runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2008-11-06:
Jeg ved ærlig talt ikke, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll mener med sin formulering om alle de andre mennesker, der risikerer at blive aflyttet.
Det er jo ganske enkelt noget sludder og vrøvl.
Der er tale om, at for at politiet kan få en kendelse til aflytning, skal den pågældende være under mistanke for en form for kriminalitet af særlig grov karakter, som enten falder ind under terrorlovens begreber eller er relateret til bandeopgør i rockermiljøet.
Det er der i og for sig megen sund fornuft i, fordi vi ved, at de mennesker, vi her har med at gøre, nok har en tendens til at skifte mobiltelefon lidt hyppigere end de fleste af os andre.
Er de klar over, at de bliver aflyttet, har de ingen problemer med at smide mobiltelefonen i en nærliggende sø og hurtigt tage en anden frem af lommen, og derfor skal politiet naturligvis ikke sættes skakmat i sådan et hækkeløb, men have de beføjelser, som gør, at man vedholdende og effektivt kan aflytte den pågældende.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-06:
Ja tak.
Og tak for forslaget til vedtagelse, som jo bare konstaterer, at man generelt er tilfreds med den indsats, der gøres; man håber, at den virker, og forventer ikke de store tiltag fra regeringen - eller hvordan skal det forstås?
Der er to ting, som jeg synes er spændende, og det er de to nye ting, der er nævnt i forslaget.
Den ene er angående ny adgang til aflytning, og den anden er angående den forebyggende indsats.
Jeg vil starte med telefonaflytningen.
Det var jo noget, Venstre var meget bekymret for, dengang vi vedtog den anden terrorpakke.
Så vidt jeg husker, kæmpede Venstre faktisk meget for at få det ud af den terrorpakke.
Jeg kan godt regne ud, hvad det er, der har gjort, at man måske er blevet lidt blød i knæene, men jeg kunne godt tænke mig, at Venstres retsordfører ville komme med nogle overvejelser i forlængelse af de bekymringer, man havde tidligere, altså bekymringer for alle de mange andre mennesker, der nu også risikerer at blive aflyttet.
Hvordan forholder man sig til den problematik og deres retssikkerhed?
Karen Hækkerup (S), 2008-11-06:
Først vil jeg sige, at jeg ikke læser forslaget til vedtagelsen som en konstatering af, at alt går godt.
Dernæst er jeg heller ikke enig med Enhedslistens ordfører, som siger, at det drejer sig om at mindske markedet for den organiserede kriminalitet, forstået på den måde, at hvis man frigiver hashen, har man fjernet det marked, der skaber problemer.
Vi har som Socialdemokrater i årevis kritiseret, tit sammen med SF, sammen med Enhedslisten, sammen med De Radikale, at der er blevet skåret ned på ungdomsuddannelserne, at færre unge får en uddannelse, at der er blevet skåret ned på den boligsociale indsats, det er rigtig skidt, at der er færre børn, der bliver fjernet fra hjemmet, selv om de helt tydeligt ikke har godt af at være hos deres forældre.
Der er børn, der bliver svigtet i stor stil.
Den indsats er vi meget parate til at løfte, hele den forebyggende indsats, hele den indsats, der handler om, at unge, der er kommet i problemer med loven, skal have lavet en handlingsplan, og at der skal være en, der har et ansvar for at følge op på, at den handlingsplan bliver ført ud i livet, så et ungt menneske, der er på galt spor, kan blive rettet ind igen.
Den forebyggende og sociale indsats er jeg meget, meget enig med Enhedslistens ordfører i skal gøres bedre.
Det har vi selv foreslået, og vi har også stillet forslag sammen.
Men jeg må også sige, at med hensyn til den politimæssige indsats her og nu, som drejer sig om at få skyderierne til at stoppe, har vi stemt for forslagene sammen med regeringen, og det agter vi også at gøre denne gang.
Kim Andersen (V), 2008-11-06:
Indledningsvis vil jeg slå fast, at vi finder, det er i hel og fuld overensstemmelse med ordentlige retssikkerhedsmæssige principper, at politiet får mulighed for at aflytte personer, der er mistænkt for særlig grove forbrydelser eller medvirken til grov kriminalitet - at politiet får mulighed for at aflytte dem på alle de telefoner, de måtte benytte, og ikke bare på et bestemt nummer.
Det mener vi ligger inden for en forsvarlig retssikkerhedspolitisk ramme.
Derfor skal vi have fokus på SSP-samarbejdet, vi skal gøre skolerne og de sociale myndigheder opmærksomme på, at straks man ser tendenser hos et barn - for det er jo ofte det, der er tale om – til, at noget kan udvikle sig til lidt skulkeri, smårapseri og senere noget kriminelt, til mistrivsel for barnet i forhold til klubvirksomhed, kammerater og skole - ja, så skal der sættes massivt ind.
Så skal man ikke bare lukke øjnene og lade årene gå, som der nok tidligere, bl.a. under SR-regeringen, var en tendens til.
Der skal tages hånd om det, så barnet får en fornuftig hverdag og ikke lader sig lokke af dårlige elementer.
Tom Behnke (KF), 2008-11-06:
Jeg skal love for, at når fru Karen Hækkerup rigtig får talt sig varm, er det jo nærmest som at høre et maskingevær, der kører ud over salen med den ene beskyldning efter den anden og den ene påpegning efter den anden af, hvor elendig en regering vi har.
F.eks. siger hun, at det er meget godt, at Ungdomskommissionen er blevet nedsat, men at det jo er alt for sent.
Hvis det virkelig er en påstand, vi skal forholde os til, så skal man måske huske på et gammelt dansk ordsprog, der lyder: Man skal ikke kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
For hvis det er så genial en idé, hvorfor gjorde Socialdemokratiet det så ikke, dengang de havde regeringsmagten?
Hvorfor kommer de nu og beskylder den her regering for rent faktisk at gøre noget ved problemerne?
Hvorfor beskylder man den her regering for rent faktisk at have en integrationspolitik, for at sørge for, at de, der bor her i landet, er under uddannelse og er i arbejde som aldrig nogen sinde før?
Der bliver rent faktisk gjort noget med hensyn til integrationen.
Og når vi alligevel kigger på det, og hvis man skulle have foretaget en tidlig forebyggende indsats over for de unge, der i dag laver kriminalitet, skulle vi måske prøve at spørge, hvem der så havde regeringsmagten, dengang de her unge var børn - dengang man skulle have sat ind.
Den indsats, man gør tidligt, ser man jo først resultatet af senere.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-06:
Det er da noget farligt vrøvl.
Hvem taler om studiekredse og flere pædagoger?
Vi taler om den nationalt forankrede strategi, der er nødt til at være meget mere bredspektret end bare at være en politimæssig indsats.
Det er nøjagtig det samme, vi taler om, vil jeg sige til fru Karen Hækkerup, og alligevel er det, man beslutter sig for, et kæmpe skulderklap til justitsministeren.
Det er da fuldstændig uforståeligt, hvordan man kan være så kritisk, og så alligevel blot klappe justitsministeren på skulderen og sige: Tillykke, det kører i smør.
Det er da fuldstændig uforståeligt, hvad det er, Socialdemokraterne vil i den her sag.
Det, vi lægger op til, er den nationale strategi, som skal række ud over politiets rækker.
Det, vi lægger op til, er den forskning, som Socialdemokraternes ordfører synes er en katastrofe ikke findes.
Og så lægger vi op til, at politiet selvfølgelig er nødt til at fortsætte den massive indsats, så længe det er nødvendigt.
Hvorfor vil man blåstemple en indsats, som man tilsyneladende og med god ret, synes jeg, er enormt kritisk over for?
Det giver ganske simpelt hen ikke mening i en bredere forstand.
Jeg synes, der er grund til at kritisere den situation, vi har.
Det er ikke tilfredsstillende, at vi har væbnede opgør i gaderne i storbyerne, og jeg synes, der er grund til at gøre andet og mere end det, vi har set de sidste 7 år.
Det, der bare undrer mig, er, at fru Karen Hækkerup blåstempler regeringens indsats.
Justitsministerens redegørelse tages til efterretning, og man blåstempler regeringens indsats.
Det, fru Karen Hækkerup siger, er: Jeg er utrolig kritisk, men jeg stemmer altid med regeringen alligevel.
Og der må jeg bare sige, at det dog er en besynderlig måde at være kritisk på.
Er det kun i ord, men ikke i handling, at Socialdemokraterne er kritiske over for regeringen?
Jeg synes, det er stærkt besynderligt.
Jeg vil gerne spørge fru Karen Hækkerup, om hun står ved det, som hun udtalte til Berlingske Tidende den 6. maj 2008, og jeg citerer: »Jeg synes, det er en katastrofe, at vi ikke allerede har forskning, der dokumenterer, hvordan vi bedst muligt forebygger rekrutteringen.
Vi er ganske enkelt nødt til at have en strategi, der er nationalt forankret.
Jeg vil gerne spørge, om det stadig væk er fru Karen Hækkerups synspunkt, og hvis det er det, hvordan man så bare blankt kan tage justitsministerens redegørelse til efterretning.
Karen Hækkerup (S), 2008-11-06:
Jeg vil sige, at selvfølgelig står jeg ved det, jeg har sagt.
Jeg har bedt om en handlingsplan, og det har jeg bedt om ikke bare i den artikel, som hr. Morten Østergaard læser op af, jeg har bedt om det rigtig mange gange.
Jeg har sagt, at her er der behov for en anderledes indsats.
Men jeg synes, det er vigtigt, når vi diskuterer retspolitik, at man har andre løsninger end enten at lave en studiegruppe eller også bygge nogle flere fængsler.
Socialdemokraterne har rent faktisk en anden løsning, som går ud på at forebygge, at kriminalitet overhovedet sker, at forhindre, at der bliver nye ofre.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe en udvikling, hvor unge mennesker er på gal kurs og er ved at blive kriminelle.
Men er folk blevet kriminelle, mener vi også, at der skal sættes ind, ikke bare med en straf, men med en straf, der virker.
Mange af dem, vi sætter i fængsel, kan ikke læse.
De er blevet smidt ud og ind af skoler.
Vi vil have, at den straf, de får, er en straf, der virker, en straf, der gør, at når de kommer ud af fængslet, er de rent faktisk blevet bedre til at kunne klare et liv uden kriminalitet.
Det vil vi meget gerne have.
Det kræver store ændringer i forhold til det, som regeringen gør i dag, hvor man sådan set svigter både med hensyn til den forebyggende indsats og til, hvordan man behandler unge mennesker, der er kriminelle; man svigter også, ved at man sætter unge mennesker ud på gaden uden efterværn, uden mentorordninger, uden et sted at bo, bare tilbage til det kriminelle miljø.
Vi har en anden løsning, men den hedder ikke kun flere pædagoger.
Når jeg tænker tilbage på, hvad hr. Tom Behnke sagde lige før, da han benævnte mig som et maskingevær, tror jeg egentlig ikke, at man fra regeringens side betragter Socialdemokraternes indlæg i den her debat som et skulderklap.
Og hvis man gør det, kan jeg i hvert fald hilse og sige, at så skal man tænke sig om igen, for det er ikke ment som noget skulderklap.
Det, vi gerne vil, og det, vi siger, er, at vi har behov for at styrke den politimæssige indsats på den korte bane, vi skal stoppe skyderierne, og så har vi behov for den forebyggende indsats.
Socialdemokraterne har fremsat mange forslag om, hvordan vi forhindrer lillebrødre i at komme ind i kriminalitet, om, hvordan vi skal lave handleplaner for den unge.
Det skal man i forvejen, når et ungt menneske begår kriminalitet, men i dag er der ikke nogen, der får samlet op på de handleplaner.
Der er ikke nogen, der har et ansvar for at finde ud af: Er det unge menneske i skole?
Er vedkommende blevet sparket ud et andet sted fra?
Hele den forebyggende indsats vil vi meget gerne være med til at forbedre, også gerne sammen med Det Radikale Venstre, men vi skriver altså ikke under på en vedtagelse, som går ud på, at man skal legalisere hash som bekæmpelse af den organiserede kriminalitet.
Tom Behnke (KF), 2008-11-06:
Nu er det jo heldigvis sådan, at alt det, fru Karen Hækkerup står her og siger, jo kan tilbagevises, og det kan dokumenteres, at det simpelt hen er faktuelt forkert.
Hvad angår hele uddannelsesområdet, har der aldrig været så mange, der har fået en ungdomsuddannelse, som der er i øjeblikket.
Med hensyn til integrationen har der aldrig været så mange, der enten har været under uddannelse eller i beskæftigelse, som der er i dag.
Det er jo faktuelle ting.
Men det er også lige så faktuelt og rigtigt, at når vi taler om en tidlig indsats, så taler vi virkelig om en tidlig indsats.
Det er jo for sent.
Det, jeg appellerer til, er en forståelse af, at hvis man vil lave en tidlig indsats, skal den ligge meget tidligt.
Det er det, denne regering netop har taget initiativ til, nemlig at sørge for, at man får samlet de her børn op, allerede inden problemerne viser sig; at de personalegrupper, der har med dem at gøre i børneinstitutionerne og skolerne osv., er særligt uddannet til at spotte og løse problemerne, inden det bliver til uoverstigelige problemer, inden børnene kommer ud i kriminalitet.
Det er en tidlig indsats, men der går jo nogle år, før man ser effekten af det, for de unge, der i dag laver kriminalitet, var børn engang, og dengang gjorde man nemlig ikke ret meget med hensyn til den forebyggende indsats, og det er det, vi ser problemer med i dag.
Med den her regering prøver at samle op.
Karen Hækkerup (S), 2008-11-06:
Hvad har den her regering tænkt sig at sige, næste gang der er valg: Jamen der var sådan nogle blebørn, der gik rundt i vores samfund og var så farlige, at vi ikke kunne bremse, at de nu har udviklet sig til at være forhærdede kriminelle?
Jeg mener rent faktisk, at man har sovet i timen, at man har misbrugt de sidste 7 år, hvor man kunne have gjort en langt bedre indsats.
Man har skåret ned på de boligsociale områder, man har ikke sørget for, at unge får en ungdomsuddannelse - man har tværtimod stuvet flere unge ind på de samme hold, hvilket har gjort, at mange ikke har følt, at de kunne være der.
Der har ikke været nogen lærere, det har været store hold, hvor man ikke har kunnet være.
Mange unge får ikke en uddannelse.
Der bliver skåret ned på den sociale indsats i kommunerne, børn bliver ikke fjernet fra hjemmet, der bliver ikke fulgt op på de handleplaner, der er.
Jeg er meget, meget enig, når oppositionen i det her Folketing kritiserer regeringen - jeg er selv en del af oppositionen.
Jeg mener bare, at vi med hensyn til den politimæssige indsats gerne vil bakke op om de initiativer, der er blevet taget, og dem har vi også selv stemt for.
Men jeg vil gerne gøre det meget, meget tydeligt for enhver, at Socialdemokraterne mener, at den retspolitik, der har været ført, hvor man udelukkende har fokuseret på straf, men slet ikke på straf, der virker, samtidig med at man har svigtet den sociale indsats og indsatsen på integrationsområdet, har ført til, at vi har fået et mere råt samfund, og det er altså en regning, som regeringen må tage på egen kappe.
Der er ikke blevet samlet op, indsatsen har været for dårlig, og det synes jeg egentlig ikke man kan tage lange og store diskussioner om.
Det er en konstatering.
Vi kan f.eks. kigge på antallet af børn, der bliver fjernet fra hjemmet.
Nu er det meget alvorligt at gå ind og fjerne et barn fra hjemmet, og det er heller ikke altid lykkeligt, for det er meget svært for et barn at blive fjernet.
Men nogle gange er det den rigtige løsning, hvis forældrene slet ikke magter den opgave, det er at tage hånd om, at barnets udvikling er god.
Så skal et barn fjernes fra hjemmet.
Nu siger hr. Tom Behnke, at den her regering har gjort alt, hvad den kunne for at sikre en tidlig forebyggelse.
Der vil jeg så bare stille et modspørgsmål: Hvordan kan det så være, at man, når man kigger på antallet af børn, der bliver fjernet fra hjemmet, for det første kan se, at der er færre, og for det andet, at de børn, der bliver fjernet fra hjemmet, er ældre?
Det vil sige, at man ikke griber tidligt ind.
Man siger ikke, at her er noget, vi kan rette op på.
Man fjerner først et barn, når alle andre muligheder er brændt sammen, når barnet har futtet en skole af, når alting er gået helt i sort.
Det er ikke tidlig forebyggelse, det er ikke rettidig omhu - det er at svigte den forebyggende indsats.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Ja, det ved jeg nu ikke om hr. Torben Hansen skal glæde sig til, for så skal hr. Torben Hansen jo svare på et spørgsmål, og det går jo ikke så godt indtil videre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det her DUT-system, som hr. Torben Hansen jo gerne vil nedbryde: Nu vil hr. Torben Hansen gerne have, at vi laver det om, når det drejer sig om miljøet.
Er der andre områder, hvor DUT-systemet skal nedbrydes, altså hvor man ikke skal bruge DUT-systemet?
For det er jo sådan, at det jo er efter det system, man betaler kommunerne for at gøre nogle bestemte opgaver.
Er der nogen andre opgaver, der skal hives ud af DUT-systemet end lige netop det her vandområde?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmålene lige nu, så kan hr. Torben Hansen jo vende tilbage, når tid er.
Jeg synes et eller andet sted, at det er rystende, at et parti som Socialdemokraterne, der gerne vil fremstå seriøst, sår tvivl eller er ligeglad med, om der kan være tvivl om de her forhold.
Det, jeg også er interesseret i at høre om, er selvfølgelig, at der jo er sådan en opfattelse af, at det her DUT-system er den måde, vi kompenserer kommunerne på generelt.
Betyder det, at Socialdemokraterne vil til at gøre op med det system, med den måde, vi kompenserer kommunerne kollektivt på i forbindelse med forskellige statslige opgaver, som vi pålægger kommunerne?
Der har jo i årevis været en god enighed om, at det måske er den mindst ringe model til at kompensere kommunerne.
Er det her et generelt skifte for Socialdemokraterne, eller vil man bare underminere det lige i relation til det her lovforslag?
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Ja tak.
Jeg synes sådan set, at det er en god ordning at bede regeringen gå tilbage til Kommunernes Landsforening og føre nogle forhandlinger, og så vil jeg bare lige sikre mig fra hr. Jørn Dohrmanns side, at Dansk Folkeparti ligesom lover Kommunernes Landsforening, at hvis ikke der kommer en løsning der, stemmer man ikke for det her lovforslag.
Det vil jeg bare lige høre hr. Jørn Dohrmann ligesom bekræfte.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Jeg vil sige til fru Ida Auken, at vi nu beder regeringen om at tage kontakt til KL, og jeg forventer også, at vi nu her får en debat med miljøministeren, som jo repræsenterer regeringen, og at de vil tage den kontakt.
Derfor mener jeg, at det er et helt overflødigt spørgsmål, for jeg er af den klare opfattelse, at når Venstre giver det tilsagn, at man vil tage kontakten og tage dialogen med KL, så lever man op til det løfte.
Hvis det ikke kan ende ud med en aftale, har vi en ny situation, og der må vi jo se på i udvalgsbehandlingen, hvad det er for nogle resultater, vi kan nå frem til, og så må vi tage stilling til den tid.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Tak for det.
Man kan tydeligt mærke, at Socialdemokraterne er i opposition, når man hører hr. Torben Hansens tale her.
For det første sår han tvivl om Justitsministeriets vurdering.
I forhold til det vil jeg egentlig godt spørge hr. Torben Hansen, om han føler, at vi som stat kan være tjent med, at man overhovedet kan så tvivl om, hvorvidt den måde, vi opkræver gebyrer og afgifter på, er i overensstemmelse med grundloven eller ej.
Så alene det, at der er en tvivl, berettiger vel ikke hr. Torben Hansen til at komme med de kommentarer om ikke at have fuldt ud tiltro til vores jurister og vores Justitsministerium.
Så vil jeg egentlig gerne stille et spørgsmål mere, men det vil jeg vende tilbage til, for jeg kan se, at taletiden er opbrugt her.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Lige i øjeblikket har vi en ordning, hvor kommunerne skal lave indsatsplaner for at beskytte grundvandet.
Det her lovforslag, vi behandler i dag, vil lave om på den ordning, og kommunerne har så sagt, at de nu ikke kan garantere, at de har penge nok til at løfte den her opgave.
Der er nogle kommuner, hvor der er rigtig, rigtig mange mennesker og ikke særlig meget grundvand, de vil få mange penge med det nye lovforslag; og der er nogle kommuner, hvor der er få mennesker, men kæmpe grundvandsressourcer, de vil få få penge, men de skal stadig løfte de samme opgaver.
Vi hørte lige før om Favrskov Kommune, som skal kortlægge grundvand for 3 mio. kr., og de vil få 800.000 kr.
Hvor skal de tage de sidste 2,2 mio. kr.
Tror man virkelig, at de kommer til at tage dem fra børnehaver og fra skoler og fra ældrepleje osv. for at kortlægge grundvandet?
Det tror jeg desværre ikke, og derfor synes jeg, at den her sag er meget, meget alvorlig, og derfor er det ikke bare lidt vigtigt, at man snakker med KL, men det er faktisk helt afgørende, at man finder en aftale med KL på det her område, så det her ikke kommer til at ske.
For så kan vi ikke længere garantere, at vi kan stå her og drikke urenset vand.
Så vil jeg også godt have lov til at sætte spørgsmålstegn ved, at vi overhovedet diskuterer det her, på baggrund af at Justitsministeriet laver en meget, meget løs vurdering.
Altså, jeg vil gætte på, at hvis man sender rigtig meget lovgivning den vej igen, kan der komme problemer, hvor man er tilbøjelig til at mene, at der er noget, der skal være anderledes.
Vi har bedt om at få oversendt det her notat, flere af aktørerne har bedt om at få notatet fra Justitsministeriet og har ikke kunnet få det.
Vi fik det ikke som en del af den her behandling af lovforslaget, men det er da enormt afgørende, at vi får at vide, hvad der ligger til grund for det her.
Og når man så læser notatet fra Justitsministeriet, er der sådan lidt pro et contra, frem og tilbage og usikkerhed, så jeg synes ikke, at grunden til at lave det her om lige nu er særlig indlysende.
Hvis man skal lave det om, skal vi altså sikre os, at vi får en aftale med kommunerne - ellers synes jeg, at regeringen har et stort problem her.
Så vil jeg også godt have lov til at sætte spørgsmålstegn ved, om man skal fastholde den her store rabatordning, som vi giver til virksomheder i paragraf 24 b.
Det betyder nemlig, at virksomheder kun skal betale en tredjedel af det vand, de tager.
Et kæmpe bryggeri, som tapper grundvandsressourcer, skal kun betale en tredjedel af den her afgift, og det er kun op til 25.000 m³.
Hvorfor skal de ikke være med til at løfte opgaven?
Hvorfor er det den enkelte forbruger, der skal betale det her?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Hr. Torben Hansen skulle ikke glæde sig over det spørgsmål, jeg stillede, for hr. Torben Hansen kunne jo ikke svare på det og snakkede derfor uden om.
Hvorfor kunne man ikke tage andre områder inden for DUT-systemet ud?
Jeg sagde ikke nødvendigvis, at hr. Torben Hansen lægger DUT-systemet for had, men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, er, hvad der er så specielt lige netop ved det her område i forhold til alle de andre delområder, som kommunerne får penge til igennem DUT-systemet.
Jeg spurgte helt konkret: Er der nogle andre områder, som hr. Torben Hansen også vil have taget ud?
For hvis der ikke er det, synes jeg, at hr. Torben Hansen mangler at forklare helt konkret, hvorfor vandområdet er så specielt, at det lige netop skal hives ud.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Det var jo sådan set rart at høre Venstres ordfører indrømme, at det her lovforslag er skruet forkert sammen.
Der synes jeg sådan set, at jeg har hørt Venstres ordfører sige, at det var forkert skruet sammen, og det tror jeg at både Kommunernes Landsforening og DANVA bliver rigtig glade for at høre.
Så vil jeg høre, om ordføreren her kan give sit ord på, at det er den her fordeling, der bliver ændret, og at man, hvis den ikke bliver ændret, så går ind og direkte øremærker pengene til det her formål.
Torben Hansen (S), 2008-11-07:
Socialdemokratiet er meget optaget af, at de love, vi vedtager herinde, er miljømæssigt korrekte, og det, vi kan konstatere her, er, at både Kommunernes Landsforening og Dansk Vand og Spildevandsforening siger, at lovforslaget her vil føre til et ringere beskyttelsesniveau.
For det andet siger Venstres ordfører, at man da godt vil tage en snak med kommunerne, hvis de tager initiativet, men kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at de jo netop har taget initiativet, ved at de i flere høringssvar har sagt, at det her ikke duer?
Ligger initiativet ikke nu hos regeringen og Venstre ved at sige: O.k., vi har ikke flertal for det her forslag, det bliver hældt ned af brættet, og lad os nu kigge på en anden fordeling, så vi kan få betalt den grundvandsbeskyttelse, der er behov for?