runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Igen synes jeg, det er den der lidt negative kasket, der er på.
Jeg synes jo, at nogle af de punkter, der er oplistet i vores medieaftale, vedrørende at man skal styrke den regionale dækning, må være noget, hr. Mogens Jensen også er meget interesseret i.
Det var i hvert fald det, der fremkom i ordførerens egen ordførertale, nemlig alsidighed, noget omkring, at den danske musik skal styrkes, at der skal være mulighed for smalle idrætsgrene, og at det skal være oplagt, at man selvfølgelig har nogle forpligtelser i forhold til det danske sprog.
Det har ikke noget med detailstyring at gøre, det er simpelt hen et spørgsmål om – og det vil jeg så igen pointere – at Danmarks Radio er en særlig institution.
At vi bare æder alt råt, er nok så meget sagt.
Det er selvfølgelig noget, som vi jo også har drøftet i forligskredsen.
Jeg vil også sige, at når vi har et sådant forslag som det, vi står og behandler i dag, så er der også steder, hvor det faktisk står skrevet, at det skal notificeres i EU, og det er jo heller ikke noget af det, som Dansk Folkeparti er særlig begejstret for.
Nu er det sådan, at vi er en del af EU, men vi skal ikke have det udvidet til mere.
Det er klart, at man i en forligskreds jo må give og tage, sådan er det.
Det er også derfor, jeg egentlig ikke helt forstår, at oppositionen ikke er med i det her medieforlig, for man kunne have fået sat en masse gode fingeraftryk på det.
Dansk Folkeparti har valgt at være aktiv og medspiller i det her, og så er der selvfølgelig nogle ting, vi måske ikke er lige så begejstrede for som andet.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Jeg må sige, at for et parti, der plejer at slå sig op på anstændighed og på, at der skal være en ordentlig tone i debatten, er det nogle temmelig skingre toner, der kommer her fra ordføreren.
Jeg finder retorikken noget voldsom og lidt malplaceret, når der bliver sagt, at man intimiderer og truer Danmarks Radio.
Jeg undrer mig også over, at ordføreren mener, at der er belæg for at komme med så grove påstande, som det faktisk er at beskylde parlamentarikere for at lægge den slags pres på Danmarks Radio.
Jeg har også med hensyn til forholdet til medierne konstateret, at oppositionen svang sig op til nogle tilsvarende højder i forhold til sagen om et interview med statsministeren for nylig, hvor Socialdemokraternes ordfører uden at have skyggen af bevis udtalte, at TV 2 var i lommen på statsministeren, og hr. Holger K. Nielsen brugte ordene, at det mindede om Berlusconis Italien.
Uden at have skyggen af bevis for, at der var lagt pres på medierne, svinger man sig altså op til at antyde, at der foregår korruption.
Synes ordføreren ikke, at man skulle skrue lidt ned for retorikken og lade være med at komme med så grove beskyldninger, når der ikke er noget som helst belæg for dem?
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nu gjorde den konservative ordfører jo meget ud af i sine spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen at gøre opmærksom på den sag, der har kørt omkring TV 2, hvor man har slettet et bånd på TV 2, måske – det ved vi ikke – efter et ønske fra statsministeren.
Det er i hvert fald blevet slettet, og nu kan vi jo forstå her efterfølgende, at redaktøren på TV 2 også har beklaget det.
Jeg kan forstå, at hr. Rasmus Jarlov vil forsvare den beslutning, og det finder jeg dybt besynderligt at en medieordfører vil, men jeg kan da godt forstå, at man forsøger at lede samtalen hen på noget andet end det her meget, meget dårlige medieforlig.
Der er noget, jeg skal spørge den konservative ordfører om.
Hvad siger hr. Rasmus Jarlov til mange af de konservative vælgere, som jeg tror har den opfattelse?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Lad mig indledningsvis slå fast, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslag nr. L 19. Vi mener, det er en god medieaftale, vi har indgået, og det her udmønter dele af den.
Det mest epokegørende er selvfølgelig etableringen af en ny radiokanal, hvor en privat aktør vil få mulighed for at lave public service-radio for licensmidler.
Det synes vi er en milepæl inden for dansk mediepolitik.
Det handler ikke om, som det blev antydet tidligere her fra talerstolen, at vi skulle være i lommen på Dansk Folkeparti, eller at vi er ude på at genere DR eller at diskriminere, intimidere, og hvad der ellers blev sagt af meget voldsomme ord.
Det handler om, at når vi nu bruger så mange offentlige midler på public service, er det mindste, vi kan gøre, at sikre, at midlerne bliver brugt så godt som muligt.
Vi har tillid til private, vi har tillid til, at de også kan løfte et samfundsansvar.
Det afspejler selvfølgelig en grundlæggende politisk forskel mellem partierne her i salen.
Vi er tilhængere af konkurrence og privat initiativ og af, at der er en vis form for valgmulighed, også når det handler om vores medieverden.
Det har vi jo arbejdet for i årtier med stor succes, synes vi selv, både når vi kigger på de lokalradioer, som er opstået, og når vi kigger på TV 2, og i det hele taget er vi glade for, at vi har forøget pluraliteten inden for medieverdenen, og vi er glade for, at vi ikke længere har den situation, hvor der kun er et stort statsligt monopol, som sidder på det hele.
Det skal ikke betyde, at vi ikke ønsker et stærkt Danmarks Radio.
Det må man i allerhøjeste grad sige at de gør.
Vi tror også på, at den her nye medieaftale vil være til fordel for et godt Danmarks Radio, som kan få skærpet sin profil og blive udfordret lidt også på radioområdet, hvor de i dag reelt ikke er udfordret, når det handler om samfundsdebat og samfundsstof.
Selvfølgelig er de udfordret rent lyttermæssigt, men det er primært af kommercielle kanaler, som spiller popmusik.
Vi har lagt vægt på, at der kommer en høj grad af samfundsstof ind i den nye kanal.
Det skal ikke være sådan en X Factor i radiosfæren
, det skal være en kanal, som faktisk bidrager til offentligheden og til samfundet.
Vi støtter selvfølgelig også de øvrige initiativer i lovforslaget omkring product placement, must carry-forpligtelser og værditestningen.
Vi glæder os rigtig meget til, at det her bliver implementeret, og vi glæder os især til at høre den nye radiokanal.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Jamen det glæder mig da, at Venstres ordfører vil erkende, at der sker en forringelse af den procentvise andel af, hvad Danmarks Radio får.
Det glæder mig, for det fremgår også af et papir fra Kulturministeriet, som jeg har her, så det manglede også bare.
Så det er da helt fint.
Spørgeren siger, at vi bare snakker institutioner.
Nej, jeg synes da, at det er regeringen, der gør det med de her forslag om, at man partout vil have en ny landsdækkende radiokanal.
Er det P 1?
Der er ca. 7 pct. af lytterne på P 1 i øjeblikket.
Man kan måske tage lidt af dem, og så ryger det ned på 3-4 pct., og så kan man selv komme op på 10-15 pct.
Hvad skal man bruge det til?
Og så tager man det fra P 2, der er sådan en meget aflyttet kanal med klassisk musik, som mange lyttere er kede af nu bliver slettet.
Jeg synes, at det, man har lavet, er meget skidt.
Det må jeg sige.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
I Venstre laver vi mediepolitik for lytterne og for seerne, ikke for institutioner, og det, der adskiller oppositionens måde at tænke på ekstremt meget fra den måde, vi tænker på i Venstre, er, at den laver det for institutioner, hvor vi laver det for befolkningen.
Vi står i dag og skal diskutere en medieaftale, som udmønter nogle penge til en public service-pulje, som skaber højkvalitets dramaproduktioner og højkvalitets dokumentarproduktioner til befolkningen, for vores sigte med medieaftalen er befolkningen, ikke en institution.
Så må jeg bare sige til hr. Holger K. Nielsen, at det godt kan være, at man ikke kan læse tal, men det er nu meget let at læse i de opgørelser, der er, at Danmarks Radio ved udgangen af den her aftale kommer til at modtage 3,6-3,7 mia. kr. årligt, når vi når frem til 2014.
Så er det jo rigtigt, at vi har flyttet nogle penge, nemlig de filmpenge, vi i dag har flyttet fra tv-stationerne over til Det Danske Filminstitut, og det giver en ændret fordeling på procenten.
Men det ændrer ikke ved, at Danmarks Radio forholdsmæssigt modtager størstedelen af de danske licensmidler, og vores regionale public service-stationer, TV 2-regionerne, modtager 10 pct.
Så med hensyn til det, som hr. Holger K. Nielsen taler om som den store markedsgørelse, taler vi om maks. 5 pct. af licensmidlerne, og det er, fordi vi i Venstre gerne vil sikre kvalitet til lytterne og seerne og vi ikke er så interesserede i institutioner, som jeg kan høre hr. Holger K. Nielsen er.
Den debat, vi lige har haft, synes jeg sådan set egentlig bringer hele diskussionen om det lovforslag, vi behandler, et helt andet sted hen, for hr. Holger K. Nielsen står jo nærmest og kommer med insinuerende meldinger om, hvad Dansk Folkepartis medlemmer bestemmer i forhold til Danmarks Radio og andre påstande, og det synes jeg sådan set er rimelig upassende.
Vi behandler et lovforslag, som implementerer medieaftalen, og så kan hr. Holger K. Nielsen være utilfreds med, at SF ikke ville tage aktivt del i medieaftalen, men det ville jo også være lidt rart, hvis hr. Holger K. Nielsen forholdt sig til, hvad det egentlig er, der ligger på bordet i dag, og hvad det dermed er, vi skal diskutere.
Når det bliver sagt, at Danmarks Radio bliver barberet markant, vil jeg blot høre hr. Holger K. Nielsen, om hr. Holger K. Nielsen ikke kan bekræfte, at Danmarks Radio også ved udgangen af denne medieaftale vil modtage 3,7 mia. kr. årligt og derudover vil modtage omkring 85 pct. af de samlede licensmidler og derfor på ingen måde er marginaliseret, som det forlød i hr. Holger K. Nielsens ordførertale.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Hvad er det for noget at sige?
Jeg har sammenlignet det med mediebilledet i Italien, hvor statsministeren har en meget stor grad af styring over medierne.
Det er det, jeg sammenligner med.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Jeg synes, det er helt legitimt, at hr. Holger K. Nielsen har nogle holdninger til, hvordan journalistik bør udøves, og man kan godt diskutere TV 2's dispositioner i forskellige situationer.
Det, der er afgørende for mig, er, at man ikke stiller sig op og beskylder folk for korruption, uden at der er noget belæg for det.
Hr. Holger K. Nielsen står og siger, at man i SF er utrolig stolte af armslængdeprincippet, og man fremstiller sig selv som nogle, der ikke blander sig unødigt i mediernes forretninger, men man holder sig ikke tilbage for ligefrem at beskylde folk i TV 2 for korruption.
Uden at der er noget som helst belæg for, at der er foregået nogen indblanding, uden at der er noget som helst belæg for, at der har været nogen betaling eller på anden måde en modydelse, så beskylder man folk for korruption – en ekstremt grov anklage, uden at man har noget som helst belæg for den.
Det er det, jeg beder ordføreren om at forholde sig til.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Der er jo altså givet adskillige papirer fra Danmarks Radio og til bestyrelsen i Danmarks Radio, og de tal skal ses i sammenhæng med nye opgaver, at licensen ikke reguleres, at der er penge, der forsvinder osv. Med hensyn til procentdelen er det jo ikke rigtigt, at man beholder 85 pct., den falder faktisk fra 88 til 83 pct. mellem 2010 og 2011.
Så det er jo ikke rigtigt, at procentdelen er den samme, den er faktisk ganske kraftigt faldende i perioden her.
Derfor synes jeg, at det er underligt, at fru Ellen Trane Nørby ikke vil acceptere den præmis, der jo er for det her, nemlig at Danmarks Radio må ud i store fyringsrunder.
De gør det jo ikke, fordi de synes, det er sjovt; det er en konsekvens af den her medieaftale.
Hvorfor ikke erkende det og sige, at sådan er det, det har været nødvendigt, for man vil støtte de kommercielle medier i højere grad, så o.k., det får den konsekvens, i stedet for at blive ved med at holde fast i, at Danmarks Radio ikke bliver ramt?
Synes ordføreren ikke, det er interessant, at da TV 2 her i sommer gjorde en meget stor historie ud af at komme med skjult kamera og skjult mikrofon over for nogle hjemmehjælpere, var det en fantastisk historie?
Statsministeren, som er medietrænet, får et kamera stukket i hovedet, og lige pludselig er det et meget stort problem.
Vil hr. Rasmus Jarlov ikke prøve at forholde sig til den forskelsbehandling, der i det her tilfælde er af de store og de små i samfundet?
Når det drejer sig om statsministeren, er man så servil, at man tilbyder at slette det bånd, man har på ham.
Bør det ifølge hr. Rasmus Jarlovs opfattelse være normalt?
Det her handler jo meget mere om, hvad det er, medierne fokuserer på, og hvem der har adgang til medierne på en positiv måde, og hvem der ikke har.
Per Dalgaard (DF), 2010-10-29:
Når nu fru Anne Grete Holmsgaard er så venlig at adressere mig med hensyn til kul, bliver jeg selvfølgelig nødt til at respondere på det, det er klart.
Jeg var til Fjernvarmeforeningens årsmøde i går i Aarhus, hvor en af indlægsholderne var en repræsentant for Klimakommissionen, Henning Jørgensen, som omtalte kul.
Han havde sådan set ikke nogen problemer med, at vi anvendte kul.
Han sagde bl.a. i forbindelse med nogle af de problematikker, der er blevet fremført med hensyn til at få olie fra de der forfærdelige lande nede i Mellemøsten, at i forbindelse med kul er der ingen sikkerhedsmæssige problemer.
Og når vi nu har verdens mest effektive kulfyrede kraft-varme-værker, som ikke forurener, hvordan kan fru Anne Grete Holmsgaard så gang på gang sige, at det er sort varme, der kommer ud af det?
Proportionerne, vil jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-29:
Altså, det med, at det er sort, er jo ikke sådan noget, jeg finder på.
Man kan jo bare konstatere, at der kommer mere CO2 ud pr. energienhed af kul, end der gør af olie og gas; sådan er det.
Det var så ikke hr. Henning Jørgensen, men hr. Jørgen Henningsen, som var til det samme møde, som både hr. Per Dalgaard og jeg var til i går.
Altså, det er jo egentlig lidt unfair, at han ikke kan stå og svare på det her.
Så det kan være, at jeg skal svare lidt ud fra, hvad han i øvrigt også sagde, nemlig at kullene naturligvis skal ud, fordi det jo er en del af Klimakommissionens anbefalinger.
Det er jo sådan set klart, og han har siddet i Klimakommissionen.
Det, han reflekterede over på mødet i går, var, at hvis vi bare siger, at alle kullene skal ud her og nu, og at der skal biomasse ind, så har vi sådan set et problem, for det har vi ikke nok bæredygtig biomasse til.
Så må jeg sige til hr. Per Dalgaard, at det faktisk er en misforståelse.
Det er baseret på ansvarlighed, for vi bliver nødt til at gøre noget ved klimaproblemet.
Ja, vi skal for det første sådan set sørge for at rydde op efter det, vi selv har lavet, så vi ikke overlader det til de næste generationer.
Det synes jeg nemlig er uansvarligt at gøre.
Så skal vi for det andet også sige: Økonomisk bliver det dyrt at blive ved med at være afhængig af fossile brændsler.
For det tredje skal vi indse, at en progressiv, avanceret og ambitiøs energipolitik virkelig er en solid erhvervspolitik, for satser vi ikke grundigt og ordentligt på det her område, misser vi en chance for at skabe de job, vi har så pokkers meget brug for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-29:
Det er jo egentlig lidt specielt, at efter at de store energiselskaber har meldt ud, at de er på vej til at sende kullene ud af energiproduktionen, så har i hvert fald hr. Per Dalgaard – og jeg går ud fra, at det er hele Dansk Folkeparti – meldt sig som kraftige lobbyister for at fastholde kullene.
Det er da lidt interessant.
Det er lidt ligesom med Liberal Alliance, der prøver at genoplive a-kraft, efter at Folketinget sendte den ud af dansk energiplanlægning i 1985.
Sådan er det jo, man finder sig nogle nicher.
Om forslaget her vil jeg sige, at det er vi positive over for.
Det gælder både det, der handler om at få et lovgrundlag for Green Labs, altså det at lave testfaciliteter, det med, at man godt kan have hjemsted i udlandet, når man er en del af de her programmer, fordi det jo er fastholdt, at målet med det er at udvikle danske teknologier og så selvfølgelig, at aftaleordningen kan forlænges.
Den er rigtig vigtig, og den har været et meget effektivt middel til at få energiforbruget ned, så den er vi glade for.
Jeg har sådan set kun et spørgsmål, og det er: Det fremgår af loven, at tilskuddet kan gives til faciliteter af høj international standard, der tilgodeser klimateknologiske styrkepositioner.
Det er jo godt nok.
Men vi har faktisk temmelig mange styrkepositioner, og der er 210 mio. kr. i det her program, så der er jo noget, der vil blive udeladt.
Der fremgår det så af loven, at klima- og energiministeren fastsætter yderligere kriterier for tilskud – det kan der være meget fornuft i, der er en hel masse sådan mere tekniske ting – herunder eventuelt særlige tilskudsområder for Green Labs-programmet.
Der synes jeg egentlig, det ville være rimeligt, at man havde en politisk diskussion af de retningslinjer.
Altså, skal vi vælge at sige, at der er nogle bestemte områder, fordi de udgør særlig store styrkepositioner eller er særlig vigtige, ikke mindst for det vi vil selv herhjemme for at sikre, at vi også skaber innovation og nye job?
Skal vi fokusere på nogle særlige områder, eller skal det kun være ministeren, der tager stilling til det?
I det opfølgende arbejde vil vi i hvert fald gerne have en diskussion af det her med ministeren, men det er også fint, hvis ministeren heroppefra i dag vil sige, om hun allerede har gjort sig nogle overvejelser om, hvad det er for nogle særlige områder.
Per Dalgaard (DF), 2010-10-29:
Altså, hvad har det med Danmark at gøre?
Der er da ingen herhjemme, der overhovedet kunne finde på at lave et kulkraftværk a la dem, de laver i Kina, hvor de netop er fuldstændig ligeglade med, hvad der kommer ud af dem.
Det, jeg f.eks. har foreslået i den forbindelse, er, at når vi her har en fantastisk eksportmulighed, så lad os da for pokker få DONG, som laver de der kulkraftværker og har udviklet den teknologi, til at eksportere den teknologi til f.eks. Kina og alle mulige andre lande, som stadig væk anvender kul, for det vil alle mulige andre lande gøre i årtier fremover.
Det ved hr. Lundsgaard også godt forholder sig sådan.
Start!
Jamen det er nemlig rigtigt, at han også omtalte biomasse som en af de ting, Klimakommissionen fremfører – vind og biomasse som de helt store åbenbaringer; det skal bare ganges med 100 eller 1.000, så er det hele i orden.
Med hensyn til kul vil jeg sige: Ja, kul er sort, det er det, men det, der kommer ud af det, er jo en god elektricitet og en god varme, som er billig; den er stabil, og den er der hele tiden.
Det er da fint nok, at vi har en stor vision om, at vi på sigt skal være fri for fossile brændsler – fred være med det – men den hast, som specielt Socialistisk Folkeparti fremfører at det skal ske med, er jo mere baseret på ideologi end på fakta og kendsgerninger, og ikke mindst under hensyntagen til danske arbejdspladser.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-29:
Jamen det ville også undre mig andet, for Klimakommissionens rapport og oppositionens forslag er jo næsten sammenfaldende, så derfor tror jeg bestemt også, at der vil være stor overensstemmelse.
Og skulle regeringen ikke nå det inden valget, vil det jo være en selvopfyldende profeti, som ordføreren er kommet med, for den forventning kunne man godt have, når man ved, hvordan regeringens arbejdstempo er, når det kommer til de her ting.
Netop når ting tager tid, og når det er langsigtet, er det jo om at komme i gang, og det er jo også derfor, at det var med undren, at vi var nødt til at lave et energiforlig i sin tid, der kun var 4-årigt, og som så derefter var en bund fremadrettet på grund af de manglende ambitioner hos regeringen.
For havde der været et ambitionsniveau, der svarede til målsætningen om at blive fri for kul, olie og gas i 2050, så tror jeg, at vi kunne have lavet de rammevilkår, som industrien har efterspurgt – en industri, som jo i øvrigt har været fuldstændig klar på det her område, og som er dybt skuffet over, at COP15 ikke blev den succes, det burde have været, og som havde fastlagt rammevilkårene og dermed skabt ensartede konkurrencevilkår.
Nu må landene jo kæmpe for sig selv, og det synes jeg er en skam, men så må vi jo tage det på os og vise, at vi i hvert fald kan få noget ud af det, for ellers risikerer vi jo, at den lille fordel, Danmark har på det her område, bliver spildt.
Jens Christian Lund (S), 2010-10-29:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Jens Kirk for at gennemgå lovforslaget; så bliver jeg fri for det.
Så vil jeg kommentere nogle af punkterne, og hovedelementet er selvfølgelig Green Labs DK-programmet, som skal yde tilskud til etablering af faciliteter, hvor virksomheder kan demonstrere de nyeste klimateknologier.
Jeg vil sige til ministeren, at det jo er genialt, at vi kan få lavet det her i større målestok; det synes jeg.
Under det tidligere lovforslag talte vi om arbejdspladser, og jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at den mulighed her vil skabe arbejdspladser til danskerne, og at det også virkelig vil påpege vores styrkeposition i det her og udvikle muligheder.
Så synes jeg jo, det er meget positivt, at der i dette lovforslag er den supplerende målsætning, det understøttede mål, om at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændstoffer – jeg er jo en ældre herre, som er kommet ind i Folketinget – bl.a. fordi det jo rent strategisk og sikkerhedsmæssigt er et problem for et land som Danmark, at vi er afhængige af disse lande, der kommer med de fossile brændstoffer, og derfor er det et utrolig vigtigt mål, ikke kun sikkerhedsmæssigt, men selvfølgelig også miljømæssigt.
Sidst, men ikke mindst, sikrer lovforslaget også, at vi har mulighed for at støtte de energiintensive virksomheder, som gør det godt, og det er fint.
Det havde været rarere, at vi havde haft de tanker her for nogle år siden.
Nu skal jeg ikke beskylde ministeren for det, for da var ministeren ikke minister, men der har været en lang periode, hvor vi virkelig ikke har gjort noget ved det, og det er – for at sige det på jysk – rigtig træls.
Vi erkender, at lovforslaget giver ministeren en række bemyndigelser til at sætte nogle ting i gang, og de penge, der skal skaffes til de her ting, er jo penge, som skal skaffes i samarbejde med andre.
Så derfor vil jeg bede ministeren være meget opmærksom på, at det er vigtigt, at man også samarbejder om de forskellige programmer, således at vi får de mest inspirerende ting frem, og jeg håber selvfølgelig også, at de ting, der står i høringssvarene, bliver læst af ministeren.
Bl.a. kan jeg jo ikke lade være med at nævne høringssvaret fra Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi om et testcenter ved Nissum Bredning.
Det synes jeg lyder rigtig spændende, og det håber jeg også at ministeren synes.
Men der er også andre gode bemærkninger, både i CO-industris og Ingeniørforeningens svar.
Så med håbet om, at vi får et rigtig godt samarbejde om det her, at ministeren inddrager alle parter, og at vi får flere penge til området, vil vi sige, at Socialdemokraterne absolut kan støtte dette forslag.