runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Christensen (S), 2015-12-16:
Ordføreren svarede for lidt siden Trine Bramsen om det med at blande koldt og varmt, at det var svært at finde ud af, om kronen røg fra det ene kloakhul over i det andet kloakhul.
Så vil jeg gerne spørge: Har DF på forhånd fået nogen aftale om, at de penge, der kommer hjem, ved at man sparer på boligydelsen, ikke må bruges på skattelettelser?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jeg synes, det er sådan en lidt mærkelig måde at spørge på, for Dansk Folkeparti kan jo redegøre for deres politik, og hvad det er for nogle aftaler, de har fået lovning på, og hvad vi har aftalt med Dansk Folkeparti.
Vi kender alle sammen hr. René Christensen og Dansk Folkepartis synspunkter på det her.
Vi har en politik om, at vi gerne vil modernisere og prioritere på forskellige områder, herunder også skabe bedre rum for, at man kan få lempet på nogle skatter og afgifter.
Det er sådan set det, jeg gør rede for, og det står jeg stadig væk på mål for, og det er stadig væk Venstres politik, at det er sådan.
Erik Christensen (S), 2015-12-16:
Men i forhold til indtægter og udgifter er det jo fuldstændig korrekt, at de indtægter, man får, kan man bruge på nogle yderligere udgifter.
Men det er jo ret interessant at høre, om der rent faktisk ligger nogle forudgående aftaler om, at de her ekstra indtægter, der kommer ind, ikke kan bruges til skattelettelser.
Jeg kan jo forstå på det, som ordføreren siger, at det ligger der ikke nogen aftaler om.
Er det korrekt forstået?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Man kan sige, at der jo ikke er nogen nye udgifter i den forstand, at de 90 mio. kr. fra 2016 fra boligydelsen, hvis det er det, ordføreren spørger til, jo er disponeret med finansloven, og derfor er der så lavet den her lidt tekniske, negative budgetregulering.
Men pengene er disponeret allerede nu, så de penge, kan jeg i hvert fald sige, kan jo ikke bruges til andet end det, de er blevet brugt til, nemlig at finansiere finansloven for 2016.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren trods alt noterer sig det, og at han ikke ligesom Dansk Folkepartis ordfører bare mener, at man skal stoppe med de skræmmebilleder om grædende børn, der vil stå på gaden, for det er jo sandheden, og det er den virkelighed, der kommer til at indtræffe, og det er også det, som BL advarer imod.
Og det var jo i virkeligheden også det, vi så op igennem 00'erne, fra 2001 og frem mod 2011, hvor det var, at antallet af familier, der blev sat på gaden, steg, endda eksplosivt, bl.a. på grund af de fattigdomsydelser, som den helt gamle regering havde stået for, mens antallet af udsættelser fra 2011 og fremefter faldt med 28 pct., fordi S-R-SF-regeringen afskaffede fattigdomsydelserne.
Så derfor vil jeg bare igen spørge: Kunne det ikke tænkes, at ordføreren kunne revidere det synspunkt om, at det her måske er en rigtig måde at incitere til, at folk skal arbejde, og om man måske kunne se på, om ikke der var andre steder, man kunne justere?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Vi har jo lige haft en lang diskussion her først på dagen om høringssvar, og hvad man lytter til og ikke lytter til, og alle høringssvar gør selvfølgelig indtryk, det gør de da.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi på et tidspunkt politisk må tage en beslutning om, hvordan vi ser på tingenes sammenhæng.
Og vi mener sådan set, at kontanthjælpsloftet er ret og rimeligt, altså at man prøver at kigge på, at man har et loft over, hvor meget nogen samlet set kan få i offentlige ydelser, når de er på kontanthjælp, hvor man vel at mærke friholder bl.a. børneydelserne, så nogen ikke bliver ramt i forhold til børnechecken.
Det er vores politiske mål med det her, og derfor er jeg sådan set helt tilfreds med det forslag, der ligger, men vi noterer os selvfølgelig de høringssvar, der også kommer ind.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Vi hørte jo før fra Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, at han sådan set syntes, at man skulle stoppe med alle de skræmmebilleder, og at der jo ikke kommer til at stå flere grædende børn ude foran Christiansborg, når man nu begynder at rulle kontanthjælpsloftet ud.
Derfor vil jeg spørge Venstres ordfører, hvordan han forholder sig til det høringssvar, der er kommet fra BL, Danmarks Almene Boliger, som på det kraftigste advarer imod at indføre et kontanthjælpsloft, fordi rigtig, rigtig mange, især enlige med børn, vil blive hårdt ramt, og man forudser, at rigtig mange vil risikere at blive sat på gaden.
Gør det indtryk på ordføreren?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
I forhold til, om det er af hensyn til virksomhederne, vil jeg sige, at nej, det er det ikke.
Det er af hensyn til de tusindvis og tusindvis af jobs, som er i ude virksomhederne, og dermed de lønmodtagere, som hver eneste morgen har noget at stå op til, som kører hen til deres arbejdsplads og er glade for at gøre et stykke arbejde og tjene nogle penge, som vi så igen kan disponere.
Det er det, der er formålet.
I forhold til om det så skal være med til at bringe lønningerne ned, er det jo et spørgsmål, der vedrører arbejdsmarkedets parter og den forhandling, der finder sted der.
Det er da selvfølgelig rigtigt, at det er med til at lave et mindre lønpres – kan man ikke sige det sådan? – men det er jo ikke noget, vi beslutter politisk, og det er heller ikke det, der er formålet.
Men det er dog formålet, at vi gør os selv mere konkurrencedygtige, så vi har mulighed for at tjene penge i Danmark til gavn for sundhedsområdet og ældreområdet og alle de andre gode formål, vi gerne vil bibringe.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Jamen så tak for bekræftelsen på den første del af det, nemlig at de skattelettelser, som bliver givet, er i arbejdsgivernes, virksomhedernes og virksomhedsejernes interesser.
Det andet spørgsmål: Vil det sige, at ordføreren som velbevandret i nationaløkonomi ikke er enig med de økonomiske vismænd, som jo så sent som i oktober måned i deres rapport sagde, at lavere offentlige ydelser lægger en form for bund under lønniveauet på arbejdsmarkedet?
Hvis ydelserne sættes ned, vil det trække i retning af lavere løn.
Er ordføreren uenig i den i øvrigt almindeligt accepterede konklusion, og vil ordføreren så nu bekræfte, at det andet formål med at sænke disse ydelser er at få presset lønningerne nedad?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for lønninger er ikke noget, vi politisk vedtager her i Folketingssalen, og godt for det.
Det er jo arbejdsmarkedets parter, der laver den slags ting.
Men vi vil gerne lempe på nogle skatter og nogle afgifter, fordi vi mener, det er vigtigt, at der er nogen, der tager initiativ i Danmark, skaber nogle arbejdspladser i Danmark, og som dermed er med til at skabe de indtægter, som hr. Finn Sørensen og jeg og andre gode kollegaer så herinde kan diskutere hvordan vi kan prioritere.
Derfor er hele filosofien i forhold til at få sat skatter og afgifter ned, i hvert fald skatten på arbejde, at der er et større økonomisk incitament til at arbejde.
Vi ved, at økonomiske incitamenter virker.
Så det står vi sådan set bredt i Folketinget som en enhed omkring, og det er derfor, vi prøver at lægge en retning for, at skatten på arbejde skal sænkes, også gerne andre skatter og afgifter, som vi bl.a. har lagt op til med vores finanslovsforslag for 2016.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Jeg har jo bemærket, at ordføreren interesserer sig meget for nationaløkonomi og, synes jeg, også er forholdsvis velbevandret i det – sikkert mere, end jeg er.
Er ordføreren så enig i, at når man gennemfører reformer som dagpengereformen, efterlønsreformen, reformen af kontanthjælp og nu også kontanthjælpsloft og 225-timersregel, altså reformer, hvor man på den ene eller den anden måde begrænser eller sænker de sociale ydelser, så tjener det to formål: Det ene er at skabe råderum, som det hedder, til skattelettelser, der jo fortrinsvis kommer de højtlønnede og de rige til gode, f.eks. i form af lettelser af topskat, formueskat og den slags?
Kan ordføreren bekræfte, at begge dele i allerhøjeste grad er i arbejdsgiverens interesse?
Erik Christensen (S), 2015-12-16:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Når det handler om plejehjemsbyggeri og det handler om det fremtidige plejehjemsbyggeri, så er de plejehjem, der bygges til demente – og vi ved, vi får flere og flere demente – rent faktisk sådan, at der er forholdsvis små lejligheder, og så er der rigtig store fællesarealer.
Det er jo klart, at den del også skal finansieres, og den vil selvfølgelig skulle finansieres over huslejen.
Når det gælder de steder, hvor man i dag spiser i fællesstuer, hvor man har fælles aktivitetsrum osv., hvem skal så betale for de kvadratmeter, hvis det ikke skal betales over huslejen?
Jesper Petersen (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Oven på finanslovaftalens indgåelse og i nogle af de beregninger, der kom i den forbindelse, kom det frem, at der ville være en vækst i den offentlige sektor på 0,8 pct., og hele den her diskussion om væksten i den offentlige sektor er jo noget, vi har brugt en del tid på det sidste års tid.
I den sammenhæng var den noget pressede formand for Dansk Folkeparti jo ude at sige, at nu havde man så nået målsætningen, og at man havde skabt den her vækst i den offentlige sektor.
Jeg vil egentlig bare godt bede hr. Jacob Jensen som repræsentant for regeringspartiet bekræfte, at når man er gået fra en ret lille vækst i udspillet på 0,3 pct. til 0,8 pct., handler det alene om øgede udgifter på asylområdet, som betales med penge fra ulandsbistanden, man flytter hjem til Danmark for at afholde udgifter til asyl, og at det desuden skyldes en teknisk ændring.
Når vi ser på, hvad de offentlige udgifter var sidste år, og hvad de er i år, fremgår det, at der er en større forskel, end man troede, og det er det, der gør, at man når op på de 0,8 pct.
Regeringen har med andre ord ikke i sin finanslov øget udgifterne til f.eks. kommunal velfærd, så man dér er nået højere op.
Er det ikke korrekt fremstillet?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Ja, det er korrekt forstået.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Først og fremmest vil jeg sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at jeg er meget ked af, hvis regeringen og Venstre føler sig overset.
Det har bestemt ikke været hensigten og formålet med min ordførertale.
Så det skal jeg for det første beklage.
Men som sagt kan vi jo godt nå at råde bod på det.
Det er fuldstændig rigtigt, at det jo ikke er i lovforslag nr. L 1, altså finanslovsforslaget, men at det er i L 2 og L 3 – i de dele, vi behandler sammen med det her.
Og der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at både med de ændringsforslag, vi stillede til anden behandling, og med vores stemmeafgivelse i dag vil det klart fremgå, at minusvækst i kommunerne bliver gennemført af regeringen, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti alene.
Det er Dansk Folkeparti, der lægger stemmer til minusvækst i kommunerne i 2017, 2018, 2019.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-12-16:
Ja, så sneg Dansk Folkeparti sig ind igen.
Vi ved godt, at de er blevet større, men altså, vi har jo serveretten.
Kom nu!
Det er meget muligt, at det er noget, der sambehandles, men så lad os tage udviklingsbistanden, som ordførerens parti jo også har haft meget travlt med at kritisere regeringen for at foretage besparelser i.
Altså, hvis man synes, det er så frygteligt, hvorfor har man så ikke stillet ændringsforslag?
Er det, fordi man ikke kan finde finansieringen, og er det, fordi det bare er sådan ren populisme at løbe rundt og sige: Det er vi søreme imod – men det er vi jo alligevel ikke rigtig?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Som det fremgik af min tale, er det, vi forsøger at råde bod på, de største tidsler.
Vi retter fire konkrete ændringsforslag direkte mod Dansk Folkeparti, så vi har mulighed for at fjerne de værste tidsler.
De øvrige dele tager vi ikke medansvar for.
Peter Skaarup (DF), 2015-12-16:
Tak for det, og tak for den meget store opmærksomhed, Dansk Folkeparti får fra ordføreren for Socialdemokraterne.
Ændringsforslagene er, så vidt jeg kan forstå det, nærmest kun rettet mod Dansk Folkeparti, selv om det er regeringen, der har fremsat finansloven, så det takker vi også for.
Det er jo helt utroligt, så meget opmærksomhed vi får.
Der er altså kommet en hel masse kritikpunkter over for finansloven, og alligevel stemmer Socialdemokraterne for finansloven.
Det kan måske undre lidt, altså at Socialdemokraterne stemmer for, selv om man er så kritisk.
Måske er det, fordi den her boligydelse nu er taget af bordet for 2016.
Mit spørgsmål handler egentlig om den offentlige vækst.
Kan Socialdemokraternes ordfører her i dag bekræfte, at det, som Socialdemokraterne gik til valg på i juni måned, var en offentlig vækst på 0,6 pct. for 2016?
Er det korrekt forstået?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Allerførst vil jeg sige, at hr. Peter Skaarup slet ikke behøver at bekymre sig om, hvorvidt forslaget omkring boligydelse skulle være udslagsgivende for vores samlede stemmeafgivelse for finansloven.
Og det ved hr. Peter Skaarup naturligvis også godt, når han kender vores historik i forhold til at tage ansvar for den samlede finanslovsaftale, hvis der i øvrigt er et parlamentarisk grundlag, som bakker op omkring finanslovsaftalen.
Men lad os gå til spørgsmålet om den offentlige vækst.
Der må man jo sige, at hr. Peter Skaarups partiformand, hr. Kristian Thulesen Dahl, har udlagt den tekst noget forkert, hvad jeg også sagde i min tale.
Det er fuldstændig rigtigt, at man ikke længere taler om 0,3 pct. vækst, men derimod 0,8 pct.
Dermed stiger tallet altså fra 0,3 pct til 0,8 pct.
Den væsentligste grund er øget asyltilstrømning, og der er altså ikke kommet den straksopbremsning, som statsminsteren lovede.
Derudover er der så den tekniske justering, fordi der har været et mindreforbrug i 2015.
Det er de elementer, der ligger til grund for en vækst på 0,8 pct.
Peter Skaarup (DF), 2015-12-16:
Det var lidt svært helt at forstå, hvad det var, svaret egentlig gik ud på, men det, der i hvert fald er bundlinjen for 2016, er jo, at Socialdemokraterne gik til valg på en offentlig vækst på 0,6 pct.
Den vækst, vi ser i 2016 ender jo på 0,8 pct.
Så kan hr. Benny Engelbrecht tale om minusvækst alle mulige steder, som hr. Benny Engelbrecht fortalte om i sit indlæg, men situationen er, at der bliver offentlig vækst på 0,8 pct.
Så kan der være 0,3 pct., der handler om asyludgifterne, men det er vel ikke sådan, at Socialdemokraterne i deres offentlige vækst for 2016 ikke ville have finansieret de asyludgifter, der var.
Tværtimod ville man jo lempe udlændingepolitikken væsentlig mere under den tidligere regering, og det ville dermed have medført væsentlig større asyludgifter, må man gå ud fra.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup kan være glad for, at den største enkeltstigning i forhold til den offentlige vækst i Danmark er øget tilstrømning af flygtninge.
Det tror jeg på mange måder er nyt for danskerne, at det er noget, man kan glæde sig over.
Som sagt, nej, jeg bliver lige nødt til at anfægte en enkelt ting.
Når jeg taler om minusvækst, taler jeg ikke om minusvækst i 2016.
Så taler jeg om den minusvækst, som Dansk Folkeparti stemmer for i 2017, 2018, 2019, og som år for år vil betyde, at kommunerne skal aflevere 2,4 mia. kr. – 2,4 mia. kr.!
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-12-16:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Som ordføreren også sagde før, har ordføreren gjort sig umage for at rette sin tale mod Dansk Folkeparti og ikke mod regeringen.
Vi føler os i Venstre en lillebitte smule overset, men det kan vi jo råde bod på.
Jeg kan også forstå, at selv ændringsforslagene til finanslovsforslaget er rettet mod Dansk Folkeparti, hvilket måske er lidt besynderligt, al den stund at det er regeringen, der fremsætter forslaget til finanslov.
Jeg vil lige prøve at gå lidt videre i nogle af de spørgsmål, som hr. Jacob Jensen nævnte før, og som jo altså handler om, at man fra Socialdemokratiets side har kritiseret bl.a. omprioriteringsbidraget, justeringen af udviklingsbistanden og reduceringen af midler til forskning, men man kan bare ikke rigtig se på de ændringsforslag, som er blevet stillet af Socialdemokraterne, at de egentlig er modstandere af det.
Så er det bare for at lave lidt larm i gaden og gå rundt og være imod noget, som man så kun er imod i sit ord og ikke i sin handling?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Så siger fru Merete Riisager, at man sådan set synes, at et omprioriteringsbidrag på 1-2 pct. er rimeligt.
Da vi jo ved, at det, vi skal stemme om, og som Socialdemokraterne ikke lægger stemmer til, er et omprioriteringsbidrag på 1 pct. i kommunerne, skal jeg bare lige være helt sikker på noget: Er det et officielt Liberal Alliance-forslag, at omprioriteringsbidraget i kommunerne skal være 2 pct.?
Det er i sig selv interessant.
Der er jo heller ingen tvivl om, at man sagtens kan effektivisere på visse områder, men der er forskellige tilgange til effektiviseringer.
Det, som den nuværende regering gør, er altså, at den på forhånd går ind og tager 2,4 mia. kr. om året, 1 pct., og reserverer dem til, at man kan bruge dem til hvad som helst.
Man garanterer altså ikke kommunerne, at de kan blive ført tilbage til en forbedret indsats i kommunerne, og det må alt andet lige betyde, at der også til folkeskoleområdet kommer færre penge i de kommende år, når man skal foretage de her effektiviseringer ude i kommunerne.
Merete Riisager (LA), 2015-12-16:
Nu står jeg selvfølgelig ikke her og ændrer Liberal Alliances politik, og det tror jeg også godt at ordføreren ved.
Det, der er det interessante spørgsmål, er, om ordføreren synes, at det er rimeligt, og om det er forventeligt, at man kan levere lige så god en kvalitet ude i skolerne, når hver enkelt time koster 26 pct. mindre.
Jeg synes, det er meget.
Jeg har ikke noget problem med at effektivisere i det offentlige, men 26 pct. færre ressourcer pr. time.
Mener ordføreren, at man stadig væk kan levere lige så god kvalitet i skolerne?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Der er en bred aftale, der er en bred forligskreds, der har indgået folkeskoleforliget.
Og jeg er ganske sikker på, at man også får nogle gode debatter om implementeringen af netop folkeskoleforliget.
Det har jeg meget svært ved at forestille mig.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Tak skal du have.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til ældreområdet.
Ordføreren går jo så ind og siger, at til gengæld har vi fået en værdighedsmilliard til de ældre, og det synes jeg er rigtig udmærket.
Enhedslisten har selv kæmpet for at tilgodese det her område, dengang det var os, der var parlamentarisk grundlag, og vi fik jo også sikret øgede bevillinger til området.
Og når jeg kigger på den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået, kan jeg godt blive meget i tvivl om, hvorvidt det ikke også vil blive tilfældet her.
Så mit spørgsmål til ordføreren er egentlig meget enkelt: Vil ordføreren garantere – måske endda sætte noget på højkant her – at når vi står her igen om et år, er normeringen på landets plejehjem blevet bedre og ikke dårligere, og så er antallet af leverede hjemmehjælpstimer i forhold til antallet af ældre blevet flere og ikke færre?
Det er ikke et polemisk spørgsmål, det er simpelt hen et ønske om at høre, om Dansk Folkeparti virkelig står på mål for, at forholdene ude i ældresektoren skal blive bedre.
Og så kan vi jo vende tilbage om et år og se, om det er tilfældet.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
For det første må jeg rette ordføreren i, at man kan kæde boligydelsen og værdighedsmilliarden sammen.
Hr. Pelle Dragsted startede jo med at sige, at nu vil man skære ned i forhold til de ældre.
Det er sådan, at de forhandlinger er udskudt til foråret, hvor man skal se på, hvordan man kan gøre det, og det kommer bl.a. også til at handle om, at huslejen skal ned.
Så det har intet med hinanden at gøre – jeg er ked af at sige det, men det har ikke noget med hinanden at gøre.
Og det er sådan, at kommunerne på nuværende tidspunkt har vedtaget deres budgetter, så de kan ikke putte dem ind i den ene ende og trække dem ud i den anden ende.
De skal tilbage til ministeriet med en revisorpåtegning om, at værdighedsmilliarden er lagt oven på de vedtagne budgetter for 2016.
Så: Ja.
Merete Riisager (LA), 2015-12-16:
Ordføreren er ikke meget for det der med minusvækst i kommunerne.
I Liberal Alliance er der en anden form for minusvækst, vi ikke er så meget for.
Det er minusvæksten i kernevelfærden, altså lige præcis de ting, som det offentlige faktisk skal have styr på.
De skal levere god service.
Et eksempel er folkeskolen.
Jeg har forleden dag været i samråd med den nuværende minister, som kunne svare med nogle nye tal om folkeskolen.
Hvordan har udviklingen været, siden Socialdemokratiet sad ved magten og gennemført en meget stor folkeskolereform, som forlænger skoledagen så meget, at hver enkelt time er blevet 26 pct. billigere?
26 pct. I Liberal Alliance synes vi, at sådan et omprioriteringsbidrag på 1 eller 2 pct. er meget rimeligt.
Det betyder, at man kan finde udgifter, som ikke er nødvendige.
Men 26 pct. Synes ordføreren, at det er en god måde at spare på?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Til gengæld må jeg jo så sige, at det godt kan være, at fru Anni Matthiesen er meget optaget af de frie skoler, men lige før var vi enige om, at det var godt, at vi havde friholdt erhvervsskolerne for besparelser i 2016.
Jeg vil bare minde om, at der i 2017, 2018 og 2019 bliver foretaget besparelser på erhvervsskolerne, hvis man ikke foretager sig noget – i øvrigt også på alle mulige andre dele af uddannelsesområdet.
Anni Matthiesen (V), 2015-12-16:
Ja, det glæder også mig rigtig meget med den del på erhvervsuddannelsesområdet, som vi også fik på plads i finansloven.
Men hvis vi nu tager det med de frie skoler igen – og der ved jeg jo, at det netop også i det område, som ordføreren selv kommer fra, har en kæmpe betydning, at man også har mulighed for at kunne have frie skoler – vil jeg gerne igen spørge: Er det noget af det, som Socialdemokraterne har planer om eventuelt at ville rulle tilbage igen, eller mener ordføreren, at det faktisk er en rigtig god idé?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Generelt kan vi jo ikke vide, hvornår Socialdemokratiet overtager regeringsmagten i Danmark.
Det ville da være rart, hvis det allerede er næste år, men det kan vi jo ikke vide, og vi ved heller ikke, hvilke beslutninger den nuværende regering med den fantastiske sammensætning af lidt uregerlige eller lidt kaotiske partier, som står bag ved, finder frem til.
Så det ville da være helt præmaturt at give udtryk for, hvilke ting man ville rulle tilbage og ikke rulle tilbage, når vi ikke ved, hvordan den økonomiske situation er i Danmark på det tidspunkt, hvor vi måtte overtage regeringsmagten.
Jane Heitmann (V), 2015-12-16:
Ordføreren står på talerstolen og skælder ud over prioriteringer i finansloven.
Jeg vil godt have lov at spørge ordføreren, om fru Mette Reissmann, når hun har sagt, at de besparelser, der er på forskning, er himmelråbende tåbelige – det har hun kaldt det – og at regeringen, på trods af at der er penge nok, har besluttet at skære brutalt på uddannelse og forskning med meget negative konsekvenser, udtrykker Socialdemokraternes generelle holdning, altså at det er himmelråbende tåbeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Hvis jeg husker definitionen, som Venstres finansordfører gav udtryk for før folketingsvalget i 2015, så var det, at uddannelse er at opfatte som kernevelfærd.
Og ved samme lejlighed nævnte Venstres finansordfører, den nuværende forsvarsminister, at man ville friholde besparelser på kernevelfærd, herunder på uddannelse.
Så jeg synes jo selvfølgelig, at det er et meget interessant spørgsmål at få fra netop Venstre.
Der er jo heller ingen hemmelighed i, at vi også har taget ansvar i forhold til forskningsreserven.
Selv om vi ikke måtte være enige i rammen, tager vi ansvar for at fordele de midler, der er, fordi sådan er det jo selvfølgelig.
Dér, hvor vi har brede forlig, tager vi selvfølgelig også medansvar.
Dermed også sagt, at selvfølgelig ville vi også gerne have været med til at påvirke finansloven mere bredt.
Men sådan blev det jo så ikke, og at det kommer til at gå ud over forskning og uddannelse tror jeg vist ikke man kan være tvivl om, når man i øvrigt læser aviser.