Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Forslagsstillerne har i dag to beslutningsforslag på dagsordenen, og begge handler i hver sin forstand om en lettelse af danske virksomheders administrative byrder, og derfor vil jeg, inden jeg bevæger mig ned i det konkrete beslutningsforslag her, godt lige slå fast med syvtommersøm, hvad Socialdemokraternes holdning er på området.
Hos Socialdemokraterne mener vi, at det er et sundt princip at spørge patienten, hvor det gør ondt, i stedet for at spørge lægen, og derfor er vi meget tilfredse med, at regeringen har lanceret en række tiltag, hvor vi direkte spørger erhvervslivet, hvad der fungerer for dem, og hvad der ikke fungerer for dem.
Vi mener, at det er god fornuft at basere tiltag på, hvad erhvervslivet rent faktisk finder er administrativt bøvlet, frem for hvad vi tror og forestiller os.
Når jeg siger »vi«, er det jo faktisk ikke os her i Folketingssalen, men derimod embedsfolkene i ministeriet.
Jeg er fuldstændig tryg ved vores embedsfolk og deres lange uddannelser, men det er altså ikke dem, der sidder ude i erhvervslivet, hvor det gør ondt, så billedet, jeg lancerede før, hvor vi spørger patienten, er ganske dækkende for det.
Når vi har spurgt erhvervslivet, hvor det gør ondt, sætter vi derefter specialisterne, lægen, om man vil, til at finde løsninger.
Tanken er simpel: Peger erhvervslivet på en løsning, der kan fjerne bøvl, gælder følg- eller forklarprincippet.
Med det princip som udgangspunkt nedsatte regeringen i 2012 Virksomhedsforum for enklere regler, og forummet skal komme med forslag til forenklinger på områder, hvor virksomheden i særlig grad oplever administrative byrder.
Processen fra forslag til implementering kan i øvrigt følges på den hjemmeside, som hedder www.enklereregler.dk, som ministeren også har redegjort for.
Det er en hjemmeside, jeg foreslår forslagsstillerne giver sig tid til at besøge fra tid til anden.
Nu fra det principielle til det mere konkrete: Beslutningsforslag B 43 indeholder tre konkrete forslag til ændringer af regnskabslovgivningen – forslag, som efter forslagsstillernes opfattelse vil lette aflæggelsen af årsregnskaber for små og mellemstore virksomheder.
For det første handler det om en tilpasning af årsregnskabsloven til de internationale regnskabsregler.
Danske virksomheder er underlagt regnskabsmæssig regulering på forskellige niveauer, bl.a. årsregnskabsloven, som baserer sig på EU's regnskabsdirektiver, og det er vigtigt at huske, at der ikke er noget, der forhindrer danske virksomheder i at benytte de regnskabsmetoder, der ligger i IFRS, men det er jo ikke altid, som ministeren også har redegjort for, at det faktisk vil være en fordel for dem.
Årsregnskabsloven gælder både for de meget store virksomheder og for de små og mellemstore, og som en naturlig følge af virksomhedens størrelse, stilles der ikke lige så mange krav til den lille virksomhed som til den store.
Det synes jeg er et godt princip.
I forbindelse med regeringen og Socialdemokraternes kickstart af dansk økonomi valgte man at erstatte revisionspligten med en erklæringsstandard, som er særligt tilpasset behovene i mindre virksomheder.
Det betyder, at der fra den 1. april 2013, altså lige om lidt, bliver mulighed for, at mindre virksomheder kan anvende en ny standard for aflæggelse af årsregnskab.
Erhvervs- og Vækstministeriet vurderer, at erklæringsstandarden har betydning for ca. 100.000 mindre virksomheder, og det letter de administrative byrder med ca. 400 mio. kr.
På den baggrund og med det tiltag for øje er det Socialdemokraternes vurdering, at den gældende regulering i årsregnskabsloven for langt de fleste virksomheders vedkommende er både fleksibel og administrativt enkel.
For det andet handler beslutningsforslagsstillernes forslag om at give virksomhederne mulighed for kun at udarbejde årsrapporter på engelsk.
Som reglerne er i dag, skal virksomheder udarbejde en årsrapport på et skandinavisk sprog, virksomhederne har dog samtidig mulighed for på eget initiativ at udarbejde årsrapport på andre sprog.
Det er Socialdemokratiets vurdering, at denne praksis er uhensigtsmæssig, og derfor vil det for de virksomheder, der i dag udarbejder årsrapport på både dansk og engelsk, være en administrativ lettelse, at de fremover får muligheden for at udarbejde årsrapporten alene på engelsk.
Dette konkrete forslag er imidlertid for længst behandlet i Virksomhedsforum, og de har da også klart anbefalet, at man gennemfører forslaget.
Regeringen har meddelt det nedsatte Virksomhedsforum, at der vil blive arbejdet for at gennemføre forslaget om udarbejdelse af årsrapport alene på engelsk, sådan at forslaget kan fremsættes allerede i næste folketingssamling, som ministeren også har tilkendegivet.
Af de ovennævnte årsager vil jeg altså understrege, at Socialdemokraterne ikke kan støtte op om det fremsatte forslag, men jeg glæder mig over, at der er elementer, vi godt kan blive enige om.
Lad mig så bare slutte med at tilføje, at det er spøjst at se, at vi oplever de her to tidligere regeringspartiers iver efter at fremstå som forkæmpere for en fortidig tilgang til at lette de administrative byrder.
Vi vil ikke længere spørge lægen, men derimod patienten, om, hvor det gør ondt.