runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Ja, jeg kan bekræfte, at der er en vis dynamik i § 3-arealerne.
Men jeg kan også bekræfte, at regeringen, da den sad i regering sidste gang, var meget optaget af at få kortlagt § 3-arealerne og havde sat et stort arbejde i gang med det.
Og derfor har vi jo nogle klare indikationer af det, men der er naturligvis en vis dynamik i det, bestemt.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg vil høre ministeren, om ikke det er rigtigt, at den § 3-beskyttelse, vi har for øjeblikket, har det med at glide ind og ud af beskyttelse, altså, at det er en meget dynamisk størrelse, der ikke er klart defineret, og at det kan være et problem, i forhold til at man ved, hvilken natur man har med at gøre, og i hvilken tilstand den er der er i – også næste år og om 5 år.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Da Grønt Danmarkskort blev indført, stemte vi Konservative imod det.
Der var det en del af en større pakke.
Jeg mangler stadig væk lidt at få svar på nogle spørgsmål.
Det lå i det udspil, der kom fra regeringen der.
Jeg har stillet mange spørgsmål til, hvorfor Grønt Danmarkskort egentlig er så problematisk.
Vi har afskaffet randzonerne, som også kunne fungere som en korridor til at sikre de her sammenhængende naturtyper.
Det synes jeg måske kunne være en udmærket anledning til at prøve at revurdere synet på Grønt Danmarkskort.
Men vi er stadig væk i en proces, hvor jeg får svar på nogle spørgsmål, og hvor vi drøfter tingene frem og tilbage.
Jeg kan jo forstå, at der er en bekymring og frygt hos landmændene for, at selv om den her udpegning bygger på frivillige aftaler, vil det med tiden udvikle sig til at være områder, som er underlagt en lang række restriktioner.
Men det er noget af det, som vi drøfter i de forhandlinger, som er i gang lige nu.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg kunne ikke undgå at more mig lidt over det her med konkurrencen om at være mest grønne i den røde blok, for det er i hvert fald ikke den konkurrence, som optager de blå.
Det er helt åbenlyst.
Men det ville da være dejligt, hvis også de blå kom lidt mere ind i den kamp.
Det, jeg så til gengæld godt kunne tænke mig at spørge om i forbindelse med det her forslag, er noget andet.
Jeg deltog her for nylig sammen med ordføreren i en debat om biodiversitet og skovene.
Der sagde ordføreren, hvis jeg ikke husker meget galt – og jeg kan også se, at ordføreren bl.a. er blevet citeret for det på Altinget – at Konservative puster liv i Grønt Danmarkskort.
Det lyder jo godt, så jeg vil sådan set bare spørge ordføreren: Hvad er De Konservatives holdning til Grønt Danmarkskort?
Er det noget, vi kan arbejde sammen om at få genoplivet?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Som ordføreren selv har været inde på tidligere, er vi nødt til at sætte ind på de forskellige naturtyper, der nu findes.
Det er ikke nok, at vi laver mere urørt skov og tror, at vi løser alle problemerne dér, men vi har også et ansvar for at bruge de midler, vi nu har til rådighed, med størst mulig kløgt.
Vi ved, at vi får meget for pengene, når det gælder urørt skov.
Vi hjælper mange af de rødlistede arter på den måde, men det berettiger ikke til, at vi ikke gør noget på de andre områder.
Men det er jo en drøftelse, vi skal have i den naturpakkekreds, som skal mødes ganske snart, og det ser vi selvfølgelig meget frem til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Lad os så vende tilbage til det, der er temaet, nemlig naturzoner og netop det at standse tilbagegangen, for jeg er jo enig med ordføreren i, at det er en utrolig svær opgave, som vi bliver nødt til at tage fat på nu.
Hvad er så Det Konservative Folkepartis bud på det, der omhandler det her?
Det er nemlig, at vi skal sikre større og sammenhængende naturarealer, hvor hovedformålet er at passe på vores natur, så vi sikrer, og det ved jeg også at Det Konservative Folkeparti er optaget af, at fremtidige generationer kan få en rig og mangfoldig natur, præcis som vi selv har haft.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
I forhold til det her med konkurrencen i rød blok synes jeg bare, at man skal kigge på mængden af samråd, der bliver indkaldt til, mængden af beslutningsforslag.
Jeg sad lige og gjorde de blå mapper op i dag, og bunken på miljøområdet er altså større end på nogen af mine andre 13 ordførerskaber.
Så der er i hvert fald meget energiske ordførere, og det er også kun godt.
Det er ikke noget, jeg skal kritisere, men jeg synes, at det er et faktum, at det er et af de områder, hvor der virkelig bliver gået til den fra alle sider – for ikke at snakke om de spørgsmål, der selvfølgelig også bliver stillet.
Ordføreren har ret.
Selvfølgelig handler det om prioritering.
Enhedslisten har lavet en økonomisk plan, hvor man indfører skatter for danskerne, som vi ikke er enige i i Det Konservative Folkeparti.
Sådan et samfund ønsker vi os ikke.
Betyder det så, at vi er ligeglade med naturen?
Nej, det betyder det ikke.
Ønsker vi flere kampfly?
Ja, det ønsker vi, for det mener vi er helt grundlæggende for vores demokrati og for vores sikkerhed i det her land.
Jeg kan også pege på andre udgiftstunge tiltag, Enhedslisten ønsker, som vi ikke ønsker i Det Konservative Folkeparti.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det er jo ikke, fordi vi vælter os i alle mulige forskellige forslag.
I forhold til hvad forslagene koster, har jeg jo netop også over for fru Mette Abildgaard i anden sammenhæng berettet, at vi finansierer 360 mio. kr. over vores finanslovsforslag, vi omprioriterer pesticidafgifterne med 150 mio. kr. om året, og vi modulerer fuldt fra søjle et til søjle to i landdistriktsprogrammet alle 15 pct., vi kan, og vi omprioriterer det, der hedder vækst- og konkurrenceevne.
Så vi afsætter adskillige milliarder frem mod 2020 til den her pakke.
Så må man jo komme så langt, man kan komme.
Jeg tror, at man skal have et helt ministerium i ryggen for at kunne detailberegne de her forslag.
Men det, det jo handler om, er politisk prioritering.
Det er altså en udgift på 40 mia. kr., og der kan man bare sige: Det er en ganske åben og ærlig politisk prioritering.
Det Konservative Folkeparti vil have et flyvevåben.
Vi vil gerne sikre naturen for fremtidige generationer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Jeg håber da også, at ordføreren mener, at det de i den bedste af alle verdener, hvis vi vidste, vi havde flertal for det, vi gerne ville, giver mest mening at lave en rammelovgivning, fordi de forskellige elementer hænger fint sammen.
Men jeg forstår udmærket ordførerens rationale, også i forhold til det svar, jeg lige gav til DF's ordfører.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Tak for det, og tak for den positive indstilling over for vores forslag.
Jeg vil bare gerne gentage over for ordføreren, hvorfor vi har adskilt behandlingen af de her forslag.
Det skyldes, at der i årevis har været en debat, som jo bl.a. kom til udtryk med B 144, og som kommer til udtryk, når Venstre lancerer deres naturpolitiske visioner, og som giver det indtryk, at man kan handle med naturen, at hvis vi bare tager det mest omkostningseffektive virkemiddel, som er urørt skov, så behøver vi ikke bekymre os så meget om de andre ting.
Det, der jo netop bliver tydeligt i de forslag, vi har fremlagt, er, at hver enkelt naturtype har brug for sin egen handlingsplan fuldstændig selvstændigt.
Det er det, vi ønsker at diskutere, nemlig hvor omfattende den opgave, vi står over for med at standse tilbagegangen for natur og biodiversitet, virkelig er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Jeg har faktisk et gammelt indlæg med herop, fordi jeg skulle bruge nogle af de her tal, hvor jeg startede med – det er et svar på fru Pia Adelsteens spørgsmål, så hun må være tålmodig – at sige: I starten af Venstreregeringens periode lovede de at gøre en masse godt for biodiversiteten i de danske skove, men det var inden for princippet om bytte bytte købmand.
Det åbne land skulle betale regningen, osv. osv.
Det var vores indtryk, at hvis vi hoppede med på det her, sagde vi indirekte ja til, at det åbne land skulle betale, for det var den ramme, som det blev præsenteret i.
Nu er alt det skidt og møg med landbrugspakken alligevel kørt igennem, og så vil vi gerne stemme for mere urørt skov.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Men det skal jeg ikke komme mere ind på.
Jeg har et andet spørgsmål, som handler om urørt skov.
Er ordføreren og SF også indstillet på at støtte et forslag om urørt skov?
Altså, jeg ved, at ordføreren om B 144 sagde, at SF mente, at det var et fupforslag.
Så jeg vil godt høre, om man har ændret holdning, for nu er vi faktisk rigtig mange, der gerne vil have noget urørt skov.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Det var et lidt uldent svar, hvis jeg må være så fri.
Jeg synes faktisk, at ordføreren siger det bedre til Altinget, hvor ordføreren siger – og jeg citerer: »Grønt Danmarkskort vil hjælpe kommunerne til at tænke langsigtet og sikre sammenhængende natur. Og det er netop en af vores store udfordringer herhjemme.
At vi har en masse dejlig fragmenteret natur, men mangler de punkter, der binder dem sammen.«
Der synes jeg faktisk at ordføreren måske i virkeligheden siger det lidt mere klart end fra talerstolen, og jeg vil sådan set bare opfordre til, at ordføreren tager det med i de forhandlinger, som det virker til at vi i hvert fald ikke er blevet inviteret med til som gæster, og holder sig til det citat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Det gør jeg faktisk i høj grad.
Man bliver selvfølgelig nødt til at kigge på det konkrete eksempel, men sådan overordnet set gør jeg det.
Jeg syntes bare, det var lidt sjovt, at den her kæmpestore satsning på naturområdet havde den samme finansiering som det at flytte et museum.
Det syntes jeg bare var et godt eksempel.
Men jeg har intet imod udflytning af statslige arbejdspladser.
Jeg tror, det er en diskussion i alle partier, og jeg tror faktisk, det hænger ret meget sammen med, hvor man selv er fra i landet.
Og da jeg er opvokset i Sønderjylland og har boet mange år i Nordjylland, vil jeg sige, at jeg godt kan forstå det rationale.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er lidt billigt at bruge de samme penge på at flytte et museum fra ét sted i det her land til et andet sted, som man bruger på naturen, altså, at flytningsomkostningerne skal være de samme for et museum, som man synes det er værd at bruge på vores natur mange år frem i tiden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jeg tror, alle lande har en udfordring med at nå de her mål, og vi har det i særdeleshed i Danmark.
Og når jeg synes, det er relevant at diskutere det, kan man sige, i en dansk kontekst, så er det jo, fordi vi er valgt i Danmark og har meget svært ved at få indflydelse på, hvad andre lande gør – ud over selvfølgelig at være et foregangsland.
Lige netop i forhold til natur er det faktisk rigtig meget vores eget ansvar.
Så kan man ikke i ret høj grad tale om de her grænseoverskridende ting.
Så er det ting, vi er nødt til at gøre på vores eget areal.
Og det er jo lige præcis det, som det her forslag om naturzoner handler om.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke brugte det som argument.
Det var et spørgsmål, for jeg går ud fra, at når man er så forhippet på, at alt skal være nået i år 2020, så er det ikke kun i Danmark.
Altså, det er lidt, ligesom nu, hvor vi har et NEC-direktiv og gerne vil have ren luft.
Så er det jo ikke kun i Danmark, for det giver ikke mening.
Vi lever i en verden, hvor ren luft går over landegrænser.
Når vi taler om fisk, så kører de over landegrænser – eller svømmer gør de som regel; man kan godt mærke, det er sent nu.
Så det er ikke et argument.
Jeg ville bare spørge, om man forventede noget fra Enhedslistens side, for det ville da være fint, hvis Danmark nåede målet.
Det er jeg da for så vidt enig i.
Men jeg regner med, at det ikke kun er fine skåltaler, vi holder, og tilslutter os konventioner, som det så er lige meget om alle andre overholder.
Det var egentlig bare min pointe.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jeg kan garantere ordføreren for, at jeg vil bestræbe mig på, at når jeg i Folketingssalen fremsætter dyre forslag, vil vi også i Enhedslisten have finansieret det over vores finanslovsforslag, som man kan finde på nettet.
Mit formål med at fremlægge den her naturpakke har været at diskutere naturpolitik først og fremmest.
Vi kan se en opgørelse, som EU har lavet, hvor Danmark ligger fuldstændig i bund, når det handler om beskyttet natur.
Vi har én gang fået på puklen af EU for slet ikke at gøre nok; vi er blevet kritiseret af OECD; der er rigtig mange, der kigger på os og ikke synes, vi gør tilstrækkeligt for at beskytte vores natur.
Det er det, de her forslag handler om.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg ville ønske, at Enhedslisten havde skrevet det med finansieringen ind i de her forlag.
Så havde man kunnet forholde sig til det, når man behandlede dem.
Nu står vi midt i en behandling, og så har jeg prøvet lige at skrive det ned – og nu kan jeg selvfølgelig trække et referat af ordførertalen her på et eller andet tidspunkt – men jeg synes, det er underligt, at det ikke står i forslaget, når man har planlagt, hvordan man vil finansiere alt det her.
Det var bare en kommentar.
Så må jeg også som en kommentar sige, at jeg synes, det er imponerende, så malerisk et sprogbrug, ordføreren har.
Jeg sad og tænkte på alle de her Nørrebrobørn, der vågner til vibesang, fordi vi har lagt et naturareal ud ovre i Jylland.
Altså, det kunne jeg simpelt hen ikke få ud af hovedet, men det er flot.
Mit spørgsmål skal så være om den biodiversitetskonvention og EU's mål, som der er, og som alle skal opfylde i 2020: Hvor mange lande forventer ordføreren har opfyldt målene?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Men jeg må bare sige, at Det Konservative Folkepartis grønne politik og Enhedslistens grønne politik ikke er den samme.
Det er ikke konservativ politik at pålægge erhvervslivet eller landbruget en lang række belastninger, som man eksempelvis gør i de her forslag.
Det er lykkedes os, eksempelvis på energiområdet, at udnytte det her grønne flertal, lave nogle interessante samarbejder, have en rigtig konstruktiv tilgang til hinanden, måske også i sagens natur bundet op i brede energiforlig.
Det tror jeg godt vi kunne lære af, også på miljøområdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Der er da mange partier, som har brugt de alternative flertal, der nu var.
Så er der nogle bindinger, skulle jeg hilse og sige.
Men hvis man mente det alvorligt, var der jo et grønt flertal her i salen.
Jeg mener bare, at hvis det her for alvor var noget, man var interesseret i, så ville det jo også give indflydelse til De Konservatives grønne politik at bruge det flertal, der var.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Nu blev der drøftet naturpakke før, og der kom en venligt udstrakt hånd fra fru Ida Auken, i forhold til at man bare kunne lave noget urørt skov med rød blok.
Jeg har svært ved at se, hvorfor vi borgerlige politikere skulle sidde og finde penge til at finansiere en naturpakke – hvilket også betyder, at man må skære ned på nogle ting – for så at gå ud og lave aftalen med rød blok og give indflydelse fra sig på den måde.
Det har jeg bare svært ved at se hvad det interessante skulle være i.
Og sådan er jeg temmelig sikker på at den parlamentariske praksis også var før folketingsvalget.
Jeg tror ikke, der er noget sådan banebrydende nyt i at lave aftaler på den måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Jeg ville egentlig ikke tage ordet, men nu sagde ordføreren lige noget her til sidst, nemlig at det at skabe resultater i virkeligheden kræver noget pragmatisme.
Men det kræver jo også, at man overhovedet viser, at man er med om bord, eller i hvert fald med på den retning.
Og der synes jeg, at både fru Ida Auken og fru Mette Abildgaard er meget hurtige til at sige, at det ikke kan lade sig gøre, eller at man ikke kender prisen, i stedet for at sige: Vi er faktisk rigtig interesseret i den her retning.
Lad os sætte os i udvalget eller et andet sted og se, om det her såkaldte grønne flertal bare skulle være et fatamorgana, eller om det faktisk kunne bruges til noget.
Lad os se på det.
Lad os måske få nogle til at hjælpe os med at regne på det og se, hvor langt vi kan komme.
Det ville jo være en pragmatisk måde at gribe det an på i stedet for sådan at afvise det blankt, synes jeg.
Jeg er måske blevet en lille smule skuffet over ordføreren oppe på talerstolen.
Jeg har meget høje tanker om ordføreren.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet over, at det er lykkedes mig at få næsten jer alle sammen til at komme med kommentarer til det her med den grønne konkurrence i rød blok.
Det fortæller mig, at jeg måske har ramt noget, der godt kunne være en lille smule følsomt og ømtåleligt, men jeg skal ikke klandre jer for at konkurrere om det.
Det er en vigtig sag.
Min pointe er bare den, som jeg i øvrigt også hørte fru Ida Auken henvise til, at hvis man vil udnytte det grønne flertal, der fra tid til anden kan etableres i Folketingssalen, kræver det mere pragmatisme end konkurrence for at kunne nå hinanden.
Og som jeg også sagde til Enhedslistens ordfører, er der bestemt elementer i det her, som vi synes er rigtig interessante, men vi bryder os ikke om, at der bliver fremlagt en samlet pakke, som vi ikke kender prisen på.
Der er mange af de her forslag, som i ganske høj grad belaster landbruget, og vi laver altså ikke en landbrugspakke for bagefter at gå ud og pålægge selv samme landbrug en lang række nye byrder.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Jeg bliver også lige nødt til at adressere den her konkurrence i oppositionen om at fremlægge ambitiøse pakker.
Jeg vil sige, at det måske nærmere er et udtryk for, at vi jo anerkender, at der her er tale om en meget alvorlig, verdensomspændende krise, hvor Danmark også ligger i den rigtig kedelige ende af skalaen, så der simpelt hen er behov for, at vi tager problemet omkring biodiversitet alvorligt.
I forhold til det her med størrelsesordener kom fru Lisbeth Bech Poulsen med en rigtig god sammenligning, nemlig de 89 mio. kr., som der er tale om til naturpakken, stillet op imod, hvad vi bruger på landbruget, 10 mia. kr. om året, så jeg tænkte, at de måske var to interessante størrelser at sammenligne med hinanden.
Så tænkte jeg, at jeg ville spørge ordføreren, om ikke det ville være inspirerende at kigge på de fordele, der også kommer ud af nogle af de her forslag omkring natur, f.eks. det her med, at hvis man stopper med skrabende redskaber, får man mere bæredygtigt fiskeri og får i virkeligheden så også pustet liv i mange af de mindre havne og den slags ting, får skabt flere arbejdspladser.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Hvis nu ordføreren læste hele artiklen op, hvilket måske ville være loyalt at gøre, så ville ordføreren også se, at jeg siger, at vi puster liv i det, og at vi siger, at vi stiller en lang række spørgsmål.
Jeg siger ikke noget konkluderende, jeg siger præcis det samme, som jeg har sagt fra talerstolen her.
Men det er rigtigt, at jeg peger på, at KL jo selv ønsker det her initiativ.
KL ønsker med Venstre i spidsen selv det her initiativ, og det er da også det, der har givet anledning til, at jeg har stillet nogle uddybende spørgsmål om det her.
Så kan jeg sige til Socialdemokratiets ordfører, at I i øvrigt også sidder med.
I er i hvert fald også inviteret til de her planlovsdrøftelser, så jeg vil da også opfordre Socialdemokratiet til at tage det med i den ombæring.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg har et kort spørgsmål i forhold til tidligere stillede spørgsmål.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at ordføreren og Liberal Alliance ikke støtter det konkrete forslag, når det netop vil imødekomme nogle af de ting, som ordføreren også peger på, altså netop den destruktive adfærd, hvor man kan være bange for, at et område kan vokse ind i naturbeskyttelsen.
Hvor rigtigt det er, at man har den bekymring, kan vi så diskutere – det kommer an på, hvordan man forstår beskyttelsen af § 3-arealerne.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at det ikke er nok, at vi står her og klapper hinanden på skulderen over de mål, vi er forpligtet af, når vi kan se år efter år efter år, at det går den forkerte vej?
På et eller andet tidspunkt bliver man nødt til at komme på banen med det, man så mener der skal til, for at vi får standset den tilbagegang og faktisk når det mål, der rykker tættere og tættere på.
Vi har 4 år tilbage; det er rigtig, rigtig kort tid, når vi taler natur og biodiversitet.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Tak for det.
Lad mig lægge ud med at konstatere, at beslutningsforslaget her, B 42, i hvert fald som jeg betragter det, er en lille smule overflødigt, i og med at Danmark og i øvrigt også den danske regering allerede er forpligtet af internationale aftaler om at standse tilbagegangen af biodiversitet.
Og Liberal Alliance går sådan helt generelt ikke ind for og støtter helt generelt ikke overflødigt bureaukrati, overflødige lovforslag m.v., og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig heller ikke det konkrete beslutningsforslag.
Jeg er så dog helt som sædvanlig endda meget glad for alle beslutningsforslag fra Enhedslisten, og specielt det her vil jeg gerne takke forslagsstillerne for, fordi vi jo endnu en gang får mulighed for at debattere natur og miljø her i Folketingssalen, også selv om det er blevet en lillebitte smule sent, eller faktisk er det endda blevet en lille smule tidligt.
Liberal Alliance mener i øvrigt, at der sagtens kan foregå en benyttelse af landskabet samtidig med en beskyttelse af natur og miljø, og at det sådan set allerede sker overalt ude i det åbne land og i vores skove.
Med de eksisterende regler for naturbeskyttelse har man nemlig som lodsejer en risiko for, at dele af ens ejendom kan vokse ind i naturbeskyttelsesområder og med den følgevirkning, at andre dele af ens ejendom og bedrift udsættes for restriktioner i forhold til f.eks. udvidelse af husdyrproduktion.
Det mener vi i Liberal Alliance er uhensigtsmæssigt, og vi mener, at det risikerer at afstedkomme en form for måske destruktiv adfærd blandt enkelte brugere.
Det vil i Liberal Alliance også meget gerne have ændret på og har derfor også i forbindelse med de nu efterhånden meget omtalte kommende naturpakkeforhandlinger givet ministeren en række forslag til afbureaukratisering af reglerne under overskriften »Plads til natur uden paragraffer«, hvilket i øvrigt også vil skabe en lidt større form for retssikkerhed for lodsejeren i det åbne land.
I forhold til selve redskabet, altså Enhedslistens redskab, nemlig oprettelse af naturzoner, er Liberal Alliance simpelt hen uenig.
Faktisk støtter vi regeringens intentioner om en forenkling af planloven og afskaffelse af f.eks. kystnærhedszonen og om at løsne op for reglerne om strandbeskyttelse – igen for at skabe samme retssikkerhed for lodsejerne i de områder som i resten af landet.
Derfor er jeg igen meget glad for at have muligheden for her fra Folketingets talerstol at kunne spørge ministeren lidt til planlovsforhandlingerne og til, hvad tidshorisonten eventuelt er for de forhandlinger, ikke naturpakkeforhandlingerne, men altså planlovsforhandlingerne.
Nu har vi efterhånden snart hørt om og kan forstå horisonten på naturpakkeforhandlingerne, men lige præcis når det er planloven, kunne det måske også være rart at vide, om det er noget, vi kan få overstået på den her side af sommerferien, eller om regeringen ønsker at udsætte planlovsforhandlingerne til efteråret.
Derudover vil jeg bare så igen understrege, at Liberal Alliance ikke støtter det konkrete beslutningsforslag.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Nu kan man jo diskutere, hvornår et beløb er stort, og hvornår et beløb er lille.
Jeg må stadig væk i forhold til det med udflytning af statslige arbejdspladser sige, at jeg er utrolig stolt over og glad for, at det er noget af det, vi fra Venstres side endelig har taget alvorligt fat på, for det har der været hårdt brug for, faktisk også i mange år.
Det gør vi noget ved nu.
Vi gør også, kan jeg så berolige ordføreren med, noget ved at lave en ambitiøs naturpakke, som bliver præsenteret inden længe.
Så vi gør faktisk noget på flere områder, og det kan vi godt håndtere samtidig.