runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Tak for det.
Nu går regeringen jo meget op i mål – det er både i børnehaver og i folkeskoler, og hvis den får sin vilje, også i gymnasier i fremtiden – og at man skal følge op på de mål.
Et af de mål, som regeringen har sat for sig selv, er, at man skal skabe nye jobs, og at man skal skabe fremgang i økonomien, men status er i dag, at det har regeringen altså ikke leveret på.
Der er ikke kommet flere arbejdspladser, i hvert fald ikke synderlig mange.
Jeg tror sådan set, det skyldes, at man har ført en politik, som man tror skaber flere jobs ved at piske de arbejdsløse.
Man har lavet kontanthjælpsloftet, og så tror man, at fordi folk bliver fattigere, går de ud og finder sig et arbejde.
Man har indført integrationsydelsen, og så tror man, at fordi flygtningene bliver fattigere, går de ud og finder sig et arbejde.
Derudover har man skåret ned på forskningen – så meget, at selv Novo Nordisk har været ude at sige, at hvis man fortsætter den kurs, vil Novo Nordisk flytte arbejdspladser ud af landet.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i, at den kurs, der er lagt indtil videre, ikke har opfyldt målet om at skabe flere arbejdspladser for Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Javel.
Tak, formand.
Nu er det jo ikke mig, der står her og hævder, at ytringsfriheden ikke er total og absolut.
Det er Danmarks riges grundlov, som hr. Morten Østergaard ligesom jeg selv har skrevet under på at ville overholde.
Jeg antager da, at hr. Morten Østergaard også har læst den inden.
Men et eksempel på det her med, at der er begrænsninger, er racismeparagraffen.
Støtter Det Radikale Venstre ikke længere racismeparagraffen?
Altså, sidst jeg kiggede efter, var det jo sådan set noget, som man også i Det Radikale Venstre bakkede op om.
Men det gør man måske ikke, fordi det er en frygtelig indskrænkning af ytringsfriheden.
Der er nogle grænser for, hvad man må sige til hinanden.
Dem har vi justeret en anelse på med den her beslutning i går, fordi vi er blevet ramt af nogle ting, vi næppe havde forudset, da Danmarks riges grundlov blev nedfældet.
Det synes jeg er meget balanceret.
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det har været et lidt træls år i dansk politik, for at bruge et jysk udtryk.
Vi havde f.eks. i SF og Dansk Folkeparti lavet en fælles aftale om dagpengemodtagerne om at finde en god dagpengeløsning, man havde lovet ikke at skære på ældreområdet, man havde lovet ikke at ændre ved kontanthjælpen.
Det, jeg så kan se nu, et år efter og et år klogere, er, at man ikke fik lavet en god løsning for dagpengemodtagerne – der kom i hvert fald ikke flere penge med, som Dansk Folkeparti og SF ellers havde aftalt.
Der er foretaget store besparelser på kommunerne.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti herinde også har mange byrådsmedlemmer, så jeg ved også, at det er noget, de oplever, når de nu skal lave budgetter.
Man har brugt pengene på til gengæld at give billigere biler, man har givet penge til privatskolerne, og man har fastfrosset grundskylden.
Nu sagde hr. Kristian Thulesen Dahl før, at man først vil give skattelettelser, når man havde sikret kernevelfærden.
Jeg skal bare lige høre: Er det så hr. Kristian Thulesen Dahls opfattelse, at man nu har sikret kernevelfærden, siden man allerede nu er begyndt at give skattelettelser, billigere biler og penge til privatskolerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det synes jeg da er det tætteste, man kan komme det.
Mig bekendt har statsministeren ikke i dag udskrevet folketingsvalg, og han har heller ikke bebudet, at han er på vej til at gøre det.
Vi støtter den statsminister, vi har, og vi håber på, at vi får et rigtig godt samarbejde i en valgperiode, som der stadig væk er 3 år tilbage af.
Så der skal laves rigtig meget politik, og vi håber, at vi får mange gode resultater igennem.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det her handler ikke om stædighed, men det handler om måske en af de største ideologiske forskelle, der er i dansk politik, nemlig om vi vil have et uddannelsessystem, der lukker døre for de unge, der kommer fra hjem, hvor der ikke er stærke uddannelsestraditioner, eller vi vil have et uddannelsessystem, der åbner døre.
Nu kommer jeg jo fra den del af Danmark, hvor der ikke er stærk tradition for at tage en uddannelse, og jeg ved jo godt, at forudsætningen for, at mange kan bryde den negative sociale arv, hvad angår uddannelse, er, at man har muligheden for at komme ind på et hf, og at man har muligheden for at bruge den hf-uddannelse til at løfte sig videre derfra.
Jeg ved i øvrigt også, at en del af de unge, der forlader vores folkeskole med lave karakterer, ofte gør det, fordi opvækstbetingelserne er sværere der end andre steder i Danmark.
Når først de kommer ind på en ungdomsuddannelse, får kammeraterne, får overskuddet, så kan de faktisk blive nogle af de allerdygtigste.
Så lad være med at lukke døren for den danske ungdom.
Det er desværre det, nogle af jer har planer om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Tak for det.
Der var jo rigtig mange emner, man var fristet til at følge op på, men jeg vil nu tage et nyt.
Nu er vi nogle, der mener, at man til en boglig uddannelse godt må stille krav om boglig viden.
Jeg forstår så, at Socialdemokraterne har det meget svært med et adgangskrav på 4.
Nu er det jo sådan, at det et eller andet sted allerede i dag står i en bekendtgørelse om uddannelsesparathed i 8. klasse, der trådte i kraft under den tidligere regering, nemlig at eleverne har de faglige forudsætninger, hvis de bl.a. har opnået mindst 4 i gennemsnit af de standpunktskarakterer, der afgives i 8. klasse.
Erhvervsskolerne peger selv på – det har de været ude at gøre nu – at det er naturligt, at der er et højere karakterkrav til gymnasiet.
Så er det bare, jeg må stå tilbage og undres.
Er det ren stædighed, eller hvad er det, der gør, at Socialdemokraterne ikke vil acceptere et krav på 4?
Altså, skal vi gøre det ringere?
Skal vi gøre det niveau, der er på gymnasierne, dårligere, eller skulle vi ikke tage og gøre en boglig uddannelse til en rigtig boglig uddannelse?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Så tror jeg bare, vi skal ind i en diskussion af, hvad det er for en arbejdskraft, vi vil tiltrække, f.eks. fra Bangladesh og Indien, fordi det er tredjelandes borgere, vi taler om her.
Jeg er altså af den grundlæggende overbevisning, at når det handler om det ufaglærte og det faglærte og den faglærte del af vores arbejdsmarked, er det en opgave, vi skal kunne løfte selv i Danmark.
Herudover har vi jo adgang til hele det europæiske arbejdsmarked.
Den type arbejdskraft, jeg ønsker at tiltrække fra USA eller fra Bangladesh, er den højt specialiserede arbejdskraft, og det vil man stadig væk kunne gøre, også selv om vi har lavet en regulering af beløbsgrænsen.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Tak for det sofistikerede svar.
Spørgsmålet var egentlig bare, om det ville gøre det lettere eller sværere, hvis man hæver beløbsgrænsen, og om man dermed bidrager til problemet med mangel på arbejdskraft.
Det, der er kernen her, er jo lige præcis jobkortordningen og beløbsgrænsen, for den giver virksomhederne mulighed for at vurdere, om det er arbejdskraft, de har brug for.
Derfor er det afgørende her, hvem det er, der skal afgøre, hvad det er, virksomhederne har brug for.
I det her tilfælde vil jeg bare fastholde, at det lovforslag i sig selv bidrager til det problem, fru Mette Frederiksen satte på dagsordenen, om at gøre det sværere at skaffe den arbejdskraft, vi risikerer at komme til at mangle.
I fru Mette Frederiksens tale hæftede jeg mig ved en meget vigtig pointe om, at vi risikerer at stå over for mangel på arbejdskraft.
Jeg tror, det er helt afgørende, når virksomheder træffer beslutninger om at udvide deres produktion eller faciliteter i Danmark, at de har en vished for, at de har den arbejdskraft, de skal bruge, for ellers bliver det mere attraktivt at placere arbejdspladserne et sted, hvor der er adgang til arbejdskraften.
Noget af det, vi i fællesskab opnåede i den tidligere regering, var at gøre det lettere for virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og derfor vil jeg bare stilfærdigt spørge, om det initiativ, der nu med private lovforslag i Folketingssalen gør det sværere for virksomhederne ved at hæve beløbsgrænsen for den meget anvendte jobkortordning, ikke vil bidrage til problemet med mangel på arbejdskraft, som fru Mette Frederiksen selv i sin tale helt rigtigt gjorde så meget ud af?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
er måske det allerallervigtigste.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det er jo så netop også der, hvor man så kan sige, at vi bliver nødt til at satse også endnu mere på efteruddannelse, videreuddannelse, på den livslange nysgerrighed, der netop gør, at vi hele tiden løfter niveauet; hver gang vi får ny viden, løfter vi også det praktiske niveau.
Så jeg er glad for at høre, at ordføreren er enig i, at det er noget, vi også må satse på, altså videns- og kompetenceniveauet for den ufaglærte, for forskeren, altså hele vejen rundt netop for at styrke den grønne omstilling, som er der, hvor vi kommer til at se arbejdspladserne, så tak for det.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg synes jo, at noget af det, vi gjorde vi fællesskab, der var rigtig klogt, var at sikre, at de globale virksomheder, der er i Danmark, og som har behov for den højt specialiserede globale arbejdskraft, kan få den lettere.
Det kvitteres der i øvrigt også for.
Vi har afbureaukratiseret, vi har gjort nogle ting nemmere.
Det siger sig selv, at hvis LEO Pharma, som ligger i min baghave ude i Ballerup, skal blive ved med at være blandt nogle af de dygtigste i verden, skal de også have adgang til den allerallerbedste arbejdskraft.
Den tro, der er for mange steder, på, at hvis bare vi udvider arbejdsudbudet, løser vi problemerne, er simpelt hen for usofistikeret i den verden, som virksomhederne skal konkurrere i i dag.
Det er jo adgang til den rette arbejdskraft med de rigtige kvalifikationer, hvad enten det er en arbejdskraft, vi tiltrækker udefra, eller om det er vores egen arbejdsstyrke, der er vigtig.
For mig er arbejdsudbuddet uendelig ligegyldigt, hvis ikke arbejdsudbuddet har de kvalifikationer, som virksomhederne efterspørger.
Det er vel den kvalitative diskussion, vi har meget mere brug for at rejse end den, vi har hørt på i nogle år efterhånden.
Jeg tror i virkeligheden, at hvis vi for alvor vil den grønne omstilling i Danmark, er det komponeret af rigtig mange forskellige ting: forskning, sammenspillet mellem erhvervslivet og det, der foregår i forskningen, det grundlæggende uddannelsesniveau – nu diskuterer vi jo PSO i den her tid – der er rigtig mange elementer i det, men det er også ude på arbejdspladserne.
For hvis vi skal blive ved med at være førende, skal vi også have de dygtigste medarbejdere.
Og jeg kan høre, når jeg kommer til havnen i Hirtshals, hvor man netop er banebrydende på færgetransport, på en renere og mere miljømæssig måde, end man er andre steder i Europa, så kan man allerede nu se, at man kommer til at mangle faglært arbejdskraft.
Det er jo i høj grad den faglærte dansker, der i virkeligheden står for den grønne omstilling ude i produktionen.
Så der er mange forskellige ting.
Jeg tror, at det, der er det vigtigste i den her diskussion, er, at vi vil det, det er, at vi tør tro på, at det, der er en af Danmarks styrkepositioner, også kan være det i fremtiden, og at det i øvrigt er det, der gør, at vi kan skaffe arbejdspladser til rigtig mange forskellige typer medarbejdere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Nu har jeg selv undervist i den danske folkeskole i 10 år, og det værste, man kan byde unge mennesker, det værste, man kan byde elever, er ikke at have forventninger til dem, ikke at stille krav til dem.
Det skal vi gøre.
Der er jo en lang indfasning af den her reform.
Hvorfor er det, at vi skal gøre fagligheden dårligere?
Hvorfor skal vi gøre fagligheden dårligere i Danmark?
Hvorfor skal vi gøre gymnasierne dårligere?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det er jo faktisk det, der er det gode ved en afslutningsdebat: Så bliver ordene også sagt direkte.
Det handler altså om, at man skal stramme sig an.
Tror hr. Søren Pape Poulsen ikke, at der er forskel på, hvad det er for nogle betingelser, vi vokser op under i det her samfund, at der er en grund til, at alle ikke går den lige vej, og at det, hvis man er vokset op et sted, hvor der ingen uddannelsestraditioner er, hvor der ikke er nogen til at bakke op, og hvor der ikke er nogen rollemodel at spejle sig i, kan være sværere at tage en uddannelse, end hvis man er vokset op et sted i Danmark, hvor det er det mest almindelige?
Og når vi har skabt hf, som i øvrigt er en socialdemokratisk opfindelse, er det, præcis fordi vi ønsker, at alle børn og unge og voksne i det her land har præcis de samme muligheder for at realisere deres potentiale.
Den mulighed skal vi ikke ødelægge.
Jo, men nu skal man bare huske, at der faktisk var en forhandling om integrationsydelsen, hvor vi bragte ind til bordet, at der skulle tages et hensyn til børnene, og at vi bliver nødt til at have et øje på, hvordan børn vokser op i Danmark
Det var regeringen, der ikke ønskede den forhandling, der ikke ønskede den samtale og den snak.
Når det handler om det konkrete, kommer vi til at gøre vores stilling op, når vi nærmer os et valg, om, hvordan vi forholder os til de enkelte elementer.
Der kan være lang tid til et valg.
Vi ved, regeringen har planer om at bruge penge på skattelettelser til efteråret, og derfor kommer vi ikke det konkrete nærmere for nærværende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-06-01:
Det var en lang snak, men jo ikke noget svar.
Mener Socialdemokraterne, at integrationsydelsen er rigtig, eller mener man, den er forkert?
Vil man fastholde den, eller vil man afskaffe den, sådan at når folk kommer til Danmark, får de fuld kontanthjælp, altså en markant større ydelse end det, vi byder vores unge mennesker på SU?
Det er relativt simpelt at svare på: Vil Socialdemokratiet fastholde integrationsydelsen, eller vil man afskaffe den?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jamen jeg er jo af den overbevisning, at der er en sammenhæng.
Der er en sammenhæng mellem de regler, vi har i Danmark, og hvordan flygtningestrømmen bevæger sig.
Det tror jeg også efterhånden er alment kendt.
Det kan bare ikke stå alene, for det siger sig selv, at når mennesker sendes på flugt, flygter de fra noget, ikke til noget.
Og så sker der noget undervejs, ved vi godt, når først menneskesmuglerne kommer ind i billedet.
Derfor er vi ikke fremmed over for at skulle diskutere asylområdet som et samlet kompleks, kan man sige, og det gjorde vi også i efteråret.
Det ændrer bare ikke på, at der er en udfordring i forhold til børnene, for med al respekt for det initiativ, der er taget fra regeringens side om integration af flygtninge på arbejdsmarkedet, har jeg svært ved at se, hvad det er for mekanismer i dag, der skulle gøre, at alle kommer i arbejde,
al den stund vi har været helt utrolig dårlige til at få folk i arbejde indtil nu.
Vi skal blive bedre, men jeg er ikke sikker på, at alle kommer i arbejde, og derfor er der et hensyn at tage til børnene.
Vi er meget villige til at diskutere, også med den nuværende regering, hvordan vi så sikrer, at der ikke er børn, der kommer i klemme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Når man hører Socialdemokraternes formands tale, bliver man sådan lidt bekræftet i, at der er et Socialdemokrati, når I sidder i regering, og et andet Socialdemokrati, når I er i opposition.
For det er sådan lidt specielt at følge f.eks. diskussionen med De Radikale om, om det er 31 eller 45 lempelser på udlændingeområdet, og så den melding, som vi hører nu, når det første, som den regering, fru Mette Frederiksen sad i indtil for 11½ måned siden, gjorde, var at lempe udvisningsreglerne og fjerne det loft over børnechecken, som VK-regeringen havde indført, og når vi så i dag kan høre, at nu bliver man forarget, hvis der er en, der kan få 17 af sine børn til Danmark og fuld børnecheck.
Det her er derfor i forlængelse af det, som min gode kollega, hr. Jakob Ellemann-Jensen spurgte om, for der var en diskussion af, om ikke det samlede billede, den samlede pakke, man får, når man kommer til Danmark, har betydning.
Og der savner jeg altså et klart svar fra Socialdemokraternes formand på spørgsmålet om, hvad man så vil gøre ved integrationsydelsen – altså den ydelse, som gør, at hvis man kommer til Danmark og får asyl, får man den samme økonomi til rådighed, som vi byder vores unge mennesker, når de skal studere i Danmark.
Der kunne jeg forstå, at den socialdemokratiske formand var meget bekymret for børnene, men hvad mener Socialdemokraterne om integrationsydelsen?
Vil man bevare den, eller vil man afskaffe den?
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Jeg synes faktisk ikke, jeg fik svar på spørgsmålet.
Det er jo sådan, at den socialdemokratiske gruppeformand, hr. Henrik Sass Larsen, har sagt, at vi skal have en grænse for, hvor mange asylansøgere vi modtager.
Fint nok, så lad os indføre sådan en grænse.
Spørgsmålet til fru Mette Frederiksen er bare: Hvordan skal det administreres, hvis man ikke på selve grænsen, hvis vi har grænsekontrol, kan afvise folk og sende dem tilbage og sige, at de altså ikke kan komme ind her?
Der skal man jo bruge den mulighed, at man sender folk tilbage til et andet sikkert land, og det vil sige Tyskland.
Hvordan tænker fru Mette Frederiksen at det skal fungere, hvis man ikke bruger den mulighed, som Dansk Folkeparti altså foreslår, men som Socialdemokraterne siger nej til?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg tror, at spørgeren i sin indledning glemte at fortælle, at regeringen heller ikke bakker forslaget op.
Jeg er tilhænger af en stram udlændingepolitik, og jeg er af den fuldstændig klare overbevisning, at der er grænser for, hvor mange vi kan hjælpe i Danmark og i Europa, hvis vi skal have vores egne samfund til at fungere.
Men det er klart, at diskussionen og de efterfølgende beslutninger foretager vi selvfølgelig inden for den ramme af internationale spilleregler, der nu engang er.
Og det er derfor, at vi i efteråret, i øvrigt i fællesskab, fik strammet op på den danske asylpolitik, så vi kunne håndtere den flygtningestrøm, der var på daværende tidspunkt.
Om vi har behov for yderligere initiativer, får tiden jo vise.
Jeg tror, det er uhyre vigtigt at holde fast i, at vi ikke skal tage imod flere i Danmark, end vi evner at integrere, og det går ikke godt nok med den integration.
Men lige så rigtigt det er, lige så rigtigt er det jo, at flygtningene ikke forsvinder, når vi strammer op, og derfor bliver vi nødt til at hjælpe flere i nærområderne.
Her synes jeg, hvis jeg må være så fri, at Dansk Folkeparti skylder et svar.
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Jeg lyttede til Socialdemokraternes formands tale med stor interesse, fordi jeg lyttede efter, hvad Socialdemokraterne mener i forhold til asylpolitikken.
Jeg synes, det har været sådan lidt svingende, hvad man har hørt fra socialdemokratisk side.
Og prikken over i'et var, da Folketinget behandlede spørgsmålet om afvisning af asylansøgere på selve grænsen til sikre lande.
DF har jo den grundlæggende opfattelse, at vi skal bruge vores grænsekontrol aktivt, og det vil sige, at hvis man kommer fra et andet sikkert land og søger asyl i Danmark, skal vi tilbagesende de pågældende asylansøgere til det andet sikre land, og det vil jo så sige Tyskland.
Og det undrer mig, hvorfor Socialdemokraterne, hvis de vil føre en stram indvandringspolitik og asylpolitik, ikke kan støtte det forslag.
Og derfor vil jeg spørge fru Mette Frederiksen: Kommer vi til at se en anden linje fra Socialdemokraterne her i fremtiden?
For hvis man ikke støtter sådan nogle forslag, får vi altså ikke en stram indvandringspolitik i Danmark nogen sinde.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det er jo sådan set også det, vi i fællesskab har bedt regeringen om at undersøge, også hvad angår skoler, og hvad angår boligområder.
For lur mig, om ikke det kommer til at gå, som det plejer at gå i Danmark, nemlig at det er de udsatte boligområder, at det er de skoler, der i forvejen er udfordret, at det er de arbejdspladser, hvor der er flest ufaglærte, der igen kommer til at løfte den største del af integrationsopgaven.
Så vi går gerne i gang med diskussionen, men vi holder selvfølgelig ved – og det mener jeg også vi er forpligtet til – at diskussionen skal foregå inden for de internationale spilleregler, der er.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Mange tak for det.
Jeg vil hæfte mig ved, at fru Mette Frederiksen siger, at vi skal fastholde en stram udlændingepolitik.
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
Og det var også det, fru Mette Frederiksen nævnte i sine taler den 1. maj.
Et af de områder, hvor Socialdemokraterne ikke har stemt for regeringens stramninger, er det område, der handler om integrationsydelsen.
Så jeg vil bare høre, om man vil fastholde integrationsydelsen.
Eller ønsker man fra Socialdemokraternes side at afskaffe integrationsydelsen og altså give adgang til kontanthjælp og børnecheck fra den første dag, de er i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg synes jo, vi kan se et DONG, der står ualmindelig stærkt.
Det er til fordel for os alle sammen, det er til fordel for os, der ønsker den grønne omstilling – jeg tror måske, jeg er lidt mere ivrig i mit ønske, end spørgeren er – og det er selvfølgelig også til fordel for Danmark, at vi har så stærkt et selskab, som er så stærk en stemme både på den globale scene og i forhold til den grønne omstilling herhjemme.
De beslutninger, der er truffet om DONG, har jeg ikke noget grundlag for at anfægte, og jeg går selvfølgelig ud fra, at det, al den stund at Folketingets partier har haft adgang til at se materialet igennem og der ikke er fundet grundlag for at kritisere beslutningsprocessen, er foregået, som det skulle.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det er jo et meget elegant forsøg på at lægge lidt afstand til det.
Fru Mette Frederiksen var jo dengang medlem af regeringen, der tog den beslutning, og har haft stor indflydelse på, hvad man valgte at gøre, og derfor har fru Mette Frederiksen selvfølgelig også selv et ansvar for den måde, man håndterede det på.
Derfor er det da interessant at vide, når man nu kan se, at det, det ser ud til, er, at Goldman Sachs på bare et par år får en meget stor gevinst ud af det her.
Der var bekymringer om, at DONG i sin tid blev solgt på et alt for lavt grundlag, altså i værdiansættelse, og værdiansættelsen er her 2 år efter meget høj, som det ser ud til, og så er der nogen, der kan score en meget stor gevinst.
Er det særlig sympatisk set med socialdemokratiske briller, at det er sådan, det er foregået?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg vil gerne på vegne af forespørgerne begrunde forespørgslen:
På det her tidspunkt af folketingsåret er det jo en tradition, at vi tager en status på det folketingsår, der er gået, og derfor stiller vi traditionen tro en forespørgsel til statsministeren, hvori vi beder om en redegørelse for den indenrigs- og udenrigspolitiske situation, som Danmark står i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Tak for det, og tak til den socialdemokratiske formand og ordfører for talen til os her i dag.
Der er rigtig mange ting, man godt kunne tænke sig at spørge om, for der er mange ting, der er i vælten.
Der er røre i det socialdemokratiske parlamentariske bagland ved udsigten til at få muligheden for og retten til at prøve lykken af danskerne og komme tilbage til regeringsmagten, så der er masser af ting, det kunne være spændende at spørge om.
Men der er én ting, jeg specielt den seneste uges tid har tænkt over – noget, som jeg gad vide, hvordan fru Mette Frederiksen har det med.
Goldman Sachs ser ud til at score en gevinst på måske 8-10 mia. kr. ved at komme ind og investere i et par år i DONG.
Har man fortrudt det, man gjorde dengang, hvor man solgte ud på den måde?