grad af økonomisk lighed i det danske samfund, og det tror jeg også at Socialdemokraterne og SF gør.
Så jeg skal bare høre: Forudsætningen for, at der kommer en ny skattereform er, at uligheden i det danske samfund mindskes, at ligheden vokser.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Som vi beskriver i regeringsgrundlaget, vil der komme en skattereform.
Den nye regering lægger op til en skattereform, som har tre hovedelementer.
Det ene er det, der bliver spurgt om her, nemlig at det skal være en skattereform i social balance.
Det andet er, at det skal være en skattereform, der er fuldt finansieret, og det tredje er, at målet er at lette skatten på arbejde.
Det er de tre ting, som står helt fast, og så er der en ting, som vi siger allerede fra starten, og det er: I denne valgperiode vil vi ikke gøre noget ved boligskatten, vi vil ikke hæve boligskatten, som det står klokkeklart i vores regeringsgrundlag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-10-06:
Tak for talen og velkommen til.
Jeg vil bare lige høre lidt om den skattereform, der lægges op til.
Jeg går ud fra, at vi er helt enige om, at det skal være en skattereform, der øger ligheden i det danske samfund.
Og når jeg siger, at jeg går ud fra, at vi er helt enige om det, er det selvfølgelig bl.a., fordi det er, hvad Socialdemokraterne og SF er gået til valg på, nemlig en højere grad af økonomisk lighed i det danske samfund, men det er jo også, fordi det er det, der står i regeringsgrundlaget, altså at man vil arbejde for at mindske uligheden i Danmark.
Så jeg skal bare lige høre: Jeg går ud fra, at vi er enige om, at fundamentet for en skattereform må være, at ligheden i det danske samfund vokser.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Først vil jeg lige sige tak.
Det er faktisk lidt uventet, at det er fru Pia Kjærsgaard, der er med til at sprede begejstring om den nye regering og fortælle om, at det er en regering, som virkelig har masser af visioner, og som er stolte af det grundlag, som vi er nået til enighed om.
Så tak til fru Pia Kjærsgaard for også at have noteret det.
Så til spørgsmålet om udlændingepolitikken.
Jeg tror, at fru Pia Kjærsgaard må se i øjnene, at det altså nu er slut med VKO, og det vil sige, at den negative symbolpolitik, vi har haft på området, er afløst af en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Vi ændrer ikke på kriterierne for asyl i Danmark, vi løfter ikke antallet af kvoteflygtninge, men vi afskaffer f.eks. pointsystemet, hvorom mange danskere og erhvervslivet sagde: Det er ikke kun uretfærdigt og uintelligent, det er direkte tåbeligt.
På den måde går vi ind og retter op, så vi sikrer, at systemerne bliver robuste og retfærdige med rettigheder og pligter frem for negativ symbolpolitik.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Altså, vi har jo ikke set noget finanslovforslag fra den nye regering.
Jeg kan forstå, at mødet i salen er aflyst på tirsdag, at mødet i salen er aflyst på torsdag, at mødet i salen er aflyst på næste fredag, og at det stadig væk er uklart, om der kommer en finanslov, og hvilken form den har.
Så skal vi nu ikke se de udspil og det lovprogram, der kommer fra den nye regering, inden vi i detaljer begynder at tage stilling til, hvordan vi forholder os til de enkelte elementer?
Frank Aaen (EL), 2011-10-06:
Mit spørgsmål er ganske enkelt: Vil Venstre stemme for en finanslov, der indeholder nye skatteindtægter?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Det er fint nok, at fru Ane Halsboe-Larsen siger, at det vil man fjerne.
Det er så bare endnu et af de mange løfter, som man ikke har finansieret, og det kan vi jo stille op i køen af brudte løfter over for den ene eller den anden gruppe af danskere, hvor man har svigtet det, man gik til valg på.
Så kommer vi til at stå i en situation ligesom den, vi stod i før 2001, hvor der var mange familier, der sagde: Jamen det er egentlig ikke, fordi vi ikke vil have et arbejde, men det kan bare ikke betale sig for os økonomisk.
Vi har ikke sagt, at det at være arbejdsløs kun er den arbejdsløses problem; det er jo derfor, vi har lagt en stribe vækstinitiativer frem under krisen.
Det er netop for at holde hånden under beskæftigelsen i Danmark.
Det er derfor, vi på trods af krisen, på trods af det, at vi har haft en stigende arbejdsløshed, i dag har en arbejdsløshed, der er historisk lav, en arbejdsløshed, der er lavere, end den var på noget tidspunkt, sidste gang der var en rød regering i Danmark.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-10-06:
Kontanthjælpsloftet fastholder folk i fattigdom, og det vil vi gerne fjerne.
Mit spørgsmål er derfor bare: Hvorfor ønsker Venstre at fastholde folk i fattigdom for at få dem i arbejde, når der ikke er arbejde at søge?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Venstre ønsker hverken, at der bliver skabt fattigdom, eller at der bliver brugt pisk til at skabe fattigdom i Danmark.
Det fremgik sådan set heller ikke af min tale, og derfor kunne jeg da godt ønske, at fru Ane Halsboe-Larsen lyttede lidt bedre efter.
Men det, det dybest set handler om, er at sikre, at det kan betale sig at gøre en indsats i det danske samfund.
Ophæver vi kontanthjælpsloftet, kan det for rigtig mange familier og rigtig mange danskere ikke længere betale sig at komme ud på arbejdsmarkedet
Jeg håber, at fru Ane Halsboe-Larsen vil give mig ret i, at hvis der kræves, at man skal ud og have et job til en månedsløn på over 30.000 kr., for at det for ham eller hende i et kontanthjælpspar kan betale sig at arbejde, så er der rigtig, rigtig mange, der ikke længere har et incitament til at gå ud og få et job i en butik, på et kontor eller andre steder i det danske samfund, og det vil skubbe folk væk fra samfundets kerne og ikke sikre, at vi får en højere beskæftigelse i Danmark.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-10-06:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens tale og for den perlerække af initiativer, der bliver redegjort for at den tidligere regering har taget for at få Danmark ud af krisen.
Det er korrekt, men det har bare været de helt forkerte initiativer, og det synes jeg sådan set at tallene viser sort på hvidt: Danmark har ikke en sund økonomi.
Danmarks økonomi står i stampe, vi har et enormt underskud i den danske statskasse på, ja, omkring 85 mia. kr., måske endda endnu mere, og vi har mistet op mod 200.000 arbejdspladser.
Derfor undrer det mig også, når ordføreren siger, at fattigdom og pisk er vejen frem for at få folk i arbejde.
De ufaglærte job findes ikke.
Det vil kun kræve at tage ganske få snakke med arbejdsløse at se det, og det vil jeg anbefale ordføreren at gå ud og gøre.
Derfor vil jeg spørge dig : Når vi har en økonomi, der er presset, vi har mistet arbejdspladser og der ikke er job at søge, hvordan mener ordføreren så at fattigdom og pisk er vejen til at få folk tilbage i arbejde?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Nej, men det relevante er jo at finde ud af, hvordan det her skal finansieres.
Vi vil gerne sænke skatten på arbejde, så det kan betale sig at gøre en ekstra indsats, men tingene skal jo finansieres.
Så gavner det de tyske grænsekøbmænd og den tyske statskasse.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2011-10-06:
Jo, men det forhindrer vel ikke, at Venstre kan gå med i en skattereform, der sænker skatten på arbejde markant?
Frank Aaen (EL), 2011-10-06:
Nu har jeg bare hørt en lang række svar, hvor ordføreren siger, at man er imod alle mulige former for skatteforhøjelser, og så spørger jeg helt enkelt: Vil Venstre stemme for en finanslov, der indeholder nye skatteindtægter?
Det må man da kunne svare på.
Det er jo ikke en detalje, det er ikke noget, der afhænger af, hvad der står i finanslovforslaget, det har noget at gøre med, hvordan ens holdning er til det principielle spørgsmål.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jamen det afhænger da i høj grad af, hvad der står.
Det fremgår sådan set også af de muligheder, der ligger inden for skattestoppets rammer.
Det er klart, at vi kommer til at vurdere – gang for gang – om det, man gør, er skadeligt for væksten, udviklingen og beskæftigelsen i Danmark, eller om det kan have et godt formål.
Derfor kan vi jo ikke stå her og tage stilling til et finanslovforslag, når der ikke engang er fremsat et finanslovforslag eller der er givet en indikation på, om man fremsætter et nyt finanslovforslag, eller om man tager det finanslovforslag, som VK-regeringen fremsatte i august måned.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Hr. Magnus Heunicke omtalte de tre partier i tårnet, og en eller anden fornemmelse har jeg faktisk af, at de der tre partier stadig væk befinder sig oppe i tårnet og allernådigst kigger sådan lidt ned på os andre.
Man skulle tage at komme lidt ned på jorden igen, det ville klæde den nye regering, der sidder derovre og stråler af optimisme og begejstring og glæde over at komme i regering.
Jeg har siddet og iagttaget regeringen, og man må sige, at det er helt fantastisk.
Jeg vil stille et spørgsmål til den nye politiske ordfører – og tillykke med posten.
Den nye statsminister har jo lovet at fastholde den stramme udlændingepolitik – det er blot et af de mange, mange løfter, der blev afgivet i valgkampen – men nu lader det altså til, at det bliver nemmere at blive familiesammenført, det bliver nemmere at få dansk statsborgerskab, det bliver nemmere at få permanent opholdstilladelse, og asylansøgere skal bare sluses ud i samfundet.
Vi må se, hvad kommunerne siger i forbindelse med boliger osv. osv., men det kommer vi tilbage til.
Men der er tale om en meget, meget dramatisk lempelse af udlændingepolitikken.
Det er blot et af de mange, mange brudte valgløfter.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det er jo underholdende nok at høre den nye opposition, som virkelig har øvet sig på sin nye rolle.
Det er jo selvfølgelig glimrende.
Husk nu bare på, dengang VKO sad ved magten, og jeg kan da tydeligt huske valget i 2007 med de kæmpe løfter, man gav til befolkningen om, at der var råd til både skattelettelser og masser af velfærd.
Der var råd til et kæmpe kvalitetsløft, og i øvrigt ville man aldrig nogen sinde røre ved boligskatterne.
Ja, der indførte man nedskæringer, der indførte man den såkaldte genopretningsplan, og der gik man ind og forringede rentefradraget, altså præcis det modsatte af, hvad man sagde.
Så før man svinger sig op til den helt store retorik her, skal man lige huske på, hvad man selv har haft af politik tidligere.
Jeg synes, at de sidste, der skal tale om løftebrud, er VKO-blokken.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Så når statsministeren talte om ny ærlighed, betød det det samme, som da Nyrup i 1998 sagde et før valget og gjorde det modsatte bagefter.
Så når statsministeren talte om, at hun ville føre løftepolitik, så var det ensbetydende med, at det så var o.k. at bryde alle de løfter og svigte alle de danskere, man havde turneret rundt til og lovet det ene og det andet.
Jeg kan forstå, at straksafskrivningen forsvandt op i de højere luftlag oppe på 25. etage på Crowne Plaza.
Er det endnu et af de brudte løfter fra Socialdemokraterne?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Når man har været vant til at være VKO, må det være svært at forstå, at det er sådan, man arbejder nu her.
Det er sådan, vi arbejder.
Det er fuldstændig rigtigt, at de tre partier havde hver sin plan med ind i tårnet, og vi kom ud af det tårn der og havde et fælles regeringsgrundlag.
I det fælles regeringsgrundlag er der planer for reformer, planer for at sætte gang i væksten igen, planer for at komme ud af det hul, som VKO-blokken efterlod Danmark i.
Det er de planer, som vi har lagt frem i vores regeringsgrundlag.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Statsministeren kaldte jo før valget sin måde at føre politik på for løftepolitik, og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det her begreb løftepolitik dækker over.
Størstedelen af de løfter, som statsministeren udstedte til danskerne før valgkampen, er jo sådan forduftet deroppe på 25. etage på Crowne Plaza.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Nu kan jeg ikke fuldstændig huske, hvad det var for en sammenhæng, fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde det i, men jeg kan huske, at den pressemeddelelse, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil havde udsendt, indeholdt adskillige ukvemsord om regeringen, og jeg er ret sikker på, at det citat, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil læser op, har relation til det.
Men lad os nu lade det ligge.
Så er jeg nødt til at gøre fru Pernille Rosenkrantz-Theil opmærksom på, at når der ligger over 60 forlig, som også gælder her efter valgkampen, så er det jo netop, fordi en af grundstenene i VK-regeringens arbejde har været det brede samarbejde.
Og det brede samarbejde betyder også, at man er nødt til at indgå kompromiser.
Det betyder også, at man lytter, og det betyder også, at der nogle gange kommer nogle langstrakte forløb, hvor man er nødt til at forhandle med hinanden, men det ændrer ikke på, at det, vi står over for nu, er et regeringsprogram, der stiller flere spørgsmål, end det giver svar, og derfor er det jo relevant at finde ud af, hvad det er, vi skal samarbejde om, og ikke kun, at vi skal samarbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2011-10-06:
Fru Ellen Trane Nørby er citeret på Ritzau, og det kan jo så være en fejl, Ritzau har lavet, men jeg har ikke noteret mig, at fru Ellen Trane Nørby har bedt Ritzau om at berigtige det.
Fru Ellen Trane Nørby kaldte det latterligt, og når jeg citerer i øvrigt, kan det så også være et fejlcitat, det skal jeg ikke kunne sige, men fru Ellen Trane Nørby siger: Det er da bekymrende, at Pernille Rosenkrantz-Theil har brug for andre til at formulere sine ideer for sig.
Det kan godt være, at fru Ellen Trane Nørby finder det bekymrende.
Jeg vil bare sige, at jeg håber, at noget af det, der for alvor er nyt med det Folketing, der er sat nu, er, at man er åben over for at blive klogere på det, som man skal lave, når man er i det her Folketing, nemlig at forandre samfundet.
Der har været 10 års ørkenvandring, og jeg må sige til den tidligere regering, at den er blevet sløv af at have haft sit bekvemme flertal.
Jeg mener ikke, det er bekymrende, når man beder om at få ideer; jeg mener, at det er berigende for folkestyret.
Jeg mener, at vi skal have skabt et samarbejdende folkestyre, og jeg vil bare appellere til, at fru Ellen Trane Nørby, når fru Ellen Trane Nørby taler om samarbejde, er med på, at det så også handler om at lytte til folk og lære af folk.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Nu tror jeg, at ordføreren citerer sådan rimelig frit.
Det, jeg sagde, var, at danskerne ikke havde behov for at sende deres forslag gennem fru Pernille Rosenkrantz-Theil for at få dem frem til Venstre.
Venstre modtager dagligt henvendelser fra danskere; fra danske virksomheder; fra aktører, som har en mening om den fælles politik, som der skal føres for Danmark, og som har en mening om og et værdifuldt bidrag til, hvordan vi kan gøre vores lovgivning bedre, hvordan vi kan sikre, at vi får løst problemerne for de mennesker, der er kommet i klemme i systemet.
Det behøver man ikke fru Pernille Rosenkrantz-Theil til.
Der er sådan set en direkte adgang til hver og en af Venstres folketingspolitikere, og det var såmænd bare det, jeg mindeligt gjorde opmærksom på, da fru Pernille Rosenkrantz-Theil meldte sig på banen til at være formidler af kontakten til Venstres folketingsgruppe.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2011-10-06:
Jeg er blot noget overrasket over at høre fru Ellen Trane Nørby tage ordet samarbejde i sin mund, for grundlæggende kræver samarbejde i hvert fald én ingrediens, og det er, at man har lyst til at lytte til folk.
Og i forbindelse med valgkampen bad jeg befolkningen om at komme med nogle gode forslag til forandringer af vores samfund, og det skabte faktisk ikke alene mange gode forslag, men også mange rigtig gode debatter rundtomkring i Danmark.
Men reaktionen fra fru Ellen Trane Nørby var i den forbindelse, at hun fandt det – og jeg citerer – latterligt.
Det var det ord, fru Ellen Trane Nørby brugte.
Hun fandt det latterligt, at man spurgte befolkningen; at man inviterede befolkningen indenfor for at høre, om der måske var nogle ideer til forandring af vores samfund.
Nu har jeg jo glædet mig til at få den her anledning til at spørge fru Ellen Trane Nørby – det kan du næsten regne ud – om det var en finke, der røg af panden, eller om det faktisk er Venstre og fru Ellen Trane Nørbys ærlige mening, at det er latterligt at invitere danskerne, der har fingrene nede i virkeligheden, med om bord, når man laver politik og lovgivning her i Folketingssalen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-10-06:
Jeg må sige til fru Pia Kjærsgaard, at det er for tyndt.
Altså, nu har fru Pia Kjærsgaard været herinde i så mange år, at der må kunne præsteres noget bedre fra denne talerstol.
Er vi ikke enige om, at der ikke var nogen, der tvang fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti til at indgå en aftale, der betød endnu flere topskattelettelser?
Dansk Folkeparti gik med fuldstændig åbne øjne – ellers er man blevet snydt meget voldsomt – ind i en aftale, som endnu en gang betyder topskattelettelser til de allerrigeste i Danmark.
Blev fru Pia Kjærsgaard tvunget, eller var det frivilligt, man gik ind?
Det var den ene ting – jeg vil bare gerne lige have det bekræftet.
Det andet drejer sig om satspuljen.
Jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard: Er vi enige om, at Dansk Folkeparti i 2001 krævede at få forliget åbnet, så Dansk Folkeparti kunne være med til at få lov at sidde og tage penge fra førtidspensionisterne og tage penge fra folkepensionisterne og proppe dem over i satspuljen?
Er det ikke det, man sådan kunne kalde hyklerisk?
Jeg ved godt, at det er et stort ord, men er det ikke passende at kalde det hyklerisk at stå her og tordne imod satspuljen, når man krævede at komme ind og få lov til at være med til at tage fra førtidspensionisterne, og når man stemte imod Enhedslistens forslag om at afskaffe den asociale pulje?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er fuldstændig rigtigt, at sådan er historien.
Det er fuldstændig korrekt, og det ved fru Johanne Schmidt-Nielsen selvfølgelig også godt.
Og ja, vi vedtog en skatteomlægning, og den står vi selvfølgelig også ved.
Men det, jeg bare kan konstatere, er, at den her højt berømmede millionærskat, som fru Johanne Schmidt-Nielsen talte meget om i de talrige debatter, vi har deltaget i sammen, ikke er med.
Den er ikke med.
Samtidig med at den nye regering så sandelig også taler om topskattelettelser.
Det synes jeg må være et paradoks, lad os kalde det det – ikke hyklerisk, som fru Johanne Schmidt-Nielsen står og råber her i Folketingssalen, men et meget, meget stort paradoks.
Altså, det må være besynderligt, men sådan er det nu engang.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
For det første vil jeg sige, at vedrørende den miljøring, der skal lægges rundt om København, har vi jo til gode at tage en diskussion om, hvordan den skal være.
Det er jo et forslag, der handler om at løse de problemer, som andre partier bare ser stort på, inden hele vores hovedstad er sandet til, og det vil rent faktisk gøre noget.
Man kan så bruge de penge på at sænke priserne i f.eks. den kollektive trafik, og det er jo altså noget, der gavner de dårligst stillede.
De allerdårligst stillede har sådan set slet ikke nogen bil at køre rundt i, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, de har ikke den der BMW, det har de ikke, så de betaler slet ikke noget.
Men dem, der bruger den kollektive trafik, kan vi så give billigere billetter, og vi kan sørge for, at alle dem, der rent faktisk har behov for at bruge deres bil i København, kan komme frem og ikke skal sidde i kø i timevis hver eneste dag.
Så kommer de penge så, som vi talte om i forbindelse med skattepolitikken, og der vil vi have en socialt retfærdig skattereform, og vi vil rejse midler til at afskaffe fattigdomsydelserne.
Det ville da være herligt, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll ville være med på den.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Det var da utrolig mange ord at bruge på at bekræfte, at det er dem med de dårligste indtægter, der bliver ramt hårdest af de afgifter, som regeringen indfører, og af den betalingsmur, som regeringen indfører.
Hr. Jesper Petersen og jeg er jo enige om, at det er de socialt dårligst stillede, der bliver ramt hårdest af de to ting.
Det kan man jo ikke være uenig i.
Faktisk vil jeg også godt lige rette en misforståelse for hr. Jesper Petersen.