runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-06:
Tak for debatten.
Det er denne strategi for styrket innovation i den offentlige sektor, som vi meget gerne vil have mere fokus på, for det er faktisk en god strategi og nogle gode forslag til initiativer, regeringen har fået iværksat.
KL, Danske Regioner, arbejdsmarkedets parter og RTI har udarbejdet denne strategi for at styrke innovationen i det offentlige.
Hvis man virkelig synes, der er nogle gode anbefalinger i rapporten, hvad jeg synes der er, synes jeg, man skulle se lidt fordomsfrit på forslaget.
Det andet kritikpunkt, vi har hørt, er, at lovforslaget ikke har været sendt i høring.
Det har vi sådan set taget ad notam, og inden vi går i gang med udvalgsbehandlingen, iler vi med at få det i høring hos parterne.
Jeg ved ikke, om det er mig, der skal iværksætte det, men hvis det er mig selv, der skal sende forslaget ud, gør jeg det, så vi kan få nogle høringssvar til udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, fru Marianne Jelved var inde på det fuldstændig rigtige: Er det virkelig rigtigt, at vi ikke kan fremsætte forslag, hvis noget bliver evalueret?
Deponerer vi vores politiske handlekraft, fordi et eller andet bliver evalueret?
Evalueringen går jo ikke på, hvorvidt RTI også kan tage hånd om den offentlige innovation, det er jo en politisk beslutning, om vi synes, den ligger fornuftigt dér.
Det foreslås i strategien, det synes jeg er fornuftigt, og det er det, der ligger i forslaget.
Det er vigtigt, at vi får innovation også i det offentlige.
Det er vigtigt for væksten i samfundet, for ikke kun i det offentlige, men overalt i samfundet styrkes væksten af, at vi har en velfungerende og effektiv offentlig sektor.
Her skal vi selvfølgelig have innovation og udvikling, og vi skal også støtte den udvikling.
Eftersom vi har et velfungerende RTI, anser jeg det for en fordel, at vi lader Rådet for Teknologi og Innovation også tage sig af de offentlige investeringer.
Jeg sad på et tidspunkt i Socialudvalget, jeg har også siddet i en kommunalbestyrelse, og her hører man meget tit, at vi skal lære af best practices.
Det er selvfølgelig også rigtigt, hvis det kan lade sig gøre, men det kræver altså, at den kommune, der har fundet en meget innovativ måde at løse problemerne på, har mulighed for at dokumentere og videndele sine resultater, og derfor er det rigtig vigtigt, at vi også får innovative videncentre inden for det offentlige, og at vi får erhvervs-ph.d.er inden for det offentlige, så man kan dokumentere de gode erfaringer og dele de best practices, som jeg har hørt denne regering sige så mange gange er vejen frem for en mere effektiv offentlig sektor.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at debatten er blevet skudt ned med, at der foregår nogle evalueringer, og med den manglende høring.
Jeg håber, at man i udvalgsarbejdet kan se lidt mere positivt på forslaget, i og med at vi har tilbudt at sende det i høring med det samme.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for hr. Jesper Langballes understregning af, at det, vi taler om her, er fornuftigt.
Men det afholder os da ikke fra at skulle vente på en eller anden dato, og det er da formalisme, der vil noget.
Så kunne vi, som jeg sagde før, lige så godt argumentere for, at universitetsloven skal være urørt, indtil revisionen af den er tilendebragt og diskuteret, men sådan arbejder vi jo ikke.
Der er nogle ledige midler et sted.
Dem peger vi på, og vi mener, at den sag er rejst i mange forskellige sammenhænge.
Den kunne godt rejses i globaliseringskredsen - det er jeg enig i - men den er altså også rejst andre steder.
Vi har som parti tilsluttet os at bakke op bag den trepartsaftale, VK-regeringen har indgået, og det giver vel også os en mulighed for at blande os lidt i, hvordan man bruger midlerne, og hvordan man prioriterer.
Ikke at vi skal have ret, men vi har jo lov til at ytre os om det.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-06:
Jamen nu er det jo ikke mig, der siger, at det partout skal være globaliseringsmidler.
Det er fru Marianne Jelved, der forklarer den omstændighed, at de tre forslagsstillere vil bryde en seriøs og fornuftig køreplan, der bl.a. forudsætter en evaluering.
Det er fru Marianne Jelved, der begrunder det med, at det her jo ikke har noget med globaliseringen at gøre.
Nu har jeg altid syntes, at globaliseringspuljen var et fuldstændig idiotisk ord.
Jeg ved ikke, hvorfor pokker alt skal hedde noget med globalisering, når det drejer sig om simpelt hen at sætte god forskning i gang.
Det her drejer sig jo lige netop om de ting, vi sidder og drøfter i forligskredsen omkring globaliseringen, og så er det da en mærkelig formalisme at sige: Nej, nu har vi en helt anden kasket på, nu er det ikke globalisering, det her har noget med trepartsforhandlinger at gøre.
Skidt da med det, det vigtigste er, at vi snakker om noget fornuftigt.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Der er jo forskellige kasser at finansiere ting fra, og vi synes, det er beklageligt, hvis alle mulige gode ideer alle sammen henvises til globaliseringsmidlerne, for så går de midler jo til mange andre ting end det, vi i øvrigt vil.
Der er faktisk midler andre steder, som man godt kan begrunde bruges til denne konkrete sag, hvilket en del af mit indlæg gik på.
Det kan hr. Jesper Langballe jo kalde formalisme, men det er da et forsøg på at sige, at vi finansierer det fra et andet sted, så det ikke tages fra globaliseringsmidlerne, for vi mener, der er rigelig brug for globaliseringsmidlerne til professionshøjskolerne, erhvervsakademierne og universiteterne.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-06:
Det er så meget efter bogen, at jeg synes, der er tale om en argumentation, der rider på en formalisme, som ikke har meget med sund fornuft gøre.
Jeg vil gerne spørge fru Marianne Jelved: Hvorfor har de tre partier, der har fremsat det, egentlig ikke spurgt Dansk Folkeparti, om vi ville være med?
Det kunne man jo godt have gjort.
Vi er så ofte enige i forskningspolitiske spørgsmål.
Det skulle vel ikke være, fordi hovedideen netop er, at det er de tre partier, der marcherer arm i arm?
Men det er dog en mærkelig formalisme at sige, at det her ikke har noget med globalisering at gøre.
Nej, nu er vi i trepartsforhandlingerne, nu har vi en anden kasket på.
Sådan noget snak!
Det er de samme ting, vi sidder og taler om i globaliseringenskredsen.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Det Radikale Venstre er medforslagsstiller på det her forslag, fordi vi faktisk er rigtig meget optaget af at få innovation gjort til en naturlig del af den offentlige sektors arbejde, de offentlige institutioner.
Der er faktisk forslag, som regeringen fremsætter en gang imellem, som vi er enige i, og det vil vi da også gerne markere.
Det gør vi ikke sådan, som hr. Jesper Langballe udtrykte det, ved at vi laver et lovforslag for at undgå en høring.
Jeg synes, det er mere naturligt, at man tror på det, folk siger, når de siger noget her fra Folketingets talerstol, end at tillægge dem alle mulige mærkelige motiver.
Så nu sender vi det ud i en høring, bare for en ordens skyld.
Vi mener ikke, det er globaliseringsmidlerne, der skal finansiere trepartsaftalen som sådan eller regeringens kvalitetsreform.
Derfor har vi peget på finansiering via regeringens egne midler, som er afsat i kvalitetsreformen.
Det står jo folketingsmedlemmer frit for at fremsætte lovforslag og få dem behandlet her i Folketingssalen, så det mener jeg vi gør fuldstændig efter bogen.
Så vil jeg gerne understrege, at vi står med en kæmpe, kæmpe udfordring i den offentlige sektor.
Vi havde så sent som i går samråd om mangel på sygeplejersker.
Vi ved, at der mangler medarbejdere til alle kerneopgaverne i den offentlige sektor.
Vi ved, at der er brug for ny teknologi - vi anerkender de 3 mia. kr., der er afsat, som ministeren har henvist til flere gange.
Vi tror, det er rigtig klogt at gøre det på den måde.
Vi vil bare gerne også sætte innovation i gang, og vi tror faktisk, at der er en kæmpestor fordel i at få den innovation til at fungere i en sammenhæng, hvor der både er innovation i det private og i det offentlige.
Vi tror også, at den private virksomhed kan lære noget af den offentlige virksomhed - og omvendt.
Derfor synes vi, det er ganske klogt at lade Rådet for Teknologi og Innovation administrere også de midler, som vi foreslår her.
Uanset om det kommer igennem den her gang, vil vi prøve i andre sammenhænge at påvirke det i det her regi.
Men vi fremsætter faktisk også lovforslag om universitetsloven, selv om universitetsloven er til evaluering p.t.
Vi behandler L 147, som ændrer radikalt ved nogle forhold i universitetsloven, selv om den er til revision lige nu.
Det er jo ikke forbudt at gøre det, selv om Rådet for Teknologi og Innovation er til evaluering nu - vi kan jo sagtens bruge det stadig væk.
Så vi appellerer til den sunde fornuft og til, at man skal lade være med at tillægge os alle mulige mærkelige motiver.
Det er forhold, som man burde kunne acceptere.
Og vi har anvist finansiering, som er til rådighed, så der er ikke noget at tøve efter.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-06:
Jeg vil i hvert fald gerne bekræfte det første, men jeg står jo stadig væk tilbage med den her underlige fornemmelse af, at man enten er lidt misundelig over, at det var regeringen, der kom med den helt rigtige strategi for en kvalitetsreform, og at man egentlig gerne selv ville have siddet i regering og kommet med en sådan, og derfor prøver man med det her - eller også er det et spørgsmål om, at man skal overveje, om der skal være en tættere sammenhæng mellem den innovationsindsats, der er på det private område, og den, der skal være på det offentlige område.
Og hvis det er det sidste - ja, undskyld mig - så har jeg altså ikke været den eneste i dag, der ser en temmelig stor sammenhæng med globaliseringsforligskredsen, al den stund det er derfra, pengene kommer til det formål.
Så man må jo altså bestemme sig for, hvad det er, man vil.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-06:
Nu spørger ordføreren, hvorfor det ikke er blevet bragt ind i globaliseringsforligskredsen.
Altså, man blander tingene sammen ved at sige, at vi skulle have bragt det ind i globaliseringsforligskredsen.
Jeg gerne bede ordføreren bekræfte, at det, der ligger til grund for den strategi, der er udarbejdet - den målsætning om, at man skal udbrede innovationen til også at omfatte den offentlige sektor - er noget, der er meget klart formuleret i trepartsaftalen, noget, der er klart formuleret i kvalitetsreformen.
Det vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte, så vi kan få aflivet det der med, at vi ovre i globaliseringsforligskredsen nu skal sidde og finde penge til løfter, som regeringen har givet i trepartsforhandlingerne og til kvalitetspuljen.
Det vil jeg bare gerne have bekræftet stille og roligt.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-06:
Jeg skal gøre det relativt kort.
Det er et sympatisk forslag, og jeg vil faktisk sige, at om sagen selv vil der formentlig være nogenlunde enighed bordet rundt.
Regeringen har da også lagt op til, at innovationstiltagene for erhvervslivet skal udvides til de offentlige institutioner, ligesom det, som nævnt, fremgår af vores fælles globaliseringsaftale.
Og dertil kan jo så lægges, at tanken - som det også har været nævnt - støttes af hele det faglige organisationsliv.
Men derimod må jeg sige, at jeg synes, det er en mærkelig timing.
Vi venter på ministeriets evalueringsrække af den eksisterende ordning, og vi ser frem til, at forligskredsen efterfølgende skal drøfte en sådan udvidelse.
Den strategi, som ministeren satte i gang for innovation i den offentlige sektor, var der jo altså ikke tidsmæssigt mulighed for at få med i globaliseringsforhandlingerne. Så vi kan ikke støtte forslaget.
Og vi kan ikke lade være med at more os lidt over den der hjælpende hånd, som oppositionen vil give regeringen.
Mens vi venter på, at en fornuftig køreplan skal køre igennem 2009, så vi kan få det her seriøst gennemdrøftet, ser man pludselig, at nu marcherer rød stue.
Det er simpelt hen det, der er formålet med det hele.
Det er jo ikke at opnå det mest saglige resultat - det mest saglige resultat får vi jo, som alle forventer, ved at drøfte det her i forligskredsen.
Så har jeg undret mig lidt over, hvorfor det er fremsat som et lovforslag og ikke som et beslutningsforslag - jeg ved ikke, hvad forklaringen er, men det kan vi måske få at vide.
Er det simpelt hen for bevidst at undgå en høring?
Det var ordene.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-06:
Jeg synes faktisk, at det er fru Charlotte Dyremose, der taler udenom, fordi fru Charlotte Dyremose skulle forholde sig til indholdet i det her lovforslag, og hvis det kan hjælpe på processen, og hvis det kan gøre, at De Konservative vil bakke op om det her forslag, vil vi meget gerne være med til at sende det i høring.
Det synes jeg vi skal gøre, for så kan det være, at vi kan få en seriøs debat om indholdet i forslaget på baggrund af det.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-06:
Jeg synes, at fru Kirsten Brosbøl taler fuldstændig udenom.
Jeg kan slet ikke forestille mig en situation, hvor regeringen vil fremsætte noget, og så kommer vi ned i Folketingssalen og siger: Jamen vi har talt med alle de berørte parter, og de synes, det er en god idé, så nu skal I bare høre, her kommer lovforslaget, ingen høringsproces, intet er gjort på forhånd.
Jeg kan på ingen måde forestille mig, at fru Kirsten Brosbøl ville synes, at det var i orden.
Men skal jeg forstå det sådan, at hvis bare fru Kirsten Brosbøl synes, at det er en god nok idé, er det helt i orden ikke at køre den demokratiske proces, som en høringsfase er, inden man gennemfører et lovforslag?
Det er da godt nok dybt rystende, og så kan man da for alvor håbe, at Socialdemokraterne og fru Kirsten Brosbøl aldrig kommer i regering, for det er da i den grad bare at holde fast i det, man synes, og ikke lytte til bl.a. relevante høringsparter.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-06:
Det er bestemt ikke tilfældet, at vi vil fremsætte lovforslag om alle de løfter, som regeringen ikke selv er i stand til eller vil indfri på alle mulige forskellige områder.
Vi synes, at den her strategi er rigtig, rigtig fornuftig, og derfor har vi tilladt os at hjælpe regeringen lidt på vej med det her lovforslag, som konkret vil gå ind og opfylde nogle af de ting, som står i den strategi.
Vi er meget optaget af at få udbredt innovationsindsatsen til den offentlige sektor.
Vi synes, der er rigtig god grund til også at se på innovation i det offentlige, og derfor har vi fremsat det her forslag, som jo i øvrigt bakkes op af alle trepartsaftaleparterne, som vi jo alle sammen er blevet gjort opmærksom på.
Så jeg synes, at den ligger lige til højrebenet.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Nej, men lad os dog så komme i gang.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor ministeren vil bruge det faktum, at der skal evalueres på beslutninger truffet i 2006 og 2008 om globaliseringsmidlerne, når de globaliseringsmidler jo ikke retter sig mod innovation af den offentlige sektor som sådan.
Samtidig med det har der været trepartsforhandlinger.
Det er jo en form for høring, der bakker fuldstændig op bag det her, og jeg kan betro ministeren, at jeg har fået kendskab til, at en række formænd lige fra AC til KL og LO er dybt begejstrede for lovforslaget her, fordi de finder, det faktisk er en udmøntning af noget af det, der blev indgået aftale om i trepartsforhandlingerne.
Jeg har meget svært ved at forstå, at evalueringen og manglende høring skal forhindre en positiv behandling af forslaget her.
Helge Sander (V), 2009-05-06:
Jamen det synes jeg da er ret let at svare på, for i mit svar gjorde jeg temmelig meget ud af, at det synes vi er vigtigt.
Jeg nævnte fem, seks, syv forskellige områder, hvor vi har lagt meget vægt på, at der sker denne innovation, og jeg vil fastholde, at det skal vi også fortsat gøre.
Et meget, meget overset område er arbejdskraftbesparende teknologier, hvortil der er afsat 3 mia. kr.
Netop i dag har jeg fået resultatet af første ansøgningsrunde, hvor man ser en række meget konkrete, måske lavpraktiske, men innovative forhold, som man sætter i gang, og det behøver jo ikke ske gennem Rådet for Teknologi og Innovation.
Det kan fint ske på alle andre måder, f.eks. som her gennem en aftale, der er indgået af og styret fra Finansministeriet, fordi det drejer sig om 3 mia. kr., der er afsat på finansloven, så jeg kan ikke se, der er noget til hinder for det.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-05-06:
Jeg vil gerne sige til fru Sophie Løhde, at jeg faktisk opfattede budskabet fra Venstre overordentlig positivt.
Så jeg oplevede slet ikke, at der blev trukket noget tilbage, men jeg registrerede bare, at det sædvanlige drilleri herinde i salen åbenbart skal med i hver eneste sag.
Det var så bare lige det, jeg registrerede.
Når jeg i den her sammenhæng har valgt i forhold til det konkrete forslag at tage udgangspunkt i det materiale, som har været på den pågældende camp, hvor Sundhedsstyrelsens tal var en væsentlig del af det, var det, fordi det var der en accept af.
Jeg kunne - det medgiver jeg faktisk fru Sophie Løhde - også godt acceptere, at det er sådan, at selv ting, hvor vi ved, at der på sigt godt kan være en besparelse, som hovedregel kræver en eller anden form for igangsætning.
Den form for igangsætning var jeg såmænd villig til at diskutere, enten i form af at vi sagde ja til det her udgangspunkt, oplægget til kommunerne, eller at vi fandt noget andet.
Hvis vi skal gøre det i satspuljeforhandlingerne, er det da helt fint for mig, for vi synes faktisk, at det arbejde, der foregår i satspuljeforhandlingerne blandt alle partierne, foregår pænt og ordentligt og sobert til gavn for de mennesker, der faktisk har brug for vores hjælp.
Sophie Løhde (V), 2009-05-06:
Ja, det er måske også lige så meget for at understrege, når jeg siger, at vi er enige i målet, men ikke i midlerne, er det jo det grundlæggende i forhold til, hvad det er for en tillid, vi også har til kommunernes ansvar, og herunder også muligheder for at tilvejebringe de nødvendige tilbud.
Det er derfor, at jeg også - synes jeg selv - gav en positiv ordførertale, hvor jeg sagde, at jeg er åben over for, at vi i satspuljeforhandlingerne drøfter de her spørgsmål videre.
Så jeg er lidt ked af, at det bliver opfattet som værende et skridt tilbage frem for et skridt i den rigtige retning.
Med hensyn til spørgsmålet om økonomien i forslaget, som jeg kan se at ordføreren fra Socialistisk Folkeparti også dvæler ved at jeg kom ind på i min ordførertale, har jeg ikke på noget tidspunkt forfægtet, at der på sigt kan være tale om en besparelse.
Det, jeg blot pointerer, er jo, at for at løbe et givent tilbud i gang indebærer det jo formentlig også, at der skal tilvejebringes nogle midler til de engangsudgifter, det koster at løbe et tilbud i gang.
Er ordføreren fra Socialistisk Folkeparti ikke enig i, at det vil koste noget at løbe det i gang fra dag et?
Ellers skulle ordføreren fra Socialistisk Folkeparti jo have skrevet, at forslaget er udgiftsneutralt, men måske alligevel kunne indbringe en besparelse på sigt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-06:
Nej, vil jeg sige til fru Vivi Kier, det er jo ikke det, jeg siger.
Her er der jo ikke tale om enkeltsager, her er tale om en stor gruppe af børn, der er i klemme, måske fordi forældrene ikke vil lade sig behandle.
Nå ja, men hvad gør vi så?
Hvad gør vi så?
Det er jo det, vi skal diskutere stille og roligt.
Det er rigtigt, at alkoholbehandlingen ligger i Sundhedsudvalget, men det, der skal til her, er jo en indsats af en anden karakter end bare en alkoholbehandling.
Og derfor er det bare, jeg spørger.
Det kan ikke nytte noget, at vi lader, som om det her kun er et sundhedsspørgsmål; det er altså et bredere spørgsmål.
Så vil jeg sådan set
bare appellere til, at vi prøver at tage en rimelig diskussion om, hvad vi kan gøre her.
Jeg vil ikke lovgive i detaljer, men jeg vil bare sikre, at kommunerne har de redskaber, der skal til, for at de kan tage sig af de børn, der bliver omsorgssvigtede, fordi deres forældre er alkoholikere.
Vivi Kier (KF), 2009-05-06:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det skal ligge i det ene eller det andet udvalg, men jeg tror nu faktisk, at alkoholbehandling ligger i Sundhedsministeriet, og derfor bliver forslaget behandlet rigtigt.
Men jeg hæfter mig ved, at fru Lone Dybkjær så siger, at børn selvfølgelig skal have ret til den familie- og helhedsorienterede indsats.
Jamen, det har de allerede i dag.
Men hvad gør man ved de forældre, som så ikke vil behandles og ikke vil ud af deres misbrug?
Der er det jo rigtig, rigtig godt, at kommunerne så tager hånd om de her børn - det er der et system, der skal.
Jeg skal som den første medgive, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi oplever nogle enkeltsager, men jeg troede faktisk ikke, at fru Lone Dybkjær sådan ville lave lovgivning på baggrund af enkeltsager.
Men det forstår jeg så skal være den ny politik i fremtiden.
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-06:
Det mener jeg mildt sagt er en grov fordrejning af det, jeg sagde.
Jeg sagde bare, at vi ikke ubetinget kan stå og sige, vi har tillid til kommunerne - at de laver tingene alle steder, at de har de rette redskaber alle steder.
Nu er det bare det, at vi har frygtelig mange sager og har haft frygtelig mange sager om børn, der virkelig har været misbrugt og alt muligt andet, og hvor kommunerne har svigtet.
Det er bare derfor, jeg siger, at man ikke bare kan sige, at man skal have generel tillid til kommunerne.
Vi har også generelt tillid til kommunerne og de kommunale medarbejdere, men vi må jo også sige, at de somme tider svigter.
Sådan er det.
Så er så spørgsmålet, om kommunerne her har fået tilstrækkeligt med redskaber til at kunne tage sig af de børn, der er blevet omsorgssvigtet, fordi de har alkoholiserede forældre.
Og det synes jeg bare er det, vi stille og roligt skal diskutere i udvalget.
Det ligger jo så i Sundhedsudvalget, fordi det er sundhedsministeren.
Spørgsmålet er, om det er det rigtige udvalg.
Vivi Kier (KF), 2009-05-06:
Jeg blev altså nødt til at rejse mig, for jeg var næsten lige ved at falde bagover i stolen.
Nu har fru Lone Dybkjær og jeg stået mange gange i den her sal og debatteret, og jeg har igen og igen hørt fru Lone Dybkjær udtrykke, at det også er forfærdeligt, at vi andre ikke har tillid til nogen mennesker.
Jeg har tillid til kommunerne, ja, og jeg oplever også sager, hvor de svigter, ja, men betyder det, fru Lone Dybkjær gerne vil frem til, at vi nu skal helt ned i petitesser, og at kommunerne overhovedet ikke selv skal tage ansvar for nogen ting - vi løfter opgaverne tilbage?
Jeg har altså i bund og grund tillid til kommunerne, og, ja, vi oplever svigt en gang imellem, og det må vi så gøre opmærksom på og finde en løsning på.
Men tillid til nogen kommunale mennesker har Det Radikale Venstre åbenbart overhovedet ikke.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-06:
Jo, det er sådan set korrekt, men ikke desto mindre ser vi jo også den her regering komme med forslag, hvor man allerede har indregnet besparelser på det, som man sætter i gang, og dermed har man også indhentet finansieringen på baggrund af, at man forventer, at nogle besparelser skal komme år et, år to eller år tre.
Så på den måde synes jeg ikke, der er noget nyt i det her forslag i forhold til nogle af de ting, vi har set fra regeringens side, og i forhold til den mistænkeliggørelse, som ordføreren nu prøver at lægge ind i det.
Sophie Løhde (V), 2009-05-06:
Ordføreren pointerer det jo netop selv, når hun siger midler til igangsættelse.
Og hvis det kan tilvejebringe en økonomisk besparelse på sigt, så er jeg da sikker på, at vi alle sammen synes, at det er fornuftigt.
Men er det ikke korrekt, at det ikke fremgår af forslaget, at det er finansieret, og at der er fundet midler til at igangsætte det her projekt?
Man kan jo sige, at det ellers ville svare til, at vi i morgen sagde, at alle danskere skal tilbydes et rygestopkursus, og at det i øvrigt overhovedet ikke koster noget, heller ikke at igangsætte det, fordi vi ved, at det, at flere så holder op med at ryge, sparer samfundet for udgifter på sigt.
Ville det ikke også indebære en startomkostning for samfundet at igangsætte et givent tilbud?
Det kan jo så sammenlignes med det her, hvor der er tale om en eventuel udvidelse af de eksisterende tilbud.