Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-23:
Jeg vil gerne indlede med at erklære mig enig i udgangspunktet for beslutningsforslaget om reduktion af pesticidanvendelse i dansk landbrug, som fru Mette Gjerskov og hendes fem partifæller har fremsat.
Pesticidforbruget opgjort som behandlingshyppighed
har ikke været faldende gennem de senere år, tværtimod har der været en svag stigning, og det ser ikke ud til at være realistisk at nå målsætningen i pesticidplanen, for så vidt angår behandlingshyppigheden.
Som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er behandlingshyppigheden derimod øget fra et niveau på omkring 2 til ca. 2,3.
Målsætningen var som bekendt, at behandlingshyppigheden skulle reduceres til 1,7 i 2009, og jeg vil gerne slå fast her i dag, at jeg ikke synes, at udviklingen er tilfredsstillende.
Det er også netop derfor, at regeringen har besluttet at fremrykke evalueringen af pesticidplanen for 2010 til efteråret 2008.
Derudover vil jeg også gerne erindre om, at formålet med pesticidplanen ikke alene er at beskytte vandmiljøet.
Det handler i høj grad også om at beskytte vores grundvand, nedbringe pesticidrester i fødevarer og ikke mindst give nogle gode levemuligheder for fugle og insekter
både på og uden for markerne.
Regeringen er fast besluttet på, at vi skal reducere pesticidforbruget og ikke mindst reducere miljøeffekterne, men jeg synes også, at det er væsentligt, at vi holder os for øje, at vi i Danmark allerede er nået langt, for så vidt angår reduktion i pesticidforbruget.
De lavthængende frugter er plukket for mange år siden.
Det er også derfor, at vi selvfølgelig nu skal holde fokus på området, men hvis vi ser det i forhold til de andre EU-lande, er der stadig væk mange af de andre EU-lande, som har et meget stort potentiale for reduktion af pesticiderne.
Danmark betragtes som et foregangsland på området, og jeg mener stadig væk, at vi i Danmark bør være blandt de bedste til at nedbringe pesticidforbruget, beskytte vores natur og vandmiljø samt minimere pesticidrester i vores fødevarer, og jeg har også ved flere lejligheder understreget, at denne position skal fastholdes og udbygges.
I perioden fra begyndelsen af 1980'erne og til 1997 lå behandlingshyppigheden på mellem 2,5 og 3. I de seneste år har tallet ligget på ca. 2,3.
Der er altså ikke sket en reduktion, som vi havde stillet i udsigt, nemlig at man skulle ned på en behandlingshyppighed på 1,7 i 2009.
Beregningen af behandlingshyppigheden for 2007 kender vi endnu ikke, men jeg forventer, at alle salgstal er færdigbehandlet, så vi umiddelbart efter sommerferien kan se, hvordan udviklingen har været i 2007.
Regeringen er om nødvendigt indstillet på at tage et bredt spektrum af virkemidler i anvendelse, eventuelt også af en mere håndfast karakter, end man hidtil har set.
Regeringen har jo netop iværksat en lang række udredningsprojekter, som skal danne grundlag for efterårets drøftelser om evaluering af pesticidplanen.
Først når resultaterne af projekterne foreligger, kan vi danne os et klart billede af, i hvilket omfang målene i pesticidplanen er opfyldt, og hvorvidt virkemidlerne har vist sig at være effektive eller ej.
Aftalen blev indgået i forbindelse med regeringens indsatsplan om konverterende foranstaltninger som følge af den midlertidige ophævelse af kravet om braklægning i 2008.
Jeg vil også gerne i dag knytte et par bemærkninger til udredningsprojektet, der er søsat, og som der tages afsæt i, et projekt, der skal evaluere målopfyldelse og virkemidler i pesticidplanen, udvikling af en ny og mere retvisende miljøindikator og endelig en beregning af landbrugets driftsøkonomisk optimale pesticidforbrug.
Det væsentligste grundlag for efterårets drøftelser er selvfølgelig evalueringen af pesticidplanens målopfyldelse og alle de involverede virkemidler.
Vi må danne os et overblik over, i hvilken udstrækning de mange mål, der er fastsat i pesticidplanen, er opnået og ikke mindst et overblik over, hvilke virkemidler det vil være fornuftigt at anvende i fremtiden.
Pesticidplanens mål om at nå ned på en behandlingshyppighed på 1,7 bygger på Bichel-udvalgets analyse af det driftsøkonomisk optimale pesticidforbrug.
Forud for den nuværende pesticidplan blev denne analyse opdateret.
Det skyldtes, at mange af de faktorer, der indgår i beregningen, havde ændret sig.
Af samme årsag bliver der nu igen udarbejdet en opdatering af Bichel-udvalgets arbejde.
Det sker for at få indarbejdet de rette økonomiske og ikke mindst landbrugsmæssige forudsætninger i en ny beregning af det mest driftsøkonomisk optimale pesticidforbrug.
Desuden er der iværksat et projekt om udvikling af en ny og mere retvisende miljøindikator.
Baggrunden for projektet er den rapport, som DMU og andre forskningsinstitutioner sidste år udarbejdede om behandlingshyppighed som indikator.
Forskningsinstitutioner konkluderede, at behandlingshyppigheden er mangelfuld som indikator for miljøbelastning, men behandlingshyppigheden giver et retvisende billede af de seneste års udvikling i landbrugets pesticidanvendelse.
Forfatterne foreslår i rapporten, hvordan de eksisterende data kan udnyttes i et forslag til en alternativ indikator for pesticidernes miljøbelastning.
Regeringen har nu bedt eksperterne bag rapporten om at færdiggøre arbejdet og stille konkrete forslag til en ny indikator.
Desuden vil man undersøge muligheden for andre indikatorer, der kan måle miljøbelastning.
Regeringen lægger vægt på, at der i forbindelse med den fremrykkede evaluering skal udvikles en ny og mere retvisende indikator, der i højere grad måler pesticidanvendelsens skadevirkninger, så der mere målrettet kan sættes ind over for disse skadevirkninger.
Jeg vil gerne igen pointere, at vi endnu ikke ved, hvordan det gået med behandlingshyppigheden i 2007.
Bekæmpelsesmiddelstatistikken for 2007, der angiver salget af pesticider samt opgørelse over behandlingshyppigheden, forventes først at være klar i løbet af sommeren.
Samtidig med at pesticidforbruget skal reduceres, skal vi også sikre, at vi stadig væk har et konkurrencedygtigt landbrug, der producerer omkostningseffektivt og med den nyeste teknologi.
I takt med at vi i Danmark i årenes løb har forbudt en række pesticider med uheldige miljøog sundhedsegenskaber, skal landbruget have mulighed for at anvende nyudviklede pesticider, som er mindre belastende for vores miljø og sundhed.
Samlet set synes jeg, at der er god grund til at udskyde drøftelsen om en eventuel indførelse af kvoter for pesticider, som det er foreslået af Socialdemokratiet i dette forslag, til efteråret.