runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Tak for det.
Der kommer i disse år et meget stort antal flygtninge og familiesammenførte udlændinge til Danmark.
Vi Socialdemokrater har derfor støttet forskellige stramninger af udlændingelovgivningen med henblik på at få bragt det antal af mennesker ned.
Men uanset om det lykkes eller ej, er der en anden del af vores udlændingepolitik, der er mindst lige så vigtig, nemlig hvordan vi sikrer, at de mennesker, der rent faktisk er her, bliver en integreret del af det danske arbejdsmarked.
Det er vigtigt af hensyn til de mennesker selv.
Det er vigtigt for deres identitet, for deres værdighed.
Men det er selvfølgelig også vigtigt af hensyn til vores samfundsøkonomi.
Det er vigtigt af hensyn til sammenhængskraften i det her land, at så mange som muligt er en aktiv og bidragende del og så få som muligt på overførsel.
Derfor hilser vi den her nye uddannelsesmulighed meget velkommen.
Vi mener, at en såkaldt igu vil have en positiv betydning.
Det kan være et første skridt ind på et arbejdsmarked, som ellers kan være vanskeligt at komme ind på, dels på grund af de høje kvalifikationskrav, vi sætter i Danmark, dels på grund af det høje aflønningsniveau.
Vi har også noteret os med tilfredshed, at den bonusordning, som gælder for igu, også kommer til at gælde for den egu-ordning, vi allerede har.
Alt i alt er vi altså positive over for det her forslag, som vi støtter.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Vi er selvfølgelig kede af i Dansk Folkeparti, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget, men sådan er der jo så meget her i livet.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokraterne fortsat tror på, at vi kan integrere de her mange mennesker, der kommer til Danmark.
Det er måske lige en kende for optimistisk.
Men når nu Socialdemokraterne og hr. Dan Jørgensen har den indgangsvinkel til det, som de har, nemlig at de her mennesker skal integreres, virker det så ikke mod hensigten, at man, når man så har været på det her igu-forløb, optjener retten til dagpenge?
Så kan man godt have den bekymring, at når de så er færdige med forløbet, går de på dagpenge, for det har de jo så mulighed for og ret til, i stedet for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Så selv hvis man ønsker at integrere, må det her jo arbejde mod hensigten.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Vi anerkender selvfølgelig, at det er meget vanskeligt, men det, at det er vanskeligt, gør jo ikke, at vi skal opgive kampen for at få de her mennesker integreret på arbejdsmarkedet – af de to årsager, som jeg nævnte i min tale, nemlig hensynet til de her menneskers værdighed og liv, men selvfølgelig også hensynet til vores samfundsøkonomi.
I forhold til det med muligheden for at optjene dagpengeret bliver det på dimittendsats, så det er jo, hvis man er medlem af en a-kasse, fuldstændig ligesom vi kender det fra andre sammenhænge.
Så det er ikke bekymrende for os, tværtimod.
Altså, jeg tror ikke, det tilkommer mig at svare på det, men måske tilkommer det SF.
Men jeg føler ikke, det tilkommer mig at blande mig i de interne forhold i LO og i, hvor mange der skal bakke op på hvilken måde internt i LO.
Det, jeg i hvert fald bemærker mig, er, at LO som enhed bakker utvetydigt op om den her aftale, og det er vi sådan set godt nok tilfredse med.
Hvis du så spørger til min egen personlige holdning til det, så synes jeg faktisk ikke, at det er så usammenlignelige størrelser endda.
Jeg synes faktisk, at man på mange måder sagtens kan sammenligne unge flygtninge, der kommer her til landet og har svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet, med yngre danskere, som har svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, at det er mange af de samme barrierer, der gør sig gældende.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Jo, men hvis hr. Dan Jørgensen har ret i det, glipper det på en række andre områder, for der har vi jo nogle igu-satser, der ligger på over det dobbelte.
Altså, hvis man har et igu-forløb i byggeriet, vil du komme til at ligge på mellem 110 og 115 kr.
Så hvad er ideen i her at henholde sig til, at LO og DA har lavet en aftale, når den overenskomstbærende part udtrykkeligt siger, at de 49 kr. er helt ude af trit med det, det var tiltænkt?
For man kan jo se andre egu-forløb, hvorfra man har taget beløbssatserne, der ligger væsentlig højere.
Hvorfor er det, at man lige her, hvor vi kan forvente, at det største antal nok vil komme, har den absolutte bundskraber lønmæssigt?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Jeg synes altid, man skal anerkende de faktiske forhold, men det er jo også sådan, at de faktiske forhold også er på den måde, at langt størstedelen af dem, der er uden for arbejdsmarkedet, og langt størstedelen af dem, der er inde på arbejdsmarkedet, med flygtningebaggrund, ender med at blive i Danmark permanent.
De rejser jo aldrig ud.
Og det er jo simpelt hen, fordi systemet er bygget op om, at de skal være her permanent, og så er det også, fordi når der rent faktisk er mulighed for at sende dem ud, er myndighederne alt for tilbageholdende med at inddrage deres opholdstilladelse.
Men det er jo slet ikke med i det her lovforslag.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Men så indrømmer hr. Martin Henriksen jo også, at Dansk Folkepartis argumentation ikke hænger sammen.
For Dansk Folkeparti har jo lige ved op til flere ordførere redegjort for, at grunden til, at man ikke skulle have flygtninge i arbejde i Danmark, var, at så ville chancen for, at de vendte tilbage, være mindre.
Men hr. Martin Henriksen har jo faktisk lige anerkendt, at chancen for, at de vender tilbage, er større.
Når nu faktum er, at dem, der er integreret i arbejde, vender hjem i større stil, når nu det er faktum, og hr. Martin Henriksen sagde, at det ville han gerne anerkende, hvorfor er det så, at det ikke er det, man lægger sin politik efter?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Og faktum er, at for, tror jeg, måske 98 procents vedkommende får man ikke inddraget deres opholdstilladelse, de ender jo med at blive her permanent – og hente familien herop eller stifte familie i Danmark.
Så langt størstedelen, der har flygtningebaggrund og fået asylstatus i Danmark, ender jo med at blive permanent i Danmark, uanset om de så i øvrigt er i beskæftigelse eller ikke er i beskæftigelse.
Det er sådan set det, der er hele humlen i det her.
For man har et system, der er bygget op om, at folk er her permanent – hvor man fra dag et orienterer om de muligheder, der i Danmark, man kommer ud i kommunerne, man bliver boligplaceret, der bliver startet store integrationsprogrammer, der bliver startet sprogundervisning, børnene skal ud i danske skoler osv. osv., man får mulighed for at hente familien herop.
Hele det system er bygget op om, at folk er her permanent, og oven i det kommer så, at selv når der er mulighed for at sende folk tilbage til det land, de oprindelig kommer fra, gør man det ikke.
Så siger det jo sig selv, at så ender folk med at blive her permanent, og det er det, vi ønsker at modvirke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen, om der er en grænse for, hvor længe flygtninge kan være i Danmark uden at komme i arbejde.
Hvor længe skal flygtninge opholde sig i lejre eller i asylcentre eller ude i kommunerne uden at måtte komme i arbejde?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Vi har jo sagt, at vi mener, at når folk kommer her og får en midlertidig opholdstilladelse, så skal de være på et statsligt asylcenter eller en flygtningelandsby, eller hvad man nu vil kalde det.
Og vi har jo så også sagt, at når de er der, så er vi sådan set åbne over for, at hvis hele systemet netop bliver pejlet ind på, at de skal være her midlertidigt og kan sendes hjem igen, hvis der så f.eks. er nogle af dem, der har nogle særlige kompetencer, hvis der er en virksomhed, der står og efterspørger lige præcis deres arbejdsmæssige baggrund, deres uddannelsesbaggrund, så kan man sagtens forestille sig en ordning, hvor de så kan søge om at komme ud på det danske arbejdsmarked. Der er også masser af praktiske gøremål på et asylcenter, som man skal få til at løbe rundt.
I dag er det jo sådan, at vi betaler Dansk Røde Kors og Dansk Flygtningehjælp og kommuner for at sørge for at få det til at løbe rundt.
Det kan de jo også selv være med til at hjælpe med til.
Så jeg mener egentlig, at hvis man ønsker at lave et system, hvor folk er her midlertidigt, indtil de kan vende hjem igen, så kan man også sagtens finde nogle metoder, hvorpå de i et eller andet omfang kan indgå på arbejdsmarkedet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-10:
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at det vil være en god idé, hvis flygtninge på asylcentre, inden de kommer ud i kommunerne, ikke er begrænset af en 10-timersregel, så så langt kan vi sagtens blive enige.
Det har jeg ikke hørt Dansk Folkeparti foreslå, men det kan vi jo eventuelt finde sammen om sidenhen.
Det, jeg så gerne vil følge op med, er at spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti har en plan for, hvad det må koste at opbevare, må man vel sige, flygtninge i en lang årrække.
Ordføreren svarede nemlig ikke på mit foregående spørgsmål om, hvor længe Dansk Folkeparti mente man skulle kunne opholde sig i de her lejre eller centre.
Hvor meget må det koste?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Spørgsmålet var jo ikke, hvor lang tid de må opholde sig i de her centre eller lejre, og derfor kunne jeg ikke svare på spørgsmålet – når nu det ikke var spørgsmålet – men nu skal jeg prøve at svare.
Jamen vi har ikke sat et loft, så udgangspunktet er, at det kan man jo være på ubegrænset tid.
Hvis man er det, jo kortere, jo bedre er det selvfølgelig, det er klart.
Men det kræver jo også, at man arbejder med andre ting i lovgivningen, eksempelvis at man gør det nemmere for udlændingemyndighederne at inddrage opholdstilladelsen og sende folk tilbage.
Hvis der er et sted i landet, hvor de kan være, så send dem da tilbage til det sted i landet.
Det kan også godt være, de skal rejse til et land i nærområdet og ikke til det land, som de lige præcis er flygtet fra oprindelig.
Så det kræver jo, at flere ting spiller sammen i lovgivningen, for at man kan få det til at fungere.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Vi ser i dag, hvordan op mod halvdelen af de ikkevestlige indvandrere og efterkommere står uden for arbejdsmarkedet.
De er endt der, hvor vi ikke ønsker at de skal være: langt fra arbejdsmarkedet, parkeret på offentlig forsørgelse.
Så ved jeg godt, at Dansk Folkeparti siger: Jamen integrationen er slået fejl, det kan vi se; det er en umulig opgave.
Det mener jeg så ikke er rigtigt.
De kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er bl.a. derfor, vi nu har indført den nye lave integrationsydelse og har baseret to- og trepartsforhandlingerne netop på egu, hvor der er lavere lønninger.
Således satser Venstre nu benhårdt på en ny og bedre vej frem mod integration.
Det handler om at få udlændinge og flygtninge i arbejde.
Man skal ud og møde danskerne der, hvor de er i dagligdagen.
Man skal ud og tale det danske sprog, opleve den danske kultur, den danske væremåde.
Og samtidig skal det selvfølgelig kombineres med, at vi ønsker at stramme maksimalt op, således at vi får reduceret antallet af asylansøgere til et minimum, så vi bedre kan integrere dem, der allerede er kommet hertil.
Således opretter vi nu integrationsgrunduddannelsen eller igu, som det er blevet aftalt i trepartsforhandlingerne.
Med den giver regeringen kommuner, virksomheder og udlændinge en langt mindre snørklet vej frem mod arbejdsmarkedet.
Hensigten er kort fortalt at gøre op med de mellemled og det bureaukrati, der i dag bremser processen med at få flygtninge og udlændinge i beskæftigelse.
Det er fornuftigt og prisværdigt, at regeringen og arbejdsmarkedets parter præsenterer den nytænkning, for det er præcis, hvad vi har brug for, hvis vi skal have en chance for at løse den kæmpe integrationsudfordring, som stat og kommuner står over for.
Med igu sender vi et signal om, at man skal bidrage til det danske samfund, hvis man kan.
Vi sender et signal om, at regeringen og arbejdsmarkedets parter er villige til at gøre deres del for at gøre reglerne mere fleksible og mindre bureaukratiske.
Sådanne tiltag vil Venstre altid bakke op om, og derfor støtter Venstre også dette lovforslag.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, jeg må godt nok sige, at jeg synes, det er mærkeligt at sammenligne Danmark med USA – med de helt forskellige historiske forudsætninger, der er.
Det må jeg sige, det forstår jeg faktisk slet ikke.
For det er klart, at der er forskellige udfordringer, om man er en velfærdsstat, som Danmark er, eller et indvandrerland som USA, hvor de faktisk også bruger indvandringen til at trykke lønnen, til at holde lønnen meget langt nede.
Der er simpelt hen bare nogle forudsætninger, der ikke passer sammen.
Og hvorfor har Venstre ikke nogen hjemsendelsesstrategi med hensyn til at få de her flygtninge tilbage igen, når der er fred i landet?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jamen jeg ønsker sådan set ikke at gøre flygtninge til indvandrere fra dag et.
Jeg ønsker, at flygtninge hurtigst muligt og mest muligt effektivt bliver sendt hjem til det land, de kommer fra, så snart der er fred.
Hvis der kommer fred i Syrien i morgen, ønsker jeg da, at alle syrere, der er her med flygtningestatus, bliver sendt hjem igen.
Men i det tidsrum, hvor de er i Danmark, vil det undergrave økonomien i vores velfærdssamfund, hvis det er sådan, at vi parkerer titusindvis af mennesker på tårnhøje ydelser.
I forhold til eksemplet med USA vil jeg sige, at jeg godt ved, det ikke er et hundrede procent perfekt eksempel, men min tanke med det er at sige, at integration godt kan lykkes, og at det, der ofte modarbejder integration og modarbejder at få folk ud på arbejdsmarkedet, er tårnhøje sociale ydelser.
Det er jo det, vi ønsker at gøre op med, også med integrationsydelsen.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Der må jeg så bare sige, at hvis integration er identisk med at komme ud på arbejdsmarkedet, har ordføreren ret, men det er jo ikke det, integration drejer sig om, heller ikke, når det gælder USA.
Det vil jeg altså bare sige.
Man bliver ikke en ordentlig amerikaner af bare at komme ud på det amerikanske arbejdsmarked.
Så enkelt er det altså ikke.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Hvordan man bliver en rigtig amerikaner, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men i forhold til dagpengespørgsmålet vil jeg sige, at vi har lavet en aftale med arbejdsmarkedets parter.
Den er landet, hvor den er, og den kan vi stå inde for.
Det vigtigste er, at man får folk ud på arbejdsmarkedet fra dag et, at de ikke sidder i måneder og bare modtager danskundervisning eller laver absolut ingenting, som vi har set før.
Den her aftale er så god, som den kan blive, og jeg støtter op om den.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg og Dansk Folkeparti kunne godt have tænkt os, at ordføreren havde brugt »flygtningeudfordringer«, for det er jo det, det drejer sig om.
Derfor vil jeg godt høre ordføreren for regeringspartiet, om man har tænkt sig at påbegynde et arbejde med en hjemsendelsesstrategi, og i givet fald, hvad sådan en skulle indeholde.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Jeg vil gerne vide, om hr. Martin Henriksen, i forbindelse med vi talte om en stor gruppe flygtninge fra Balkan, der kom til Danmark op igennem halvfemserne, anerkender, at da der så blev fred, så var der faktisk en større andel af dem, der var i arbejde, der tog tilbage, end af den gruppe, der ikke var i arbejde.
Anerkender hr. Martin Henriksen det?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Jamen hvis det fungerede på den måde, var der sådan set heller ikke noget problem, men det fungerer jo ikke på den måde.
Det er jo sådan set rigtig nok, at hvis man læser udlændingelovgivningen og den del, der handler om asyl, så er det jo en midlertidig opholdstilladelse, der gives, med mulighed for, at man kan inddrage opholdstilladelsen igen.
Problemet er bare, at det stort set aldrig sker.
Det er jo en håndfuld tilfælde om året, hvis overhovedet det, hvor man går ind og inddrager opholdstilladelsen med den begrundelse, at nu er der mulighed for at sende de pågældende tilbage.
Det er der mange forskellige forklaringer på, bl.a. er der bygget en stor integrationsindsats op omkring dem, når de kommer til Danmark, og derfor trækker det hele i retning af, at de skal være her permanent, stifte familie osv., det er den ene del af det.
Den anden del er, at de vurderinger, som man har fra Flygtningenævnet og Udlændingestyrelsens side, jo er meget restriktive, forstået på den måde at der næsten skal være, jeg var lige ved at sige, indført demokrati i et land, før man begynder at sende flygtninge tilbage.
Der kunne vi jo godt tænke os at sænke barren, sådan at hvis der f.eks. er mulighed for at sende folk tilbage til en del af landet, måske ikke den del af landet, som de oprindelig kommer fra, men det kan godt være, at der er fred i en del af landet, ja, så skal man selvfølgelig gøre det.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Jamen prøv at høre igen: Hvis vi skulle stå herinde i denne sal og fastlægge rimelige lønniveauer, var det jo bare en anden form for arbejdsmarked, vi skulle have i Danmark.
Det er jeg modstander af, og det er Socialdemokraterne modstandere af.
Det undrer mig egentlig også, at Enhedslisten og SF bruger den form for argumentation, som de gør, for det troede jeg da også at de to partier var modstandere af.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, jeg synes jo, at problemet med hele den her aftale er, at man simpelt hen sammenblander, hvad der på den ene side er indvandring, med, hvad der på den anden side er flygtninge.
Nu laver man så et forkromet forløb for flygtninge, hvor man gør dem til indvandrere fra dag et, hvor man sender dem ud i arbejde til en lav løn, en elevløn, i 2 år, og hvor de så efter de her 2 år kan få dagpenge.
Jeg synes, at det simpelt hen er helt tåbeligt, at det er den måde, man gør det på.
Altså, jeg forstår det faktisk ikke.
For det, der er formålet med hensyn til flygtninge, er, at de skal beskyttes, indtil de kan komme hjem til deres eget land.
Men med indvandrere er det noget andet, for de rejser for arbejdet.
Så man blander alting sammen.
Er det, fordi man forventer, at de her folk kommer til at blive her for tid og evighed?
For så synes jeg faktisk, at man skulle sige det til befolkningen.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Nej, det er bestemt ikke, fordi vi forventer, at de mennesker skulle blive her til tid og evighed.
Det er bestemt heller ikke noget, vi håber.
Vi håber selvfølgelig, at mange af dem kan vende tilbage til der, hvor de kommer fra, i en situation, hvor der er fred.
Det ved vi fra Balkan.
Så selv, hvis man som DF er ligeglad med integrationen, ligeglad med værdigheden, men kun har som formål, at de skal tilbage til der, hvor de kommer fra, ville det faktisk giver mening at støtte det her.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Det skal altså ikke være nogen hemmelighed, at jeg gerne så, at de mennesker, der allerede er kommet hertil, faktisk blev hjulpet i nærområderne i stedet for.
Men det, der jo er sagen, er, at de her folk yder Danmark og danskerne beskyttelse.
Er det uværdigt, at vi gør det?
Det, vi anholder, er jo, at hele det at være flygtning sammenblandes med det at være indvandrer, hvor man så begynder med hele den her arbejdsmarkedsintegration og allerede begynder at indsluse i forskellige velfærdsordninger, bl.a. dagpengeordningen, som er en national ordning for de danskere, der er her i landet.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Jamen uanset hvor mange gange det gentages af forskellige ordførere fra Dansk Folkeparti, bliver det jo ikke mere rigtigt.
Faktum er jo altså, at det er bedre for flygtninge at komme i arbejde, for deres egen skyld, for deres værdigheds skyld, synes vi, det er jeg udmærket klar over at Dansk Folkeparti nok ikke synes, men det er da også bedre for samfundsøkonomien.
Og jeg bliver nødt til bare at spørge om, hvor det egentlig er, I vil finde pengene til de overførselsindkomster, som de her mennesker så skal være på, hvis de ikke skal være i arbejde.
Hvis det er, at jeres ønske om, at de skal hjem igen, er så stort, hvordan kan det så være, at I ikke støtter det?
Når al erfaring tilsiger, at der er flere, der tager hjem, hvis de er i arbejde, end hvis de ikke er arbejde, hvordan kan det så være, at I ikke støtter det her?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren mikser de her begreber sammen, altså om det er en flygtning, der skal have beskyttelse i et midlertidigt tidsrum, indtil man igen kan vende hjem, eller det er en indvandrer, der skal integreres og være her varigt.
Det er, som om der er et flertal her i huset, der blander de her begreber sammen, og som tror, at alle skal integreres, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil man med den her beslutning komme tættere på at kunne sende folk hjem, eller vil man komme længere væk fra at kunne sende folk hjem?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Som jeg lige har refereret to-tre gange, tror jeg, vil man komme tættere på at kunne sende folk hjem.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Så det at integrere folk er altså at komme tættere på at sende folk hjem?
Det lyder jo fuldstændig, ja, jeg har ikke ord ...
Altså, at integrere er jo noget, man gør med folk, der skal være her varigt, men det er jo ikke noget, man kan gøre med folk, der skal sendes hjem, og som søger midlertidig beskyttelse.
Men ordføreren siger, at det er bedre for folk at komme i arbejde, og jeg vil så spørge: Hvor skal alle de her arbejdspladser komme fra?
Hvordan skal de alle de her jobs falde ned fra himlen?
Jeg har jo indtryk af, at ordførerens parti i hvert fald under krisen har keret sig meget om den mangel, der har været på arbejdspladser.
Hvem er det, der skal skubbes ud af arbejdsmarkedet?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Det er muligt, at hr. Peter Kofod Poulsen har svært ved at finde ord, og at han slet ikke kan forstå mit argument, men derfor vil jeg så prøve at gentage det en sidste gang.
Vi ved fra erfaringer fra dengang, vi fik mange flygtninge fra Balkan, at der af dem, der kom i arbejde, og som altså blev integreret – det, som ordføreren mener er det modsatte af at have mulighed for at komme hjem igen – faktisk var en højere frekvens, som tog hjem igen, end af dem, som ikke blev integreret, og som ikke kom i arbejde.
Og det er det, som hele vores argumentation bygger på i den henseende.