runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2016-04-12:
Som udgangspunkt synes jeg jo, det er et helt rigtigt problem, som Enhedslistens ordfører rejser, og det er en fælles udfordring for os, hvad vi gør i forhold til de lande, som ikke lever op til de konventioner og dermed også de rettigheder, som de selv har skrevet under på.
Men jeg mener ikke, at løsningen på det er at skabe endnu større problemer for andre grupper, som er i nød, og som trænger til hjælp – og som vi nu i en aftale med Tyrkiet forsøger at hjælpe – ved at blokere for nogle initiativer til at hjælpe flygtninge og migranter i Tyrkiet, med henvisning til at Tyrkiet altså ikke lever op til en række standarder og afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen.
Det synes jeg ikke er vejen frem, og derfor kunne Socialdemokraterne ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.
Men vi må i fællesskab finde nogle stærkere redskaber til at lægge pres på de lande, der ikke lever op til Menneskerettighedsdomstolens afgørelser.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak for det, og tak til hr. Mogens Jensen, som jo gennem årene har gjort en stor indsats i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor jeg også har haft æren af at arbejde sammen med den socialdemokratiske ordfører.
Femte En ting, som jeg synes er bekymrende i udviklingen i forbindelse med Europarådet, og som desværre har været det længe, er det her med den manglende efterlevelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser, og der ser vi desværre, som vi også kan se i udenrigsministerens redegørelse, at Aserbajdsjan, Rusland og også Tyrkiet er førende inden for det her.
Det stemte Socialdemokraterne imod.
Peter Christensen (V), 2016-04-12:
Tak for det.
Forslaget, vi behandler her, er et beslutningsforslag om borgerligt ombud for frivillige i hjemmeværnet, og ifølge forslagsstillerne er det hensigten, at frivillige i hjemmeværnet kan omfattes af reglerne om borgerligt ombud.
Det er min opfattelse, at hjemmeværnets frivillighedsidentitet og det borgerlige ombuds sådan mere pligtmæssige karakter ikke hænger fint sammen.
Hertil kommer, at der for mig at se ikke er behov for regulering på området.
Jeg kan forstå, at formålet med forslaget fra Dansk Folkepartis side er at sikre, at hjemmeværnet kan støtte politiet i løsningen af deres opgaver, og at problematikken skulle være, at mange frivillige i hjemmeværnet har svært ved at få fri til at levere tid og til at løse opgaverne for hjemmeværnet.
Det synes jeg ikke der er noget der tyder på, og det er ikke en problemstilling, der rejses fra hjemmeværnets side.
Når man kigger på, hvad der er sket i 2015, som Hjemmeværnet lige er kommet med deres årlige rapportering om, så kan man se, at de fint er i stand til at løse de mange opgaver, de løser for forsvaret, for politiet og for samfundet i øvrigt.
2½ millioner timer har hjemmeværnet leveret i 2015.
2.323 gange har de været ude at hjælpe de her forskellige dele af samfundet, altså både forsvar og politi.
Den igangværende flygtninge- og migrationsituation er et godt bud på, at tingene konstant er i udvikling, og vi skal selvfølgelig altid være obs på, at også hjemmeværnet er i stand til at levere den relevante støtte til forsvaret og samfundet i øvrigt, som der er behov for.
Det er min opfattelse, at hjemmeværnet også i fremtiden vil kunne yde den støtte, også selv om man ikke tager hjemmeværnets frivillige ind under regelsættet om borgerligt ombud, men holder fast i, at det altså er en frivillig militær beredskabsorganisation, vi har med at gøre.
Derudover er der også en række juridiske udfordringer, hvis man gør det til borgerligt ombud.
Dem kan jeg jo også komme ind på under udvalgsbehandlingen, hvis Folketinget ønsker det, men regeringen kan altså ikke støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-12:
Vi sad i et samråd om letbanen, som trak lidt ud.
Men jeg vil gerne rose det her lovforslag og tilkendegive vores opbakning til det.
Jeg synes, det er meget logiske ting, der ligger i lovforslaget.
Vi får en større fleksibilitet, vi kan indsætte vores beredskab mere fleksibelt.
Det giver også rigtig god mening, at vi kan deltage bedre i internationale operationer.
Så jeg vil blot tilkendegive, at vi synes, det er et godt lovforslag, som vi ser frem til at stemme igennem.
Peter Christensen (V), 2016-04-12:
Når der er lovhjemmel til at kunne rekvirere andre kommuners beredskaber eller fælleskommunale beredskaber, så er det ikke en situation, jeg forestiller mig anvendt ofte.
For der er jo traditionelt set et tæt samarbejde mellem de kommunale beredskaber, hvor man af sig selv retter henvendelse til hinanden.
Kommunerne hjælper hinanden.
Men i sådan en situation, som kunne være et stort terrorangreb – og lad os håbe, vi aldrig kommer til det – kunne der jo være behov for at rekvirere fra mange steder i landet, og det er i det lys, forslaget skal ses.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Så tænker jeg, at vi jo i udvalgsbehandlingen lige præcis kan arbejde på at sikre, at der er den bedst mulige indsats, hvis det forfærdelige skulle ske, at vi blev ramt af terror eller krig.
Det er jo det der er fremlagt i ministerens ændringsforslag at vi skal tage højde for.
Peter Christensen (V), 2016-04-12:
Ja, jeg mener sådan set, det giver mening.
Men i en situation, hvor der er et meget stort terrorangreb i Danmark, vil der også komme en central styring af alle kapaciteter i Danmark i form af NOST, som man vil sammensætte i sådan en situation.
Der går jeg ud fra, og det må jeg jo vende tilbage til, at det også automatisk vil medføre en ledelsesret i forhold til det samlede beredskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak for det, og tak til ministeren for dialogen.
Pointen er jo selvfølgelig, at det også er, når der er behov for mere hjælp, at man ikke bare trækker på nabokommunen, men trækker på et beredskabscenter, hvis det skulle ligge tæt på.
Så jeg håber, at vi kan finde en god enighed der.
Ville det efter ministerens mening være en fordel, hvis man satte Beredskabsstyrelsen til at lede sådan nogle operationer?
Det var også det, jeg nævnte i min tale.
Det bliver muligt nu for ministeren at bede kommuner tage til en anden kommune for at hjælpe.
Ville det også give mening, at man fra ministerens side havde muligheden for at sige: Det her er så stort et angreb, at nu bør Beredskabsstyrelsen stå for indsatsen?
Annette Lind (S), 2016-04-12:
Egentlig er det jo faktisk sådan, demokratiet virker.
Nu har jeg ikke længere et spørgsmål.
Jeg vil bare tilkendegive, at jeg er glad for, at ministeren kommer med en positiv tilkendegivelse om, at de frivillige skal have et fast medlem i de her beredskabskommissioner.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-12:
Vi kan støtte det her lovforslag.
Derfor er det sådan set nødvendigt, at vi får de her ting gennemført, og det støtter vi.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-12:
Som flere andre partier har Det Radikale Venstre også fulgt grundigt med i debatten om beredskabet, vi har sågar også blandet os godt og grundigt i den, fordi vi synes, det er et vigtigt område, der er i rivende udvikling.
Som mange var inde på, kommer der med den verden, som mest på godt, men også på ondt, er kommet til os, også en fremtid med helt klart større opgaver for beredskabet, uanset om vi snakker klimaforandringer, terror eller helt almindelige beredskabsopgaver, som vi kender den.
Derfor skal vi selvfølgelig også tænke os godt om, også med de nye teknologier, vi får til rådighed.
Hvordan organiserer vi os bedst?
Vi er glade for, at det er lykkedes forsvarsministeren at finde penge andre steder end på de besparelser, som vi egentlig havde tænkt os at gøre.
Og vi er i Radikale Venstre faktisk endnu gladere for, at vi også i den stemmeaftale, der ligger til grund for det her lovforslag, er blevet enige om, at vi nu gennemfører de tiltag, der står i det her lovforslag
, og inden for et års tid, inden den 1. marts 2017, sætter vi os så ned og laver en evaluering af den struktur, det så er endt med, og finder ud af det – hvad ligger egentlig godt hos kommunerne, hvad kunne man forestille sig ville ligge godt hos staten – og får en lidt mere klar arbejdsdeling og måske også et lidt højere ambitionsniveau, måske med inddragelse af flere interessenter, kan man sige, på området.
Derfor hilser vi ikke mindst lovforslaget, men også den aftale, der ligger bag ved lovforslaget, meget velkommen og glæder os til de fortsatte drøftelser.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-12:
Tak, hr. formand.
Det er vi i Venstre ikke enige i, da forslaget efter vores overbevisning kolliderer med Hjemmeværnets frivillighedsidentitet.
Vi har for nylig i forligskredsen behandlet Hjemmeværnets årsberetning for 2015, og her kunne vi se, at Hjemmeværnet umiddelbart ikke har udfordringer med at leve op til kravet om at overholde et beredskab på 1 time.
Det vil sige, at opbygningen virker, og at det ikke er nogen udfordring at skaffe det nødvendige personale.
Men som forslagsstillerne rigtigt nok påpeger, er verden i forandring.
Og når tingene ændrer sig, må man tilpasse sig løbende.
Derfor vil en analyse af Hjemmeværnets udfordringer blive igangsat, også når det kommer til længerevarende indsatser.
Men når det er sagt, har jeg ikke hørt, at man har efterlyst et sådant tiltag.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, men ser frem til den af ministeren omtalte analyse.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-12:
Nej, det kan jo være svært at fremkomme med konkrete eksempler, for hvis man står i den situation som hjemmeværnssoldat, at man har et problem med sin chef om at få fri, så har man ikke lyst til at udbasunere det i den bredere offentlighed, da det så netop peger på et problemfyldt forhold.
Det er netop for at beskytte hjemmeværnsfolkenes arbejdssituation, at vi har fremsat det her forslag, og det er på baggrund af henvendelser fra hjemmeværnsfolk, som siger, at de har det her problem, at vi er kommet med det.
Bjarne Laustsen (S), 2016-04-12:
Jeg tror ikke, hr. Jeppe Jakobsen er den eneste, som hjemmeværnsfolk snakker med.
Mig bekendt snakker hjemmeværnsfolk med stort set alle ordførere på det her område.
Det er derfor, det undrer mig lidt, at der er den her situation, hvor man siger, at det kender man ikke noget til, at det har man ikke hørt noget om.
Men Dansk Folkeparti har hørt noget om det, og derfor synes jeg, det ville være fint, hvis der kom bare et eneste eksempel ude fra det virkelige, åbne land om, at det her er et kæmpestort problem.
For så ville vi jo være nødt til at forholde os til det.
Nu er hjemmeværnet blevet 67 år gammelt, leverer 2½ millioner timer.
Alene til politiet var det sidste år 132.000 timer uden problemer.
Det synes jeg vi skal rose dem for i stedet for opfinde problemer, der tilsyneladende ikke eksisterer.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-12:
Jeg har ikke nogen konkrete beviser med en navngiven arbejdsgiver.
Det er jo ikke et forslag, jeg sådan bare har hevet op af den blå hat.
Det er et forslag, som er kommet, fordi hjemmeværnsfolk er kommet til mig som hjemmeværnsordfører.
De har været glade for, at der er et parti, som har valgt at dedikere en person til at tale deres sag, og derfor har de sagt til mig, at de har et behov for at få nogle bedre rammer for at kunne få fri.
Det er derfor, jeg har valgt at fremsætte dette forslag.
Jeg har fået tak for at fremsætte det forslag, som vi behandler her.
Bjarne Laustsen (S), 2016-04-12:
Det er det, ordføreren siger om det frivillige formandskab.
Hvor har man det fra?
Ordføreren har hørt det andre steder fra.
Jeg synes, det er lidt underligt, for der er jo ingen grund til det, når man kigger på hele det frivillige formandskab.
Jeg vil sige, at det er et overflødigt forslag.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om der findes et eneste håndgribeligt eksempel, hvor der var en arbejdsgiver, der sagde nej til, at en hjemmeværnsmand har kunnet få fri.
Det skal ses i lyset af, at hjemmeværnet igennem de senere år ikke bare har været sendt ud indenlands, men også udenlands.
Når man bliver sendt ud, får man løn, så bliver man kontraktligt ansat.
Det betyder så, at man må forlade det oprindelige arbejde, man har.
Ikke i nogle af de tilfælde har der mig bekendt været en eneste situation, hvor vedkommende og arbejdsgiveren ikke har kunnet finde ud af det, for det er jo lysten, der driver værket.
Det håber jeg ordføreren er enig i.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-12:
Vi har stor sympati for forslaget, men må desværre også takke nej.
Nu hørte vi fra Hjemmeværnets chef, hr. Bjarne Laustsen, her før, at det ikke var noget, man ønskede i hjemmeværnet.
Og jeg kan godt forstå det, fordi det ville betyde, at det blev uattraktivt at ansætte folk fra hjemmeværnet, hvis de sådan havde den her ret til at forsvinde væk fra deres arbejdsplads.
Derudover må man sige, at det jo ville udvide brugen af borgerligt ombud meget kraftigt, hvis hjemmeværnets mange medlemmer pludselig skulle være omfattet i forhold til den relativt begrænsede gruppe af folk, som i dag er omfattet af reglerne om borgerligt ombud.
Jeg ved ikke, hvordan reglerne er i en krigssituation.
Jeg antager, at man der ville få fri fra arbejde – ellers ville man nok tage sig fri, håber jeg.
Men hvis der havde været tale om nogle meget begrænsede situationer, kunne vi have talt om det, men her er det simpelt hen for bredt defineret til, at vi mener, det kan vedtages som forslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-12:
Vi kan heller ikke støtte det her forslag.
Der kom mange gode argumenter fra forskellige sider, som jeg ikke skal gentage her, så det betyder, at vi ikke kan støtte det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-12:
Radikale Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag, og det kan vi ikke af en lang række grunde, hvoraf de fleste allerede er blevet nævnt af de ordførere, der har været på talerstolen.
For det første synes vi ikke, at det er en helt rimelig situation at sætte de frivillige i, ej heller deres arbejdsgivere, og for det andet er der nogle af de myndighedsopgaver, som politiet varetager, som er nævnt i beslutningsforslaget, som vi heller ikke umiddelbart ser hjemmeværnet være oplagt til at udføre rent kompetencemæssigt.
Så af disse årsager er det et nej tak fra vores side.
René Gade (ALT), 2016-04-12:
I Alternativet bakker vi altid meget op om frivillighed, og hjemmeværnet i sin grundidé er da også rigtig godt, og mange dygtige mennesker arbejder hårdt og netop frivilligt i hjemmeværnet.
Vi er generelt imod den grænsekontrol, der er blevet sat op.
Så det gør det heller ikke nemmere for os at være positive over for forslaget.
Jeg synes, at det, der måske næsten er det mest interessante her, er, at vi får en ny diskussion af, hvad vi egentlig skal med hjemmeværnet.
Vi har i Alternativet ikke nødvendigvis lagt os fast på, hvad vi synes der skal gøres med hjemmeværnet, hvordan det skal bruges, men det her kunne godt være en af de glidebaner, hvor man skal starte med at tage en generel diskussion og så sige: Er det her, man begynder at finde anvendelsesmuligheder for hjemmeværnet?
Vi tænker egentlig ikke, at hjemmeværnet skal være militært funderet, som det egentlig er i sin grundstruktur, og derfor er der nogle udfordringer for os i det hele taget i forhold til den rolle, hjemmeværnet har, og de ressourcer, der afsættes til hjemmeværnet: Er det rigtigt?
Er det sådan, det skal fortsætte med at være?
Vi ser omvendt også rigtig mange gode ting ved hjemmeværnet.
Der er mange værdier her og mange opgaver, der bliver udført af hjemmeværnet, som man ikke bare lige kan fjerne.
Så vi vil rigtig gerne have en debat om hjemmeværnet og de ressourcer, der bliver fordelt til dem.
Men vi kan ikke bakke op om det her forslag.
Samtidig er det også en udfordring i forhold til erhvervslivet – jeg tror også, der var en enkelt, der var inde på det før – hvor det giver noget bøvl, hvis man skal til at have de her ting med i sine overvejelser, altså om man lige pludselig mister en medarbejder.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-12:
I Liberal Alliance mener vi, at det er vigtigt, at vi har et hjemmeværn.
Vi glæder os over, at der er en lang række mennesker, der helt af sig selv og af egen drift gerne vil være en del af det fællesskab og udføre en række gode, vigtige opgaver for samfundet.
Det er værd at holde fast i, det er værd at støtte hjemmeværnet, når muligheden byder sig, og vi har også med interesse læst den rapportering, der er, om hjemmeværnets opgaver osv.
For man risikerer netop, at der kommer en situation, hvor der kan være arbejdsgivere, der kan blive betænkelige ved at ansætte folk, der melder, at de er i hjemmeværnet, fordi man så er nødt til at sige, at man kan risikere at blive udkommanderet til en bestemt opgave i arbejdstiden, og det vil sådan set være en rigtig dårlig udvikling af det her.
Jeg siger det, fordi vi sådan set er enige i, at man skal kunne bruge andre end politiet til en række opgaver – det kan være forsvaret til bevogtningsopgaver, det kan være hjemmeværnet i en række sager, hvor der sker noget særligt; så det er vi sådan set med på i Liberal Alliance.
Men at tage det skridt, som forslagsstilleren gør her, og bruge den regel, vi har, om borgerligt ombud, kan vi så ikke støtte, og derfor siger vi nej til forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-12:
Tak for det.
I Enhedslisten kan vi ikke støtte det her forslag, og det skyldes først og fremmest, at jeg ikke mener, frivillig deltagelse i hjemmeværnets arbejde kan sidestilles med det, vi almindeligvis kender som borgerligt ombud.
Det er altså en helt anden type arbejdsopgaver, kan man sige, eller en helt anden type opgaver end det frivillige arbejde, der bliver lagt i hjemmeværnet.
Så vil jeg sige, at jeg i øvrigt heller ikke mener, at det – i hvert fald som udgangspunkt – er en hensigtsmæssig løsning på politiets ressourceproblemer at indsætte hjemmeværnet.
Vi vil helt sikkert foretrække, at de fleste opgaver løses af personale i politiet eller personale i forsvaret eller redningsberedskabet, som altså har den rigtige uddannelse til at løfte de her arbejdsopgaver.
Man kan også sige, at i forhold til det her konkrete forslag har politiets formand jo også være ude at kommentere, at der altså sagtens kan være nogle retssikkerhedsmæssige problemer i at indsætte hjemmeværnspersonale i de her opgaver.
Så handler det selvfølgelig også om at prioritere politiets opgaver, og der er det nok ikke nogen hemmelighed, at vi fra Enhedslistens side godt mener, der kunne stå nogle færre politibetjente nede ved grænsen.
Men i hvert fald har jeg også noteret mig, at det her forslag ikke har mødt synderlig opbakning, hverken hos formanden for hjemmeværnets landsforening eller hos politiformanden.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-12:
Jamen jeg er en stor fortaler for, at EU også bliver en del af den her konvention, og det har jeg også sagt offentligt flere gange.
Jeg synes, det skal være en basal europæisk rettighed.
Man kan så diskutere, hvor stor effekt den vil have i dagligdagen, og der kan hurtigt gå noget juristeri i det, for i forvejen er alle EU's medlemslande også medlem af Europarådet.
Men jeg er med på, at det sender et klart signal, og det signal synes jeg også er vigtigt.
Og jeg er i hvert fald en af dem, som synes, at de europæiske menneskerettigheder er fundamentale menneskerettigheder, som burde være noget, vi værner om og kæmper for i dagligdagen.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-12:
Tak for det svar.
Jeg vil så prøve at rejse det over for justitsministeren, men måske ved udenrigsministeren alligevel lidt mere om det her end mig, så jeg alligevel kan få at vide, om det så også træder i kraft kun med de 16 medlemsstater, eller hvad?
Men hvis udenrigsministeren ikke kan svare mig, skal jeg nok tage det videre andetsteds igen.
Det er ikke polemik, det er sådan set bare nysgerrighed.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-12:
Jeg vil sige tak til ordføreren.
Skulle vi ikke blandt Folketingets partier prøve at finde en lejlighed til at diskutere, hvad der kan gøres i forhold til det?
Nu er det efterhånden 7 år siden, at Lissabontraktaten trådte i kraft, og på trods af det klare løfte, der blev givet i forbindelse med Lissabontraktaten, er der stadig væk en blokering fra EU's side for at tilslutte sig den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er jo en blokering, der alene er på EU's side.
Det synes jeg er alvorligt, og det stiller nogle alvorlige spørgsmål til EU.
Så vil ordføreren eventuelt give tilsagn om, at vi i en kreds her i Folketinget prøvede at diskutere, hvilket initiativ Danmark kunne tage i den forbindelse?
Kristian Jensen (V), 2016-04-12:
Ingen af tillægsprotokollerne 15 og 16 er endnu trådt i kraft, så det kræver en større opbakning bag, inden de kan træde i kraft.
Der var en Brightonkonference i 2012, hvoraf disse tillægsprotokoller udsprang.
Protokol nr. 15 er jo mere om subsidaritetsprincippet og princippet om staternes skønsmargin, og protokol 16 er, at man kan anmode, som det blev nævnt omkring den her udtalelse.
Vi underskrev protokol 15 ret hurtigt.
Det gjorde vi i juni 2013.
Den anden protokol har haft en længere tilløbsfase, og som jeg startede med at nævne, bliver jeg nødt til at henvise til Justitsministeriet for sådan en nærmere gennemgang.
Det er en overvejelse, der i Danmark ligger i Justitsministeriet og derfor ikke i Udenrigsministeriets ressort, om, hvorvidt Danmark skal tiltræde konventionen eller ej.
I givet fald der skal ske en tiltrædelse, vil der komme en afklaring fra Justitsministeriet, en indstilling, som regeringen vil behandle, og i givet fald vil regeringen derefter søge Folketingets opbakning til at kunne lave en sådan tiltrædelse.
Men da det ligger uden for mit ressort, har jeg ikke status på, hvor langt man er kommet i de overvejelser.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-12:
Det er angående det spørgsmål, jeg stillede i min tale, nemlig om den her protokol 16, som jeg kan se er underskrevet af 16 medlemsstater, og hvor vi overvejer tiltrædelse.
Kan man få det uddybet?
Kristian Jensen (V), 2016-04-12:
Jeg lægger vægt på, at vi har et godt samarbejde mellem regeringen og den parlamentariske delegation til Europarådet.
Jeg tror, at der, hvor problemet i højere grad ligger i forhold til at få løsnet knuden op, nok er i EU.
Men det skal ikke forhindre, at vi gør, hvad vi kan, for at have et tæt og åbent parløb om at lægge kræfter i for at få skabt en mulighed for, at EU kan tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Det har jeg selvfølgelig fuld respekt for, og jeg kan godt forstå, at udenrigsministeren har haft fokus på den forfærdelige udvikling, der er i Tyrkiet, Rusland, Aserbajdsjan og Ukraine, som ministeren her refererer til, og som det er beskrevet udmærket i redegørelsen.
Jeg vil bare opfordre udenrigsministeren til at have fokus på det og også invitere delegationen her fra Folketinget til Europarådets Parlamentariske Forsamling, sådan at vi eventuelt kan have et fælles parløb om det.
Det er jo noget, der også diskuteres i den parlamentariske forsamling i Europarådet, altså den her tiltrædelse.
Kristian Jensen (V), 2016-04-12:
Jeg må sige, at set i lyset af de ting, der ligger, om Ukraine, Aserbajdsjan, Tyrkiet og andet, så har jeg i forberedelsen til i dag simpelt hen ikke fuldstændig læst op på, hvad status er på EU's bestræbelser på at tiltræde menneskerettighedskonventionen.
Jeg må bare give den tilkendegivelse, at det er en prioritet for Danmark, at EU kan tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention, og det vil vi fortsat arbejde for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Det var jo et af argumenterne for at tiltræde Lissabontraktaten, et af de positive argumenter, som blev fremført både i Danmark, men også i resten af EU's lande, nemlig at med Lissabontraktaten kom EU med i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Kristian Jensen (V), 2016-04-12:
Det er lige før, man bare skal stå stille og nyde den her anerkendelse uden at forsøge at sige noget, der kan komme til at ødelægge den.
Jeg vil dog bare gentage, at man jo godt kan have skrevet teksten i Lissabontraktaten i tiltro til, at der så havde været plads til begge vurderinger.
Man må bare konstatere, at sådan som dommen faldt ud i december 2014, var der ikke plads til, at EU kunne tilslutte sig den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så vi må finde en løsning på det, så vi kan gøre det på en anden måde.