Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Regeringspartiernes fremmeste mål er at sikre danskerne job og genskabe fremdriften i dansk økonomi og sikre en balance mellem indtægter og udgifter.
Og det skal ske på en måde, som sikrer både holdbarheden af de offentlige finanser, som sikrer rum til investeringer i fremtiden, og som også sikrer en rimelig social balance, hvor alle bidrager.
Der skal sættes gang i væksten i Danmark, så de ledige kan komme i arbejde, så tilliden til fremtiden bliver større, og så vi igen kan mærke den økonomiske fremgang og sikkerhed.
En af forudsætningerne for at sætte gang i væksten i Danmark er, at der er arbejdsvillig kapital til at finansiere de gode erhvervsmæssige tiltag.
Samtidig skal vi sikre, at alle betaler deres rimelige andel af skatterne, og det er i dette lys, at det her lovforslag skal ses.
Forslaget falder i to dele.
Den første del af forslaget handler om succession.
Med lovforslaget nedsættes grænsen for finansielle aktiver i forbindelse med succession ved overdragelse af aktier – det er også det, der kaldes pengetanksreglen.
Efter de gældende regler kan aktierne i en virksomhed overdrages til nære familiemedlemmer, medarbejdere og andre ved succession, og successionen betyder, at der ikke sker en beskatning i forbindelse med selve overdragelsen, men at køber overtager sælgers skattemæssige forpligtelser.
Dermed udskydes beskatningen, indtil aktierne sælges eller overdrages til personer, som ikke er successionsberettigede.
Det er en betingelse, at den enkelte overdragelse udgør mindst 1 pct. af aktie- eller anpartskapitalen, og at selskabet ikke er en såkaldt pengetank.
Den gældende lov siger, at der er tale om en pengetank, hvis 75 pct. af selskabets indtægter vedrører passive pengeanbringelser i finansielle aktiver eller udlejning af fast ejendom.
Med lovforslaget foreslås det, at procentgrænsen sættes ned til 25 pct., og det vil sige, at det er en tilbagevenden til den sats i pengetanksreglen, som var gældende frem til 2002.
Under den højreorienterede regering blev satsen sat op fra de 25 pct., først til 50 pct. og senest til 75 pct.
Det har efter Socialdemokraternes opfattelse været med til at udhule pengetanksreglen.
Det foreslås derfor, at satsen som sagt sættes til 25 pct. som oprindelig, og dermed vil loven i højere grad afspejle det oprindelige formål, som var, at der ikke skulle ske succession ved overdragelse af aktier, der reelt havde karakter af passiv pengeanbringelse. Så synes jeg også, det er godt, at regeringen har lyttet til de høringssvar, der har været, og sørget for, at man selv kan vælge, om man vil gå efter et gennemsnit af de seneste 3 år, eller om man vil bruge det seneste års opgørelse, når man skal vurdere, om man kan leve op til 25-procents-reglen.
Den anden del af lovforslaget omhandler reglerne for rentefradragsbegrænsning.
Regeringens økonomiske politik bygger jo på et klart forsigtighedsprincip.
Pengene skal være der først; vi kan ikke afholde nye udgifter, uden at der er truffet beslutninger om konkrete initiativer, der skaffer pengene gennem mindst lige så store nye indtægter eller besparelser.
Og Socialdemokraterne mener, at erhvervslivet skal bidrage mere til finansieringen af vores fælles velfærdssamfund.
Skal vi have en bedre folkeskole, skal vi være mere socialt ansvarlige, skal vi have et bedre sundhedsvæsen, så koster det penge, og de skal findes.
Med lovforslaget strammes reglerne for rentefradragsbegrænsning.
Det er et af de elementer i aftalen om finansloven for 2012, som vedrører multinationale selskaber.
Efter de gældende regler for rentefradragsbegrænsning kan beskæringen højst nedsætte indkomstårets fradragsberettigede nettofinansieringsudgifter til et grundbeløb på 21,3 mio. kr.
Grundbeløbet reguleres årligt, men den tidligere regering har suspenderet reguleringen frem til indkomståret 2013, og med forslaget her foreslås det så at afskaffe reguleringen permanent.
Og på den baggrund kan Socialdemokraterne støtte forslaget.