runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-04:
Hvilke internationale regler er det, der forhindrer, at vi i Danmark ændrer på vores a-kasse-lovgivning, således at de arbejdsløse kan få arbejde eller uddannelse?
Der er jo ikke sket nogen som helst ændringer på det felt, og ministeren har svaret på spørgsmålet tidligere og sagt: Jeg agter ikke at foretage nogen som helst ændringer på det her felt, fordi ledigheden ikke er høj nok endnu.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå – og jeg tror, jeg taler på manges vegne her – at unge mennesker, der ikke er i arbejde, får lettere ved at finde arbejde, fordi man tager børnechecken fra forældrene, som har det svært nok i forvejen.
Det er simpelt hen bare for langt ude.
Det giver i hvert fald ingen mening.
Den arbejdsmarkedspolitik, som vi har, er lavet under en højkonjunktur.
Nu har vi altså en lavkonjunktur, og derfor er det, der giver mening, spørgsmålet om, hvilke instrumenter man vil bruge, og om man vil ændre noget ved tingene, så det kommer til at passe med virkeligheden, nemlig at vi har 150.000 arbejdsløse.
Der kan jo kun være en forklaring på, at man ikke vil gøre noget, og det er, at ledigheden ikke er høj nok endnu.
Inger Støjberg (V), 2009-11-04:
Jeg var lige på nippet til at blive lidt fortrøstningsfuld, da jeg hørte hr. Bjarne Laustsens første sætning i replikken, hvor hr. Bjarne Laustsen jo netop sagde, at han jo heller ikke havde forventet andet, end at man selvfølgelig kunne stole på regeringen.
Og det er så sandt, som det er sagt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at dæmme op for ledigheden.
Men det er jo altså også sådan, at der her er tale om en international finanskrise, og derfor bliver Danmark selvfølgelig også revet med i den krise.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi har en meget stærk og meget aktiv beskæftigelsespolitik i Danmark, og det er jo netop den, der skal hjælpe de ledige videre i job og for andres vedkommende selvfølgelig i uddannelse.
Så siger hr. Bjarne Laustsen, at vi ikke har gjort et eneste tiltag på beskæftigelsesområdet, men det er simpelt hen ikke korrekt.
Vi sidder lige i disse timer og diskuterer ungeledighed, og der er fremlagt to ungepakker til et samlet beløb af 1,4 mia. kr., og samtidig med det har vi altså også kommunaliseret hele jobindsatsen, og det, at vi styrker indsatsen, mener jeg jo netop er at føre en aktiv beskæftigelsespolitik.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-04:
Tak for svaret.
Jeg havde jo heller ikke regnet med, at ministeren ville sige, at man ikke kunne stole på regeringen.
Hvad er det for nogle initiativer, man vil tage, når vi kommer op på 150.000 ledige?
Vi har 113.000 ledige i dag.
Hvad er det for nogle initiativer, man vil tage?
Det eneste, vi har fået at vide, er, at ministeren vil udbetale 15,16 mia. kr. mere i dagpenge til næste år.
Tilsyneladende er man tilfreds med det og gør ikke mere ved det.
Altså: Det, der rent faktisk kommer til at ske, er jo, at man smider regningen i børneværelset til de fremtidige generationer, fordi man ikke har sørget for, at de her mennesker har fået noget at lave.
Og hvis man ikke kan finde ud af det, kunne man sørge for, at de fik noget uddannelse, men det kan de heller ikke få; det diskuterede vi i sidste uge.
Man vil ikke ændre på en eneste regel, så de her mennesker kan komme i arbejde eller komme i uddannelse.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2009-11-04:
Danmark er inde i en periode med lavkonjunktur.
Krisen er global, og derfor kan vi heller ikke undgå, at Danmark også bliver ramt af en stigende ledighed.
Det er regeringens forventning, at ledigheden vil være omkring 150.000 mennesker i 2010.
Som beskæftigelsesminister ser jeg selvfølgelig med stor bekymring på den stigende ledighed.
Det er naturligvis stærkt bekymrende, og samtidig betyder stigningen i ledigheden, at hele samfundet bliver fattigere, hvilket har betydning for os alle sammen.
Derfor har regeringen sikret, at krisen bliver håndteret med en ansvarlig og veldoseret finanspolitik.
Vi har iværksat en lang række tiltag.
Det drejer sig jo bl.a. om hjælpepakker til erhvervslivet, bankpakke I og bankpakke II, skattelettelser, en forøgelse af det kommunale anlægsloft med 2 mia. kr. i 2009 og en økonomiaftale med KL for 2010, der giver et markant løft til de kommunale investeringer i dagtilbud, folkeskoler, ældreområdet og på de øvrige kommunale serviceområder.
Jeg følger nøje med i udviklingen i ledigheden og overvejer løbende, om der er behov for nye tiltag.
Senest har vi jo lige fremlagt to ungepakker, som der forhandles om netop i disse timer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-04:
Kan man stole på regeringen, når den meddeler, at der vil være 150.000 ledige til næste år, og ministeren vel ikke kan gøre andet at udbetale dagpenge til fyrede?
Kan man stole på regeringen, når den meddeler, at der vil være 150.000 ledige til næste år, og ministeren vel ikke kan gøre andet end at udbetale dagpenge til fyrede?
Per Stig Møller (KF), 2009-11-04:
Der skal hr. Qureshi huske på, at der trods alt er forskel på et ministeransvar, og når en minister dukker op i et område, og et udenrigsudvalg.
Hvis jeg besøger Gaza, er det jo et officielt besøg, og det vil sige, at det kan blive misbrugt af Hamas til at sige: Se, nu er vi så også anerkendt af Danmark.
I år har der kun været to EU-udenrigsministre dernede – kun to EU-udenrigsministre – fordi vi faktisk ikke synes, at det er et sted, vi skal tage hen, for det kan blive misbrugt i Hamas' propaganda, hvis den danske udenrigsminister kommer.
Det, vi forholder os til, når jeg tager derned – jeg kommer jo meget i området, og det tror jeg hr. Qureshi vil bekræfte, og jeg har gjort ret meget for at få en fred, som også indbefatter Gaza – er, at jeg altså taler med den palæstinensiske regering, og den sidder ikke i Gaza.
Hvis jeg tog til Gaza for at tale med dem, der har myndighed der, har jeg anerkendt Hamasregeringen, og det gør jeg ikke.
Det vil sige, at jeg må tale med Abbas, og det gør jeg i Ramallah, hvor jeg har været mange gange.
Jeg har også talt med Abbas på mit hotelværelse i New York her ved FN's Generalforsamling, hvor han var så venlig at komme på besøg hos mig.
Så vi har meget tæt kontakt med den palæstinensiske regering, og jeg går ud fra, at hr. Qureshi har fået det bekræftet, hvis han taler med palæstinenserne.
Men hvis jeg tager til Gaza, vil jeg altså ikke misbruges af Hamas' propaganda.
Jeg har haft det på mit program at komme derned, og jeg strøg det igen for præcis at vise respekt for, at det er Abbas og hans regering, jeg taler med.
Jeg kan jo ikke få dage til at rejse rundt i Gaza, og det vil sige, at jeg jo tager rundt for at tale med regeringer.
Mine besøg er jo normalt så korte, at jeg ikke ser andet end – og det kan man så kritisere – disse regeringsbygninger, og så skal jeg tilbage igen.
Der har det altså været vigtigst for mig at tale med regeringen i Ramallah.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-04:
Det kommer lidt bag på mig, at statsministeren henviser til, at vi skal holde fast ved den økonomiske politik, der er lagt.
De seneste måneder tror jeg nemlig, at mange ligesom jeg har haft opfattelsen af, at det gik fra slemt til værre, hver gang statsministeren kiggede på den danske økonomi.
Men det kommer vel frem på et tidspunkt, for vel senest i januar skal der afleveres en redegørelse for dansk økonomi og for, hvordan det ser ud fremadrettet.
Det glæder jeg mig meget til, for jeg synes, det er særdeles utrygt, at der ikke er en overordnet plan for, hvad regeringen vil med dansk økonomi.
Det bringer mig tilbage til spørgsmålet om det, der også har været fremme, nemlig statsministerens overvejelser om at stemme om alting på én gang.
Betyder udsættelsen af en euroafstemning, at statsministeren reelt ikke har nogen ambition om at stemme om hverken forsvarsforbeholdet eller forbeholdet for retslige og indre anliggender, før dansk økonomi er på rette spor igen?
Det kan jo desværre tage et stykke tid.
Helge Sander (V), 2009-11-04:
Allerførst vil jeg gerne fastslå, at universiteternes faglige selvstyre er et af de bærende principper i universitetsloven, og det er et vældig godt princip, som jeg synes at vi skal holde fast i.
En naturlig konsekvens heraf er bl.a., at det ikke er min opgave som minister at blande mig i konkrete enkeltsager om undervisnings- og eksamenssproget.
Generelt kan jeg oplyse, at ifølge eksamensbekendtgørelsen er hovedreglen, at prøverne aflægges på dansk.
Det gælder dog ikke, hvis undervisningen i et fag er foregået på et fremmedsprog; her skal prøven som hovedregel også aflægges på det pågældende fremmedsprog.
Universitetet fastsætter regler om eksamenssproget i uddannelsens studieordning, og hvis de studerende ikke finder det formålstjenligt, at der undervises og afholdes eksamen på engelsk i en konkret uddannelsesmæssig sammenhæng, vil jeg bestemt opfordre dem til at gå i dialog med universitetet.
Det kan f.eks. ske, ved at man henvender sig til studienævnet, hvor halvdelen af medlemmerne som bekendt er studerende.
Studienævnet har netop til formål at sikre de studerendes indflydelse på undervisningen.
Søren Krarup (DF), 2009-11-04:
Jeg oplæser efter den skik, der gælder, spørgsmålet til videnskabsministeren: Hvordan forholder ministeren sig til, at studerende på jurastudiet ved Københavns Universitet tvinges til eksamination på engelsk, selv om flere studerende ikke behersker dette på et forsvarligt niveau, og hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at studerende ikke falder fra uddannelsen, fordi der eksamineres på et sprog, som ikke er den studerendes modersmål?
Hvordan forholder ministeren sig til, at studerende på jurastudiet ved Københavns Universitet tvinges til eksamination på engelsk, selv om flere studerende ikke behersker dette på et forsvarligt niveau, og hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at studerende ikke falder fra uddannelsen, fordi der eksamineres på et sprog, som ikke er den studerendes modersmål?
Carsten Hansen (S), 2009-11-04:
Er det ministerens vurdering, at Fionia Banks kunder har været udsat for lige så ringe og misvisende rådgivning som kunderne i Roskilde Bank?
nr. S 257
Er ministeren enig med Socialdemokraterne i, at der skal igangsættes en uvildig advokatundersøgelse af, hvilket ansvar Fionia Banks tidligere bestyrelse og direktion bærer for bankens kollaps?
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Jamen jeg vil sige, jeg faktisk synes, at vi med den lovændring, vi vedtog her i maj måned, har givet langt størstedelen af danskerne, altså dem, der planlægger deres rejse, en meget, meget bedre beskyttelse.
For vi er jo typisk gået ind og har taget fat om det, som vedrører langt de fleste af de danskere, der planlægger en rejse.
Det er typisk, at man planlægger en tur om året, en udlandsrejse, og vil have en sikkerhed for ikke at stå i den situation at risikere at miste sine penge, hvis flyselskabet går konkurs.
Sådan var det tidligere for dem, der valgte at booke flybillet og indkvartering selv.
Det er der blevet taget hånd om med det lovforslag, der er vedtaget i Folketinget, og der synes jeg der har været et godt samarbejde mellem Folketingets partier om det.
Selv om der selvfølgelig har været uenighed om små detaljer, har der været enighed på den overordnede strækning.
Jeg synes, det er meget vigtigt at holde sig for øje, at hvis man skal gå skridtet videre, det være sig kør selv-ferier, der vil betyde, at lokale færgeruter og alt muligt andet pludselig skal ind i et administrativt system, så skal man veje fordele og ulemper meget op imod hinanden, så vi ikke pålægger erhvervsliv og de erhvervsdrivende alt for tunge administrative byrder, uden at fordelene er store ved det.
Men jeg tror, det er et emne, der er bedst egnet til at blive drøftet på et møde i Økonomi- og Erhvervsministeriet frem for her onsdag i en spørgetime, så eventuelle andre emner, der skal indgå i arbejdsgruppens arbejde, kan blive omfattet af det arbejde, så arbejdet også kan blive færdigt.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-04:
Det ser vi naturligvis rigtig meget frem til.
Jeg er sikker på, det ikke blot gælder for mig, men også for de øvrige partier, for der har været en meget bred opbakning til dette lovforslag, og vi vil selvfølgelig aktivt og proaktivt deltage i sådan en diskussion.
Dermed må jeg sige, at vi også opfatter det som en imødekommelse af, at der selvfølgelig er et behov for at foretage en vis form for udvidelse.
Men naturligvis har vi nogle afgrænsningsspørgsmål, ikke mindst når vi snakker om det her med, om eventuelle indenlandske rejser skulle være dækket.
Jeg opfatter det som meget naturligt, når vi snakker dækning af eventuelt kør selv-ferier og andet, at vi taler om grænseoverskridende rejseaktiviteter, altså det, som er en meget populær rejseform i Danmark, og hvor vi også kan se, at tidligere krak i rejseselskaber i Danmark har medført store tab netop på de her kør selv-rejser.
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Jeg vil sige til hr. Benny Engelbrecht, at vi har valgt så at nedsætte arbejdsgruppen, men jeg har intet problem med at give mulighed for, at Folketingets ordførere sammen med mig drøfter de emner, som arbejdsgruppen ser på.
Men vi har sådan set gjort det loyalt i forhold til de ønsker, der har været på bordet, for at arbejdsgruppen kunne komme hurtigt i gang.
Det betyder, at noget af det, man ser på, jo bl.a. er de her kør selv-ferier, som er vanskelige at afgrænse, for en kør selv-ferie kan faktisk godt være en tur fra Odense til København, hvis man skal ind og besøge ens familie der.
Men der er altså også rigtig mange mennesker, der pendler mellem Odense og København hver dag, og derfor synes jeg i hvert fald, at det er meget vigtigt, at man foretager en analyse af, hvor stort behovet er for at registrere virksomheder og alle mulige andre i et system, før man vurderer, om der lige pludselig skal til at være rejsegarantiordning involveret i det, hver evig eneste gang man køber en togbillet.
Men jeg synes, vi havde en god og en meget konstruktiv drøftelse, da vi lavede ændringerne, og derfor vil jeg selvfølgelig tage initiativ til, da jeg kan forstå, at der er et ønske om det, at vi sammen drøfter det, som arbejdsgruppen ser på, og som de er færdige med ved årsskiftet.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-04:
Jeg synes jo, det er utrolig godt, at vi rent faktisk får en udvidelse af Rejsegarantifonden til også at omfatte flyrejser, og det sker her ved årsskiftet.
Alle partier er enige om, at det er en væsentlig ting; vi har været uenige om formen, men vi er nået frem til et kompromis, som også vi kan støtte, fordi det er bedre, at der er noget dækning end ingen dækning.
Men det ændrer jo ikke ved det, at vi netop også har fået nogle klare tilsagn fra ministeren i forbindelse med førstebehandlingen her i salen den 17. april i år, hvor netop også spørgsmålet om nedsættelse af en arbejdsgruppe, der skal se på omfanget af beskyttelsesbehovet i forhold til indkvarteringsproblemstillingen og øvrige problemstillinger i forbindelse med anden transport, skulle indbefattes.
Derfor er vi selvfølgelig også tilfredse med, at ministeren faktisk har sat dette arbejde i gang. Men kæden hopper også lidt af for os der, hvor vi har stået lidt uforstående tilbage, og jeg tror ikke, at det blot gælder for os Socialdemokrater, men måske i virkeligheden for hele oppositionen, og det er, fordi flere på det samme møde med første behandling den 17. april gjorde ministeren opmærksom på, at alle partier, som støttede lovforslaget, ville blive indkaldt til møde i Økonomi- og Erhvervsministeriet, og at vi her skulle drøfte sammen, hvad det var, arbejdsgrupperne skulle se på, sådan at vi kunne få afstemt forventningerne med hinanden om, hvilke arbejdsområder der er.
Det er muligt, at en sådan indkaldelse er gået min næse forbi, men jeg opfatter det i hvert fald ikke sådan, at vi har fået foretaget en sådan afstemning af forventninger med ministeren.
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Folketinget vedtog som bekendt i maj 2009 lov om ændring af lov om en rejsegarantifond.
Loven medfører fra 1. januar 2010, at det er obligatorisk for dansk etablerede udbydere af flytransport og billeje i udlandet at tilbyde kunder dækning i Rejsegarantifonden.
Det bliver frivilligt, om kunden mod betaling af et nærmere fastsat bidrag vælger dækning.
Der har så i forbindelse med lovforslaget været forskellige ønsker til yderligere udvidelser af Rejsegarantifonden, men det er ikke nogen let sag.
En yderligere udvidelse indebærer en række afgrænsningsvanskeligheder f.eks. i forhold til det, hr. Benny Engelbrecht nævner om anden transport.
Det bliver meget svært at skelne mellem ferierejser og den almindelige dagligdags transport.
F.eks. vil en weekendtur med toget eller bussen til København for at besøge familien kunne betegnes som en ferie, som dermed vil blive omfattet.
Derudover vil en udvidelse medføre væsentlige administrative byrder for de omfattede virksomheder.
Derfor har regeringen nedsat en arbejdsgruppe, som bl.a. ser på omfanget af konkurser på områderne samt beskyttelsesbehovet i forbindelse med indkvartering og anden transport.
Når arbejdsgruppens analyse foreligger, vil jeg selvfølgelig tage stilling til, om der er grund til en yderligere udvidelse af rejsegarantiordningen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-04:
Finder ministeren, at forslag om en udvidelse af Rejsegarantifondens dækning til at omfatte eksempelvis kør selv-ferier vil kunne fremsættes i indeværende samling?
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Det er jo der, synes jeg, at hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet for alvor går helt forkert i byen med deres analyse.
For man tror, det er sådan i denne verden, at der er nogle omkostninger, der bare bliver betalt ud af den varme luft – det såkaldte gratisprincip, at hvis ikke man opkræver et gebyr for de omkostninger, en virksomhed har, så betaler kunden ikke for det.
Sådan er det jo ikke, må jeg sige til hr. Benny Engelbrecht.
Det, der jo bare typisk er sket tidligere, er, at man har lagt gebyrer oven i prisen på varen, og så får man pengene ind alligevel.
Men det er typisk sådan, at når man pålægger en virksomhed omkostninger, bliver de væltet over på forbrugeren helt eller delvis.
Og det sker naturligvis også i denne sag.
Derfor er det jo fuldstændig omsonst at tro, at man løser noget som helst for forbrugeren ved at lave et forbud mod, at en bestemt type betalingstjeneste kalder noget et gebyr.
Det gør man ikke.
Man flytter det bare over og kalder tingene noget andet.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-04:
Men lige præcis her ligger grundprincippet jo så netop også, for det er korrekt, at der er nogle omkostninger forbundet med at bruge PBS for virksomhederne, men til gengæld er der også en række fordele, ikke mindst at man er sikker på at få sine penge i hus.
Der er også forretningsdrivende, der har givet udtryk for, at det var lige før de skulle overveje at betale forbrugerne for at benytte sig af PBS, fordi man slipper for en række administrative omkostninger.
Det er vi jo alle interesserede i.
Der er vel også en årsag til, at det igennem mere end et årti har været en tradition, at man faktisk ikke har betalt noget som helst for at benytte sig af PBS, og af de langt over 100 millioner betalinger, der sker hvert år via PBS, er det et ganske lille fåtal af virksomheder, som benytter sig af det her gebyr.
Derfor er vores store bekymring, at man åbner for en sand pengemaskine i den her sammenhæng, altså at det bliver standard, at danskerne skal til at betale for at overføre via PBS, hvor det i dag jo altså for hovedpartens vedkommende ikke koster penge.
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Jamen jeg anerkender naturligvis, at hr. Benny Engelbrecht er meget optaget af, at man i hvert fald ikke kommer i en situation, hvor der bliver opkrævet gebyrer, der har karakter af at være en slags pengemaskine.
Der er jeg fuldstændig enig med Socialdemokraterne i, at man ikke må det og man ikke skal det, og hvis man kalder det PBS-gebyr, vil det – og det har vi Forbrugerombudsmandens ord for – være i strid med markedsføringsloven.
Det, jeg bare anholder, er, at Socialdemokratiet har det synspunkt, at der er gebyrer, som virksomheder skal betale, og som man ikke må bede kunderne betale en del af, hvis det er noget, der vedrører en service, kunden får.
Naturligvis må det være sådan, at man kan kræve en betaling for omkostninger, man har forbundet med det at levere en serviceydelse.
Og det er jo helt besynderligt, at vi nu hører Socialdemokratiet argumentere for, at man lige præcis vil have gebyrer på PBS forbudt.
Hvad med gebyrer på giroindbetalinger og bankoverførsler og alle mulige andre typer betalingstjenester?
Skal det så også være forbudt, eller må man godt betale det?
Så flytter man jo bare aktionen derover.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-04:
Gebyrer er jo en ekstrem uvane, og særlig når ministeren nu selv nævner spørgsmålet om flyområdet, må man sige, at vi da der om noget har et område, hvor man har en ekstrem stor kreativitet, når det handler om at pålægge diverse gebyrer, som i sidste ende kommer til at presse priserne op i nogle helt andre højder.
Nu skal der jo ikke herske nogen tvivl om, at vi Socialdemokrater har et andet syn på det her PBS-gebyr; vi mener faktisk, det slet ikke bør være der.
Men hvis jeg nu skulle vælge en indgangsvinkel og gå ind i den argumentation, som ministeren vælger her, og være millimeterretfærdig, i forhold til at gebyrer skal være rigtigt opkrævet, ville det så ikke være mere logisk, at det blev opkrævet via PBS, altså den anden vej rundt?
Jeg mener under alle omstændigheder, at et sådant gebyr er uhensigtsmæssigt, men hvordan kunne man ellers forestille sig en konkret løsning, hvor man direkte kan se den konkrete afspejlede omkostning?
Lene Espersen (KF), 2009-11-04:
Jeg vil sige, at det helt afgørende jo i hvert fald er, at vi får sørget for, at i det omfang man opkræver gebyrer, fordi man har omkostninger som virksomhed og ønsker, at det gebyr delvis skal finansieres af kunderne, skal det gebyr være retvisende.
Og gebyrer må aldrig nogen sinde blive en pengemaskine.
Derfor er Konkurrencestyrelsen gået ind i sagen, og vi forventer, at analysen er klar i foråret 2010, så det er altså inden for ganske få måneder.
En af grundene til, at jeg synes, det er klogt at afvente Konkurrencestyrelsens analyse, er, at jeg desværre ikke tror, at det ville løse alle problemer, hvis det eneste, vi lavede, var en regulering af gebyrerne for betalingsservice.
Man ville bl.a. ikke tage højde for, at virksomhederne så bare gjorde noget andet, nemlig omdøbte gebyret til et håndteringsgebyr, som ikke er knyttet til selve betalingstransaktionen.
Efter vi har indført regulering af gebyrer ved betaling med dankort over internettet, er det faktisk i dag blevet praksis for f.eks. flyselskaber, biografer og mange andre, at de nu benytter sig af et håndteringsgebyr.
Derfor tror jeg, at vejen frem, for at man ikke bare flytter det over og kalder gebyret noget andet, er at sikre, at gebyret afspejler de reelle omkostninger for virksomheden, og der vil jeg naturligvis, når Konkurrencestyrelsens analyse foreligger, tage de nødvendige tiltag til at sikre, at det sker, for der skal være ordnede forhold på det her område.