runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-14:
Jeg skal nok lade være med at ønske godt nytår og alt det.
Det er der så mange andre der har gjort.
Først og fremmest synes jeg, at der måske er grund til at kvittere for, at vi vel har fået det første virkelig seriøse eksempel på, at den her spørgesession faktisk virker.
Der kommer noget ud af den.
Vi har jo fået hele den her sag om børnechecken og den måde, regeringen har administreret på, frem i lyset ved nu tre gange at konfrontere statsministeren.
Først nu er der tilsyneladende blevet indkaldt til nogle forhandlinger engang i januar.
Grundlæggende må jeg bare stå på den her side og konstatere – og jeg kan bekræfte, at vi i den her sag står på samme side som Enhedslisten, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti – at man fuldstændig har ignoreret et flertal i Folketinget, siden man blev gjort opmærksom på problemstillingen.
Man har intet foretaget sig, og det er jo det, der er det grundlæggende problem.
Hvis det viser sig, at vi skal administrere på den her måde, så skal vi administrere på den her måde, men problemet er, at man ikke har rådført sig med Folketinget, og det har vi trods alt fået frem gennem de her spørgsmål.
Det synes jeg sådan set er en gevinst for folkestyret.
Vil statsministeren redegøre for, hvordan hun ser på, at finansministeren peger på, at hvis man gennemførte nulvækst i den offentlige sektor, ville der netto komme 14.000 flere i beskæftigelse i Danmark?
Beskæftigelsen ville blive forøget med 14.000, hvis vi gennemførte nulvækst.
Når man tager højde for mindre vækst i den offentlige sektor og lægger den samlede øgede vækst i den private sektor til, giver det netto 14.000 ekstra arbejdspladser.
Hvorfor vil regeringen ikke være med til at skabe de 14.000 nye arbejdspladser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at de her job er helt almindelige job, som lægger sig oven i det, man ellers gør.
Det er jo ikke nogle job, som ville være blevet udført, hvis man ikke havde de her nyttejob.
Og det er det, der er det vigtige ved dem: Man modtager sin kontanthjælp, og så bidrager man også med en konkret opgave til samfundet.
Hvad er det, fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten kan have imod, at man siger til mennesker, som er på kontanthjælp: Vil du ikke være med til at løfte den her opgave?
Det er derfor – det er noget, vi har ment i lang tid – at det er bedre at være til nytte for samfundet og udføre en konkret opgave end ikke at være det.
Det er bedre for samfundet, og det er bedre for den enkelte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-01-14:
Jeg ville synes, det ville være så godt, hvis regeringen sørgede for at skabe arbejdspladser, gerne med rengøring, gerne med havearbejde, til de mange mennesker, der går ledige.
Men jeg synes godt nok, det er noget jobsnobberi, at man, hvis man bliver sat til at gøre rent på gader og stræder, sørge for, at vores parker bliver holdt, så ikke skal have den samme løn som de kollegaer, der har det som et ordinært job.
Altså, det arbejde er åbenbart ikke fint nok; nogle kommer, vil jeg sige til statsministeren, til at arbejde for 35 kr. i timen før skat – 35 kr. i timen før skat for at gøre rent, for at passe vores parker.
Jeg synes, at det at passe parker, det at gøre rent er rigtigt arbejde, og derfor synes jeg også, at man skal have en rigtig løn for det, og jeg synes, at man, når man udfører det arbejde, skal have rettigheder – det andet er lønpresseri.
Det her med, at betalingen for et nyttejob kommer til at være på omkring 35 kr. i timen for unge kontanthjælpsmodtagere – det er før skat – synes jeg jo bl.a. er interessant, fordi hr. Claus Hjort Frederiksen for ikke så længe siden kom med et forslag om et lavtlønsarbejdsmarked med en timeløn på 40 kr., et forslag, som Socialdemokraterne afviste og kaldte social dumping.
Hvad er forskellen? vil jeg spørge statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Det er mennesker, der er på kontanthjælp, og som får mulighed for at løse nogle konkrete opgaver, som får mulighed for at være et sted hver dag, hvor man indgår i teams sammen med andre, indgår i et fællesskab, hvor man løser konkrete opgaver.
Vi kan ikke bare oprette nye stillinger til de her mennesker – det er jo dybest set det, fru Johanne Schmidt-Nielsen taler om – men det handler om: Hvis man er på kontanthjælp og man får en ydelse af samfundet, er det så så urimeligt, at man også løser en konkret opgave for samfundet?
Jeg synes ikke, det er så urimeligt et bytte, og jeg tror dybest set, at det er bedre for samfundet, men hvad der er endnu vigtigere, er – synes jeg – det, at vi tager hvert enkelt menneske alvorligt, fordi vi siger: Du kan også være med til at løse en konkret opgave.
Så kan jeg forstå på fru Johanne Schmidt-Nielsen, at hun synes, vi bare skal oprette en hel masse nye stillinger.
Men sådan kan økonomien jo ikke hænge sammen, og derfor er det enkle spørgsmål, som man skal svare på: Er det egentlig ikke meget rimeligt, at mennesker, der får kontanthjælp, også til gavn for dem selv, bliver en del af samfundet og løser en opgave, der er til nytte for samfundet?
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Det er jo en ren tilståelsessag fra ministeren nu her.
Man siger, at man ikke kunne love noget, for alt var betinget af det ene og det andet og det tredje.
Jeg kan da godt forstå, at der er nogle vælgere, der synes, at de er blevet taget lige lovlig meget ved næsen.
Det, ministeren sagde før valget, var, at alt det her bliver gennemført.
Jeg kan godt forstå, at de føler sig snydt.
Så er det jo en ren tilståelsessag, at ministeren i den grad svømmer rygcrawl og siger, at det var betinget af alt muligt, og at man heller ikke kunne, og sådan noget.
Jeg tror, at den pensionist, der blev lovet flere tusinde kroner om året, hvis I kom til, føler sig rigtig godt og grundigt taget ved næsen og gerne ville have hørt erhvervs- og vækstministerens forklaringer før valget.
Det gælder også dem, han giver her i dag, om, at det var betinget af alt muligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Tillad mig at spørge: Findes der sådan en særlig spørgerskole, hvor det fineste, man kan sige, er »en ren tilståelsessag«?
Er det sådan et kursus, man er på i Venstre?
Er det et kursus, hvor man skal sige det hele tiden?
Jeg tænkte bare på, at det er en underlig form for udspørgen.
Men spændende er det.
Den pensionist, som i øjeblikket kan glæde sig over at få flere penge som følge af regeringens politik, kan både glæde sig over, at Socialdemokratiet gik til valg på det program, og kan glæde sig over, at vi nu har gennemført, at en pensionist kan få flere penge hvert eneste år.
Og vedkommende kan også næste gang roligt stemme på Socialdemokratiet, fordi vi selvfølgelig varetager især de dårligst stillede pensionisters vilkår.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Vi giver det alligevel et skud mere.
Ministeren kan tale i tåger, så længe han vil, men jeg synes – når vi har stillet nogle spørgsmål om, hvorvidt ministeren er enig i finansministerens beregninger – at Folketinget fortjener at få et rigtigt svar fra ministeren.
Det kan da ikke passe, at regeringen i den offentlige debat skal komme med to forskellige bud på så vigtig en plan.
Det har jo fyldt utrolig meget, og jeg tror, der er rigtig mange vælgere, der har stemt efter, hvad Socialdemokraterne og SF gik rundt og sagde før valget.
Er ministeren så enig i, at »Fair Løsning« er underfinansieret med op til 39 mia. kr.?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg tror, at man må sige det sådan, og jeg tror også, at jeg gav det svar til den foregående spørger: Jeg har sådan set meget respekt for de beregninger i Finansministeriet.
Jeg støtter derfor fuldt ud finansministerens indstilling i den forbindelse.
Det er også derfor, at vi lagde bånd på os selv og sagde, at vi som opposition gør det ud fra vores bedste skøn, fordi vi ikke sidder og har regeringsapparatet.
Så laver vi vores økonomiske skøn og prognoser.
Og vi vil da gerne bestå den prøve, det er at sørge for, at Finansministeriets beregninger holder vand, før vi aktiverer udgifterne.
Det er jo det, vi har pålagt os selv, i forbindelse med at vi har indført et forsigtighedsprincip.
Så vi har masser af respekt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Det sidste, ministeren sagde, var jo interessant, for Finansministeriets vurdering ligger jo, før der er valgkamp, og så må ministeren lige genopfriske min hukommelse: Hvad var meldingen fra Socialdemokratiet, da Finansministeriet lavede den vurdering?
Det var ikke: O.k., nu må vi vist lige gå det efter i sømmene.
Nej, det var, at det var tendentiøse beregninger og politisk bestillingsarbejde, og det kunne man slet ikke bruge til noget.
Hvorfor sagde man så ikke åbent og ærligt til danskerne: O.k., der var vi lige lidt for hurtige på aftrækkeren; vi er nok nødt til at revurdere vores løfter til danskerne.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg vil jo nævne, at det, vi sagde meget klart i valgkampen – det vil jeg godt erindre ordføreren om – var, at vi indførte et forsigtighedsprincip om, at skulle pengene ikke være der, blev der ikke aktiveret udgifter.
Men bare igen et eksempel.
Mange af de forslag kommer jo an på en nærmere prøve, men igen med hensyn til vores forslag om at få folk hurtigere igennem uddannelse viste det sig, at vores beregninger faktisk holdt stik, fordi vi mener og mente i vores beregninger og alt muligt andet i det grundlag, vi havde med vores økonomer og vores modeller, at det kunne give det provenu.
Da vi efterfølgende så gennemfører et sådant forslag i regeringen, jamen så giver det faktisk næsten på komma, hvad vi i sin tid havde aktiveret i forhold til vores økonomiske plan.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Mener ministeren, at den vurdering af »Fair Løsning«, som blev foretaget af VK-regeringen, og som finansministeren har henvist til, er retvisende, og vil ministeren i modsat fald bede finansministeren foretage en ny vurdering?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Det er sådan, at jeg ikke beder nogen om at foretage nogle beregninger.
Det ligger ikke under mit ressort at redegøre for det her.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Det er jo ret interessant, at ministeren ude i den offentlige debat på tv-stationer og andet kan gå rundt og sige, at det er fuldt finansieret, og at alt, hvad man lovede før valget, lovede man alligevel ikke rigtigt, for der var en masse forudsætninger, men når vi så har ministeren i Folketingssalen og ministeren er under ministeransvar, er det, vi ser, rygpadling af dimensioner.
Det synes jeg skriger til himlen.
Jeg synes, ministeren skal revurdere sin måde at argumentere på, når han er uden for Folketingssalen, så den stemmer overens med den argumentation, han kommer med, når han er underlagt ministeransvar.
Det synes jeg vil klæde ministeren.
Jeg synes, at debatten i dag er lidt ærgerlig, for jeg havde egentlig håbet, at vi kunne have fået nogle klare svar fra ministeren.
I stedet for har vi fået en masse undskyldninger og også erkendelser af, at alle de løfter, man gav før sidste valg, var belagt med alle mulige betingelser – betingelser, som jeg ikke tror at alle danskere var klar over.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Så må spørgeren have været blandt den skare af mennesker, som man nede på min egn kalder rimelig fatsvage, hvis det er, at han ikke har opfattet, at der i sin tid var blevet indlagt et forsigtighedsprincip.
Det har vi meget, meget tydeligt sagt, det kommunikerede vi meget, meget klart ud i valgkampen, så jeg tænker, at det kan være meget, meget få mennesker, der ikke har fået øje på det.
Derfor tænker jeg, at det har været almindelig oplyst, at det har været grundlaget for den måde, hvorpå Socialdemokratiet, og på det tidspunkt også SF, gik til valg.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Det kan godt være, at jeg er langsommere end gennemsnittet, men lad os så lade vælgerne vurdere det.
Om de føler sig snydt eller ej, er en vurdering, jeg egentlig trygt vil overlade til vælgerne.
Men jeg vil spørge ministeren om noget, for man havde jo mulighed for at justere »Fair Løsning«, før valget kom.
De her beregninger blev lavet før folketingsvalget, og hvis beregningerne fra Finansministeriet gør så stort et indtryk på ministeren, at man simpelt hen smider det hele over bord, hvorfor gjorde man så ikke det før valget?
For der havde man præcis de samme tal, som ministeren sidder med i dag og vi debatterer i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Det bygger på en forkert præmis om, at det hele er smidt ombord.
Det er det jo ikke.
Vi er meget glade for det, som jeg også redegjorde for i starten af spørgetiden, nemlig hele den erhvervs- og vækstpolitik, som lå i »Fair Løsning« – noget, som interesserer mig en del for tiden.
Der er masser af konkrete forslag fra »Fair Løsning«, som også går igen i forhold til regeringens politik.
Det er vi utrolig glade for.
Så det synes jeg kun vi kan være rigtig glade for.
Hvis man vil spørge finansministeren om finansministerens svar, må man gå til finansministeren.
Sådan er det.
Jeg har vist været inde på et par gange, om »Fair Løsning« var underfinansieret.
Det er jo klart, at stiller man sig op og spørger, hvad der kan komme ud af en times mere arbejde, som vi fremlagde for vælgerne, så er svaret, at der kan komme alt fra 0 kr., hvis det ikke bliver til noget, til 15 mia. kr., hvis det bliver til noget.
Det er jo et skøn.
Alt afhænger jo af, om det bliver realiseret.
Så kan man på et tidspunkt begynde at måle på, hvad effekten faktisk er.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-15:
Tak for det.
Jeg hørte før ministeren udtale, at han principielt altid er enig med sin finansminister, og det er jo rart.
Derfor vil jeg også spørge ministeren, om ministeren er enig i, at man skal holde, hvad man lover, også selv om der er et valg, der står mellem løftet og der, hvor det kan blive til en realitet.
Når jeg nu spørger – og nu håber jeg altså ikke, at ministeren beskylder mig for at være fatsvag, for det synes jeg jo er et uheldigt ord at bruge i Folketingssalen – så skyldes det jo, er, at jeg i høj grad kan følge min kollegas, hr. Mads Rørvigs, opfattelse og tanker om, at nogle vælgere måske føler sig en anelse skuffede over i »Fair Løsning« at være stillet mælk og honning i udsigt, og når det så kom til stykket, at have fået et blåt reformkatalog, hvor regeringen jo har fundet ualmindelig stor inspiration til at gennemføre sine reformer i vores valgløfter og i de beregninger, som vi har foretaget af diverse reformer i Finansministeriet.
Jeg er jo ikke skuffet, for når man ikke har så høje forventninger, er der ingen grund til at blive skuffet, men det kunne være interessant, hvis ministeren kunne komme med en kommentar til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-15:
Så vidt jeg er orienteret, har Danske Bank, som jo ejer Realkredit Danmark, i 2011 og 2012 trukket 3 mia. kr. ud til udbytte fra realkreditten.
Det er da i hvert fald et pænt beløb, må man sige.
Nu siger ministeren selv, at bidragssatsen ikke udgør noget særlig stort beløb, men det er det, når man begynder at gøre op, hvad man betaler månedligt og årligt.
Nogle har haft en stigning på over 100 pct. i deres bidragssats, og det er i en almindelig dansk husholdning både 1.000 kr. og 1.500 kr. om måneden, man har fået af ekstraudgifter, og det er altså mange penge for de fleste.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg var forud for sidste valg politisk ordfører for Socialdemokratiet, og jeg kan huske, at jeg i ganske mange af de debatter, der var op til valgkampen og under valgkampen – jeg havde indtryk af, at den valgkamp varede meget lang tid – meget tydeligt sagde, at hvis man stemte på os, kunnne man forvente mere og hårdere arbejde og højere skatter.
Det var ikke sådan, at jeg lovede, at nu skulle man bare slappe af, og at vi ville lette noget her og der og alt muligt andet.
Vi var meget, meget direkte og ærlige i vores argumentation.
Krisen var så dyb, at alle fik lov til at betale, og der var ikke nogen nemme veje.
Jeg erindrer, at jeg gang på gang har stået og sagt det.
Jeg synes ikke, at det er at bilde folk ind, at de ville få mælk og honning, egentlig tværtimod.
Spørgeren skal ikke forstå det sådan, at jeg negligerer, at bidragssatsen er steget, og at det kan være mange penge.
Jeg siger bare, at hvis man ser historisk på, hvor høj den korte rente og den lange rente har været, og så ser på, hvad folk, som har realkreditlån, har skullet betale for produktet, så er det ikke helt tosset, fordi renten har været så ekstremt lav.
Jeg vil bare sige, at i forhold til bidragssatserne har jeg en forventning om, at de kommer ned igen, når pengeinstitutterne er polstrede.
Når pengeinstitutterne på et tidspunkt bliver så solide, at de ikke er i fare længere, så regner jeg også med, at konkurrencen indtræder og at bidragssatserne går ned.
Jeg har i hvert fald på et tidspunkt tilkendegivet offentligt, at jeg ellers vil invitere dem på en tør kop kaffe, hvis det ikke sker.
Så må vi se, hvad der sker i den forbindelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Tak, formand.
Hvad agter ministeren at gøre for de borgere, der har oplevet store personlige og materielle konsekvenser af stormfloden i december 2013?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Vi har i regeringen fulgt konsekvenserne af stormfloden den 5.-6. december 2013 nøje, og jeg er enig i, at det har været en meget, meget kedelig begivenhed for ganske mange mennesker.
Det er også derfor, det er godt, at vi i dag har den ordning, som vi har, og som træder i kraft, når den her slags katastrofer indtræder.
Og det er så stormflodsordningen, jeg taler om her.
Ordningen betyder jo, at de skadelidte har mulighed for at søge erstatning for en række af de indtrådte skader.
Helt praktisk er det forsikringsselskaberne, som modtager og behandler anmeldelser om skader dækket af ordningen og efterfølgende sørger for, at der udbetales erstatning efter de i loven fastsatte regler.
Det er selvfølgelig ikke enhver skade, der er dækket.
Det er således som udgangspunkt alene direkte skader som følge af stormfloden, der dækkes.
Indirekte tab som f.eks. genhusning, drifttab, sætningsskader og skimmelsvamp er således ikke omfattet af ordningen. Vi har fået analyseret den seneste stormflod og storm, og hvor ordningen oprindelig var sådan indrettet, at den meget tog sigte på, at det var sommerhuse, Vestkysten og andet, der kunne blive ramt, har man denne gang set, at der også er helårsbeboelser, som i meget, meget stort omfang er blevet ramt af den her stormflod.
For at afhjælpe situationen for de familier, som har et særligt genhusningsproblem, har jeg derfor også taget initiativ til at udvide stormflodsordningen, således at den også omfatter rimelige omkostninger til genhusning, opmagasinering og fraflytning.
Der er et udkast til et lovforslag, som jeg har sendt i høring i sidste uge.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Tak for svaret.
Der er jo rigtig mange udfordringer for de berørte borgere.
Alt deres indbo, som blev skadet, bliver afskrevet eller nedskrevet i værdi, og det er uundværlige ting som seng, køleskab, tv, spisebord osv.
Det skal jo også erstattes, og det betyder, at borgerne står med en stor regning, når det så skal generhverves igen, selv om forsikringsselskabet betaler, ved at man har nedskrevet eller afskrevet værdien af disse ting, som ikke er købt i går, fordi der jo er forskel på generhvervelsesprisen og så den ned- eller afskrevne forsikringssum.
Man kan sige, at under normale omstændigheder er det meget rimeligt, at der er en afskrivning, men – og det er det, jeg godt vil spørge ministeren om – mener ministeren så ikke, at det er urimeligt, at borgerne i den her ekstraordinære, ekstreme situation, som en stormflod jo er, selv skal dække forskellen mellem den nedskrevne forsikringssum og så nyprisen?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Mig bekendt er det jo sådan, at det er folks almindelige indboforsikringer, som kommer til at træde i kraft, såfremt man får den type af skader, som spørgeren sigter til her.
Det er ikke noget, der er omfattet specifikt af stormflodsforsikringen.
Om der er nogle urimelige forhold og nogle for hårde afskrivningsmetoder dér, tør jeg ikke svare præcist på i forbindelse med spørgsmålet her, som jo går meget på stormfloden.
Det, jeg har prøvet at gøre, er, at jeg har haft øje for, at ganske mange familier har måttet genhuses og dermed har fået nogle rigtig store udgifter.
Og det er der, jeg har taget initiativ til – for det er ikke omfattet nogen steder i dag – at de kan få dækket deres udgifter med op til 12.000 kr. om måneden.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Jamen der er jo flere forhold, der gør sig gældende.
Genhusning er én ting; indbo, og hvad der ellers måtte være, er en anden ting.
Men en tredje ting, og det er så det, jeg vil spørge ministeren om nu, er selve genopbygningen af de ejendomme, der har været oversvømmet.
Den skal jo ske i tråd med det seneste bygningsreglement fra 2010, altså ikke det bygningsreglement, som bygningen eller ejendommen oprindelig blev bygget efter, og som jo var fuldt lovligt, da stormfloden satte ind i begyndelsen af december måned.
Konsekvensen er, at genopbygningen bliver meget omkostningstung for de pågældende familier, fordi huset nu skal leve op til nye og strammere regler i bygningsreglementet.
Borgere, der i forvejen er udsatte, skal altså betale for, at deres hus kommer op på det niveau, som bygningsreglementet fra 2010 kræver, selv om ejendommen var lovlig, da den blev ramt af stormfloden.
Det er derfor, jeg godt vil spørge, om ministeren er imod eller for, at borgere kan få dækket deres ekstraomkostninger, når genopbygningen af deres ejendom bliver dyrere som følge af det nye bygningsreglement.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Men jeg vil meget gerne have lov til at vende tilbage til spørgeren og prøve at adressere problemstillingen, for jeg kan sagtens se, at der ligger en udfordring: Man havde et udmærket hus stående; så bliver det skyllet væk; og når man så skal opføre det samme hus igen, er der lige pludselig nogle nye og skærpede og større krav, som påfører en ekstraomkostning.
Jeg kan godt se problemstillingen, men jeg vil gerne have lov til at vende tilbage til spørgeren om, hvordan man præcis forholder sig i den forbindelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Jeg har været ude at besøge nogle af de ramte familier ved Roskilde Fjord i min valgkreds – det er i Jyllinge nord for Roskilde – og der må jeg sige, at jeg er ret så chokeret over den situation, de pågældende borgere og familier er blevet bragt i på grund af stormfloden, og hvor voldsomt det i det hele taget står til i området.
Ejendele og indbo ligger i store bunker ude i haverne, familier er flyttet ind i containere – det er altså genhusningen – og hele boligområder ligner jo spøgelsesbyer.
Som repræsentant her i Folketinget for mit lokalområde er jeg interesseret i at vide, i hvilket omfang ministeren og regeringen vil hjælpe de mange udsatte borgere.
Jeg vil også høre, om ministeren ikke mener, at det ikke kun er kommunerne, men også staten, der må gå ind, og at staten har et politisk ansvar for at hjælpe de berørte borgere.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg kan sige til spørgeren, at jeg har tænkt mig – efter at have fået en invitation fra Roskildes borgmester, Joy Mogensen – at tage ud og besøge området meget snart for også ved selvsyn at vurdere det.
Det, vi har forsøgt at gøre fra regeringens side, da vi før jul fik øje for, at ganske, ganske mange mennesker stod med det problem, at de ikke havde råd til genhusning, er, at vi i samarbejde med forsikringsbranchen har lavet et udkast til en lovændring, sådan at vi med tilbagevirkende kraft åbner mulighed for, at de familier, som i mere end 1 måned har behov for en genhusning, kan få dækket udgifter på op til 12.000 kr. om måneden til bl.a. opmagasinering, genhusning og andet, sådan at man i hvert fald på den måde kan holde de fleste af dem skadesløse.
Så er der selvfølgelig en lang række andre problemstillinger.
Man må jo sige, at vi i Danmark ikke er vant til sådan en type katastrofe, og hvad der præcis er statens ansvar og kommunens ansvar, er det klart at vi ikke har nogen erfaring med hvordan vi præcis skal håndtere.
Men det er også derfor, jeg tager et besøg derude nu.