Nanna Westerby (SF), 2010-04-22:
Forslaget, som vi behandler nu, indeholder rigtig mange elementer, som SF længe har efterlyst.
For det første kommer der nu en vurdering af uddannelsesparathed.
Det foreslog vi i SF for første gang for næsten halvandet år siden.
Der kaldte vi det håndfast vejledning, og det synes jeg indkapsler det her forslag rigtig godt, for der er elever, der ikke er klar til at starte på hverken gymnasiet eller en erhvervsuddannelse lige efter folkeskolen, men skal runde nogle andre tilbud, inden de kan tage en ungdomsuddannelse, eller som skal tage en ungdomsuddannelse ad en anden vej.
Et andet godt forslag, der ligger i det her, handler om, at der nu kommer en forpligtelse for kommunerne til at skulle levere uddannelsestilbud, også til de unge, der ikke lige kan starte på en ordinær ungdomsuddannelse.
I dag skal kommunerne stå for vejledningen, men de er ikke forpligtede til at levere tilbud.
Det foreslog vi i SF også i vores finanslovudspil, som vi fremlagde sidste sommer, for der går alt for ofte kassetænkning i det, også i kommunerne, og så havner den unge imellem flere forskellige stole uden et reelt uddannelsestilbud, og derfor er det rigtig godt, at der kommer en ansvarsplacering her.
Lovforslaget kommer også til at sikre, at Ungdommens Uddannelsesvejledning, UU-centrene, skal følge den unge helt tæt i overgangen mellem folkeskole og ungdomsuddannelse, hvor der er rigtig mange, som jo glider ud af uddannelsessystemet, og der bliver lavet et tæt samarbejde mellem kommunerne og ungdomsuddannelsesinstitutionerne.
Det er også noget af det, som vi er virkelig glade for i det her forslag.
Så synes vi altså også, at der er nogle ret store torne i forslaget, og dem bliver jeg også nødt til at sige noget om.
Den allerstørste handler, som vi også har været inde på, om vejledningen på ungdomsuddannelserne – gennemførelsesvejledningen.
Det er den, jeg vil sige mest om.
Det bliver med lovforslaget foreslået, at vejledningen på ungdomsuddannelserne, gennemførelsesvejledningen, skal erstattes af en mere udefineret fastholdelsesindsats.
Dermed kan professionelle vejledere også erstattes af psykologer eller af socialrådgivere eller af en helt tredje faggruppe.
Det risikerer altså at give nogle problematiske konsekvenser, for selv om psykologer kan være rigtig gode at have tilknyttet en uddannelsesinstitution, så kan de ikke bare erstatte vejledere.
De har en helt anden faglighed.
Eller, som Dansk Erhverv skriver i deres høringssvar, så kan uddannelses- og erhvervsvejledning altså ikke altid bare erstattes af fastholdelsesarbejde.
På den måde synes jeg, at det her tiltag omkring gennemførelsesvejledningen indeholder et fokusskifte.
I rigtig mange år har vi talt om, at vi skulle have mere professionelle vejledere, at de skulle have en vejlederuddannelse, og så går man nu over i den anden grøft og slækker på kravene.
Det betyder, at man på skolen kan få psykologhjælp, men hvis man skal have vejledning, så kan man risikere at skulle til UU-centeret eller til studievalgscenteret.
Det er vi altså uenige i i SF.
Vi har på rigtig mange måder individualiseret vores uddannelsessystem, vi har moderniseret det, vi har skabt flere muligheder og flere toninger, og med det her lovforslag kommer der endnu flere skræddersyede tilbud til den enkelte.
Derfor synes jeg altså også, det er vigtigt, at man har adgangen til vejledning tæt på, for der er nogle elever, der har brug for nærhed, en tæt voksenkontakt og nogle trygge rammer også omkring vejledningen.
Især når det så er kombineret med en besparelse på 35 mio. kr., kan man jo undre sig over, når man gennemfører en pakke, der skal få flere unge i uddannelse og job, at man så også gennemfører besparelser.
Men summa summarum
: Uanset at vi stemmer for det samlede lovforslag i dag, så vil vi altså fortsætte med at arbejde for en professionalisering af vejledningen, det skal i hvert fald stå helt klart.
Den anden torn, jeg lige vil nå at nævne, er udformningen af den vurdering af uddannelsesparathed, som nu skal foretages.
Undervisningsministeriet har i høringsnotatet lagt op til, at der bare skal ske en generel vurdering, der gælder alle erhvervsuddannelser, men der er altså 120 erhvervsuddannelser, og de er meget forskellige og kræver rigtig forskellige kompetencer.
Så man burde nok et sted overveje, om den vurdering ikke skulle være mere specifik, enten rettet mod en enkelt uddannelse eller eventuelt en gruppe af uddannelser, ellers risikerer vi, at den vurdering bliver helt unuanceret, at vejledningen af den unge ikke bliver specifik nok, og man kan måske også indvende, at det er lidt mærkeligt, at man mener, at erhvervsuddannelser sådan kan skæres over en kam med alle de forskellige profiler, de har.
Men det var altså nogle af de elementer, som jeg og SF synes er mere problematiske i det her lovforslag, men ud fra en samlet betragtning og med henvisning til de elementer, som ligger i det, og som vi også har efterlyst længe, stemmer vi som sagt for lovforslaget