runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Jeg synes, der var en indre modsigelse i selve spørgsmålet.
Den første sætning lød noget i retning af, at danskerne ikke ved, hvad de får, og den næste sætning var, at man så i øvrigt kan læse, at der kommer 8.000 ekstra ansatte.
Jamen det er vel netop, fordi man kan læse, hvad der står, ikke?
Altså, når selv en Venstrekvinde kan slå ned i SF's skrifter og finde ud af, hvad vi vil, kan man ikke anklage os for ikke at sige det.
Man kan så være uenig.
Så til det indholdsmæssige: Det er rigtigt, at vi synes, der er for få til at tage vare på de ældre; det har vi aldrig lagt skjul på.
Vi synes, at SOSU-hjælperne løber for stærkt; vi synes, de slider sig selv op; vi synes heller ikke, man kan være bekendt over for de mennesker, der har arbejdet et helt liv, at der bliver længere og længere mellem, at de kan komme i bad, at der bliver længere og længere mellem, at de kan få gjort rent.
Det er det, vi ønsker mennesker til.
Det har vi da aldrig lagt skjul på, og det er også derfor, det kan læses, hvis man går ind og læser, hvad SF vil.
Men så kan man ikke anklage os for ikke at sige, hvad vi vil.
Det er jo klart, at vi lige vil afvente aftalen i lovforslagene, som den nuværende regering sammen med Dansk Folkeparti er i færd med at udmønte.
Vi er selv lidt usikre på, hvad det ender med, for vi har hørt, at Venstre vil lave om på bl.a. multimedieskatten, og vi har hørt, at Venstre vil ændre på noget af erhvervsbeskatningen, og det vil vi allerførst godt se hvor ender.
Jeg synes i øvrigt heller ikke, at man skal forstyrre en sådan lovgivningsproces; der vil komme deputationer i Skatteudvalget og andre steder, og jeg synes, de skal have lov til uforstyrret at sige, hvad de mener om regeringen og Dansk Folkepartis lovforslag.
Når det så er sket - ja, det er omhu; det er en sand humanist, der taler her - er det klart, at vi efterfølgende i god tid inden et valg vil fremsætte vores skatteforslag, så enhver, der skal ud at stemme, tydeligt kan se, hvad der sker ved at stemme på SF.
Det er vi i øvrigt ret trygge ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-04-16:
Jeg synes altså, at der er rigtig mange spørgsmål, der bliver stillet hr. Villy Søvndal, hvortil hr. Villy Søvndal siger noget i retning af, at det kan vi få svar på kort tid før næste valg.
Altså, på mange måder virker det lidt, som om hr. Villy Søvndal har sendt sit parti til pause, sådan trykket på pauseknappen og sagt: Jamen det går jo vældig godt, i meningsmålingerne ser det fornuftigt ud, så nu handler det bare om at padle, så lang tid man kan, uden rigtig at mene det store.
Et af eksemplerne var, da fru Pia Kjærsgaard spurgte til det her med minimumsstraffe, hvortil hr. Villy Søvndal svarede, at SF generelt er modstander af minimumsstraf, men man har så selv foreslået det, for så vidt angår minimumsstraffe på 1 års fængsel for personer, der går med skydevåben.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard til andre meget drabelige former for kriminalitet, det kan være massevoldtægt, det kan være pædofili.
Hvad er det, der gør, at det lige præcis er, hvis man går med skydevåben, at der skal være en minimumsstraf, mens der ikke skal være det på en række af de områder, hvor der er mindst lige så meget grund til at skride ind med kraftigere handling?
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Hvis hr. Thulesen Dahl synes, at det er det samme svar, er det, fordi det er de samme spørgsmål, der bliver gentaget rigtig mange, mange gange, og der er det jo vigtigt, tror jeg, at svare det samme, så der ikke opstår forvirring.
Så er det rigtigt, at vi i SF synes, at den situation, der har været i København, har været ganske speciel.
Jeg kan ikke huske nogen tidligere situation, hvor mennesker selvbestaltet har kropsvisiteret folk.
Jeg kan ikke huske nogen situation, hvor mennesker, der enten har siddet på en café eller holdt i en bil eller kørt i en bil, er blevet likvideret.
Jeg kan ikke huske nogen lignende situation af angst som den, der har været i en periode i København.
Derfor kan man godt, og derfor giver det rigtig god mening og sammenhæng at sige, at man generelt ikke bryder sig om minimumsstraffe, fordi man ønsker frihed for domstolene til at tolke loven, men at vi kan være i en helt særlig situation.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-16:
Det er tydeligt, at hr. Villy Søvndals strategi er at kaste så meget med mudder, at man holder opmærksomheden væk fra SF's egen politik.
Og det kan jeg godt forstå, for faktum er, at danskerne ikke aner, hvad de ville blive ramt af, hvis de rent faktisk stemte på en S-SF-regering.
For mens Socialdemokraternes formand siger, at det vil være direkte uansvarligt at få flere offentligt ansatte, foreslår SF ifølge SF's egen jobplan ca. 8.000 flere offentligt ansatte.
Man aner altså ikke, hvad man vil komme til at opleve.
Men lad nu det ligge.
Men hvor skal skatten stige?
Danskerne har da ret til at vide, hvad det er for nogle skatter, der skal stige.
Man kan lige nøjagtig anklage SF for ikke at ville sige, hvad de vil, for det var ikke det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet var: Hvad for nogle skatter skal stige, hvis SF får lov til at bestemme?
Så jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal: Hvad er det for nogle skatter, der skal stige?
Hvor meget mere skal danskerne betale i skat?
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Tak for svaret fra fru Pia Kjærsgaard.
Jeg forstår igen, at det er SF's og Socialdemokraternes skyld - det er vel derfor, at hun bliver ved med at citere - at Dansk Folkeparti er blevet lokket så voldsomt i uføre.
Jeg forstår også, at nogen skulle blive siddende for at lave det her.
Det behøvede man da ikke; man kunne da bare være gået, så havde vi haft det nuværende skattesystem, som alt andet lige er mindre skævt end det, der kom ud af det, som fru Pia Kjærsgaard bidrog til.
Jeg tror - og det var også det, vi oplevede, da vi var til møde sammen i Vordingborg - at rigtig mange af de mennesker, der har troet, at Dansk Folkeparti var den lille mands parti, er overraskede, for de troede ikke, at den lille mand var statsministeren.
Det er folk gået rundt og har troet, og så kan enhver jo sætte sig ned og regne ud, at de, der bliver belønnet, som hr. Henrik Sass Larsen dokumenterede, er dem med de høje indkomster, og at de, der ikke får noget eller mister, er dem med de lave indkomster.
Fru Pia Kjærsgaard er stolt, forstår jeg, over at have bedrevet det værk, der hedder, at man belønner de meget velhavende og straffer dem med små indkomster.
Hvordan harmonerer det med hele Dansk Folkepartis idé om at være den lille mands parti - den lille mand med lavindkomsten, vel at mærke?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Og jeg må så bare sige til hr. Villy Søvndal, at misundelse er en grim ting.
Jeg fornemmer ligesom af hr. Villy Søvndals retorik, at man er hamrende misundelig over, at man ikke har været med i det skatteforlig, hvilket jo ville have betydet, at hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt på en eller anden forunderlig vis jo nok havde været fredet i næste valgkamp.
Det kan jeg garantere at hverken Socialdemokratiet eller Socialistisk Folkeparti vil være.
Man skylder stadig væk en forklaring på, hvad det egentlig var, man selv ville have gjort.
Man snakker meget om, at der nok i god tid inden næste valg skal komme en forklaring, et oplæg fra, ja, jeg ved ikke, hvor mange der vil være med i forhold til en skattepolitik, om det både er hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt og fru Margrethe Vestager og hr. Frank Aaen og fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Man kunne jo bare have fortalt den danske befolkning, hvad det egentlig var, man ville.
Det kunne man jo bare have gjort.
Det gjorde man ikke, for man havde besluttet sig for, at hvis ikke man kunne bryde det skattestop, som jeg faktisk tror fortsat er rigtig, rigtig populært i den danske befolkning - for uden at gøre det kunne man jo ikke sætte skatterne og afgifterne op igen - så ville man ikke være med, og det syntes jeg bare var ærgerligt.
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Jeg forstår, at der kommer så mange nyheder lige nu, at vi ikke vil være fredet i næste valgkamp.
Det overrasker os sådan set ikke.
Det ville overraske os mere, hvis det var modsat.
Fru Pia Kjærsgaard sagde, at Dansk Folkeparti havde brugt de her år under VK-regeringen til at holde et vågent øje med det sociale område.
Hvordan synes fru Pia Kjærsgaard med de vågne øjne så det er gået?
Vi har inden for den sidste måned fået en rapport, der beretter om 50.000 flere fattige i Danmark, 50.000 flere, der er røget ned under den lavindkomstsats, der er den anerkendte.
Var det et af Dansk Folkepartis mål i forhold til hele diskussionen om at være den lille mands parti, at vi fik et samfund, hvor ulighederne voksede, hvor fattigdommen i bunden steg?
Er det sådan et af de succeskriterier, som Dansk Folkeparti synes man har opnået?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Man kan jo sige i forhold til det oplæg, der lå fra Skattekommissionen, det oplæg, der lå fra regeringen, og det, der rent faktisk kom ud af forliget, er uligheden mindre, end den ville have været i forhold til Skattekommissionen, i forhold til regeringen, men derfor er det da altid en opgave for ethvert politisk parti, for enhver regering at sørge for, at de, der ikke har de allerbedste vilkår i det her samfund, får nogle bedre vilkår.
Hr. Villy Søvndal ved også, at når vi sidder ved forhandlingsbordet, er det vores opgave, og vi har nu engang det privilegium i Dansk Folkeparti, at vi sidder ved forhandlingsbordet.
Hvad har hr. Villy Søvndal fået igennem i ganske mange år?
Hvad fik hr. Villy Søvndal igennem, dengang han var parlamentarisk støtte for en socialdemokratisk ledet regering?
Var det ikke hr. Villy Søvndal, der fik afskaffet eksempelvis efterlevelsespensionen?
Var det ikke hr. Villy Søvndal, der var med i førtidspensionsforliget, hvor man delte folk op i A- og B-medlemmer?
Jeg bliver altså bare nødt til at sige, at det er sølle, hvor lidt hr. Villy Søvndal, dengang han havde magt, kunne udvirke, og hvor er det sølle at høre på, hvor meget man vil nu, uden at man er med dér, hvor tingene sker.
Der har Dansk Folkeparti trods alt det privilegium, at vi er med dér, hvor tingene sker.
Vi får noget med hver evig eneste gang, vi indgår et forlig eller en aftale med regeringen - hver evig eneste gang - og sådan vil det fortsætte og fortsætte, så længe det her flertal er der, og det tror jeg faktisk at den danske befolkning er godt tilfreds med.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg synes, man kan konstatere, når man lytter til fru Pia Kjærsgaard, at angreb er et utrolig dårligt forsvar for de sidste 8 års førte politik.
Det tror jeg på, og derfor undrede det mig også meget, da fru Pia Kjærsgaard for lidt over 14 dage siden sagde, at vi skal tilbage til dyderne fra valgsejren til i 2001.
Vi skal have en ny politisk start, og det betyder, at der skal ske noget i retspolitikken, i sundhedspolitikken, i udlændingepolitikken.
Det skal statsministeren hanke op i, det har sejlet for længe.
Derfor det meget enkle spørgsmål: Er fru Pia Kjærsgaard tilfreds med statsministerens redegørelse?
Er fru Pia Kjærsgaard tilfreds med Venstres ordfører, som har sagt i dag, at der er intet nyt politisk projekt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Nu tror jeg sådan set ikke - det kan statsministeren selv svare på senere, men jeg tror ikke, man bare skal konkludere af den redegørelse, der blev fremlagt i tirsdags her i Folketinget, at det er så det.
Nu skal vi jo til at arbejde.
Jeg mener, som jeg sagde i min indledning og har skrevet i mit ugebrev som fru Margrethe Vestager læser op af, og hvor er jeg dog glad for, at det bliver læst rundtomkring - er jo, at vi i ganske mange måneder har været inde i det, vi vel nok alle sammen kan kalde et vakuum.
Det skete så, og jeg vil spørge fru Margrethe Vestager, om det ikke er rigtigt, at vi alle sammen glæder os rigtig meget over, at vi nu kan trække i arbejdstøjet, at vi har fået en ny statsminister, at vi har fået nogle nye ministre, at der nu kommer lidt arbejdskraft og lidt optimisme.
Jeg vil have lov til at være optimist, også i en tid hvor vi har en krise.
Jeg har rigtig lyst til at gå i gang med det politiske arbejde, jeg synes, det er et privilegium, at man kan få lov til det, og jeg kan kun indbyde fru Margrethe Vestager.
Jeg forstod sandelig ikke, at fru Margrethe Vestager gik fra skattereformforhandlingerne og nu skal sidde med socialisterne og udarbejde et eller andet skatteoplæg.
Hvor er det dog sølle, kom dog i arbejdstøjet, og lad os dog være lidt optimistiske.
Der er ikke andre end os til at være det i en periode, hvor Danmark står i denne krise, og vi er altså nødt til at smøge ærmerne op og arbejde i stedet for at tale alting ned i et sort hul.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Den sang, som statsministeren skal vælge at synge for fru Pia Kjærsgaard, må være »Her går det godt, fru Kammerherreinde«, for det er jo det, der er tingenes tilstand.
Fru Pia Kjærsgaard er, som fru Pia Kjærsgaard sagde for et øjeblik siden, helt tilfreds - helt tilfreds - med skattereformen; det er fuldstændig, som det skal være.
Fru Pia Kjærsgaard er helt tilfreds, og det er hun lidt over 14 dage senere, end hun sagde, at det har sejlet for længe.
Afstanden mellem de to udsagn er jo simpelt hen som herfra og til månen, og jeg synes, det er interessant at høre fru Pia Kjærsgaard være helt tilfreds, samtidig med at fru Pia Kjærsgaard mener, at det har sejlet for længe.
Derfor bliver fru Pia Kjærsgaard nødt til her i dag at skabe klarhed over, hvad det er for en optimisme, hvad det er for en linje, regeringen skal lægge, og hvad det er for nogle nyheder, fru Pia Kjærsgaard forventer, for man kan ikke sige, det var nyheder, der var i statsministerens tale.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Helt tilfreds - ja, ud fra de givne betingelser.
De ville også se anderledes ud, hvis fru Margrethe Vestager i stedet for de 2,5 eller 3 pct., eller hvor meget det er fru Margrethe Vestager ligger på i øjeblikket, også sad med de 90 mandater - ikke på den måde som jeg ønsker det, men nok som fru Margrethe Vestager ville gøre det.
Sådan er det jo.
Det handler om kompromisets kunst, og hvis fru Margrethe Vestager var blevet derinde, tror jeg egentlig også, fru Margrethe Vestager ville være gået ud og sagt, at i betragtning af de seks-syv mandater, eller hvor mange det nu er fru Margrethe Vestager sidder med, er det også fint for mig, for jeg har fået det igennem i forhold til det antal mandater, som jeg synes jeg kan præsentere inde ved bordet.
Men det skete ikke.
Når jeg siger, at vi skal tilbage til udgangspunktet i 2001, er det ikke nogen nyhed fra Dansk Folkeparti, at jeg synes, værdipolitikken, uddannelsespolitikken, kulturpolitikken, socialpolitikken, sundhedspolitikken og retspolitikken er det, der er gældende.
Det er det, jeg kalder borgernære synspunkter, og det glæder jeg mig rigtig meget til at komme i gang med.
Det er ikke nogen nyhed, men jeg vil godt gentage den.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg synes til gengæld, det må være tydeligt, hvor dårligt et forsvar et angreb er, hvis det er det, der skal forsvare det ansvar, fru Pia Kjærsgaard har for 8 års ført politik.
Der bliver skudt i gaderne, der er bandekrige, og fru Pia Kjærsgaard konstaterer selv, at integrationen ikke er god nok.
Hvis det er det, fru Pia Kjærsgaard kan byde på, når fru Pia Kjærsgaard skal stilles til regnskab for det ansvar, hun har for de sidste 8 års førte politik, synes jeg, det er et dårligt forsvar.
Jeg forstår godt, at fru Pia Kjærsgaard forsøger at aflede opmærksomheden og kræver et nyt politisk projekt, for det, at det politiske projekt fortsætter fuldstændig uændret - samme linje, samme passive syn på krisen, samme uvilje til at samarbejde med nogen som helst -
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Jeg synes faktisk, det er lige stærkt nok, når fru Margrethe Vestager siger, at vi overhovedet ikke har gjort noget som helst, f.eks. i forhold til den finansielle krise.
Der er dog ting, som også fru Margrethe Vestagers parti har været med til, og som jeg synes er helt fornuftige.
Der har været gennemført en lang række initiativer: Personskattelettelser - også her i 2009 - og den forårspakke, som er blevet så livligt debatteret.
Der er understøttelsen af den finansielle sektor, som jeg ved fru Margrethe Vestager og hendes parti har været med i, der er frigivelsen af SP-midlerne, der er en renoveringspulje, og der er trafikinvesteringer, og så synes jeg, det er lige stærkt nok, at man siger, at der overhovedet ikke er blevet gjort noget som helst.
Det er ikke rigtigt, det er jo overhovedet ikke rigtigt.
Det, der jo er forskellen mellem Dansk Folkeparti og fru Margrethe Vestagers parti, Det Radikale Venstre, er, at vi er parate til igen at sige: Nu er det altså på tide, at vi endnu en gang foretager os noget i forhold til krisen.
Men vi er meget opmærksomme på udviklingen og ser, om det, vi har sat i gang, ikke også på en eller anden måde skulle virke, for naturligvis kommer det da i et vist omfang til at virke, og der er dele af det, fru Margrethe Vestager også kan bryste sig af at have været med til, og som er gode ting.
Men lad være med at sige, at vi overhovedet ikke har gjort noget som helst og bare sidder og lader, som om det er ligegyldigt, for det passer jo ganske enkelt ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Allerførst: Kan vi ikke lige blive enige om, at den skattereform ikke ville være blevet til noget, hvis fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti havde forladt forhandlingsbordet?
Altså den reform, der betyder, at afstanden mellem rig og fattig vokser i Danmark - og her er hr. Henrik Sass Larsens eksempel jo meget sigende med 71.000 kr. til akademikerfamilien og 550 kr. til pensionisten - ville ikke være blevet til noget, hvis Dansk Folkeparti ikke havde lagt stemmer til den.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Der mangler lige nogle mandater, ikke?
Men sådan er det jo med mange ting, hvis Dansk Folkeparti f.eks. ikke havde været medvirkende til forlig og aftaler.
Finansloven var heller ikke blevet gennemført, hvis Dansk Folkeparti ikke havde været med.
Der er uendelig mange ting, som ikke var blevet til noget.
Så jo, det er da rigtigt.
Jeg må bare sige, at også hr. Villy Søvndals hukommelse er uendelig kort i den her sammenhæng.
Og jeg skal bare gentage, hvad det var, der blev sagt - nu var det primært hr. Ole Sohn, der førte ordet - da Skattekommissionen kom med sin betænkning.
Det var, at beskæringen af rentefradragsretten var noget, man kunne se på, at det at sænke topskatteprocenten var noget, man kunne se på, at en ændring af de studerendes vilkår i forhold til SU var noget, man kunne se på.
Man var villig til det hele, og det lå fuldstændig inden for skiven.
Der må jeg jo bare sige, at det, som vi så kom frem til - det må jeg meget understrege - er Dansk Folkeparti bestemt helt tilfreds med.
Det er vi altid, når vi indgår en aftale, for der er vi kommet så langt, som vi overhovedet kan i forhold til de partier, vi sidder sammen med, hundrede procent.
Det er ikke sådan, at vi er blevet tvunget til noget som helst.
Vi synes, at vi sagtens kan være det her bekendt, også i forhold til pensionisterne, også i forhold til dem, der har fået i bunden af skalaen, og hvor der var lagt op til noget helt andet fra vores side end det, som Socialistisk Folkeparti lagde op til.
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Tak for det.
Det er jo ganske bemærkelsesværdigt at høre fru Pia Kjærsgaards forklaringer på, hvorfor Dansk Folkeparti har deltaget i den skæveste skattereform nogen sinde på den måde, at den forgylder de velhavende.
Hun har haft to forklaringer.
Den ene var, at det er Socialdemokratiets og SF's skyld, at hun er blevet lokket i uføre, forstår jeg, og det er da ganske fantastisk, at Dansk Folkeparti ikke er i stand til at værne om sig selv.
Den anden var, som hun sagde, at nogen jo skulle blive siddende ved bordet.
Hvorfor det?
Hvis man ikke vil lave en skatteaftale, som er elendig fordelingsmæssigt, må man jo gå.
Der var ingen af de forklaringer, der holdt.
Kan vi ikke godt få den forklaring?
Er det kærlighed til de velhavende, er det kærlighed til regeringen?
Hvad er motivet?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
De økonomer har jeg ikke fået øje på, medmindre det er nogle, Venstre har finansieret.
Altså, det er jo tværtimod sådan, at en af verdens førende økonomer, nobelprismodtageren Paul Krugman, gang på gang i den offentlige debat har skrevet og fortalt om, at man har behov for at gøre noget meget drastisk og noget meget stort for at imødegå den udvikling, der sker i øjeblikket.
Det er hans filosofi, og det synes jeg egentlig er kloge, gode råd, som vi har taget til os.
Det er ikke godt nok en gang imellem at komme med en sjat og så give lidt her og lidt der og sige: Nå, nu steg ledigheden igen, og hvad gør vi nu?
Og så bliver man lidt enig med De Konservative, og så siger man, at det her område måske lige skal have lidt, og at nogle landmænd skal have støtte, og hvad ved jeg.
Det er ikke ambitiøst nok.
Der skal noget mere til.
Og det er derfor, at man, som tiden går, forpasser chancen for at gøre noget meget, meget effektivt.
Og det har en selvforstærkende nedadgående effekt, hvis vi ikke her og nu prøver at bremse op i forhold til den udvikling.
Det er Socialdemokratiets kritik af regeringens økonomiske politik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Jo, men der ligger jo et oplæg dels fra en Skattekommission, dels fra en regering, og der er Dansk Folkeparti så gået ind og har gjort det nødvendige, som jeg har sagt, som Socialdemokratiet nok ville have gjort, hvis de havde siddet med ved bordet hele vejen, hvad de altså ikke gjorde.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-16:
Jeg kan anbefale hr. Henrik Sass Larsen at gå ind og søge på sit eget navn på InfoMedia, og så vil han se, at der er flere førende økonomer, der har kritiseret Socialdemokraternes mirakelkur som værende en eller anden pille, en eller anden opskrift.
Og hvis hr. Henrik Sass Larsen ikke selv kan finde ud af at bruge InfoMedia, kan jeg som et ungt menneske vejlede ham i det, og jeg vil også gerne oversende det til hr. Henrik Sass Larsen, hvis der skulle være behov for det.
Det, jeg godt vil spørge hr. Henrik Sass Larsen om, er, om hr. Henrik Sass Larsen ikke synes, at det kan lyde mærkeligt i den menige danskers øre, at den her mirakelkur, som Socialdemokraterne har, på 36 mia. kr., er mirakelkuren hele tiden - uanset hvad regeringen gør.
På trods af at regeringen har ophævet anlægsloftet i kommunerne, hvilket betyder, at man kan lave flere anlægsinvesteringer, på trods af at regeringen har lavet en skattereform, der pumper over 15 mia. kr. ud i det danske samfund næste år, på trods af at regeringen har lavet en renovationspulje på 1,5 mia. kr., der sætter gang i håndværksvirksomhederne, så er Socialdemokraternes mirakelkur stadig væk de 36 mia. kr. Er det ikke mærkeligt, at man ikke tilpasser den her mirakelkur i Socialdemokratiets vækstplan?
Er det ikke lidt mærkeligt?
Kan hr. Henrik Sass Larsen ikke forstå, at der er nogle danskere, der har lidt svært ved at forstå det?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Nej, jeg tror ikke, danskerne har vanskeligt ved at forstå, at Socialdemokratiets økonomiske strategi er at sætte gang i direkte aktiviteter, som skaber beskæftigelse.
Regeringens økonomiske strategi er at pumpe ud til privatforbruget og prøve at puste boblen op igen.
Det er forskellen.
Det er meget, meget enkelt, og det tror jeg ikke at der er nogen der har problemer med at forstå.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke tror, at Socialdemokratiet med vores 36 mia. kr. har lavet en mirakelkur, men jeg tror, at den ville have gjort en stor forskel, hvis man havde vedtaget den her og nu.
Jeg tror, at vi havde stået bedre i den økonomiske krise, hvis vi havde vedtaget den her og nu.
Jeg tror desværre, at det ser så dystert ud ude i horisonten, at vi kommer til at tage yderligere tiltag ud over dem, som Socialdemokratiet har foreslået, og det skal vi nok komme frem med, også til offentligheden.