Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Den her energipolitiske redegørelse skal jo ses i et internationalt perspektiv oven på klimatopmødet i Paris.
Der var måske nogle, der havde en forventning om, at man i Paris ville prøve at drøfte noget, som ville gøre, at klodens temperaturer ikke stiger med mere end 2 grader.
Så skete der jo det positive under klimatopmødet, at man fik en forståelse for, at der skal ske en kraftigere opbremsning, så klodens temperaturer højst stiger med 1½ grad.
Hvis man ser på statistikkerne og de temperaturstigninger, der har været, også på det allerseneste, ser man, at vi er i en situation, som gør det svært at nå.
Derfor er det sådan set vigtigt, at der er lande som Danmark, som udvikler energiløsninger, og som satser på at eksportere de energiløsninger til andre lande.
Jeg synes, det er væsentligt, at den store vedvarende energi-produktion, vi har i Danmark, kommer danskerne til gode.
Vi har en lidt skæv PSO-debat i Danmark.
Jeg ser gerne, at der kommer mere fokus på, at danskerne skal have mere ud af de PSO-afgifter, danskerne betaler.
Det vil sige, at det med at satse på energiunionen og på, at vi skal have flest mulige kabler ud af landet, så man kan eksportere og importere, synes jeg ikke er det, der skal i fokus.
Det, der skal i fokus, er, hvordan vi kommer til at bruge den danske vindmøllestrøm på en mere intelligent måde, så vi får mest muligt ud af de PSO-støttekroner, vi bruger.
Det betyder jo, at vi skal have mere el ind i vores fjernvarmesystem.
Som jeg tidligere har været inde på, har vi altså oplevet et fald i eksporten i 2015.
De tal er så ikke med i rapporten her.
Jeg vil alligevel inddrage dem, for det er altså et fald på 3 mia. kr., og det er så den grønne energiteknologi, der er sket et fald i.
Det kan sikkert have sin årsager, og det er jo væsentligt at analysere de årsager og se på, om man kan gøre noget for at få vendt kurven igen.
For det har umådelig stor betydning, at vi kan komme i en situation, hvor vi kan skabe arbejdspladser ved at eksportere de grønne løsninger, som bliver udviklet i Danmark.
Og det er vigtigt, at vi stadig væk har udvikling af energiteknologi i Danmark.
Når jeg læser de årlige rapporter over EUDP-midlerne, og hvad der er opnået, ved at der er virksomheder, som har fået støtte til at videreudvikle teknologi, synes jeg, det er tankevækkende.
Tit ser vi, at noget har fået støtte og er kommet frem til et niveau, hvor man kan klare sig uden støtte.
Det var bl.a. det, der skete med de store varmelagre på solfangeranlæggene.
Man lavede et anlæg i Dronninglund, som fik EUDP-støtte, og hvad ser man så kort tid efter?
Der kommer et stort anlæg ved Vejen, som er endnu større, som bliver Danmarks største, og som bliver opført uden støtte.
Hvis man læser rapporten, ser man, at der er masser af solstrålehistorier om EUDP-midlerne, og derfor er det den helt forkerte vej at gå, at der er blevet skåret ned på EUDP-midler.
Så er der den her debat om PSO.
Jeg må så konstatere, at det ikke ser ud til, at der umiddelbart er et flertal i blå blok for en eller anden bestemt løsning.
Vi vil i Enhedslisten ikke udelukke noget som helst på forhånd.
Vi indgår meget gerne i seriøse drøftelser, og jeg synes, det er mest naturligt, at det er dem, der indgår i energiforligskredsen, der laver en aftale om den fremadrettede PSO.
For det er jo egentlig i energiforligskredsen, at man bruger de penge, som kommer ind fra PSO.
Så derfor vil det være naturligt, at der er den sammenhæng, at den kreds af partier, som er med til at udmønte den langsigtede energipolitik, også er de partier, som står bag finansieringen af det.
Jeg synes, det er lidt en skam, at det så automatisk bliver afvist, at det kunne være den her model, hvor man sådan set åbner grænserne lidt.
Jeg synes ikke, man skal være så katolsk som med loven om de 20 MW-udbygning på solcelleområdet, hvor det er skitseret, at 2,4 MW af den pulje kan blive konkurrenceudsat, og hvor det kan ende med, at det er udenlandske firmaer, som opnår den støtte.
Støtteniveauet i andre lande, bl.a. i Tyskland, er højere.
Det vil betyde, at hvis der blev åbnet for, at danske energiselskaber kunne lave investeringer i Tyskland og kunne modtage offentlig støtte til de pågældende anlæg, så ville det sådan set være en ordning, som umiddelbart ser ud til at kunne være et plus for Danmark.
Jeg synes, det er lidt noget rod, men det er åbenbart en af de muligheder, der er, og den synes jeg skulle drøftes lidt mere seriøst, end den er blevet indtil nu.
Så vil jeg sige, at der står meget præcist om konkurrenceevne og situationen i Danmark, hvad angår energipriser og PSO: »Analyserne viser helt overordnet, at de danske virksomheders elpriser inkl. afgifter og PSO er på niveau med gennemsnittet i EU.« Det vil sige, at selv om man italesætter, at den her PSO er noget så høj, så er vi i en situation, hvor vi samtidig har meget lave elpriser.
Så samlet set er det ikke noget problem.
Man er nødt til at diskutere dansk energipolitik i en situation, hvor man kan lægge to tal sammen.
Det er et minimumskrav for at kunne diskutere PSO på et seriøst niveau, og det synes jeg indimellem mangler i debatten.
Jeg synes, at energibesparelser er noget, som vi tit overser.
Det med at hjælpe virksomheder til at gennemføre energibesparelser, så de kan få lavere driftsudgifter, synes jeg er noget, man skal gå mere efter.
Der har været nogle kriseprægede år i dansk erhvervsliv, hvor man har holdt igen med investeringerne.
Men kigger man seriøst på det, og har man en virksomhed og tror, at den kan eksistere 5 år mere, så er det altså fornuftigt, at man laver flere investeringer i energioptimering på den virksomhed.
Det bliver jo også påpeget her, at det sådan set er et faktum, at der mangler noget der.
Så har vi et punkt, hvor regeringen og ministeren ikke har gjort nok.
Vi har haft en drøftelse i energiforligskredsen om det her med at få 10 pct. vedvarende energi ind i transportsektoren.
Der er nogle partier, som mener, at man skal gå efter, at der kommer et kæmpe bioetanolværk ude ved Holstebro.
Så kan man indføre nogle tilskud, og så kunne man måske komme frem til, at der er noget dansk bioetanol, der kommer i tanken.
Jeg synes, at vi mangler at få en langt mere seriøs gennemgang af, hvordan vi kan elektrificere transportsektoren.
Der var et spændende møde i går om elbusser.
Der er altså et potentiale, som er uudnyttet, som vi bør satse på, og som kan have den sidegevinst, at man får nedsat partikelforureningen i byerne.
Så står det også omtalt, at der har været en udmøntning af energireserven.
Der står ikke noget om, at en stor del af energireserven gik til at fremme geotermi.
Der er kommet en rapport.
Den rapport var i en udgave helt tilbage fra september 2015.
Det står der i hvert fald på forsiden.
Det vil sige, at partierne i energiforligskredsen ikke fik den, da vi drøftede finanslov.
Partierne havde den heller ikke, da vi i energiforligskredsen valgte at lave en løsning, som fremmede geotermi.
Nu er rapporten så kommet frem, uden at ministeren er kommet med nogen særlige anbefalinger.
Det synes jeg er en skam, for den viser sådan set, at der er 20 kommuner, som bør gå videre med planlægning og finde ud af, om geotermi kunne være en større del af fjernvarmesystemet fremadrettet.
Så har vi nogle ting om energibesparelser, der ikke er landet helt.
Altså, i energiforligskredsen vil vi fastholde målene på 12,2 pJ for de kommende 5 år – eller vi må hellere sige 4 år – og det haster altså med at få landet en aftale, som udmønter det fuldt ud.
Så vil jeg sige lidt om det investeringsklima, vi har i Danmark.
Jeg savner, at vi kommer frem til i højere grad at kunne få flere til at investere i den bæredygtige omstilling, vi er i gang med.
Det er altså en skam, at ministeren indimellem er ude at lufte, at man måske skulle bryde nogle dele af i forligsaftalen og justere nogle ting ned.
Det er vigtigt, at der er et investeringsklima, som inkluderer flere aktører til at medfinansiere omstillingen.
Hvis jeg kigger på, hvad der rører sig i sektoren, ser jeg, at vi har nogle pensionskasser, som søger projekter med et relativt lavt, men stabilt afkast på investeringen.
Man kan notere sig, at der er store pensionsselskaber, som investerer i udlandet.
De kunne lige så vel investere i Danmark.
Vi har de andelsejede energiselskaber, som også i høj grad er ude at lave investeringer i vedvarende energi, og som søger projekter.
Vi har kommuner, som har CO2-målsætninger.
Bl.a. har Københavns Kommune nogle meget ambitiøse mål om at investere i vindkraft.
Og der duer det altså ikke, at der er usikkerhed om den langsigtede energipolitik i Danmark.
Derfor synes jeg, at ministeren ikke skulle lufte så mange ideer om ting, der skal laves om.
Men jeg er helt åben over for, at vi kan drøfte mange ting i energiforligskredsen.