runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Til fru Margrethe Vestager vil jeg sige, at opgaverne jo ændrer sig, og at opgaverne har forandret sig meget.
I mange år har der været meget fokus på elbesparelser, og den opgave kommer nu til at omfatte en langt bredere vifte af også andre former for energi, hvor der skal gennemføres energibesparelser.
Derfor har vi fundet det fornuftigt at foreslå en anden organisering end den i den eksisterende Elsparefond, ganske enkelt fordi opgaverne ændrer sig.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-06:
Men på fru Anne Grete Holmsgaards spørgsmål svarede ordføreren, at Elsparefonden har udført et meget flot arbejde, og ordføreren gav i det hele taget i sit svar udtryk for, at det var et vigtigt brand, at det var et flot arbejde.
Det gør det lidt svært at forstå begrundelsen for at nedlægge Elsparefonden i stedet for at bygge videre på den, netop som en kvittering for, at når opgaven udvikler sig, skal man bygge på noget, der er kendt og velfungerende, i stedet for at nedlægge det kendte og velfungerende og begynde forfra et andet sted.
Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Lars Christian Lilleholt ikke kunne løfte sløret for, hvad der er indholdet i den sunde fornuft i at påføre flere opgaver, give de samme penge og finde på et nyt navn.
Jeg må indrømme, at man indimellem godt kan lade sig besnære af det der med, at det er sund fornuft, men i andre situationer vil man i grunden gerne have det forklaret, fordi man ikke helt kan indse det.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Nu har jeg igen hørt det her begreb klimafornægter.
Jeg vil gerne have en definition på, hvad det er.
Betyder det, at vi ikke tror, at der er et vejr herinde, som man kan sige er et klima, eller uden for?
Hvad er det her klimafornægter egentlig for noget?
Hvad betyder det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Tak for det.
Hr. Ole Hækkerup siger, at der bruges for lidt, at 90 mio. kr. er i underkanten.
Hvor meget mere skal der anvendes?
Hvor meget mere skal elforbrugerne betale til det her?
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Tak til ordføreren for det med, at vi i udvalgsarbejdet skal få kigget nærmere på, præcis hvordan det her er skruet sammen.
Jeg vil lige spørge i en lidt anden retning: Kunne man forestille sig, at Dansk Folkeparti møder op med andre krav inden for klima- og energidelen ved den kommende finanslovforhandling, end at Lomborg skal have flere penge?
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Svaret er meget tæt på blive det samme svar som svaret til hr. Lars Christian Lilleholt: Hvis det var os, der sad for bordenden, så ville vi fundamentalt føre en anden politik end den, VKO-flertallet fører i øjeblikket.
Vi ville sætte mere gang i aktiviteten i samfundet, og vi ville gøre det inden for de områder, der på lang sigt ville styrke det her samfund.
Et af de helt afgørende områder at få taget fat på er energibesparelser i boliger og bygninger.
Det er der, vi ved der er de store potentialer.
Det er dér, vi kan bruge al den ledige arbejdskraft og få den i gang, og det er den mulighed, VKO-flertallet taber på jorden.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Tak for det.
Så vil jeg spørge om en anden ting.
Igen kræver Socialdemokratiet jo flere penge, uanset hvad det handler om her i samfundet.
Uanset om det så er ulandsstøtte eller noget andet, så er løsningen flere penge.
Og nu skal der flere penge til den nye fond, Center for Energibesparelser.
Hvor i Socialdemokratiets finanslovforslag står der det?
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Som parti har vi jo fremlagt en vækstpakke, hvormed vi er gået ind og har afsat adskillige milliarder kroner til en styrkelse af energispareindsatsen; vi har fremlagt forslag for op til 900 mio. kr. med henblik på at sige, at nu skal folk kunne få gratis energitjek af deres virksomhed, gratis energitjek af deres bolig, og det er, fordi vi ønsker at skabe grønne job, fordi vi ønsker at fremme energispareindsatsen i samfundet generelt, og det ønsker vi at gøre netop nu, hvor vi har så stort et antal ledige.
Vi har brug for i stedet for at betale folk på dagpenge nu at sætte dem i gang med noget, vi alligevel skal investere i med tiden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
[Lydudfald]
… mere, 200 mio. kr., 300 mio. kr., regningen skal jo betales et eller andet sted.
Det må vel handle om at få den mest effektive indsats for så fornuftigt et beløb som overhovedet muligt.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Det tror jeg simpelt hen ikke over en dørtærskel på.
Præcis hvor snittet skal lægges, præcis hvor mange penge der skal indgås aftale om, for at vi når videre frem, for at vi med rimelighed kan sige, at det ikke svækker den besparelsesindsats, der hidtil er blevet gjort, er jeg i virkeligheden åben for at snakke om; det, der er problemet i den her forbindelse, er, at lige præcis den åbenhed har vi jo ikke haft, for ellers ville jo have haft en meget bredere aftale om den fremtidige energispareindsats.
Jeg brugte udtrykkelig ikke begrebet klimafornægter.
Jeg brugte begrebet klimaskeptiker, og det er, fordi det er det, hr. Thulesen Dahl har omtalt sig selv som.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Indsatsen vil fortsætte uændret fremadrettet, men opgaverne bliver flere og nye.
Derfor er det selvfølgelig klart, at en del af brandet vil blive ændret med overgangen fra Elsparefonden til Center for Energibesparelser.
Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Tak for ordet.
Jeg syntes, det var rigtig interessant at høre om det nye i den her debat, som er en eventuelt mulig særlig bestemmelse for oversøiske områder.
Hvor langt er regeringen med at undersøge muligheden for sådan en aftale, for en særlig bestemmelse?
Hvordan vurderer regeringen tidsperspektivet heri op til COP15?
Og er det en dialog, man har med andre lande, og hvilke lande er der tale om?
Derudover vil jeg gerne med hensyn til de betingelser, som ministeren i går gav tilsagn om at Grønland kunne deltage under, spørge, hvilke betingelser det er, man forestiller sig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Det forstår jeg virkelig ikke et kuk af.
Hvordan er det så lige, at Venstre mener man kan opretholde det brand?
Det svarer vel til, at man har en virksomhed, der hedder noget bestemt, og så siger man, at man godt kan have det her brand, f.eks. Nike sko, men man nedlægger godt nok virksomheden og etablerer en anden.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-06:
Vil ministeren så også lægge sig i selen for, at de aftaler, der bliver indgået, også bliver overholdt?
Man kan sige, at nu har færingerne valgt at stå uden for Kyotoaftalen, grønlænderne gik med og tog en procentdel af det, og så synes jeg også, man bør have den gensidige aftale om, at når man indgår nogle aftaler, forsøger man altså også at overholde dem.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Det er klart, at det jo gælder for hele den klimaaftale, vi forsøger at blive enige om internationalt, at det ikke er meningen, at det skal være en aftale, der forhindrer økonomisk vækst.
Det er sådan set en aftale, der skal gøre det muligt at have økonomisk vækst, men jo på en måde, der belaster natur og miljø mindre.
Der mener jeg, det er indlysende, at der må gælde det samme for f.eks. Grønland som for alle andre lande og dele af verden.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-06:
Som jeg hører det, er der meget, meget stor og bred opbakning til, hvordan den her kage skal skæres – og tillykke med det.
Jeg tror helt bestemt, at den bliver landet rigtig fornuftigt.
Det, jeg vil spørge klima- og energiministeren om, er, om hun vil sikre, at der i aftalen bliver muligheder for ekspansion for både Færøerne og for Grønland, og om hun, hvis det viser sig, at der er kæmpe ressourcer, vil sikre, at disse også kan udvindes, uden at det kommer til at belaste den grønlandske eller færøske befolkning.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Jeg sagde, og jeg gentager: Det ville være rigtig vigtigt, hvis Grønland kom med et bud på, hvilken forpligtelse Grønland mener at de kan påtage sig, på samme måde som vi nu ligesom kender størrelsen af det, Færøerne siger de kan påtage sig.
Det er da et første vigtigt skridt.
Men jeg må stadig væk holde fast i, at så længe vi ikke kender karakteren af den internationale aftale, der skal forhandles på plads i København, er det altså svært på forhånd at give fuldstændig håndfaste garantier om, at sådan her håndterer vi rigsfællesskabets interesser.
Hr. Per Clausen må da være enig i, at det fordrer, at vi ved, hvad det er for en slags aftale, vi skal spille ind i forhold til.
Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Skal jeg forstå det, ministeren siger, på den måde, at der godt kan indgås en aftale mellem Danmark og Grønland og Færøerne, der, om man så må sige, sikrer Grønland og Færøerne i forhold til, hvad de vil blive pålagt efter topmødet?
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Hvis Grønland f.eks. kommer med et mål, nemlig at så meget vil Grønland inden for de nu kendte aktiviteter reducere med frem mod 2020, vil det jo bringe os et vigtigt skridt videre.
For det første tror jeg nok, hr. Høgni Hoydal vist også selv brugte det her udtryk med de oversøiske territorier før i sit indlæg heroppefra, men lad nu det ligge; det er jo altså den måde, man omtaler den her problemstilling på, det er ikke noget, vi sådan lige finder på til lejligheden.
Jeg synes for det andet, hr. Niels Helveg Petersen udtrykte situationen og dilemmaet meget, meget klart: Hvorledes kan man synliggøre det her i en klimaaftale, hvis struktur vi ikke kender?
Det er jo sådan set også svaret til hr. Høgni Hoydal; det er svaret på, hvorfor det er svært at lægge sig fuldstændig fast på, hvordan det håndteres før COP15.
Jeg ved ikke, om vi ved det før COP15, men lige nu ved vi jo ikke præcis, hvad karakteren er af en aftale, herunder om det er EU, der så at sige på vegne af Danmark melder ind, eller om der er en anden model, hvor nationalstaterne i EU kan melde ind, altså at det er det mål, de har.
Det ville f.eks. kræve, at EU var færdig med sin interne byrdefordeling osv., der er mange præmisser i det, og derfor er det her er altså mere kompliceret end som så.
Derfor mener jeg stadig væk, at der vel ikke rigtig er noget alternativ til det, vi foreslår, nemlig at vi holder en meget, meget tæt og tillidsfuld dialog i de kommende uger frem mod COP15 og også i tiden efter COP15.
Jamen det kan jeg svare kort på.
Ja, det vil ministeren lægge sig i selen for, og det gælder ikke bare dele af det danske rige, det gælder i al almindelighed.
Det er rigtig vigtigt, at de ting, vi bliver enige om i København, rent faktisk også bagefter overholdes.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Det brand er vi sikre på også vil kunne videreføres i det nye arbejde i Center for Energibesparelser.
Der er gennemført en meget omfattende og meget flot indsats i Elsparefonden, men opgaverne har forandret sig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Synes Venstres ordfører, at det er særlig smart at nedlægge et brand, som det har taget over 10 år at opbygge, og som er kendt blandt virksomheder og forbrugere?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Til hr. Ole Hækkerup: Det er ganske korrekt, men hertil kommer jo en meget omfattende indsats ude i de enkelte selskaber, som jo også er pålagt at gennemføre en meget stor indsats i de kommende år.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Jeg opfatter det lidt som en bekræftelse.
Jeg kunne sådan set godt være enig i behovet for at se bredere.
Det, der er min pointe her, er, at de 90 mio. kr., der bliver brugt på eldelen, nu skal dække hele området.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Det er et meget stort beløb.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at når man går fra Elsparefonden til det nye Center for Energibesparelser, betyder det, at mængden af opgaver, der skal varetages, vokser, uden at finansieringen til at varetage opgaverne samtidig vokser.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
I Danmark er vi rigtig langt fremme med at lave besparelser på energiområdet.
I mere end 30 år har vi kunnet holde et næsten uændret forbrug af energi, til trods for at der har været en enorm vækst på mere end 70 pct. i bruttonationalproduktet.
Det er rigtig flot.
Energibesparelser er også med til at sikre forsyningssikkerheden og sikre vores klima.
Derfor skal vi bruge energien så effektivt som overhovedet muligt, uanset om vi bruger el, fjernvarme, naturgas eller andre former for energi.
Med energiaftalen fra februar sidste år er der enighed om at reducere energiforbruget med 2 pct. inden udgangen af 2011 og med 4 pct. i 2020 i forhold til forbruget i 2006.
Skal vi nå de målsætninger, er der brug for nye initiativer, og det er det, vi foreslår med lovforslaget her, som skal bidrage til, at vi når de målsætninger.
Der er selvfølgelig brug for yderligere initiativer også ud over det, vi foreslår her.
Der skal satses på varmebesparelser, oliebesparelser og i det hele taget besparelser og udbredelse af viden om mulighederne for at gennemføre energibesparelser.
Det nye center skal ledes af en uafhængig bestyrelse i stil med det, vi i dag kender fra EUDP.
Det er også vigtigt, at der sker en bedre koordinering med det arbejde, der foregår i Energistyrelsen og i Klima- og Energiministeriet, og derfor foreslår vi en placering tættere på Energistyrelsen end Elsparefonden, som har haft en fuldstændig selvstændig placering.
På den måde sikrer vi også en bedre koordinering og indsats for de ca. 90 mio. kr. af forbrugernes penge, der hvert år skal anvendes på det her område.
Lovforslaget betyder også, at der oprettes et uafhængigt energispareråd, der skal rådgive energiministeren i spørgsmål omkring energispareindsatsen.
Medlemmerne her skal være repræsentanter for aktører på hele energiområdet.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Altså, til den første del af spørgsmålet kan jeg henvise til det, jeg sagde i min indledning: at det især er Frankrig, Storbritannien og Holland, der har nogle tilsvarende problemstillinger, og at det derfor er dem, vi i særlig grad er i dialog med om de her ting.
Med hensyn til det andet kan jeg forstå, at fru Juliane Henningsen henviser til en avisartikel, der har været.
Jeg kan sige, at jeg i går har modtaget et brev fra landsstyreformand Kuupik Kleist, og det vil jeg svare på så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er ikke sådan, at Danmark stiller en masse betingelser.
Det er jo op til Grønland at definere, hvad Grønland kan forpligte sig til i en kommende aftale 2012-2020.
Det er ikke Danmark, der stiller de betingelser; det er alene Grønland.
Derfor var jeg også glad for tilsagnet fra fru Juliane Henningsen i det tidligere indlæg heroppefra i forhold til det her med, at Grønland var indstillet på at reducere udledningerne i forhold til de nu kendte aktiviteter.
Så ved vi alle sammen, at der er nogle udfordringer, der venter i årene fremover, men da heldigvis først om en del år.
Det gælder f.eks. Alcoa og olieindvinding, hvor vi jo ved at det ikke er ting, der lige står og udløser CO2-udledning i 2012-2013-2014-stykker.
Der går af forskellige grunde længere tid, men det er Grønland, der skal definere betingelserne; det er ikke Danmark.
Det eneste, jeg har givet tilsagn om, er, at hvis der er noget fagligt, Grønland gerne vil have bistand til, f.eks. fra Energistyrelsen, så hjælper vi gerne med en fremtidig aftale, ligesom vi også har hjulpet under den hidtidige Kyotoaftale.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Til det første kan jeg sige, at vi selvfølgelig altid skal kigge på tingene, og hvis der er tvivl i ens sind, skal det selvfølgelig afklares ved en yderligere diskussion, og så må vi tage den derfra.
Om vi har andre krav til energibesparelser end det, der lige er her?
Det har vi da sikkert, men hvilke det er, kan jeg ikke lige fremføre nu.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Men hvis den konkrete handling, Dansk Folkeparti ender med at gennemføre, er at møde op til en finanslovforhandling med det eneste krav inden for klima- og energiområdet, at vi skal sørge for at afsætte flere penge til Lomborg, så klinger det altså hult sammen med alle de pæne ord om energibesparelserne.
Så er vi tilbage ved det, som i virkeligheden er det fundamentale spørgsmål i forhold til det her som en del af energiforligsaftalen: Hvor er det, der ligger noget, hvor man med hæderlighed kan sige, at det er udtryk for, at noget af det, oppositionen ønskede, er kommet ind i det her lovforslag?
Det er præcis det samme spørgsmål, der har været stillet til Venstre, og som har været stillet til De Konservative.
Uafhængigheden – det indrømmede den konservative ordfører – er mindre, hvis man måler det i grader af uafhængighed.
Og der kommer nye opgaver, uden at der kommer flere penge på bordet.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Jamen det er da hr. Ole Hækkerup, der melder sig ud.
Vi gør sådan set noget; hr. Ole Hækkerup melder sig bare ud.
Altså, vedrørende uafhængighed er det indiskutabelt, at i det forslag, der blev sendt i høring, stod der ikke noget om en uafhængig bestyrelse.
Den er bl.a. sat ind efter drøftelser med oppositionen, fordi oppositionen lagde stærkt vægt på det.
Derfor er det også præciseret, jeg tror, det er i § 9, men hæng mig ikke op på det, og det er også præciseret i bemærkningerne, at det skal være et uafhængigt center.
Det er sådan set en imødekommelse af bl.a. hr. Ole Hækkerups parti, og det er selvfølgelig også derfor, det er lidt utilfredsstillende for os andre, at hr. Ole Hækkerup så alligevel ikke bakker op om forslaget.
Jeg kan bekræfte det første, nemlig at vi har været enige om, at det var fornuftigt i tråd med evalueringen at tale om energispareindsats i stedet for elspareindsats.
Jeg synes, hr. Ole Hækkerup lød, som om det var meget til skade for klimaet, men det er også min forståelse af de drøftelser, vi har haft.
Vi bliver altså ikke enige om, om det her er en uafhængig konstruktion eller ej, altså med en uafhængig bestyrelse, en sekretariatsleder, der bliver ansat af bestyrelsen osv. osv., formelt godkendt af ministeren, men jeg tror, fru Anne Grete Holmsgaard er enig i, at sådan er det jo altid; det er det også med EUDP, men det betyder ikke, at der ikke er reel armslængde, reel uafhængighed.
Det har vi været enige om; det har vi skrevet ind i loven.
Det eneste område, hvor vi er en lille smule uenige – og altså nok til, at fru Anne Grete Holmsgaard nu meddeler, at hun vil stemme imod lovforslaget – er det her med, om man også skal gøre det i tilknytning til Energistyrelsen, så man koordinerer en lille smule, hvad vi samlet set har gang i på energispareområdet i Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Det synes jeg sådan set er vigtigt.
Det andet er så, at den evaluering jo ikke siger noget om, at Elsparefonden skal nedlægges.
Den siger, at indsatsen skal udbredes.
Nu vil jeg ikke granske i, hvad der har været af ønsker, men når man læser lovforslaget og bemærkningerne igennem, er det altså fuldstændig tydeligt, at det ikke er en uafhængig konstruktion.
Det er på papiret en uafhængig bestyrelse, men konstruktionen som sådan er ikke uafhængig.
Det vil jeg godt have at ministeren bekræfter her.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Altså, jeg reagerer jo lidt med skepsis, når man nævner det der med oversøiske territorier; jeg synes, det lyder sådan lidt som de gamle europæiske koloniers klub, kan man sige.
Men det, jeg ville spørge om, var præcis det med EU.
Som jeg forstod på ministeren og på visse af ordførerne, er man endnu ikke afklaret om, hvordan Danmark skal indgå en aftale.
Altså, kan vi se for os, at Danmark slet ikke indgår i en aftale som Danmark i sig selv, men at EU bare skriver under på vegne af alle EU-landene?
Hvis det er tilfældet, har vi jo et helt specielt problem, for så må Færøerne og Grønland, som står uden for EU, nødvendigvis få deres egne bemærkninger i aftalen.
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Tak for bemærkningerne.
Tak for opbakningen.
Initiativet til IRENA blev jo taget af den tyske regering tilbage i april sidste år, så man kan sige, at det i den relation er gået relativt hurtigt.
Der var så en række konferencer, som mundede ud i den stiftende konference i Bonn den 26. januar i år.
På nuværende tidspunkt har 137 lande underskrevet statutten, og vi forventer, at flere lande, bl.a. Canada, underskriver statutten her i de kommende måneder.
Vi har fra begyndelsen været meget, meget aktive i dannelsen af sådan et internationalt agentur for vedvarende energi.
Danmark kom allerede på topmødet i Johannesburg tilbage i 2002 med ideen om en global organisation for vedvarende energi, så vi har altså været med helt fra starten.
Vi har ment og mener stadig væk, at der er brug for en global organisation for vedvarende energi, da der ikke på nuværende tidspunkt er nogen af de eksisterende organisationer, som i tilstrækkelig grad løfter opgaven med at fremme vedvarende energi på globalt plan.
Internationalt samarbejde om vedvarende energi finder i dag hovedsagelig sted i løsere netværk eller i FN-organisationer med andre formål, som f.eks. UNEP, FN's miljøorganisation, eller UNIDO og UNDP.
Med 137 medunderskrivere er IRENA globalt repræsenteret, og der er således god grobund for, at IRENA kan blive en slagkraftig, international platform, der kan forankre og samle de mange eksisterende mere løse internationale netværksbaserede initiativer, som promoverer vedvarende energiløsninger.
Formålet er jo klart nok: at fremme en øget og bæredygtig anvendelse af alle former for vedvarende energi.
Og etableringen af agenturet sker også med det sigte at mindske problemerne med vores energisikkerhed og ustabile energipriser.
Så der er en lang række gode grunde til, at vi nu får den her organisation.
Vi kan vel også sige, at det ender med at være lidt interessant, at sådan et internationalt agentur for vedvarende energi kommer til at ligge i Abu Dhabi, en region, der nok normalt har været forbundet med den gamle tids fossile brændsler.
Men også der begynder man altså at se mulighederne i vedvarende energi.
Lad mig til sidst sige, at det glæder mig meget, at Grønland og Færøerne har meddelt, at de ønsker at være omfattet af Danmarks ratifikation.
Så jeg håber, at Folketinget vil give sit samtykke til, at vi kan ratificere statutten for IRENA.
Så tak for den store opbakning.
Jeg håber, at det kan gå hurtigt, så vi kan få det klaret inden COP15.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Tak for det, formand.
Det er med stor glæde, at vi fra konservativ side også kan give samtykke til regeringen til, at Danmark ratificerer IRENA.
Vi synes, det er et rigtig godt initiativ, og vi synes, at det er utrolig positivt, at Danmark jo allerede i forbindelse med etableringen af IRENA har spillet så progressiv og konstruktiv en rolle.
Det er selvfølgelig også vores håb, at Danmark fortsat i det videre arbejde i IRENA vil indtræde i en position, hvor man netop sikrer, at vedvarende energi bliver noget, som er interessant for alle nationer.
Det er kun godt for Danmark, fordi vi har førerpositionen på det her felt i forvejen.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
B 44 vil fremme muligheden for, at der bliver et fælles internationalt center for at fremme opgaven at fremme vedvarende energi.
Det er en forfærdelig masse fremmelser, men det er ikke desto mindre super godt, og Dansk Folkeparti kan tilslutte sig det.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Tak, formand.
Også vi kan tilslutte os at få ratificeret statutten for IRENA, Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi.
Når vi globalt står både med en klimakrise og en økonomisk krise, må man sige, at det jo grundlæggende er karakteriseret af, at intet land i verden er stærkt nok eller rigt nok eller har penge nok til at kunne håndtere den opgave selv.
Netop derfor er institutioner også internationalt vigtige og særlig, når det gælder om at fremme vedvarende energi; det er jo helt afgørende for netop at tackle klimaudfordringen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Vi kan helt tilslutte os det her forslag.
Det er rigtig fornuftigt, at vi går med i IRENA, agenturet for vedvarende energi.
Formålet med IRENA er at fremme vedvarende energi på et globalt niveau og plan, og det er et samarbejde mellem indtil nu 137 lande.
Det er et godt forslag, som Venstre kan bakke et hundrede procent op om.