runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-05-07:
Nu må man ikke diskutere med formanden, men man må vel gerne sige tak.
Der er et ændringsforslag til det her forslag om at gøre dankortet gebyrfrit.
Jeg vil bare lige bruge et par ord på historien.
Dankortet blev indført i sin tid og blev aftalt som gebyrfrit, fordi det gav en enorm besparelse for bankerne som følge af, at de nedlagde en masse filialer, og som følge af at de afskedigede en masse medarbejdere og dermed tjente enormt stort på det her dankort.
Det var derfor også gebyrfrit helt frem til 2005, hvor ministerens forgænger jo kom til at indføre den berømte 50-øre, som fik befolkningen til at protestere voldsomt over, at de nu skulle til at betale 50 øre, hver gang de brugte dankortet.
Det kunne ministeren så efter både valgkamp og alt muligt andet godt
indse nok ikke var så populært, og derfor blev 50-øren forandret til et gebyr, som man bare ikke kunne se, når man betalte, altså et skjult, hemmeligt gebyr, som ikke ændrede ved, at bankerne altså lige pludselig tjente 180 mio. kr. i 2009 på dankortet.
Det, der så ligger i L 119, er, at i 2010 skal vi gå fra 0 kr., som det var før 2005, over 180 mio. kr. i 2009 til et sted mellem 300 og 350 mio. kr. - altså cirka en fordobling af gebyret - i 2010 sammenlignet med i dag.
Det synes vi simpelt hen er forkert.
Vi synes, det er forkert, at forbrugerne først har skullet bidrage gennem årene til bankernes enorme milliardoverskud, 33 mia. kr. i 2007, og nu, hvor bankerne er kommet i krise, skal forbrugerne så som skatteydere bidrage til bankerne.
Bankerne har altså tjent formidable beløb, som er givet videre til ejerne og givet videre til direktørerne, og nu ønsker man altså med det her lovforslag at stadfæste, at vi skal betale en gang mere.
Derfor foreslår vi, at man stemmer for ændringsforslaget, der fastholder, at der ikke skal være gebyr på dankortet eller rettere sagt som genindfører det gebyrfri dankort og på den måde sparer forbrugerne for at betale mellem 300 og 350 mio. kr. til bankerne.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-07:
Skal praksis forbydes, eller vil man bare ikke forholde sig til den praksis, der er, og give valgmuligheden til de forældre, der lever under den praksis bl.a. i en socialdemokratisk kommune som Middelfart?
Det er det ene.
Det andet er, at så er der andre kommuner, f.eks. en konservativ kommune som Lyngby-Tårbæk, hvor nogle børn kommer i børnehave, lidt før de fylder 3 år, og andre børn kommer i børnehave, lidt efter de fylder 3 år, og det er jo altså, fordi der er meget, meget stor forskel på børn og meget, meget stor forskel på børns modenhed.
Er det ikke en lille smule ærgerligt, at hvis man så har et af de børn, der er meget modent og derfor godt passer i en børnehave lidt tidligere, ja, så har man altså ikke det frie valg, men hvis man har et barn, der ikke er helt så modent og som derfor først kommer i børnehave f.eks. i en alder af 3 år og 3 måneder, hvilket der også er eksempler på, ja, så har man det frie valg på det tidspunkt.
Er det ikke en lille smule ærgerligt?
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Jeg kan fortælle fru Charlotte Dyremose, at det her overhovedet ikke er en diskussion om modenhed eller ej.
Vi taler om, hvor mange voksne der skal være pr. barn, når det henholdsvis er i vuggestuealderen eller børnehavealderen.
Vi er faktisk optaget af, at der er en god normering til børn, og jeg synes, det er helt rimeligt, at der er en bedre normering, når børnene er i vuggestuealderen, end når de er i børnehavealderen.
Fru Charlotte Dyremose spørger så også konkret til det her lovforslag, og dertil vi jeg svare, at vi faktisk ikke er optaget af, at man laver en lovgivning inden for de private daginstitutioners område, som åbner yderligere for, at flere forældre er nødt til at vælge, at deres børn skal starte i børnehaven, når de er 2,5 år.
Vi mener ikke, at det er forældrenes frie valg, vi mener, at det er et problem, at man har åbnet for den mulighed, og det er også noget, vi vil diskutere i forhold til det offentlige område, fordi vi faktisk er optaget af, at der er tilstrækkelig mange pædagogisk uddannede voksne til børn, når de er i dagtilbudsordning.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Ja, det bliver jo altså en gentagelse, men vi kan simpelt hen ikke forstå det.
Hvordan kan det dog være, at fru Antorini vil begrænse menneskers mulighed for et frit valg?
Der er børn, der bliver modne tidligere end de 3 år, og derfor vil forældrene gerne have dem ud af vuggestuen eller dagplejen kort tid efter, at de måske er blevet 2 år eller måske, når de er 2 år og 8 måneder, og så skal de tvinges ind i en kommunal daginstitution i 2 måneder, før de kan optages i en privat pasningsordning eller børnehave.
Hvis fru Antorini vil have lavet systemet om og diskutere generelt om, hvornår børn skal i børnehave, så er det da ikke her, man skal starte.
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Nu vil jeg lige gøre Venstres ordfører opmærksom på, at det altså ikke er Socialdemokraterne, men Venstres egen minister, der har blandet to vidt forskellige ting sammen i et lovforslag, og det er grunden til, at vi i oppositionen har bedt om, at det blev delt i to.
Det, der var hovedlovforslaget, var, hvordan man kunne stramme op på tilsynet på de private skoler - et tilsyn, som vi synes er helt rimeligt bliver strammet op, fordi det jo stort set er statsfinansierede private skoler, vi har, og det kunne bare mangle, at der ikke er en mulighed for, at der er kvalitet i det tilsyn, der er, og at man ikke vælger det selv.
At der så lige pludselig bliver lusket sådan et lille ekstraforslag ind, som handler om noget helt andet, nemlig at der er et problem for nogle forældre inden for den private daginstitutionsverden, synes vi
er en uskik.
Det er at blande to ting sammen, og det er i virkeligheden ret beset også en diskussion, der hører til et andet sted, nemlig i forbindelse med serviceloven og de pædagogiske krav, vi med rette bør stille til, hvor mange voksne der er til at passe børn.
For os at se
har det intet med modenhed eller ikke modenhed at gøre.
Der er pædagoger, der er ansat både i vuggestuerne og dagsinstitutionerne, og de har en rigtig god uddannelse netop til at lave forskellige typer af pædagogisk arbejde, uanset om børnene er 2,5 eller 3 år.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Vi forstod, at oppositionen gerne ville have delt lovforslaget, og det accepterede vi, sådan er det.
Vi gjorde det nu også lidt for at udstille, at oppositionen har den holdning, som fru Antorini netop giver udtryk for, og den kan så få fuld musik her.
Fru Antorini skal være opmærksom på, at det her drejer sig om et længe næret ønske fra de frie skoler.
De har syntes, at det var en total urimelighed over for deres forældre og over for deres børn, at de skulle en omvej rundtomkring de kommunale institutioner, før de kunne komme i en fri skoleinstitution.
Det er da helt rimeligt, at undervisningsministeren i forbindelse med det udvalgsarbejde, der har været, og som de frie skoler har deltaget i, tager de ønsker med, som de frie skoler har lagt vægt på, og som de har talt om i flere år.
Jeg kan slet ikke forstå, at fru Antorini kalder det en sammenblanding.
Jeg kalder det ualmindelig sund fornuft.
Men nu er det altså to lovforslag, fordi vi har imødekommet oppositionens ønske.
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Vi er helt med på, at der er nogle kommuner, der presset til at lave nogle besparelser, som jeg ved at kommunerne overhovedet ikke er spor stolte af.
Det er nogle besparelser, som kommunerne er nødt til, fordi regeringen har lavet et ekstremt stramt udgiftsloft, der betyder, at en række af de kerneydelser, man tidligere som borger har kunnet regne med her i landet, kan man bare ikke længere regne med.
Jeg kan love fru Charlotte Dyremose, at det ikke er af lyst, eller at man i en enkelt socialdemokratisk kommune synes, det er sjovt at sende bittesmå børn af sted i en børnehaveordning.
Derfor tager vi en principiel diskussion her om noget, som alle er enige om inden for det politiske flertal, som jeg hører til, og det er, at dårligere kvalitet for børnene vil vi ikke være med til at udvide for flere.
Vores opgave er at skabe bedre kvalitet og ikke ringere kvalitet
Når vi fra oppositionens side har ønsket at dele lovforslaget i to, har det netop været for at udstille, at det jo er en helt anden ting, som de borgerlige partier, herunder Venstre, vil åbne for.
Og det er generelt at åbne for, at man kan sende børn ganske tidligt i børnehave.
Hvis vi skal gå ind på de præmisser, som Venstre og De Konservative er kommet med, altså at det handler om modenhed, vil jeg spørge: Hvornår er barnet så modent?
Hvis man vurderer, at barnet er modent som 2-årig hvem det så end er, der skal vurdere det - skal det så i børnehave med den dårligere normering, der er i forhold til i en vuggestue?
Der er en grund til, at der er forskellige normeringer i vuggestue og børnehave.
De kan bare starte tidligere og måske også tidligere, end når de er 2½ år.
Det må man jo forstå, når argumentet pludselig handler om modenhed.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-07:
Det er jo interessant at høre ordføreren stå her og snakke om frit valg, hvor jeg lige så gerne vil snakke om god kvalitet i pasningen.
Hvis man spørger forældrene, vil de også meget gerne have god kvalitet.
Det er faktisk noget af det, de går allermest op i.
Jeg kunne da så godt tænke mig at stille hr. Martin Henriksen et spørgsmål, for det er jo sådan, at når man kommer over i en børnehave, er der færre voksne pr. barn; det er jo rent faktisk det, der sker.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Man kan jo tage en længere diskussion om, hvad kvalitet betyder.
Kvalitet kan jo betyde mange ting.
Kvalitet betyder bl.a., at der er kvalitet i de offentlige pasningstilbud.
Det betyder, at vi har en ordentlig folkeskole, og vi som politikere skal gøre en indsats for, at den kvalitet er i orden.
Det er kvalitet.
Men for Dansk Folkeparti er det også kvalitet, at forældrene har ret til at vælge, hvad de vurderer er kvalitet for deres børn.
Og hvis forældrene, når deres barn bliver udskrevet fra en vuggestue eller fra en dagpleje, før barnet fylder 3 år, vurderer, at de gerne vil have det over i et privat pasningstilbud, fordi det ligger i tilknytning til en friskole, som barnet efterfølgende skal gå på, jamen så skal vi jo lade forældrene vurdere det.
For det er også kvalitet, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-07:
Nu har jeg jo selv et par piger, der også har været små engang.
Jeg er selv forælder, og jeg ved udmærket godt, hvad kvalitet er.
Kvalitet er, at man, når man henter et barn i børnehaven, ved, at barnet ikke måske har gået med nogle våde bukser, ved, at der er blevet taget sig af barnet, og ved, at barnet har haft det rigtig godt.
Det er da logisk.
For det er klart, at når man tager voksne fra et barn, er der da også mindre kvalitet.
Det er sådan set det, hr. Martin Henriksen ikke kan forstå, og det er jo så det, vi må forholde os til.
Men spørgsmålet til hr. Martin Henriksen kunne være: Hvor langt vil Dansk Folkeparti så gå ned?
Vil de gå helt ned til 1½ år, eller hvor langt vil de gå ned?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Men det er jo sådan en totalt afslørende argumentation fra Socialdemokraternes side, altså totalt afslørende.
Man forholder sig overhovedet ikke til det, som den her konkrete sag handler om, og som det her konkrete lovforslag handler om, nemlig at der er nogle kommuner, der udskriver børnene fra vuggestuen, før de er fyldt 3 år.
Man kan så diskutere, om de kommuner gør det godt eller gør det skidt.
Det kan vi også tage en længere diskussion om, men realiteten er, at der er kommuner, der gør det.
Hvis forældrene så hele tiden har vidst, at de gerne vil have deres barn ind i et privat pasningstilbud i en privat børnehave i tilknytning til en friskole, hvis de hele tiden har vidst det og har vurderet, at der i det der private pasningstilbud og på den der friskole er rigtig god kvalitet - der er der omsorg for mit barn -
vil hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokraterne sørge for, at det kan de ikke få.
Og hvis de skal have det, skal de i hvert fald lige vente ½ år, før de kan få det, som de vil have.
Det er håbløst.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-07:
Det er simpelt hen rystende, at man skal høre en lang, lang ordførertale om frit valg for forældrene, mens hr. Martin Henriksen fuldstændig nægter at forholde sig til det konkrete spørgsmål, hr. Leif Lahn Jensen stiller.
Hvis forældrene ønsker, at barnet skal indgå i den her pasningsordning som 1½-årigt, er det så for Dansk Folkeparti svaret på det gode børneliv?
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-07:
Jeg mangler simpelt hen svar på noget fuldstændig centralt fra fru Christine Antorini.
Betyder det her, at fru Christine Antorini ønsker at forbyde den her praksis ude i kommunerne, sådan at bl.a. den socialdemokratiske borgmester i Middelfart ikke må føre den praksis, som han fører nu?
For den socialdemokratiske borgmester i Middelfart er en af de borgmestre, der har en praksis, som betyder, at børnene kommer i børnehave tidligere, og det betyder så, at bor man i Middelfart Kommune med socialdemokratisk borgmester, så har man ikke mulighed for at få sit barn i en børnehave, der hører til en fri grundskole.
Hvorfor vil fru Christine Antorini begrænse borgernes muligheder i en socialdemokratisk kommune som Middelfart?
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-07:
Det samlede lovforslag er blevet til efter et ønske fra de frie skoler, og det er derfor stærkt bemærkelsesværdigt, at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten har ønsket, at dette lovforslag skulle deles i to - og jeg går ud fra, at det er begrundet ud fra, at man med fuld musik kan stemme imod det lovforslag, vi nu behandler.
Forældre, der i dag ønsker, at deres barn efter vuggestueophold eller anden pasning skal i en af de frie skolers børnehaver, kan efter de gældende regler ikke få barnet i en sådan børnehave, før det er fyldt 3 år.
Det betyder altså, at et barn helt urimeligt skal flyttes fra en dagpleje eller en vuggestueplads og over i en kommunal institution, inden det nogle ganske få måneder efter kan komme over i den frie skoles børnehave.
Vi må konstatere, at Socialdemokratiet og den øvrige opposition ønsker at opretholde en helt urimeligt kompliceret ordning for forældre og børn - en ordning, der ikke kan andet end at forvirre og komplicere dagligdagen for et lille barn.
For os at se
udstiller det kun på en præsenterbakke oppositionens holdning til de frie skoler og til børnene og deres forældre.
Det er fuldstændig urimeligt, at oppositionen ønsker at opretholde retstilstanden, som den er i dag.
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Jeg vil blot kort tilkendegive Socialdemokratiets holdning til det her spørgsmål en gang til, som vi også gjorde ved førstebehandlingen.
Vi synes, det er dybt problematisk, når man af sparehensyn sender i bittesmå børn i børnehave, allerede når de er 2½ år.
Det synes vi er en uskik.
Børnehaverne er ikke indrettet til små børn; det er derfor, vi har vuggestuer.
Vi synes, det er problematisk i de få tilfælde, hvor vi har set kommuner gøre det, og derfor ønsker vi heller ikke, at det skal være en mulighed for de frie skoler.
For os er det fantastisk vigtigt, at der er den pædagogiske kvalitet og det antal voksne pr. barn, som hører til den aldersklasse, der er.
Det er grunden til, at vi hos Socialdemokratiet sammen med den øvrige opposition har bedt om at få lovforslaget delt i to og derfor også stemmer imod at åbne for, at man kan sende bittesmå børn af sted i en børnehave, hvor der lavere normering.
Det mener vi ikke er kvalitet i daginstitutionstilbuddene.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Jeg synes, det er tankevækkende at se, hvilke partier der kan støtte det her forslag, og hvilke partier der ikke kan støtte det.
Det har jo sådan set været et ønske fra friskolerne og de private skoler, at man fik udvidede muligheder for at tilgodese de ønsker, som forældrene måtte have.
Men der kan man bare forstå, at venstrefløjen ikke ønsker at tilgodese de ønsker, som forældrene måtte have.
Når det er sådan i nogle kommuner - og det er jo - at man sender børnene ud af den kommunale vuggestue, når de eksempelvis er 2 ½ år, er der jo så at sige et hul i den nuværende lovgivning.
For hvis forældrene ønsker, at børnene skal blive optaget på en privat daginstitution, der ligger i forlængelse af en friskole, kan de ikke få det ønske opfyldt, fordi de først må få barnet optaget, når barnet er 3 år.
Dermed opstår der et hul, hvor barnet i realiteten risikerer først at komme hen i en kommunal børnehave og derefter blive taget ud igen for at komme ind i en privat daginstitution.
Det er da underligt.
Hvis forældrene ønsker at lade deres børn indskrive i en privat børnehave i tilknytning til en privatskole, som børnene skal gå på, efter at de har gået i børnehave, hvorfor så ikke give dem mulighed for det?
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Vi må jo bare konstatere, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke tager udgangspunkt i, hvad der er rimeligt for at sikre kvalitet i et pasningstilbud til små børn.
Vi har det udgangspunkt, at vi er her for at lovgive om de rammer, der skal være, og vi synes, det er helt forkert at åbne for, at små børn i realiteten kan komme i en børnehave med en dårligere voksennormering.
Vi taler altså om babyer her, og det er grunden til, at vi ønsker at markere, at vi synes, det er en helt forkert udvikling, uanset om det drejer sig om et offentligt eller privat dagtilbud.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Men det er jo der, hvor sagen sådan set er meget klar.
Hvorfor ikke lade forældrene have muligheden for at træffe et valg om, hvad de mener der er kvalitet for deres børn?
Vi kan godt have en diskussion om, hvorvidt vi synes, det er klogt, at der er nogle kommuner, der sender et barn ud af vuggestuen, når det 2 ½ år eller 2 år og 7 måneder.
Vi kan godt have en diskussion om, hvorvidt det er klogt.
Det kan vi godt.
Men realiteten er bare, at det er der nogle kommuner, der gør.
Og når der så er nogle kommuner, der gør det, er det, vi fra Dansk Folkepartis side og man også fra regeringspartiernes side siger: Så giv dog forældrene mulighed for at lade deres barn indskrive i en privat institution med tilskud fra det offentlige.
Det kan de først gøre, sådan som loven er i dag, fra børnene er 3 år.
Men hvis barnet bliver udskrevet af vuggestue af kommunen, når det er 2 ½ år, er der et hul på ½ år.
Hvorfor ikke give forældrene den valgmulighed?
Hvorfor ikke lade forældrene vælge?
Det er da svært at argumentere for det modsatte synspunkt, vil jeg nok have lov til at sige.
Christine Antorini (S), 2009-05-07:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti giver svaret selv.
Dansk Folkeparti står her og siger højt og tydeligt, at man godt er klar over, at det er en rigtig skidt løsning at sende bittesmå børn i en børnehave med en dårligere normering.
Vi ønsker klart at tilkendegive, at det er en forkert udvikling, og vi kan overhovedet ikke forstå argumentet fra Dansk Folkeparti om, at man skal udvide noget, der er dårligt, til endnu flere.
Nej, tværtimod.
Vi er her politisk for at sige, hvad det er for en kvalitet, vi ønsker for børn i daginstitutioner.
Og vi ønsker, at man starter i børnehave som 3-årig med den normering, der hører til der, og når man er mindre, er man altså i en vuggestue, hvor der er en bedre normering.
Derfor har vi ganske svært ved at forstå, at noget, der skal være dårligt, skal udvides til endnu flere.
Men det kan jeg jo tage op, når Dansk Folkeparti kommer på.
Vi tager udgangspunkt i barnet, og at der skal være kvalitet i det dagtilbud, der er til barnet.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-07:
Lovgivning virker jo på den måde, at hvis man lovgiver på baggrund af et lille antal sager, som fru Britta Schall Holberg gør opmærksom på, så kommer det til at gælde for alle, og så ændrer man nogle normer og nogle vilkår.
Vi ønsker ikke at være med til at generalisere på baggrund af nogle enkelte sager.
Derfor gentager jeg mit tilbud: Skal vi tage lovforslaget tilbage i udvalget og tilføje et alternativ, nemlig at give forældre ret til at vælge, at deres barn bliver i vuggestue, indtil det er 3 år gammelt?
Så kan man tale om en reel valgmulighed, hvis man skal gå ind på den tankegang.
Det er et tilbud.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Først vil jeg sige, at det undrer mig, at det her forslag ikke hører under socialministeren.
Nu har vi jo igen fået en minister med titlen socialminister, og jeg er godt klar over, at man har flyttet det meste af Socialministeriet over i Beskæftigelsesministeriet - selv folkepensionisterne er blevet flyttet over i Beskæftigelsesministeriet
men mig bekendt har man altså endnu ikke flyttet vuggestuer og børnehaver fra Socialministeriet og over i Undervisningsministeriet.
Og det undrer mig altså meget, at det er undervisningsministeren, der er minister for noget, der handler om børn på 2 ½ år.
Jeg er bange for, at det er udtryk for et skred, at det er udtryk for den holdning, der har bredt sig mere og mere her i Folketinget, at vi ikke ser på børn og børn i førskolealderen som børn, der har krav på at få lov til at have en barndom, der handler om at være barn, der handler om at have de bedste muligheder for at være barn i en god vuggestue og en god børnehave, men at det hele efterhånden skal handle om, at børnene skal være en del af et skolesystem, der bare er på forskellige niveauer, lige fra de er ½ år gamle - det, der også ligger i læreplanerne om, at der skal opstilles mål for, hvad børnene skal lære, fra de er ½ år gamle.
Jeg synes, det er en meget uhyggelig udvikling, at vi begynder at betragte børn på den måde, og jeg synes, det er ret uhyggeligt, at man begynder at mene, at børn, fra de er 2 ½ år gamle, ikke længere skal have ret til at gå i vuggestue, men skal i børnehave.
Derfor er Enhedslisten også klart imod det forslag, der ligger her.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at man har retten til at lade sit barn blive i vuggestuen.
Jeg mener, vi er nødt til generelt at se på det problem, at kommunerne for at spare penge flytter børnene tidligere og tidligere, fordi det er billigere.
Vi skal faktisk sikre, at vores børn får et rigtig godt liv.
Der bliver gennemført al mulig lovgivning i øjeblikket, der handler om konsekvens, der handler om straf, om forældrepålæg, fordi vi siger, at børnene har brug for at få noget ekstra støtte.
Så ville der være meget færre, der havde brug for den ekstra støtte, og det ville være langt bedre, hvis vi i Folketinget sikrede, at der var gode vilkår for alle børnene, frem for hele tiden at se på, hvordan vi så går ind med straf og tvang, når det først er gået galt senere.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-07:
Jeg skal ikke unødvendigt forlænge debatten, men blot sige, at vi fra Dansk Folkepartis side afslår det meget generøse tilbud, der kom fra Det Radikale Venstre.
Jeg mener igen, det var fuldstændig inkonsekvent, for fru Marianne Jelved sagde, at kommunerne ikke udskriver børnene uden forældrenes samtykke, og samtidig foreslår Det Radikale Venstre - så vel på vegne af venstrefløjen - at kommunerne skal indhente samtykke, inden de udskriver børnene.
Altså, det hænger jo ikke umiddelbart sammen.
Jeg må altså sige, at det er lang tid siden, at man har haft så dårlig en sag fra venstrefløjens side.
Line Barfod (EL), 2009-05-07:
Problemet er jo, at Dansk Folkeparti her overhovedet ikke ser på, hvad der er bedst for børnene.
De vil overhovedet ikke gå ind og diskutere, hvad det er for en grundlæggende holdning, vi har til børn.
Er det, at de skal have lov til at være børn, og at vi skal sikre, at der er gode ressourcer til børnene, eller er det økonomiske hensyn, der skal være afgørende for, hvad man tilbyder børnene?
Det mener jeg er det vigtige spørgsmål, man skal stille sig selv.
Og jeg mener, at det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i, at det er forældrene, der kender deres børn bedst, og at forældrene derfor skal have muligheden for at bestemme, hvornår barnet skal flytte, frem for at det er noget, som kommunen kan bestemme ud fra økonomiske hensyn, som vi ser det på flere og flere områder.
For med de få penge, som kommunerne har, ved vi desværre godt, hvad der sker rigtig mange steder.