runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-08:
Jeg må kraftigt præcisere, at jeg mener, det er vigtigt at ligestille religioner, der er blevet anerkendt før 1970, med religioner, der er blevet godkendt efter 1970.
Jeg mener ikke, der skal gælde forskellige regler for forskellige trossamfund.
Det må være de samme regler, der skal være gældende.
Det er sådan set hele mit udgangspunkt for det her.
Nu er det trossamfund, vi taler om, det er ikke folketingspolitikere, og når man ser teksten i forslaget, kan man godt frygte, at det også handler om at være loyal over for den lovgivning, der er i Danmark.
Det vil vi jo som sådan også gerne have at man er, men man må også gerne kritisere den.
Derfor synes jeg, det er en uheldig vending.
Jeg har fuld forståelse for intentionerne, men jeg synes, det er den forkerte måde, man griber det an på.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-08:
Jeg synes ikke nødvendigvis, at de to ting hænger sammen.
Det, vi rigtig gerne vil sikre os, inden vi vedtager sådan nogle forslag som de her, er, at vi har en persondatalov, som vitterligt sikrer disse informationer - hvor de havner henne, og på hvilke betingelser de udleveres - og det mener vi altså ikke er til stede endnu.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jeg må sige, at det er noget af en indrømmelse, at hr. Jesper Langballe ikke har gennemtænkt, hvordan man skal kontrollere det her.
Noget af det, jeg er bekymret for, er det absolutte brud på religionsligheden, der ligger i forslaget her, for sagen er jo den, at man åbenbart ikke vil føre sindelagskontrol med de anerkendte trossamfund, men gerne med de godkendte trossamfund.
Skal jeg forstå det sådan, at det betyder, at hvis en præst i den danske folkekirke står fast på, at kvinder skal tie i forsamlinger, er det i orden; men hvis det er en præst i et nyt, godkendt kristent trossamfund, der står fast på, at kvinder skal tie i forsamlinger, er det ikke i orden, fordi det strider mod den tradition, der bl.a. betyder, at jeg som kvinde kan stå her og tale i Folketinget.
Er det religionslighed?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Altså, man skulle tro, fru Charlotte Dyremose bevidst gjorde sig selv enfoldig og for sjovs skyld lod, som om hun ikke godt ved, hvad det her drejer sig om.
Det drejer sig overhovedet ikke om ældgamle, anerkendte trossamfund som jøderne, katolikkerne og den russisk-ortodokse kirke.
Har der nogen sinde været nogen problemer med dem?
De ordninger er gamle som Methusalem, men det her drejer sig om en forholdsvis ny godkendelsesordning, hvor man på stribe giver trossamfund privilegier.
Hvorfor vi har fremsat forslaget?
Det ved både hr. Naser Khader og jeg, og det ved fru Charlotte Dyremose også godt.
Det har vi gjort på grund af nogle bandsatte, fundamentalistiske, islamistiske organisationer, som er direkte farlige.
Man kan sige, at vi - og ikke alene Danmark, men Vesten - i øjeblikket står i en overlevelseskamp, og så stiller vi det spørgsmål, om vi ligefrem skal understøtte dem, der truer os, økonomisk.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Jamen som flere, bl.a. ministeren, jo også har været inde på, er det allerede sådan i dag, at for at få godkendelse som trossamfund skal man sikre sig, at man ikke strider mod sædeligheden og den offentlige orden, og man skal vedkende sig menneskerettighederne.
Det er der ingen tvivl om, og det er der ingen der er uenige i.
Det, jeg taler om her, er altså et kæmpebrud på vores gode tradition for religionslighed, og her taler jeg ikke om et gammelt trossamfund som folkekirken.
Jeg taler om et nytilkommet, kristent trossamfund, som vælger at vedkende sig bl.a. det her - at man vil gøre forskel mellem det trossamfund og et trossamfund, der kom hertil så tidligt, at det blev anerkendt.
Det synes jeg er et ret væsentligt brud på det princip om religionsfrihed, som vi har i det her land.
Jeg ved, at hr. Jesper Langballe og jeg er meget enige om, at vi ikke har religionslighed her i landet.
Men jeg troede trods alt, at Folketingets partier var enige om, at vi skal have religionsfrihed, og at der derfor også skal være mulighed for, at man som nytilkommet trossamfund fik de samme muligheder som et trossamfund, der har været her i lidt længere tid.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Ja, nu bliver det sværere og sværere at forstå, for nu taler fru Charlotte Dyremose pludselig om trosfrihed.
Vi er formentlig enige om, at der ikke bliver rokket en tøddel ved trosfriheden af, at folk ikke får et skattefradrag eller ikke får vielseskompetence, men vi er jo enige om, at religionslighed ikke er et ideal, vi ønsker os, og hvorfor taler fru Charlotte Dyremose så for det?
Hvorfor taler hun for, at der partout skal være lighed mellem ældgamle, anerkendte trossamfund og de nye, godkendte trossamfund?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Med hensyn til sædeligheden og den offentlige orden: Tyskerne kom marcherende i en nazistisk flodbølge, og tænk, hvis en lille, sød, gammel kone havde stillet sig op foran dem og sagt, at det her strider mod sædigheden og den offentlige orden.
Der er en verbal inkongruens mellem de fjender, vi er oppe imod, og så udtrykket sædeligheden og den offentlige orden.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg skal sådan set bare have hr. Jesper Langballe til at bekræfte en enkelt ting, som jeg forstod af talen.
Der er måske flere ting, jeg forstod, men der blev sagt en bestemt ting, nemlig at forslaget her er fremsat alene med sigte mod de islamiske eller islamisk inspirerede trossamfund.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Forslaget er rettet mod alt, hvad der truer landet fra trossamfund uden for folkekirken, og så kan hr. Ammitzbøll selv tænke efter.
Hvis han ikke i løbet af sin tid i Det Radikale Venstre har sat al dømmekraft over styr, kan han jo selv prøve at tænke efter, hvad det er for nogle.
Jeg vil overlade svaret til hr. Ammitzbøll selv.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Det er jo utroligt, at ordføreren ikke engang kan svare på et spørgsmål, som ordføreren egentlig allerede har bekræftet to gange, inden jeg spurgte.
Der er talt om, at det her handler om de islamiske eller islamisk inspirerede trossamfund, og det er jo det, der er sandheden.
Vi har flere gange i dag diskuteret, at det her handler om sindelagskontrol, og det er jo tydeligt, at man alene går efter trossamfund inden for en bestemt religion, nemlig islam, men i virkeligheden overhovedet ikke er optaget af trossamfund inden for andre religioner.
Forslaget har i virkeligheden ét eneste sigte, og det er at gøre op med princippet om lighed for loven for de islamiske trossamfund og for de øvrige trossamfund.
Det har man så camoufleret med al mulig pæn tekst, men sådan er det.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Undskyld, at jeg siger det: Det er dog det rene bavl!
Lad os tage det eksempel, at politiet kender nogle selskabstømmere, men bare ikke har nogen lov, de kan ramme dem med.
De kender dem udmærket, det er Jensen og Petersen og Hansen.
Der står, hvad det er, man ikke vil have.
Det står i loven, og så bliver de ramt af den.
Så enkelt er det.
Jeg kan simpelt hen slet ikke forstå, at et folketingsmedlem vil være bekendt at komme med sådan noget nonsens.
Altså, det er spørgsmålet om vielseskompetencen, hvor fru Karen Klint siger, at den har sin baggrund i den danske ægteskabslov, og at der er noget ulogisk ved det, når der er tale om nogle mennesker, som har et helt andet kulturelt præg, også i forhold til opfattelsen af ægteskabet.
Er det sådan nogenlunde det?
Nej, det var det ikke, men så er jeg ked af, at jeg ikke har forstået fru Karen Klints problemstilling.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jeg prøver på en anden måde.
De øvrige trossamfund regulerer vi meget i udlændingeloven, men netop i forbindelse med godkendelsesproceduren står der på Justitsministeriets Familiestyrelses hjemmeside, som er det sidste nye - og det er jo ikke noget, man har opfundet i det ministerium, det er netop, fordi det er sådan - at det er Justitsministeriet og tidligere Kirkeministeriet, som godkender trossamfund, og dette sker i medfør af ægteskabslovens regler.
Så det er ægteskabsloven, der er baggrund for, hvordan vi håndterer godkendelsesproceduren, og det synes jeg er ulogisk, når grundloven siger, at vi skal lovgive særligt for de øvrige trossamfund; vi lovgiver om ægteskab, og så bruger vi også det til at godkende trossamfund.
Det tror jeg ikke at ret mange unge, hverken unge etniske danskere, tilflyttere eller andre danskere, synes er logik.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Altså, jeg vil sige, at jeg synes, det er lidt søgt, lidt konstrueret, at drage grundlovens § 66 og § 69 frem i forbindelse med det her.
Der er jo ikke tale om - det kan man jo godt sige, hvis man vil lege sådan en definitionsleg - at ville regulere fremmede trossamfund ved lov.
Altså, det er lidt svært for mig at forholde mig til det, men det er da klart - det mener jeg faktisk - at når man uddelegerer en vielseskompetence til et trossamfund, så er det en kompetence til at vie retsgyldigt efter den danske ægteskabslov.
Og vi skal sandelig ikke, som man er ved at eksperimentere med i England, have indført shariaens ægteskabslov eller sådan noget lignende.
Vi skal heller ikke have givet undtagelsestilfælde for bigami her i Danmark.
Det, de skal vie efter, er den danske ægteskabslov, og hvis det strider mod deres egen forståelse, skal de i hvert fald ikke godkendes.
Ja, det er altså mærkeligt, at jeg ikke kan få forklaret fru Bente Dahl, at det at være loyal over for den danske grundlov og den danske lovgivning simpelt hen er at overholde den.
Fru Bente Dahl har selv, da hun kom ind i Folketinget, skrevet under på, at hun ville overholde grundloven.
Det er et særligt krav til folketingsmedlemmer, men det er da også et krav til landets borgere, at de skal være loyale over for loven.
Man kan komme til at overtræde færdselsloven en enkelt gang, det går jorden jo ikke under af, men hvis man konsekvent og systematisk prædiker overtrædelse af loven, så er det illoyalitet over for Danmark.
Så med hensyn til, hvem der skal kontrollere det: Jamen det spørgsmål kan der være noget rigtigt i.
Det er ikke sikkert, at tingene på enhver måde skal gennemføres, ligesom det står i det her beslutningsforslag.
Men man kunne jo simpelt hen underskrive en erklæring om, at det var betingelsen; altså at man underskrev en erklæring om, at man ville være loyal over for Danmark.
Det ville være et godt signal.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jeg vil bare bede hr. Jesper Langballe om at bekræfte, at baggrunden for den måde, man håndterer godkendelserne på i dag, er ægteskabslovgivningen.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg forstår godt, at Socialdemokraternes ordfører har en masse visioner på området, det er fint nok, og jeg er glad for den imødekommenhed, der også er, men nu skal vi forholde os til de retningslinjer, der er.
Ordføreren strøg lidt let hen over vores beslutningsforslag.
Hvad er der galt med forslaget?
Hvad er der galt med at få nogle klare retningslinjer her og nu og samtidig arbejde videre med det, Socialdemokraterne foreslår?
Bente Dahl (RV), 2008-05-08:
Jeg vil gerne have uddybet det med sindelagskontrol lidt mere, for jeg mener stadig væk, at det her lille - eller store, omfattende beslutningsforslag handler om sindelagskontrol.
Jeg vil nemlig gerne høre, når der nu er sat nogle regler op om, hvordan man skal være loyal over for den danske grundlov og den danske stat og det danske demokrati, hvem der så skal kontrollere, at det godkendte trossamfund har den rigtige holdning, og hvordan det skal kontrolleres.
Hvem skal kontrollere, at det kommer til udtryk på den rigtige måde?
Vi snakker om værdier, og de er meget vanskelige at kontrollere, undtagen netop sindelagskontrol.
Det næste, jeg gerne vil høre, er: Hvad er det næste skridt?
Jeg ser det som en glidebane, hvis det her bliver vedtaget.
Hvad med foreningslivet i det her land?
Hr. Jesper Langballe sagde, at man skal passe på med at uddelegere til en offentlig myndighed.
Hvad med foreningslivet, skal vi også have indført sindelagskontrol der?
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Der har været flere af de andre, som har sat fingrene på nogle af de ømme punkter, og det vil jeg da også godt gøre her.
Vi synes også, der ligger sådan en antydning af sindelagskontrol, ikke så meget i teksten, der står her, men i hvert fald i det interview, der var i Kristeligt Dagblad, hvori der blev sagt nogle ting.
Men det er jo lige så meget, fordi vi faktisk er imod, at vi lovgiver pø om pø.
Hvis vi skal ind og modernisere nogle forhold, så kan vi jo lige så godt gøre det lidt i en pakke.
Hvis vi skal se på retningslinjerne, hvad det er, vi skal godkende for de nye trossamfund og de andre trossamfund, så hænger det også lidt på, hvordan de bagefter skal klare deres daglige drift.
Hvilke rettigheder og pligter får de?
For mig er det i hvert fald meget mærkeligt, at den mest synlige måde, man er godkendt på, er, at man får en vielsesret, som man ikke engang har lyst til at bruge.
Så lad os da få dialogen med de mennesker, det vedrører, inden vi herinde i osteklokken gør os kloge på, hvad de har behov for.
Jeg er enig i, at det er os, der er politikerne, og som skal udstikke de endelige rammer, men det gør ikke noget en gang imellem at have en dialog, før vi gør det.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg er lidt træt af, at hver gang man diskuterer de her ting, så bliver udtrykket sindelagskontrol brugt som et hold kæft-bolsje.
Hvor står der noget i beslutningsforslaget, man kan få ind under udtrykket sindelagskontrol?
Hvad er det, der står her, hvorudfra du kan konkludere ordet sindelagskontrol?
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jeg gjorde faktisk også i mit svar opmærksom på, at det ikke står her, men at det tydeligt fremgik af det interview, der var givet til Kristeligt Dagblad, at det her primært vedrørte de muslimske samfund.
Så det var en kobling jeg lavede dertil.
Jeg vil så sige, at sådan en debat synes jeg vi skal have andre steder, for hvis vi skal lave nogle nye regler, skal de jo være generelle, uanset hvilken religiøs retning det drejer sig om.
Ellers ligner det sindelagskontrol, altså hvis nogle af medfremsætterne forlods synes, at det primært er dem og dem, som vi skal styre.
Jeg synes, at vi skal lave regler, som gør andre trossamfund lige så gennemsigtige som folkekirken.
Jeg ville have det fint med, at de havde pligt til åbne regnskaber og alt muligt andet, men det er jo ikke med i selve godkendelsen, og vi ønsker jo en samlet lovgivning, ikke en særlig lovgivning for godkendelse og bagefter en anden lovgivning for drift.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Det er blot to ting, og jeg håber, at fru Karen Klint kan nå at svare på dem begge to.
Men er det ikke korrekt, at der står, at man skal kunne skifte tro, altså ifølge de retningslinjer, der findes i dag, og at der jo deri, at man skifter tro, også ligger, at man selvfølgelig kan melde sig ud af det pågældende trossamfund?
Det andet er: Hvad mener fru Karen Klint om hr. Jesper Langballes forslag om, at det her kun skal gælde for godkendte trossamfund, og at der altså skal være forskel på retningslinjerne for anerkendte og godkendte trossamfund?
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Lad mig starte med det sidste først.
Et eller andet sted er der i hvert fald meget stor forskel på størrelsen af nogle af de øvrige trossamfund.
Nogle af de anerkendte trossamfund er jo store og landsdækkende, hvorimod der er nogle af de nyere godkendte trossamfund, så vidt jeg kan huske fra listen, der har en medlemsskare på 11-13 personer - og de har til huse i en lejlighed faktisk et par opgange længere væk end mig ude på Sundholmsvej.
Så der kan man i hvert fald godt sige, at der så er meget stor forskel på, hvordan man skal håndtere det bagefter, hvordan man så har kontrol med driften eller giver pligter og rettigheder.
Så det kan jo godt ske på principperne i det, man godkender på, men det er jo der, hvor jeg gerne vil have en mere samlet lovgivning.
Med hensyn til de anerkendte trossamfund mener jeg ikke, at det her beslutningsforslag vedrører dem.
Det handler jo om godkendelsesproceduren for de samfund, som er opstået efter 1970’erne.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Der har været sådan lidt begrebsforvirring undervejs, bl.a. om spørgsmålet om anerkendte og godkendte trossamfund, men det kan vel klares op efterhånden.
Og jeg vil sådan set sige, at selv om det nu står mig klart, hvis ikke det har gjort det hele tiden, at Ny Alliances og vores beslutningsforslag vil blive nedstemt, er jeg alligevel lidt optimist, for jeg synes sådan set, at der både fra ministerens side og fra Socialdemokratiets side var en vilje til at se på de her ting.
De to privilegier, der er knyttet til det at være godkendt trossamfund, er jo i hovedsagen et skattefradrag, som folkekirkens medlemmer ikke har, og en vielseskompetence.
Det vil sige, at der i det ene tilfælde er tale om et økonomisk privilegium og i det andet tilfælde tale om et privilegium i form af, at en offentlig retsakt, en offentlig myndighed uddelegeres.
Jeg vil sige, at med hensyn til det sidste med vielseskompetencen er det faktisk temmelig vidtgående, at man uddelegerer det.
Og det er fuldstændig utåleligt, hvis man økonomisk understøtter trossamfund, der prædiker vold mod og undergravelse af det danske samfund og opfordrer til jihad osv., og det er også utåleligt, hvis man til den slags mennesker uddelegerer en offentlig myndighed.
Der er jo så det også, at trossamfund, som ikke kan skelne mellem det åndelige og det verdslige eller mellem det religiøse og politiske, jo er dødsensfarlige, fordi de prædiker religion, men religionen er uadskillelig fra det politiske, og hvis de samtidig prædiker terror, er der grund til at holde et meget vågent øje med dem.
Det blev nævnt, at Hizb-ut-Tahrir nu gerne vil være godkendt trossamfund, Hizb-ut-Tahrir, en kriminel organisation, hvor et medlem, Fadi Abdullatif, i 2003 fik en betinget dom på 60 dage for at stå bag en hjemmeside og løbesedler, der opfordrede til at dræbe jøder.
Eller vi kan tage et trossamfund, der allerede er godkendt, Det Islamiske Trossamfund, som står i en meget nær forbindelse med den frygtelige organisation, der hedder Det Muslimske Broderskab.
Jeg vil anbefale alle at læse den bog af Helle Merete Brix, der lige er udkommet om Det Muslimske Broderskab, og som hedder »Mod Mørket«.
Det er en organisation, der arbejder her i Vesten med det ene formål at undergrave de vestlige samfund, som udadtil over for Vesten fremstår som dialogorienteret og nogle, der gerne vil tale med os andre, og som indadtil på deres hjemmesider over for deres egne prædiker had og vold og jihad.
Det Islamiske Trossamfund, som har en meget nær forbindelse med Det Muslimske Broderskab og bl.a. har haft det igennem den nu afdøde imam Abu Laban, er altså et godkendt trossamfund.
Man kunne tænke sig, at det her kunne ende med en beretning, som kunne inspirere regeringen til at gøre noget ved det.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Til det med at melde sig ud vil jeg sige, at nogle ting kan være lette i teorien, men svære i praksis.
Nogle gange skal man måske endda spørge paven for at komme ud.
Så det kan godt ske, at man kan skifte tro, men det er ikke sikkert, at man kan skifte trossamfund.
Det er jo ikke nok at skifte tro inde i sig selv, man skal også kunne skifte sit medlemskab.
Det er i hvert fald vigtigt.
Vi skal ikke opbygge et statsbureaukrati for at lave et religionspoliti her i Danmark.
Det ville være langt væk fra den demokratiske kontrol, vi i øvrigt har.
Det er derfor, at vi siger: Lad os tænke os lidt bedre om med hensyn til, hvad det egentlig er, vi har brug for set i grundlovens perspektiv og ikke i enkeltpersoners perspektiv.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Det, jeg vil sige nu, er egentlig ikke et indlæg i den debat, som det hele handler om.
Fru Karen Klint taler om, at når man nu vurderer disse ting, altså hvordan vilkårene skal være for de trossamfund, skal man samtidig vurdere forholdene for folkekirken.
Jeg ved godt, at fru Karen Klint går ind for en kirkeforfatning med begrundelse i grundlovens § 66, det ved jeg udmærket godt, men det, vi taler om her, er, at vi skal beskytte landet mod fundamentalistiske, islamistiske trossamfund, der forkynder og prædiker had og vold og jihad.
At sammenligne det med folkekirken synes jeg simpelt hen er meget lidt tiltalende, vil jeg sige til fru Karen Klint.
Det synes jeg at fru Karen Klint skulle holde sig for god til.
Folkekirken er landets kirke, det er vores egen kirke, det er vores barndomshjem.
Hvad det andet angår, er der tale om fremmede, hvor vi lige skal se dem an, når de kommer ind i barndomshjemmet, om de nu også skal være her.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Altså, nu har jeg stor erfaring i, at der er meget forskel på, hvad man siger, og så hvad andre hører.
Jeg lavede ikke nogen sammenligning mellem folkekirken og øvrige trossamfund.
Jeg sagde netop, at vi skulle være klogere på vores eget gamle beslutningsforslag og så sige, at det var vigtigt at have to adskilte analysegrupper, en til at se på, om og hvor folkekirken eventuelt havde behov for modernisering, og en vedrørende øvrige trossamfund.
Så jeg arbejdede faktisk både inde i hovedet og i praksis i to forskellige, selvstændige søjler i dyb respekt for den historiske arv, vi har i folkekirken, og i dyb respekt for, at de øvrige trossamfund også i vores grundlov har særlige paragraffer.
Så jeg blandede ikke æbler og pærer.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-08:
Se, der gør fru Bente Dahl sig jo skyldig i præcis den samme begrebsforvirring, som Venstres ordfører gjorde sig skyldig i.
De love, vi vedtager her i Folketinget, skal folk heldigvis ikke tro på.
De skal ikke fremsige en trosbekendelse, hvor de siger: Jeg tror på den lov, som fru Bente Dahl og hr. Jesper Langballe har vedtaget.
Nej, det skal de overhovedet ikke; de skal bare overholde den.
Og loyalitet over for dansk lov betyder ikke, at man er enig med lovene, eller at man ikke kan kritisere dem sønder og sammen - det gør vi jo faktisk selv her i Folketinget - men det betyder, at så længe en lov gælder, så overholder man den, og hvis man direkte prædiker lovovertrædelse, i Allahs eller i et eller andet andet navn, så er der tale om illoyalitet over for Danmark, så er der tale om, at man har stillet en eller anden religiøs størrelse op over loven, og så er vi ikke mere i det sekulære samfund, som både fru Bente Dahl og jeg ønsker os.
Bente Dahl (RV), 2008-05-08:
Hr. Jesper Langballe sagde om ministeren, at hun læser beslutningsforslaget med ond vilje, når hun taler om sindelagskontrol.
Hr. Jesper Langballe benægter, at der er tale om sindelagskontrol.
Men så vil jeg gerne høre, hvad hr. Jesper Langballe mener, altså hvad han vil kalde den godkendelsesprocedure, som det her beslutningsforslag lægger op til, hvor en del af kriterierne er, at ansøgeren skal være loyal over for et land og en lov, altså solidaritet med det politiske system, loyalitet over for det politiske system.
Hvad kalder hr. Jesper Langballes sådan en godkendelsesprocedure, hvis ikke det lige præcis er sindelagskontrol?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Men nu står der jo ligefrem i forslaget, at det skal tages op til revision hvert femte år, og det vil sige, at fru Karen Klint sådan set er enig i, at man godt kunne skelne og sige, at det kun er de godkendte trossamfund, der skal tages op til revision, og at de anerkendte bare kan få lov at fortsætte.
Der ville jeg nu foretrække, at man havde samme procedure for begge, og helst at det er, at når man først er godkendt, er man godkendt.
Så var der lige det andet spørgsmål, om fru Karen Klint ikke lige kunne bekræfte, at der i den vejledning, der allerede er i dag, også er en forpligtelse til, at man skal anerkende retten til at skifte tro og altså dermed også kunne melde sig ud af trossamfundet.