runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2007-06-01:
Fru Karen J. Klints forsvar for den nye formulering havde jo bare karakter af en påstand, som forblev fuldstændig ubegrundet, nemlig den påstand, at der her kun er tale om en sproglig ændring, og at der ikke er noget som helst sagligt forandret.
Jamen altså, jeg har prøvet at forklare fru Karen J. Klint og alle andre, at det er der.
Så kunne fru Karen J. Klint da tage stilling til det eksempel, jeg har brugt: at et menighedsråd nu i hvert fald kan prøve på at tvinge en præst til som funktionær i anliggender, der ikke direkte går på forkyndelse, sjælesorg eller undervisning, at deltage i aktiviteter, som strider mod hans samvittighed.
Det kunne fru Karen J. Klint tage stilling til.
Så vil jeg sige, at hvis der bare er tale om en sproglig ændring, hvorfor er det her så så fantastisk væsentligt for fru Karen J. Klint og for ministeren?
Hvorfor er det så væsentligt, at man skal have tromlet al modstand mod det væk?
Jeg kan godt give svaret: Det er, fordi der bag ved fru Karen J. Klint og bag ved kirkeministeren står Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer.
Det er simpelt hen deres ønske om at få præsten reduceret til funktionær, der er taget til følge.
Så siger fru Pernille Vigsø Bagge, og jeg kan i og for sig godt ...
Karen J. Klint (S), 2007-06-01:
Tak for det.
Jamen man skal jo følge spillereglerne.
Jeg synes, det er dejligt, at man fra SF’s side nu får klippet ud, at det jo handler om nogle ting.
Det, der får mig til at svare, er, at den bekymring, som Præsteforeningen kom med til Kirkeudvalget, har de jo trukket tilbage.
Det har de skrevet på deres hjemmeside: Den bekymring er overstået i kraft af de svar, de har fået fra ministeren.
Så der er ikke nogen reel bekymring.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
SF stemte sammen med De Radikale for Dansk Folkepartis ændringsforslag, som hr. Jesper Langballe har omtalt her fra talerstolen, og det gjorde vi ud fra den betragtning, at når den samlede præsteforening mener, at der kan være et problem med fortolkningen, synes vi også, det er reelt nok at tage hensyn til præsteforeningens indvendinger.
Men når Dansk Folkeparti så går herop og stemmer imod hele lovkomplekset, som altså er ret omfattende, så synes jeg måske, det er lidt af et overkill på grund af en enkelt sætning, som ganske vist kan fortolkes på forskellige måder.
Men vi har en masse andre ting i det her lovforslag, som dog trods alt er en stor forbedring.
Derfor vil jeg sige, at SF stemmer for det samlede forslag, og jeg forstår slet ikke, at Dansk Folkeparti vælger at stemme imod hele lovkom plekset på grund af trods alt bare en enkelt sætning.
Karen J. Klint (S), 2007-06-01:
Jeg havde sådan set håbet, at vi ikke skulle gentage debatten fra andenbehandlingen i dag, fordi det, der sker med § 37 i menighedsrådsloven er en sproglig ændring og ikke en juridisk ændring.
Om det så i praksis vil betyde, at der bliver et bedre samarbejde, kan vi håbe på.
Men der er altså ikke nogen juridisk forandring i det; der er en sproglig forbedring.
Det er jo kun godt, at der bliver en sproglig forbedring på den måde, at det bliver synligt, at man skal samarbejde – også at man skal samarbejde på en måde, der respekterer den forkyndelsesfrihed, som er lige så beskyttet, som den hele tiden har været.
Det har kun været beskyttelsen af forkyndelsesfriheden, der har været gældende altid, og det er den også fremover.
Men samarbejdet står så nu beskrevet i et sprog, som vi alle sammen kan forstå, og jeg har lidt svært ved at se, hvorfor der skal være de helt store følelser i det, for menighedsrådet får jo ikke hånd- og halsret over præsten i alle gøremål.
De får det slet ikke på forkyndelsesfriheden, så det er ikke et indgreb i præstens forkyndelsesfrihed.
Der er en opfordring til et bedre samarbejde i bemærkningerne, og det kan vi da kun hilse velkommen.
Ole Stavad (S), 2007-06-01:
Så kan jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det med de kontakter, jeg har haft ud af huset, ikke har været en entydig tilbagemelding: I skal endelig bare for enhver pris bevare det, der er.
Der har også været en optagethed af, at vi får fundet en endelig løsning i det her, så vi kan sige, at vi ikke risikerer, at et andet flertal på et andet tidspunkt vender tilbage med noget, der er ringere.
Så summen af de overvejelser, som i hvert fald jeg har været inde i, er, at vi har fundet en løsning, der er særdeles tilfredsstillende, hvis det kommer til at virke, som det har været vores forudsætning, når vi har siddet og drøftet det omkring bordet.
Dukker der problemer op, så er vi enige om at løse dem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-06-01:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til hr. Ole Stavad: Er vi ikke enige om, at alle de kontakter, der er kommet til udvalget – alle de kontakter, der er kommet til udvalget – har sagt, at den bedste løsning er at holde arbejdsskadeområdet ude af den her lovgivning, sådan at de nuværende forældelsesfrister var bevaret?
Er vi ikke også enige om, at det forslag kunne vi godt have stillet?
Vi kunne godt have været enige om i udvalget at sige: Vi holder arbejdsskadeområdet uden for det her forslag, når man nu alligevel vil lave særregler.
Men det er øjensynlig ikke det, hr. Ole Stavad ville sige.
Han vil øjensynlig sige: O.k., det her kan man sige er den næstbedste – man kunne også sige den næstværste, men lad os bare sige den næstbedste – løsning.
Men den bedste og den eneste rigtige løsning, som ikke ville have ført til forringelser, havde været at bevare forældelsesreglerne, som de er i dag.
Ole Stavad (S), 2007-06-01:
Jeg mener, at vi netop har gjort os meget, meget umage med i de forhandlinger, vi har ført, og i de ændringer, der ligger til afgørelse nu, at tage højde for, at arbejdsskadeområdet er et særligt område, og at vi har forsøgt at tage højde for, at der er en række situationer, hvor folk er bekymrede for at anmelde, ikke mindst hvis man er i et stadigt ansættelsesforhold.
Derfor har det også været meget vigtigt for mig med de kontakter, som jeg og kolleger har haft ud af huset, med praktiske folk, der arbejder med arbejdsskader, og at de har nikket og sagt, at de var meget glade for, at vi har nået en løsning af den karakter, som vi har gjort her.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-06-01:
Jeg anerkender fuldstændig, at de ændringsforslag, der er stillet, retter op på en række af de problemer, der lå i det oprindelige forslag.
Men det er pudsigt – eller rettere sagt lidt tragikomisk, kan man sige – når hr. Ole Stavad siger, at der i de eksempler, jeg nævner, virkelig er sket forbedringer.
Det er sådan med erhvervssygdomme, at erhvervssygdommen starter, i det øjeblik erhvervssygdommen er blevet erkendt, i det øjeblik det rent faktisk viser sig, at vedkommende har en sygdom og det rent faktisk viser sig, at denne sygdom eventuelt, sandsynligvis, kan henføres til arbejdet.
Sådan har det været indtil videre, sådan vil det også være i fremtiden.
Til gengæld tager hr. Ole Stavad fuldstændig fejl ved at sige, at der også skal være en erkendelse af, at man kan få en erstatning, for det ved man først, når sagen er slut.
Det, der er problemet, er lige præcis de eksempler, hvor man kan sige, at folk undlader at køre en arbejdsskadesag, men det kan der være mange gode grunde til.
Det er jo det, jeg forsøger at illustrere.
Det er lige præcis der, hvor det her forslag – uanset ændringsforslagene – stadig væk er et problem.
Og jeg ...
Høgni Hoydal (T), 2007-06-01:
Hr. Jesper Langballe sagde her i morges i forbindelse med et andet forslag nogle meget rigtige ting, nemlig at samarbejde er mellem uafhængige og ligeværdige parter.
Det er fuldstændig rigtigt, og det er det, der er sket i det her lovforslag.
Det er kun et spørgsmål om at afmærke sit territorium.
Vi i Den Nordatlantiske Gruppe vil nok som de eneste stemme imod dette lovforslag.
Og hvad er nu det for noget?
Årsagen er den meget enkle, at dette lovforslag og disse lovændringer, der foreslås, for det første er helt unødvendige rent praktisk og for det andet intet med retspleje i Færøerne har at gøre.
Baggrunden for lovforslaget handler kun om en afmærkning af territorium, altså en flytning af lovgivningskompetence fra Færøerne til Danmark eller fra det færøske parlament til Folketinget.
Som det også er blevet bekræftet af ministerens svar til Færøudvalget, har man på Færøerne vedtaget lovgivning om bl.a. en fast voldgiftsret og om en ny børneværnslov.
Denne lovgivning har fungeret fint, men efter at der er foretaget ændringer mellem Danmark og Færøerne i de såkaldte overtagelseslove, er man ved at afmærke et nyt territorium og siger simpelt hen, at det færøske parlament ikke kan lovgive om retsplejeregler.
Det er et stort, historisk tilbageskridt.
Det færøske parlament har i mindst 80 år lovgivet om retsplejeregler på en lang række områder: inden for fiskerilovgivningen, landbrugslovgivning, grindefangst osv.
Men efter pression fra det danske Justitsministerium – i hvert fald hvad angår en stor del af de ændringer, der foreslås – er det blevet krævet, at man tager disse ting ud af færøsk lovgivning og i stedet fastsætter det i dansk lovgivning.
Det gør alt andet lige det, at det færøske parlament mister lovgivningskompetence, det bliver sværere at lave færøsk lovgivning.
Den færøske arbejdsgiverforening og den faste færøske voldgiftsret har protesteret imod denne proces, fordi man på Færøerne har været fuldstændig enig om loven, og den har fungeret fint under færøske forhold.
Den logiske konsekvens, hvis dette lovforslag vedtages, og hvis man skal følge det helt til dørs,
er, at vi de nærmeste år skal til at luge ud i færøsk lovgivning på en lang række områder, hvor vi har fastsat retsplejeregler, og i stedet er det Folketinget, som skal fastsætte disse regler fremover.
Det vil jeg på det skarpeste advare imod.
Jesper Langballe sagde noget meget fint her i en debat for et øjeblik siden, hvor han sagde, at ...
Kristian Jensen (V), 2007-06-01:
Ja, jeg kan ikke sige særlig meget til ændringsforslagene, for det var jo ikke dem, jeg blev spurgt om.
Men jeg kan til det, der blev spurgt om, generelt sige, at jeg først og fremmest mener, det er vigtigt på det her område i forhold til forhandlere og i forhold til bilkøb og markedsforventninger at få slået fast, at det her er regeringens bud på en omlægning af bilafgifterne.
Det er det, som vi vil gennemføre, fordi det giver renere biler, det giver sikrere biler, og det giver billige biler til danskerne.
Hvad angår de spørgsmål, der bliver stillet om EU-lovmedholdeligheden, er det ganske korrekt, at med de afregningspriser, der er på brugtvogne, har vi i øjeblikket et efterslæb i forhold til at være i fuld overensstemmelse med EU-retten.
Det har vi en dialog med Kommissionen om, og vi har aftalt, at vi til efteråret vil lave et ændringsforslag om de satser, der er på brugtbilsimport og -eksport.
Og det er i fuld forståelse og overensstemmelse med Kommissionen aftalt, at det vil komme til efteråret, når vi har et overblik over, præcis hvad det er for satser, det skal være.
Så det er korrekt, at der ligger et hængeparti.
Men det er ikke korrekt, at lovgivningen er i modstrid med EU-retten, for vi har en klar forståelse med Europa-Kommissionen om, at vi skal rydde op i det til efteråret, når vi har et klarere billede af, præcis hvad det er for satser, der skal være.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 41 stemte for, 60 imod; 8 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 19 stemte for, 90 imod.
Ændringsforslag nr. 5 og 6 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 17 stemte for, 90 imod.
Ændringsforslag nr. 4 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-06-01:
Det er jo et længe ventet forslag om omlægning af bilbeskatningen, vi tager stilling til her, og bilsektoren er lige præcis den sektor i klimadebatten, som vi ikke har styr på, og som vi burde have styr på.
Det her har været sagt før.
Det forslag, der blev lagt frem, var klart utilstrækkeligt.
Dem har vi stemt for.
SF er kommet med nogle andre forbedringer.
Vi har nemlig bestemt os til at tackle forslaget på den måde, at vi vil prøve at forbedre det på nogle punkter.
Vi takker dem, der har stemt for nogle af vores forslag, men vi ved, der ikke er flertal for dem.
Vi kunne også have valgt at tage endnu flere elementer med.
Ved siden af det her – og før det her forslag kom frem – har SF haft sit eget forslag om bilbeskatning, som var noget mere omfattende.
Vi har valgt ikke at tage alle elementerne med.
Vi kunne f.eks. være gået længere ned i gulpladeafgiften, sådan at den på det her forslag blev taget helt væk fra private, ligesom vi har gjort i vores eget forslag.
Det har vi dog ikke gjort denne gang, og dermed kan jeg også love, at SF kommer igen for at få gjort noget ved det her område.
Det er det område i klimadebatten, som er løbsk, og som vi skal tøjle, så vi har ikke hørt det sidste til bilbeskatningen.
Jeg kan sige, at konklusionen på det her selvfølgelig er, at SF ikke kan stemme for det samlede forslag.
René Skau Björnsson (S), 2007-06-01:
Jeg skal på udvalgets vegne meddele, at det her lovforslag efter andenbehandlingen jo har været til fornyet udvalgsbehandling, og der har vi haft et enkelt udvalgsmøde, og jeg kan herefter oplyse, at der ikke er ændret ved indstillingerne, som de fremgik af betænkningerne forud for andenbehandlingen.
Således var ordene.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Bertel Haarder (V), 2007-06-01:
Der er det samme værn som under den gamle formulering, og det vil alle lovfortolkere kunne forvisse sig om ved at dykke ned i den nye lovs forarbejder og se, hvad der gik forud, se, hvad der blev sagt under høringsproceduren, og hvad begrundelsen var.
Man går til forarbejderne og ser: Hvad mente lovgiverne, dengang de vedtog det?
Og det er klokkeklart, hvad lovgiverne mente.
De ønskede ikke at rokke grænsen mellem, hvad en præst kan lade sig sige og kan blive sat til, i forhold til hvad der gjaldt tidligere.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Bent Bøgsted (DF), 2007-06-01:
Jeg skal blot lige for god ordens skyld bede hr. Ole Stavad, om han ikke kan bekræfte, at de henvendelser, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr kom med om, at organisationerne ønskede at trække arbejdsskadeloven ud af forældelsesloven, var, hvis vi ikke havde fundet en løsning på problemerne, at hvis vi ikke havde fundet den løsning, hvor vi lægger de ændringer ind, var det ønsket, at det skulle trækkes ud, men at organisationerne, da vi har fundet en løsning, så er tilfredse med det arbejde, der er blevet lavet.
Martin Henriksen (DF), 2007-06-01:
Nogle gange kan man vel også tage telefonen og ringe og spørge, når man ved, at de her forhandlinger pågår, om det ikke var muligt at deltage, fordi man, som jeg forstår, tager det så alvorligt.
Enhedslisten er jo et humanistisk parti, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor man ikke selv har taget det initiativ, og jeg forstår heller ikke, hvorfor man ikke har været aktiv i forhandlingsprocessen.
Det går igen på mange andre områder, men jeg synes faktisk, at Enhedslisten på et område, der er så vigtigt som det her, faktisk skylder at stå til ansvar for deres humanistiske menneskesyn og svare på, hvorfor de ikke aktivt har forsøgt at deltage i forhandlingerne om udarbejdelse af det her lovforslag.
Det er et rimeligt spørgsmål.
Jeg håber, der er et godt svar.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Men vi mangler jo også et svar på det mere principielle.
Hvad skal være privat til profitformål, og hvad skal være offentligt?
Altså, de fleste er enige om, at jernbaneskinnerne skal være offentligt ejede, for alt andet ville være uoverskueligt.
Så har man stoppet ved at privatisere noget af togdriften.
De fleste er enige om, at vandet skal være offentligt ejet, for alt andet ville være en katastrofe.
Det var en stor politisk kamp her i Folketinget, om vand også skulle kunne privatiseres, og det er heldigvis endt med, at det skal det ikke kunne.
Med hensyn til el er der enighed om, at ledningerne skal være offentligt ejede, men man har jo privatiseret DONG, og derfor vil DONG til at fyre med kul, og de vil forhindre kommuner i at lave vedvarende energi.
Det er jo en katastrofe.
Tilsvarende har vi solgt kobberledningerne, som internettet bæres på, til TDC – en katastrofe.
Og det er jo det, der er det principielle, vil jeg sige til forsvarsministeren.
Er der ting, der, også for en liberalist som forsvarsministeren, er så essentielle for samfundet, at de skal bevares i offentligt regi, eller skal tingene bare sælges, hvis de overhovedet kan sælges?
Og det er jo det, der er princippet her.
Skal det net, der bærer beredskabet, som sikrer vores sundhed, som sikrer politiet, være offentligt ejet eller privat?
Søren Gade (V), 2007-06-01:
Ja, nu mener jeg jo ikke, at der er nogen grund til at starte en debat om alt det, der også er besvaret på skrift til udvalget.
Det er jo således, at vi har svaret på, jeg tror, det er 34 spørgsmål, og en del af de svar omhandler netop også åbne standarder, bl.a. svarene på spørgsmål nr. 2, 4 og 13.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Ja, naturligvis skal de kunne tale sammen; det er jo logik for perlehøns.
Men det, som de forskellige brugergrupper siger, er, at det afgørende ikke er, at du har ét fælles radiokommunikationssystem, det afgørende er, at de forskellige systemer kan tale med hinanden, med andre ord hele den problematik om åbne standarder, som vi jo diskuterer i andre sammenhænge, og som der ligger en beslutning om skal implementeres i hele staten.
Og derfor er det jo en langt mere fremkommelig tilgang.
Kl. 9.30
Som det er sagt nogle gange: Det her svarer til, at man på mobiltelefonområdet opbygger et net, hvor man er tvunget til at bruge Nokia-telefoner.
Sådan er det jo ikke på det område.
Der er opbygget et net.
Man kan bruge forskellige telefoner, som kan tale med hinanden, fordi der er lavet tekniske systemer, så de kan det.
Og det er jo det, som de forskellige brugere er optaget af, nemlig at man i stedet for ét landsdækkende radiokommunikationssystem får et system, hvor de forskellige kan tale med hinanden inden for den sammenhæng, der kaldes åbne standarder, og som jo diskuteres mange steder på hele teleområdet og it-området.
Søren Gade (V), 2007-06-01:
Det er sådan, at det, den her lov sikrer, er, at de enkelte aktører i beredskabet tilslutter sig det nye radiokommunikationssystem, når det er blevet besluttet, hvad det er.
Og jeg mener: Det giver jo sund og god fornuft, at man sikrer sig, at aktørerne rent faktisk kan tale sammen.
Det er sådan, at de kommunale og regionale beredskabers anvendelse af radiokommunikation hidtil ikke har været lovreguleret.
Med lovforslaget forpligtes kommunerne og regionerne til at anvende det kommende radiokommunikationsnet.
Det synes jeg rent faktisk er en god idé, for det sikrer, at man kan tale sammen, og det sikrer den bedst mulige indsats på skadestedet.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Ja, nu har jeg altså aldrig haft det sådan, at Kammeradvokaturen er juridisk Vorherre, at alt, hvad der kommer fra Kammeradvokaturen, er den skinbarlige sandhed.
Og det er jo derfor, man har et retssystem.
Man har en af parterne, der har en vurdering, fint nok.
Men det er da dybt, dybt risikabelt under alle omstændigheder at køre det her lovforslag igennem, når der ligger en sådan latent trussel om en stævning på 600 mio. kr.
Det er altså mange penge – og når man nu godt kunne udsætte den her sag og få de her uafklarede punkter afklaret.
Så siger forsvarsministeren, at det her slet ikke handler om radiokommunikationssystemet, at det handler om en tilslutning.
Ja, men pointen er jo, at den her tvangstilslutning er en integreret del af beslutningen i forbindelse med radiokommunikationssystemet.
Det er jo det, vi hævder at der måske er en sammenhæng imellem, at Motorola i sin tid havde fået et løfte om, at man skulle have et bestemt kundegrundlag, for at man gik i gang med udbygningen af TetraNettet.
Det fik man så ikke.
Motorola truer med en retssag, og så bliver Motorola nu i dag kompenseret for det, man mente man skulle have dengang, ved det her lovforslag.
Den sammenhæng er da væsentlig at få frem i lyset, og derfor kan forsvarsministeren ikke bare henholde sig til, at det er andre ministre, der har med selve beslutningen i forbindelse med radiokommunikationssystemet at gøre.
Søren Gade (V), 2007-06-01:
Det er vigtigt for mig at understrege, at lovforslaget, vi tredjebehandler i dag, alene skaber en forpligtelse for kommunalbestyrelserne og regionsrådene til at benytte det kommende landsdækkende radiokommunikationsnet.
Lovforslaget vedrører således hverken selve beslutningen om at etablere et fælles radiokommunikationsnet eller beslutningen om den nærmere tekniske udformning af nettet, og det fremgår i øvrigt også af bemærkningerne, og det har jeg sagt allerede under første behandling af det her lovforslag.
Hr. Holger K. Nielsen udtrykker meget stor bekymring i forbindelse med en erstatningssag, som har været omtalt i Børsen den 29. maj.
Kammeradvokaturen har vurderet, at der intet belæg er for at påstå, at vedtagelsen af lovforslag nr. L 167 skulle pådrage staten et erstatningsansvar.
Og det har således beroliget mig, og jeg mener sådan set også, det burde berolige hr. Holger K. Nielsen.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Vi har i Enhedslisten gennem ganske lang tid advaret mod den måde, det her er lavet på, og sagt, at vi vil stemme imod lovforslaget.
Det vil vi også.
Vi kan sige, at det her ikke er en skandale, der er på vej, det er allerede en skandale.
Og derfor burde man for længst have sagt: Det her projekt opgiver vi, vi laver i stedet for et offentligt ejet net, hvor vi har kontrol over nettet, hvor vi ved, hvad der sker, og hvor vi ikke bliver udsat for afpresning for eventuelt at skulle betale flere penge til et privat selskab.
Det har været klargjort i lang tid, også under andenbehandlingen, at det er vilkårene, og det er uforståeligt, at regeringen vil tromle det igennem.
Men jeg vil sige: Der er altid nogen logik i verden.
Altså, jeg forstår det godt, når det er Venstre, jeg forstår det godt, når det er Konservative, jeg forstår det godt, når det er Dansk Folkeparti, som er privatiseringspartier, som går ind for, at så meget som overhovedet muligt skal privatiseres, så de private kan tjene penge på det, det er sådan set fuldt ud logisk, det er jeg helt med på, men det, jeg ikke forstår – det, jeg ikke forstår – er, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, som jeg ikke mener er opfostret med den logik, også her støtter et privatiseringsforslag af den type, som ligger foran os.
Og jeg vil da gerne vide, hvad Ny Alliance mener.
Nu kan jeg jo se, at Ny Alliance er repræsenteret i salen.
Hvad vil det parti stemme til det her forslag?
Hvad mener hr. Leif Mikkelsen om det her forslag?
Kunne vi ikke få et svar på det?
Hvad er Ny Alliances svar?
Skal vi privatisere den offentlige sektor?
Skal vi privatisere dele af sundheden?
Skal vi privatisere dele af politiet, dele af ambulancetjenesten, som det er foreslået her, eller skal vi sørge for, at det kommer i offentligt regi?
Jeg vil sige, at med den opmærksomhed, der er om Ny Alliance, er jeg da sikker på, at hvis Ny Alliance meldte sig her og sagde, at det må vi have tilbage, at det kan vi ikke stemme om i dag, at vi må have det undersøgt yderligere, at vi må have fundet ud af, hvad der er op og ned, og hvad erstatningsansvaret er i det her – kunne vi ikke få et svar fra hr. Leif Mikkelsen?
– hvis man siger, at det her må vi altså for samfundets skyld have undersøgt nærmere, så er jeg sikker på, at alle de partier, der bejler til Ny Alliance i ét væk, der er jo ikke grænser for, hvem der bejler til Ny Alliance i øjeblikket, ville lytte til det, og så vil vi få en chance for at rette op på den store fejl, der ellers bliver begået i dag.
Kl. 9.25