runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2007-01-18:
Jeg skal med samme gøre det klart, at Venstre ikke kan støtte det beslutningsforslag, vi her har til behandling, og som er fremsat af SF; jeg kan for så vidt blot henvise til den meget grundige og seriøse redegørelse, som skatteministeren netop har afgivet – en redegørelse og en begrundelse, som indeholdt mange aspekter, som vi fuldt ud tilslutter os.
Men jeg vil gerne føje til, at jeg faktisk er forundret – ja, dybt forundret – over, at SF kan fremsætte et forslag som det her.
Det er jo i virkeligheden dybt, dybt reaktionært, gammeldags og udtryk for et ønske om at kunne kontrollere hinanden – ikke på et seriøst, sagligt og lovbundet grundlag, men ud fra den laveste fællesnævner, ud fra hensynet til hvordan man kan snage i hinandens forhold, båret af misundelse, baseret på, at man skal kunne komme efter naboen, efter tanten og efter arbejdskollegaen ved at angive.
Dybt, dybt, usympatisk.
M042s30083108tojo.fm Page 3012
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Skatteministeren har fremført så mange gode, hæderlige og seriøse argumenter for, hvorfor forslaget nødvendigvis ikke må få tilslutning, i hvert fald ikke fra Venstres side.
Dem vil jeg fuldt ud tilslutte mig, for jeg er dybt forundret over SF's tankegang, som ligger bag forslaget.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Hr. Morten Homann kan have ret i, at i Norge har de et system, der fungerer, men at man har et sådant system andre steder, er jo ikke et argument for at indføre det her.
Jeg synes, hr. Morten Homann skøjter helt hen over det, der er kernen i spørgsmålet: Skal private personers private oplysninger ligge frit tilgængeligt på internettet?
Skal vi bede folk om at lægge deres økonomiske forhold ud, så alle kan sidde og snage i dem?
Ønsker vi at bevare privatlivets fred?
Ønsker vi at bevare folks ret til at have deres egen økonomi for sig selv, uden at de skal kigges over skulderen af hr. Morten Homann, af Se og Hør og af andre, der kunne have interesse i at forholde sig til, hvad naboen eller genboen eller den tidligere kæreste måtte have tjent?
Ønsker man at beskytte privatlivets fred, eller vil man have et snagesamfund som det, SF lægger op til?
Regeringens svar er klart: Vi ønsker at beskytte borgernes privatliv.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Jeg kan ikke genkende den dybe bekymring, som skatteministeren refererer SF for i forbindelse med lovforslaget før jul.
Vi er generelt meget lidt bekymrede mennesker, vi er glade og optimistiske, og det gjaldt også i forbindelse med det lovforslag, så det ved jeg ikke hvor skatteministeren har fra.
Der er en ordning, som fungerer i adskillige af vore nabolande, bl.a. i Sverige.
Forslaget her er modelleret meget efter den norske model, som efter mine oplysninger fungerer til bred tilfredshed.
Man kan have nogle af de samme problemstillinger om fremførsel af underskud osv., som skatteministeren nævner, men man kan alligevel håndtere dem, og vurderingen er, at det er noget, som har en præventiv virkning over for skattesnyd, så hvorfor så se spøgelser?
Hvorfor male fanden på væggen, hvis der faktisk er en ordning, som fungerer i et af vore nabolande, og som vi uden større problemer kan kopiere til en moderne løsning, som passer ind i et system med mere og mere offentlighed?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Det, som SF foreslår her, er, at nu skal vi lægge alverdens oplysninger frem; vi skal simpelt hen smide alle de oplysninger, SKAT har om borgerne, ud på internettet.
Forslaget kommer kun ganske få uger efter, at SF var dybt bekymret over, at et lille hjørne som folks bidrag til velgørende foreninger skulle kunne registreres af SKAT, som er vant til at håndtere oplysninger i fortrolighed, og det viser bare, at SF er fuldstændig ude af proportioner og ude af trit med de holdninger, man plejer at have til området.
Jeg er af den opfattelse, at når vi beder folk om selv at angive deres økonomi, deres indkomstforhold og deres fradragsforhold, og vi beder dem om selv at give os alle oplysningerne, så skylder vi dem også at behandle oplysningerne i fortrolighed.
Og den fortrolighed går altså ikke ud på, at man lægger dem ud på internettet, den går ikke ud på, at alverdens ugeblade og andre skal kunne snage i, hvor meget man har haft i indkomst, og hvor meget man har betalt i skat.
Hr. Morten Homann ved jo godt, at skattesystemet er indrettet sådan, at selv om man har en indkomst, kan der bl.a. på grund af afskrivninger og fremføring af lidt underskud eller andet godt være år, hvor skattebetalingen er lav.
Det kan man ikke lægge frem uden at gå meget, meget dybt ned i en masse komplicerede ting, og så får man et system, som ikke giver oplysning, men giver forvirring.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Jeg kan berolige skatteministeren med, at forslaget ikke er en tilbagevenden til den model, man havde i de gode, gamle dage, og det er i øvrigt heller ikke nogen begrundelse.
Hvis skatteministeren vil se, hvordan sådan noget kan fungere, kan han vende sig til vores norske naboer, som jo har et system, som fungerer helt moderne via internettet til stor tilfredshed.
Men jeg undrer mig lidt over, at skatteministeren opfatter det, at der bliver mere åbenhed, som en dårlig behandling af borgere, som har betalt deres skat og ikke har noget som helst at skjule.
Hvordan kan det være, at de bliver dårligt behandlet, hvis de bliver omfattet af et system som det norske?
Jeg studsede også lidt over, at ministeren brugte betegnelsen, at det er et stikkersamfund, hvis man offentliggør sådan nogle oplysninger.
Det er jo lidt tankevækkende, al den stund skatteministeren står i spidsen for et system, som f.eks. offentliggør boligvurderingerne på internettet.
Det er muligt for mig at se, hvad skatteministerens bolig er vurderet til, så jeg ved hjælp af en lommeregner på få sekunder kan finde ud af, hvad skatteministeren betaler i boligskat.
Er det ikke også et stikkersamfund, som skatteministeren skal afskaffe?
M042s30083108tojo.fm Page 3011
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Dansk Folkeparti siger nej til det her beslutningsforslag om åbne skattelister.
Med forslaget håber SF at få afsløret folk, som unddrager sig betaling af skat.
Det skal ske ved, at alle landets borgere skal have adgang til at kigge i deres familiemedlemmers, i venners, bekendtes, kollegers og naboers indtægtsforhold, formueforhold og skattebetaling.
SF håber så, at folk vil anmelde hinanden for skatteunddragelse.
Formålet er at afsløre skattesnyd, og det er reelt nok, men midlet er helt forfejlet.
At landets borgere skal overvåge og anmelde hinanden, bryder Dansk Folkeparti sig ikke om.
Det giver altså associationer til de hedengangne kommunistregimer i Østeuropa, hvor det var en hel industri at overvåge og angive sin familie og sine naboer.
Så man må konstatere, at trangen til nidkært at overvåge og snage i medborgernes forhold altså ligger dybt i socialister, uanset nationalitet og grad af venstreorientering.
Hvis vi forestillede os, at SF fik det her forslag vedtaget, ville det nok give en mindre provenueffekt, men de ikkemålbare omkostninger for det danske samfund ville være alt for store.
Den borger, som ville blive anmeldt for skattesvindel på baggrund af de åbne skattelister, ville naturligvis spekulere over, hvem der kunne have anmeldt ham, og fatte mistanke til sin omgangskreds.
Det ville sprede gift mellem mennesker.
Man ville også opleve, at nogle som en form for chikane på et falsk grundlag ville anmelde mennesker, de ikke bryder sig om.
Og medier i den mindre seriøse del af branchen ville underholde læserne med, hvad kendte danskere tjener og betaler i skat og har stående på bankbogen.
Min konklusion er, at det er et usympatisk forslag, som Dansk Folkeparti tager skarpt afstand fra.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Uha, det var lige ved, at der kom sved på panden med de store armbevægelser, som hr. Mikkel Dencker havde fremme over for den model, som man altså har, og som fungerer i Norge.
Jeg går næsten ud fra, at den her voldsomme modstand mod offentlighed og adgang til information betyder, at Dansk Folkeparti vil modsætte sig enhver form for videoovervågning og lignende, men det kan vi jo altid vende tilbage til.
Jeg vil bare spørge, når hr. Mikkel Dencker nu er så meget imod åbenhed og offentlighed på internettet: Vil det så ikke også være naturligt, at han så forlanger, at vi nu lukker ned for adgangen til ejendomsoplysninger og dermed ejendomsskatteoplysninger på nettet?
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
For at lægge ud med begyndelsen, så argumenterer hr. Homann jo her hele tiden i dag for, at det fungerer i Norge, og Sverige bliver vist også nævnt i hvert fald i bemærkningerne.
Jeg synes M042s30083108tojo.fm
Page 3015
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
altså ikke det er noget argument for, at vi skal have det i Danmark, at man har det i Sverige.
Tilbage til det her med offentliggørelse af ejendomsvurderingerne.
Det er da rigtigt, at det også er en offentliggørelse af nogle oplysninger om folk, og det er også nogle oplysninger, som af og til bliver brugt som underholdning i pressen, når man nu kan se, hvad vedkommende kendte persons hus er værd, og det synes jeg da heller ikke er nogen særlig god måde at bruge de her oplysninger på.
Men det er en længere diskussion om, hvorvidt de oplysninger, som den omhandlede person trods alt ikke selv er særlig meget herre over, skal være offentliggjort eller ej, så det vil jeg ikke tage stilling til nu.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Når man diskuterer spørgsmålet om nummerplader, er det vel et spørgsmål om, hvad det er for en funktion, en nummerplade har.
Og jeg ser en nummerplade som havende to funktioner, for det første at være et entydigt bevis på, om bilen er registreret i Danmark eller ej, og dernæst at give mulighed for, at myndigheder, der måtte have brug for at kunne genkende et køretøj, entydigt vil kunne se på nummerpladen, hvor køretøjet hører til.
Det kan man bl.a., hvis nummerpladen er rimelig klar, og det vil den være, hvis der er to muligheder, nemlig enten en nummerplade med et EU-mærke eller også en nummerplade, som vi kender den i dag, og som man så at sige kunne kalde en blank plade, dvs. en plade uden nationalitetskendetegn, uden EUkendetegn.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-18:
Jeg vil høre skatteministeren, også i forlængelse af hr. Mikkel Denckers spørgsmål, om det eksempelvis ikke også var muligt at tilvælge Dannebrog eller andre mærker på nummerpladen, som man mener er relevante for en selv, eller som man selv sætter pris på.
Når man nu har mulighed for, ikke at tilvælge, men i hvert fald at fravælge EU-nummerplader, var det så ikke også rimeligt, at man gav mulighed for en lang række andre symboler, som en masse andre mennesker sætter pris på i Danmark, ikke mindst taget i betragtning, at danskerne jo bl.a. ved flere afstemninger har udtrykt skepsis over for EU-samarbejdet?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Jamen for mig at se er der ingen tvivl om, at hvis man snakker om nationalitetsmærke, er det et DK-skilt, når det handler om biler.
Det, vi snakker om her, er, at vi gerne vil have muligheden for, at der kan være en EU-nummerplade, at danske bilister i lighed med bilister i resten af EU har muligheden for en EU-nummerplade, og den indfører vi nu.
Det er ikke et spørgsmål om nationalitetsmærke, men det er et spørgsmål om, at når man har den, er det ikke nødvendigt at have et nationalitetsmærke i de 25 EU-lande og de EØS-lande, som har tilsluttet sig aftalen.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at EU-flaget jo ikke er et nationalitetsmærke for Danmark.
Vores nationalflag er som bekendt Dannebrog.
Euroen er jo heller ikke vores valuta, selv om jeg godt ved, at skatteministeren prøver at indføre valutaen som den, man bruger i dansk lovgivning.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at hvis man skulle mærke en dansk bil med et dansk nationalitetsmærke, var det Dannebrog, der var det mest korrekte at bruge?
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Ja, det kan jeg roligt bekræfte, for det var faktisk en del af min tale.
Det var også en del af min tale, at hvis man har en EU-nummerplade, gælder den som nationalitetsmærke i de 25 EU-lande, og den gælder i EØS-landene Norge, Island og Schweiz bl.a.
Men jeg sagde også i min tale, at der faktisk arbejdes på at lave et tillæg til Wienerkonventionen, således at man vil se, at også uden for den meget store gruppe af lande – som man må sige er den gruppe af lande, som danske bilister normalt vil transportere sig til – kan man få EU-nummerpladen til at gælde som nationalitetsmærke.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Jeg skal indledningsvis bare bede skatteministeren om at bekræfte over for mig, at den her EUnummerplade, som regeringen ønsker indført, ikke lever op til Wienerkonventionens krav til en nationalitetsmærkning af et køretøj, og at man jo så deraf kan konkludere, at det ikke er af hensyn til nationalitetsmærkning af køretøjet, at man nu sætter EU-flag på.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Medlemmer af Dansk Folkeparti har stillet det beslutningsforslag, som vi skal behandle i dag.
Forslaget har følgende formulering: »Folketinget pålægger regeringen at sikre, at det nuværende design af danske nummerplader bibeholdes.
Som følge heraf vil der ikke være mulighed for, at symboler, flag – herunder EUflaget – m.v. påtrykkes nummerpladerne.«
Som bekendt besluttede regeringen i foråret 2006 at indføre EU-nummerpladen fra 2008 samtidig med omlægning af køretøjsadministrationen.
Folketingets Skatteudvalg blev orienteret herom i forbindelse med bilag 165 på alm. del.
Herved fjernes bl.a. tvivl om, hvorvidt offentlige køretøjer skal registreres med eller uden EU-nummerpladen, og det undgås, at allerede registrerede køretøjer skal udskifte EU-nummerpladen; de bevarer den nummerplade, de har, indtil en almindelig omregistrering finder sted.
Men ejeren af et køretøj, der allerede er registreret, kan frit vælge at omregistrere køretøjet til EU-nummerplader.
Det indebærer dog, at køretøjet får et nyt registreringsnummer, og der skal betales det sædvanlige gebyr herfor.
EU-nummerpladen er en praktisk foranstaltning.
Den opfylder ikke kun kravet om at have et registreringsnummer, den opfylder også kravet om at have et nationalitetsmærke på udenlandske køretøjer ved kørsel i de 25 EU-lande, der er, plus EØS-lande som f.eks. Norge, Island og Schweiz.
Endnu er det sådan, at uden for EUeller EØS-landene er der stadig et krav med hensyn til nationalitetsmærke, men der arbejdes på at gøre EU-nummerpladen gyldig som nationalitetsmærke.
I øjeblikket er Danmark det eneste medlem af EU, der endnu ikke har indført en EU-nummerplade, når der ses bort fra de to nye medlemslande, Rumænien og Bulgarien.
Polen indførte EU-nummerpladen i foråret.
EU-nummerpladen er indført på forskellig måde i de enkelte EU-lande.
I nogle lande er den tvungen, i andre lande er den frivillig.
Når vi fra regeringens side har valgt at tilslutte os indførslen af EU-nummerpladen, er det også for at sende det signal, at vi som nation og som land er medlem af EU og dermed også, at danske borgere skal tilbydes muligheden for at køre med en EU-nummerplade, men også muligheden for at vælge den fra.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Forslagsstillernes argumentation med, at danskerne kommer til at skilte med deres politiske overbevisning på nummerpladen, finder jeg ikke er rimelig.
EU-nummerpladen er først og fremmest et praktisk hjælpemiddel, der nu også tilbydes danskerne.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Nu begynder vi lige med hr. Frank Aaen: Jo, det vil da være meget hensigtsmæssigt, hvis man kunne lave en løsning, der kunne samle flertal i Folketinget, alene for virksomheder og få let tilgængelige oplysninger der.
Det er oplysninger, som i forvejen ligger der, og som det ikke burde være det store besvær at få gjort offentligt tilgængelige på en nem måde, så et sådant forslag vil jeg selvfølgelig gerne støtte.
Jeg vil godt sige tak til Socialdemokraterne og Enhedslisten for at have støttet forslaget.
Så er jeg ret forundret over, at det øvrige Folketing har afvist forslaget, ikke over, at det er blevet afvist, det kom måske ikke så meget bag på mig, men mere over måden og argumenterne, det er blevet afvist med.
Det er jo altså sådan, at vi taler om en ordning, som alt andet lige må have en præventiv virkning på skattesnyd.
Man kan diskutere størrelsen af den, som hr. Poul Erik Christensen gjorde, altså hvor meget præventiv betydning den har, men alt andet lige vil den betyde, at folk tænker sig om en ekstra gang, inden de laver kreative skattearrangementer, fordi der er en større risiko for, at de vil blive opdaget.
Hvis man skal tage konsekvensen af argumentationen, så er der et flertal i Folketinget, som mener, at det nu også skal lukkes ned, at vi heller ikke der skal have åbenhed.
Det må være den konsekvente udgave af det.
Jeg synes, man skal gå den modsatte vej.
Jeg synes, at der, hvis man ser sig omkring, bliver flere og flere områder, hvor vi får åbenhed.
Jeg synes generelt, at den åbenhed er en styrke.
Jeg synes, det er en fordel, at vi har internettet og internettets muligheder for at søge informationer og få den åbenhed.
Men jeg håber selvfølgelig, at man besinder sig, og at det om ikke i den her omgang, så i en senere omgang kan lade sig gøre at finde en løsning i stil med den, der ligger i forslaget – om ikke andet, så for virksomheder.
Men tak for behandlingen.
Afstemning
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
På trods af at hr. Poul Erik Christensen er medlem af Det Radikale Venstre, som er et parti, som jeg betragter som havende nogle ekstreme holdninger i hvert fald på visse punkter såsom udlændingepolitik og EU-politik, har jeg altid i de 2 år, jeg har kendt hr. Poul Erik Christensen, betragtet ham som værende en stor demokrat, en ægte demokrat.
Derfor skuffer det mig også i dag, at jeg må konstatere, at hr. Poul Erik Christensen mener, at det er en form for slaphed fra regeringens side, at man laver en frit valg-ordning, så EU-flaget kan vælges fra, og at hr. Poul Erik Christensen altså dermed vil påtvinge mig som bilejer at skulle køre rundt og gøre reklame for et politisk projekt, nemlig EU-projektet, et projekt, som er mig inderligt imod.
Det skuffer mig, at hr. Poul Erik Christensen vil tvinge mig til det.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-18:
Da jeg læste SF's beslutningsforslag, var jeg noget forundret over, hvad formålet egentlig var med det her.
Jamen hvilken interesse kan min nabo have i at kende mine indtægtsforhold, min skattebetaling og min formue, og hvilken interesse kan jeg have i at kende min nabos tilsvarende forhold?
Var der blot den mindste mulighed for, at åbne skattelister kunne være med til at afdække sort økonomi, så synes jeg, det var et godt forslag.
Jeg har ikke nogen tro på, at det giver nogen som helst mulighed for det.
Jeg har ikke nogen tro på, at det, at jeg kan se, at min nabo bruger skattereglerne til at betale mindre i skat, kan få naboen til at lade være med at købe en andel i et supermarked i Birmingham.
Vi kender jo godt den store kreds af velstillede borgere, som benytter skattesystemet til at bringe deres skattebetaling ned, og som lovgiver har jeg kun behov for at vide, at der er en gruppe, der gør det.
Jeg har intet behov for at få sat navn på den gruppe.
Jeg kan godt være med til at udforme mit lovforslag uden specifikt at vide, hvem personen er, der deltager i skattenedsættelser, som jeg ikke sympatiserer med.
Tidligere kunne det være opfattelsen, at det at kende naboens skatteforhold kunne være med til at afdække eventuel sort økonomi.
I dag finder man sort økonomi ved samkøring af forskellige oplysninger, hvilket er mere effektivt.
En genindførelse af en skattegabestok er uden anden interesse end almindeligt nabosnageri.
Det Radikale Venstre er imod det fremsatte forslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Regeringen vil styrke SKAT ved at gøre den stærkere.
M042s30083108tojo.fm
Page 3017
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
det, de skal.
Dermed ikke sagt, at fradrag og andre måder at lave sin indkomst lavere på – afskrivninger for investeringer i maskiner og sådan noget – ikke er helt legalt.
Men det er dem, der laver unddragelse uden for lovens rammer, som SKAT skal målrette sine kræfter imod.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Jo, jo, men man kan jo sådan set stille sig selv spørgsmålet: Hvis det ikke var en tolder, der opdagede det, men en anden privatperson, ville det så være stikkeri eller snageri?
Den udtalelse kunne jeg godt tænke mig at få præciseret.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
For det første kan man aldrig nogen sinde beskylde en medarbejder fra SKAT, som tolderne hører til, for at være en stikker, for det er jo hans arbejde.
Men man skal vurdere tingene efter, hvad der er i almenhedens interesse, og hvad der ikke er i almenhedens interesse.
Og det er uhåndgribelige størrelser, det er ligesom at have våd sæbe i hænderne, men det gør det ikke desto mindre meget principielt vigtigt, at vi i et retssamfund er os disse sondringer bevidst.
Vi har et godt, lukrativt forsørgelsessystem i Danmark for de ledige på kontanthjælp.
Det har som forudsætning, at de pågældende står til rådighed for arbejdsmarkedet, og man kan ikke stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man ferierer i Sydspanien eller Grækenland eller andre steder.
Hvis der derfor er tale om socialt bedrageri, er vi inde ved kernen af noget af det, der skal kontrolleres.
Ligeså hvis der er tale om skattesvindel og ulovlig unddragelse, så er det også det, som et stærkt SKAT skal kontrollere.
Vi skal bekæmpe socialt bedrageri på nøjagtig samme måde som skattesvindel.
Det er ved kontrol fra skattemyndighedernes side, ikke fra borgernes side.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Jeg vil godt gribe lidt fat i det, hr. Jakob Axel Nielsen sagde til sidst om det her med glidebanen.
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen: Når en tolder i Billund Lufthavn undersøger, hvem en passager på et fly, der kommer tilbage til Danmark, er, finder ud af, hvor længe vedkommende har været væk og så i øvrigt sender oplysninger om vedkommende til vedkommendes kommune for at finde ud af, om der er tale om en eller anden form for socialt bedrageri, er det så at snage, eller er det at være stikker eller noget som helst i den retning?
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Jeg prøvede netop at udtrykke før, at offentliggørelsen af ejendomsvurderinger ikke er hellig for mig, for jeg kan egentlig ikke se, hvilken betydning det har, at alle borgere i landet kan gå ind og se, hvad eksempelvis mit hus er værd.
Det kan være fornuftigt, at ejendomsmæglere eksempelvis kan have adgang til det.
Men for mig er det ikke helligt, at det skal være offentliggjort, så vi kan sagtens diskutere, om vi skal fjerne den.
Hvis hr. Homann er indstillet på det, så vil jeg da ikke udelukke, at vi kunne støtte det.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Man skal i hvert fald lede længe efter nogen form for konsekvens i hr. Mikkel Denckers argumentation.
Et er, at Dansk Folkeparti er voldsomme tilhængere af offentlighed og endda meget vidtgående overvågning på nogle områder, men når man så kommer til noget så fredsommeligt som det her, slår man syv kors for sig.
Inkonsekvensen stopper jo ikke ved det.
Hvis man synes, at det er forkert, at hr. Mikkel Dencker kan gå ind og se oplysninger om mine økonomiske forhold på internettet, må det da være nøjagtig lige så forkert, at hr. Mikkel Dencker i dag kan gå ind og se, hvad mit hus er værd, og dermed også, hvad jeg betaler i ejendomsskat.
Der må jo være konsekvens i det: Enten er man imod åbenhed om den slags forhold – så skal vi have skaffet alle mulighederne af vejen – eller også er man som jeg for, og derfor stiller man forslag om også at indføre det på andre områder.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-18:
Det, at jeg tilslutter mig ministerens forslag om at have et EU-flag på nummerpladerne, betyder sandelig ikke, at jeg har nogle ekstreme holdninger.
Jeg synes jo, at i det her forhold er det jo nærmere Dansk Folkeparti, der har ekstreme holdninger.
Jeg sagde heller ikke, at det var slaphed fra regeringens side, jeg sagde, at det var et knæfald for Dansk Folkeparti, at man havde fravalgsmuligheden.
Jeg vil sige tak for hr. Mikkel Denckers opfattelse af mit demokratiske sindelag.