runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-29:
Jeg skal ikke sige så meget om det her forslag, for ministeren har på sin måde argumenteret for regeringens holdning til det her beslutningsforslag.
Men jeg vil sådan set godt rose Enhedslisten for at tage den her problemstilling op, for det er en vigtig problemstilling at få taget fat på og vigtigt ligesom at få klarhed over, hvad lægekonsulenternes rolle er, også i fremtiden.
Vi har alle sammen fået mange henvendelser fra folk, som er usikre, og som er utilfredse med den måde, det kører på.
Så det er jeg helt enig i, men som ministeren sagde, foregår der i øjeblikket nogle forhandlinger om bl.a. førtidspension, som indebærer, at det her emne også er på banen.
Det ville ikke være særlig smart at gå ind og begynde at realitetsbehandle det her forslag, for der kan komme noget, som viser sig at være noget, man bliver enige om i et stort fællesskab i et forlig.
Men jeg vil ud over det godt sige, at det undrer mig lidt, at Enhedslisten med det her forslag udviser en enorm slaphed politisk.
Det er ikke normalt, at Enhedslisten udviser sådan en slaphed.
Men her står, at man giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte bindende retningslinjer.
Når vi hører socialministeren udtale sig om sager, er det jo et spørgsmål om, at det vil hun snakke med kommunerne om, og at hun nedsætter et udvalg, der finder ud af det, og at nogle eksperter skal komme med et oplæg.
Hvornår havde Enhedslisten egentlig overhovedet tænkt sig at der skulle ske noget, hvis man bemyndigede ministeren til at gøre noget?
Der mener jeg, at det, som vi kommer til at drøfte under det næste punkt, nemlig forespørgslen, er langt mere klart.
Så vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag, selv om det sådan set er udmærket at tage fat på det her område.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-29:
Jamen altså, da vi ikke er kommet i gang med reelle forhandlinger endnu og der er mange spørgsmål, der er rejst i den forbindelse, kan jeg ikke sige, hvad det er, der bliver ændret på.
Det kommer som et punkt på dagsordenen i forbindelse med forhandlingerne, men vi står jo ikke og forhandler her i salen, så derfor er det svært at sige noget om det nu.
Derfor er det også fuldt ud berettiget, at Enhedslisten fremsætter et beslutningsforslag.
Dansk Folkeparti har valgt at stille en forespørgsel, og den får vi her bagefter.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Jamen den skal jeg jo nok rose hr. Bent Bøgsted for, når vi kommer til det punkt på dagsordenen.
Jeg spurgte ikke til, hvad der kom ud af forhandlingerne.
Jeg spurgte til hr. Bent Bøgsteds holdning til spørgsmålet om lægekonsulenternes rolle, som den er beskrevet i de vejledninger, vi alle sammen er enige om.
Skal der ændres i den rolle, eller skal der ikke – nu eller i forbindelse med eventuelle forhandlinger eller senere?
Skal der ændres i lægekonsulenternes rolle, som den er beskrevet i de vejledninger, eller skal der ikke?
Hvad er hr. Bent Bøgsteds holdning til det?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-29:
Der skal laves klare retningslinjer ved lov, der fastslår, hvad lægekonsulenternes rolle er, så kommunerne ikke kan mistolke det, der kommer ud.
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Der har i tidens løb været drøftelser om lægekonsulenternes rolle, og der har været stadige spørgsmål om det.
Derfor er der efter Det Radikale Venstres mening ikke nogen grund til på nuværende tidspunkt at udstede bindende retningslinjer.
Derfor kan jeg tilslutte mig det, som er blevet sagt af de foregående ordførere.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Ja, det er til ordføreren.
Tak for redegørelsen.
Jeg skal bare spørge, om det er ordførerens opfattelse, at der i forbindelse med disse rehabiliteringsteam eller ressourceforløb, og hvad det nu er for noget, skal ændres på lægekonsulenternes rolle i forhold til indholdet af de vejledninger, som vi alle er sammen enige om.
Så får jeg nok heller ikke rigtig nogen forklaring der, men så vil jeg stille et meget konkret spørgsmål.
Er det hr. Bent Bøgsteds opfattelse, at der skal ændres ved indholdet i de vejledninger i forbindelse med de forhandlinger, der henvises til?
Jeg kan også spørge, om lægekonsulentens rolle skal være uændret set fra Folketingets synspunkt, altså som den er som beskrevet i vejledningerne, eller om der skal ændres i lægekonsulentens rolle, eventuelt i forbindelse med de forhandlinger, der henvises til.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Det er jo svært at stå og kommentere et forhandlingsforløb fra talerstolen.
Det, vi som regering siger, er, at vi er villige til at sørge for, at der bliver retligt bindende regler, men vi vil ikke støtte op om Enhedslistens forslag, fordi vi sidder og forhandler.
Og i den forbindelse kan det jo godt være, at noget af det, vi forhandler om, kommer til at blive en anelse anderledes.
Det kan også være, at vi ikke kommer til at indbefatte lægekonsulenterne i det reformudspil, vi lige nu sidder og forhandler om.
I den forbindelse siger vi så, at vi har forpligtet os til – jeg forstår det sådan, at det er alle partier i Folketinget – som noget af det første i den kommende folketingssamling at løse problemet.
Så jeg kan ikke se, at problemet er så meget større, for vi er sådan set alle sammen enige.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Det må jo så være, fordi man i de forhandlinger har tænkt sig at ændre lægekonsulenternes rolle.
Og så forstår jeg det ikke, for så er det stadig væk selvmodsigende, fordi ministeren jo starter med at sige, at vi er enige om de vejledninger, som skiftende ministerier har udsendt, og at problemet er, at der er blevet rejst tvivl om, hvorvidt de er retligt bindende, og at det skal vi have klaret.
Det eneste, Enhedslisten sådan set foreslår, er, at de vejledninger skal være retligt bindende ved den foreslåede ændring i den relevante lovgivning.
Jeg forstår ikke, hvad det har med eventuelle forhandlinger om rehabiliteringsteam at gøre, medmindre man vil ændre på lægekonsulenternes rolle, og derfor må jeg spørge helt konkret, om det er det, man er i gang med.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Det er en kommunal opgave at behandle de her sager, og borgerne har, hvis de ikke føler, de får den rigtige behandling, mulighed for at gå til klagesystemet.
Jeg synes, det vil være lidt mærkeligt at begynde, sådan set også som debatten har været rejst tidligere i dag, at sætte frister for, hvor mange sager en socialrådgiver skal have, for hvad er indholdet i dem, hvad er tyngden i dem?
Det er en ledelsesmæssig opgave at vurdere, om den medarbejder, der sidder med det arbejde, han eller hun skal levere, kan levere arbejdet inden for de vejledende frister, som der er.
Jeg synes, det er vigtigt, at alle kommuner lægger sig i selen for at behandle deres borgere ordentligt.
Hvis man ikke bliver behandlet ordentligt, har man mulighed for at benytte sig af klagesystemet, og det vil jeg til enhver tid opfordre alle til at gøre.
Jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne får fokus på, hvordan de kan forbedre deres indsats, og hvordan de kan forbedre de arbejdsgange, der er, og det er en opgave, som jeg som minister utrolig gerne vil være med til at hjælpe dem med at tage hånd om, så det er der i hvert fald håndslag på fra mig.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Men man kan leve på en lav takst og skulle vente 1 måned, 2 måneder, 3 måneder eller flere måneder.
Det ville vel være rimeligt også inden for det sociale system.
Noget andet er, at jeg gerne vil spørge til et forslag til folketingsbeslutning, som Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten og De Radikale i fællesskab fremsatte den 14. april 2009, nemlig forslag om nedsættelse af en social retssikkerhedskommission .
Jeg synes, der er mange ting i denne debat, der tyder på, at den måske stadig væk er aktuel.
Hvad er ministerens syn på det her forslag?
Skal vi have det realiseret under den nuværende regering?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Det er ikke et forslag, som umiddelbart indgår i regeringsgrundlaget, og derfor ikke et forslag, som vi arbejder videre med.
Men når det så er sagt, så arbejder vi sådan set videre med at styrke retssikkerheden på en lang række områder, eksempelvis ved at styrke kompetencerne i den juridiske sagkundskab i de sociale nævn, ved at styrke retssikkerheden på børneområdet og ved at sørge for, at vi nu har kunnet sætte flueben ved kritikpunkterne for nogle af de ting, FN har kritiseret os for at vi ikke har levet op til.
Vi har sagt, at vi gerne vil ratificere tillægsprotokollen, så eksempelvis borgere med handicap kan gå direkte til FN og klage.
Så at vi ikke har taget det beslutningsforslag, som ligger nogle år tilbage, og bragt det direkte ind i regeringsgrundlaget og lavet det til et lovprogram, betyder ikke, at vi ikke ser meget nøje på, hvad vi kan gøre for retssikkerheden.
Vi arbejder sådan set med at styrke den på en lang række punkter.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-29:
Man må jo sige, at det er en rigtig socialminister, vi har fået, som ikke er for fin til at bruge handicappede børn som syndebukke for en fiktiv prioriteringsdebat.
For det er jo netop det, der sker her.
Det giver 20 mio. kr.
– det var da en voldsom prioriteringsdebat, vi får sat i gang her!
Nej, hvad er ministerens ærinde her?
Det er åbenbart for et beløb af 20 mio. kr. at starte en prioriteringsdebat, siger ministeren.
Men det drejer sig jo også om den retorik, ministeren bruger, når hun siger, at familier med handicappede børn nu ikke længere skal have gratis daginstitution.
Og her i dag siger ministeren, at det normalt er sådan, at de ikke betaler.
Men det var ikke lige det, der fremgik af det, ministeren sagde, nemlig at familier med handicappede børn nu ikke skal have fri daginstitution.
Hvad siger ministeren til, at der faktisk er nogle, der betaler?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jamen det gør man, hvis man eksempelvis har et barn med handicap, som går i en almindelig daginstitution.
Så er der almindelig forældrebetaling.
Der vil også være kommuner, hvor institutionerne er lagt ind under forskellige forvaltninger, og hvor der nogle steder vil blive opkrævet betaling, men det sker ikke alle steder.
Det er rigtigt, som hr. Eyvind Vesselbo siger, at det jo sådan set er et lille beløb at bruge som en af trædestenene i en prioriteringsdebat.
Men jeg nævnte ikke kun ligestilling af forældrebetaling på daginstitutionsområdet; jeg nævnte også børnechecken, jeg nævnte folkepensionens grundbeløb.
Jeg nævnte i det hele taget, at man burde gennemse de ydelser, vi som velfærdssamfund giver til borgerne, og sige: Hvis nu der er noget, vi gerne vil gøre bedre; hvis der er nogle ting, vi synes vi gerne vil forandre; hvis vi møder nogle urimeligheder og gerne vil finde penge til at gøre noget ved dem, hvor kan vi så finde nogle penge, så det gør mindst muligt ondt?
Hvor kan vi med ret og rimelighed sige, at det her kan vi forsvare, det her kan vi forklare?
Jeg har ikke ønsket at få forældre til handicappede børn til at føle, at jeg nødvendigvis var efter dem.
Jeg har ønsket at rejse en debat om, hvad vi kan gøre bedre.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-29:
Ministeren sagde dengang: Nu skal de ikke længere have gratis daginstitution.
Det var flot.
For hvad var det, der bredte sig ude i befolkningen?
Det var en opfattelse af, at forældre med handicappede børn fik mælk og honning; at de fik det hele gratis.
De skulle så på grund af ministerens retorik med forkerte oplysninger og et meget lille beløb i en prioriteringsdebat blive mål for, at folk sad ude i stuerne og sagde: Jamen det er da også for groft, at de der forældre med handicappede børn får gratis tilbud på daginstitutionerne.
Hvad er det for noget at gå ud at gøre?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg medgiver sådan set, at jeg burde have brugt ordet særligt dagtilbud.
Jeg tror, at når jeg brugte ordet pasning – for det var vist det ord, jeg brugte i artiklen – så var det, fordi der jo ikke er nogen, der siger: Kom, min skat, nu går vi i særligt dagtilbud.
Man siger: Kom, min skat, nu går vi ned i børnehaven.
Eller man siger et eller andet med: Nu skal du hen for at blive passet.
Men jeg medgiver da, at det kan have betydet, at der er nogle, der har følt en usikkerhed, og hvis det er det, der er tilfældet, så vil jeg gerne beklage det dybt.
Jeg har alene sagt, at de forældre, der i dag ikke betaler, har en plads, som de er visiteret til, fordi der er behandling.
Og jeg nævnte, at der er behandling, og jeg nævnte, at den skulle man naturligvis ikke betale for, men at man skulle betale det, der svarer til en almindelig daginstitutionstakst.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Og det er det, jeg synes også kunne være den rimelighed, man godt kunne lægge ned i det.
Hvis man har råd til at betale for en almindelig daginstitutionsplads, hvorfor så ikke betale bare fordi ens barn er handicappet?
Mange forældre til handicappede børn ønsker sådan set at være ligestillet; de ønsker ikke, at det skal være noget særligt.
Men jeg vil gerne sige, at har man ingen penge, skal man naturligvis ikke betale.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Jeg vil gerne på vegne af initiativtagerne til forespørgselsdebatten sige tak for en rigtig god debat og sige tak til alle de partier, der har engageret sig i debatten.
Jeg håber ikke, at det var helt meningsløst, sådan som debatten udfoldede sig – det var det i hvert fald ikke for mig, og det tror jeg heller ikke det var for de mange, som har siddet og fulgt med, og som i hvert fald har givet mig masser af respons undervejs i debatten.
Jeg vil bare sige, at fra vores side vil vi meget gerne følge op på nogle af de ting, som vi synes har været interessant i debatten.
Det kunne f.eks. være diskussionen omkring godtgørelse for borgere, som kommunen uberettiget tager hjælpen fra.
Man kunne også vende det rundt og se på, om man kunne udforme en slags økonomisk sanktion i de tilfælde, hvor kommuner tjener penge på at undlade at træffe en afgørelse, eller hvor de tager hjælpen fra borgerne.
Et andet tema, vi meget gerne vil følge op på, og som jeg også ser frem til at der kommer en evaluering af, er diskussionen om handlekommune og betalingskommune, og her bemærkede jeg, at De Konservative er meget positive over for at finde en løsning.
Så vil jeg sige, at vi i hvert fald vil sikre, at der kommer en debat omkring en social retssikkerheds-kommission.
Vi troede egentlig, at der var enighed om, at det vil være en god idé i forhold til at styrke det område.
Jeg tror også, der er en særlig problemstilling, som vi slet ikke har nået at tale om i dag, og som drejer sig om de borgere med et handicap, som ikke selv er i stand til at rejse en klagesag, fordi de ikke magter det.
For dem er der en helt særlig udfordring, når det gælder retssikkerhed, hvor man ikke bare kan klage over en kommune, som ikke tager sagen alvorligt.
Så vi vil i hvert fald sikre, at det kommer til debat i Folketingssalen.
Det synes jeg er et vigtigt udsagn, som jeg håber at vi kan bruge fremover i debatten.
Så vil jeg sige, at jeg ser frem til flere handicappolitiske debatter, og jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører, fru Karina Adsbøl, at det kunne være, at vi skulle på en camp eller en lejrskole.
Så meget behøver vi måske ikke at gøre ud af det, men jeg er i hvert fald sikker på, at vi kan få nogle rigtig gode debatter, hvis vi mødes hernede en gang imellem, og det synes jeg også vi har fået i dag.
Så tak for det.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Regeringen er enig i, at det er uholdbart med den tilbagevendende kritik, der har været af ordningen med lægekonsulenter.
Den omstændighed, at kritikken gennem de senere år er vendt tilbage i debatten med jævne mellemrum, må betegnes som et tegn på, at der er behov for at gøre noget.
I debatten i medierne, i de mange spørgsmål fra Folketingets udvalg og i henvendelser fra borgere er det blevet fremhævet som det store problem, at de udsendte vejledninger og orienteringsskrivelser ikke er retligt bindende for lægekonsulenterne.
Alle inklusive forslagsstillerne er enige om, at indholdet i de gældende vejledninger og orienteringsskrivelser om lægekonsulenter er fornuftige og udmærkede, og at problemerne bør kunne løses, ved at de vejledende retningslinjer bliver gjort retligt bindende ved at indføre hjemmel i de relevante love til at kunne fastsætte retligt bindende regler for lægekonsulenter.
Jeg kan oplyse, at regeringen er indstillet på, at problemerne med lægekonsulenterne skal løses, og hvis det er bindende regler, der skal til for at løse problemet, så er regeringen indstillet på det.
Det er dog regeringens opfattelse, at drøftelserne om den konkrete løsning eventuelt vil komme til at indgå i de pågående drøftelser om reform af førtidspension og fleksjob, hvor det også vil være relevant at drøfte lægekonsulenternes rolle i forbindelse med etableringen af rehabiliteringsteam og det nye tværfaglige samarbejde mellem kommuner og regioner.
Det vil jeg også komme nærmere ind på, når vi lige om lidt skal behandle forespørgsel nr. F 22, der også handler om lægekonsulenter, og hvor der ligeledes spørges til regeringens intentioner med hensyn til egentlig lovgivning på området.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at regeringen i forhold til F 22 er indstillet på at tilslutte sig, at regeringen forpligter sig til at fastsætte en egentlig lovgivning på området, enten i forbindelse med aftalen om reform af førtidspension og fleksjob eller senere i indeværende år.
Jeg vil derfor henvise behandlingen af problemstillingen til den kommende drøftelse under behandlingen af F 22.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Tak til ministeren.
Der er en underlig selvmodsigelse, jeg gerne vil prøve at få opklaret.
Ministeren siger jo i den første halvdel af sit indlæg, at vi sådan set er enige i, at det er et problem med den her tilbagevendende kritik, og at der er behov for retligt bindende regler.
Jeg mangler ligesom en forklaring.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Forklaringen er, at vi lige nu sidder og forhandler om etablering af rehabiliteringsteam, og i den forbindelse vil det være naturligt, at lægekonsulenter kommer til at være omfattet.
Derfor giver det ikke meget mening at tilslutte sig et beslutningsforslag, som man sidder og forhandler om et andet sted.
Vi vil bare gerne sørge for, at vi ikke vedtager et beslutningsforslag, hvori der er nogle andre detaljer, der er anderledes i de forhandlinger, vi sidder i nu.
Det er simpelt hen forklaringen.
Det passer bare ikke sammen tidsmæssigt.
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Jamen det afhænger af, hvad der kommer ud af det, og hvordan det ligger i forhandlingerne, men det har jo været sådan en almen holdning, at det, som ligger på nuværende tidspunkt i de der vejledninger om lægekonsulenter, har været udmærket.
Men hvad der vil ske i forbindelse med forhandlingerne er uvist, for vi kan jo risikere at komme ned i detaljer, og hvis vi sådan skal til at komme ned i detaljer om noget, der eventuelt vil komme til at ske, så vil jeg i hvert fald ikke være med til at forhandle herfra og i situationen i øjeblikket.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Nej, jeg prøver skam ikke at komme ind i en forhandling.
Er det ordførerens holdning, at der skal ændres i lægekonsulenternes rolle, sådan som den er beskrevet i de vejledninger, som vi alle sammen har været helt enige om, i hvert fald indtil nu?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-29:
Tak, formand.
Den her forespørgsel har vi netop rejst for at få klare linjer.
Jeg synes, det er lidt formålsløst at gå ind i en længere debat.
Vi har jo debatteret lidt i forvejen: Vi har haft det ene samråd efter det andet.
Grunden til, at vi i Dansk Folkeparti har rejst den her forespørgsel, er jo, som Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, var inde på, de samråd, vi har haft, men det er også på den baggrund, at vi har haft det ene samråd efter det andet, år efter år, og vi synes, det var ved at være lidt enerverende at høre på de forskellige meldinger, der kom ind fra folk, der blev ramt af, at kommunerne brugte lægekonsulenterne på forskellige måder.
Det er jo ikke ret og rimeligt, især når man tager i betragtning, at forventningen tilbage i 1990'erne var, at der skulle laves klare retningslinjer for det, men det var kun en vejledning.
Derfor er der behov for at få slået fast ved lov, hvordan kommunerne kan bruge lægekonsulenterne.
I Dansk Folkeparti accepterer vi så, at der er forhandlinger i gang, som vi skal tage højde for, og i den forbindelse må vi så se, hvad der kommer ud af det.
Men det positive er jo, at vi har fået en bred opbakning til at finde en løsning, og at vi har fået regeringen og ministeren med på, at vi skal have fundet en løsning.
Derfor kan det undre os, at Enhedslisten ikke synes, at det kan være fint at være med i et forslag til vedtagelse, hvor Folketinget pålægger regeringen at løse problemerne.
»Folketinget finder det uholdbart, at der vedvarende rejses kritik af kommunernes brug af lægekonsulenter, og partierne er derfor enige om, at problemerne skal løses.
Folketinget vurderer, at problemerne med fastlæggelsen og afgrænsningen af lægekonsulenternes funktion og beføjelser i sagsbehandlingen kræver, at der fastsættes bindende regler for lægekonsulenternes arbejde.
Folketinget konstaterer, at de verserende forhandlinger om en reform af førtidspension og fleksjob også kan berøre problemstillingen om lægekonsulenternes rolle og funktion.
Såfremt der ikke tages initiativer i forhold til lægekonsulenterne i forbindelse med forhandlingerne om en reform af førtidspension og fleksjob, pålægger Folketinget regeringen at forpligte sig til efterfølgende at fastsætte regler for lægekonsulenternes virke i indeværende år.«
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Måske først lige dette lille spørgsmål: Hvis det var ønsket om, at der blev skabt klare retningslinjer, der var motivet bag Dansk Folkepartis forespørgsel, som jeg gerne vil kvittere for – man rejser problemet en gang til, men så længe det ikke er løst, er det jo rimeligt – hvorfor har Dansk Folkeparti så ikke bare lavet et beslutningsforslag, som vi så kunne vedtage?
Det skulle måske ikke være med helt samme ordlyd som Enhedslistens, hvad ved jeg, men et, der ville sikre det samme formål.
Det andet er en kommentar og et spørgsmål.
Mit eneste problem med forslaget til vedtagelse er, at man vil henskyde afgørelsen til nogle forhandlinger, uden at vi rigtig kan få at vide hvorfor.
Det er sådan set det eneste problem, vi har med det forslag til vedtagelse, der er lagt frem.
Ellers tog vi gerne det i stedet for vores eget.
Så jeg vil da spørge ordføreren, om han er villig til at fjerne den del af vedtagelsen, der handler om, at man henskyder en afklaring til de her forhandlinger, og at man skal afvente dem?
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-29:
Nu er det sådan, at jeg i sin tid – det var ikke så lang tid efter de her samråd – spurgte hr. Finn Sørensen, om vi sammen skulle fremsætte et beslutningsforslag om det her.
Jeg hørte aldrig nogen sinde noget fra hr. Finn Sørensen.
Derfor kom Dansk Folkeparti selvfølgelig med sit eget og anmeldte en forespørgsel om det her problem.
Så kom forhandlingerne om førtidspension og fleksjob, hvor det blev klargjort fra regeringens side, at de ikke ville indgå i noget, før de forhandlinger var overstået.
Så spørger vi i Dansk Folkeparti, hvad vi så skal gøre.
Selvfølgelig vil vi gerne have et flertal for, at det bliver afsluttet, og at vi får klare regler.
Hvordan gør vi det?
Det gør vi ved at samle partierne i Folketinget om et forslag til vedtagelse.
Havde vi fremsat et beslutningsforslag ved siden af Enhedslistens beslutningsforslag, kunne vi have stået med hvert sit, og begge to ville blive stemt ned.
Nu får vi alle partier minus Enhedslisten til at bakke op om det her forslag til vedtagelse, og jeg håber da, at Enhedslisten alligevel vil stemme for det, når det kommer til afstemning.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Jeg skal nok forklare, hvordan vi forholder os til det, når jeg selv får ordet.
Det var kun til opklaring af sagen.
Det er selvfølgelig helt naturligt, at hvis jeg har været lidt sløv i forhold til at melde tilbage, rykker man selv.
Sådan er det.
Nu tror jeg næppe, at vi havde fremsat et alternativt beslutningsforslag, hvis det var sådan, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti havde fremsat et beslutningsforslag, men det er ikke til at vide.
Det er jo hvis og hvis.
Jeg prøvede bare at få det opklaret.