runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-03-25:
Først og fremmest vil jeg gerne sige mange tak for de overvejende positive og konstruktive bemærkninger, som ordførerne har givet forslaget til lov om ændring af lov om Kunstrådet og lov om Statens Kunstfond.
Baggrunden for lovforslaget er, som det også er blevet nævnt, at lov om Kunstrådet fra 2003 indeholder en bestemmelse om, at loven skal tages op til revision i indeværende folketingssamling.
Formålet med det foreliggende lovforslag er at skabe større klarhed og gennemsigtighed i kunststøttesystemet.
Det sker igennem en række mindre justeringer i lov om Kunstrådet og lov om Statens Kunstfond.
Det var der almindelig enighed om, da samtlige politiske partier indgik en politisk aftale den 28. november 2008.
Der var også enighed om, at det tostrengede kunststøttesystem med et kunstråd, der fordeler projektstøtte og støtte til institutioner, og en kunstfond, der fordeler legater til individuelle kunstnere, er velfungerende og skal bevares.
Dansk kunst og kultur udvikler sig til stadighed, og nu har vi så justeret præmisserne, således at de også fortsat kan følge med.
Der er som nævnt tale om en række forslag til mindre ændringer.
I alt gennemføres fem ændringer.
Vi ændrer Kunstrådets navn til Statens Kunstråd.
Vi indfører en bestemmelse om, at udvalgene for billedkunst skal have fælles formand.
Karensreglerne afskaffes for medlemmer af repræsentantskaberne for både Kunstrådet og Statens Kunstfond.
Kunstrådets repræsentantskabs rolle som udpegende organ tydeliggøres, og Kunstrådets repræsentantskab og Statens Kunstfonds repræsentantskab får i fællesskab ansvaret for et årligt seminar om kunstens rolle i samfundet.
Der er som sagt tale om ret små ændringer i den reform af kunstrådsstrukturen, som et enigt Folketing vedtog tilbage i år 2003.
Det er ikke tid til de store ændringer af en struktur, som kun har været i kraft i 5 år.
Det er derimod tid til at foretage de justeringer og tilpasninger, som de første 5 år har vist os at der er behov for.
Med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne og ser frem til en velvillig behandling af lovforslaget i Kulturudvalget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-25:
Det Radikale Venstre kan, måske ikke så overraskende, i lighed med de øvrige ordførere støtte lovforslaget, idet det jo er led i en aftale, som vi alle sammen står bag.
Og det er rigtigt, at man kan betragte det som et lovforslag, der gennemfører en række små ændringer og justeringer.
Det er rigtigt, at der ikke er de store armsving og fremadrettede initiativer i det her, men dog en række mindre justeringer, som for de flestes vedkommende må siges at være meget fornuftige.
Det er jo det, der kan anskues fra to vinkler, for det er rigtigt, at nogle havde ønsker om, at der blev foretaget betydelig større ændringer i en retning, som vi bestemt ikke ønskede.
Spørgsmålet om f.eks. at afskaffe eller reducere de livsvarige ydelser og andre spørgsmål var jo oppe at vende.
Der var også klare politiske ønsker fra nogle om, at man f.eks. slog de to billedkunstudvalg sammen til ét.
Sådan kan der nævnes flere forskellige ting i det, der ligger her, og der er ingen tvivl om, at det, der laves nu, som sagt er nogle mindre justeringer, der fremadrettet er fornuftige.
Men fra radikal side er vi fuldstændig enige i det, som hr. Mogens Jensen fremførte fra talerstolen her; vi havde også meget gerne set, at man havde benyttet lejligheden til at tage nogle større skridt i retning af at skabe bedre vilkår for kunst- og kulturlivet i vores land.
Det kunne vi jo godt have gjort, hvis der havde været den tilstrækkelige politiske vilje til det.
Det er klart, det kræver økonomiske midler, og der vil jeg bare sige for vores eget vedkommende, at det har vi ved alle finanslovforslag været villige til at finde penge til.
Det vil vi også være fremadrettet.
Såfremt der er ønsker hos Folketingets partier om i en bredere kreds at finde flere penge til området, er vi at finde blandt dem, som meget gerne være med til at lave aftaler om det.
For det er jo en kendsgerning, at der er en skrigende mangel på en større pulje af frie midler, som kan disponeres.
Det er jo næsten grinagtigt så lidt, man har bedt området sidde og administrere.
Det er jo næsten sådan, at man knap nok kan være bekendt at konstatere, hvad man reelt sender ud af meget små beløb - eller af afslag, først og fremmest, til alle de steder, hvor man med meget god ret og også indholdsmæssigt kunne tillade sig at sige, at her var der absolut støtteværdige formål.
Så vi har det på samme måde, som det er sagt fra hr. Mogens Jensens side.
Når lejligheden giver sig, den førstkommende lejlighed til at forbedre rammevilkårene for de her områder, vil vi gøre, hvad vi kan, for det, og vi håber sådan set, at flest mulige i Folketinget vil være med til det.
Men som sagt: De mindre ændringer, der foretages her, er dels udtryk for nogle kompromiser, dels udtryk for nogle tiltag, som på justeringsområdet gør tingene lidt bedre, end de er i dag, og dem kan vi fuldt ud tilslutte os.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-25:
Da lovforslaget her kun indeholder små ændringer, som allerede andre ordførere før mig har redegjort for, skal jeg gøre det kort.
Vi Konservative støtter selvfølgelig de ændringer, der er her, som vi også mener er udtryk for god fornuft.
Vi er faktisk meget tilfredse med den måde, Kunstrådet fungerer på, og vi mener også, det er godt med et aktivt repræsentantskab.
Derfor er vi selvfølgelig også glade for, at man nu får fastlagt deres rolle, så den måske er mere klar og de har nogle klare arbejdsområder, som de kan gå i gang med.
Vi Konservative støtter og er glade for, at man er blevet enige om, at der skal afholdes et årligt seminar, hvor kunstnere og politikere, og hvem der ellers kunne have lyst til at komme til det, kan inspirere hinanden og få udviklet god ny kunstpolitik og komme med gode ideer.
Vi er så sådan set også glade for, at det her lovforslag ikke er mere vidtgående.
Så kan vi altid diskutere, om der skulle uddeles nogle større portioner,
men det betyder jo, at vi skal finde pengene et sted, og det kan vi alle sammen have en drøm om.
Men vi synes, at bevillingerne er gode, som de er, og er glade for, at der fortsat er muligheder i den henseende.
Karin Nødgaard (DF), 2009-03-25:
Der skal indledningsvis udtrykkes tilfredshed med, at den undersøgelse, der blev iværksat i 2007 om kunststøttestrukturen, overordnet set er velfungerende, og det nævnes jo også i forslaget, som vi har til behandling i dag.
Der er dog også nævnt nogle områder, hvor det ville være relevant at få nogle justeringer.
Sidste år havde vi så muligheden, som vi også hørte fra den tidligere ordfører, for at drøfte nogle ændringer med ministeren i forhold til det her lovforslag, og det er jo så udfaldet af disse drøftelser, som vi er blevet enige om at der skal tages stilling til i dag.
Der har jo været meget forskellige høringssvar.
Nogle er kommet med ændringsforslag, men der er også en del, der bare er kommet med nogle gode kommentarer, som jeg synes har været relevante, og som der også er taget højde for i lovforslaget.
Lovforslaget skitseret fem områder, som der skal tages stilling til.
Det første er en tydeliggørelse af Kunstrådets repræsentantskabs opgave som udpegende organ.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti synes er helt i orden, det har vi ikke nogen indvendinger imod.
Det andet punkt, som lyder meget interessant, og som på sigt kan bidrage med stor viden til samtlige aktører inden for kulturen og kulturpolitikken, er det årlige seminar, der lægges op til.
Her vil man fra alle dele af kultur- og kunstmiljøet kunne mødes og få en dialog, som vil være gavnlig for os alle.
Fra politisk side synes jeg, at der netop i dette initiativ ligger nogle meget spændende muligheder, og der ligger givet også nogle politiske udfordringer.
Spørgsmålet om at afskaffe karensreglerne for de to repræsentantskaber har vi også tidligere hørt om, men der har vi i Dansk Folkeparti heller ikke nogen indvendinger.
Det bør i den forbindelse måske nævnes, at det punkt altså ikke har været noget, man har haft mange indvendinger imod i høringssvarene, og jeg synes jo netop, at erfaringen fra repræsentantskabsarbejdet også vil kunne styrke medlemmer af råd og udvalg.
Så det er egentlig udmærket.
Med hensyn til spørgsmålet om de to billedkunstudvalg har der jo været nogle drøftelser om, hvorvidt der skulle være en fælles formand, og jeg håber, at man på sigt, også de, som har nogle betænkeligheder ved det, vil kunne se, at det trods alt vil kunne styrke fagområdet, når der er en fælles formand til at koordinere arbejdet.
Så siger man jo, at kært barn har mange navne, men i forbindelse med det her forslag er det jo bare et spørgsmål om, at der skal tilføjes en lille del til Kunstrådet.
Det er selvfølgelig glædeligt, at kommunerne har lagt vægt på, at der skal satses på kunst og kultur.
Afslutningsvis vil jeg lige notere, at der generelt i kulturlivet og også blandt de involverede medlemmer af fonde og nævn er en tilfredshed med den måde, hvorpå ændringerne, som blev gennemført med reformen i 2003, fungerer.
Jeg synes, det er positivt, at der også finder en dialog sted mellem f.eks. Kunstrådet og politikerne.
Det er jo noget, som vi alle sammen kan nyde godt af på sigt.
Troels Christensen (V), 2009-03-25:
Med L 148 har vi at gøre med en lovgivningsmæssig gennemførelse af den politiske aftale om Kunstrådet, som alle Folketingets partier jo indgik i november sidste år.
Baggrunden for aftalen er, at loven om Kunstrådet skal revideres i denne folketingssamling.
Resultatet af den uvildige undersøgelse af selve kunststøtteordningen, som Kulturministeriet iværksatte sidste efterår, viser, at den tostrengede støttestruktur, vi har her i Danmark, overordnet set fungerer tilfredsstillende.
I rapporten peges der dog på enkelte forbedringsmuligheder, som der nu tages hånd om med dette lovforslag.
For det første ændres kunstrådets navn til Statens Kunstråd.
Denne ændring skyldes, at flere kommuner i dag har etableret deres egne kunstråd, og for at undgå forvekslinger understreges det her med det nye navn, at der er tale om statens kunstråd.
For det andet gennemføres en bestemmelse om, at der fremover udpeges en fælles formand for kunstrådets to billedkunstudvalg.
Udnævnelsen af en fælles formand skal sikre en bedre koordinering af udvalgenes arbejde og uddelinger, hvilket der er gode erfaringer med, bl.a. i Statens Kunstfonds to billedkunstudvalg.
For det tredje afskaffes de karensregler, der i dag er for repræsentantskaberne.
Det vil fremover være muligt at sidde i repræsentantskaberne i op til to perioder, ligesom det bliver muligt at sidde i både Statens Kunstråds repræsentantskab og Statens Kunstfonds repræsentantskab samtidig.
Det vil uden tvivl være givtigt for udvalgene at have mulighed for at rekruttere personer med erfaringer fra en tidligere periode.
Herudover foreslås det med lovforslaget, at repræsentantskabets fremtidige funktion primært skal være at udpege medlemmer til Statens Kunstråd og dets udvalg og ikke i så høj grad som tidligere følge kunstrådets virksomhed.
Fremover vil det være Statens Kunstråd selv, der fremsender regnskaber til kulturministeren, og denne ændring foretages for at understrege, at Statens Kunstråd har ansvaret for egne regnskaber, hvilket jo også synes rimeligt nok.
Endelig pålægger dette lovforslag repræsentantskaberne at afholde et årligt seminar for at diskutere kunstens rolle i samfundet.
Dette seminar skal skabe bedre rammer for, at de kunstfaglige organisationer kan mødes med de folkevalgte politikere, lidt på samme måde som vi kender det på uddannelsesområdet, hvor man har de berømte Sorømøder.
Dette initiativ bakkes op fra både fagligt og politisk hold.
På baggrund af denne gennemgang af åbenlyse fordele kan jeg hermed meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-25:
Jeg er ked af, at jeg ikke har en halv time, men nu blander hr. Jesper Langballe nok tingene lidt sammen, fordi biskoppen jo både er gejstlighed og her også chef for præsten.
Der er ikke nogen gradsforskel, uanset hvem vi er.
Så kan der være nogle, der er noget mere i samfundet og derfor har en anden pligt.
Men jeg holder mig til gamle Grundtvig, som jo netop på sine meget gamle dage ved en rigsdagsprædiken meget klart sagde, at det omsider var gået op for ham - han ville jo ikke have folkekirke i starten - at folkekirken var den bedste ordning, for så var det Folketinget og ikke præsteskabet, der bestemte, og det var med til at bevare friheden.
Og det er vi to jo hundrede og halvtreds procent enige om.
Jeg kan sige til hr. Jesper Langballe, at jeg om et par måneder vil udgive en lille bog, hvor den prædiken er medtaget, fordi den jo siger alt om, hvad det er for en fremragende folkekirkelig ordning, vi har.
Det er den ordning, der er allerbedst til at bevare friheden.
Jesper Langballe (DF), 2009-03-25:
Det er jeg glad for at høre, og det regner jeg så med at ministeren kommer til rette med Ombudsmanden om.
Så kunne jeg godt tænke mig til sidst at stille et principielt spørgsmål i den her anledning: Er ministeren enig med mig i, at under en luthersk kirkeordning er det ministeren, repræsentanten for den borgerlige øvrighed, og ikke nogen gejstlig repræsentant, der har det sidste og afgørende ord?
Jeg kunne citere de berømte ord af Luther
Det er just sagt til de tyske fyrster for at gøre dem opmærksom på, at det var dem og ikke gejstligheden, der havde retten til at bestemme i kirken.
Og det vil også sige, at i en sag som denne har den borgerlige øvrighedsrepræsentant - fyrsten, kirkeministeren - en klar ikke bare ret, men pligt til i givet fald at underkende den gejstlige øvrighed.
Det vil jeg gerne høre ministerens syn på.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-25:
Det er jeg glad for.
Vi kan selvfølgelig også forfølge det yderligere i udvalget med spørgsmål, som vi så kan få besvaret.
Men når jeg rejser det, er det jo, fordi jeg synes, der er noget sundt i, at man løbende har en diskussion om, hvordan man sikrer den fornuftige adskillelse, der skal være mellem dem, der sidder med det direkte politiske ansvar, og dem, der sidder med den mere kunstfaglige vurdering af, hvornår noget skal have støtte, eventuelt ikke skal have støtte, og den slags ting, og fordi det er vigtigt, at man ikke på nogen måde kan sætte en finger på, om der er en sammenblanding af interesser.
Så det er jeg glad for at ministeren vil kigge nærmere på.
Carina Christensen (KF), 2009-03-25:
Det er jeg helt enig i.
Altså, vi går alle sammen ind for armslængdeprincippet, og at det føres ud i den yderste udstrækning.
Jeg oplever nu i dag, at det fungerer hensigtsmæssigt, også selv om der er en fælles sekretariatsbetjening.
Men jeg går da gerne i dialog om, om der er nogle forbedringer, der kan ske, så det fungerer endnu mere fornuftigt, end det gør i dag.
Jeg vil gerne takke for bemærkningerne under førstebehandlingen i dag.
Lovforslaget følger op på en række beslutninger, der er truffet i kredsen af partier bag medieaftalen for 2007-2010 - beslutninger, der bl.a. vedrører den kommende digitalisering af tv-signalerne fra den 1. november 2009, som gør, at hele Danmarks befolkning får mulighed for at se mere og bedre tv.
En af hovedændringerne i lovforslaget vedrører forslaget om at indføre en ny lokal-tv-ordning som følge af overgangen til digitalt tv.
Endvidere foreslås nogle ændringer og præciseringer af licensordningen.
Et tredje hovedelement er forslaget om at begrænse omfanget af must carry-reglerne, bl.a. for at forbedre konkurrencesituationen, og samtidig bliver reglerne mere præcise.
Endelig foreslås det - med udgangspunkt i den indgåede tillægsaftale fra januar 2009 - at give TV 2 adgang til at opkræve abonnementsbetaling for hovedkanalen fra januar 2012.
Jeg vil sige, at jeg er glad for, at det bl.a. herved er lykkedes at skabe bred politisk enighed om en redningsplan for TV 2.
Med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne og se frem til en velvillig behandling i Kulturudvalget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-25:
Men når det er sagt, er den ordning, man er nået frem til, måske endda ikke så ringe; i al fald giver den anledning til, at man får tacklet nogle af de udfordringer, man stod med og står med.
Alternativet til ikke at lave en omstruktureringsplan ville jo - i al fald set med vores øjne - have været, at man ikke kunne udelukke, at der ville være meget store overlevelsesproblemer for TV 2-stationen og TV 2-koncernen.
Vi er derfor godt tilfredse med, at det lykkedes at skabe bred enighed om den plan, der nu foreligger, og vi bakker derfor også fuldt og helt op om det lovforslag, der ligger her.
Det afgørende for os er, at der nu er skabt grundlag for at få EU-Kommissionens godkendelse, således at TV 2 igen kan bringes økonomisk på fode.
Vi har selvfølgelig noteret os den debat, der er, om, hvorvidt man nu i virkeligheden havde en situation, hvor man nødvendigvis havde behøvet at gå ind i en løsning af den her karakter.
Det tror jeg i et vist omfang er set i bagklogskabens lys, og vi må under alle omstændigheder sige - i al fald set med vores øjne - at det er fornuftigt, at vi på vores public service-stationer i Danmark, altså på de stationer, der har forpligtelser på området, har en økonomi, der betyder, at man rent faktisk også kan leve op til det på en kvalitetsmæssigt tilfredsstillende måde. Så skulle man være i den situation, at årene fremover tegner til også at kunne blive overskudsgivende for TV 2, er det jo ikke noget, man skal være ked af; det er jo noget, man skal være glad for.
Så på den måde ligger der formodentlig fremadrettet nogle fornuftige ting, også i det her.
Vi finder det også tilfredsstillende, at Danmarks Radio inden for rammerne af den eksisterende licensordning får tilført nogle hårdt tiltrængte midler til nye initiativer på den her måde, og jeg vil også gerne tilsige mit partis støtte til de øvrige ændringer, som vedrører opkrævning af licens.
Som flere har været inde på, er det jo ganske fornuftigt, at man giver muligheden for, at den licensbetaling - der for nogle godt kan være ganske stor, når den falder med sjældne mellemrum nu også kan spredes ud.
På samme måde kan vi støtte ændringen i must carry-reglerne og også den nye ordning for udsendelse af ikkekommercielt tv.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-25:
Det her lovforslag er jo en direkte konsekvens af, at vi går fra at sende analogt tv til at sende digitalt tv.
Det er så også en konsekvens af, at vi i januar måned lavede en aftale omkring TV 2's økonomi, og med det her lovforslag giver vi jo TV 2 mulighed for i fremtiden at opkræve brugerbetaling.
Lovforslaget indeholder, som også tidligere ordførere har nævnt, også andre ændringer, bl.a. at det nu bliver muligt at betale sin licens en gang om måneden i stedet for en gang hvert halve år.
Det er en beslutning, som vi har truffet, fordi der er mange studerende og andre, der godt vil fordele den store udgift over en længere periode i stedet for at skulle tage det relativt høje beløb ud af SU'en, eller hvad det nu end måtte være, en gang hvert halve år, hvilket kan være svært at overskue.
Så vi regner sådan set også med, at det her vil få flere til at betale licens, og dermed vil der også være flere penge til at lave godt tv for.
Derudover indeholder forslaget også ændringer af must carry-bestemmelserne.
Must carry betyder jo, at fælles antenneanlæg og kabel-tv, som YouSee og Stofa, har en pligt til at distribuere public service-kanalerne.
Det mener vi Konservative vil skabe en mere lige konkurrence mellem de forskellige kanaludbydere, men det vil så også skabe konkurrence mellem dem, der udbyder sendesignalet, da det i dag netop kun er fællesantenneanlæg og de andre kabel-tv-udbydere, der er omfattet af must carry-bestemmelsen, mens Canal Digital og Viasat jo som bekendt ikke er omfattet.
Så vi synes, at det er en rigtig fornuftig ændring.
Lovforslaget indeholder også ændringer for ikkekommercielle tv-stationer, netop når vi går fra analog udsendelse til jordbaseret digital udsendelse.
Så alt i alt synes vi, at det her lovforslag indeholder en række gode ændringer, som vi fuldt ud støtter.
Pernille Frahm (SF), 2009-03-25:
Det er det så ikke, for mit partis ordfører er hr. Holger K. Nielsen, men han kan ikke være her, så jeg skal på vegne af SF læse følgende op: SF er med i medieforliget og kan naturligvis støtte lovforslaget, som er en konsekvens af medieforliget og tillægsaftalerne om digitaliseringen og TV 2' økonomi. Der er god fornuft i forslagene om en ny struktur på lokal-tv området, som skal sættes i søen på MUX 1.
De større regioner giver en bedre frekvensanvendelse, og den nye model for landsdækkende ikkekommercielt tv muliggør, at vi får bedre styr på hele området.
SF er en stærk tilhænger af lokalt ikkekommercielt tv, og de foreslåede ændringer er fornuftige.
Opstramningerne på licensområdet er en del af hjælpepakken til Danmarks Radio, som har været ude i store problemer på grund af budgetoverskridelsen i DR Byen.
Det er ikke, fordi vi er vildt begejstrede for de skærpede beføjelser, og vi bør nok have en diskussion om det hensigtsmæssige i at beholde det nuværende licenssystem i stedet for at få en skattefinansiering af public service i Danmark.
Hvis det kan gøres, uden at politikerne vil blande sig Danmarks Radio,
er vi åbne over for et skattefinansieret licenssystem.
Redningspakken for TV 2 har fyldt meget i debatten, hvilket er naturligt, når man betænker TV 2's gennemslagskraft hos seerne.
Vi finder det vigtigt at fastholde et TV 2, som også sender nyheder og dokumentarudsendelser og andre seriøse udsendelser.
Det vil være et stort tab for mediebilledet, hvis TV 2 kommer til at ligne TV 3 eller de andre rent kommercielle stationer.
Vi fastholder stadig, at privatiseringen af TV 2 var en stor fejl, men ved også udmærket, at det var en pris for at gå med i medieforliget, at vi skulle acceptere denne præmis.
Men privatiseringen har unægtelig været vanskeligere end forudset med TV 2's store økonomiske problemer og de verserende retssager, og det ville klæde flertallet at erkende det faktum, så kunne vi få en ny linje for TV 2's fremtid.
Den foreslåede model for brugerbetaling er vi heller ikke vildt begejstrede for, men den var det bedst opnåelige, hvis TV 2's økonomi skulle reddes, uden at stationen skulle skære ned for seriøsiteten.
Forslaget om breaks i film med reklamer eller om politiske reklamer var trods alt langt værre.
Public service er tæt forbundet med free to air-tv, og det holdes der fast i med den foreslåede model.
Alt i alt kan SF støtte det fremsatte lovforslag.