runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-01-16:
Tak for redegørelsen om praksis i forhold til akkreditering.
Det, som vi i Socialdemokratiet er meget interesseret i at høre ministerens holdning til, er, hvordan læreruddannelsen i fremtiden skal have en mulighed for at udvikle sig godt.
Vi har jo haft et meget, meget langt fælles forløb - efterhånden over flere år tør jeg næsten sige - om to væsentlige lovgivninger, der har betydning for læreruddannelsen.
Den ene er en reform af selve læreruddannelsen med en række vigtige ændringer, som bl.a. betyder, at bachelorniveauet, når man er færdig med læreruddannelsen, er sådan, at man har mulighed for at bygge oven på, hvis man f.eks. ønsker at tage en masteruddannelse på et universitet.
Det er den ene reform om selve læreruddannelsen, hvor vi havde indtryk af, at det ikke bare var en bred aftale, men at der også var en stor tilfredshed med det kvalitetsløft, der var givet med læreruddannelsen. Den anden store reform, der blev lavet, er på hele professionshøjskoleområde.
En af ideerne med på sigt at etablere syv professionshøjskoler var netop samlet at styrke de professionsrettede uddannelser, herunder læreruddannelserne, og gøre dem rustet til at indgå i et tæt samarbejde med universiteterne, så man netop får den vekselvirkning mellem teori og praksis, som er så vigtig også for professionsuddannelserne.
Det er besluttet i en forligskreds, og hele professionshøjskoletanken, som læreruddannelsen er en del af, er også forligsstof - alt sammen bygget op omkring læreruddannelsen.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministerens holdning er, at det skal være sådan, at det kan besluttes i et andet regi, eller om ministeren vil respektere, at det er forligsstof.
Bertel Haarder (V), 2008-01-16:
Akkrediteringsrådet har den 10. oktober under henvisning til akkrediteringslovens § 10, stk. 3, og folkeskolelovens § 28, stk. 1, om krav til uddannelse af lærere i folkeskolen orienteret videnskabsministeren og mig om, at Aarhus Universitet den 27. september har søgt om akkreditering og godkendelse af en akademisk læreruddannelse.
Behandlingen af ansøgningen sker i henhold til lov om akkrediteringsinstitutionen for videregående uddannelser, som blev vedtaget som led i velfærdsforliget.
Efter loven er det Akkrediteringsrådet, der skal godkende nye lange videregående uddannelser.
Ifølge lovens § 10, stk. 3, kan ministeren for videnskab, teknologi og udvikling dog undtagelsesvis træffer afgørelse om, at en uddannelse ikke kan godkendes.
Videnskabsministeren har truffet beslutning om, at ansøgningen skal vurderes i henhold til akkrediteringslovens § 10, stk. 3.
Regeringen overvejer for tiden de samfundsøkonomiske konsekvenser af en eventuel godkendelse af uddannelsen.
Endvidere overvejer regeringen forholdet mellem akkrediteringsloven og læreruddannelsesloven.
Når disse overvejelser er tilendebragt, vil regeringen vende tilbage til spørgsmålet.
Christine Antorini (S), 2008-01-16:
Hvad er ministerens holdning til Århus Universitets ønske om at oprette en akademisk læreruddannelse?
Lene Espersen (KF), 2008-01-16:
Domstolene er uafhængige, og i forbindelse med vores store reform var det helt klare sigte og det, der var et ønske fra Folketingets partier, at det, når det gælder de store civilsager, når det gælder langt de fleste store straffesager, er i orden, at man flyttede dem til store byretter, hvor der er en større kompetence og bl.a. også lokaler og alt muligt andet til rådighed, der gør, at man kan føre disse store sager, og at der er tilstrækkeligt med dommere.
Men Folketinget valgte så også at sige, at der skal være en mulighed for, at man ude lokalt løser nogle af de mindre, ukomplicerede sager, som ofte er de sager, der berører den enkelte borger, f.eks. sådan noget som skiftesagerne; et dødsbo, der skal gøres op, ægtefællen dør osv. Det, jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, er egentlig, at noget af det, jeg tror kommer til at flytte rigtig meget på længere sigt, oplevede jeg faktisk, da jeg for kort tid siden besøgte den nye byretsbygning i Viborg.
Det var faktisk, at man er begyndt at bruge elektroniske løsninger meget mere, ikke mindst i skiftesager.
Så frem for at den ældre pensionist, der netop er blevet enke, skal til at futte med bussen det ene eller det andet sted hen, så er det nu blevet lavet sådan, at man kan gå ind og rekvirere de blanketter og få udfyldt det, man skal, via internettet.
Jeg tror, at det meget mere bliver den vej, man skal gå, uanset hvor borgerne bor henne, nemlig at man skal finde nogle løsninger, der er tættere på borgerne.
Men jeg vil gerne fastholde, at de intentioner, som vi havde med lovforslaget, naturligvis skal føres ud i livet, også med hensyn til byretspræsidenterne.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-01-16:
Jamen retspræsidenten har over for en række mennesker oplyst, at der ikke er økonomi til at holde et afdelingstingsted med en dommerbemanding kørende.
Der er altså, som jeg siger, 100 km.
Men jeg har ikke læst svaret, nr. 63, som at man ikke kan have en vurdering af, hvad der er behov for af dommere ved afdelingstingstedet.
Sådan har jeg ikke læst det svar, der er i nr. 63.
Jeg har tværtimod læst, at der er mulighed derfor.
Og når 40 pct. af retssagerne i dag er i det område, så er det vel ikke helt urimeligt, at vi rejser det krav, og at vi beder ministeren, som er ansvarlig for Domstolsstyrelsen, om det - ligesom at gå med til over for retspræsidenten, hvad retspræsidenten kan.
Jeg går virkelig ud fra, at det er sådan, det politiske system fungerer.
Lene Espersen (KF), 2008-01-16:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det har været fuldstændig klart for alle, der har deltaget i forhandlingerne, og som har beskæftiget sig med det her område, at formålet med domstolsreformen er at decentralisere hele retssystemet, så man får flere sager, der starter lokalt ude i byretterne, men at man gør byretterne større, altså flytter dem sammen til større enheder.
Det har været klart for enhver, og det har betydet - og det har hverken jeg eller andre lagt skjul på i den offentlige debat, heller ikke på de mange borgermøder, jeg har haft rundtomkring i landet - at der er mange borgere, der kommer til at transportere sig længere.
Men vurderingen var jo også fra Folketingets side, at da de fleste borgere måske kun er i kontakt med domstolssystemet én gang i deres liv, er det afgørende jo ikke, om det tager 1 eller 2 timer at komme dertil.
Da er det jo væsentligere, at man får en hurtig, effektiv og dygtig behandling.
Det var bl.a. derfor, at der var meget bred tilslutning til forslaget her i Folketinget.
Hvor meget der skal ligge i Thisted, hvor meget der skal ligge på hovedtingstedet, er ikke noget, som Folketinget kan begynde at blande sig i.
Det må jo være noget, som den lokale byretspræsident, der kender opgaverne, og som kender de forskellige sager, er bedst til at vurdere.
Christine Antorini (S), 2008-01-16:
Der er en grund til, at der er en lang tradition for at have brede forligskredse om de uddannelser, der er på undervisningsministerens område.
Der er en væsentlig forskel mellem de mellemlange videregående uddannelser og uddannelserne på universiteterne.
For når det handler om undervisningsministerens område er det reguleret af politikere.
Man kan så diskutere, om det i detaljen skal være reguleret af politikere eller ej, men sådan er det.
Det er i modsætning til universitetsområdet, hvor det er universiteterne, der selv beslutter, hvilke uddannelser de vil udbyde, men så skal de akkrediteres.
Der er en lang række grunde til, at det overhovedet giver mening at lave en politisk styring af professionsuddannelserne, bl.a. at sikre, at der er et landsdækkende udbud med høj kvalitet, som samtidig har en regional spredning, for forskellen mellem en professionsuddannelse og en universitetsuddannelse, og det gælder både læreruddannelsen, sygeplejerskeuddannelsen, pædagoguddannelsen, socialrådgiveruddannelsen osv., er jo, at professionsuddannelse er en uddannelse, som man tager i praktik ude på de konkrete institutioner, og at man bagefter bliver ansat på et lokalt eller regionalt arbejdsmarked.
Derfor har det været helt afgørende for dansk uddannelsespolitik, at der var en regional spredning.
Derfor må jeg sige, at jeg står helt uforstående over for, at det nu pludselig kan være til diskussion, at et universitet vil udbyde en læreruddannelse; at det kan være til diskussion, om det er op til universiteterne selv og Akkrediteringsrådet, eller om det er en del af forliget.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg synes sådan set, at der er meget sund fornuft i at sige, at placeringen af sådan nogle rengøringsstationer er en afgørelse, der skal træffes lokalt.
Jeg tror sådan set, at man i langt, langt de fleste tilfælde vil være bedst til ude lokalt at tage stilling til, hvor man mest hensigtsmæssigt kan placere de her rengøringsstationer.
Så derfor synes jeg, at vi skal holde fast i den nuværende ansvarsfordeling.
Det er kommunernes ansvar - det er dem, der skal give tilladelse til, hvor de her rengøringsstationer skal opføres, og det er dem, der skal føre tilsyn med, at de specificerede miljøkrav bliver overholdt.
Her er det Aalborg Kommune, der har ansvaret og har tilsynet med rengøringsstationen, og jeg bakker selvfølgelig op om, at de skal påtale det over for DSB, og at DSB skal overholde de regler, der er udstedt af Aalborg Kommune.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Virkeligheden er jo bare, at borgerne i området ved hjælp af hjemmeoptaget video og andet kan dokumentere, at problemet ikke er løst, at der stadig væk er larm meget tæt på privat beboelse.
Der er jo trods alt tale om relativt beskedne anlægsudgifter ved at placere den her rengøringsstation et andet sted.
Der kan ministeren altså løse et problem for rigtig mange mennesker, og det synes jeg ærlig talt at ministeren skulle gøre.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg vil gerne gentage, at det ikke er min opgave at bestemme, hvor DSB skal placere sine forskellige rengøringsanlæg.
Det er de lokale myndigheder, der bestemmer, og det er dem, der giver tilladelse til at opføre de her rengøringsstationer.
I det her tilfælde ligger ansvaret altså hos Aalborg Kommune.
Jeg har forstået, at der har været problemer med at leve op til de specificerede miljøkrav, der har været udstedt af Aalborg Kommune.
Men som jeg forstår det, er situationen nu den, at Aalborg Kommune anerkender, at DSB skal leve op til de her skærpede miljøkrav.
Så der er lokalt taget hånd om det, og det er dem, der sidder med ansvaret.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Jeg synes jo, at vi ser et eksempel på, at ministeren virkelig prøver at tale uden om det ansvar, som ministeren har, for ministeren er den overordnede ansvarlige for DSB.
Her er DSB i en situation, hvor de hver eneste dag generer borgerne i deres eget hjem.
Der er tale om børn, der ikke kan sove om natten; der er tale om folk, der får forstyrret deres nattesøvn.
Det er virkelig et overgreb på folk, at DSB har valgt at placere en rengøringsstation så tæt på, nemlig 15 m fra parcelhusene.
Her har ministeren altså et ansvar, for sådan som jeg forstår det, er kommunen i den her situation mere eller mindre magtesløs, fordi DSB har en særlig status i forhold til de her miljøhensyn og andre ting.
Jeg synes, at det er bekymrende, at ministeren slår det hen med, at ministeren har svaret på både det ene og det andet spørgsmål.
I al den tid, hvor ministeren har skudt processen ud, er der altså borgere, som lider under den her larm fra DSB.
Det seneste, ministeren har gjort, var i et svar til mig at skrive, at DSB var blevet påbudt at indskærpe over for medarbejderne, at de skulle slukke for lokomotivets motor.
Det er altså at lægge et psykisk pres på nogle lokoførere, hvor det eneste, de har gjort, er at passe deres arbejde.
Nu kommer de lige pludselig i konflikt med beboerne, fordi det er dem, der får ansvaret.
Sagen er, at man ikke uden videre kan slukke for et lokomotiv, uden at det har betydning for, hvornår det kan køre igen.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Med hensyn til muligheden for, at jeg som transportminister eller vi her på Christiansborg skal gå ind og blande os i, hvor de her rengøringsstationer skal være, er det nu en gang min vurdering, at det ikke er min opgave at bestemme, hvor DSB skal placere sine forskellige anlæg.
Det er de lokale myndigheder, der giver tilladelse til at opføre de her rengøringsstationer, og herefter er DSB forpligtet til at leve op til de miljøkrav, som kommunen udsteder.
Denne ansvarsfordeling synes jeg sådan set at der er god grund til at holde fast i.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Jamen jeg synes, at ministeren snakker udenom.
Ministerens medfølelse over for de beboere, der er ramt af det, er selvfølgelig værd at have med i den her betragtning, men de er aldrig nogen sinde blevet spurgt.
De er aldrig blevet spurgt, om de synes, at det er en god idé, at der fra kl. 6.00 om morgenen til kl. 22.00 om aftenen holder et larmende tog i 47 minutter ud af hver eneste time.
I alle mulige andre byggesagsbehandlinger er man inde at spørge naboerne.
Der må være et særligt forhold mellem DSB og kommunerne med hensyn til et anlæg som det her, da der ikke er foretaget nabohøring.
Ministeren må også være bekendt med, at det er der rent faktisk ikke foretaget.
Og det er jo udelukkende ministerens og DSB's ansvar at sørge for byggesagsbehandlingen, og at man har det godt med det i det omgivende samfund.
Kommunen siger jo, at den har fået pålæg om, at der skal laves en rengøringsholdeplads, men naboerne er ikke blevet spurgt.
Jeg synes heller ikke, at det er rimeligt, at det er togpersonalet, lokoføreren osv., der skal leve med de her gener.
Jeg synes ikke, at det er en rigtig og rimelig placering, når der kun er 15 m til naboer og parcelhuse.
Det synes jeg bare at man skal tage med i overvejelserne.
Der er også en drøftelse af at udvide nærbanen, og så kunne man måske i den forbindelse overveje at flytte det.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg er sådan set godt klar over, at det er en sag, der har haft meget stor bevågenhed.
Jeg har også svaret på flere spørgsmål i den her sag.
Jeg føler også med de mennesker, der hidtil må have følt sig generet.
Det er de lokale myndigheder, der giver tilladelsen til at opføre de her rengøringsstationer.
Der har været en dialog mellem DSB og Aalborg Kommune, og som jeg har forstået det, overholder DSB nu det påbud, man har fået fra Aalborg Kommune netop vedrørende anvendelse af rengøringsstationen ved Lindholm Station.
Vi ved så også, at DSB har indskærpet over for sit personale, at de skal sørge for at standse de her motorer efter ankomst til rengøringsstationen for at nedsætte generne for omgivelserne.
Det er det, jeg mener der er at gøre her og nu.
Det er Aalborg Kommune, der skal løse den her sag, og som jeg forstår det, overholder DSB nu det påbud, man har fået fra Aalborg Kommune.
Det er et lokalt ansvar.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Tak for svaret.
Det lyder rigtig trist, at ministeren ikke vil foretage sig noget i en sag, der volder borgerne i og ved Lindholm Station så store kvaler, som det rent faktisk er tilfældet.
Jeg håber, ministeren er bekendt med, at det er en sag, der har stor bevågenhed, og derfor synes jeg ikke, at ministeren skal sidde på hænderne i den her sag. Når ministeren siger, at det er de lokale myndigheders ansvar, at der gives en tilladelse, kan ministeren så bekræfte, at der ikke har været foretaget nogen beboerhøring, men at der lige pludselig den 20. januar 2007 holdt et tog i 47 minutter 15 m fra nærmeste nabo med larmende motorer?
Fyret var selvfølgelig også i gang på toget.
Jeg synes ikke, det er rimelige vilkår i dagens Danmark over for borgerne, at man slet ikke foretager en nabohøring eller noget som helst, når man laver så stort et anlæg som det her.
Så er der spørgsmålet, om DSB overholder påbuddet.
Der har de jo bare tørret ansvaret af på lokoførerne.
De står i en meget, meget vanskelig situation.
Hvis man havde lavet en grundig research og overvejelser om, hvilke forhold der skulle være omkring sådan en rengørings- og holdeplads, er spørgsmålet, om ikke den i det hele taget er fejlplaceret.
Det er det, jeg spørger ministeren om: Var det ikke bedre at overveje at flytte rengørings- og holdepladsen, da der ikke har været en ordentlig og egentlig sagsbehandling med hensyn til at placere den lige nøjagtig der?
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Både min forgænger og jeg selv har tidligere svaret skriftligt på spørgsmål fra Folketinget om denne sag.
Det fremgår af det svar, at DSB nu overholder det påbud, man har fået af Aalborg Kommune vedrørende anvendelse af rengøringsstationen ved Lindholm Station.
Det er de lokale myndigheder, der giver tilladelse til at opføre rengøringsstationen, og DSB er herefter forpligtet til at overholde nærmere specificerede miljøkrav.
DSB har indskærpet over for sit personale, at togenes motorer skal standses efter ankomst til rengøringsstationen for at nedsætte generne for omgivelserne.
DSB har således gjort en indsats for at reducere generne for naboerne og overholder som nævnt påbuddet fra Aalborg Kommune.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Vil ministeren tage initiativ til at finde en anden rengøringsplads til DSB-tog som erstatning for den nuværende ved Lindholm Station, Nordjylland, der blev taget i brug den 7. januar 2007, da naboerne er meget generet af røg- og støjgener fra de holdende og ventende tog?
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at i det forsøg, der er planlagt til at starte op til efteråret, der er, som det ser ud nu og inden for den ramme på de 85 mio. kr., Hanstholm Havn ikke med.
Der er for øvrigt en række andre havne, som også har ønsket at komme med i forsøget, der heller ikke er med.
Vi har klart blik for den regionale udvikling, og at der også skal være udvikling i yderområderne, men jeg må understrege, at der her er tale om et forsøg.
Vi ønsker at få testet de her modulvogntog på en begrænset del af vejnettet.
Et sted skal man jo starte.
Men vi er ved at se på de ønsker, der er kommet ind fra hele landet, og ønsket fra Hanstholm Havn bliver selvfølgelig også vurderet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Ministeren sagde, at beboerne selvfølgelig skal høres, og jeg forstår det sådan, at ministeren indrømmer her i dag, at det var en fejl, at beboerne i området ikke blev hørt, før man gik i gang med at etablere et bekosteligt rengøringsanlæg ved Lindholm Station.
Det er et af de særlige problemer her.
Det er en lavfrekvent støj, som er ret modbydelig og ubehagelig.
Det har aldrig nogen sinde været undersøgt.
Vil ministeren på baggrund af de drøftelser her tage initiativ til, at DSB undersøger, hvad der er af lavfrekvent støj i området? Så kan jeg forstå, at ministeren siger, at det er Aalborg Kommunes ansvar, men Aalborg Kommune siger, at de har kørt det lige efter bogen.
DSB må have en særstatus, der betyder, at de kan etablere sådan nogle anlæg, uden at kommunen skal indkalde til nabohøring.
Derfor synes jeg, at hvis ministerens meldinger fra før om, at det er forkert, at beboerne ikke blev hørt, skal holde stik, så må det jo så også være ministerens ansvar, at de ikke er blevet hørt, og så kunne man jo have kørt det som en ren byggesagsbehandling. Derfor synes jeg, at DSB og ministeren i denne sag har misbrugt deres status til at opføre et rengøringsanlæg på en plads, hvor det er til så stor gene for de beboere, der bor 15 m fra det her anlæg.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg er ikke bekendt med, at DSB skulle have en speciel særstatus i sådan nogle spørgsmål.
Det er de lokale myndigheder, der træffer afgørelse om, hvor de her rengøringsstationer skal ligge, og det er dem, der skal give tilladelsen, og det er også dem, der står for tilsynet.
Men jeg skal da gerne gå tilbage og undersøge, om der skulle ligge en sådan særstatus for DSB - det kan jeg ikke umiddelbart forestille mig, men vi kan godt få tjekket op på det, og jeg vil gerne vende tilbage med det til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg kender ikke processen, og hvad der har været af høringer osv., men jeg går selvfølgelig ud fra, at Aalborg Kommune, som har ansvaret i den her sag, har levet op til reglerne, som de nu skal, inden de har givet den her tilladelse til opførelsen af rengøringsstationen.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Det glæder mig, at ministeren går ind for det kommunale selvstyre.
Det er vi også meget optaget af fra socialdemokratisk side.
Jeg må så bare sige, at når man hører det, som ministeren her giver udtryk for, kunne man næsten få en mistanke om, at ministeren gerne vil styre det centralt fra.
Det, jeg nemlig hører ministeren sige, er, at reglerne er gode nok, det er fine regler, og hele det dokumentationspres og alt bureaukratiet er alle tiders, lad os få mere er det - forstår man næsten at ministeren giver udtryk for.
Så det, der er problemet, er, at man ude i kommunerne ikke er ansvarlig nok.
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens udlægning?
Kan der være noget rigtigt i det, eller er ministeren på den med, at det bare er kommunerne, der skal tage sig sammen?
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg er sådan set enig i, at vi også skal have blik for godstransporten, og det er heldigvis også et af de meget store temaer i kommissionens rapport.
Der skal vi selvfølgelig også se på de godsterminalpunkter, man måtte have i Nordjylland, og hvordan vi kan fremtidssikre dem, så dem synes jeg også vi skal runde og eventuelt også besøge, når jeg kommer til Nordjylland.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Nu er det jo ikke en hvilken som helst region, vi taler om.
Det er jo en region, som også har færgeforbindelser - flere af dem endda - til Skandinavien fra både Hanstholm, Hirtshals, Frederikshavn, Skagen osv., og det er jo vigtigt at opretholde dem.
Jeg skal beklage, at godstransporten er blevet droslet så meget ned, som tilfældet er.
Skagen har en fiskeindustri, som sender meget fiskeolie rundt i Europa, og det er fornuftigt at transportere den på et tog, så derfor er det også et spørgsmål om, hvordan vi fortsat kan opretholde godstransporten i det nordjyske område.
Så vil jeg også gerne sige, at hvis det er sådan, at man skal foretage nogle investeringer, så er det også klogt at vide, hvem der skal betale regningen.
Derfor har jeg også det spørgsmål, om det er ligegyldigt for ministeren, om det eventuelt er en udvidelse af den eksisterende tunnelforbindelse, eller om det er en ny og tredje Limfjordsforbindelse, der er tale om.
Der er ingen tvivl om, at man skal have den, men spørgsmålet er, hvem der skal betale regningen, om det skal være en delt finansiering sammen med de andre kommuner i det nordjyske og staten, eller om staten vil påtage sig det ansvar at sørge for, at den nord- og sydgående forbindelse er i orden.
Staten har ansvaret for det overordnede vejnet, og derfor vil en udvidelse af tunnellen udelukkende også være et statsligt ansvar og dermed også en økonomisk forpligtelse.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Altså, jeg vil afholde mig fra at fortælle, hvilken rolle Nordjylland kommer til at spille i den endelige investeringsplan.
Hvis vi skal være lidt konkrete, kan vi sige vedrørende skinnenet og vedrørende signaler, at der er det jo besluttet, at vi skal have en genopretning af skinnenet og signaler.
Så konkret vil jeg i hvert fald gerne være.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Som ministeren sikkert er bekendt med, opererer man i det nordjyske med at give et slag på tasken, og det, vi kunne have brug for her, var jo ud over at snakke om, at ministeren vil tage til det nordjyske i løbet af et halvt år, at få sådan et kvalificeret slag på tasken i forhold til: Hvornår kan vi i Nordjylland se frem til at få tidssvarende skinnenet, tidssvarende signaler, en udvidelse af kapaciteten ved Limfjordskrydsningen og endelig en løsning af problemet ved Skalborg Bakke?
Kan vi få et sådant nordjysk slag på tasken fra ministeren?