runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Det handler jo ikke bare om at blive stillet dårligere, men om at vi simpelt hen er nødt til at have en løsning på alle de her ting.
Vi har en offentlig ejendomsvurdering og kan bruge den.
Nogle steder handler det om, hvordan man beskattes; andre steder handler det om, at man kan undgå spekulation, undgå skattesnyd.
Det handler om, at kommunerne bruger den til at opkræve dækningsafgift og grundskyld.
Hvad andelsboligmarkedet angår, er det ikke bare noget med at stille nogen ringere, men at vi simpelt hen skal have en måde at organisere prissætningen af andelsboliger på, hvis ikke vi har den offentlige ejendomsvurdering.
Som jeg nu har remset op nogle gange, både i spørgsmålene fra min plads tidligere og i indlægget her, er der en lang række ting, som vi er nødt til have en afklaring på.
Men med hensyn til det principielle – hvis jeg skal prøve at udlede det af spørgsmålet – altså, hvis vi finder en løsning på alle disse problemer, vil vi så være med?
Der kan jeg sige, som jeg sagde i mit indlæg: Ja, kan vi forenkle det; kan vi bruge kræfterne bedre i SKAT end på at lave vurderinger, der ikke bruges til noget, jamen så er vi positivt indstillet over for det.
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jeg må jo desværre sige, at jeg ikke er overrasket over, at hr. Jesper Petersen ikke ville melde klart ud og komme med et klart ja til beslutningsforslaget.
Det er jeg jo desværre ikke overrasket over.
Jeg havde regnet med, at der ville komme en eller anden forklaring på, hvorfor man ikke vil støtte det, selv om man jo officielt går ind for, at boligskatterne ikke skal stige.
Nu får vi så en forklaring om, at det er, fordi man ikke rigtig ved, hvordan det hele ender, og ikke ved, om der kan findes nogle gode løsninger på det.
Det er så det, det hele bliver hængt op på, ligesom Socialdemokratiet gør det.
Men det, vi tager stilling til i dag, er jo netop det principielle.
Det er jo netop, om vi skal afskaffe ejendomsvurderingerne og sætte noget andet i stedet for.
Det er bare det, vi i dag skal tage stilling til, men det er det, SF prøver at krybe udenom.
Kan vi ikke få en klar udmelding om det?
Beslutningsforslaget lægger jo netop op til, at vi tager principiel stilling, og så giver vi skatteministeren og hans folk hele sommeren til at få strikket en model sammen, der kan træde i stedet for, og som kan tage højde for alle de her mindre områder, hvor ejendomsvurderingerne også tjener et formål.
Så kan man jo til den tid tage stilling til, om de løsninger, som ministeriet anviser, er gode nok.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Jeg tillader mig bare at have en så saglig tilgang til det, at jeg siger, at vi er nødt til at se på alle de andre områder end kun lige ejendomsværdibeskatningen, hvor man også bruger den offentlige vurdering til at undgå svig, beskatte og lægge niveauet og regulere hele andelsboligmarkedet.
Det mener hr. Mikkel Dencker åbenbart ikke lige at man skal tage højde for.
Det er i hvert fald overhovedet ikke beskrevet i det beslutningsforslag, der er fremsat.
Nogle gange er det jo ikke så enkelt, at man bare kan sige ja og så tro, at der ikke er nogen problemer ved det.
På det principielle plan er det et ja, men vi forbeholder os retten til at vurdere det, når der måtte komme et lovforslag fra regeringen, som åbenbart har meget svært ved at skrue det sammen, eftersom regeringen to gange har måttet tage et forslag af lovprogrammet.
Men kan det lade sig gøre, så lad os se på det.
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Så undrer det mig, at SF ikke i dag vil sige ja til beslutningsforslaget, for det er netop et principielt beslutningsforslag.
Det går ud på, at vi principielt tager stilling til ejendomsvurderingerne.
Dem vil vi afskaffe, og så beder vi Skatteministeriet om at bruge sommeren på at strikke en anden model sammen, der kan opfylde det formål, som ejendomsvurderingen i dag tjener i praksis.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men det gør jeg måske nok alligevel, for det handler nok om, at SF vil bevare muligheden for at hæve boligskatterne efter et valg.
Det er nok det, det handler om, ellers ville hr. Jesper Petersen jo ikke i dag stå og vikle sig ind i alle de her bortforklaringer.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Det var fuldstændig, som jeg sagde i min ordførertale, nemlig at det her forslag er skabt til at holde liv i en eller anden skræmmekampagne om boligskatterne.
Det er regeringens forsøg på sammen med Dansk Folkeparti at finde et halmstrå at klynge sig til for at se, om man kan vende skuden og alligevel vinde valget gennem en usaglig skræmmekampagne.
Jeg synes, at det er synd for politik, at det skal være sådan.
Jeg synes i virkeligheden også, at det er en hån i forhold til de mange steder, hvor man bruger den offentlige vurdering til at regulere nogle ting, at Dansk Folkeparti ikke engang tager højde for f.eks. det med andelsboligmarkedet eller tager de forbrugerpolitiske hensyn, der ligger i, at der er noget gennemsigtighed i markedet.
Det tager man overhovedet ikke højde for i beslutningsforslaget.
Jeg har 9 sekunder tilbage af min taletid og kan jo bare gentage, at på det principielle plan er vores svar: Jo, kan man lave sådan et lovforslag, som der er lagt op til, er vi sådan set åbne over for det.
Det skal hr. Mikkel Dencker ikke tage som en afvisning, men som en opbakning.
Jeg vil bare gerne se det på skrift, før vi tager endelig stilling til, hvordan sådan et lovforslag rent faktisk kan føres ud i livet.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Men der er jo ikke nogen form for tilsagn i at sige, at når de forskellige løsningsmodeller er fundet, vil man se på det, at man ikke vil afvise det.
Altså, det her er et politisk forum, og lad os få klar tale.
Hr. Jesper Petersen har bedt om at få et enkelt lovforslag til gennemsyn, inden SF kan tage stilling til det, og det kan jo ikke lade sig gøre.
Det kan i givet fald først komme efter et valg.
Så nu her skal vi tage stilling til principperne, det politiske synspunkt, og her beder vi hr. Jesper Petersen om at tilkendegive noget.
Selvfølgelig kan vi finde en løsning på de ting, der er rejst i forbindelse med der, hvor vurderingerne i dag bruges.
Det skal så gøres manuelt i stedet for mekanisk, som det gøres i dag.
Det er simpelt.
Så når der er fundet løsninger på det, vil hr. Jesper Petersen så bekræfte, at man gerne vil være med til at afskaffe det her bureaukrati og ligegyldige arbejde, der bliver udført for skatteydernes penge?
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg har med interesse lyttet til Det Radikale Venstres redegørelse her, og jeg er helt enig i de synspunkter, der er fremført af den radikale ordfører om den svækkede holdbarhed på det lange sigt.
Men nu har Det Radikale Venstre jo deltaget i et forlig, der bl.a. begrænser efterlønnen; et forlig, der gør, at statens udgifter i 2012 vil blive over 20 mia. kr. større, end de ellers ville være, og hvis vi ser på hele perioden fra 2012 til og med 2020, kan vi se, at statens udgifter vil blive et sted mellem 45-50 mia. kr. større.
Er det ikke også noget, der svækker holdbarheden, vil jeg gerne spørge hr. Morten Østergaard.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Nej, så må vi tilbage og kigge på, hvad definitionen på finanspolitisk holdbarhed er.
Der er ingen tvivl om, at den tilbagetrækningsreform, vi har lavet, markant forbedrer den finanspolitiske holdbarhed.
Holdbarheden forbedres markant med tilbagetrækningsreformen i modsætning til det forslag, som vi diskuterer i dag, og de argumentationer, som regeringen fører frem, som i godt og vel samme omfang svækker den finanspolitiske holdbarhed.
Det er jo altså paradoksalt, at man siger, at økonomien er det vigtigste, og at vi nu hellere må lave en tilbagetrækningsreform, så vi kan få folk til at blive længere på arbejdsmarkedet, og så er blækket knap nok tørt på aftalen, før man annoncerer et valgkampsegnet princip, som altså på sigt forringer de offentlige finanser i godt og vel det samme omfang.
Det synes jeg er stærkt beklageligt og økonomisk temmelig useriøst, i hvert fald når man ikke anviser finansiering.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det undrer mig, for den række svar, jeg har fået på nogle af de spørgsmål, jeg har stillet til Finansministeriet om økonomien i efterlønsreformen, viser jo netop, at tager man hele perioden fra 2012 til og med 2020, så vil de samlede nettoudgifter for staten for hele den periode ligge mellem 45 og 50 mia. kr.
Det kan man da ikke bare sådan trylle væk ved at sige, at det ikke svækker holdbarheden.
Det er et underskud – det er et stort underskud.
Det er meget, der skal finansieres, og det bliver Det Radikale Venstre da også nødt til at forholde sig til.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Jeg tror, hr. Klaus Hækkerup har spurgt isoleret ind til nogle enkeltelementer, for det, der er bundlinjen, er, at i 2020 leverer efterløns- og pensionsreformen et bidrag på 18 mia. kr. til det samlede regnestykke, som Socialdemokraterne jo også anerkender, med en manko på 47 mia. kr. Så 18 mia. kr. leveres.
Og så er der en forbedring af økonomien hvert år, altså den varige effekt, på ca. 10 mia. kr., hvilket svarer godt og vel til politiets budget hvert eneste år.
Så samlet set er den aftale en markant forbedring af dansk økonomi.
Jeg har respekt for, at nogle kan have andre prioriteringer i forhold til efterlønnen, men at sige, at den ikke koster noget, vil jeg alligevel sige at jeg synes man skal overveje grundigt før man fører frem.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Først siger hr. Mads Rørvig, at det ikke er det, vi diskuterer i dag, og nu siger hr. Mike Legarth så, at det er det, vi diskuterer i dag.
Men jeg er måske mest tilbøjelig til at være enig med hr. Mike Legarth.
Vi hørte også hr. Mads Rørvig tale meget om tryghed: Skattestoppet har givet tryghed til boligejerne.
Sådan i nyere tid er det måske svært lige at forestille sig en mindre tryg periode for boligejere end de seneste år i Danmark.
Pointen er vel den, at der i virkeligheden ingen dækning er for den tryghed, skattestoppet påstås at give.
Nationalbanken peger på, at det er en af grundene til, at vi har en bobleøkonomi på det danske boligmarked, og alle de faktorer, der udløste den seneste prisboble, er stadig væk til stede og kan gøre det igen.
Så der er ikke tryghed i det.
Noget andet er, at det er exceptionelt asocialt med den lempelse af boligbeskatningen – men det politiske synspunkt kan man selvfølgelig have.
Det er jo sådan, at de 10 pct. rigeste i det her land så klart er dem, det gavner mest, når man laver den skattelettelse.
Vi ønsker ikke at hente pengene ind i statskassen; vi vil give dem som sænkelser i skatten på arbejde ved at hæve beskæftigelsesfradraget for alle.
Det synes vi er en mere fair måde at gøre det på, og jeg synes bare, hr. Mike Legarth skal erkende, at det er, fordi man ønsker at begunstige de rigeste boligejere i stedet for at gøre noget, der kunne bidrage til at løse et af de problemer, vi har i det her samfund, nemlig at arbejdsudbuddet er for lavt.
Frank Aaen (EL), 2011-06-14:
Jeg ved ikke, om hr. Mads Rørvig havde så travlt med at snakke med andre, at det ikke lige lykkedes at høre hele min ordførertale.
Vi ønsker ikke en forhøjelse af ejendomsværdiskatten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Liberal Alliance synes, at det er et rigtig fint beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat om et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.
Liberal Alliance ser ikke nogen grund til, at man skal holde fast i det nuværende ejendomsvurderingssystem, alene af den grund, at man jo qua boligskattestoppet ikke har haft brug for det.
Og da Liberal Alliance har den klare politik, at ikke en skat, ikke en afgift skal stige i dette land, så ser vi heller ingen grund til at bevare dette instrument, som jo alene vil kunne have den fordel, at man så nemmere ville kunne lade skatten stige igen.
Endelig må man sige, at der jo også er konkrete udgifter forbundet med at foretage disse vurderinger i dag, og dem vil man jo spare fremadrettet, og det kan man jo så kun glæde sig over, da færre offentlige udgifter ligger rigtig godt i tråd med den politik, som Liberal Alliance har.
Så vi stemmer for forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
I Danmark har vi haft skattestop i snart 10 år.
Det har været en succes, for det har givet danskerne vished for, at politikerne ikke pludselig opfinder en ny skat eller afgift, som kommer til at belaste den enkeltes private økonomi.
Med andre ord er skattestop lig med tryghed.
For ejendomsskatterne betyder skattestoppet, at det beløb, man skal betale i ejendomsværdiskat, er det samme kronebeløb over et år.
Det er tryghed, og det er sikkerhed.
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at skattestoppet også for ejendomsværdiskatten skal fortsætte.
Det er der heldigvis også en del andre partier, som ønsker, og derfor er det også helt naturligt, at vi ser på, om det system, vi bruger til at beregne ejendomsværdiskatten, fra tiden før skattestoppet blev indført, behøver at fortsætte, nu hvor skattestoppet skal bestå.
Med skattestoppet er ejendomsvurderingerne stort set overflødige og tjener kun ganske få sekundære formål.
Dermed er der sund fornuft i at se på, om ikke disse få eksisterende funktioner kan udføres på anden vis, sådan at vi kan blive fri for, at der skal bruges administrative ressourcer på at foretage ejendomsvurderinger hvert andet år og på et dertilhørende klagesystem.
Det er et alt for tungt og dyrt system at have med de få formål, som det tjener.
Det er det, der er baggrunden for, at Dansk Folkeparti har ønsket at afskaffe ejendomsvurderingerne, og baggrunden for, at vi har fremsat forslaget her.
Som jeg har nævnt, findes der mange gode grunde til, at vurderingssystemet skal skrottes.
Faktisk kan jeg kun komme i tanker om en eneste grund til at bevare vurderingerne, nemlig at man ønsker at hæve boligskatterne.
Med forslaget her får vi skilt fårene fra bukkene i diskussionen om boligskatterne: De, som støtter forslaget, afskriver sig muligheden for at hæve boligskatterne, mens de, som er imod forslaget, åbenbart vil bevare muligheden for at lade boligskatterne stige.
Så enkelt kan det gøres op; så ved danskerne, hvem de kan stole på.
Vi har fået tilkendegivelser fra regeringen – Venstre og De Konservative – og fra Liberal Alliance om, at de støtter beslutningsforslaget.
Vi har fået nogle lange bortforklaringer fra Socialdemokratiet og SF om, at de da synes, at boligskatterne vistnok skal blive på samme niveau, som de er på nu, men de synes alligevel, det er en dårlig idé at afskaffe systemet her, fordi der er en masse problemer forbundet med det, og tænk nu, hvis det helt hypotetiske skulle ske, at boligpriserne faldt til niveauet for 10 år siden, så ville der være en masse mennesker, der kom i klemme.
Ja, forklaringer er der mange af, men når man gør regnestykket op, er der åbenbart kun fire partier her i Folketinget, som vil slå helt fast, at boligskatterne skal bevares fastfrosset på det nuværende niveau.
Så jeg vil sige tak for støtten til forslaget her til regeringspartierne, regeringen og Liberal Alliance, og jeg glæder mig over opbakningen til, at vi kan få cementeret skattestoppet for boligskatterne.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Men er det ikke korrekt, at hvis priserne falder til under 2002-niveau eller under 2001-niveau plus 5 pct., vil man ved gennemførelsen af det her forslag heller ikke kunne nedsætte boligskatterne?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-06-14:
Jeg må tilstå, at jeg måske ikke er det kvikkeste medlem af Folketinget, men jeg forstår simpelt hen ikke rigtig det her beslutningsforslag.
Jeg synes ikke, at det lyser af en kolossal klarhed.
Derfor tror jeg, at der måske kan være enighed om, at vi ikke kan stemme om det her, og at Liberal Alliance må erkende, at man ikke kan stemme om et forslag, der er så uklart og upræcist, som det forslag, de har fremsat, og at vi derfor skal finde en måde at komme videre på.
Sådan som jeg opfatter det, er der enighed om, at der skal være en parallelitet imellem de tilbagetrækningsmuligheder i form af pension og efterløn, der er ude i samfundet, og folketingsmedlemmernes pensionsmuligheder.
Det opfatter jeg sådan set at der er bred enighed om.
Og der er vi fuldstændig enige.
Vi kan selvfølgelig ikke leve med påstande om, at der er store skævheder i den måde, som befolkningen behandles på og vi behandles på.
Derfor er vi nødt til at sende nogle helt klare signaler på det her område.
Man kan så påstå, at den måde, debatten har været ført på, ikke har givet meget større klarhed over, hvad det her så betyder, og som sagt giver Liberal Alliances forslag heller ikke den store klarhed over det.
Hr. Carsten Hansen kom sådan set med nogle fornuftige betragtninger om, at vi bliver nødt til at tage det her op efter valget.
Jeg tror også, at det kan være fornuftigt nok, at vi i Udvalget for Forretningsordenen får lavet en beretning om det her, hvor vi får lavet en eller anden foreløbig form for konklusion på, hvad vi mener om hele det her felt: at der ikke må være forskelsbehandling, at der skal være parallelitet, men at vi naturligvis reelt ikke kan få det her ændret, før vi kender de fuldstændige og endelige betingelser, som det her skal være parallelt i forhold til, og at det i praksis betyder, at det bliver en opgave for et nyt Folketing.
Derfor vil jeg sige, at vi ikke kan stemme for det her.
Det går jeg heller ikke ud fra at andre kan, for det er sådan set næsten ustemmeligt, og det bør ikke komme til afstemning, fordi det er så upræcist.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Hvor høj ønsker Enhedslisten at ejendomsværdibeskatningsprocenten skal være?
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Det er altså et lidt søgt svar.
Det handler selvfølgelig om, at det er noget mere kompliceret, end man forsøger at gøre det til.
Jeg har respekt for forsøget på at lande den sådan, men Skatteministeriet har jo vist sig i stand til at gennemføre uanede mængder lovgivning bare i den tid, jeg har været i Folketinget, siden sidste valg i løbet af en folketingssamling.
Det handler jo bare om, at det er svært.
Om man ikke lige har prioriteret rigtigt inden for det enkelte år, synes jeg bare, at regeringen skal stå ved og sige, at der er en række ting, vi skal tage hensyn til.
Det er ikke så nemt.
Nu vil man gerne gøre det nemt, fordi det skal holde liv i en eller anden skræmmekampagne, men vil hr. Mike Legarth så ikke selv forsøge at give et bud på, hvordan man f.eks. skal beskatte det, at man kan have fri bolig, hvis ikke man bruger den offentlige ejendomsvurdering?
Hvordan kan man gøre det, hvis ikke der findes sådan en vurdering at tage udgangspunkt i?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Det var ikke et spørgsmål om at forsøge at lande noget.
Det var et simpelt og ærligt svar på, hvorfor det ikke tidligere er lykkedes os at levere et lovforslag på det her, når nu vi har haft en hensigt.
Det er, fordi der har været andre presserende opgaver, som var nødt til at blive håndteret først, og nu er vi i hvert fald i den position, at nu ønsker vi at gennemføre det her, og så bliver der tilført de ressourcer, der skal til.
Så handler det jo også om, at vi i Folketinget sammen bliver enige om at gøre det her og sammen finde politiske løsninger på de udfordringer, der er.
Jeg har ikke hørt om nogen og er ikke blevet præsenteret for nogen af de komplikationer, der er, som der ikke kan findes en løsning på, hvis vi alle står sammen om at finde en løsning.
Og jeg kan jo høre, at der er bred opbakning til det, så det ser jeg frem til at deltage i.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Det er så i givet fald løsninger, som det i to forsøg ikke er lykkedes regeringen at finde med hjælp, i sagens natur, fra skatteordførerne fra regeringspartierne, vil jeg tro.
Det er ligesom det, der er det grundlæggende synspunkt.
Så vil jeg bare sige: Hvis man ønsker at støtte et forslag om at fjerne ejendomsvurderingen, fordi det ellers, hvis man er imod det, må antages, at man vil sætte boligskatterne op, hvordan kan det hænge sammen med, at Det Konservative Folkeparti tilsyneladende ikke har besluttet sig for, om der skal være et skattestop efter 2020?
Jeg kan godt forstå, at hr. Lars Barfoed, justitsministeren, siger, som han gør, for det bliver meget dyrt at finansiere efter 2020.
Men jeg synes, man skylder et klart svar: Har De Konservative siden den 12. maj 2011 besluttet sig for, at der skal være et skattestop efter 2020?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg synes, det er en underlig hypotetisk debat at tage.
Altså, vi laver økonomisk planlægning frem i tiden.
Først var der en 2010-plan, så var der en 2015-plan, nu er der en 2020-plan, og i de planer, vi præsenterer, fortæller vi, hvad vi vil politisk, og vi finansierer det krone til krone.
Både i 10-,15- og 20-planen har vi sagt, at skattestoppet står fast, og det forventer og formoder jeg også vil ske efter 2020.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Ja, det var jo en hypotetisk diskussion, kan man til en vis grad hævde, forstået på den måde, at regeringen har sagt, at der er skattestop til 2020 og ikke længere.
Det var sådan, de økonomiske redegørelser blev lagt frem, det var sådan, alle beregninger var lavet.
Men nu støtter man så et beslutningsforslag fra et parti i Folketinget, Dansk Folkeparti, med det klare sigte og med det klare argument, at grunden til, at det skal gennemføres, er, at man så ikke kan hæve boligskatten.
Det gør jo, at diskussionen fjerner sig fra det hypotetiske og går over i det konkrete.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Mike Legarth, om Det Konservative Folkeparti har gjort sig den ulejlighed at tænke over, hvor den ¾ pct. af BNP skal komme fra, som det vil kræve med en varig finansiering af skattestoppet, og som i sagens natur, hvis man fører ansvarlig økonomisk politik, må ledsage en støtte til et sådan beslutningsforslag med den argumentation.
Hvor skal de penge komme fra?
Hvad skal den næste reform i efterlønsklassen være af, vil jeg spørge hr. Mike Legarth.
Og hvorfor agerer man Sisyfos og laver først en efterlønsreform, der forbedrer dansk økonomi markant, for så derefter at støtte et beslutningsforslag, der trækker tæppet væk under den finanspolitiske holdbarhed, i et omfang der svarer til ¾ pct. af BNP?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg synes, at hr. Morten Østergaard forsøger at skabe usikkerhed, og hvad man ellers kan kalde det, om en meget simpel problemstilling.
Der er da ikke nogen, der ved sine fulde fem allerede nu kan begynde at forudsige, hvad man vil gøre efter 2020.
Man er nødt til at kende sine udfordringer først, og det ved vi at man først kan gøre, når man kommer lidt længere frem.
Men hvis tingene er, som de ser ud til at være i dag, så består skattestoppet også efter 2020, hvis vi sidder ved magten – og lad os da håbe det.
Må guderne forbyde, at det bliver rød blok, der vinder.
Med hensyn til det, det koster, er det jo det, vi prioriterer.
Vi anviser krone til krone, hvordan det betales.
Det kan da ikke komme bag på hr. Morten Østergaard, at jeg arbejder på at lette skatterne og måske også på sigt lette beskatningen af boliger, hvis det er muligt.
Man skal huske, at de ¾ pct. i beløb er et spørgsmål om af hvilken sum.
Hr. Morten Østergaard kan være fuldstændig sikker på, at vi selvfølgelig, når vi laver den næste plan efter 2020, har prioriteret de politiske synspunkter, vi har, og finansieret dem krone til krone, som vi plejer at gøre, og at der også vil være holdbarhed.
Ingen tvivl om det.
Men nu til den sag, vi drøfter i dag: Hvorfor er det, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre synes, at det er det helt rigtige at hæve skatten på boliger, når vi ved, at vi er i en tid, hvor mange, især unge førstegangskøbere, er teknisk insolvente, og så skal opleve, at de ikke kan betale terminerne og må gå fra hus og hjem?
Det er jo den reelle virkelighed.