runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Nu fik jeg jo det spørgsmål af hr. Magnus Heunicke, om jeg ville være med til at samle ind, således at vi kunne få de sidste 6 km med i forlængelse af de 8 km, og det spørgsmål kunne jeg passende stille videre til fru Anne Baastrup.
For stakkels hr. Magnus Heunicke er jo i den situation – tror jeg – at han gerne vil være transportminister, men så står han jo uden noget flertal, der fortsat vil bygge veje, kan jeg forstå.
De Radikale er forsvundet, Enhedslisten har aldrig været med, og nu vil jeg så lige høre, om SF er med, så vi trods alt får lidt vejbyggeri, hvis det måtte gå så galt.
Derfor vil jeg spørge fru Anne Baastrup, om det er sådan, at SF vil arbejde for, at vi, når første etape er gået i gang, så straks tager anden etape.
For det er jo sådan med et timeglas, at der kun kan komme noget igennem det der, hvor det er smallest på midten, og der er altså stadig væk 6 km, der hænger.
Vil SF være med til det?
Anne Baastrup (SF), 2010-10-14:
Som vi lige kunne høre på hr. Kim Christiansen, var det modstræbende, man fra Dansk Folkepartis side gik med til, at vi fik afsat de mange penge til den kollektive trafik.
Vi gik ind i det brede trafikforlig, den grønne transportaftale 2009, med det klare formål med styrke at kunne sikre, at der kom langt flere penge til den kollektive trafik, og det er på den baggrund, at vi støtter denne udbygning, fordi vi derved har fået sikret, at den grønne transportaftale afsætter to tredjedele af midlerne, de nye investeringer, til kollektiv trafik.
Kim Christiansen (DF), 2010-10-14:
Jeg deler naturligvis i hvert fald flertallets begejstring over den her anlægslov, som vi behandler i dag.
Vi kommer op på otte spor og ikke, som hr. Karsten Nonbo sagde, fire spor, for de skal jo gå begge veje.
Men jeg er så også enig i den betragtning, som hr. Karsten Nonbo også kom med, nemlig at det vel nok så også er der, vi når til med hensyn til at kunne udvide ved Køge Bugt.
Derfor skal vi fremadrettet og faktisk meget hurtigt begynde at tænke i alternativer til Køge Bugt, og det kunne jo f.eks. være Ringsted-Roskilde, så meget af den vestlige trafik i hvert fald fik afløb den vej rundt.
Men det er en ny diskussion, som jeg i hvert fald gerne deltager konstruktivt i.
Jeg synes jo egentlig, det er imponerende, at man i dag kan snakke en debat i gang om noget, som har så stor en samfundsøkonomisk gevinst, som det forslag, vi behandler i dag, har.
For Dansk Folkepartis vedkommende kan jeg bare sige, at vi er stolte af at være en del af den her aftale om bedre veje og af at kunne være med til at sikre, at man kan passe sit arbejde i stedet for at sidde nede på Køge Bugt Motorvejen.
Jamen herregud, det er jo ingenting i forhold til det, der bliver spildt af tid på Køge Bugt Motorvejen, så allerede her har vi også løst det problem.
Så nu er vi fri for fremadrettet at tale om 12 minutter.
Jeg synes, det her er godt.
Det skaber også noget beskæftigelse.
Det skaber en bedre infrastruktur, og der er også en miljømæssig gevinst i det her.
Samtidig vil jeg sige, at når vi så får sat det her på skinner sammen med den nye jernbane til 10,5 mia. kr., har man vel også serviceret området på en måde, så man i hvert fald kan sige, at det må være sikret mange år ud i fremtiden.
Det håber vi i hvert fald i Dansk Folkeparti, så vi måske også kan begynde at se på, hvor vi kunne gøre andre gode tiltag.
Jeg nævner lige jernbanen, også fordi der er flere, der har været inde på den, og vi har også en lille smule været inde at sige: Jamen skal vi fortsat prioritere veje eller jernbane i det her område?
Vi gik lidt modstræbende med til at aftale en ny jernbane til 10,5 mia. kr. Vi tror også på, at det vil være godt fremadrettet, men der er jeg altså også lidt enig med dem, der siger, at nu må vi også sørge for, at der kommer nogle personer til at køre med den her jernbane, når den til sin tid kommer, og på den måde måske også sikre, at otte spor i fremtiden vil være nok for Køge Bugt Motorvejen.
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Det er jo rigtigt, at det er en af de ting, som jeg er rigtig glad for at vi fik igennem her.
Jeg anerkender naturligvis Enhedslistens ret til at protestere i den her sag, det forstår jeg såmænd godt, men jeg synes, at vi så trods alt må forlange, at når vi bruger 10 mia. kr. på en ny jernbane i Danmark, bør Enhedslisten også have lov til at glæde sig over sådan en investering, for det er lige præcis noget, som Enhedslisten kæmper for, nemlig den kollektive trafik.
Så det er jo sådan set fint.
Man kan altid gøre det endnu bedre, og det er det, vi kæmper for i forligskredsen, men vi vælger fra socialdemokratisk side at gå ind i forligskredsen, fordi vi kan se, at der kommer nogle målrettede resultater.
Vi får jo konkret, når den motorvej bliver lavet, netop lavet tilkørselsramper her, således at vi ved den nye jernbane ved Køge kan få lavet et park and ride-anlæg, det eneste for alvor ambitiøse park and ride-anlæg, der vil komme til at ligge der ved den nye Køge Station.
Hvorfor? Fordi vi nu i den her lov, vi behandler i dag, laver plads til det.
Vi laver nogle ramper, der fører til og fra den nye jernbanestation, så der har vi altså også tænkt det kollektive ind.
Per Clausen (EL), 2010-10-14:
Derfor er det også så ærgerligt, at man ikke kunne skaffe nogle få milliarder kroner til at gøre det bedre, sådan at det kunne være et langt bedre tilbud for pendlerne i det område, hvor man nu bruger store beløb på at udvide motorvejene.
Hr. Mogens Heunicke må give mig ret i, at et eller andet sted er vi her i kernen af det område, hvor man altid siger at den kollektive trafik skal kunne løse udfordringerne, fordi der er enormt – enormt – mange mennesker, der hver dag nogenlunde samtidig rejser den samme distance.
Der er det vel – og det må Mogens Heunicke give mig ret i – ikke særlig sandsynligt, at de mennesker, hvis man først har sikret, at de ved hjælp af en bil er kommet ind i selve København, så dér går over til kollektiv trafik.
Det var vel i virkeligheden en fordel, hvis man på et tidligere tidspunkt af deres rejse fik dem over i den kollektive trafik.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Jamen jeg må beundre hr. Per Clausens evne til at misforstå alt.
Jeg ved ikke, om det er processen ved indgangen til ørerne, det går galt med, eller om det er ved udgangen, altså munden, det går galt, for det er ikke det samme, der kommer ind fra os, som kommer ud af hr. Per Clausens mund.
Så det må jeg beundre hr. Per Clausen for.
Jeg ved ikke, om det kan dreje sig om processen i midten, det har jeg så ikke tænkt nærmere over.
Jeg beundrer også, at man kan have den synsvinkel med CO2-udslippet.
Altså, de, der holder i kø derude og slipper CO2 ud i 2 timer, kunne være fremme på 1 time og derved ikke slippe CO2 ud i andet end den halve tid.
Er det med, at man er hurtigere fremme, da ikke et argument?
Der er også noget med, at motorer, der går i tomgang, slipper mere ud, end hvis man ser at komme frem.
Er det ikke et argument?
Per Clausen (EL), 2010-10-14:
Jeg fornemmer jo, at Venstres ordførers begejstring er faldet lidt i løbet af debatten – det skal jeg da bare hilse med tilfredshed.
Men jeg vil sådan set spørge fru Anne Baastrup om noget andet, som er blevet sagt her i debatten.
Det fremgik jo meget klart, at både Venstres og Dansk Folkepartis ordførere havde nye spændende motorvejsudvidelsesprojekter i støbeskeen til hovedstadsområdet.
Jeg vil bare spørge fru Anne Baastrup, om det er SF's opfattelse, at det er til nye motorvejsprojekter i hovedstadsområdet, man skal bruge eventuelle ekstra midler, vi kan fremskaffe i de kommende år til at udbygge transportsektoren med.
Anne Baastrup (SF), 2010-10-14:
Vi går ind i de store trafikforlig, fordi vi vil forbedre den kollektive trafik og nedsætte CO2-forbruget.
Jeg kan næsten ikke tale med Venstres trafikordfører eller Dansk Folkepartis trafikordfører, uden at der kommer forslag om motorveje, og det er ikke SF's politik.
Vi vil gerne forbedre den kollektive trafik, nedsætte CO2-udslippet, og sørge for, at bilisterne kommer ud af bilerne.
Vi er enige i, at vi på sigt skal have langt mere end fordoblet det antal folk, der bruger den kollektive trafik.
Johs. Poulsen (RV), 2010-10-14:
Nu er det jo en ærlig sag at være uenig.
Noget andet er, at lige nøjagtig det her med, hvad man vælger, jo er det, vi i virkeligheden debatterer.
Hvordan skaber man valgmuligheder, der fremmer vores målsætninger på trafikområdet og fremmer det, vi egentlig helst vil?
Vi tror, det er vigtigt, at vi indretter de store strategiske beslutninger på en sådan måde, at de rent faktisk også fremmer de målsætninger, vi gerne vil have fremmet på trafikområdet, herunder at flest mulige anvender kollektiv trafik der, hvor det med fornuft kan etableres.
Jeg forsøgte faktisk at nuancere synspunktet og sige, at der jo er dele af landet, hvor man ikke kan vælge den løsning.
Der er det så vores synspunkt – lidt i modsætning til hr. Karsten Nonbos, kan jeg forstå – at der faktisk dér kan være meget fornuft i at udbygge det, man kunne kalde individuel trafikstruktur, dvs. veje primært.
Og jeg må da sige, at det hører jeg også somme tider fra nogle af hr. Karsten Nonbos partifæller.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Tak for det, hr. Mogens Lykketoft.
Jeg kunne ikke drømme om at give hr. Mogens Lykketoft fingeren, og jeg skal nok kigge lidt bedre efter på kontakten.
Det, jeg sådan set bare lige vil konstatere, er, at jeg er dybt uenig med Det Radikale Venstre.
Jeg vil gerne bygge motorveje der, hvor man kan afvikle trafik, og ikke der, hvor man kan udvikle trafik.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kører på motorvejene for sjovs skyld.
Det er altså af nød, man kører der, det er af nød, at man holder i kø og kører langsomt, så det tager 2 timer at komme fra Sydsjælland, fra Lolland-Falster og til København.
Det er af nød, at man holder tre kvarter i kø på motorvejen i myldretiden.
Det er, fordi man skal frem.
Det er altså ikke, fordi man har et alternativ, for så tror jeg, man havde valgt det.
Johs. Poulsen (RV), 2010-10-14:
Aftalerne fremgår af den her aftalepakke om grøn transportpolitik, og der fremgår det også, hvem der er med, og hvem der ikke er med på de forskellige delaftaler.
Den vil ordføreren jo have mulighed for at sætte sig ind i.
Men for at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at afsættet – som jeg forsøgte at redegøre for før – er, at det, trafikforskere og trafikeksperter peger på, er, at der, hvor der er massiv trafik til de store metropoler, er det ikke en løsning at blive ved med at udbygge antallet af spor.
Det er forsøgt, også internationalt ved andre store byer, og man har måttet sande efterfølgende, at det ikke løste problemerne.
Man kan sige sådan lidt billedligt: Jo flere spor man bygger, jo flere biler kommer der, og de sander til igen meget, meget hurtigt.
Hvis man vil have mest mulig persontransport og mest muligt gods over på skinner, på en mere miljøvenlig transportform, så skal man tage stilling til det spørgsmål; så er det ikke nok at konstatere, at vejene sander til.
For det er jo rigtigt, uomtvisteligt, at Køge Bugt Motorvejen har en meget, meget stor trafikbelastning.
Det, jeg peger på, er sådan set blot, at de, der i hvert fald siges at have forstand på området, fortæller os, at det i fremtiden vil være situationen igen meget hurtigt med den her tilgang.
Jeg må så sige, at lige nøjagtig på den her strækning er situationen jo den, at vi åbner en jernbane, stort set samtidig med at man åbner de nye spor, og jeg ville helst, at man valgte jernbane.
Og som svar på den allersidste del: Den anden del af udbygningen af Helsingørmotorvejen, som vi behandlede før sommerferien.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Nu udviklede det her sig jo til en debat, fordi hr. Magnus Heunicke lidt kækt og frækt spurgte, om regeringen ville være med til at samle penge ind til de sidste 6 km.
Vi måtte så konstatere, at det blev regeringen nødt til, for hr. Magnus Heunicke havde ikke nogen venner i den sag – hverken De Radikale, Enhedslisten eller SF.
SF er gået ind i forligskredsen, fordi de vil fremme kollektiv trafik.
De Radikale piller sådan lidt i øst og vest, kan jeg forstå, når de sidder i forligskredsen, og tager det, de kan bruge, og lader være med at tage det, de ikke kan bruge.
Men kan ordføreren ikke se, at hvis man skal have vejtrafik – hvad jeg mener man skal – så ville det da være sund fornuft at sætte ind der, hvor der er over 100.000 køretøjer pr. årsdøgn; det svarer til 25.000 pr. vognbane.
Det her må da være et af de vigtigste projekter, så jeg forstår ikke, ud fra hvilken begrundelse man melder fra, eller at man lige netop tager Køge Bugt Motorvejen og melder fra der.
Jeg kunne måske forstå, hvis man havde meldt fra hjemme, hvor hr. Johs. Poulsen er valgt, altså på Brandemotorvejen osv., hvor årsdøgntallet er meget lavt.
Men man vælger fra, hvor årsdøgntallene er meget høje; det er det, jeg ikke kan forstå.
Og så kan jeg ikke lade være med at spørge: Hvilken vej er så den anden, man heller ikke vil være med til?
Jeg er lidt overrasket over, at man kan sådan put and take og tage det, man vil, i en forligskreds.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-14:
Vi Konservative er ligesom tidligere ordførere glade for det her forslag, hvormed vi får udvidet Køge Bugt Motorvejen.
Det drejer sig om strækningen fra Greve Syd til Køge, hvor vi får etableret første etape, der går fra Greve Syd til Solrød Syd.
Jeg er ikke ligesom den tidligere ordfører fra SF sådan afvisende over for, at der skal være flere motorveje.
Jeg mener faktisk, at det er nødvendigt for fremkommeligheden i Danmark, at vi har et godt motorvejsnet.
Og jeg er også meget begejstret for motorveje, fordi vi ved, at det er der, hvor der er den laveste frekvens, når vi taler om trafikulykker.
Det er kort sagt en sikker vej at køre på.
Jeg håber naturligvis, at vi, når vi skal diskutere anden etape i 2013, vil kunne finde pengene til at lave den fulde strækning, som lovforslaget her giver hjemmel til.
Hvis jeg skal dryppe lidt malurt i bægeret, er det for det første, at vi ikke kan lave hele strækningen i den her omgang, og for det andet, at første etape desværre først vil være færdig i 2016.
Der vil være trængsel, og det er selvfølgelig beklageligt.
Men vi kan jo selvfølgelig glæde os til, at det bliver bedre efter 2016, og forhåbentlig får vi så også den anden etape med.
Så alt i alt er det et forslag, vi Konservative varmt kan støtte.
Anne Baastrup (SF), 2010-10-14:
Nu er det jo tilsyneladende Enhedslistens tradition ikke at deltage i forbedringer, hvis de kan lade sig gøre.
Det gør vi, og vi mener rent faktisk, at vi fik rigtig meget ud af at deltage helt i den grønne transportaftale, og det står vi fast ved.
Så er der nogle ting, som vi ikke synes er rigtig gode, og dem vil vi arbejde ihærdigt for at få forbedret, men så er der andet, som er rigtig, rigtig godt.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-10-14:
Nok en gang tak til ordførerne for indlæggene.
Motorring 4 er jo en central strækning i forhold til at lede nord- og sydgående trafik uden om København.
Man kan vel rolig sige, at trafikken på strækningen i de seneste år har været præget af nedsat fremkommelighed i myldretiden, det er vist ikke for meget sagt.
Et bredt flertal i Folketinget har jo truffet beslutning om at udbygge motorvejen fra fire til seks spor på den ca. 4 km lange strækning mellem Tåstrup og Frederikssundsundmotorvejen.
Som jeg nævnte lige før, er der jo altså fremkommelighedsproblemer på strækningen i myldretiden.
Med det voksende trafikpres vil disse fremkommelighedsproblemer selvfølgelig vokse, men en udbygning af motorvejen vil forbedre fremkommeligheden, så trafikanterne vil opnå en tidsbesparelse.
Jeg har lyst til lige at sige, at udbygningen af strækningen sker ved det, man kalder en indvendig udvidelse.
Man anlægger to ekstra spor i den eksisterende midterrabat, og det betyder jo, at udbygningen ikke ændrer på, hvor meget motorvejen fylder i landskabet.
Jeg forstår godt det, som visse ordførere var inde på, at vi skal huske at tage godt hensyn – der var endda en, der nævnte Danmarks Naturfredningsforenings høringssvar – og det vil vi selvfølgelig gøre.
Derfor glæder det mig, at vi dysser støjen ned ved at lægge støjsvag asfalt og etablere 6 m høje støjvolde på den centrale del af strækningen.
Jeg kan også tilføje, at en af ordførerne har været ude at prøvekøre en strækning og har oplevet det, og det er jo kun godt, for så er vi sikre på, at det er den rigtige vej, vi går, så tak for den bemærkning.
Det glæder mig vældig meget.
Tak for debatten i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-14:
Som Venstres ordfører var inde på, indeholder det her lovforslag en række forskellige ændringer i en række forskellige love: stort og småt, henstillinger fra EU, at vi skal følge EU-direktiver, der skal implementeres osv.
Alle de detailændringer kan Socialdemokratiet støtte.
Lovforslaget indeholder også en forhøjelse af lønsumsafgiften, og som Venstres ordfører var inde på, er det tanken, at det provenu, der kommer ind ved den forhøjelse, skal gå til at finansiere »Grøn Vækst«.
Socialdemokratiet er ikke en del af aftalen om »Grøn Vækst«, og vi kan selvfølgelig heller ikke støtte, at provenuet anvendes på den måde.
Vores ønske havde været, at provenuet i stedet blev anvendt til den forbedring af folkeskolen, vi har lagt op til i »Fair Forandring«.
Vi vil stemme for lovforslaget i sin helhed, men vi vil i et betænkningsbidrag præcisere, at vi ikke er enige i den anvendelse af provenuet, der kommer ind helt overvejende ved forhøjelsen af lønsumsafgiften for finansielle virksomheder, og vi vil på den måde tilkendegive vores stillingtagen.
Jeg vil godt sige, at jeg, da jeg hørte Venstres ordførertale, til at begynde med troede, at det her var et lovforslag om landbruget i Danmark, og jeg skulle jo et stykke hen i ordførertalen, før det gik op for mig, at det faktisk var det her lovforslag, ordføreren holdt sin ordførertale om.
Men all right, jeg har tilkendegivet vores stilling
Som sagt betragter vi det her på den måde, at vi ikke hermed tager stilling til anvendelsen af provenuet.
Henrik Høegh (V), 2010-10-14:
Der skal det til, at hvis den her uddannelse af den ansvarlige ikke har den ønskede effekt, nemlig at vi får færre dyrevelfærdssager ved kontrol af minkfarme, så går vi bredere ud, så er vi nødt til at tage flere med.
Men hvis det her nu har den effekt, som vi ønsker, altså at vi får stimuli på plads, at vi får dyrevelfærdssagerne på plads på de enkelte minkfarme, ja, så vil ministeren ikke bruge sin bemyndigelse.
Men hvis det ikke virker, har jeg i sinde at bruge den.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Men ministeren svarede ikke på spørgsmålet.
Ministeren beder om at få en bemyndigelse til, at der er andre end driftslederen, der kan få uddannelse.
Hvis Folketinget siger ja til det her lovforslag, får den til enhver tid siddende minister en mulighed for at sige, at alle, der passer mink, skal have uddannelse.
Er det ikke korrekt?
Det er det ene.
Det ser pænt ud på papiret, men så er det, jeg spørger: Hvad skal der egentlig til i minkbranchen, eller hvordan man definerer det, for at en given minister – hvis det nu er ministeren selv, der skal gøre det – vil bringe den mulighed, som Folketinget eventuelt giver, i anvendelse?
Det er jo interessant.
Man beder om at få en bemyndigelse, som man ikke har planer om at bruge, men hvad skal der til, for at man eventuelt vil bruge den?
Henrik Høegh (V), 2010-10-14:
Det, jeg beder om her, er ligesom for alle andre dyrearter at tage fat i den ansvarlige.
Det er den ansvarlige besætningsejer, vi går til, når der er regler, der ikke bliver overholdt.
Det er den ansvarlige besætningsejer, der må stå på mål for, hvordan de her mink bliver passet, og det er dér, at jeg synes, der er behov for uddannelse.
Der er rigtig, rigtig mange minkfarme, hvor det er minkavleren selv, der passer sine dyr.
Det er nogle besætninger, hvor han så for kortere eller længere perioder har nogle til at hjælpe.
Og der synes jeg at det er helt klart, at det er minkavleren, der er den ansvarlige, og som vi skal have på kursus.
Det er ham, vi skal give den der boglige gennemarbejdning af, hvad reglerne og kravene er på det her område, hvad det er for stimuli, som minkene skal have, og så må han bringe det videre i de situationer, hvor han har nogle til at hjælpe sig med at gøre en del af arbejdet derude.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Ja, det måtte jo komme, det der med, at hvis man kan undgå skinketatovering, så er det også en forbedring af dyrevelfærden.
Der er ikke nogen, der har prioriteret at bruge det endnu.
Nu har vi jo haft diskussionen om, at grisene har fået slag, inden de nåede frem, eller mens de var på vej til slagteriet, så jeg deler sådan set den opfattelse, at der er det element af dyrevelfærd i det her, hvis de kan undgå at få de to klask bagi, inden de skal af sted.
Men nok så vigtigt er det spørgsmål, vi har kredset mest intenst om, nemlig det der med regelefterlevelse inden for minkområdet.
Når nu ministeren flot beder om at få sådan en bemyndigelse, vil ministeren jo også selv skulle sige, hvem der skal have den.
Så kan ministeren ikke sige, hvem han synes det skal være?
For hvis man giver ministeren den bemyndigelse, er det jo ude af Folketingets hænder, så kan ministeren jo gøre hvad som helst.
Og dernæst: Hvad skal der egentlig til for, at ministeren vil bruge den bemyndigelse, han beder om?
Henrik Høegh (V), 2010-10-14:
Tak for det.
Allerførst tak til alle ordførere for gode indlæg.
Jeg synes, at det tegner godt for lovforslaget.
Jeg synes, der er en høj grad af enighed på de enkelte punkter.
Lad mig allerførst sige til fru Bente Dahl, at når vi tillader os at forenkle lovgivningsarbejdet lidt, kan vi jo i hvert fald holde alle tre punkter under overskriften: Lov om hold af dyr.
Og så syntes vi egentlig, at det her havde et omfang og en størrelse, så vi godt kunne spare tre sagsbehandlinger og klare det hele i en omgang.
Der er i offentligheden især fokus på dyrevelfærd i landets ca. 1.500 pelsdyrbesætninger, og det er jo naturligt oven på den debat, der var sidste efterår, at der så også er fokus på velfærd i danske minkfarme.
Derfor er jeg glad for, at også Dansk Pelsdyravlerforening har bidraget aktivt til at forme indholdet af den uddannelse, som nu er i støbeskeen, og hvor jeg skal være med til at sikre, at de ansvarlige avlere kender reglerne og ved, hvordan mink skal håndteres.
Så jeg synes, der er gode grunde til at holde det her i første omgang.
Hvis det så ikke har den ønskede effekt, ja, så er jeg selvfølgelig den første til at gøre brug af den bemyndigelse, der ligger til også at inddrage andre.
Jeg må i hvert fald som udgangspunkt, efter jeg har hørt debatten, sige, at hvis der kommer et lovforslag om det, vil det blive meget nødvendigt at afgrænse, hvad man mener med øvrige ansatte, for ellers kan det her få nogle voldsomme konsekvenser og komme til at koste mange et fritidsjob eller en mindre sideindtægt.
Så er der forslaget om holdvis levering af svin, som jeg faktisk kun hører rosende ord om.
Jeg kan sige, at det ligger helt klart, at egenkontrollen skal sikre dokumentation for, at krav om identifikation og sporbarhed overholdes.
Og det her indebærer egenkontrol fra leverandøren, altså fra svineproducenten, som kan garantere, at dyrene her er fra den samme produktion over transportør til slagteri.
Jeg mener, at vi med det her tager højde for strukturudviklingen i dansk svineproduktion, hvor stadig flere svineproduktioner er så store, at producenten kan fylde en hel lastvogn med slagtesvin, og dermed kan Danmark gå forrest med gruppevis levering i forhold til andre EU-medlemsstater.
Vi kan faktisk indføre en innovativ løsning, der tilpasser den fremtidige svineproduktion her i landet.
Lad mig så bare lige til sidst bemærke, at skulle man have en chance for at spørge grisen, tror jeg bestemt, at grisen ville være glad for at slippe for to slag med tatovørhammeren, en på hver skinke, inden den skal af sted fra gården.
Så jeg synes, der er rigtig mange gode grunde til at gennemføre det her forslag.
Jeg hører ikke en masse indvendinger her under lovbehandlingen, så jeg tror faktisk, at alle er enige om, at den forenkling her kan man være interesseret i.
Så med disse ord ser jeg frem til udvalgsbehandlingen af forslaget og takker for debatten.