runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Jeg kan sige meget klart til hr. Frank Aaen, at der generelt fra alle partier, som har deltaget i forhandlingerne, både været et ønske om at fremme beskæftigelsen og fremme det grønne.
Og der synes vi faktisk, at man har fundet en rigtig god balance mellem de to synspunkter i det forslag, som foreligger her.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Ministeren har naturligvis ret i, at der er stor forskel på de enkelte projekters virkning på beskæftigelsen og klimaet.
Opsætning af køkkenelementer giver altså ikke nogen forbedring af klimaet, og det giver også meget lidt beskæftigelse, hvorimod det giver masser af beskæftigelse og masser af klimaforbedringer, hvis man renoverer vinduesrammer og sætter nye ruder i, der er energivenlige.
Og mon ikke vi kunne have aftalt os til det - aftalt os til, hvordan vi skulle prøve at skrue det sammen, så det hele var til gavn for beskæftigelsen og for klimaet?
Hvis ministeren er villig til det, synes jeg, at vi skal tage forslaget tilbage i udvalget og prøve at arbejde efter det, hvis det er humlen.
Men der er jo åbenbart en anden humle, og det kan vi ikke få noget svar på, nemlig at et af forligspartierne under forhandlingerne ovre hos ministeren har modsat sig, at alle de projekter, der skal gives penge til, skal være til gavn for klimaet.
Kan vi ikke få at vide, hvad det er for et parti, vi skal tage fat i for at få fjernet den hurdle, sådan at man kan aftale, at alle projekter både skal gavne beskæftigelsen og klimaet?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Jeg må sige, at jeg ikke deler hr. Bjarne Laustsens skepsis.
Jeg tror, det her vil gå godt, jeg synes, det er et godt forslag, og jeg glæder mig til, at vi kommer i gang med at kunne renovere, og at vi kan komme i gang med at sætte noget beskæftigelse i gang.
Hvad tro angår, ja, så er det ikke tro, vi snakker om her, så er det jo fakta; det er ikke religion.
Men vi er yderst tilfredse med det, der ligger, og vi beklager: Vi kan ikke stemme for oppositionens ændringsforslag.
Og mange af de spørgsmål, der har været stillet her i dag, er jo spørgsmål, vi allerede havde under førstebehandlingen.
Så det er det, jeg mener med ævl og kævl: Man tager det op igen og bygger videre på det, for det er såmænd ikke så meget ændringsforslagene, der har været talt om.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-31:
Jeg kan forstå, at det er sådan i Dansk Folkepartis terminologi, at hvis man har nogle synspunkter, der ikke er i overensstemmelse med dem, som der er i det topstyrede parti, så er det ævl og kævl.
Jeg har hørt en masse indlæg her i dag, velkvalificerede indlæg, der handler om, hvorfor det ikke er med, og hvorfor det ikke kan lade sig gøre, og om leje- og andelsboliger og en lang række forskellige ting, som jeg synes er kvalificerede.
Vi ved alle sammen, at vi står med en klimaudfordring og spørgsmålet om at finde nogle besparelser i alternativ energi osv.; er det ævl og kævl?
Jeg tror, at det, efter at jeg har hørt den svada her, er Dansk Folkeparti, der har sagt: Det her vil vi gerne have lov at ordne sammen med regeringen, for vi ønsker ikke, at der er nogen som helst, der skal have indflydelse på det.
Det har vi set på fødevareområdet og en lang række områder.
Og så må man også tage konsekvensen af det, når det går galt og det ikke giver den effekt, som var ønskelig, for så er det jo Dansk Folkeparti, der bærer skylden for, at vi stadig væk har en alt for høj ledighed i forhold til beskæftigelsen.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Mon ikke faren ved det her havde været, at vi overhovedet ikke var kommet i gang endnu, hvis man skulle være blevet enig?
Alene de her ændringsforslag siger jo, hvordan og hvorledes man kunne have siddet og kævledes om, at tingene bare blev værre og værre, om der blev større og større beskæftigelse, eller om folk blev arbejdsløse, og jeg ved ikke hvad.
Men det kunne jo være nemmere med en lille forligsflok, end hvis alle skulle have været inde og det kun var energirenoveringer, den øvrige del ville have.
Jeg havde ikke haft noget imod, at det havde været bredere, men det er det ikke, og det er nok, fordi der ikke er andet end ævl og kævl.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-31:
Jeg ved ikke, hvor den der myte om, at der skulle være mere beskæftigelse i at sætte nye køkkener op end i at isolere og skifte vinduer ud, kommer fra.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe, hvor forskellen skulle ligge henne, men det kan være, at fru Anita Knakkergaard har nogle helt nye, spændende oplysninger, hvad det angår.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at store dele af dansk erhvervsliv råber og skriger på, at man netop skal fokusere sine krisetiltag på noget, der rækker længere frem, nemlig energirenovering.
Men når man er åben over for energirenoveringer, vil jeg da gerne spørge fru Anita Knakkergaard, om vi kan forvente Dansk Folkepartis støtte til det, som så bliver udeladt med det her, nemlig den almene sektor, altså om man da vil være med til at lave energirenoveringsprojekter i den almene sektor, hvis man skulle kunne finde sammen om et sådant forslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-31:
Vi vil gerne have, at det er det nærmeste slagteri, som man skal transportere dyrene til, dvs. den korteste tid på lastvognen til slagteriet.
Og der vil jeg bare spørge: Kan hr. Bjarne Laustsen levere det sammen med Dansk Folkeparti?
Derfor må vi bare sige, at det jo er en gang udenomssnak, når man ligesom vil have andre betingelser ind over det.
Hvorfor ikke tage den enkle og den lige vej, nemlig at de her søer skal transporteres til det nærmeste slagteri?
Jeg ved godt, at de EU-venlige partier helst ikke vil ind i det, fordi det måske vil stride mod EU-rettighederne, men jeg synes bare, at hvis vi vil have en høj dyrevelfærd, er vi også nødt til at sætte handling bag ordene.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-31:
Dansk Folkeparti vil gerne slå sig til ridder for hvad som helst, men i den her sag er det jo fuldstændig hul tale, hvad der kommer fra hr. Jørn Dohrmann.
Der står i betænkningsbidraget, at man skal komme med et forslag inden den 1. maj, og så står hr. Jørn Dohrmann deroppe og siger, at det tager alt for lang tid.
Men der ligger ikke noget fra Dansk Folkeparti om, at man skal komme med nogle planer eller noget som helst.
Vi støtter det her forslag, og det gør samtlige Folketingets partier, men de EU-venlige partier, som vi bliver kaldt, har sagt, at der skal ske noget inden den 1. maj.
Det er langt hurtigere end noget, som hr. Jørn Dohrmann nogen sinde har drømt om.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-31:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi skal undersøge alle muligheder for at få en bedre dyrevelfærd, men igen må jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen: Vi kunne jo for lang tid siden have presset EU til at gøre noget mere på det område.
Derfor er vi nødt til at undersøge alle muligheder, uanset om det er enkeltopstaldning, eller om det er indretning af de biler, der skal transportere dem.
Det er vi villige til at se på.
Vi kan bare ikke i dag lægge os fast på, hvordan det helt nøjagtigt skal skrues sammen.
Det vil vi gerne have undersøgt.
Men vi synes, at det er en slap holdning.
Vi har haft forslaget siden sidste år, og det er først nu, at man er nået til enighed om det her forslag, som siger, at tingene så skal undersøges.
Der er jo ikke engang nogle konkrete tiltag, som Socialdemokraterne har givet håndslag på er det, der egentlig skal ske i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-31:
Jeg synes næsten ikke, at hykleriet kender nogen grænser, når hr. Jørn Dohrmann siger, at det ikke er gået hurtigt nok.
Men et konkret spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti støtte det betænkningsbidrag, som en kreds af partier er kommet med, og som netop siger det, som hr. Jørn Dohrmann var inde på, nemlig at vi skal undersøge mulighederne både med hensyn til opstaldning i enkeltbåse, og hvad der kan være, for at vi kan komme de her problemer, som vi har set, til livs?
Og hvis ikke han vil det, synes jeg, at det simpelt hen er hykleri, for der står klart og tydeligt, at justitsministeren skal komme med en samlet plan for det her inden den 1. maj.
Så mit spørgsmål er kort og kontant, om man vil støtte det betænkningsbidrag, som partierne fra S og over til De Konservative har fremlagt.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-31:
Ja, det er en glædens dag i dag for dyrene, kan vi også konstatere.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi også, at det er rigtig godt, at dyrevelfærden får et løft.
Det her var så det kompromis, der kunne findes.
Vi ville gerne være gået endnu længere, men igen halter det lidt fra EU’s side, dvs. de EU-venlige partier, deriblandt Socialdemokraterne.
Vi kan se, at det her forslag blev fremsat allerede sidste år, og det er først nu, at vi får det vedtaget.
Det, vi kan glæde os over, er selvfølgelig, at vi får et løft med, at vi forhåbentlig får en kortere transporttid for de udtjente søer, men det, der står tilbage, og hvor der mangler lidt, er selvfølgelig selve transporten.
Det er for dårligt, at der stadig væk kører lastbiler rundt, som vælter, fordi de måske ikke er læsset korrekt, og dermed også giver en dårlig dyrevelfærd, når dyrene bliver kvæstet under transporten.
Men det, vi kan konstatere, er, at et flertal i Folketinget i hvert fald lægger op til, at man skal have undersøgt nærmere, hvordan vi kan få maksimalt 8 timers transport for de udtjente søer.
Og dermed kan vi også sige, at vi vil lægge stærkt pres på regeringen for, at den arbejder for skrappere EU-regler på det her område.
For igen ser vi jo, at EU er en hæmsko for en god og en fair dyrevelfærdspolitik.
Men vi glæder os over, at regeringen og resten af Folketinget vil tage det her skridt fremad.
Det er godt nok et lille skridt, men det er et skridt i den rigtige retning.
I Dansk Folkeparti havde vi ønsket et større skridt.
Karsten Lauritzen (V), 2009-03-31:
Jeg må tage stærkt afstand fra de bemærkninger, hr. Per Clausen kom med om, at man på europæisk plan ikke ønsker at sikre dyrevelfærden og ikke ønsker at sikre dyrene en værdig sidste rejse fra landmanden til slagteriet, for det gør man.
Når vi er med i Det Europæiske Fællesskab, som et bredt flertal i Folketinget heldigvis fortsat ønsker vi skal være, må vi også respektere de regler, der bliver stillet op, tage kampen og diskussionen om at få bedre vilkår i EU og respektere de rammer, som EU-retten stiller op.
Jeg må også sige, at i Venstre har vi et noget andet syn på landmanden end det, hr. Per Clausen giver udtryk for.
Vi opfatter ikke landmænd som nogle, der udnytter dyrene, men som nogle, der behandler deres dyr godt og gør det på den bedst mulige måde.
Det er også i landmandens interesse, at dyrene får en god opvækst som produktionsdyr i stalden, lige så vel som de får en sidste rejse, hvor dyrevelfærden bliver sikret.
Det bakker vi selvfølgelig op om i Venstre, og vi betragter ikke landmændene som onde mennesker, som hr. Per Clausen nærmest gav udtryk for i sit seneste indlæg.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-31:
Hr. Per Clausen har fat i en meget vigtig pointe, for det drejer sig jo om vores dyrevelfærd.
Vi har jo alle set billederne af søer, der bliver kørt ud af landet.
Hvis de var fit for fight, var det så, hvad det var, men det er de ikke.
Vores produktionsdyr har det meget, meget hårdt.
Sidste år døde 174.000 søer i Danmark, og 200.000 søer blev kørt ud af landet til slagtning.
Det er de tal, vi kender fra sidste år, og efter min mening er de tal alt for høje.
Alle vore søer skal slagtes på nærmeste slagteri.
Den tidligere justitsminister Lene Espersen sagde meget, meget tydeligt, at det var det, der var målet, men vi står altså med et sæt EU-regler, der gør, at vi ikke bare lige kan træffe en sådan beslutning.
Men vi vil gerne kigge på, hvordan vi kan forbedre forholdene.
Det, vi oplever nu, er, at der sker en omladning i eksempelvis Padborg, hvor alle de søer, der bliver lukket sammen, slås for at finde hierarkiet i systemet.
Vi har kapaciteten til det, vi har ledige slagteriarbejdere, der gerne vil udføre opgaven, og så kan det tjene en god sag, at de dyr, der har været fikseret en stor del af deres liv, er dårligt gående og har skuldersår og den slags ting osv., bliver slagtet på det nærmeste slagteri.
Det er målet med forslaget her, og det er derfor, Socialdemokratiet støtter det for at se, om vi kan finde en ordning.
Men vi siger selvfølgelig også i vores betænkningsbidrag, at vi ikke vil lave noget, der er EU-stridigt.
Vi har strammet lidt op på bidraget ved at sige, at inden den 1. maj må ministeren komme med et forslag til, hvordan vi kan samordne tingene, således at vi måske får bedre forhold end i samlestaldene, så dyrene ikke kommer op at slås.
Det kunne være enkeltbåsopstilling, eller hvad det nu kunne være, for at forhindre de slagsmål, der gør, at dyrene lider yderligere.
Vi synes, det er en god dag for dyrevelfærden, fordi et enigt Folketing tilsyneladende støtter det her, således at vi i fremtiden kan nå det mål, som vi alle sammen gerne vil nå frem til, nemlig at dyrene bliver slagtet her i Danmark.
Det synes vi er et mål i sig selv, men kan det ikke lade sig gøre på grund af EU-reglerne, må vi sikre os, at slagtningen sker under forsvarlige forhold.
Per Clausen (EL), 2009-03-31:
Det er jo sådan set en positiv situation, jeg står i i dag, for om ikke ret mange minutter vil et enigt Folketing vedtage et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Det er jo aldeles ikke noget, der sker ret tit, men i den her situation er det nu også særdeles positivt, fordi det faktisk er udtryk for, at dyrevelfærden i Danmark får et kraftigt løft.
Vi har flere gange i de senere år læst om og set historier om svinetransporter, hvor dyrene udsættes for en helt urimelig behandling.
Et af de største problemer har i mange år været behandlingen af udsættersøerne, som jo er de søer, der, efter at de, om man så må sige, har arbejdet i svineproduktionens tjeneste i en længere periode, er udslidte og derefter skal transporteres væk for at blive slagtet.
Primært af økonomiske grunde har det været sådan, at de er blevet transporteret til Tyskland.
Danmark har indført særregler i forhold til transporten, som har sikret, at de kun kan transporteres i 8 timer.
Desværre må man jo sige, at kreativiteten er stor blandt svineproducenter og -transportører i forhold til det her, for man har så benyttet sig af nogle muligheder for at lave såkaldt hviletid.
Som det er blevet afsløret i både dagspressen og tv, fører den hviletid i virkeligheden til dårligere forhold for søerne, end hvis de bliver transporteret hele vejen med det samme.
Det her forslag sætter så en stopper for det, og det er vi selvfølgelig meget glade for, for det har længe været en nødvendig ting og en meget vigtig ting.
I det betænkningsbidrag, der er kommet fra en lang række partier - jeg tror nok, at de plejer at definere sig selv som de EU-venlige partier har man en meget, meget grundig gennemgang af, om det her beslutningsforslag kunne tænkes at stride imod EU-reglerne.
Det er vores opfattelse i Enhedslisten, at det er relativt klart, at det ikke strider imod EU-reglerne.
Og selv om vi selvfølgelig gerne benytter enhver lejlighed til at tale kritisk om EU, synes vi måske, det er lidt mærkeligt, at det er de EU-glade partier, der har meget travlt med at gøre opmærksom på, at det at indføre en bare nogenlunde rimelig behandling af dyr måske kan komme til at stride imod EU-reglerne.
Det er vores klare opfattelse - også ud fra de svar, vi har fået, fra både fødevareministeren og justitsministeren - at der sådan set ingen problemer er i det her beslutningsforslag, og at det derfor også vil blive gennemført.
Det kan selvfølgelig ikke forhindre, at grådige svineproducenter eller -transportører kan forsøge at anlægge sag mod Danmark, og det må man jo så tage med.
Jeg vil i hvert fald sige fra Enhedslistens side, at vi betragter det her som et meget vigtigt forslag og som en meget god ting at få vedtaget.
At det så i øvrigt kommer i sammenhæng med, at vi på en række andre områder også har opnået at få ting vedtaget i Folketinget, som sikrer en bedre dyrevelfærd for vores produktionsdyr, ja, det gør selvfølgelig bare glæden endnu større.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Ja, det er selvfølgelig lidt muntert, når jeg lige har stået og læst en tekst op, hvor jeg siger, at vi skal ud af NATO, at jeg så får en opfordring til at stemme for det forslag til vedtagelse i dag, som går ind for NATO.
Det skal man vist være lidt kreativ for at kunne få til at hænge sammen.
Næ, måske kunne vi få et kort svar på: Hvis det er sådan, at vi er enige om, at man skal have regionale sikkerhedsorganisationer, og at vi skal have FN stærkere på banen, hvad skal vi så bruge NATO til?
Hvorfor har vi NATO?
Hvorfor har vi ikke de organisationer, der samler alle lande, i stedet for at have verdens stærkeste militære alliance løsrevet fra de øvrige systemer, en militær alliance, som oven i købet kan agere uden om FN?
Hvad skal vi have NATO til?
Morten Østergaard (RV), 2009-03-31:
Men jeg vil gerne spørge fru Anita Knakkergaard lidt om processen omkring det, for jeg har forstået, at det nærmest var et krav for Dansk Folkeparti, at det ikke blev isoleret til at være energirenovering, om jeg så må sige.
Derfor vil jeg bare spørge fru Knakkergaard, om det kan bekræftes, altså at det var et ufravigeligt krav fra Dansk Folkeparti, at den her pulje ikke alene blev anvendt til projekter, der var energibesparende og energirenoverende.
Det giver selvfølgelig mening, i forhold til at man så er imod ændringsforslaget.
Det udstiller bare, at regeringens klimapolitik er i lommen på Dansk Folkeparti.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-31:
Dansk Folkeparti kan godkende forslaget, som det foreligger, og med hensyn til ændringsforslagene kan vi godkende ministerens - det er ændringsforslag nr. 6 - men vi kan ikke godkende de forslag, nr. 1-5, som er stillet af oppositionen.
Det skyldes bl.a., at vi hele tiden har syntes, at når man sætter vækst i gang, handler det om beskæftigelsen.
Vi er glade for den renoveringspulje, som ligger, og vi har hele tiden gjort det klart, at for os i Dansk Folkeparti drejer det sig om beskæftigelsen, men for oppositionen handler det jo mere om energirenoveringer, og det er massive og målrettede energirenoveringer, man snakker om her.
Der kommer løbende pakker - det har man jo kunnet se hele tiden - og der er afsat 1,5 mia. kr., og måden, det kører på, er, at når der ikke er mere i puljen, efter at der er ansøgt, og der er måske flere ansøgninger, jamen så er puljen brugt.
Jeg kan så se, at Socialdemokraterne og Radikale ønsker at hæve puljen til 3 mia. kr., og fordi man ønsker at forlænge perioden, ønsker man så også at ændre datoen.
Men som sagt kan vi ikke stemme for oppositionens forslag om det, da der ligger en klokkeklar aftale og et forlig mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, og det er vi glade for.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Som en del af oppositionen og som en del af den opposition, der tager klimaproblemet noget mere alvorligt end højre side af Folketingssalen, støtter vi selvfølgelig også de ændringsforslag, der er fremlagt her i dag.
Og jeg må sige, at jeg stadig væk ikke har hørt et eneste argument for, at man ikke skulle indrette hele puljen til klimavenlige formål
ikke et eneste argument.
Det er altså sådan, at man kan sætte gang i beskæftigelsen på to vidt forskellige måder.
Den ene er ved at sikre, at det gavner miljøet, og det er det, der er fremtid i, og den anden er at sætte gang i beskæftigelsen sådan bare ud i den blå luft, hvor det lige så godt kan skade miljøet, som det kan forbedre miljøet.
Det valg kan jeg ikke forstå at man har taget.
Og jeg vil også sige, at når man kigger på de vækstpakker - og det var der en avis der havde gjort i dag - der er lavet globalt set for at prøve at gøre noget ved arbejdsløsheden og krisen, viser det sig, at de næsten alle sammen er sorte og ikke grønne.
Det vil sige, at det bare handler om biler eller andet, der er med til at gøre miljøet dårligere, i stedet for at man målrettet gør en indsats for klimaet samtidig.
Her laver man så en pakke, som har lidt, der er skidt for miljøet, og noget, der er godt for miljøet.
Og når man skal fremhæve, hvad man har gjort for at sikre beskæftigelsen, fremhæver man motorveje.
Altså, man kan sige meget om motorveje, men ligefrem miljøvenlige er de vist sjældent.
Og derfor har vi altså den samme opdeling i Danmark, hvor en meget stor del af de ting, der gøres for at sætte gang i beskæftigelsen og imødegå krisen, er til skade for miljøet, i stedet for at man bruger den enestående chance, der er, for at tage et ordentligt skridt fremad til gavn for miljøet.
Så jeg håber, at regeringspartierne, Venstre og Konservative, og Dansk Folkeparti besinder sig og indser, at her er der altså en mulighed for både at sætte gang i beskæftigelsen og gøre en entydigt god indsats for klimaet.
Der er selvfølgelig ikke nogen grund til at tage det tilbage i udvalget bare for ingenting, men hvis der kommer lidt positive tilkendegivelser fra regeringen og regeringens støtteparti, synes jeg, vi skulle arbejde videre med det i udvalget.
Vi støtter altså forslaget med de ændringsforslag, vi har til behandling i dag.
Knud Kristensen (KF), 2009-03-31:
Nu er det sådan, at hvis der skal gøres noget ved de 70.000, der er blevet ledige på arbejdsmarkedet, så er det ganske enkelt industrien, der skal i gang, det er ganske enkelt eksporten, der skal i gang; der skal produceres til lager for netop at eksportere på et senere tidspunkt.
Det finder jo ikke sted; det er jo ikke ansvarlig virksomhed.
Det er sådan, at det her er med til at tage noget af den tyngde, der ligger i beskæftigelsen inden for byggeriet.
Det er jo det, der er taget tiltag til her.
Den store volumen i den arbejdsløshed, som er kommet, ligger jo i industrien, i eksportvirksomhederne, og det synes jeg jo i og for sig også at hr. Thomas Jensen burde vide.
Det er altså ikke alene den konservative ordfører, der siger noget vrøvl; der bliver også sagt meget vrøvl fra hr. Thomas Jensens side her fra talerstolen.
Thomas Jensen (S), 2009-03-31:
Nu står den konservative ordfører her på talerstolen og siger, at vi skal følge med i beskæftigelsesudviklingen.
Jeg står her med de seneste arbejdsløshedstal fra Danmarks Statistik - de hører jo ind under økonomi- og erhvervsministeren - og de peger på, at arbejdsløsheden simpelt hen er steget med 70.000 på et år.
Hvis vi er oppe i de tal, er det så ikke, fordi vi skal til at sætte gang i beskæftigelsen, f.eks. ved at udvide den her pulje til 3 mia. kr., sådan at vi for alvor kan få sat gang i beskæftigelsen?
Det er i hvert fald det, Socialdemokraterne arbejder på, og det er også derfor, vi har fremlagt et boligpolitisk udspil, hvor vi vil investere 15 mia. kr. i boligforbedringer og nybyggeri, som vil sikre, at 18.000-20.000 vil komme i beskæftigelse.
Det er jo noget i den størrelsesorden, vi skal i gang med, for at vi kan få sat ordentlig gang i beskæftigelsen.
Knud Kristensen (KF), 2009-03-31:
Det, jeg sagde her fra talerstolen, var ganske enkelt, at regeringen har taget mange tiltag netop for at sætte nogle ting i sving.
Der er taget mange tiltag.
Jeg har også hørt, at finansministeren har sagt: Vi doserer de tiltag, der skal til, i forhold til udviklingen på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg finansministeren har kvitteret for flere gange med de tiltag, der netop er taget.
Så synes jeg jo, det er helt rimeligt, at de 1,5 mia. kr., der er sat af i den her pulje, netop er til at forbedre boligen.
Den enkelte borger er jo interesseret i at gøre sin bolig så energirigtig som overhovedet muligt, og der gives netop et tilskud til arbejdslønnen ved energirenovering af boligen.
Det er en almen interesse for den enkelte boligejer.