runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2015-02-26:
Tak, formand.
Altså, vi kan ikke stemme for forslaget.
Den administrative tilgang til statsborgerskabet og den bagvedliggende digitaliseringsstrategi er vi imod, ikke på alle områder, selvfølgelig ikke, men på nogle.
Det at få statsborgerskab er altså ikke bare en ekspeditionssag.
Jeg ved godt, at der selvfølgelig er indlagt de samme prøver, men hvis man vil Danmark, er det også godt, at man sætter venstre fod forrest og går ned på politistationen, hvor man som ansøger vil møde en rar og venlig, men bestemt politimand eller -kvinde, der ser til, at alt foregår efter bogen, og kigger ansøgeren i øjnene.
Det er selvfølgelig også en ekstra kontrol, som det personlige møde med politiet giver.
Helt fatalt bliver det så, når det gælder personer, der ansøger om dispensation fra sprogkravene.
Her hedder det i lovforslagets bemærkninger: »Afhøring vil eksempelvis kunne være aktuel, hvor en ansøger ønsker dispensation fra de almindelige sprogkrav med henvisning til en gennemført uddannelse, og det findes relevant at have en udtalelse fra politiet om den pågældendes evner til at gennemføre en samtale på dansk.«
Jeg refererer til udtrykket »Afhøring vil ... kunne være aktuel«.
Altså, jeg synes da, det må være en klar betingelse, at folk, der søger om undtagelse fra sprogkrav, selvfølgelig oven i at de har aflagt sprogprøver, alligevel skal ned at tale med en politimand eller politikvinde, der efterfølgende kan afgive en udtalelse om, hvorvidt vedkommende kan tale dansk.
Kan det virkelig passe, at personer, der vil have undtagelser fra sprogkrav, ikke skal igennem den kontrol, som et besøg ved politiet er?
Det opstilles her som en mulighed.
Jeg mener, det bør være en betingelse.
Statsborgerskabet må aldrig blive en ekspeditionssag.
Det er det alt for alvorligt til.
Det er et vidnesbyrd om, at man er dansk og vil være dansk og tilhører folkets midte.
Det bør være kronen på værket i forhold til et langt integrationsforløb, hvor man har demonstreret, at man vil være dansk, at man vil Danmark.
Jeg synes, der er en tendens i regeringens politik til at få statsborgerskabet til i højere grad at være sådan en ekspeditions- og administrationssag, hvor det hele bare gøres så nemt som muligt.
Regeringen har lempet de almindelige krav til at opnå statsborgerskab.
Hertil lægger sig ordningen med, at statsborgerskab kan tildeles administrativt til unge efter endt skolegang, eller når de fylder 18, og nu lægger der sig det her forslag oveni.
Vi stemmer nej til forslaget.
Karen J. Klint (S), 2015-02-26:
Tak for det.
Det er ganske rigtigt, som Venstres ordfører sagde, at det her er en effektivisering i forhold til den sagsbehandlingsform, som er på området for naturalisering, altså når man ansøger om statsborgerskab i Danmark.
Og det er rigtig godt, at der nu kan blive en øget digitalisering.
Det gør det ikke kun mere effektivt, det gør det også mere entydigt – man skal ikke læse håndskrift – og det gør også, at der er mulighed for, at der kan trækkes nogle statistikker eller laves nogle samkøringer.
Så der er faktisk kun fordele ved det.
Men netop fordi den her personkreds ofte tæller personer, som kan være analfabeter både på deres oprindelige sprog og på dansk, så er der jo mange af de mennesker, der har behov for hjælp, og det vil de også have i forhold til at skulle udfylde noget digitalt, altså over nettet.
Det er det, vi efterlyser i Indfødsretsudvalget.
Det kunne så også være, at vi skulle snakke om, hvordan de resumeer skal være, så vi hurtigt kan bruge dem.
For nogle af de faktuelle oplysninger, der er i politirapporten, står nemlig ikke i resumeet, og derfor bruger vi faktisk i vores konkrete læsning af de mange tusinde sager, vi har i øjeblikket, politirapporten til nogle ting, hvor vi systematiserer vores viden.
Men vi kunne jo drøfte, om det ikke godt kunne klares ved den måde, en dispensationssag bliver præsenteret på i Indfødsretsudvalget. Så der er opbakning fra Socialdemokraterne til, at vi skal have effektiviseret og forenklet selve sagsbehandlingsgangen, og så skal de mennesker, som jo har en udfordring ved at bruge digitalisering, selvfølgelig have den fornødne hjælp.
Men vi skal også bruge lovforslaget til at se på, hvordan vi præsenterer sagerne i Indfødsretsudvalget.
Det kunne være rigtig godt.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-26:
Det lovforslag, vi skal behandle nu, går i al sin enkelhed ud på, at når man fremover ønsker at blive dansk statsborger ikke bare kan, men også skal man indsende sin ansøgning elektronisk, altså via en hjemmeside eller lignende.
Det vil betyde nogle lettelser i de administrative sagsgange, som forhåbentlig også kan betyde, at sagsbehandlingstiden i ministeriet, som jo for tiden er meget, meget lang, kan blive bragt ned.
Venstre støtter formålet med lovforslaget og støtter også lovforslaget.
Vi har dog enkelte ting, vi godt vil sige her under førstebehandlingen, nemlig at vi bemærker, at man fra ministeriets side åbner muligheden for, at ansøgere, som ikke er i stand til at benytte sig af digital selvbetjening, selvfølgelig også fremover får mulighed for at søge om dansk statsborgerskab.
Omvendt skal der selvfølgelig også presses på, for at så mange som muligt benytter sig af det, for ellers får man ikke de fordele, som lovforslaget åbner op for.
Samtidig har vi noget andet, vi godt lige vil bemærke, og det er, at fremover skal ansøgning indsendes direkte til Justitsministeriet og ikke som hidtil til politiet der, hvor man bor.
Det betyder så også, at den afhøring, der finder sted hos politiet, ikke længere som udgangspunkt finder sted.
Der lægges så op til, at det kan man fra Justitsministeriets side bede om, og det kan bl.a. være, fordi vi i Indfødsretsudvalget anmoder om det.
Jeg vil sige, at når jeg selv sidder og læser dispensationssager, er lige præcis politirapporten det sted, hvor man oftest får det mest dækkende billede af, hvad det er for en ansøger, vi har med at gøre.
Så derfor vil jeg gerne under udvalgsbehandlingen sikre mig, at vi i udvalget ikke sådan skal bede om politiafhøring i konkrete enkeltsager, men at vi kan lægge nogle retningslinjer, f.eks. at man i forskellige sagstyper som standard indlægger, at der skal der være en politiafhøring.
For det kan altså være ganske svært at danne sig et indtryk af, hvem det er, vi har med at gøre, udelukkende på grundlag af de papirer, der ligger på sagen, fra læger og ansøger selv.
Med disse bemærkninger vil jeg godt sige, at Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2015-02-26:
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi synes, det er rigtig godt, at vi i trafikaftalen fik nogle penge allokeret til nogle nye motorvejsprojekter.
Vi synes jo, det er vigtigt, at der er en balance mellem de investeringer, vi foretager i den kollektive trafik i forhold til jernbane og også vejnettet, og her er det altså et stykke motorvej, som på strækningen fra Holbæk til Kalundborg forbedrer vilkårene, ikke bare for dem, der bor der, men også for erhvervslivet; det fjerner trængsel, kø, flaskehalse.
Det er samlet set til stor gavn, ikke bare for lokalområdet, men for hele Sjælland, og hvis man har de meget langtseende briller på faktisk for hele landet.
Så det er et af de projekter, vi støtter varmt op om.
På samme måde, hvis man skulle tage et helt nyt emne ind, som mange andre har gjort, har vi jo en hærvejsmotorvej, vi gerne vil se på ovre i Jylland, som vi også, når det engang sander til langt ude i fremtiden, vil afsætte penge til.
Når man hører på debatten i Transportudvalget, kan man høre, at der er uenighed om, hvordan pengene allokeres, og hvordan man finder nye penge.
Vi synes, der skal investeres mere i veje, sådan at der er større fremkommelighed og der er større mobilitet imellem regionerne, hvor den her regering jo bruger flere penge på jernbaner og skinner.
Så der håber vi sker en ændring, ikke mindst efter næste valg.
Men der er fuld opbakning til det her lovforslag fra Det Konservative Folkeparti.
Sanne Rubinke (SF), 2015-02-26:
Jeg står her, fordi jeg taler på vegne af SF's udlændingeog integrationsordfører, Karina Lorentzen Dehnhardt, der desværre ikke kan være her under førstebehandlingen.
Vi bakker i SF op om, at der i forbindelse med ansøgning om dansk statsborgerskab fremover vil blive indført en såkaldt digital selvbetjeningsløsning.
Vi synes, det er fornuftigt, og vi er enige med regeringen i, at det må forventes at effektivisere sagsbehandlingen og dermed også give en hurtigere sagsbehandlingstid for borgerne, altså i virkeligheden en win-win-situation.
Samtidig kvitterer vi for, at der med lovforslaget fortsat vil være mulighed for at dispensere fra den digitale selvbetjeningsløsning.
Det er selvfølgelig nødvendigt, at man fortsat også har mulighed for at indgive sin ansøgning i en anden form i de særlige tilfælde, hvor en ansøger ikke kan anvende den nye elektroniske ansøgningsprocedure.
SF støtter forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-26:
Jeg tror faktisk, at der er nogle, der ønsker at køre det.
Der er faktisk også nogle, der ønsker at køre godstog til Esbjerg.
Så kommer man jo ud i den slags tåbeligheder, som jeg er helt enig i der er tale om.
Selvfølgelig skal man snakke sammen med de kræfter der, men det er jo også et spørgsmål om, at man netop fra statens side – det vil konkret sige fra Banedanmarks side – er parat til at sætte ind med de faciliteter, som der så skal til, for at få den her godstransport igennem.
Det handler bl.a. om elektrificering.
Og det handler om måske at have dobbeltspor mellem Holbæk og Kalundborg i stedet for enkeltspor osv. osv.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-26:
Jamen bare lige afslutningsvis vil jeg spørge, hvad det er for nogle forudsætninger, hr. Henning Hyllested ønsker, ud over at der skal ligge nogle skinner.
Den forudsætning er jo til stede.
Og så vil jeg da minde om der, hvor hr. Henning Hyllested selv kommer fra, nemlig Esbjerg.
Jeg tror, at jeg lod mig besnakke til bl.a. at lave noget jernbane helt ned til havnen, som ligger dejligt.
Der er i hvert fald ikke slitageomkostninger og vedligeholdelsesomkostninger på projektet derovre, for der kører ikke et eneste godstog.
Det viser bare, hvor svært det er.
Uanset hvad vi gør, kan man altså ikke tænke den her godstransport ind, hvis ikke der er nogen, der ønsker at køre den.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-26:
Joh, det er et problem, og jeg sidder ikke i DSB's direktion eller bestyrelse, så det er ikke mig, der træffer beslutning om det.
Og jeg er fuldstændig enig i den kritik.
Det er velkendt.
Der har jo i mange år – det ved vi alle sammen – været lukket ned for godstransport på jernbane.
Vi ved, at Banedanmark, jeg vil næsten sige hader godstransport på jernbane. Det er kun, fordi de er tvunget til at beskæftige sig med det indimellem, og så har de en enkelt mand derovre til at beskæftige sig med det.
Der skal jo helt andre boller på suppen, så tror jeg sagtens, at man kan få DB Schenker eller for den sags skyld andre til at køre gods rundtomkring, da ikke mindst f.eks. mellem Kalundborg og København, hvis man ellers får skabt de rette kanaler til at gøre det på et kommercielt grundlag, som også er i orden.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med lige at stille et spørgsmål til hr. Henning Hyllested, når nu jeg har muligheden.
Hr. Henning Hyllested taler meget om jernbanegods, men er der noget til hinder for, at der i dag kan køres med gods på Nordvestbanen?
Handler det dybest set ikke om, at det ikke er rentabelt at køres gods på bane på den pågældende strækning?
For hvis der var nogle, der kunne se en forretning i det, tror jeg da hellere end gerne, at der kunne findes nogle som DB Schenker, som ville hjælpe med det.
Det er den ene ting.
Så er det jo ikke så lang tid siden, vi havde en deputation i Transportudvalget.
Hr. Henning Hyllested hylder jo meget vores nationale togselskab, DSB.
Han mener nærmest, at det er urørligt i hvert fald i forhold til fremtiden, men det er jo DSB, der har valgt at lave færre stop på nogle stationer på Nordvestbanen, selv efter at vi har brugt 1,3 mia. kr. på at lave et ekstra spor, som skulle øge kapaciteten.
Så vælger hr. Henning Hyllesteds højtelskede DSB simpelt hen at lade være med at samle passagerer op.
Er det ikke et problem?
Det er vel ikke motorvejens skyld.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-26:
Jo, jeg anerkender, at det er det, erhvervslivet gerne vil, men jeg må også gøre opmærksom på, at erhvervslivet herhjemme tænker meget, meget konservativt.
Der er mangel på visioner om, hvordan transporten skal foregå.
Jeg har gang på gang over for forskellige erhvervsledere rejst den problematik og sagt: I vil gerne pynte jer med grønne fjer; I vil gerne alle sammen være grønne virksomheder, når det gælder energiforbrug, udlændinge, og hvad ved jeg, men når det kommer til transporten, så vælger I den fuldkommen traditionelle vej.
Jeg mener ikke, at motorveje nødvendigvis er af det onde, men jeg siger bare: Lad os nu lige bremse op og lad os se på, om der ikke er alternativer, for det er der.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-26:
Jeg anerkender, at det er Enhedslistens politik, at motorveje generelt er et onde.
Det er jeg uenig i.
Det er ikke Esbjerg eller Århus, som har behov for en letbane, eller København, der har behov for en metro.
Det er ikke det, Kalundborg har behov for.
Det, Kalundborg har behov for, er, at folk kan bo der, kan arbejde der, og at de kan tiltrække virksomheder.
Og det er altså en motorvej, der skal til.
Anerkender hr. Henning Hyllested ikke, at det er det, erhvervslivet vil have, at det er det, der kan give arbejdspladser – de arbejdspladser, som vi alle sammen går og hungrer efter?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Nu kunne jeg forstå på indledningen af dette punkt, at såvel Venstre som Socialdemokratiet glædede sig voldsomt over lokal forandring og begejstring, og derfor kan jeg jo sige, at hvis Liberal Alliances ordfører, hr. Villum Christensen, havde været her, er jeg sikker på, at han kunne have deltaget i præcis den samme jubel og de samme taksigelser til hinanden om den fantastiske lobbyvirksomhed, der var udført, og glæde sig over resultatet.
Så jeg skal selvfølgelig nok prøve at afstemme begejstringen i mit indlæg på vegne af partiet og derfor allerede sige, at vi varmt går ind for det her lovforslag og ser med stor tilfredshed på, at man endelig har fået udmøntet det.
Det er jo en del af aftalen fra forrige sommer, hvor der blev lavet aftale om nogle stykker motorvej, to på Sjælland og to i Jylland, og det glæder os meget, at man nu får mere på aksen mellem Kalundborg og Holbæk, og det tilgodeser jo både pendling og erhvervskørsel osv. i hele den der nordvestlige korridor.
Det gør det jo, fordi Kalundborgområdet repræsenterer et vigtigt erhvervsområde på Sjælland, og man kan også se af de beregninger fra ministeriet, at der alene er en værdi i størrelsesordenen 430 mio. kr. ved etableringen af det her stykke.
Det forstærker også muligheden for rekrutteringen af arbejdskraft fra oplandet, altså pendlingsmulighederne øges kraftigt med det her stykke vej, og også ved at man en dag får det gjort helt færdigt.
Altså, virksomheder som Novo Nordisk må jo hente medarbejdere langt væk fra, måske også helt fra København.
Når vi så er spørgsmålet om arbejdskraftens mobilitet – og det er så det, jeg kan føje til ud over det helt lokale – vil vi også godt pege på, at det ville være rigtig godt, hvis ministeren speedede analyserne om Kattegatbroen op, som formentlig vil være den enkeltbeslutning på infrastrukturområdet, der vil få allerstørst betydning i bestræbelserne på at binde Øst- og Vestdanmark sammen.
Det vil i hvert fald betyde et samlet arbejdsmarked på tværs af Danmark.
Så det vil vi også allerede på forhånd kunne glæde os over, hvis det måtte blive speedet op af ministeren, og det vil jo så i øvrigt afføde, modsat Femern og andre ting, at man kunne få dansk vækst på begge sider af broen.
Så der er kun gode ting at sige om det, og derfor er det nævnt i den her sammenhæng, men det er altså en helt anden sag, og derfor skal jeg sådan set bare nøjes med at glæde mig over, at vi tilslutter os det her lovforslag, og at vi er helt sikre på, at vores ordfører sagtens kan forestille sig, at vi kunne medvirke positivt til løsningen af den problemstilling, der er rejst omkring afslutningen, som åbenbart afføder en række problemer.
Så det er jeg sikker på at jeg vil formå ordføreren til.
Tak for ordet.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-26:
Jeg hænger mig meget i det her lille ord, for jeg mener, der er en væsensforskel.
På sådan en som mig virker det bare hamrende ulogisk, og derfor må jeg bare gentage spørgsmålet.
Jeg mener jo, at hvis der er et flertal i Folketinget, kan vi vel godt pålægge samtlige ministre, at de skal gøre tingene på den her måde.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Altså, den instruktionsret, der gælder for Justitsministeriet og ministeren, mener jeg jo fortsat skal gøre sig gældende.
Der er en grund til, at skiftende regeringer har valgt, at det er sådan, det fungerer internt i centraladministrationen.
Jeg skal ikke gå yderligere i detaljer med det spørgsmål her, men jeg vil opfordre til, at det nuværende system opretholdes.
Og så har jo allerede i min tale anvist, at det sådan set er unødvendigt, for det »bør« skal netop opfattes som et »skal« og ikke som et »bør«.
Det vil jeg meget, meget gerne understrege på baggrund af diskussionen her i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-26:
Jeg kan forstå, at ministeren på regeringens vegne ikke kan tilslutte sig beslutningsforslaget, fordi ministeren – og nu må ministeren rette mig, hvis jeg har misforstået det – ikke kan sige »skal« til andre ministre, men kun »bør«.
Men hvis et flertal i Folketinget vedtager det, kan vi vel sige, at ministrene »skal«.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jamen jeg forstår godt interessen, og jeg synes sådan set, den er meget legitim.
Vi bør jo have et overblik over, hvorfor vi lovgiver, som vi gør, og hvad der så at sige er på eget initiativ, og hvad der er EU-stof.
Når jeg ikke synes, vi skal gennemgå den eksisterende lovgivning, så er det, fordi det ville være ganske ressourcekrævende, hvis vi på alle ressortområder skal bede embedsmænd om at sætte sig ned og læse al lovgivning med tilhørende bekendtgørelser igennem for at klarlægge, hvad der er EU-stof, og hvad der ikke er.
Jeg synes, der er så mange andre arbejdsopgaver, som bør prioriteres.
Men til gengæld synes jeg, forslagsstillerne har ret i, at vi bør sikre det fremadrettet, og det er der så også et tilsagn om at vi finder en løsning på.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-26:
Jo, men indtil videre har vi jo ikke kunnet få de oplysninger, vi har bedt om.
Når jeg har bedt om at få en gennemgang af, hvad der har været EU-krav i lovgivningen, og hvad der har været danske krav, så er det ikke noget, man umiddelbart kan svare på.
Og det, jeg har brug for at vide, er, hvordan Folketinget fremadrettet kan få det at vide, og ikke mindst i forhold til bekendtgørelser.
Ministeren har jo netop svaret mig på et spørgsmål om, hvordan vi egentlig implementerer EU-ret i dansk ret, og tallet for 2014 er, at 90 pct. sker via bekendtgørelser.
Derfor er det jo helt afgørende for folketingsmedlemmernes mulighed for at følge, hvordan EU-retten implementeres, at vi får et kendskab til det og kan stole på, at ressortministrene leverer de informationer.
Og det synes jeg ministeren skylder os et svar på.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jeg synes, det er vigtigt, at alle ministerier lever op til de regler, vi fastsætter i fællesskab.
Jeg vil så utrolig nødig indføre en masse ny bureaukrati og er altid optaget af, hvordan vi sikrer, at vores ressourcer bruges bedst muligt.
Så vi kan sagtens snakke om, hvordan vi kan lave en eller anden form for monitorering.
Jeg vil bare utrolig nødig ind i sådan et nyt bureaukratisk, stort system, og jeg lægger selvfølgelig til grund, at ministerierne overholder de aftaler, der er.
Hvis vi skærper de her forskellige ting, vil det også være min forventning, at det sker.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-26:
Tak, formand.
Jeg vil gerne takke ministeren for den meget positive tilgang til beslutningsforslaget og til, at vi nu skal have skabt i hvert fald mere åbenhed om, hvordan vi implementerer EU-regler i dansk ret.
Jeg vil også gerne rose embedsværket ovre i Erhvervs- og Vækstministeriet, der jo har haft meget travlt med at få en vejledning på plads her forud for debatten i dag.
Og det er rigtig godt, at der nu er bred enighed om, at vi skal have vurderet de økonomiske konsekvenser af de ting, vi gør.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, hvordan ministeren forestiller sig at det her skal monitoreres fremadrettet.
For jeg har jo spurgt ministeren om, i hvilket omfang ressortministrene opfylder den vejledning, der allerede er på nuværende tidspunkt, og det kan ministeren ikke sige noget om.
Så hvordan vil ministeren skabe sikkerhed for, at de enkelte ressortministre nu følger op på det her og både gør det i forhold til lovgivningen, men så sandelig også i forhold til bekendtgørelser?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Der kan man jo så vedtage præcis de krav og dokumentationskrav, der skal være, f.eks. for sprogkravene, som også vi lægger meget vægt på.
Christian Langballe (DF), 2015-02-26:
Men det kunne jo være, at jeg kunne flytte ordføreren lidt i min retning, for sagen er jo bare, at de krav, som bliver stillet til de her prøver, også er blevet lempet.
Det at man kan tale et forståeligt dansk og gøre sig forståelig over for en politibetjent, synes jeg da trods alt så kan være en vis form for garanti for, at sprogkundskaberne er i orden, at man kan begå sig i det almindelige samfund.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Jeg er jo helt enig i det, spørgeren indledte med at konstatere, nemlig at vi desværre har et flertal herinde, der bevilger det og siger ja en bloc stort set uanset sprogkrav, som også vi i mit parti lægger stor og helt afgørende vægt på.
Man kan så håbe på, at vi på et tidspunkt ikke skal bære rundt med papkasserne, men at også den del af det kunne blive digitaliseret her i huset.
Men vi får kasser, og uanset at der er en hel stribe, som ikke opfylder sprogkravene, bliver der endelig sagt ja af det flertal, der er her i Folketinget.
Jeg er helt enig i, at det er dybt betænkeligt.
Men vi mener sådan set, at det her lovforslag kan føre til en praksis, og vi respekterer, at det sådan set er en civil opgave at bearbejde de her områder og sikre, at det foregår rigtigt, inden man i givet fald kommer med sin ansøgning og søger dispensation.
Når de uddannelsesinstitutioner til sprog, vi har, siger ja eller nej til, om man har bestået prøven, har vi sådan set tillid til, at det er rigtigt, og at vi godt kan basere vores afgørelse på det.
Sådan må og sådan bør det være.
Ellers må vi jo afvente de første eksempler på, at det ikke er i orden.
Vi har sådan set tiltro til det, og på den baggrund siger vi ja her.
Christian Langballe (DF), 2015-02-26:
Altså, jeg tror, vi er enige om, at det røde flertal lige i øjeblikket bare siger ja til alle dispensationer, og det vil sige også til undtagelser fra de sprogkrav, som vi jo mener er fuldstændig afgørende og nødvendige i forhold til at opnå dansk statsborgerskab.
Det er trist, skændigt, men det er jo bare virkeligheden.
Men det, jeg godt vil hen til, er jo, at jeg sådan set synes, at det, især hvis man søger dispensation fra sprogkravene, men også i det hele taget, er rimeligt, at man går ned og tager en samtale med en politimand eller -kvinde, og at det så at sige er indlagt som en form for kontrol, netop fordi sproget er så vigtigt.
Så får man kontrolleret, at vedkommende kan tale dansk.