runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-01-14:
Når man spørger danskerne om, hvad der betyder noget for dem på miljøområdet, så er der hver gang rigtig mange, som siger: Rent drikkevand.
Det er noget af det vigtigste.
Vi har en helt særlig vandforsyning i Danmark.
Vi drikker langt de fleste steder vores grundvand stort set urenset, og sådan skal det blive ved med at være.
Vi har også en meget spændende sektor, som fungerer godt.
Alternativet står uden for det her forligsarbejde, men vi har fulgt med i arbejdet og synes, at det her er spændende.
Der er, som vi ser det, i runden med det her lovforslag blevet skabt en masse forbedringer, men vi er meget bekymret for én ting, og det er balancen imellem effektivisering – altså at få prisen ned – og alle de andre ting, f.eks. udvikling af nye teknologier, sikring af forsyningssikkerhed, miljø og den slags ting.
Derfor er vi i udgangspunktet lidt skeptiske og lidt bekymrede. Vi hører og læser i høringssvarene, at der er en bekymring over de forholdsvis massive besparelser, der skal gennemføres over en bred kam, og også over, at det her krav er blevet hævet fra 1,3 mia. kr., så vi, fordi man har de 800 mio. kr., som man allerede har nået, og som skal lægges oveni, nu nærmere snakker om 2,1 mia. kr. i besparelser.
Så vi håber, at vi i udvalgsarbejdet kan få kigget på de her ting og måske også få et større fokus på, at der er en længere tidshorisont i arbejdet.
Vi hører fra visse aktører, at der kan være en tendens til, at man sparer nu og her, og så opstår der senere nogle problemer, fordi man ikke har vedligeholdt det godt nok.
Så vi kunne godt tænke os, at fokus i højere grad er på den måde, som man arbejder med spildevand på i Danmark – og især på den grønne teknologiudvikling.
Så vi er altså skeptiske og umiddelbart imod forslaget på grund af de hårde krav om besparelser, men lad os kigge på det i udvalgsarbejdet.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-14:
Tak for det.
Mens den foregående ordfører, fru Ida Auken, har 8 års erfaring med dette område, har jeg nok nærmere 8 møders erfaring med det her område.
Det er ganske kompliceret stof, og det synes jeg også jeg har oplevet i den møderække, vi har haft.
Det er heldigvis et bredt forlig, og som andre har været inde på, har der også været ting, der skulle stemmes af i den proces.
Men jeg synes, det er lykkedes at finde nogle kompromiser, hvor vi finder balancen på det her meget komplicerede område.
Så jeg vil både sige tak til alle partierne for det, men også til ministeren, som har stået i spidsen for det arbejde.
Målet for os Konservative har været at få et enklere og mere simpelt tilsyn, som skal lette mængden af bureaukrati og administrative byrder.
Det håber vi er lykkedes med denne lovgivning, selv om vi også har lyttet til de bekymringer, der er blevet rejst af dele af branchen.
Vi holder fast ved målsætningen om, at reguleringen skal føre til effektiviseringer for 1,3 mia. kr., når vi runder 2020.
Vi håber, det kan blive et godt redskab, både for vandsektoren, men naturligvis også for kommunerne.
Så vi takker for et godt og konstruktivt forløb og kan også bakke op om lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-01-14:
De centrale ting, som lovforslaget omhandler, er jo allerede blevet beskrevet.
Det er tre EU-direktiver.
Og jeg tror, jeg kan sige til hr. Dennis Flydtkjærs beroligelse, at det her i høj grad er det, man må kalde det indre marked, altså ensartethed, i forhold til hvordan produkter godkendes, og at vi sikrer, at markedet fungerer fornuftigt.
Det ligger jo lidt i forlængelse af den diskussion, vi havde under det tidligere lovforslag om frekvenser.
Det her er lidt i samme boldgade, når det gælder radioudstyr og elektromagnetiske forhold.
Så det giver rigtig god mening at gennemføre de direktiver og det her lovforslag.
Som det er blevet sagt, drejer det sig selvfølgelig også om at sikre, at konkurrencesituationen styrkes, og at der bliver en ensartet mulighed for kontrol hos både forhandlere og producenter, uanset hvordan man har valgt at organisere sig, således at det selvfølgelig også kan lade sig gøre at efterse de ting, vi ønsker.
Så det giver rigtig god mening.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og meddele, at de også støtter lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-01-14:
Tak for det.
Det her lovforslag, som handler om forældreansvarsloven, handler ikke om alle børn i Danmark, og det gør det ellers tit, når vi behandler lige præcis den lovgivning.
Her taler vi om en lille gruppe børn, men til gengæld taler vi om en særdeles udsat gruppe børn, for vi taler om de børn, hvor den ene forælder har forårsaget den anden forælders død.
Og det ligger der jo ufattelig mange forskellige, men stort set altid ulykkelige historier bag, alt lige fra manden, der slår sin kone ihjel, til konen, der slår manden ihjel – nogle gange igennem lange voldelige forhold.
Det kommer der nogle børn i klemme ved, og der har været en forrang for, at den nulevende forælder så har kunnet få forældremyndigheden over barnet.
Det er jo ikke i alle tilfælde, at det er det smarteste at gøre, og derfor har det også i praksis været sådan, at der i mange tilfælde er blevet set bort fra den biologiske forælder, og forældremyndigheden er så blevet givet til nogle andre.
Men den forrang, der er i lovgivningen,
er selvfølgelig ikke hensigtsmæssig, så lovgivningen skal tilrettes det, der i virkeligheden har vist sig at være praksis, nemlig at man tager stilling til barnet og barnet alene: Hvad er bedst for barnet?
Det er den ene del af lovforslaget, og den mener vi er fuldstændig hensigtsmæssig.
Den anden del, som er nok så lille, men også nok så vigtig, handler om, at der ikke har været automatik i, at man har taget sagerne op.
Det vil altså sige, at står man i en situation, hvor den ene forælder er blevet slået ihjel af den anden forælder, og hvor der ikke er nogen udefra, der har meldt sig på banen og sagt, at vedkommende gerne vil være den, der påtager sig ansvaret for barnet – en moster, en faster, en bedsteforælder – så har der faktisk ikke været en automatik, i forhold til at man er gået ind og har taget stilling til spørgsmålet.
Så har der bare været den biologiske forælder, som altså har slået den anden ihjel, som fortsat har forældremyndigheden.
Og der er der altså kommet den automatik, at når politiet modtager sager af den her karakter, indleder man en sag for at finde ud af og slå fast, om der findes nogen, som kunne overtage forældremyndigheden over barnet, og som ville være bedre til det end den tilbageværende forælder.
Så alt i alt mener vi, at man rammer det her snit rigtig godt.
Og jeg vil bare sige, at noget af det, som jeg beundrer, er, at man ude i praksis, på trods af at lovgivningen faktisk ikke har været hensigtsmæssig, alligevel efter min mening har formået at træffe de helt rigtige afgørelser.
Vi fik en gennemgang af de sager, der har været på området, og det tjener de mennesker, der arbejder i felten, til ære.
Det synes jeg også man indimellem skal huske at sige fra Tingets talerstol.
Vi kan, som det nok fremgår, støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2016-01-14:
Tak for ordet.
Lovforslaget er en udmøntning af den politiske aftale af 9. september 2015 mellem regeringen og samtlige partier i Folketinget.
Det er dog tragiske omstændigheder, der ligger til grund for lovforslaget.
Forslaget er nemlig resultatet af en folkelig og politisk undren, efter at en 39-årig kvinde i 2014 blev slået ihjel af sin eksmand, hvorefter eksmanden fik tildelt forældremyndigheden over parrets to sønner.
Dermed har det forholdt sig sådan, at den tilbageværende forælder nærmest pr. automatik har fået forældremyndigheden.
Med dette lovforslag fjerner vi fortrinsstillingen i lovgivningen, således at Statsforvaltningen fremadrettet skal foretage en konkret vurdering af, om det vil være det bedste for barnet, at den længstlevende forælder har forældremyndigheden, eller om det ville gavne barnet, hvis en tredjepart fik ansvaret.
Skærpelsen af loven betyder dog ikke, at drabsmænd pr. automatik mister forældreretten.
Alle sager skal vurderes, og der kan være sager, hvor det er i barnets tarv, at den tilbageværende forælder får forældremyndigheden.
Men det er op til Statsforvaltningen at foretage en grundig sagsoplysning og belyse alle relevante forhold i sagen og på dette grundlag træffe en beslutning om, hvem der skal tildeles forældremyndigheden.
Det er vigtigt for alle aftalepartierne, at vi med dette lovforslag får præciseret, at lovens grundlæggende princip er, at alle afgørelser om forældremyndighed skal træffes, ud fra hvad der bedst tjener barnets ve og vel, også når der skal tages stilling til forældremyndighed i tilfælde, hvor den ene forælder har forvoldt den anden forælders død.
Det har vi sikret med dette lovforslag.
Denne ligestilling af samlevende par med ægtefæller bringer reglerne i overensstemmelse med de regler, der i øvrigt er for samlevende par på det familieretlige område.
Afslutningsvis vil jeg sige, at dette lovforslag kort sagt sikrer, at barnets tarv kommer før mors og fars krav på forældremyndighed, og derfor stemmer Venstre for dette lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-14:
Som andre allerede har sagt fra den her talerstol, var der i 2014 en meget, meget forfærdelig og uhyggelig sag, som medierne fortalte om.
En kvinde var på bestialsk vis blevet slået ihjel af sin mand, og sådan som det lød på forklaringerne om, hvad der var foregået, havde manden, som også var far til hendes to børn, endda kørt rundt med børnene på bagsædet og den dræbte i bagagerummet.
Det var på ingen måde rar læsning hen over morgenkaffen, overhovedet ikke.
Grunden til, at sagen fik så meget opmærksomhed, var, at drabsmanden, som var blevet dømt, havde fået forældremyndigheden over de to børn, fordi lovgivningen faktisk stadig væk var indrettet sådan, at det skete automatisk, når den ene forælder havde forvoldt den anden forælders død.
Ja, det skete ikke helt automatisk, men der skulle altså være nogle gode grunde til fratage den overlevende forældremyndigheden.
Jeg er generelt modstander af sådan at lave enkeltsagslovgivning.
Men her er der bestemt heller ikke tale om enkeltsagslovgivning.
Der er tale om, at der er en sag, der har gjort os opmærksomme på et generelt problem.
Det er nemlig derfor heller ikke sådan, at vi nu vender bøtten om og siger, at blot fordi den ene forælder har forvoldt den anden forælders død, kan det aldrig ske, at denne forælder får forældremyndigheden over børnene, og at det aldrig kan være det bedste for barnet at blive hos den efterlevende forælder.
Tværtimod er der med det her lovforslag taget rigtig god højde for, at vi i forbindelse med forældreansvarsloven altså ikke laver strafpolitik.
Det er noget, vi gør i forhold til straffeloven, hvor vi tager stilling til, hvordan man skal straffes, hvis man begår kriminalitet, herunder hvis man dræber sin partner eller ægtefælle.
I forbindelse med forældreansvarsloven skal vi tage stilling til, hvad der er bedst for børnene.
Derfor vil det nu være sådan, at det, der er udgangspunktet, er, hvad der er bedst for barnet, og det skal altid vurderes.
Det er nemlig heller ikke særlig svært at forestille sig – og det er også sket i Danmark –
at der findes kvinder, som efter årelang psykisk og fysisk terror har slået sin partner eller ægtefælle, som også er far til hendes børn, ihjel.
Det er sket før, og det betyder ikke nødvendigvis, at det er dårligt for de børn at blive hos den kvinde.
Derfor er det så vigtigt, at vi nu også får opdateret den her del af forældreansvarsloven og meget klart får sagt, at uanset hvad der er sket og hvad straffeloven siger konsekvenserne af det skal være, skal der helt konkret tages stilling til, hvad det bedste for et barn eller nogle børn er, efter de har været igennem noget, som uanset omstændighederne må være meget, meget forfærdeligt for børn at opleve.
Samtidig er der den anden del, som flere også har nævnt, nemlig at lovforslaget på flere punkter også indeholder en ligestilling af samlevende med ægtefæller.
Og det er vel ikke så meget andet end en naturlig opdatering i en moderne verden, at det at være samlevende eller have sagt ja og amen, eller hvad man nu gør, selvfølgelig er det samme, når det kommer til, om man er en familie og elsker sine børn.
Villum Christensen (LA), 2016-01-14:
Tak for det.
I fravær af vores ordfører på området skal jeg meddele, at vi støtter det her lovforslag.
Når en forælder forvolder den anden forælders død og der juridisk skal tages stilling til forældremyndigheden, tydeliggør man med dette lovforslag, som det allerede er blevet nævnt mange gange, at udgangspunktet altid skal være barnets tarv.
Konkret sker dette, ved at fortrinsstillingen for den efterlevende udgår, når den efterlevende har forvoldt den anden forælders død.
Statsforvaltningen skal herved til enhver tid efterprøve, hvad der er bedst for barnet.
Det mener vi i Liberal Alliance altid bør være tilfældet, og derfor er vi glade for den politiske aftale, der er indgået, og som dette lovforslag hermed udmønter.
Som sagt støtter vi lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-01-14:
Jeg synes, at historikken omkring det her lovforslag, perspektiverne og indholdet, allerede er blevet fremragende forklaret af ordførerne på tværs af salen, så jeg vil gøre det meget kort.
I Alternativet mener vi jo, at man altid, i alle tænkelige situationer, skal efterprøve, hvad der er bedst for barnet – altså, vi går ind for barnets tarv.
Derfor mener vi bestemt også, at når den ene forælder har forvoldt den andens død, skal barnets tarv også gælde her.
Man skal ikke have fortrinsstilling til at få forældremyndigheden, hvis man har slået den anden forælder ihjel.
Derimod er det fint, at sager af den her type i fremtiden vurderes og efterprøves i statsforvaltningen.
Samtidig synes vi, det er klogt, at samlevende, såfremt dette lovforslag bliver vedtaget, bliver ligestillet med ægtepar i sager om forældremyndighed.
Så Alternativet støtter forslaget.
Trine Torp (SF), 2016-01-14:
Tak for det.
Af og til skal man i Folketingssalen behandle lovforslag, som berører meget få mennesker, og i forhold til det her lovforslag vil jeg sige heldigvis.
Vi taler om de tilfælde, hvor der finder en af de alvorligste familietragedier sted, nemlig at den ene forælder forvolder den anden forælders død og dermed fratager barnet dets nærmeste omsorgsog tilknytningsperson.
Det er et alvorligt svigt af barnet, og den efterlevende forælder bør derfor ikke længere have et lovbestemt fortrin til forældremyndigheden.
Det skal i stedet være en konkret vurdering af, hvad der ud fra barnets perspektiv og tarv er bedst i forhold til forældremyndighed.
Samtidig lægger lovforslaget også op til en ligestilling af gifte og samlevende par, så muligheden for at overtage forældremyndigheden ikke afhænger af ægteskab, men af, om man kan drage omsorg for barnet.
SF bakker op om dette lovforslag, som er en udmøntning af en politisk aftale mellem alle Folketingets partier.
Karen Ellemann (V), 2016-01-14:
Lad mig starte med at sige mange tak til hele den perlerække af ordførere, som netop på meget, meget klar vis har givet deres opbakning til det her lovforslag.
Og det er jo helt korrekt, at det heldigvis ikke er et lovforslag, som berører en masse mennesker, men det er et vigtigt lovforslag.
Jeg synes også, det er på sin plads at nævne den meget konstruktive og alligevel hurtige proces, som vi har været igennem, og som alle partierne jo har bidraget til, i forhold til så at nå til den her aftale for at få løst en vigtig problemstilling.
Det er vigtigt, at vi kan finde ud af sådan noget, og det er det naturligvis af hensyn til de berørte børn.
Jeg har også i den forbindelse noteret mig, at diverse foreninger og organisationer i hele den høringsproces, der naturligvis har ligget forud for førstebehandlingen her, har givet udtryk for, at det faktisk er et godt stykke arbejde, som vi har lavet, og at det er et arbejde, der vil gavne de børn, som ulykkeligvis oplever at miste en forælder på den her måde.
Der skal i lovgivningen ikke herske tvivl om, at barnets bedste er det altafgørende i sager om forældremyndighed ved død, og det var også omdrejningspunktet for vores drøftelser.
Ændringen af loven her skal selvfølgelig så gøre det helt klart, hvad der er styrende i sagerne.
Forvolder den ene forælder den anden forælders død, skal der i hvert tilfælde, som flere af ordførerne har nævnt, foretages en konkret vurdering af, om det vil være bedst for barnet, at den længstlevende har forældremyndigheden, eller om det bedste for barnet er, at en helt tredje får ansvaret.
Der skal her ikke længere være en lovmæssig fortrinsstilling for den efterlevende forælder.
Samtidig holder vi naturligvis fast i forældreskabet i det tilfælde, hvor en af forældrene dør af en sygdom eller dør ved en ulykke.
Boede man inden dødsfaldet sammen med familien og delte man forældremyndigheden over barnet, bevarer den efterlevende forælder selvfølgelig forældremyndigheden uden videre.
Boede barnet i den situation ikke sammen med den efterlevende og søger f.eks. en stedfortræder om forældremyndigheden,
skal det naturligvis fortsat indgå i vurderingen, at denne er barnets eneste tilbageværende forælder.
På den måde bringes reglerne her i overensstemmelse med de regler, som vi i øvrigt har i forhold til samlevende par på det familieretlige område.
Og det er jeg rigtig glad for at vi også fik bragt ind i drøftelserne og dermed kan tage højde for her.
Jeg vil naturligvis stå til rådighed, hvis der måtte være spørgsmål undervejs i udvalgsbehandlingen, og hvis der er ting, man ønsker at få yderligere belyst.
Men her og nu vil jeg sige tak for den klare tilkendegivelse om, at der er fuld opbakning fra Folketingets partier.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Jeg vil godt høreministeren , om man har en hel afdækning af, hvilke områder i Danmark der på nuværende tidspunkt ikke har tilstrækkelig dækning af mobiltelefoni.
For når man så skal arbejde videre med de her udbud, har man jo et udgangspunkt for at stille krav og finde ud, hvad man skal gå efter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Tak til formanden for det.
Også tak til ordførerne for deres positive modtagelse af det her lovforslag.
Jeg ser frem til behandlingen i udvalget.
Som det er fremgået, skal lovforslaget give bemyndigelse til, at der kan afholdes et pilotudbud af pristillæg for el fremstillet på solcelleanlæg med en samlet installeret effekt på 20 MW, hvoraf 2,4 MW også kan vindes af projekter uden for Danmark.
Lovforslaget skal sikre, at Danmark kan gennemføre den midlertidige løsning på PSO-problemet, som min forgænger på posten som energi- og klimaminister aftalte med Europa-Kommissionen, og som var et vilkår for Kommissionens godkendelse af støtten til bl.a. solceller, husstandsvindmøller, forsøgsmøller på havet og Horns Rev 3.
Med lovforslagets delvise åbning af pilotudbuddet for projekter i mindst et andet EØS-land vil Danmark afhjælpe den potentielle diskrimination, som Europa-Kommissionen har påpeget i det danske PSO-system.
Lovforslaget er hermed med til at sikre, at Europa-Kommissionen kan anse det danske PSO-system for at være traktatmedholdeligt i årene 2015 og 2016.
Det er første gang, at der i Danmark afholdes et udbud af støtte for el, for solcelleanlæg.
Lovforslaget tilvejebringer den nødvendige bemyndigelse til at afholde udbuddet, indgå kontrakter med de vindende tilbudsgivere og efterfølgende yde et pristillæg på baggrund af kontrakterne.
Udbuddet skal afholdes i 2016, og pristillæg vil tidligst kunne udbetales fra den 1. januar 2017.
Jeg er glad for den interesse, som Tinget har udvist for forslaget, og jeg ser frem til en fortsat velvillig behandling af lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-01-14:
Jeg har lige set en undersøgelse, der viser, at det lader til, at Swansons lov kommer til at holde – den, der siger, at prisen på solcelleanlæg ryger 20 pct. ned for hver en fordobling af kapaciteten, der er installeret.
Og det er jo en god udvikling, fordi vi har brug for mere solenergi i Danmark, både solvarme og solceller, og vi har brug for fortsat at hjælpe det på vej, indtil Swansons lov for alvor tager over og gør det markedsklart, altså gør det konkurrencedygtigt i forhold til de eksisterende teknologier.
Alternativet støtter som udgangspunkt det her forslag, fordi vi får mere solenergi ud af det, og det skal vi have, vi har brug for det i vores energisystem.
Den her måde kan vi selvfølgelig godt have nogle betænkeligheder ved.
Vi har hørt fra branchen, at det er ærgerligt at stå i den situation, at man har sådan en stop and go-effekt hele tiden: Hvornår kommer den næste portion penge?
Og så skal man være hurtig, og så skal man byde ind, og så, vups, er pengene brugt op.
Det er ærgerligt, at det skal fungere på den måde, men jeg kan godt se, at der er behov for det i en overgangsperiode, indtil vi finder en ny PSO-ordning.
Jeg tænker i forhold til PSO-ordningen, som vi jo skal justere i henhold til EU's henvendelse, at hvis vi skal gøre det i Danmark, skal vores nabolande vel også gøre det på lignende ordninger, for på den måde får de penge, som vi skal sende ud af landet, og der må vel komme tilsvarende penge ind den anden vej, som danske virksomheder kan byde ind med til at løse opgaver.
Så jeg håber, at vi finder en god løsning på en ny PSO-ordning, og Alternativet støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Det er L 92, vi behandler, og jeg kan sige, at Enhedslisten tilslutter sig lovforslaget.
Christina Egelund (LA), 2016-01-14:
Tak for det.
Lovforslaget er en implementering af tre EU-direktiver, som gør det lettere at handle på tværs af grænserne og derved være en del af det indre marked, og det er jo noget af det, som vi i Liberal Alliance synes er rigtig godt ved det europæiske samarbejde.
Med implementeringen af det her strammer man ikke skruen unødigt i forhold til indholdet i EU's direktiver, og det synes vi også er rigtig godt.
Det, man gør, er, at man præciserer rammerne for salg og anvendelse af elektriske og elektroniske apparater.
Det medfører en forenkling af reglerne, og det synes vi også er godt.
Så alt i alt synes vi, det er et fint lovforslag, og vi støtter det.
Christian Poll (ALT), 2016-01-14:
Der er her tale om en implementering af tre direktiver, og jeg har kigget på høringssvarene og ikke fundet nogen grund til at komme med kritiske bemærkninger.
Så Alternativet støtter det her forslag.
Ida Auken (RV), 2016-01-14:
I dag behandler vi L 92.
Det er blevet gennemgået et par gange, hvad der ligger i det her forslag, dog en noget overfladisk gennemgang, men eftersom det er tre EU-direktiver, vi implementerer, og den politiske diskussion jo i meget høj grad er gået forud, ikke mindst i det arbejde, man laver, når man laver direktiverne, og eftersom der ikke er nogen af de interesserede parter rundtomkring, der har fundet grund til at protestere over den måde, som det er blevet implementeret på i dansk lovgivning, så er det klart, at der ikke er så voldsomt meget at diskutere i dag.
Så Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.