runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2014-11-25:
Tak for det.
Det her lovforslag omhandler mere gennemsigtighed, og det er jo sådan set god liberal politik, så det vil vi gerne gratulere regeringen med at man nu kommer med.
Det er ikke så tit, det sker, så vi glæder os, når det sker – det er klart.
Med det her lovforslag forpligtes de videregående uddannelser på Uddannelses- og Forskningsministeriets område til at indberette personoplysninger for studerende og færdiguddannede til ministeriet til brug for udvikling af et nyt digitalt værktøj, som så skal gøre det muligt at søge information og sammenligne uddannelser.
Med andre ord skulle det gerne blive sådan for et ungt menneske, der søger ind på et studie, at der på hjemmesiden for det enkelte studie helt fremme på side 1, så ingen kan være i tvivl, skal stå, hvordan fremtidsudsigterne vil være for beskæftigelse.
Der er altså ikke nogen, der skal påbegynde et studie med bind for øjnene.
Man kan jo allerede i dag godt finde oplysningerne, hvis man ellers leder efter dem, men de relevante nøgletal skal altså frem i lyset.
Så kan vi se, at ministeriet planlægger at udvikle et digitalt værktøj, der skal bruges til at systematisere tallene.
Og her vil vi faktisk godt tillade os ret kraftigt at opfordre til at udlicitere en sådan opgave, og det er jo, fordi vi har en skræmmende historik i det offentlige om udvikling af it-systemer.
Så man bør tænke sig om, hver eneste gang man sætter noget sådant i gang – sporene skræmmer.
Der er i dag masser af systemer, hvor det er færdigudviklet og klart, så man behøver altså ikke at opfinde den dybe tallerken hver gang.
Så vi vil holde lidt øje med, at regeringen ikke falder i i forhold til den lyst til at udvikle egne værktøjer, men derimod køber på det fri liberale marked.
Der er faktisk rigtig meget godt at hente.
Så med disse formanende ord vælger vi alligevel at støtte lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2014-11-25:
Tak for det.
I Enhedslisten mener vi, det er vigtigt, at vi giver kommende studerende den bedste vejledning og de bedste muligheder for at træffe deres valg om, hvilken videregående uddannelse de skal gå på.
Vi mener i Enhedslisten, at det her lovforslag vil bidrage til netop det.
Det er samtidig også klart for os, at det her lovforslag ikke gør det alene.
Det her lovforslag kan ikke gøre det ud for god vejledning, det kan ikke gøre det ud for studiepraktik på ungdomsuddannelsen, men det er trods alt et skridt på vejen.
Vi mener i Enhedslisten, det er meget relevant for kommende studerende at vide, f.eks. hvor meget undervisning de kan regne med at modtage, og hvor meget vejledning og feedback der er på den uddannelse, de nu engang har lyst til at søge ind på.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed – det håber jeg ikke, for så har jeg i hvert fald gjort mit arbejde dårligt – at vi i Enhedslisten ikke mener, at det er relevant at søge efter, hvor der er beskæftigelse, altså at det skal være arbejdsmarkedet, der styrer, hvor der er uddannelsespladser henne, og hvad det er for nogle uddannelser, vi betragter som gode eller dårlige.
Men vi kan dog godt lige acceptere, at det er med her, for vi synes, at det her lovforslag skaber en større gennemsigtighed.
Det her nye digitale værktøj og nye system må ikke betyde, at uddannelsernes forskellige måder at gøre tingene på bliver udvisket.
Vi mener også, at det er vigtigt, at det udarbejdes på en måde, så der stadig er plads til institutionernes forskelligheder og forskellige måder at gøre tingene på.
Og jeg kunne faktisk rigtig godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til de høringssvar, hvor der netop gives udtryk for, at de gerne vil inddrages i implementeringen.
Det er jo desværre sådan, at mange videregående uddannelsesinstitutioner i dag bruger penge, de får til at lave uddannelse, på at reklamere for sig selv.
Og forhåbentlig vil det her system betyde, at man vil holde op med det og i stedet bruge pengene på det, man får dem til, nemlig uddannelse.
Vi kan i Enhedslisten støtte lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Der er flere hensyn her.
Selvfølgelig kan ordføreren pege på retssikkerhed for den enkelte som en isoleret ting, men der er også andre elementer.
Det er jo også samfundets interesse i, at der bliver rådgivet efter hensigten med ordningen.
Der har vi så vurderet, at samlet set mener vi ikke, der er belæg for at understøtte de her honoraraftaler skattemæssigt.
Jeg mener, at det er det principielle, vi bør henholde os til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Jeg synes også bare, at den radikale ordfører må være klar i mælet og så give et ærligt svar på spørgsmålet om, om det her vil forbedre borgernes retssikkerhed eller det svækker borgernes retssikkerhed.
Den radikale ordfører plejer jo at være eksponent for at sige tingene, som de er, og derfor ville det være befriende, hvis den radikale ordfører kunne bekræfte det, som jo er åbenbart for enhver, altså at det her forslag vil afskære borgere fra at føre en skattesag mod skattemyndighederne.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Nu kender jeg ikke den konkrete sag, og det er svært at udtale sig på baggrund af det.
Jeg postulerer ikke, at der ikke vil ske en ændring, men jeg mener ikke, at der på nuværende tisdpunkt er evidens for at sige, at der vil komme markant færre klager.
Det, jeg henholder mig til, er, at man i Skatteministeriet har den holdning, at de her honoraraftaler om no-cure-no-pay kan føre til dårligere rådgivning.
Det er det, jeg henholder mig til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Der var et godt eksempel i avisen i går, hvor man kunne se en borger, der sagde: Hvis jeg vinder den her sag, vil jeg få omkring 15.000 ud af det.
Hun sagde meget ærligt, at havde den her lov været gældende på det tidspunkt, så ville hun ikke have klaget.
Og jeg går ud fra, at det nok ikke er den eneste borger, der ville have det på den måde.
Så det økonomiske incitament vil jo så gøre, at man ikke klager, fordi omkostningerne simpelt hen kan blive for høje.
Det tror jeg vil komme til at ske for rigtig mange, hvis de ikke har den her mulighed for no-cure-no-pay.
Så jeg undrer mig virkelig over, at den radikale ordfører, som ellers normalt er en fornuftig mand, ikke kan se, at det her næsten helt logisk vil føre til, at der kommer færre klager.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Jeg mener ikke, man kan påstå, at det nødvendigvis vil føre til færre klager.
Jeg mener, der er tale om, at vi har en model, som vi ikke mener det skattemæssigt er hensigtsmæssigt at understøtte.
Og jeg synes, at det principielle er afgørende her.
Dette lovforslag, L 42, indeholder en række justeringer og nye regler om en ændret klagestruktur på skatteområdet, som træder i kraft i år.
Herudover indeholder lovforslaget regler om omkostningsgodtgørelse, klageproces og om forbedret inddrivelse og forebyggelse af restancer til det offentlige.
Et eksempel er, at lovforslaget gør det muligt at etablere smidigere procedurer i klagesager, når klageren og SKAT er enige om resultatet af klagesagen, således at denne kan afsluttes hurtigere. Flere andre elementer har de øvrige ordførere været inde omkring, dem vil jeg ikke berøre her.
Generelt er det mit indtryk, at der sådan over hele linjen har været en relativt positiv modtagelse blandt høringsparterne af justeringerne og præciseringerne.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Det er jo hypotetisk, det kan jeg jo ikke stå og sige ja eller nej til, altså hvad der vil ske med klager i fremtiden.
Det, jeg kan forstå, er, at der er et ønske om, at borgerne skal få den bedst mulige sagsbehandling, og at der er en bekymring for, hvad no-cure-no-pay betyder i forhold til det, særlig i forhold til det element, der handler om, at sager bliver trukket i langdrag, hvilket ikke er til gavn eller til gunst for borgerne.
Det kan være, vi er uenige om, hvor alvorligt man skal tage advarslerne fra Omkostningsdækningsudvalget i forhold til kvaliteten af den rådgivning, man får.
Det kan jeg jo ligesom fornemme at vi er.
Jeg kan også høre, at der fra nogle af de blå partiers side er et ønske om særlig at tilgodese og begunstige en bestemt forretningsmodel.
Det synes jeg er ærlig snak, men så må man jo værsgo pege på, hvordan man vil indføre det, og hvordan man vil finansiere det.
Det er helt fint med en ærlig og redelig, åben politisk diskussion, men jeg synes ikke, man skal tage det her lovforslag som gidsel i den sammenhæng.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Astrid Krag, om hun ikke kan bekræfte, at det her lovforslag vil føre til, at der vil være færre, der vil klage, fordi det kan medføre ret store omkostninger for borgerne.
Man kunne bare se nederst på side 8 i Ekstra Bladet i går, nede i højre hjørne.
Der var en borger, der meget klart sagde, at var det her gældende, da hun førte sag, havde hun i hvert fald ikke klaget.
Jeg synes jo, det er rigtig ærgerligt for retssikkerheden, hvis folk vælger at lade være med at klage og ikke tør få prøvet deres sager.
Jeg synes specielt, det er ærgerligt, når man nu har en form for tillidskrise i forhold til SKAT, hvor der har været rigtig mange dårlige sager.
Der burde vi jo sådan set gå den anden vej.
Man burde da sikre en god retssikkerhed, så folk trods alt ad den vej kunne få noget tillid til SKAT.
Nu vælger regeringen så at gøre det stik modsatte og forringe mulighederne, og det håber jeg da ordføreren trods alt kan se virker noget forkert, i hvert fald i lyset af at SKAT faktisk er inde i en rimelig hård krise.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Altså, først vil jeg sige noget, som jeg ikke håber ryster nogen i deres grundvold.
Jo, selvfølgelig handler det om at komme derhen, hvor der bliver truffet så nøjagtige og præcise afgørelser som overhovedet muligt af SKAT og sådan set af alle offentlige myndigheder, som har til opgave at træffe beslutninger, hvor borgere på en eller anden måde er underlagt en myndighed.
Det synes jeg er fuldstændig selvfølgeligt.
Så må jeg bare sige, at jeg synes, den her diskussion bliver helt skæv.
Normalt når man ser, at lovgivning, som er vedtaget med en hensigt, bliver brugt til noget andet end det, der var hensigten, så justerer man.
Og det er det, Skatteministeriet er blevet gjort opmærksom på her.
Det sker på alle andre ressortområder, det sker løbende, at man finder ud af, at det, der var hensigten med loven, også har åbnet op for noget andet eller lukket ned for noget andet, som ikke var hensigten.
Hvorfor det skal gøres til en storpolitisk sag fra først Venstres side og nu Dansk Folkepartis side, kan jeg måske godt forstå, når jeg følger den offentlige debat, men jeg synes ikke, det er en sådan helt rigtig seriøs tilgang til vores lovbehandling her i Folketinget.
Men jeg kan ligesom høre på det hele, at vi får lejlighed til at få afdækket også historikken og den oprindelige hensigt med ordningen her.
Jeg vil bare lige sige helt klart, at jeg ikke siger, at Omkostningsdækningsudvalget har udtalt sig om hensigten med lovforslaget, men de har udtalt sig generelt i forhold til at advare mod de her no-cure-no-pay-forretningsmodeller og den kvalitet, man som borger får i rådgivningen i den sammenhæng.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Jeg synes, at der er vi kommet et stykke vej fra at være optaget af at give det enkelte menneske mest mulig valgfrihed og indflydelse på egen hverdag, til nu at Folketinget skal sige: Vi er ikke sikre på, at den her model er god for den enkelte; det kan være, man får dårlig rådgivning.
Hvor er: Vi tror på det enkelte menneske?
Hvor er det henne hos De Radikale?
For det må da i min optik være sådan, at hvis den enkelte borger vælger at sige, at jeg gerne vil have en rådgivningsaftale på de og de vilkår, så skal vi jo ikke blande os i det.
Men det er det, der er konsekvensen af det her forslag, nemlig, at det bliver Folketinget, der beslutter, hvilke aftaler den enkelte borger kan indgå med rådgivningssiden i forbindelse med den sag, man har mod myndighederne, og jeg vil da formode, at De Radikale mener, at det er en indskrænkning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Tak for det.
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det er et udvalg, der sad for 14 år siden, som har sagt, at det ikke var hensigten, og at det er det, der er afgørende for, hvordan Folketinget i dag, i 2014, skal tage stilling til det her.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man nu vil begrænse borgernes mulighed for at klage med et argument fra nogle, der kom med noget for 14 år siden.
Det er altså det Folketing, der sidder i dag, der bestemmer, hvordan klagevilkårene er.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er ganske rimeligt, at man bruger det her no-cure-no-pay-princip.
Jeg vil sige, at man jo kan vælge generelt at anskue det her problem på en anden måde.
SKAT får rigtig mange klager, og der er rigtig mange, der vinder.
Regeringen vælger så at sige: Fint nok, så er vi nødt til at forringe muligheden for at klage og derved få færre klagere.
Men man kunne jo også vende den rundt og sige: Okay, SKAT begår mange fejl, og der er rigtig mange, der vinder.
Det kunne måske være bedre, hvis SKAT begyndte at lave deres sagsbehandling på en anden måde, så der kom færre klager og de begik færre fejl.
Ville ikke være en mere logisk måde at anskue det på, at man fik SKAT til at begå færre fejl i stedet for at forringe muligheden for at klage?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Ligesom regeringsordførerne kom med deres udlægning, lægger ministeren sig jo i slipstrømmen på dem.
Man skal nærmest forstå, at der er tale om forbrugerbeskyttelse fra regeringens side.
Nu vil regeringen simpelt hen beskytte borgerne mod dårlig rådgivning, og derfor skal borgerne så gøres skattepligtige, hvis de vælger at gøre brug af en bestemt rådgivningsmodel.
Det tror jeg er en helt ny form for forbrugerbeskyttelsespolitik, der bliver ført igennem skattesystemet.
Se, når man ser på forløbet over et af de sagskomplekser, som det her jo helt klart udspringer af, nemlig fradrag for grundforbedringer – nu har regeringen afskaffet fradraget fremadrettet, man kan ikke længere klage over det, der er alene nogle sager, der ligger i en sagspukkel, og dem har ministerens forgænger, tror jeg det var, fået nogle penge til at få afviklet – så er man med den historik meget opmærksom, når der sker justeringer og ændringer, og det er jo det, der er tilfældet her, nemlig at de vilkår, som borgerne har valgt at bruge rådgivning på, vil man nu lave om, så borgerne bliver skattepligtige af det.
Derfor er det væsentligt for mig at vide: Hvornår har Skatteministeriet fundet ud af, at det her udviklede sig?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-25:
Vi kan se, at der er konkrete problemstillinger for mange almindelige borgere og også for små og mellemstore virksomheder, f.eks. når man føler sig fejlvurderet og skal op imod Kammeradvokaten, skal op imod offentlige myndigheder, hvor man kan risikere at bruge relativt mange penge på sagsomkostninger, men samtidig se, at der ikke vil komme nogen gevinst ud af det.
Derfor må det selvfølgelig være rimeligt og muligt, at man også stadig væk uden at blive skatteflået kan lave nogle fornuftige aftaler med rådgiver, når man fører sag mod staten.
Det burde være et grundlæggende princip, at man her i Folketingssalen sørgede for at sikre helt almindelige menneskers og små og mellemstore virksomheders mulighed for at have deres retssikkerhed og ikke, som det her forslag lægger op til, at indskrænke muligheden for at klage, at indskrænke muligheden for at kunne føre en sag, hvis man nu er blevet urimeligt behandlet.
Der er mange elementer i forslaget, og det har flere ordførere været inde på, og langt de fleste kan vi støtte, også rimelige, fornuftige tiltag, som man undrer sig over vi heller ikke selv tidligere har gjort noget ved, også under borgerlige regeringer, men meget af det, der er opsamlet her i det her forslag, er nu ganske fornuftigt.
Men vi kan ikke være med til at støtte, at der bliver dårligere mulighed for at klage, ringere mulighed for at kunne føre sag imod staten.
Der burde vi som minimum altid sikre, at man har mulighed for at gøre det uden at risikere store økonomiske tab, og derfor skal der selvfølgelig stadig væk være mulighed for at kunne indgå en aftale med en rådgiver, uden at man skal betale skat af en sådan aftale.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg vil tilslutte mig det, som flere ordførere før mig har sagt, nemlig at vi har med et lovforslag at gøre, som for en stor dels vedkommende er nogle ganske fornuftige og pragmatiske ændringer af skattesystemet og skatteopkrævningen.
Altså, aftalen er jo f.eks., at man kan få 15 pct. af det beløb, som klageren får tilkendt i klagesystemet, og til gengæld skal man så ikke have nogen penge, hvis klageren ikke får tilkendt et beløb.
Man kan jo betragte det sådan, at det med, at der ikke skal betales noget, er en eller anden form for rabat.
Der er en betaling på 15 pct., og så er der en rabat, i form af at man ikke skal betale noget, hvis man taber sagen.
Og så skal den der rabat beskattes.
Men andre rabatter skal jo ikke beskattes.
Altså, man kan forestille sig en advokat, der skal have 20.000 kr. for en bestemt sag, og han siger så, at han gerne vil gøre det for 15.000 kr., og så skal man jo ikke beskattes af de 5.000 kr., der er differencen.
Nogle betaler 20.000 kr., og her er altså en, der får 5.000 kr. i rabat, og alligevel skal den rabat ikke beskattes.
Det er den logiske konsekvens af det forslag, der kommer her fra skatteministeren.
Og det støtter vi ikke.
Vi støtter ikke, at SKAT skal gøre forskel på de aftaler, man må indgå, og at nogle betragtes som et tilskud, mens andre er en rabat, og at tilskuddet er beskattet, mens rabatten ikke er beskattet.
Vi ønsker en fri forhandlingsret, en fri aftaleret mellem skatteborgeren og skatteborgerens rådgivere, og derfor kan vi ikke bakke op om det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Jamen det er jeg sådan set enig i.
Jeg foreslog det faktisk i min ordførertale, altså at den mangel på omkostningsdækning, der efter min opfattelse – nu får jeg at vide lige om lidt, om det passer – er for visse typer af gældsinddrivelse fra det offentliges side, bør vi da kigge på; det bør vi da udvide.
Så jeg er ikke imod, at vi kigger på, om vi kan gøre nogle ting bedre, end vi gør dem i dag.
Men jeg vil så også lige i den forbindelse bare komme med en advarsel, for der er også en branche, advokatbranchen, som virkelig i den grad understøtter det, hver eneste gang der er mulighed for at rejse flere sager og få mere omkostningsdækning.
Og det er dem selvfølgelig vel undt at arbejde for deres egne økonomiske interesser, men jeg læser nu altid deres høringssvar sådan lige med det forbehold, at der også er penge på spil her.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-25:
Jeg skal ikke forsvare det ene eller det andet princip, men i relation til sammenligningen med USA – for hr. Frank Aaen har selvfølgelig ret i forhold til de der skrækhistorier, vi har læst – kan jeg ikke lade være med at sige, at der altså også er den forskel, at bl.a. qua no-cure-no-pay-princippet er der mange fattige i USA, der får deres rettigheder.
Hvad sker der i Danmark?
Et ægtepar, der tjener over 390.000 kr. – og det er vel at mærke tilsammen –
får 0 kr. i fri proces.
Forskellen er qua no-cure-no-pay-princippet i USA, at dér kan folk måske få deres ret.
Det er måske ikke lige det, der hører hjemme i den her diskussion, men vi skal nok passe på ikke at generalisere.
Og jeg er faktisk enig med hr. Frank Aaen i, at det da i allerhøjeste grad bliver misbrugt i USA, men det kunne da godt være, at man skulle lempe lidt på det.
Men det ligger nok lidt uden for dagsordenen i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-25:
Borgeren bliver i mange tilfælde mødt med lange processer, når der er indgået en klage.
Det kan være til gene for både borgeren og skatteforvaltningen.
Derfor er SF positiv over for at smidiggøre klagereglerne, så de i langt højere grad kommer borgeren til gode.
Lovforslaget indeholder således flere tiltag, der forbedrer borgerens stilling over for skatteforvaltningen.
De tiltag er vigtige for at sikre borgerens tillid til skatteforvaltningen, som er fundamental for det danske skattesystem.
Derudover noterer jeg mig også, som det tidligere er blevet sagt, at lovforslaget indeholder en række præciseringer af flere forskellige love.
Alt i alt kan SF tilslutte sig lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Jeg synes, at spørgeren selv svarer på det.
Vi er jo ikke inde at forbyde de her aftaler om no-cure-no-pay.
Vi er jo ikke inde at regulere dem, men skattemæssigt er det helt legitimt for os at vurdere, hvad vi vil understøtte, og hvad vi ikke vil understøtte.
Der har vi så vurderet det og trukket det i en retning, som jeg mener er helt fornuftig.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-25:
Synes ordføreren så, at det er helt normalt, at vi vælger at regulere folks adfærd på det civilretlige område, det vil sige, hvordan de vil finde deres rådgiver, hvordan de vil honorere rådgiveren?
Er det helt normalt, at vi her regulerer den via skattelovgivning?
Kan ordføreren ikke følge mig i, at det er lidt underligt, at vi her i forbindelse med en skattesag i Folketinget begynder at regulere på folks muligheder for at søge rådgivning og på de vilkår, hvorunder de søger rådgivning?
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Vi tror fortsat på den enkelte, men vi tror også på samfundets – kan man sige – omsorg for det enkelte menneske.
Hvis man skal tage den rene liberale version, skulle man jo slet ikke have skattebegunstigelser eller skattesubsidier eller skattefradrag i den henseende.
Vi har valgt en balanceret model her, som jeg godt kan støtte.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jeg ved ikke, om jeg kan tilføje så meget til det, vi har diskuteret.
Så vil jeg bare sige, at tredjemandstilskud fortsat kan modtages efter det her lovforslag, også skattefrit.
Omkostningsgodtgørelsesordningen er en god ordning i Danmark, og den er jeg glad for, det vil jeg gerne understrege.
For man kunne komme i tvivl om, da man hørte Venstres første ordfører, om jeg var glad for den eller jeg bare går og venter på, hvornår jeg kan afskaffe denne gunstige ordning.
Jeg er rigtig glad for, at vi har sådan en gunstig ordning, fordi den er med til at sikre borgernes retssikkerhed.
Og det, det handler om her, er jo heller ikke at gå ind og ændre ved det.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Ja, jeg kan se, at vores egentlige ordfører ikke er nået frem, det er jo tydeligt, når man kigger rundt.
Jeg kan bare sige, at Enhedslisten støtter forslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2014-11-25:
Tak for det.
Vi skal beskytte vores natur, vi skal bevare den, og vi har en forpligtelse til at udvikle vores skønne natur, herunder at sikre mangfoldigheden, den vilde natur, levesteder for vores dyreliv og meget mere.
Vi ønsker at give den smukke natur videre til de næste generationer, og det kræver politisk og økonomisk prioritering.
Derfor støtter vi også forslaget om at oprette Den Danske Naturfond.
Fonden vil netop sætte fokus på vores skønne natur; den vil indgå samarbejder med bl.a. private, kommuner og organisationer om projekter over hele landet.
Vi er enige i, at fonden skal være omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, men at den dog samtidig er underlagt flere af de krav, som gælder for offentlig forvaltning.
At fonden oprettes i et offentlig-privat partnerskab mellem staten, Villum Fonden og Aage V. Jensen Naturfond, finder vi rigtig positivt, ikke mindst fordi de to private fonde indbetaler henholdsvis 250 og 125 mio. kr. til Den Danske Naturfond.
I Det Konservative Folkeparti ser vi mange spændende perspektiver i fondens kommende virke, både for Danmarks enestående natur, men også til gavn og glæde for os, der bor her, så vel som for dem, der kommer på besøg.
Fonden er nytænkning, og det er et rigtig godt projekt.
Derfor var Det Konservative Folkeparti også med i aftalen om fonden.