runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Vi skal forholde os til ansøgningerne i henhold til de regler og retningslinjer, vi har, bl.a. loyalitetserklæringen.
Hvis folk ikke opfylder loyalitetserklæringen, mener jeg ikke, de skal have statsborgerskab.
I forhold til Jehovas Vidner, som er blevet nævnt flere gange: Jehovas Vidner er ikke antidemokrater.
Jehovas Vidner har ikke en ambition om at indføre et totalitært samfund, hvor man stener utro kvinder.
Jehovas Vidner accepterer demokratiet, de vil bare ikke deltage i afstemning, når der er valg.
Så man skal virkelig være forsigtig med at sætte lighedstegn mellem Jehovas Vidner og de der bindegale jihadister.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Jeg vil gerne sige tak for en flot ordførertale.
Det, der får mig til at spørge, er, at hr. Naser Khader sådan de seneste dage har gjort det til en særlig begrundelse, at han var ny ordfører.
Det kom lidt bag på mig, for jeg tænkte: Hvad har det af konsekvenser for folkestyret, hvis der efter valg kommer nye ordførere på områder, hvor man synes det kunne være anderledes, som så siger, at nu er man nødt til at kigge på den sag igen, for nu er der kommet nye ordførere?
Jeg forstår ikke begrundelsen, og jeg mener, det ville være fuldstændig uholdbart, hvis man overhovedet skulle tænke den tanke til ende.
Så jeg savner bare begrundelsen eller baggrunden eller vil gerne høre om hr. Naser Khaders tro på, at det virkelig holder vand.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Nu handler det ikke om alle ordførerskaber – jeg har ni styks.
Det handler ikke om det udenrigspolitiske, det handler ikke om kultur, medier, kirke.
Det handler om det at sidde i Indfødsretsudvalget, som er unikt og specielt, og hvor vi behandler sagerne ud fra grundlovens § 44, stk. 1.
Der står, at det er en politisk beslutning; det er et politisk flertal, der afgør det.
Vi sidder som MF'er som sagsbehandlere – du og jeg – og vi får alle sammen de der flyttekasser med bilag, som vi skal gennemgå, og vi forholder os også subjektivt det.
Vi ser på de formelle kriterier, men jeg har da givet et ja til en, der var analfabet, hvor jeg tænkte: Vedkommende kan simpelt hen ikke lære dansk, men jeg vil gerne være large.
Det ville du eller en anden måske ikke.
Så vi sidder faktisk og vurderer det subjektivt, og derfor kan den ene ordfører have én holdning og den anden en anden holdning, også inden for samme parti.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Men, hr. Naser Khader, uanset det, vil det så ikke være fuldstændig uholdbart, også på det her område – og især på det her område – hvis ethvert parti kunne benytte sig af at sige: Nu har vi fået ny ordfører, så vi vil gerne lige kigge på de sager fra tidligere?
Jeg har bare tænkt lidt over det nu, hvor det har været fremført så markant som en begrundelse, og ikke rigtig kunnet forstå det i forhold til folkestyret.
Så ville det ikke bare være fuldstændig ødelæggende for princippet om, at når først man har taget stilling, har man taget stilling, og at partiet står ved det og ikke enkeltpersoner?
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Undskyld, vi står og sludrer.
Jeg har egentlig rejst mig sådan af ren nysgerrighed, og det er, fordi jeg i dag har kunnet læse, at ordføreren foreslår, at alle de sager, vi behandler i dag, og som gudskelov ser ud til at komme igennem, skal genbehandles, så man kan finde ud af, om der er flere – jeg citerer – »jihadister« blandt de her sager.
Hvordan forestiller hr. Naser Khader sig at man tjekker dem igennem rent praktisk?
Altså, hvem skal gøre det, og hvordan skal det gøres?
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Jeg har ikke sagt alle sager.
For jeg har flere gange understreget, at et flertal er lovlydige borgere, der bidrager positivt til det her samfund, og de fortjener statsborgerskab, og tillykke med det.
Det, jeg har sagt, er, at der er nogle iblandt, der ikke opfylder de kriterier.
Jeg har fået borgerhenvendelser fra nogle, der hævder, at nogle har købt sig til lægeerklæringer.
Der er nogle, der hævder, at nogle er jihadister.
Derfor siger jeg, at jeg godt kunne tænke mig at genbehandle de 2.500 sager, så vi kunne gå i dybden med nogle af de påstande, der kommer her.
Det kan jo være, det ikke holder.
Men jeg mener, det er vigtigt, at vi tager de henvendelser alvorligt, især hvis de kommer fra læger og ikke jaloux naboer.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Mit næste spørgsmål vil så være: Hvem er det, der definerer de her kriterier, som ordføreren snakker om skal ligge til grund, når man kigger sagerne igennem?
Er det ordføreren, der skal definere dem?
Og betyder de her kriterier så, at f.eks. Jehovas Vidner ikke vil kunne få statsborgerskab, fordi de, så vidt jeg ved, opfordrer til ikke at stemme?
Betyder det, at kommunister, som Dansk Folkeparti foreslår, ikke kan få statsborgerskab?
Hvem er det, der definerer de her kriterier?
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Altså, jeg synes ikke, det er fair, at jeg skal forholde mig til 2.500 sager, jeg ikke har set.
Så opdager vi helt tilfældigt, at en af dem er en islamist, en antidemokrat.
Jeg er overbevist om, at der er flere af hans slags, og vi kan først finde ud af det, hvis vi gennemgår sagerne igen.
Det, jeg siger, er, at vi ser på de her ting med forskellige briller.
Jeg ser på dem med nogle andre briller end andre.
Jeg forstår godt, at Liberal Alliances ordfører siger, at han har set dem og ikke vil se dem igen.
Men jeg har ikke haft den mulighed, og derfor siger jeg, at det er min ret at få lov til at se de der sager, selv om de blev førstebehandlet i sidste folketingssamling.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak.
Nu sidder jeg og mit parti jo desværre i opposition i Grønland, men vi har jo fremsat en række meget konkrete løsningsforslag til debat i Inatsisartut, og det handler bl.a. om det her med vejledende sagstal.
Vi ser jo desværre, at der er en manglende vilje til at kigge på sagstal.
Man vil lave en undersøgelse, og det vil sige, at der inden for den her valgperiode ikke kommer til at ske noget, medmindre der bliver lagt et pres, så vi bliver nødt til at kigge på det.
Så jeg synes, det er vigtigt at understrege, som jeg har sagt tidligere, at det er et grønlandsk anliggende, men jeg synes også, det er rigtig vigtigt – og det er måske mest en opfordring til mine grønlandske kollegaer i Inatsisartut og særlig i naalakkersuisut – at vi bliver nødt til at finde nogle løsninger.
Det her handler ikke om partipolitik, det handler om, at vi har en fælles interesse i, at børn og unge i Grønland og rigsfællesskabet selvfølgelig skal trives, og vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre det.
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, som Finn Sørensen fra Enhedslisten var lidt inde på i forhold til det her med børnesagkyndig viden og rådgivning, for jeg synes ikke, at jeg fik et klart svar.
Ordføreren var inde på, at det ville være rigtig fint, hvis der var danske socialrådgivere, som søgte stillinger i Grønland.
Men jeg synes også, det er vigtigt at påpege, at Naalakkersuisut på området jo selv tidligere har været ude at sige, at der faktisk findes en del uddannede socialrådgivere i Grønland, som ikke arbejder som sagsbehandlere.
Det synes jeg giver anledning til bekymring for, om vi skaber nogle arbejdspladser, som er attraktive nok til, at de har lyst til at være socialrådgivere.
Når man sidder med op til 300 sager pr. sagsbehandler, synes jeg, det er bekymrende.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Nu vil jeg ikke sammenligne forholdene for landbetjentene her med forholdene for vores kommunefogeder, for det kan man slet ikke sammenligne.
Her kan man køre direkte ud til en landsby på ingen tid, hvorimod hjemme hos os kan der måske gå op til flere dage, før politiet når ud til en bygd på grund af afstanden, vejret og meget andet, og derfor kan man ikke sammenligne det.
Men vi gør, hvad vi kan, på it-området, for at få det bedste ud af det her.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-11-05:
Det forstår jeg til fulde, men sådan er virkeligheden jo ikke engang i Danmark.
Det er ikke, fordi jeg ikke bakker op om, at man nødvendigvis skal have kigget på den her situation med bygdefogederne.
Men jeg bor heller ikke i en by, hvor jeg har 24-timers politibetjening eller overhovedet myndighedsbetjening.
Og sådan er virkeligheden jo for en lang række borgere i det her land.
Det, jeg bare siger, er, at hvis man på kort sigt skal gøre noget ved retssikkerheden, kunne anvendelse af ny teknologi vel godt være en mulighed.
Er ordføreren ikke enig i det?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Vi bor jo i et samfund, hvor vi regnet i kilometer er meget langt fra hinanden fra by til bygd.
Og i den sammenhæng er det selvfølgelig altid en udfordring at nå hinanden der, hvor det virkelig sker, og hvor man skal være der hurtigt.
Det er ikke altid lykkedes at være til stede, når folk virkelig har haft behov for det.
Derhjemme gør vi alt, hvad vi kan, for at have kontakt til hinanden via internettet.
Vi har telekonferencer, vi har telefonkonferencer, og vi har andre veje, som it hjælper os med.
Det er et område, som bliver prioriteret meget højt, og det bliver også brugt så meget, som man overhovedet kan.
Det er noget andet at have retssikkerhed i den by, man er i, altså at man har en politirepræsentant at rette henvendelse til, at der er nogle, man kan rette henvendelse til, og at man ikke skal opsøge hjælp kun via telefon eller internet.
Det har meget, meget stor betydning for vores opfattelse af et sikkert retssamfund.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-11-05:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
I lovforslaget forsøger man at tage hensyn til aktuelle grønlandske forhold som transportafstande og sådan nogle ting.
Og der vil jeg spørge – og tilgiv min uvidenhed om grønlandske forhold – om ordføreren kan se en mulighed for i større udstrækning at integrere brug af ny teknologi, f.eks. videokonferencer, i netop den politimæssige behandling, som har været oppe flere gange i debatten om bygdefogeder?
Men det gælder i virkeligheden også i forhold til det aktuelle lovforslag om adgang til børnesagkyndig rådgivning og de andre forhold, som har været drøftet.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Når man gerne vil sikre ligebehandling af rigsfællesskabets borgere, forpligter det til, at man ikke nedprioriterer nogle dele af rigsfællesskabet og opprioriterer andre steder.
Det er diskrimination, og det synes jeg ikke er rigsfællesskabet værdigt.
Jeg synes, at retssikkerheden skal være den samme alle steder, uanset hvor du bor i rigsfællesskabet.
At være i rigsfællesskab betyder, at vi gør ting i fællesskab for at sikre, at riget bliver stærkere.
Og i den sammenhæng tror jeg også, at der er et godt stykke vej, før man overhovedet kan tale om ligestilling, hvad angår retssikkerhed.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Tak for svaret.
Vi er også glade for formuleringen i regeringsgrundlaget om, at retsvæsenet i Grønland skal være på samme niveau som i Danmark.
Men uden at genere nogen som helst kan man sige, at det jo sådan set har været et princip i mange, mange år, og at vi alle sammen må konstatere, at der er ret lang vej, før det passer med virkeligheden.
Tak, og tak for ordførertalen.
Også tillykke til fru Aleqa Hammond og hendes parti med det lovforslag, vi i dag behandler, og som alt tyder på bliver vedtaget i stor enighed.
Jeg vil godt fortsætte lidt med det, hr. Rasmus Jarlov spurgte ind til, nemlig det retlige område, hvor Danmark jo har ansvaret.
Der har vi nu fået to konkrete forslag.
Mit spørgsmål er: Er der andre konkrete forslag til, hvordan vi kan komme nærmere det mål, som alle jo er enige om, nemlig at niveauet i Grønland på det retspolitiske område skal være det samme som i Danmark?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
En anden ting, som jeg synes er meget vigtig, er, at vi ikke mangler den politiske vilje til at gøre noget.
Vi står og mangler ressourcer af mennesker, der kan være med til at løfte et stort ansvarsområde som det her.
Jeg kan kun opfordre folk, rigtig gode hoveder, til at søge at få et arbejde i Grønland og være med til at løfte det her arbejde, fordi vi står og mangler veluddannet personale i socialrådgiversektoren, i pædagogsektoren og mange andre sektorer, der alle sammen kan være med til at løfte op om problemstillingen her.
Jeg tror også, at det er vigtigt, når vi taler om samarbejde, at vi også ser på, hvordan vi sammen kan styrke hinandens indsatser.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Det vil jeg bare kvittere for, og det synes jeg bestemt er noget, vi skal tale om.
Det er klart.
Hvis der er så mange mennesker, der er uden et sted at rette henvendelse til, hvis de har nogle problemer i forhold til politivæsenet eller retssystemet i det hele taget, så er det selvfølgelig et problem, og det lyder også i mine ører forkert.
Så det synes jeg vi skal tage en diskussion om.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at Grønland og Danmark generelt har mange gode erfaringer med at hjælpe hinanden.
Jeg ved også, at Socialministeriet og det grønlandske familiedirektorat har interne aftaler, hvor de hjælper hinanden inden for rådgivning, knowhow og deslige, som har en stor betydning for arbejdet videre frem.
I den sammenhæng tror jeg godt, at Danmark og Folketinget kan stå bag at sikre en bedre retssikkerhed i Grønland, så den kan stilles på lige fod med retssikkerheden i Danmark.
Det tror jeg ville have stor betydning.
Hvis jeg var barn og voksede op og følte, at der blev gjort en uret mod mig, ville jeg gerne have nogen at rette henvendelse til.
14 ud af vores bygder er i dag uden kommunefogeder, dvs. ingen rettens mand, man kan henvende sig til.
Det har meget, meget stor betydning for vores forståelse af et retssikkert samfund.
I den sammenhæng tror jeg helt sikkert at hele Folketinget kan gøre nogle ting meget bedre, end man gør i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Tak for indlægget og nogle betragtninger, som jeg kan erklære mig meget enig i.
Jeg er glad for, at der også fra Siumuts side er en positiv indstilling til lovforslaget, som jeg selvfølgelig også selv har været med til at fremme behandlingen af hele vejen igennem fra den grønlandske behandling og frem til, forslaget er blevet fremsat her i dag.
Jeg vil spørge, om Siumut har nogle ideer til, hvordan vi kan øge samarbejdet mellem Danmark og Grønland på det her område eller gøre det bedre.
Det er ikke nødvendigvis mere samarbejde, men er der nogle områder, hvor vi fra dansk side kan forbedre os i forhold til samarbejdet om børns vilkår?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Haagerbørnebeskyttelseskonventionen har til formål at undgå, at der i sager om beskyttelse af børn med tilknytning til flere stater opstår konflikt mellem disse staters retssystemer.
Børn med tilknytning til flere stater skal være lige så effektivt beskyttede som børn, der kun har tilknytning til en enkelt stat.
Jeg har store forventninger om, at dette yderst vigtige lovforslag bliver vedtaget enstemmigt her i Folketinget.
Et enigt lovudvalg og et samlet Inatsisartut vedtog i foråret dette forslag, der vil medføre betydelige forbedringer på en lang række områder i Grønland, ikke mindst for vores børn.
For at øge ligestillingen mellem kønnene har gode kræfter gennem en årrække arbejdet ihærdigt på at implementere forskellige tiltag.
Det er en del af en længe ventet pakke af familieretlige lovændringer, der er et vigtigt skridt i moderniseringen af den familieretlige lovgivning, hvad enten man befinder sig i Grønland, på Færøerne eller i Danmark.
Vores fornemste opgave er at give børnene en tryg opvækst.
De værdier, vores samfund afspejler, er det vigtigt at børnene er bevidste om.
Når et barn er bevidst om, at moren og faren er ligestillede, har vi allerede taget et stort skridt i den rigtige retning også i forhold til forældreansvarsloven.
Det er vigtigt, at børn i en tidlig alder bliver inddraget i ligestillingen mellem kønnene.
Dette forslag vil også betyde øgede rettigheder for børn, fordi man i fremtiden i højere grad vil vægte børnenes ønske i sager om forældremyndighed og samvær.
Lovpakken indeholder også en tiltrædelse af Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der betyder, at afgørelser om forældremyndighed vil kunne gøres gældende også uden for rigsfællesskabets grænser, hvilket vi fra Siumut selvfølgelig støtter.
Det er utrolig vigtigt, at alle uanset hudfarve, tro, seksuelle præferencer og andet ikke udsættes for forskelsbehandling i samfundet.
Loven vil sikre, at alle er beskyttet med samme rettigheder.
Det har været lovudvalgets principielle opfattelse, at enhver retsregel med virkning for Grønland skal være tilgængelig for borgere og myndigheder m.v. i en grønlandsk version.
Lovudvalget forudsætter derfor, at offentliggørelsen af den grønlandske version af ordningen også vil omfatte en grønlandsk oversættelse af konventionen.
Lovudvalget har opfordret naalakkersuisut til for en god ordens skyld at anmode rigsmyndighederne om at være opmærksomme herpå, hvilket Siumut hermed også viderebringer.
Med disse bemærkninger indstiller jeg hermed forslaget til vedtagelse og støtter det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak for den gode vilje, den er i hvert fald noteret hos mig.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at den her rapport, som er kommet fra MIO, ikke udtrykker et isoleret problem i Grønland, og derfor er det rigtig vigtigt, at vi bevarer det her fokus, også når opmærksomheden på den her rapport igen er forsvundet, for det gør den også på et tidspunkt.
Ja, så der er behov for, at vi bliver ved med at drøfte det her, også i Grønlandsudvalget.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
For det første er jeg meget glad for, at der står i regeringsgrundlaget, at retssystemet i Grønland skal være på samme niveau, som det er i Danmark.
Så vi har store forventninger til, at der bliver gjort noget, også allerede i forbindelse med den her finanslovsforhandling.
Når det er sagt, har vi et rigtig godt værktøj, som vi skal arbejde med.
Danmark og Grønland har vedtaget at komme med en meget vigtig anbefaling, som har været 10 år undervejs.
Det er Retsvæsenskommissionens anbefalinger, som blev præsenteret allerede for 10 år siden.
Implementeringen af den er langtfra færdig, og med tiden er det blevet til, at det ikke er et spørgsmål om, om der er vilje til at være med til at fremme en bedre retssikkerhed i Grønland.
Det handler simpelt hen om manglende politisk vilje til at sætte midler af til implementeringsfasen.
I den sammenhæng tror jeg, at Folketingets finanslov er altafgørende for at rette op på den manglende retssikkerhed i Grønland.
Så det handler helt bestemt om politisk prioritering, og i den sammenhæng står vi klar og vil være med til at fremme det område, som virkelig trænger til et løft.
Jeg tror ikke, at det her bare er et spørgsmål om, hvem der kommer og søger om arbejde.
Det her er et område, som ikke bare er af politisk karakter.
Det er et område, som har så stor betydning, at det ikke bare er en politisk løsning, der skal findes, og det drejer sig ikke bare om penge.
Det drejer sig meget om folks opfattelse af, hvad der er ret og uret.
Det er også et spørgsmål om folks opfattelse af, hvor meget man kan yde i sit arbejde, meget mere end man egentlig er klar over at man skal kunne yde.
Jeg synes også, at det her er et spørgsmål om information, og det er også et spørgsmål om en præventiv indsats i samfundet.
Jeg tror også, det her er et spørgsmål om at lade folk få viden om deres egen retssikkerhed og om deres rettigheder.
Der er mange aspekter i det her samfund, som er lige så vigtige.
Det er ikke bare pædagoger, men helt sikkert også psykiatere, psykologer og deslige, som vi alle sammen står og mangler.
Det her er ikke et spørgsmål om at ansætte nogle stykker heller, men det er en af vejene.
Jeg synes også, at Inatsisartut og Naalakkersuisut samlet prioriterer en særlig indsats for at fremme vores børns vilkår i hele Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Vi har jo talt en del om de manglende kompetencer i forhold til at kunne løfte det her med konfliktmægling.
Jeg synes bare, det er et vigtigt indspark i den her debat, at vi faktisk har nogle folk med en relevant uddannelse, som vi selv har været med til at betale for, på et område, som er blevet forsømt, for nu at sige det som det er.
Og det berører jo også den her familieretspakke.
Så jeg synes, det giver anledning til at overveje, hvad det er, vi kan gøre for at løfte socialområdet, sådan at vi også sikrer børnesagkyndig viden og rådgivning i de her sager.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Jamen reglerne gælder for alle.
Men når vi sidder og behandler de der sager, er vi jo også subjektive.
Vi ser på det gennem forskellige briller.
Det kan være, at jeg giver et ja til en, som en fra et andet parti ikke synes skal have et ja.
Så vi ser på det subjektivt.
Men det, jeg vil understrege, handler ikke om enighedskontrol, men det handler om, at vi har en loyalitetserklæring, og hvis folk ikke opfylder loyalitetserklæringen, kan de altså ikke være medborgere.
Man skal følge de samme regler.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Det er igen en rapport, der har været på mit bord – det var netop i forrige uge – fra Institut for Menneskerettigheder, og som netop sætter fingeren på en problemstilling, som handler om den manglende inklusion.
Noget af det, der har været min reaktion på det, har været, at jeg sammen med satspuljepartierne, som jeg sad ved forhandlingsbordet med i sidste uge, afsluttede en forhandling, hvor vi afsatte midler til de grønlandske huse i Danmark.
Jeg tror i høj grad på, at de grønlandske huse har en vigtig opgave.
Den har man haft fra starten af, og den skal man fortsætte med, og den handler lige præcis om at arbejde for en bedre inklusion i samfundet i Danmark og livet i Danmark.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Lige så vigtigt kom der også en rapport i sidste uge, hvori Institut for Menneskerettigheder påpegede, at mere end halvdelen af den grønlandske befolkning i Danmark bliver udsat for diskrimination af det danske system.
Der er også børn involveret i de henvendelser, som socialt udsatte grønlændere kommer med.
I den sammenhæng vil jeg gerne høre, hvad ministeren har at sige om at få et godt samarbejde om at komme den her problemstilling til livs.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Så det vil jeg også meget gerne tale videre med ordføreren om.
Men jeg mener, det er afgørende vigtigt, at vi i den her diskussion holder fast i, at det naturligvis er et grønlandsk anliggende, og at vi skal samarbejde, også fremadrettet.
For mig at se er det meget, meget vigtigt, at vi fortsætter det her samarbejde, at vi insisterer på samarbejdet.
Og med den her lovpakke mener jeg at der er taget nogle vigtige skridt, som også kan bruges i Grønland til netop at signalere, hvad der er godt, og hvad der ikke er godt, i diskussionerne om, hvordan man tager vare på sine børn.
Det har jeg stor respekt for, og det er et arbejde, man tager alvorligt og tager livtag med.
Til det med at bryde tabuer, vil jeg sige, at det er svært.
Det er der ingen tvivl om.
Men det er vigtigt.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man tager nogle diskussioner op, som tidligere er blevet betragtet som tabuer og ømfindtlige emner.
Det er vigtigt, at vi tager alle samfundsproblemer op i den politiske debat, således at vi sikrer et godt samfund, hvor alle problemstillinger bliver taget seriøst, uanset hvilket omfang de måtte have.
Jeg synes, det er at gå i den rigtige retning, og at Grønland virkelig er gået forrest med at aftabuisere og diskutere nogle emner, som tidligere blev betragtet som ømfindtlige.
Når det er sagt, er det også vigtigt at se på, hvordan vi kan gøre vores mekanismer og systemer stærkere for at sikre, at vi kan løfte de her problemstillinger hele vejen igennem.
Ministeren refererer lidt til rapporten, som hun har nærlæst det sidste par dage.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren mener der skal gøres fra dansk side for at være med til at løfte det her.
Af ren nysgerrighed vil jeg gerne høre, hvad ministeren har at sige til det.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Det er oplagt at tage den diskussion, men det er selvfølgelig diskussionen om den børnesagkyndige kompetence generelt set, og det leder også tilbage til den generelle debat, vi løbende har om kompetencer i forhold til at løfte et vigtigt område.