Hans Kristian Skibby (DF), 2016-02-04:
Det lovforslag, som vi skal behandle her, er jo et lovforslag, som ligger lidt i umiddelbar forlængelse af et tidligere lovforslag, som har været fremsat her i Folketinget.
Det var det, der hed L 154, som blev behandlet i tilbage i 2015, om ret til en basal indlånskonto.
Det var et lovforslag, som Dansk Folkeparti ikke var tilhænger af.
Vi stemte også imod, fordi der jo sådan set var tale om, at man skulle betale 15 kr. om måneden for at have ret til en basal indlånskonto.
Det betød jo så, at der lå et fast gebyr på 180 kr. om året for at have en indlånskonto.
Det, der så kommer med det her lovforslag, er jo, at man også skal have en basal betalingskonto, hvor der ikke er en lovbestemt gebyrstruktur, men hvor det er op til den enkelte bank at finde ud af, hvad den må tage, og hvad den vil tage for den pågældende service.
Der står også i ministerens bemærkninger til L 103 her, at den basale betalingskonto skal tilbydes enten vederlagsfrit eller mod det, der hedder et rimeligt gebyr.
Og der vil jeg da så have lov til at være lidt kritisk, i forhold til hvad man vurderer er et rimeligt gebyr.
Der står jo også i lovforslaget her, at pengeinstitutterne må beregne det her nye gebyr ud fra tre parametre, herunder pengeinstitutternes omkostninger, samt det, der hedder en rimelig fortjeneste.
Jeg er ikke sikker på, at det, man kalder en rimelig fortjeneste inden for banksektoren, er det samme, som forbrugerne kalder en rimelig fortjeneste.
Vi er i Dansk Folkeparti lidt bekymret for, om det her bliver en gebyrskrue.
Det bliver et sted, hvor pengeinstitutterne har mulighed for at kradse yderligere gebyrer ind hos danske forbrugere og folk, som har en konto.
Vi synes også i Dansk Folkeparti, at det er lidt af en provokation, når vi jo har lavet en lovpligtig Nemkonto både for private danske husholdninger og for selv de allermindste mikrovirksomheder, og når alle andre i øvrigt også skal have en Nemkonto.
Det er noget, vi har vedtaget der skulle være en lov om.
Bagefter prøver vi så på at sælge de her to lovforslag, L 103 og L 154 fra sidste samling, som værende en rettighed, altså som et gode, som noget, man ligesom får forærende af rent forbrugeretiske grunde.
Vi synes ikke, at der er meget rettighed i det.
Vi synes jo, at man pålægger folk en udgift, og så er der altså tale om falsk varebetegnelse – det vil jeg gerne sige til erhvervsministeren.
Det er falsk varebetegnelse, når man påstår, at det her er noget, man får sådan en velerhvervet ret til.
Nej, man får et nyt gebyr – tillykke med det.
Det er ikke noget, vi kan støtte i Dansk Folkeparti.
Vi synes, der er tale om et skisma; vi synes, det er forkert.
Vi er også udmærket klar over, at det her jo er i tråd med Europa-Parlamentet, hvor vi jo har skullet gennemføre Rådets direktiv om sammenlignelighed mellem gebyrer osv.
Men vi mener stadig væk, at det her er et overgreb på i stedet for en rettighed til de danske forbrugere.
Vi synes i det mindste, at ministeren må gå ind at kigge kritisk på det her med, at der ikke er et decideret loft over gebyret.
Det er også det, som der bliver redegjort for, bl.a. i høringssvaret fra Forbrugerrådet Tænk, hvori man jo også siger, om det ikke var rimeligt, at der var et loft over, hvad det her gebyr kunne være.
Når vi nu har et loft på de 15 kr. om måneden, altså 180 kr. om året for en basal indlånskonto, som vi vedtog sidste år, kunne loftet så ikke f.eks. være, at den her betalingskonto selvfølgelig var inkluderet uden yderligere beregning?
Det er jo den samme konto, vi taler om.
Uanset om det er en indlånskonto eller en betalingskonto, tror jeg ikke, der vil være ret mange, der vil vælge at sige: Jeg tror, at jeg tager to forskellige konti; jeg tager én, som jeg kan bruge til betalinger, og én, som jeg kan sætte penge ind på.
Jeg tror, de fleste nok vil vælge én konto til det hele.
Så det her er simpelt hen noget skidt.
L 154 er som sagt et tidligere lovforslag om basal indlånskonto, som vi stemte imod.
Det har jo ikke meget med det her at gøre, det vil jeg da gerne erkende, men der er altså tale om en form for overgreb på folk.
Det er lidt en form for røveri, når vi med den her lov giver de her nye gebyrmuligheder til de danske banker.
Så vi siger pænt og høfligt nej tak til direktivet, selvfølgelig, men så sandelig også til det her lovforslag.