runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Det var så en bekræftelse af, at Det Konservative Folkeparti siden valget har støttet alle afgiftsforhøjelser på energi i Danmark, ikke bare i forbindelse med energiforliget, der indfører en ny forsyningssikkerhedsafgift, men også i forbindelse med opførelsen af nye vindmølleparker til milliarder og atter milliarder af kroner, som hver gang øger PSO-afgiften, som betales af alle danske elforbrugere.
Den konservative ordfører siger, at Det Konservative Folkeparti kan støtte alle lempelser af energiafgifterne i Danmark.
Kan hr. Brian Mikkelsen bekræfte, at Det Konservative Folkeparti også har støttet alle forhøjelser af energiafgifterne i Danmark, som har været behandlet i dette Folketing siden valget i 2011?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Alt hvad der trækker i retning af, at det bliver billigere at være virksomhed i Danmark, billigere at producere i Danmark og billigere at udvikle i Danmark, kan Det Konservative Folkeparti støtte.
Det gør, at virksomhedernes byrder bliver lettet med over 2 mia. kr.
Det betyder meget for konkurrenceevnen, at man har fået kig på både procesenergien og alle de driftsomkostninger, der er hver eneste dag ved at være virksomhed i Danmark på grund af de mange skatter og afgifter, og at vi får lettet energiafgifterne en smule.
Så er der andre elementer i det: en lillebitte pakke til fordel for små og mellemstore virksomheder, forlængelse af momskredittiden og andre sådanne elementer, som gør, at det bliver lidt nemmere at være SMVer i Danmark.
Alt det, der trækker i den retning, støtter vi også.
Likviditet betyder rigtig meget for virksomheder i dag.
Regeringen lægger rigtig mange byrder i vejen for den finansielle sektor og gør det vanskeligt at låne penge ud.
Derfor betyder kapital og likviditet rigtig meget.
Så når man forlænger momskredittiden, betyder det også, at man har flere penge til virksomheden til at investere og til at udvikle virksomheden med.
Så det kan vi selvfølgelig også støtte.
Det Konservative Folkeparti kan støtte L 219.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Med dette lovforslag, som udspringer af vækstplanen, som Liberal Alliance er forligsparti i, letter vi virksomhedernes momsbyrder.
De får en forlænget momskredittid til gavn for likviditeten i virksomhederne, men det handler også og især om energiafgifter, som lettes for i omegnen af 2,3 mia. kr.
Det er rigtigt godt; det er godt, at der er en erkendelse hos andre partier end Liberal Alliance om, at energiafgifterne i Danmark er blevet for høje, at de skader danske virksomheders konkurrenceevne, og at de går ud over den danske økonomiske vækst.
Men jeg bliver nødt til at påpege, at mens vi nu med dette lovforslag kommer til at vedtage en lempelse af energiafgifterne, er der andre partier i Folketinget, som sideløbende med det bliver ved med at hæve energiafgifterne på andre områder.
Så sent som i januar indførte et bredt flertal i Folketinget, på nær Liberal Alliance, en ny forsyningssikkerhedsafgift på fossile brændsler.
Den vil blive fulgt op i efteråret af en forsyningssikkerhedsafgift i biobrændsler, herunder på pejsebrænde, og sideløbende med det stemmer de andre partier løbende for opførelsen af nye vindmølleparker, som finansieres med offentlige tilskud, der kommer fra den såkaldte PSO-afgift, som bliver lagt på elregningen hos alle danskere.
Så det er godt, at man med dette isolerede tiltag sænker energiafgifterne, men det ville dog være bedst, hvis de øvrige partier ikke på alle mulige andre områder blev ved med at hæve energiafgifterne hele tiden.
Så det, der kommer ud af det her sammenlagt, bliver, at energiafgifterne i morgen er højere end energiafgifterne i dag, også selv om vi nu vælger at lette dem lidt.
Men isoleret set vil jeg sige, at det her forslag om at lette kan Liberal Alliance støtte helhjertet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg synes måske, at hr. Thomas Jensen lige burde forklare lidt bedre om noget af historikken i det her.
Bare for at tage den omkring farligt affald: Vil hr. Thomas Jensen ikke vedstå, at det var, fordi der lå et problem i EU's statsstøtteregler, at reglerne blev lavet, som de blev lavet, det var ikke bare noget, man fandt på for at genere branchen?
Der blev også sat et analysearbejde i gang for at finde en løsning, og det er så det, der er kommet nu, og jeg håber bare, at man kan finde en endnu bedre løsning.
Det håber jeg da at Socialdemokraterne også vil medvirke til.
Så bliver det sådan lidt forstemmende at skulle høre på Socialdemokraternes erhvervsvenlighed.
Man gik til valg på at hæve skatter og afgifter med 17,7 mia. kr. Fedtafgiften, som Socialdemokraterne nu synes er dårlig, gik man til valg på at ville fordoble.
Man ville hæve selskabsskatten, man ville lave lønsumsafgift, man ville indføre en millionærskat, man ville indføre en aktieomsætningsafgift, man ville indføre klimaafgift på fly, og man vil lægge flere afgifter på landbruget.
Jeg skal bare høre: Hvor mange private arbejdspladser og hvor meget vækst ville det skabe, hvis Socialdemokraterne havde gennemført det, man lovede danskerne forud for valget?
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Spørgsmålet var i grunden en del enklere, nemlig om det ikke er sådan, at de afgifter, vi nu sænker, var afgifter, som Venstre hævede, med henblik på at de skulle bruges til at betale skattelettelser til de rigeste danskere.
Der var åbenbart ikke råd til de skattelettelser på den måde, som Venstre finansierede dem, så nu finansierer man dem på en anden måde, nemlig ved at angribe velfærden og tage pengene fra de økonomisk dårligst stillede danskere.
Det er endt med, at Venstre får finansieret sine gamle ønsker om at sænke skatten for de højestlønnede der, hvor man måske også helst vil have dem finansieret, nemlig ved en sænkelse af de offentlige udgifter og ved at tage pengene fra de fattigste.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Som socialdemokratisk ordfører vil jeg bare anholde, at hr. Per Clausen siger, at vi skærer ned i det offentlige.
Det gør vi ikke.
»Vækstplan DK« giver mulighed for, at vi får skabt nogle flere private arbejdspladser, vi får skabt noget mere vækst i Danmark, vi bliver mere konkurrencedygtige, og når der kommer flere i arbejde, giver det råd til, at vi får flere skatteindtægter.
Når vi får de indtægter, bliver der også råd til, at vi rent faktisk har mulighed for at udvide i den offentlige sektor, når behovet opstår i årene frem til 2020.
Det synes jeg hr. Per Clausen skulle glæde sig over, for det politiske landskab i denne Folketingssal i dag er altså det, at regeringen er fast fokuseret på, at vi skal have mulighed for at skabe en bedre offentlig sektor, og det gør vi bl.a. i dag med den her vækstplan.
I den anden side af Folketingssalen sidder partier, der vil have negativ offentlig vækst, og partier, der vil have nulvækst, og det betyder nedskæringer.
Men vi vil med den her vækstplan sikre, at der er råd til at have et bedre fællesskab i fremtiden, og det synes jeg virkelig også Enhedslisten skulle glæde sig over.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Se, hvis man ser på det udspil, regeringen kommer med, og så det, vi kunne aftale, kan man se, at der er lavet en række yderligere lempelser på energiområdet.
Derfor lavede vi en aftale, der gik videre, end regeringen lagde op til.
Og uden at jeg skal stå og sætte kommaer og decimaler på hver evig eneste energiafgift, er det politisk for mig det helt afgørende – det helt afgørende – at slå fast, at vi er nødt til hele tiden at have fokus på at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Derfor siger vi fra Venstres side klart, at det er vigtigere, at skatter og afgifter skal sættes ned, end at verdens største offentlige sektor skal vokse yderligere.
Derfor er det vores ambition og vores politik at sænke skatter og afgifter, i takt med at vi finder finansiering til det, fordi det er forudsætningen for, at der er arbejdspladser i Danmark, at der er virksomheder og dermed skattegrundlag til at sikre fremtidens velfærd.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jeg vil godt slå fast, at Venstres skattereformer i 00'erne ikke var fuldt finansierede, de var ikke fuldt finansierede.
Og det er noget af det, som den nuværende regering så er ved at rydde op i, bl.a. med det her lovforslag, hvor vi går ind og lemper nogle af energiafgifterne.
Det er meget svært at finde ud af, hvad Venstre egentlig mener, men fra talerstolen her i dag har vi lige hørt hr. Torsten Schack Pedersen sige, at man gerne vil gå endnu længere med at lempe de her energiafgifter.
Nu er ordet hr. Torsten Schack Pedersens
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Det vil jeg egentlig betegne som en indrømmelse fra Enhedslistens side.
For med det, som hr. Per Clausen siger nu, kan jeg forstå, at når Enhedslisten tidligere beskyldte skattereformen fra 2009 for at være en champagnefest, og hvad ved jeg, var det forkert, fordi den var finansieret.
Det er da rart, at Enhedslisten er kommet til den erkendelse, synes jeg.
Man må bare sige, at da vi lavede en skatteaftale og en skattereform i 2009, var det oven på et skattestop.
Siden er der jo kommet nye skatter og afgifter fra den her regering.
Der har været en energiaftale, som også har gjort det dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Det lykkedes Venstre ved at være en del af aftalen at begrænse regningen.
Men tingene hænger jo sammen, og der er ingen tvivl om, særlig når vi nu ser, at forudsætningerne for energiaftalen skrider, at virksomhederne er udfordret.
Derfor er det fornuftigt, at en række energiafgifter bliver rullet tilbage.
For det nytter ikke noget, at vi kører med så høje energiafgifter i Danmark, at det ikke kan betale sig at producere i Danmark, for så flytter virksomhederne ud, så flytter arbejdspladserne ud, så flytter væksten ud.
Og spørgsmålet er, om der ikke også er en risiko for, at noget af den produktion flytter til steder i verden, hvor man ikke udnytter energien nær så godt, som vi gør herhjemme, og ej heller nær så skånsomt for miljøet.
Da VK-regeringen lavede skatteaftalen i 2009, var det en historisk skatteaftale.
Det var den største nedsættelse af skatten på arbejde, siden indkomstskatten blev indført i 1903.
Det var et helt entydigt ønske fra dansk erhvervsliv, at vi fik gjort noget ved skatten på arbejde.
Jeg indrømmer blankt, at vi ikke fik meget opbakning til det fra de nuværende regeringspartier, men ikke desto mindre mente regeringen jo, at det var en god idé at fortsætte i sporet med at sænke skatten på arbejde.
Det lavede vi så en aftale med regeringen om sidste år.
For det er et vigtigt konkurrenceparameter; det er vigtigt, at danskerne får lov at beholde nogle flere af deres egne penge.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Jeg ved godt, at vi har haft mange diskussioner herom.
Men det var en skattereform, som var med til at gøre Danmark mere konkurrencedygtig, og som var med til at sikre bedre vilkår for virksomheder, fordi skatten på arbejde kom ned.
For det var helt afgørende problem, da vi lavede skattereformen i 2009, og det var det, vi løste med den skattereform.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Torsten Schack Pedersen kunne bekræfte, at det, vi er i færd med nu, er at betale regningen for Venstres skattelettelser, da Venstre havde statsministerposten.
Da man gennemførte skattelettelser primært for de rigeste danskere, sagde man jo, at der var råd til både velfærd og skattelettelser, og dengang var velfærd vist en vækst på mindst 0,8 pct. om året.
Skattelettelserne finansierede man så ved dels at udskyde finansieringen, dels ved afgiftsforhøjelser på bl.a. energiområdet.
Er det ikke de ting, som Venstre nu ruller tilbage, sådan at Venstres skattelettelser til de rigeste danskere nu bliver betalt af en lavere vækst i den offentlige sektor og af kontanthjælpsmodtagere og SU-modtagere?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Det må Venstres ordfører kunne gøre
noget bedre.
Altså, Venstre indførte NOx-afgiften, Venstre indførte den her afgift på farligt affald, som vi også har behandlet i det her lovforslag.
Venstre har indført en lang række afgifter, og nu står hr. Torsten Schack Pedersen ligesom sin formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, og siger, at man vil gøre alle mulige store ting med store reformer – og her i dag handler det om, at man godt vil gå endnu hårdere til de her energiafgifter.
Men når det kommer til et konkret svar, kan vi ikke få noget som helst at vide.
Vil Venstre afskaffe NOx-afgiften?
Sig det nu bare ærligt: Vil Venstre gå endnu hårdere til nogle af de afgifter og afskaffe nogle af de her afgifter, man selv har indført?
Kan vi ikke bare få et konkret svar?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Hr. Thomas Jensen glemte en ting i sin opremsning.
Hvis jeg husker min politiske historie, eller i hvert fald har læst nok på den, var Venstre også med til at indføre indkomstskatten i 1903.
Det er ikke ensbetydende med, at alting så er godt.
Derfor har vi også, som jeg har redegjort for tidligere, sænket skatten på arbejde, for vi syntes, at det var rigtigt.
Jeg synes også, at det hører med til billedet, når hr. Thomas Jensen nævner NOx-afgiften, at der i min optik er en relativ stor forskel på at have en NOx-afgift på 5 kr. og en på 25 kr.
Der kan jeg forstå, at det bare er det, at der er en, der er væsentligt for Socialdemokraterne.
Vi er jo i en situation, hvor det ikke er lykkedes at få godkendt det bundfradrag, som var en del af lovforslaget fra regeringens side, så der ligger masser af udfordringer.
Jeg står som sagt ikke og sætter decimaler og kommaer.
Det politisk afgørende er: Skal skatten sættes ned i Danmark, eller skal skatten sættes op i Danmark?
Venstres budskab er klart.
Forudsætningen for, at vi kan fastholde et samfund, som er et af de rigeste i verden, er, at vi byder vores erhvervsliv nogle vilkår, som gør, at det er attraktivt at investere i Danmark, at skabe arbejdspladser, at skabe vækst, for det er i den sidste ende kun ved indtægter fra det private erhvervsliv, at vi kan finansiere de velfærdsydelser, som der er i et velfærdssamfund.
Ydelserne kommer ikke dumpende ned fra himlen, de forudsætter, at der er et privat erhvervsliv, der kan tjene penge.
Derfor er det deres rammevilkår, vi skal have fokus på.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Med hensyn til det med arbejdspladserne fremgår det jo sådan set meget tydeligt af vækstplanen og de tal, der er, hvor få arbejdspladser den her plan skaffer isoleret set, når man tænker på, hvad den koster.
Men det, som alligevel er kernen her, er, at Venstre sammen med Konservative og Dansk Folkeparti laver skattelettelser for de rigeste danskere delvis finansieret af nogle energiafgifter.
Så kommer der en socialdemokratisk ledet regering til og siger: De energiafgifter kan erhvervslivet ikke betale, vi sender regningen ved at fyre mennesker og lave dårligere velfærd i den offentlige sektor, og vi sender regningen til SU-modtagere og kontanthjælpsmodtagere.
Hvordan ville hr. Thomas Jensen have reageret, hvis det havde været VK-regeringens udspil, da den kom med forslag om skattelettelser til de rigeste danskere, at de skulle finansieres ved en meget lille vækst i den offentlige sektor, og ved at kontanthjælpsmodtagere og SU-modtagere skulle betale?
Hvordan tror hr. Thomas Jensen at Socialdemokraterne havde regeret dengang, hvis det var det, der var blevet fremlagt?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jeg kan som socialdemokratisk ordfører kun tage ansvaret for, hvad en socialdemokratisk ledet regering gør, og det, den socialdemokratisk ledede regering gør, er at tage udgangspunkt i virkeligheden ude på mange arbejdspladser.
Jeg har været rundt at besøge forskellige arbejdspladser, hvor jeg både har talt med folk, der sidder med hovedansvaret på direktionsgangene, og med tillidsrepræsentanter og folk, som var bange for at miste deres arbejde.
Med baggrund i sådan en tur rundt i Danmark synes jeg, at det er helt på sin plads, at vi har lyttet og nu sætter målrettet ind ved at fjerne nogle af afgifterne.
Når der så igen kommer gang i verdensøkonomien, er man konkurrencedygtig og kan få nogle flere ansatte, og vi kan få folk i arbejde i Danmark.
Det synes jeg også Enhedslisten burde glæde sig over.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Nu har vi jo tidligere forsøgt at få svar på, hvor mange arbejdspladser den her plan i virkeligheden skaffer.
Det er jo ikke mange.
Men det, jeg vil spørge hr. Thomas Jensen om, er, om han synes, det er en succes for Socialdemokraterne, at man nu sender regningen for skattelettelser til de rigeste danskere videre fra virksomhederne til en reduktion i den offentlige vækst og videre til kontanthjælpsmodtagere og modtagere af SU.
For det er jo det, der sker nu: Den socialdemokratisk ledede regering påtager sig ansvaret for at skaffe en finansiering af den gamle regerings skattelettelser til de rigeste danskere, hvor man helt ensidigt lægger byrden på de smalleste skuldre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jamen jeg glæder mig over, at hr. Ole Birk Olesen bekræfter, at ved at Venstre gik med i aftalen, blev prisen billigere end i det udspil, der lå fra regeringen.
Det er meget, meget simpelt.
Det tog ret lang tid.
Det var rimelig hidsige forhandlinger, hvor det for Venstre var afgørende at begrænse regningen.
Igen skal man huske på, at da vi kom med et energiudspil, da vi havde regeringsmagten, var det oven på et skattestop.
Det var oven på en situation, hvor virksomhederne havde tryghed om skatten.
Det må jeg bare indrømme ikke har været tilfældet med den her regering.
Når den har lavet finanslovsaftaler med Enhedslisten, er der kommet nye skatter og afgifter, nye byrder, for dansk erhvervsliv.
Derfor gik vi ind i en energiaftale, ja, for at begrænse regningen.
Og ja, det betyder, at vi også må tage ansvar for nogle af de finansieringselementer, som følger med.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Forsyningssikkerhedsafgiften var jo Venstres egen idé.
Så lad da være med at lade, som om der er noget, Venstre har gjort mindre ved at gå i forhandlinger med regeringen.
Det er noget, som Venstre har opfundet.
Venstres oprindelige forslag til en energiaftale var dyrere for erhvervslivet end den, det endte med, da man forhandlede med Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten om en energiaftale.
Så vi køber den simpelt hen ikke! vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
I Venstre står vi ved de aftaler, vi indgår.
Vi står også ved den energiaftale, vi har indgået.
Hvis Venstre ikke havde været en del af energiaftalen, var regningen til danskerne blevet meget større.
Det var vores tilgang, at vi gjorde mere gavn ved at begrænse skaderne i energiaftalen end ved at sidde på hænderne og ikke blande os og se regningen vokse endnu mere.
Man kunne selvfølgelig have valgt den tilgang, at så ville man ikke have noget med det at gøre, og så kunne man slippe for at skulle være med til nogle af de ting, som nødvendigvis ikke er så behagelige, når det gælder energiområdet.
Men vi har indgået en aftale, og det er rigtigt, at den betyder en forsyningssikkerhedsafgift, og der kommer også mere på den del – det har vi aftalt, og det står vi ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Venstres skatteordfører siger, at Venstre gerne vil have lempet energiafgifterne yderligere, end det sker med dette lovforslag.
Jeg har en god idé til Venstre: Man kan begynde med at lade være med at stemme for energiafgiftsforhøjelser igen og igen og igen i denne sag.
Så sent som i januar har Venstre stemt for, at vi skal indføre en ny forsyningssikkerhedsafgift på fossile brændstoffer.
Løbende gennem månederne stemmer man for opførelsen af nye offentligt støttede vindmølleparker, som forhøjer PSO-afgiften betragteligt med milliarder og atter milliarder.
Senere i dette år, i efteråret, forventer Venstre at stemme for en forsyningssikkerhedsafgift på biobrændsel.
Hvis man undlader konstant at stemme for højere energiafgifter, vil det have den glædelige bivirkning, at man vil undgå anklager om hykleri, når man går og siger, at man vil have lavere afgifter.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Tak for debatten og bemærkningerne.
Det er jo primært positive ting, der er blevet sagt om det her lovforslag, og det har jo baggrund i, at de fleste er enige med regeringen i, at vi er nødt til at håndtere den problemstilling, der ligger i, at mange virksomheder står med meget store omkostninger, og at det er en af årsagerne til, at der bliver flyttet job ud af Danmark, og det er en årsag til, at der ikke bliver skabt så mange nye job, som der burde blive skabt.
Der er energiafgifterne en del af det.
Hvis vi ser på det danske energiafgiftsniveau, vil vi se, at der i den pjece, vi fik lavet, da vi lancerede planen, er en figur, hvoraf det fremgår, at de danske energiafgifter uden sammenligning er de højeste i EU – uden sammenligning de højeste.
Derfor er der jo ikke tale om, at vi fuldstændig fundamentalt ændrer retning i vores energipolitik, for vi er stadig væk af den opfattelse, at det at komme væk fra fossile brændstoffer og over til vedvarende energi er regeringens målsætning, og vi har en meget kontant målsætning for det.
Det er også derfor, at det også er en del af den her vækstplan, at vi vil ændre beskatningen i Nordsøen og bruge de penge til en togfond, der kan sikre et markant og væsentligt løft af den kollektive trafik i Danmark.
Som jeg også sagde i mit tidligere indlæg, er der tale om mange forskellige instrumenter, vi bruger i den her vækstplan.
Energiafgiftslettelserne, lettelser på kreditter for moms osv., som især hjælper små og mellemstore virksomheder, er en del af de forskellige instrumenter, som vi lancerer og er blevet enige med et bredt flertal i Folketinget om i den her plan.
Så tak for behandlingen.
Jeg ser frem til, at vi får behandlet forslaget yderligere i udvalget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg skal ikke gentage, hvad jeg har sagt, men jeg vil bare gerne spørge skatteministeren – også i forhold til de henvendelser, der er kommet, og til, at vi har foretræde i Skatteudvalget i morgen – om skatteministeren mener, at alle muligheder for at finde en bedre løsning i forbindelse med farligt affald fra shredderbranchen er udtømt, eller om skatteministeren er klar til at kigge en ekstra gang i alle hjørner for at se, om vi kan finde en lidt bedre løsning end den, vi er kommet frem til nu.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Nu er det jo sådan, at håndværkerfradraget ikke forhindrer folk i at lave nogle ting i deres boliger, som også kan være fremmende for grønne løsninger, altså energibesparende tiltag.
Så på den måde skal man jo ikke male en vis herre på væggen og sige, at det her bare er sort.
Det, der har været vigtigt, har bl.a. været, at med den ordning, der lå, lå der også nogle systemer bagved, som vi med det samme kunne sætte i værk igen.
På den her måde har vi sat den gamle ordning i gang igen lynhurtigt, og det gør, at man allerede nu ude i de små håndværksvirksomheder kan se resultatet, nemlig at der er kommet en masse bestillinger ind på at udbedre folks boliger.
Jeg synes jo, at det, vi også skal holde os for øje, er, at det først og fremmest er for at sikre beskæftigelsen i Danmark, at vi gør det her tiltag.
Skulle man så tage de grønne briller på og se på vækstplanen med det fokus, kan man se, at der også er andre steder, hvor vi gør noget for at gøre Danmark til et grønnere sted.
F.eks. er der jo området med energirenovering af statslige bygninger.
Det er et sted, hvor der ligger et stort, stort besparelsespotentiale i forhold til energiforbrug og dermed også CO2-udledning.
Så vi har bestemt fokus på både arbejdspladser og også noget af det grønne.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det ligger lidt i forlængelse af det, jeg spurgte til før.
Altså, når der nu lå en aftale om at lave en grønnere ordning, hvorfor holdt man så ikke fast i den i stedet for så at sige at springe tilbage til den gamle ordning?
Jeg forstår ikke, at man ikke brugte den mulighed for trods alt at lave noget, der forbedrede miljøet og klimaet.
Kan jeg ikke få en forklaring på det?