runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2016-05-26:
Det, jeg er meget optaget af lige øjeblikket, er, at ordføreren for Enhedslisten vist, kan man sige, omgås sandheden lettere lemfældigt, når ordføreren siger, at der på høringen i går var mange eksperter, der sætter spørgsmålstegn ved det her.
Jeg går ud fra, at mange er mere end en.
Mange må være rigtig mange.
Det var ikke sådan, jeg hørte høringen i går.
Så er jeg også overrasket over Enhedslistens store optagethed af økonomien.
Havde man dog bare haft samme fokus, da man satte sig ned og forhandlede om en togfond, havde man bare haft det samme gennemarbejdede materiale, og havde man bare haft den samme ihærdighed, som der ligger bag det her beslutningsforslag, da man lavede Togfonden DK, for der kan vi da snakke om en økonomi, der ikke hænger sammen.
Men det glæder mig, at Enhedslisten har lært den lektie, at der skal være sammenhæng i økonomien.
Det, ordføreren spørger mig om, er, om jeg har tillid til de beregninger, der er lagt frem, og det har jeg.
Der er et råderum på materielanskaffelseskontoen, og der er sat skibe i søen i forhold til effektiviseringer.
Det har jeg tillid til.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-26:
Jeg kan da orientere forsvarsordføreren om, at i går var det bare Center for Militære Studier og Forsvarsakademiet, der ret direkte sagde, at der skal klarhed om den her økonomi, og at de her beregninger ikke holder.
Det synes jeg var ret klar tale.
Det undrer mig virkelig, at ordføreren ikke tager det mere alvorligt.
Vi har i de sidste par uger også kunnet læse om den her kritik i dagspressen.
Og jeg går ud fra, at der også er folk, der henvender sig til jer.
Så jeg synes, det er mærkeligt, at man ikke tager det mere alvorligt.
Hvad hvis prisen stiger med de her 25 pct.?
Hvordan skal det så finansieres?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Jeg synes bestemt, det er en overvejelse værd at ende den politiske proces her med en beretning, og vi skal tænke os godt om, hvordan vi skriver den, for det enkleste vil jo selvfølgelig være at pålægge regeringen – og det vil jeg gætte på regeringen også selv vil være interesseret i – at levere den fulde og hele sandhed, hvis der kommer spørgsmål fra norske myndigheder til brug for undersøgelsen.
Det er jo lidt enklere end at skulle lave en formulering om, at man skal videregive – ja, hvilke informationer?
Det er netop det, der er kernen her, for vi har ikke overblik over, hvad danske myndigheder har vidst og ikke har vidst og har gjort og ikke har gjort.
Vi medvirker gerne til den almindelige diskussion, om jeg så må sige, om, hvordan man kunne skrue sådan en beretning sammen, for i det omfang, der er tvivlsspørgsmål, f.eks. om ejerforholdene, som danske myndigheder ligger inde med, og som Norge måtte spørge om, bør vi selvfølgelig levere de oplysninger.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Jeg vil godt takke den radikale ordfører, fordi den radikale ordfører skærer ind til benet med bemærkningen om, at det er afgørende, at man sørger for, at Norge, når vi nu har udliciteret den her undersøgelse til Norge og afventer den, får alle relevante oplysninger.
Det er jo netop det, der er det afgørende.
Så kan man diskutere, om vi skal vedtage det her forslag, om der er for meget med i det her forslag osv., eller om vi bare, havde jeg nær sagt, skal prøve at lave f.eks. en beretning i Retsudvalget, som sikrer, at alle relevante oplysninger bliver videregivet til Norge.
For det er jo ikke nok at sige, at de norske myndigheder jo bare kan spørge.
Hvordan skal de norske myndigheder spørge om noget, de ikke ved noget om?
De ved jo ikke, at der et eller andet sted i det danske embedsapparat sidder en embedsmand, som har skrevet til sine foresatte: Jeg vil godt have lov til at blive afhørt, og jeg vil godt videreformidle nogle oplysninger.
Er det noget, som De Radikale vil være indstillet på i udvalgsarbejdet?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Man kan sige, at argumentet for ikke at tage stilling nu og for ikke at igangsætte en undersøgelsesgruppe nu skulle netop være, at der kunne komme nogle ting i den norske undersøgelse, som kunne anvendes i en dansk undersøgelse efterfølgende i forhold til at afdække danske myndigheders behandling af den her sag.
Og i det ligger naturligvis også, at hvis der er uafklarede spørgsmål og stor tvivl fortsat om den danske håndtering af det her, laver man selvfølgelig en undersøgelsesgruppe på det tidspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Jeg vil gerne takke Martin Lidegaard og Det Radikale Venstre for i hvert fald ikke at lukke det ned på forhånd.
Jeg synes også, at hr. Martin Lidegaard selv sagde det meget rammende, altså det, som De Radikale i hvert fald lægger vægt på, nemlig at den norske kommission ikke kan afhøre danske myndighedspersoner under vidneansvar, og de kan ikke få alle dokumenter osv., så den del af det kommer de slet ikke til at beskæftige sig med.
Det er netop sådan, forløbet ikke alene de senere par år har været, men også både før og efter mordbranden.
Det er jo Danmarks ansvar, og det var også den del, der blev os pålagt, og som vi tog på os efter mordbranden, altså at vi ville undersøge ejerskab, forsikring, skatteforhold osv., men de ting står stadig hen i det uvisse.
Så jeg ville i hvert fald bare gerne sige tak for åbenheden, og så ville jeg gerne høre ordføreren om noget: Hvis det ender med, at der ikke bliver flertal for, at vi laver en undersøgelse nu, vil Det Radikale Venstre så love, at vi, når den norske kommission er færdig, og hvis der så stadig er ubesvarede spørgsmål, senest på det tidspunkt får en dansk afklaring?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Lad mig starte med at takke forslagsstillerne for et helt relevant og vigtigt forslag.
Og lad mig også sige helt åbent, at det er et forslag, vi har diskuteret rimelig intenst i den radikale gruppe, og at vi vil afvente debatten i dag, inden vi tager endeligt stilling til det.
Det skyldes, at vi er helt på linje med de ordførere, der har været heroppe og sige, at der jo nu pågår en endog meget grundig undersøgelse i Norge, som man måske med fordel kunne afvente resultatet af, inden man lagde brikkerne fra en eventuel dansk undersøgelse til rette, da man så kunne gøre det mere præcis og måske også kunne spare noget arbejde og kunne fokusere, kan man sige, mere præcis på de danske myndigheders rolle i det her og også bedre kunne belyse det.
Så det er argumentet for at afvente de norske undersøgelser.
Men der er altså bestemt også gode argumenter for at sætte en dansk undersøgelse i gang, og for os at se er de to bedste argumenter for dette det, som flere af ordførerne allerede har påpeget, nemlig at ud over selve tragedien, selve branden, selve den forbrydelse, der blev begået der, har der jo været et forløb efter, som i sig selv påkalder sig, kan man rolig sige, en vis undren og efterlader utrolig mange spørgsmål.
Og selv om Norge undersøger selve brandpåstiftelsen og forbrydelsen i sig selv, er de danske myndigheders rolle jo ikke fokus for de norske undersøgelser.
Så det er vigtigt at se sagen fra begge sider, og der er gode argumenter, synes vi, for begge sider.
Én ting, der ikke kan diskuteres, er, at det er en af de største tragedier i dansk historie, og at det efterfølgende spil i forbindelse med opklaringen af den her forbrydelse har været ét sammenhængende mareridt for de pårørende, der er involveret i det her, og at vi derfor skylder at give det her forslag en meget, meget grundig overvejelse.
Vi vil lytte til debatten, måske også stille nogle spørgsmål, og så gøre rede for vores endelige stillingtagen ved andenbehandlingen eller i det betænkningsbidrag, der måtte blive relevant.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-27:
Jeg havde dog forstået det.
Prøv lige at høre her: Jeg forventer, at det, som den norske undersøgelseskommission beder danske myndigheder om at levere, leverer danske myndigheder.
Det forventer jeg – det forventer jeg.
Det, jeg også lover – lige meget om fru Lisbeth Bech Poulsen er tilfreds eller utilfreds – er, at der kommer et resultat af undersøgelsen i Norge.
Hvis der stadig måtte være ting, som vi efter det synes er vigtige at undersøge, vil vi gerne gøre det, og det synes jeg stadig væk at fru Lisbeth Bech Poulsen burde glæde sig over, på trods af at hun ikke ønsker at gøre det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Hr. Simon Emil svarede ikke på hr. Søren Søndergaards spørgsmål om, hvorvidt det i sagens natur må være sådan, at den danske regering, de danske myndigheder leverer alt relevant materiale til nordmændene, for det må jo være præmissen, hvis man siger, at vi i bliver dækket ind af den norske kommission.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-27:
Det er jeg sådan set enig i.
Men når jeg ser på det, der er foreslået, så afviser jeg jo heller ikke, at det kan være relevant.
Det er jo fair nok, at man har fremsat et forslag og kan være utålmodig, i forhold til om det skal gennemføres lige præcis nu.
Det, vi siger, er: Nu vil vi godt afvente den norske undersøgelse.
Så afviser jeg jo ikke, at der kan være udeståender derefter, som kan gøre, at man ikke dermed kan sætte et punktum på det tidspunkt, og at der skal gøres yderligere.
Det eneste, jeg siger, er, at vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Det er vi så uenige om.
Men jeg synes, fru Lisbeth Bech Poulsen skulle glæde sig over og lægge mærke til, hvad det er, jeg siger, nemlig at vi ikke afviser at se yderligere på det efter den norske undersøgelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Der er blevet udtrykt utrolig meget sympati her i Folketingssalen i dag.
De har brug for et punktum.
Og der er flere ordførere, der har henvist til den norske kommission, men den norske kommission har ikke noget at gøre med det, vi foreslår.
Det er præcis derfor, vi har formuleret lovforslaget på den her måde.
Vi går ikke ind og åbner en ny stor kommission, der skal kigge på mordbranden osv.
Den skal kigge på det, der er Danmarks ansvar, det, der ikke bliver dækket af nordmændene, dér, hvor der eventuelt har været et myndighedssvigt.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll som ordfører for et liberalt parti kan sige: Vi tager ikke borgernes parti mod et system, der tydeligvis har svigtet.
Vi venter på en kommission, som ikke har noget som helst at gøre med det, vi her foreslår skal undersøges.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-27:
Hvis det kan bevises, som spørgeren siger, er det selvfølgelig noget, det er relevant at gå ind i en.
Altså, jeg har forstået, at den tidligere medarbejder, der stod frem tidligere i år, har talt med de norske myndigheder, og at i hvert fald det, han siger, indgår i den norske undersøgelse.
Det må vi jo så gå ud fra er korrekt.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-27:
I april 1990 skete der en tragisk katastrofe på skibet »Scandinavian Star«.
Der opstod indtil flere voldsomme brande på skibet – brande, der ulykkeligvis førte til, at 159 personer afgik ved døden.
Det stod hurtigt klart, at der var tale om påsatte brande, altså mordbrande.
På trods af at det nu er 26 år siden, er der stadig uklarheder og løse ender i sagen.
Det er eksempelvis stadig så mange år senere uklart, hvem der påsatte brandene, og hvad motiverne var for det.
Og nye oplysninger i sagen fra Flemming Thue Jensen, som var Søfartsstyrelsens hovedundersøger i 1990, skaber fornyet usikkerhed om de danske myndigheders behandling af sagen.
Flemming Thue Jensen forsøgte at videregive informationer til efterforskningen, men disse informationer nåede aldrig frem til de norske myndigheder i forbindelse med efterforskningen, som blev genoptaget i 2014.
Flemming Thue Jensens centrale oplysninger blev heller ikke journaliseret, før en journalist i april i år bad om aktindsigt i sagen – altså halvandet år efter at Flemming Thue Jensen fremkom med oplysningerne.
Vi behandler nu L 171, som er et forslag til lov om nedsættelse af en hurtigtarbejdende undersøgelsesgruppe vedrørende branden på »Scandinavian Star«.
»Scandinavian Star«-katastrofen i 1990 har været genstand for omfattende undersøgelser.
Der har lydt kritik fra mange sider, senest da Flemming Thue Jensen, som altså dengang sad centralt placeret som skibsinspektør i Søfartsstyrelsen, udtalte sig til offentligheden.
Flemming Thue Jensen gjorde sin pligt; han kom frem med de oplysninger, og da han fandt ud af, at de oplysninger ikke var nået videre, gik han til pressen og offentligheden med oplysningerne.
Det kan da aldrig være Flemming Thue Jensens skyld.
Der er derfor mange spørgsmål, der presser sig på – ikke mindst i forhold til de danske myndigheders håndtering af sagen.
Det er vigtigt – ikke mindst i respekt for alle de personer, der har part i »Scandinavian Star«-skandalen, enten som pårørende til personer, der omkom ved katastrofen, eller på anden vis – at de spørgsmål og den tvivl bliver taget alvorligt ved at nedsætte en uvildig og uafhængig undersøgelsesgruppe.
Derfor støtter Alternativet forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Jamen det var jo, som jeg sagde i min ordførertale, at hvis nu det kan dokumenteres, at der er oplysninger, som er tilgået danske myndigheder, og som danske myndigheder bevidst har undladt at videreformidle til de norske efterforskningsmyndigheder, så er det vel en sag, vi bliver nødt til at undersøge, i hvert fald i forhold til at der ikke er andre lignende tilfælde, hvor oplysninger ikke går videre til de norske myndigheder.
For Norge kan jo kun lave en ordentlig undersøgelse – i øvrigt af det, Danmark skulle have undersøgt – hvis de får alle de relevante oplysninger fra Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-27:
Jeg siger tak.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Jeg ville sådan set bare både sige tak for indlægget fra hr. Søren Pape Poulsen og derudover bede ordføreren om at videresende en tak til de folk, de partifæller fra Det Konservative Folkeparti, som har arbejdet med den her sag i mange år.
Det har været helt afgørende for, at det her ikke er blevet en partipolitisk sag.
Det er ikke noget, vi ønsker, og det er også derfor, at vi i det samråd, der har været som optakt til det her, har understreget både over for justitsministeren og erhvervsministeren, at vi jo ikke pålægger dem noget ansvar i forhold til noget, der skete for så mange år siden.
Det her burde være en fælles sag for hele Folketinget at få opklaret.
Det bidrager Det Konservative Folkeparti til, og det vil jeg godt takke for.
Man gider ikke engang gå ud og snakke med den pågældende person om, hvad det er, den pågældende person ved.
Altså, er det ikke en meget, meget alvorlig sag?
Hvis vi nu forestillede os, det var en terroraktion, hvor 159 mennesker var blevet dræbt ovre på Rådhuspladsen, hvordan ville vi så reagere, hvis nogle danske myndigheder fik en sådan henvendelse og bare lod den ligge og lod være med at lade den gå videre?
Er det ikke en meget alvorlig sag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Det er jeg rigtig, rigtig glad for, og jeg synes, at det er det ordentlige at gøre, fordi der er så mange danske borgere, som døde i mordbranden, og som også har efterladte og pårørende, som jo ikke kan komme videre, når der ikke er sat et punktum, og som ser igen og igen, at der er løse ender og ting, der ikke er blevet løftet fra dansk side.
Det er netop ikke det, den norske kommission kommer til at fokusere på.
Og så er det jo – og det tror jeg også ordføreren og formanden for Det Konservative Folkeparti er enig i – selvfølgelig det danske ansvar og det danske Folketings ansvar at sikre, at vi behandler de her mennesker ordentligt ved også at få sagen afsluttet.
Sådan noget kan man ikke uddelegere til andre lande.
Men bare for at sige tusind tak og egentlig også rette en tak til hr. Søren Pape Poulsens partifælle, hr. Tom Behnke, som i mange, mange år har været involveret i den her sag og har gjort et stort arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-27:
Det er jo lidt vildt, egentlig, at vi står og diskuterer en sag her i salen, der er 26 år gammel.
Men det er ikke desto mindre helt nødvendigt, at vi gør det
Jeg husker tydeligt, da jeg som 18-årige stod i Silkeborghallerne til landsrådet i Konservativ Ungdom og vi holdt 1 minuts stilhed efter katastrofen.
Det er vildt at tænke sig, at da var man 18 år – ja, nu er jeg lidt ældre – og at det er en sag, der har kørt i så lang tid.
Det er jo en tragedie og en katastrofe af de helt store.
Der har været foretaget undersøgelser, og stadig her mange år efter kommer der oplysninger frem.
Når nu vi er der, synes jeg faktisk, at vi af hensyn til de mange mennesker, der har haft det her helt inde på livet, skylder at gøre alt, hvad vi kan, for at komme til bunds i sagen.
Derfor synes jeg, at forslaget om en hurtigtarbejdende undersøgelsesgruppe er rigtig godt.
Lad os få afklaret de tre punkter, som SF lægger op til, og så tage stilling til den videre proces.
Jeg synes, det er rigtig klogt, at vi i stedet for at starte et kæmpe arbejde lige får afklaret de her ting og så tager den videre proces.
Så vi støtter forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Argumentet for eventuelt at vente vil selvfølgelig være, at i den norske undersøgelse, der pågår nu, kan der jo meget, meget vel komme flere oplysninger frem om, hvad der er foregået selvfølgelig dels under selve brandstiftelsen, dels i månederne efter, som man også har kunnet vælge at medtage i en dansk undersøgelse af, hvad der i øvrigt er sket på dansk grund efter branden, og de danske myndigheders håndtering af det.
Så det er jo argumentet for at vente, kan man sige.
Argumentet imod er selvfølgelig, at der måske er nogle informationer her, som kunne bruges i den norske undersøgelse, og derfor kunne det godt være, at et godt sted at lande det her ville være, som hr. Søren Søndergaards siger, at vi måske nu og her kunne få en politisk enighed om, at den danske regering selvfølgelig leverer de informationer, som den norske regering beder om til sine undersøgelser, og at vi så venter med at tage stilling til en eventuel dansk undersøgelse af danske myndigheder, til den norske undersøgelse er færdig.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-27:
Det er jo uomtvisteligt, at der er kommet oplysninger frem for 1½ år siden, som ikke er blevet givet videre, og som en person, der tidligere har været ansat i Søfartsstyrelsen, selv har måttet gå ud til pressen og fortælle om, fordi oplysningerne ikke blev givet videre.
Derfor synes jeg, det er vigtigt.
Det er også uomtvisteligt, at de oplysninger ikke er blevet journaliseret af den ene eller den anden årsag, før en journalist fra Information søger om aktindsigt i år – 1½ år efter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvorfor skal vi vente på de norske myndigheder, når det her udelukkende handler om de danske myndigheders håndtering af centrale informationer i sagen?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Nej, måske kan jeg udtrykke det helt simpelt og klart: Vi mener bestemt, at alle sten skal og bør vendes i den her sag.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-27:
Det er faktisk inden for samme tema, kan man sige.
Jeg anerkender selvfølgelig, at Radikale forholder sig åbent til det, men jeg kunne godt tænke mig at holde fast i det her med de her uklarheder, der er, i forhold til de danske myndigheders håndtering af centrale, vitale oplysninger i sagen.
Synes ordføreren, at det er i orden, at der er de her uklarheder om myndighedernes håndtering, eller er ordføreren enig i, at det også bør undersøges, hvordan de danske myndigheder har håndteret de her oplysninger, sideløbende med den norske undersøgelse?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-27:
Jeg må medgive, at hvis det er sådan, hændelsesforløbet har været, er det både en meget alvorlig sag og selvfølgelig helt uacceptabelt.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører om, hvad Venstre mener om, at der er instanser i det offentlige, som nægter at videreformidle oplysninger til de norske myndigheder, som på trods af anmodning fra ansatte og tidligere ansatte, der hævder at ligge inde med vigtig viden, nægter at videreformidle disse oplysninger i den her sag til de norske myndigheder.
Hvordan har Venstre det med det?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-27:
Tak for det.
Også tak til SF, som med dette private lovforslag ønsker, at der skal nedsættes en undersøgelsesgruppe, som så skal undersøge og klarlægge tre grundlæggende omstændigheder i forbindelse med branden på »Scandinavian Star«.
Ministeren har jo allerede på grundig vis gennemgået den oprindelige efterforskning, den igangværende norske efterforskning og hele formålet med den granskningskommission, der er nedsat, så jeg vil afholde mig fra at gentage de ord.
Det er jo ikke noget, der kan bringe de døde tilbage, men det kan give en form for ro i sindet, at der findes en forklaring på, hvorfor branden på »Scandinavian Star« skete.
For sådan en ulykke sætter jo varige sår helt ind i det inderste af sjælen, og derfor er vi i Venstre naturligvis – man kan ikke være andet – helt enige i, at denne sag skal undersøges til bunds.
Det er både rigtigt og rimeligt.
Men samtidig forholder Venstres folketingsgruppe sig selvfølgelig på linje med ministeren til, at der netop nu er to undersøgelser i gang i Norge, og frem for at vi igangsætter en separat dansk undersøgelse, mener vi altså, at det er rigtigst at afvente resultaterne af de to norske undersøgelser, for en forskudt dansk undersøgelse om noget af det samme giver altså ikke så meget mening.
På den baggrund kan Venstre altså ikke støtte lovforslaget, selv om vi har meget sympati for intentionerne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-27:
Tak for det.
Jeg skal sørge for at bringe det videre i mit parti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Det vil jeg bare sige tusind tak for, og jeg vil også anerkende DF for at være et parti, der hele vejen igennem har stillet kritiske spørgsmål og været med til at rejse debatter her i salen, også sammen med Enhedslisten.
Der har igennem mange, mange år været nogle ildsjæle i vores partier, der har sikret, at den her sag ikke døde ud.
Så det er bare en tak for opbakningen i dag og også en tak for den historiske indsats for ofrene og de pårørende, som jo, som ordføreren siger, ikke kan sætte et punktum i den her sag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-27:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige stort tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte et lovforslag på det her område.
Vi kan jo tage konklusionen først: Jeg synes, det er et rigtig godt og fornuftigt forslag, som Dansk Folkeparti har tænkt sig at støtte.
Det drejer sig jo om at belyse ejerforholdene og omstændigheder ved Søfartsstyrelsens undersøgelse af sagen og omstændighederne vedrørende øvrige danske myndigheders rolle i sagen.
Og så skal der ses på, om det giver anledning til at oprette en egentlig undersøgelseskommission i den her sag.
Det er alt sammen initiativer, som vi i Dansk Folkeparti kan bakke helhjertet op om.
Det er jo egentlig grotesk at stå her og debattere sagen nu efter 26 år, hvor der ikke er blevet sat et punktum, og hvor pårørende har mange ubesvarede spørgsmål, som de med rette – med rette – må være rasende over og kede af ikke er blevet besvaret tidligere.
Jeg synes også, det er dybt problematisk, at man bliver ved med at sparke bolden til hjørne i den her sag og afvente.
Jeg synes foreløbig, vi har afventet i rigtig, rigtig mange år, uden at det har tilvejebragt den helt nødvendige belysning af sagen.
Så alt i alt er der ingen grund til at trække det ud, for forslaget er så godt, at vi egentlig bare kan give en anbefaling med det samme.
Dansk Folkeparti støtter helt klart det forslag, der er fremsat her.
Orla Hav (S), 2016-05-27:
Jamen vi afviser ikke at åbne.
Men vi vil bare gerne have, at myndighederne får lejlighed til at komme til bunds i de nye oplysninger, der på nuværende tidspunkt er lagt på bordet, og på baggrund af den måde, man har valgt at arbejde på helt fra begyndelsen af sagen, så vi er sikre på, at al den viden, der er samlet op, også bliver brugt i konklusionen på, hvad der skal ske efterfølgende.