runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Der er ikke noget, der bliver pakket ind i, om man så må sige, skiftende forklaringer.
Lad mig i forhold til luftforurening sige, at der jo i fredags blev præsenteret et løsningsforslag til, hvad vi kan gøre i forhold til brændeovne - et forslag, som jeg også noterede mig at Socialdemokratiet var ude at støtte, nemlig at vi giver tilskud til, at vi får de mest svinende kedler væk fra de danske hjem.
Det er et meget, meget godt tiltag, som jo viser, at det ikke kun er ting, der bliver sat i syltekrukken, som hr. Torben Hansen tidligere har sagt, men at der også bliver leveret handling i forbindelse med de udfordringer, vi har.
I forhold til diskussionen om dansk landbrug vil jeg sige, at det jo netop er sådan, at de partier, der er med i vandmiljøplan III og også er med i pesticidplanen, allerede er startet på en evaluering af, hvad det så helt præcis er, vi har opnået med de planer, og hvordan vi kommer videre.
Så hr. Torben Hansen kan være helt tryg ved, at vi selvfølgelig også kommer til at diskutere, hvordan vi når de mål, vi har sat os, og det tror jeg sådan set også at hr. Torben Hansen må kvittere for, når vi så præsenterer den nye værktøjskasse, som jeg jo gentagne gange i dag har haft lejlighed til at forklare hr. Torben Hansen - ikke indholdet af, men hvor jeg har sagt, at vi overvejer nye værktøjer.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Nu bliver der sagt noget om andre værktøjer, men hvad er det, der gør det så svært for miljøministeren at tage de ord i sin mund, at det godt kan ske, at det ikke længere er tilstrækkeligt med frivillige aftaler?
For vi kan jo se, at de ikke bliver overholdt.
Det bliver hver gang pakket ind i: Jamen man må kigge på værktøjskassens størrelse.
Da vi for 14 dage siden diskuterede det i forbindelse med emnet luft, kunne man heller ikke drive en politisk holdning ud af miljøministeren.
Det var et spørgsmål om, at der snart kom en lufthandlingsplan.
Og nu skal vi afvente en evaluering af vandmiljøplanen, vi skal afvente en evaluering af pesticidhandlingsplanen, og vi skal afvente, at der også kommer et forbedret videngrundlag med hensyn til randzoner. Kunne vi ikke snart få en politisk holdning fra ministeren, fordi man kan se, at det ikke fungerer?
Kunne ministeren ikke sige: Det fungerer ikke; jeg vil som miljøminister sige, at vi ikke længere kan leve med frivillige aftaler, der ikke bliver overholdt, så vi må gå over til bindende aftaler?
Men i stedet for bliver det hele pakket ind i skiftende evalueringer og udskydelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Jeg deler det synspunkt, som hr. Per Ørum Jørgensen jo også har givet udtryk for, nemlig at vi er i gang med at evaluere vandmiljøplan III og pesticidplanen, og at vi i den forbindelse selvfølgelig ser på de værktøjer, der er gældende.
Hr. Torben Hansen ved også ganske udmærket, hvad det er for værktøjer.
Jeg har tidligere i dag svaret hr. Torben Hansen, at vi jo også ser på, om vi skal gøre værktøjskassen større for at nå de mål, som vi har sagt vi vil nå, og det er jo 30.000 ha randzone i 2009 og 50.000 ha i 2015.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Nu hørte vi jo lige for en lille halv times tid siden den konservative miljøordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, reelt sige - fordi jeg bl.a. spurgte til det stigende forbrug af gift herhjemme og de manglende randzoner, som jo er en runde, vi har haft tidligere i dag - at nu så det i hvert fald ud til, at tiden var ved at løbe fra de frivillige aftaler med landbruget.
Sådan forstod jeg det.
Så er det helt grundlæggende spørgsmål: Deler ministeren den opfattelse?
For vi har set med hensyn til giftforbruget, at det går i den stik modsatte retning af, hvad der egentlig er aftalt, og med hensyn til randzoner er det sådan, at der skulle udlægges 30.000 ha randzone, som skulle beskytte åer og søer, og sidste gang der blev talt op, var der 266 ha.
Deler miljøministeren den konservative miljøordførers opfattelse af, at nu ser det ud til at være slut med de frivillige aftaler, fordi de ikke bliver overholdt?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Det illustrerer jo sådan set meget godt, hvad det er, vi står overfor, nemlig at når man så tager nye initiativer, er det aldrig godt nok.
Og det er jo fair nok, at det i Enhedslistens univers aldrig bliver godt nok, og det må man jo så bare respektere.
I 1999 var det en klar anbefaling om, at der skulle tages initiativer til nationalparker.
Så bliver nationalparkerne leveret, og så er det heller ikke godt nok.
Jeg synes, at man derimod skulle glæde sig over og det glæder jeg mig over sammen med et bredt flertal i Folketinget, som nu har interessen i at støtte nationalparker - at vi nu har fem unikke områder, hvor vi siger at vi vil gøre en særlig indsats, også for at sikre sårbar natur, for at ekstensivere landbrugsarealer ad frivillighedens vej.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det er et rigtig godt skridt og et skridt, som Enhedslisten burde være glad for, fordi det jo følger op på de anbefalinger fra OECD, som jeg ved Enhedslisten lægger meget vægt på.
Det er så en anbefaling, der stammer fra 1999, men desto mere burde hr. Per Clausen jo være glad for, at der nu er blevet leveret på den anbefaling.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Spørgsmålet er, om det der med naturplan Danmark skal bevæge sig ud over at være symbolpolitik.
Der foregår for tiden en ret heftig debat ovre i Jylland om, hvilke krav man skal stille i forbindelse med nationalparkerne.
De grønne organisationer er sådan set ikke i tvivl.
De mener, at hvis nationalparkerne skal komme til at spille en rolle, hvor de for alvor gavner miljø og natur, er det også nødvendigt, at man formulerer nogle krav i forhold til landbruget, som er skrappere end dem, man formulerer uden for nationalparkerne.
Landbruget er uenig, og jeg har forstået, at ministeren også er uenig, og at Dansk Folkeparti er uenig, fordi man i virkeligheden mener, at gode resultater kan opnås helt uden at stille skrappere krav.
Og det er måske derfor, jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan man skal nå et resultat, når man tænker på de resultater, der ellers er opnået ved hjælp af frivillige aftaler med landbruget om pesticidplaner og lignende.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Jeg lægger op til, at Naturplan Danmark tager afsæt i, at vi sikrer en mere sammenhængende natur.
Jeg lægger ikke op til, at Naturplan Danmark skal påbyde en lang række nye restriktioner.
Jeg lægger derimod op til, at Naturplan Danmark skal inddrage både de grønne organisationer, Folketingets partier og skal tage sit afsæt i en bred folkelig debat om, hvor det helt præcist er, vi gerne skulle være i 2015.
Hvad er det for nogen initiativer, der skal tages?
Hvad har vi som politisk ambition?
Så Naturplan Danmark er ikke et bud på, hvad der skal komme af restriktive forpligtelser.
Det er derimod mit bud sammen med de partier, der ønsker at være med til at se på, hvilke muligheder vi har for at skabe en mere sammenhængende natur og dermed også en større tilgængelighed for den danske befolkning.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Miljøministeren lagde meget vægt på, hvem der nu havde været indstillet på at indgå aftaler med regeringen, og jeg forstod, at jo mildere man var i sin kritik af regeringen, jo bedre var mulighederne.
Der er vel ikke noget sige til, at det er sådan, det er.
Men så bare et enkelt spørgsmål til ministeren: Han nævnte, at Naturplan Danmark var det næste store bud, og det sagde han i umiddelbar forlængelse af det med nationalparkerne.
Så skal jeg bare høre, om det er miljøministerens opfattelse, at sådan en stor plan, Naturplan Danmark, kan gennemføres, uden at man stiller skærpede miljøkrav til f.eks. landbruget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Altså, jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om, at hvis denne berømte milliard - og jeg er glad for, at den er berømt - ikke var der, var der altså også væsentlig færre midler til den miljøindsats, som vi alle sammen lægger vægt på.
Det tror jeg der er en vis logik i, også en logik som kan bevæge sig helt ud på den yderste venstrefløj.
Og sammenholdt med, at man får hævet andelen af EU’s landdistriktsmidler til 75 pct., altså et sted mellem 800 mio. kr. og 900 mio. kr. årligt, giver det jo virkelig basis for, at vi kan gennemføre mange af de her ting, vi så gerne vil gennemføre, og som vi egentlig har et fælles ønske om, for at sikre et grønnere og renere Danmark.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Nu er hr. Per Ørum Jørgensen jo en ung mand, men så ung er han da vist heller ikke, at hans hukommelse er så kort, som han nu antyder.
Men lad nu det ligge.
Jeg kan forstå på hr. Per Ørum Jørgensen, at når Venstre og Dansk Folkepartis ordførere taler om den ene milliard, er det det rene fup, fordi de er blevet tvunget til det af Det Konservative Folkeparti.
Men hr. Per Ørum Jørgensen erkender også, at det, de er blevet tvunget til, er at reducere de nedskæringer, som de gennemførte, da den borgerlige regering kom til.
Det er så lykkedes hr. Per Ørum Jørgensen og De Konservative at reparere lidt på skaderne, og det synes jeg da også er godt.
Men der er bare langt fra det gode, der kan være i det, og så til det her utålelige praleri af denne miljømilliard, som jo bare er de samme penge, der går igen hele tiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Nu kan jeg starte med bl.a. at henholde mig til det, som jeg har svaret, og så vil jeg også gerne slå fast, at jeg bestemt er miljøbevidst og også har været det, før jeg blev minister.
Det er jo netop derfor, at jeg har udtaget 1 td. land til særlige miljø- og naturhensyn i forbindelse med det private vandværk, som ligger op mod den jord, som jeg har.
Jeg har jo også offentligt givet til kende, at jeg har taget det hensyn, men jeg har også sagt, at der selvfølgelig bliver etableret en markant randzone, når der skal tilsås igen i 2008, og det håber jeg selvfølgelig også glæder hr. Torben Hansen.
Så vil jeg også gerne anfægte det udsagn om, hvorvidt man skal gøre alle landmænd til miljøministre, for at de vil opfylde målsætningen om at etablere de hektar randzoner, der skal til.
Det tror jeg er en lidt for primitiv tilgang til tingene.
Ida Auken (SF), 2008-05-14:
Hr. Eyvind Vesselbo fremhæver, at OECD-rapporten rummer ros og anbefalinger til Danmark, og kan så ikke forstå, at vi andre taler om, at den også rummer kritik.
Derfor vil jeg lige læse bare et par tilfældige sætninger op fra den her rapport, og så vil jeg høre hr. Eyvind Vesselbo, om ikke det kan betegnes som en kritik:
»En femtedel at danskerne lever med en utilfredsstillende luftkvalitet«.
»Danmark har dog stadig problemer med vandkvaliteten, især i søer og kystområder … men også i åer og grundvand«.
»Landbruget … urbaniseringen og øget infrastrukturudvikling har fortsat en negativ indvirkning på naturen og den biologiske mangfoldighed«.
»Til trods for, at det danske samfund er rigt, og levestandarden er høj, er der flere sundhedsindikatorer, som giver anledning til bekymring.
Således er den gennemsnitlige levealder forholdsvis lav, dødeligheden for visse kræftformer er blandt de højeste i OECD-landene, og omkring 20 % af befolkningen er ramt af allergi og åndedrætslidelser«.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Det her spørgsmål er rejst på baggrund af, at det står klart, at de randzoner, som vi lige har talt om, og som det jo skulle være frivilligt at oprette, har miljøministeren heller ikke oprettet.
Så får vi igennem pressen at vide, at ministeren ikke var miljøminister, da der blev tilsået i efteråret, og det er selvfølgelig rigtig nok, men det rejser jo netop det spørgsmål, om hr. Troels Lund Poulsen først bliver miljøbevidst, bl.a. med hensyn til randzoner, efter at han er blevet minister.
Efter samrådet i februar stod der bl.a. også, at ministeren var skuffet over, at landmændene ikke havde levet op til aftalen, men så må ministeren vel også være skuffet over sig selv, og det må vel også stå klart, at hvis det er sådan, at det, der åbenbart skal til, for at landmændene vil udlægge randzoner, er, at de alle sammen så først skal udnævnes til miljøministre, så bliver det jo en ganske bekostelig affære.
Men er miljøministeren så skuffet over sig selv, når nu han var skuffet over alle andre landmænd, der ikke havde gjort det samme i februar?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Det er jo ikke til at komme uden om, at kommunerne aldrig nogen sinde har haft så mange penge, som de har nu - aldrig nogen sinde i danmarkshistorien.
Det er heller ikke til at komme uden om, at der er en del kommuner, som investerer massivt i kultur og bruger flere penge på kultur, og at der er kolossal forskel på, hvad man investerer i kultur i København, og hvad man investerer i alle andre store byer i Danmark.
Det er nu sådan, kendsgerningerne er.
Hvordan man så vælger at prioritere i kommunerne, er jo sådan set op til dem.
Årsagen til, at jeg er gået ind i debatten, er, at jeg har haft møde med f.eks. Kunstrådet, som fortæller mig, at det er svært at finde samarbejdsprojekter i København, fordi der ikke er medfinansiering fra Københavns side.
I alle andre byer er der altså medfinansiering, og der står man på hænder og fødder og på hovedet for at være med til at få del i de kulturpenge, der er, og gå ind i samarbejdsprojekter.
Og det er altså vanskeligere i København, desværre, for den gode vilje er til stede, og vi har en fantastisk by, hvor der kan ske meget - og der sker mange positive ting i byen, vil jeg så sige.
Så er det heller ikke værre, end at dialogen er ganske god på mange andre fronter, f.eks. på filmfondområdet, hvor vi har lavet et godt samarbejde og etableret en god filmfond sammen, Københavns Kommune og staten.
Mogens Jensen (S), 2008-05-14:
Jeg skal være den første til at ønske, at landets kommuner brugte flere penge på kultur, for kultur er en investering i menneskelig udvikling og dermed også en investering i samfundsudvikling, og det er noget, der betyder utrolig meget for mange mennesker, også for bosætningen udeomkring i mange kommuner.
Og det skyldes jo, at man er nødt til at prioritere.
Så er ministeren med sin stramme udgiftsstyring i forhold til kommunerne ikke selv skyld i, at man ikke kan investere i kultur?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Dansk kultur har aldrig nogen sinde haft det så godt som nu; dansk litteratur blomstrer; dansk billedkunst florerer; dansk film klarer det aldeles fremragende; dansk musik klarer det utrolig godt.
Så man kan sige, at dansk kultur aldrig nogen sinde har haft det så godt.
Der er slet ikke nogen tvivl om, når man kommer ud i talentmiljøerne, at det blomstrer med talenter; vi er godt repræsenteret i udlandet inden for alle genrer, og der foregår en masse kvalitetsting inden for kulturen.
Så det går sådan set rigtig godt.
Der, hvor udfordringen er nu, er at få involveret også de lokale miljøer, og i det her tilfælde er København så også en udfordring.
Der er i høj grad tale om god vilje; der sker rigtig mange gode ting i København, men når vi f.eks. bliver præsenteret for, at Nationalmuseet skal betale over 10 mio. kr. i dækningsafgift for at få lov til at ligge i København - over 10 mio. kr. - så virker det altså noget barokt.
Og Statens Forsvarshistoriske Museum, som ligger ca. 50 m herfra, Tøjhusmuseet, har oplevet en stigning på over 100 pct. i deres dækningsafgift, sådan at det, de betaler bare i dækningsafgift til kommunen, er en meget, meget stor del af deres budget.
Sådan oplever vi det med den ene institution efter den anden.
Det Kongelige Bibliotek betaler også i nærheden af 10 mio. kr. blot for at være Det Kongelige Bibliotek i København, og kommunen giver 0 kr. til det.
Så oplever vi jo altså, at så godt som alle andre byer betaler væsentlig mere til kultur - jeg kan i hvert fald ikke finde nogen, som ikke gør det - investerer væsentlig mere i kultur, og er væsentlig bedre samarbejdspartnere på kulturområdet end København, og det er det, der er udfordringen.
Jeg ved, at der er god vilje, og jeg har en god dialog både med overborgmesteren, Ritt Bjerregaard, som klarer det godt, og med kulturborgmesteren, som af al magt forsøger at komme igennem med forskellige forslag, men på grund af magistratstyret i Københavns Kommune er der jo et flertal imod hende.
Der er jo en god vilje, men jeg hører ofte fra miljøet i København, at man mangler samarbejdspartnere, og at man mangler, at Københavns Kommune går aktivt ind i kulturinvesteringerne.
Mogens Jensen (S), 2008-05-14:
Jeg må sige, at det undrer mig lidt, at man i Dagbladet Politiken kan opleve, at kulturministeren laver sådan et udfald mod en enkelt kommune, i det her tilfælde Københavns Kommune, som ministeren altså klandrer for ikke at investere nok i kulturen og ikke at bruge penge nok på kulturen.
Jeg ved ikke, om det er en stil, man nu skal til at finde hos kulturministeren, også over for andre kommuner, altså at han går ud og peger kommuner ud og siger: Det gør I ikke godt nok.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, det er særlig konstruktivt for den dialog, der bør være mellem regeringen og landets største kommune.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg måske også synes, det er lidt urimeligt, at ministeren fremkommer med den her kritik og kræver, at kommunen skal investere flere penge i kultur.
Burde ministeren ikke feje for egen dør først?
Hvor er ministerens store investeringsplan for dansk kultur?
Jeg kan jo konstatere, at i den tid, ministeren har siddet, er det statslige budget til kulturen, når vi undtager de ressortomlægninger, der har været, kommunalreformen osv., stadig væk mindre, end da ministeren trådte til.
Så jeg spørger: Hvor er ministerens egen investeringsplan, og burde ministeren ikke selv have sådan en frem for at begynde at skyde på tilfældige kommuner?
Vi har i dag i et samråd hørt, at ministeren har sagt, at han ikke kan garantere, at kulturinstitutionerne udeomkring i landet vil have de penge, de har nu, når vi kommer til 2009.
Må jeg ikke spørge ministeren: Er det ikke udtryk for en minister, som ikke har nogen ambition, som ikke har nogen investeringsønsker, og som nu bare med meget tomme tønder buldrer mod et København, som trods alt har øget deres investeringer fra 2005 til 2007?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Folkeoplysningen kan jeg ikke sige noget om, det er ikke mit ressort.
Jeg kender slet ikke til den problemstilling, det hører under undervisningsministeren.
Med hensyn til Filmfonden kan jeg roligt sige, at der har været en aldeles fremragende dialog.
Derfor undrer det mig, at det emne bliver taget frem.
Københavns Kommune har været utrolig glad for, at Kulturministeriet ekstraordinært har givet penge til Filmfonden.
De har været glade for den dialog, der har været, og jeg har på intet tidspunkt hørt, at der skulle være klager over, at der ikke har været en dialog der, så det er helt nyt for mig, at der skulle være problemer.
Der er godt nok nogle socialdemokratiske politikere, som har sagt det i dagbladet Politiken, men jeg tror, man kan spørge alle andre, der ved noget om sagen - det tror jeg ikke vedkommende har vidst noget om - at der har været en rigtig, rigtig god dialog mellem Kulturministeriet og kulturudvalgets embedsfolk med hensyn til Filmfonden.
Med hensyn til centralbibliotekerne er sagens kerne jo den, at vi har valgt målrettet at satse på bedre bibliotekservice, nye ydelser, andre former for distribution, og der er der så blevet færre centralbiblioteker i Danmark.
Et af dem, som er røget, er Københavns, og det er jo altså en beslutning, som man har truffet i Biblioteksstyrelsen.
Og der er ikke taget én krone fra Københavns Kommune i den forbindelse, overhovedet.
Pernille Frahm (SF), 2008-05-14:
Men vi kom ikke rigtigt ind på det med dialogen.
Altså, hvordan blev Københavns Kommune involveret i de beslutninger f.eks. om centralbibliotekerne, f.eks. om ændringerne i Filmfonden, f.eks. om de små storbyteatre og f.eks. om folkeoplysningen?
Hvordan har Københavns Kommune været inddraget i de ændringer?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
København får en langt, langt bedre behandling end alle andre byer i hele Danmark.
Det, jeg sådan set får mest kritik for, er, at København bliver behandlet så godt, som den gør.
Der forventer vi blot, at København er medspiller.
Over 60 mio. kr., som man bare skovler ind, og man giver ikke én krone til de institutioner.
Det virker jo helt barokt, men sådan er virkeligheden.
Man skal ikke gøre det, men man kan gøre det.
Sådan kunne man nævne den ene sag efter den anden.
Fru Pernille Frahm nævner centralbibliotekerne.
Der ved fru Pernille Frahm også, for hun er en meget grundig og dygtig politiker, at det ikke er nogle penge, som Københavns Kommune har fået, det er nogle penge, som er gået til en statslig ydelse, som skulle laves på Københavns Bibliotek, og som Biblioteksstyrelsen nu har besluttet skal laves nogle andre steder.
Så der er ikke taget nogen penge fra Københavns Kommune i den forbindelse.
Pernille Frahm (SF), 2008-05-14:
Nu har der været nogle beregninger, der viser, at det er rigtigt, at København pr. borger ikke har den samme investering i kultur, som f.eks. Odense Kommune har.
Men jeg vil nu alligevel anfægte nogle af de påstande, kulturministeren nu kommer med her.
F.eks. når man nedlægger centralbiblioteket i København, så bliver der jo fjernet et beløb fra kommunen.
Det er rigtigt, at man ikke skal lave de ydelser, som centralbiblioteket tidligere stod for, men vi ved jo godt, at nogle af de her ting går sammen i en synergieffekt, så der forsvinder midler fra kommunen.
Ligesådan da man ændrede på folkeoplysningen, blev der også direkte fjernet et beløb fra kommunens kulturbudget som følge af den omlægning.
Der har jo ikke været nogen samtale, det er jo noget, ministeriet fuldstændig egenrådigt har besluttet.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Dialogen har det godt; så godt, at Københavns Kommune er den kommune i Danmark, som får de fleste penge og den bedste behandling af Kulturministeriet, uden undtagelse.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at Københavns Kommune får en helt fantastisk behandling.
Det, der er udfordringen, er, at København Kommune så ikke altid lever op til det.
Jeg har udvalg under mig i Kulturministeriet, som siger, at det er svært at have en dialog med København, for de spæder ikke til, de putter ikke penge ind i kulturen.
Man forsømmer opgaven som metropol, som iværksætter, som dynamo, og der har vi en udfordring, fordi der er gode viljer til stede, men på grund af forskellige styreformer har man ikke den reelle satsning på kulturen i København.
Lige netop i sammenhæng med de temaer, som fru Pernille Frahm nævner, har København ikke mistet nogen penge overhovedet.
Jeg kan tage dem enkeltvis, men det tillader tiden sandsynligvis ikke.
Men vi kan tage Filmfonden som eksempel.
Der har Kulturministeriet og DFI postet penge ind i en filmfond, som er københavnsk, forstået på den måde at det er et københavnsk projekt.
Der er vi gået ind og har haft et tæt samarbejde og en meget god dialog.
Jeg har så sent som i dag spurgt mine folk om det, og de undrer sig over, hvis der ikke skulle være en god dialog.
Københavns Kommune er tværtimod meget, meget glad for, at Kulturministeriet - hvad der ikke er normalt - er gået ind i en filmfestival i København.
Pernille Frahm (SF), 2008-05-14:
Ja, mange tak.
Der har jo været en debat her i de sidste par dage især om, hvorvidt Københavns Kommune prioriterer kultur eller ikke prioriterer kultur.
Der er fløjet nogle tal gennem luften. Det, jeg gerne vil spørge kulturministeren om, er: Hvordan har dialogen mellem ministeriet og kommunen været i forbindelse med de omlægninger, der har været, f.eks. med de små storbyteatre, hvor man tog egenkapitalen og strøg den ind til Kulturministeriet, dengang amterne blevet nedlagt, og da man omdefinerede Filmfonden, skiftede ud i bestyrelsen, da man nedlagde centralbiblioteket, og da man ændrede på folkeloplysningsloven tilbage for et par år siden?
Altså, Københavns Kommune mistede jo en del kulturmidler på de omlægninger, der har været.
Mit spørgsmål går simpelt hen på: Hvordan har dialogen mellem kulturministeren og kommunen det, i forhold til når der omlægges midler, som har været ude lokalt, og som bliver strøget ind og brugt centralt?