runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Jeg ved jo, at det er værdsat alle steder, hvor de danske ambassader gør den slags ting, og det ville blive værdsat meget her, hvis vi kunne få meldinger tilbage fra vores ambassader om, hvordan de ser på situationen, hvor alvorlige de her retssager var, hvad der skete, og alle de dér ting.
For ikke at komme for en dommer i halvandet år og så komme for en militærdomstol som det sted, hvor man skal have afgjort sin sag, fordi man er demonstrant, er efter min mening barske forhold.
Der synes jeg at vi som et demokratisk land med menneskerettighederne helt i top faktisk bør være dem, som siger, at vi også har tid til det på vores ambassader og ikke kun til de handelsaftaler og de andre ting, som ambassaden selvfølgelig også skal lave.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-05-31:
Der kan vi bare ikke det hele.
Selv om jeg som udenrigspolitisk ordfører meget gerne så, at Danmark var aktiv i så godt som alle udenrigspolitiske problemområder, der er i verden, så bliver vi også bare nødt til at vælge.
Der er det altså, at jeg mener, at når vi ikke kan være til stede alle steder, så må nogle af de overnationale organisationer tage over, og det er så FN her.
Så jeg er uenig i, at Danmark decideret skulle bruge endnu flere kræfter på en konflikt, der siden 1975 har været så fastfrosset, som tilfældet er.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
De åbenlyse humanitære konsekvenser af den politiske uretfærdighed, der omkranser situationen i Vestsahara, må ikke fortsætte.
Marokkos besættelse af Vestsahara er en af verdens mest oversete konflikter; det er meget sjældent, vi hører om Marokkos annektering og besættelse af Vestsahara.
Konflikten er samtidig en del af Europas egen koloniale fortid, og derfor har vi et særligt ansvar for at sikre en retfærdig løsning, der giver Vestsaharas befolkning selvbestemmelse og mulighed for national selvstændighed, hellere i dag end i morgen.
I Alternativet anser vi ikke Marokkos suveræne kontrol over Vestsahara som legitim og i overensstemmelse med international lov.
Der er behov for at styrke den FN-ledede fredsproces, der indbefatter en folkeafstemning om Vestsaharas selvstændighed, og samtidig skal vi sikre, at EU's udenrigspolitik, herunder Danmarks egen, ikke understøtter den fortsatte besættelse, men at den aktivt skaber de bedst mulige kår for en FN-drevet løsning.
For mig er retten til national bestemmelse og efterlevelsen af FN-resolutioner hovedomdrejningspunktet i den her sag, og det bør både Danmarks og EU's politik selvfølgelig afspejle.
EU bør gøre det helt klart, at man fra europæisk hold ikke anerkender Vestsahara som en del af Marokko.
Det er helt klart, at den fiskeriaftale, der ligger mellem EU og Marokko, fortsat er meget, meget problematisk.
Det er vigtigt for os, at EU bruger sin handelspolitik til at føre en kritisk dialog om menneskerettigheder med sine samarbejdspartnere.
Det mener jeg ikke er tilfældet her, når man på den måde ignorerer den folkeretlige dimension i adgangen til naturressourcer.
Det bør gøres klart, at Marokko skal kunne godtgøre, at fiskeriaftalen kommer lokalbefolkningen i Vestsahara til gode.
EU bør ikke indgå aftaler, der ikke tager befolkningen i Vestsaharas ønsker og behov i betragtning.
Fra Alternativets side så vi gerne, at Danmark arbejdede for, at EU indskrev en klausul, der kræver, at aftaler udformes og implementeres i overensstemmelse med international lov, og at de så efterleves.
Det så vi faktisk gerne var et princip og en praksis, som EU blev bedre til at overholde i alle sine associeringsaftaler med tredjelande.
Derfor er det også vigtigt, at vi fra dansk hold sikrer, at danske virksomhedsaktiviteter og bilaterale relationer med Marokko ikke skader lokalbefolkningen og underminerer selvstændighedspotentialet for Vestsahara.
Vi havde gerne set, at der var blevet indført et reelt forbud mod aktiviteter, der understøtter en fremme af Marokkos økonomiske interesser i Vestsahara.
Vi ser selvfølgelig frem til den fortsatte debat i dag og til at følge arbejdet, også fra regeringens side, i forhold til den her meget, meget vigtige, men desværre også oversete konflikt, der er.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-31:
Her er der tale om en gammel, ulykkelig konflikt, som jo har præget området og har haft mange ofre blandt lokalbefolkningen på forskellig måde.
Polisario har jo kæmpet for selvstændighed i mange år, men er blevet afvist af Marokko i alle de sammenhænge, hvor der har været mulighed for det, og derfor er det jo så vigtigt, dels at der bliver lagt et pres på Marokko på forskellige måder – jeg er enig med dem, der har givet udtryk for, at der er tale om en illegitim besættelse af Vestsahara – dels jo også at FN er inde i den her sag, og at vi gør alt, hvad vi kan, for at støtte, at FN aktivt, hvad FN faktisk har gjort og dermed været en væsentlig årsag til, at det ikke er gået yderligere galt i området, men at FN stadig væk får en kraftig støtte her fra Folketinget til at komme videre med en løsning på området.
Så jeg synes, det er fint, at Enhedslisten har taget den her diskussion op, og jeg har også rost hr. Christian Juhl meget, fordi han har fået forhandlet en så bred vedtagelsestekst sammen – det synes jeg er fint arbejde.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Vi fik jo alle sammen den her rapport fra Afrika Kontakt om bankernes og pensionsselskabernes aktiviteter i Vestsahara.
Hvad er SF's ordførers bud på, hvad vi skal gøre ved de der folk?
Vi står her, og vi skal jo gøre dem opmærksom på, at de skal tænke sig om, men er det nok til sådan nogle karle i sådan nogle store foretagender med ret store omsætninger bare at sige, at de skal tænke sig om?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-31:
Jeg må sige, at jeg da synes, det er et fremskridt, at der her i forslaget til vedtagelse står, at de skal tænke sig om – jamen det synes jeg da det er – og at man ligesom er opmærksom på det problem, og at et enigt Folketing med alle borgerlige partier faktisk og regeringen ligesom tematiserer det her, ikke?
Det synes jeg faktisk er et meget stort fremskridt, altså at vi fraråder, at man skal engagere sig i de her aktiviteter.
Hvad man skal gøre præcist?
Det vil jeg da godt lige have uddybet, hvis det er det, han mener.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Det synes jeg da ikke man behøver.
Man kunne jo godt forestille sig, at ministeren inviterede samtlige navngivne firmaer til et orienteringsmøde, hvor han forklarede, hvor regeringen stod, hvor Folketinget stod og på den måde ligesom sagde: Nu skal I høre her.
Jeg vil også gerne lige forklare, hvordan de internationale regler reelt er, og vi forventer, at I følger dem.
Det ville jo være det første skridt, og så kunne vi prøve at lave lidt folkelig aktivitet for også at gøre opmærksom på, at hvis nogen fortsætter, er det en rigtig, rigtig dårlig idé og faktisk i strid med FN's hensigt.
Kristian Jensen (V), 2016-05-31:
Først et klart ja til, at Udenrigsministeriet vil tage et sådant initiativ over for interesseorganisationerne.
Dernæst vil jeg sige, at når jeg er en lille smule mere rund i formuleringerne om, hvorvidt vi skal bruge hjemmesiden, så er det – og her kommer et reklameindslag – fordi Udenrigsministeriet har lavet en rejseapp, der hedder »UM Rejseklar«, hvor danskere via en applikation, altså en app på deres telefon, kan få en række oplysninger.
Spørgsmålet er naturligvis, hvor det er, danskerne får deres oplysninger, og hvem det er, det er relevant at give oplysninger til.
Og hele den oversigt over eller analyse af, hvor informationerne skal være, er jeg ganske enkelt ikke i besiddelse af på nuværende tidspunkt.
Men som jeg nævnte til hr. Christian Juhl, tager jeg imod alle gode ideer til, hvorledes vi kan kommunikere effektivt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i indledningen, og det er jeg enig med ordføreren i, at det er kritisabelt at gennemføre hastelovgivning på den her måde over 2 døgn.
Men ordførerens parti har jo lagt stemmer til, at det netop kan gennemføres med den her hast, altså på 2 døgn.
Den foregående ordfører var inde på, at der faktisk her er tale om to helt forskellige elementer, der skal hastes igennem.
Vil ordføreren redegøre for, om ordføreren og hans parti mener, at det hele haster på den måde, at det skal gennemføres på 2 døgn?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Jeg synes ikke, at det er rimeligt, at det skal gennemføres på 2 døgn.
Jeg så gerne, at vi havde haft meget længere tid.
Nu står vi i den situation, vi står i, og alternativet, som jo er at udsætte det betydelig længere, er næppe en farbar vej.
Så derfor har vi valgt at bakke op, selv om vi altså også udtrykker kritik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Vil ordføreren redegøre for, hvorfor det haster så meget at gennemføre den her lovgivning om integrationsvurdering af børn helt ned til 6 år?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Der er to elementer i det her.
Det ene handler om feriepenge.
Det handler simpelt hen om, at de mennesker, det her handler om, skal kunne få de feriepenge.
Den anden del handler om familiesammenføring.
Der er jo kommet en utilsigtet situation i den danske lovgivning.
Vi støttede jo den oprindelige lovgivning.
Så kom der en afgørelse fra EU-Domstolen.
Den skal man selvfølgelig reagere på så hurtigt som muligt, så vi kan få rettet vores lovgivning til, så den er i overensstemmelse med det, vi mener.
Det synes jeg er ganske rimeligt.
At vi så kun har 2 dage, havde jeg gerne set var anderledes.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-31:
Tak for det.
Jeg kan allerede røbe nu, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Den foreslåede ændring betyder, at det fremover ikke vil være afgørende for, om der skal foretages integrationsvurdering, om ansøgning om familiesammenføring er indgivet, mere eller mindre end 2 år efter at den herboende forælder opfylder betingelserne for familiesammenføring.
I sager om familiesammenføring med børn, hvor barnet og den anden forælder bor i hjemlandet og barnet er over 6 år, vil udgangspunktet altid være, at opholdstilladelsen er betinget af, at barnet har eller har mulighed for at opnå en sådan tilknytning til Danmark, at der vurderes at være grundlag for en vellykket integration her i landet, og det krav vil så gælde, uanset hvornår ansøgning om familiesammenføring er indgivet.
Det betyder en stramning af de eksisterende regler, og vi synes sådan set, at det er en meget rimelig stramning.
Den er ganske fornuftig, og så er det jo også et forsøg på at lukke et hul, som EU-Domstolen har slået i de danske udlændingeregler.
Jeg synes, det er ganske udmærket, at man agerer hurtigt fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets side.
Så vi støtter den del.
Den anden del af lovforslaget indeholder en ændring i den lov, der går på, at fra den 1. juli er der en række udlændinge – også nogle af dem, der har fået opholdstilladelse under Helle Thorning-Schmidts regering – der bliver sat ned i ydelse.
Med forslaget foreslås det så, at der kommer en overgangsbestemmelse, som indebærer, at de berørte personer kan afholde den optjente ferie på integrationsydelse i 12 måneder frem.
Det er ikke noget, der er groet i vores have, men det siger vi ja til.
Jeg tror ikke, jeg brænder inde med mere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Tak for det.
Er ordføreren enig i, at til den del, der vedrører familiesammenføring med børn, er der absolut ingen argumenter for, at det skal hastebehandles?
Altså, vi kunne sagtens vente til efter sommerferien med at få den danske lovgivning bragt i overensstemmelse med den her EU-dom, hvis man i øvrigt mener, at man skal overholde EU-domme osv.
Der er ikke noget, der sådan haster afgørende.
Vi kunne godt vente til efter sommerferien.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-31:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg synes, det er vigtigt, at man, når der bliver slået hul i dansk udlændingepolitik, så hurtigt som muligt forsøger at lappe det hul.
Det vil også være sådan, at når der er kommet en dom, vil man jo også se, at den måde, reglerne forvaltes på, vil begynde at indrette sig efter dommen.
Der synes jeg at det er hensigtsmæssigt, at man så kører efter det, der bliver vedtaget i Folketinget, i stedet for at køre efter det, der kommer fra EU-Domstolen.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Nu fornemmer jeg en vis polemisk undertone hos Josephine Fock.
Det plejer man vist ellers ikke at have i det parti.
Men den måde, det blev udtrykt på, skulle næppe forstås helt bogstaveligt.
Lad mig prøve at gentage, hvad jeg sagde før.
Vi synes, det er vigtigt, at der er sådan et kriterium.
Derfor var vi også med til at lave den lovgivning, som blev indført med et bredt flertal i Folketinget for en del år tilbage.
Hvorfor?
Fordi det er meget, meget bedre at sikre sig, at børn, der skal familiesammenføres til Danmark, kommer så tidligt som muligt til Danmark.
Derfor er det godt, at der er nogle incitamenter.
Derfor er det godt, at man siger, at hvis et barn er yngre, hvis et barn har andre former for tilknytning, sprogkundskaber osv., skal det selvfølgelig tælle positivt med i sager om familiesammenføring.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, hvad det er for en type familiesammenføringssager, der er tale om.
Det kunne f.eks. være en familie med en far, der lever i Danmark, og en mor, der lever i Somalia.
Der er måske umiddelbart lige meget tilknytning til hvert sted.
Så er der jo nogle kriterier, der skal afgøre, om det er rimeligt at få familiesammenføring eller ej.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Det var et dejlig kort svar.
Det håber jeg vi kan blive enige om og få flertal for under udvalgsbehandlingen, så det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge om, om Socialdemokratiet virkelig synes, det er hensigtsmæssigt, at man fremadrettet ved hjælp af den her lov ser, om børn helt ned til 6 år er integrerbare, som det så fint hedder i det danske sprog.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Jeg kan gøre det ganske kort.
Desværre må min første bemærkning være den, at vi jo har behov for at udtrykke en kritik af, at vi står i den her situation, hvor vi skal hastebehandle det her forslag.
Det er klart, der er nogle udefrakommende faktorer, der gør, at man har været under pres, og det er forståeligt, men at vi først får dokumenterne så sent, som vi har gjort, og har så lidt tid, som vi har, er selvfølgelig ret kritisabelt.
Når det er sagt, går vi selvfølgelig konstruktivt ind i arbejdet.
Vi støtter også som udgangspunkt intentionerne bag forslaget.
Den del, der specifikt handler om ret til ferie for uddannelseshjælps- og kontanthjælpsmodtagere, der overgår til integrationsydelse, ser vi som ret uproblematisk og vil selvfølgelig gerne hjælpe med at løse de problemer, der er der.
I forhold til det med 2-årsfristen har vi en række spørgsmål, som vi skal have svar på i udvalgsbehandlingen, og før vi har svar på dem, kan vi selvfølgelig ikke give endeligt tilsagn.
Men som sagt er vi som udgangspunkt positivt indstillet, fordi vi sådan set synes, at integrationsparathedskriteriet er et rimeligt kriterie, al den stund det giver et incitament til at få søgt familiesammenføring, hvis man ønsker det så tidligt i et barns liv som overhovedet muligt, og det mener vi er en god ting.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Hvis det her lovforslag gennemføres, vil det betyde, at man kommer til at foretage integrationspotentialevurderinger af børn på 6 år.
Mener Socialdemokraterne virkelig, det er fair?
Når man indfører den lovgivning, betyder det jo også, at der er børn på 6 år, som kan ende i en situation, hvor danske myndigheder vender tommeltotten nedad og siger: Nej, du er ikke integrerbar.
Støtter Socialdemokraterne det?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Jeg tror, at fru Johanne Schmidt-Nielsen skal se på det på en lidt anden måde.
Det her handler jo ikke om at straffe nogen eller holde nogen ude, men det handler tværtimod om at give et incitament til at søge en familiesammenføring så tidligt som muligt.
Forestiller vi os f.eks. en somalisk mand eller kvinde, som har en ægtefælle i sit hjemland og et barn i sit hjemland, og som gerne vil søge om familiesammenføring, er det klart bedre, at det sker så tidligt som muligt og ikke så sent som muligt.
Det er altså klart bedre, at det sker for barnet som 6-årig eller endnu yngre end som 14-årig.
Derfor er det klart, at det, at der er et incitament, fordi det jo er nemmere at blive erklæret integrationsparat, jo yngre du er, sådan set er en god ting.
Så anerkender jeg, at der selvfølgelig er nogle spørgsmål, der rejser sig, om, hvor den konkrete grænse ligger.
Den har sådan set hele tiden været 6 år, men der har bare været mulighed for at få en undtagelse i forhold til de her 2 år, og det er nogle af de ting, vi skal have spurgt ind til i udvalgsbehandlingen, og ministeren må svare på, hvorfor man præcis lægger grænsen der, hvor man lægger den.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Det ændrer ikke på, at børn på 6 og 7 år i dag ikke udsættes for en integrationsvurdering.
For det første: Støtter Socialdemokraterne virkelig, at man laver integrationspotentialevurderinger af 6-årige og 7-årige børn?
For det andet: Kan jeg forstå Socialdemokraternes melding på talerstolen sådan, at man kunne være interesseret i at hæve aldersgrænsen?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-31:
Jeg synes egentlig, jeg udtrykte det ganske klart, da jeg havde ordet første gang, nemlig at vi jo ikke ser det her som noget, der skal indføres for at holde nogen ude eller straffe nogen.
Tværtimod ser vi det som et redskab til at sikre, at man søger familiesammenføring så tidligt som muligt.
Det er også klart, at der er en række spørgsmål, som melder sig, når nu man ændrer reglerne, for vi var selv – der var et bredt flertal i Folketinget – med til at indføre dem, og jeg er lige ved at tro, at spørgerens parti også var med, formentlig med nogle lidt andre motiver, men alligevel.
Det er klart, at når vi nu ændrer dem, for det er vi tvunget til af den dom, der er kommet fra EU-Domstolen, bliver vi nødt til at have både en juridisk vurdering og også en politisk vurdering fra ministerens side, så vi kan se, om det er rimeligt, at det er lige præcis der, den ligger.
Som udgangspunkt er vi positive i forhold til princippet bag den ændring, som der bliver foreslået her.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Tak til ordføreren.
I min optik er det en sammenblanding, der er lavet i det her lovforslag.
Jeg er ikke enig i den måde, ministeren har lavet lovforslaget på.
Man skal nu se, om børn helt ned til 6 år er integrerbare.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er det andet om feriegodtgørelsen.
Er Socialdemokraterne enige i, at det kunne være hensigtsmæssigt at dele lovforslaget op?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-31:
Det ligger ikke til mig at blive forarget.
Men jeg synes, det er ualmindelig dumt, når vi nu havde et stort flertal i salen, som kunne sætte tryk på det her område, at vi så ikke har benyttet det.
Nu må vi så forsøge at gøre det i fællesskab – anderledes kan det jo ikke være – så vi kan vi få mest muligt ud af den videre politiske drøftelse.
Men jeg synes, at der på handicapområdet er tendenser til, at der bliver sparket meget til hjørnespark.
Når vi skal gøre det rigtig konkret, når vi virkelig skal sætte retskrav igennem, når vi virkelig skal sætte trumf på for at få lovgivet, er der en tendens til, at det ryger ud til yderligere udvalgsbehandling, kommission hist op og kom herned.
Så det er min bekymring.
Men jeg forstår, at der ligger et tilsagn fra Socialdemokraterne om, at vi så i fællesskab skal prøve at løfte den intention, der lå i vores fælles forslag.
Men jeg kommer ikke uden om, at jeg ærgrer mig over, at vi ikke holdt fast i det flertal, vi havde i den her sag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-31:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Det beslutningsforslag, vi stemmer om i dag, handler i sin enkelhed om, at man vil pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om ændring af reglerne for social service gennem lovændringer med henblik på at sikre, at hjælp til forældre, der har et barn med handicap, bevilges efter en samlet vurdering.
I Dansk Folkeparti har vi jo fremsat det her beslutningsforslag sammen med Enhedslisten, Socialdemokraterne, Alternativet og SF.
Det var der også et flertal for.
Nu er der så sket det, som jeg faktisk aldrig nogensinde har oplevet som folketingsmedlem, at nogle af medforslagsstillerne trækker deres støtte til det beslutningsforslag, de selv er medforslagsstillere af.
Det er det med, at vi skal sikre en sammenhængende indsats for familier, der har børn med handicap.
Der har ikke været tale om en ny hovedlov.
Det står heller ikke i beslutningsforslaget.
Det her handler om, at man vil gøre op med silotænkningen og på tværs af siloerne tilbyde en helhedsorienteret indsats, så man kan hjælpe de her familier.
Vi ved det jo af erfaring også fra alle de henvendelser, vi har fået i Socialudvalget – utallige henvendelser om netop den her store problemstilling.
Ikke nok med at Dansk Socialrådgiverforening støttede det her forslag; relevante handicaporganisationer gør det jo også.
Der er jo ikke nogen, der har sagt og skrevet noget ned om, hvordan det lige præcis skal være.
Det er jo noget, man forhandler om i en forhandlingssituation.
I Dansk Folkeparti finder vi det utroværdigt, at man trækker støtten til et forslag, man selv er medforslagsstiller af.
Det har jeg godt nok aldrig oplevet før.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det er positivt, at der er så mange nu i Folketingssalen, som tilkendegiver, at det her er så vigtigt, at vi skal finde en løsning på det.
Godt nok bliver processen forhalet med en arbejdsgruppe, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Noget andet, jeg tænker tilbage på, er, at KL er kommet med deres store udspil »Investér før det sker«.
Nu vil man gøre op med silotænkning.
Nu vil man investere i det enkelte menneske.
Og jeg må sige, at jeg ikke kan se, at der er sket de store forbedringer, når jeg ser på alle de henvendelser, vi får på socialområdet om den her situation.
Vi havde det også i forhold til hjemmetræningsordningen og tabt arbejdsfortjeneste: Når man har forskellige serviceniveauer, er der også kommuner, der kunne være lidt kreative ved ikke at have den vare på hylden.
Men jeg ser i hvert fald frem til, at vi i fællesskab finder nogle gode løsninger, og så siger jeg tak for ordet herfra.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-31:
Det her forslag handler om, hvorvidt vi skal sidde som passive passagerer i et køretøj med retning mod wild west-tilstande på arbejdsmarkedet.
I dag taxabranchen, i morgen alle mulige andre arbejdspladser.
Det foregår i biler, som ikke er godkendt til personbefordring, og skattebetalingen, ja, både fra firmaet og fra chaufførerne kan man kigge i vejviseren efter.
Sten for sten forsøges det velordnede, det regulerede og det civiliserede arbejdsmarked pillet fra hinanden, og jeg forstår så udmærket det gensidige kærlighedsforhold mellem Liberal Alliance og Uber, men hvem har dog kørt Socialdemokraterne ud på et sidespor i den her debat.
Eller det er vist nærmere en blindgyde.
Socialdemokrater, det er jo op til jer, om vi skal flytte os i retning af et mere solidarisk arbejdsmarked, eller om I vil trække håndbremsen.
Det er jo jeres stemmer, der er de afgørende.
Jeg synes, I skal være med til at, om jeg så må sige, pifte hjulene på alle køretøjer, der kører under bekvemmelighedsflag.
Så er den ovre, formand.
Orla Hav (S), 2016-05-31:
Diskussionen om regeringens mulighed for at sidde et beslutningsforslag overhørig tog vi jo i sidste uge.
Den ligger der ligesom.
Så har vi forskellige vurderinger af, hvad den klogeste fremgangsmåde er.
Men målsætningen deler vi: Vi vil gerne finde en bedre løsning for de her familier.
Så frem for at være meget forarget over, at vi ikke har den sådan regelrette vedtagelse på det her område, synes jeg, man skal glæde sig over, at vi får mulighed for at få løst det her problem og i hvert fald få analyseret det rigtig godt med henblik på at finde en løsning.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-31:
Jamen det var bare, fordi hr. Karsten Hønge kom til at sige, at bilerne ikke var godkendt til personbefordring.
Jeg skal høre: Har de ikke bestået deres syn?