Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Tak for det.
Lovforslaget handler jo, som det er nævnt her, om fire opstramninger af arbejdsmiljøloven.
Det er der i høj grad brug for.
40.000 ulykker, 20.000 arbejdsbetingede lidelser hvert år er alt for store tal for et lille arbejdsmarked som det danske.
Det koster samfundet mere end 64 mia. kr. i sygedagpenge, behandling, pension og produktionstab for ikke at tale om de mere umålelige størrelser, nemlig smerter og lidelser, som de ramte udsættes for, og i enkelte tilfælde tab af forsørger, når mennesker dør på danske arbejdspladser.
Der er virkelig penge og lidelser at spare ved en styrkelse af den forebyggende indsats.
Det første forslag i lovforslaget er, at man skal målrette de risikobaserede tilsyn bedre.
Vi har altså haft en periode med risikobaserede tilsyn, men nu vil man sige, at 80 pct. skal udtages til den her slags tilsyn.
De skal dog anmeldes en måned før afholdelsen.
Men vi ved ikke noget om, hvorvidt risikobaseret tilsyn fungerer.
Betyder det flere eller færre påbud?
Betyder det flere eller færre bøder?
Ændrer det på virksomhedernes evne til selv at løse arbejdsmiljøproblemerne?
Vi ved det især ikke, når vi skal se det i sammenhæng med regeringens alvorlige nedskæringer i antallet af ansatte i Arbejdstilsynet.
I det finanslovsforslag, som regeringen har fremsat, vil de skære 20 pct. af myndigheden Arbejdstilsynet væk – 20 pct. Hver femte person i Arbejdstilsynet bliver sparket ud eller får lov til selv at gå.
Det er ret alvorligt.
Så kan man have nok så ambitiøse planer om indsatsen frem til 2020, men hvis man alligevel fjerner en del af grundlaget betyder det også, at de andre indsatser, som Arbejdstilsynet laver, så bliver svækket.
De uanmeldte besøg, som efter min mening er meget, meget væsentlige – det er virkelig noget, der giver noget – bliver jo næsten umulige at få gennemført.
De besøg, hvor man bare vil orientere sig om, om arbejdsmiljørepræsentanten har grundlæggende viden om tingene, og om, hvordan selve organisationen fungerer, forsvinder også med den her proces, der er sat i gang af regeringen og de partier, der står bag.
Jeg synes, det er kedeligt, at man polerer facaden, men tømmer huset for indhold.
Det andet handler om, at navnene på virksomheder, der er under skærpet tilsyn af Arbejdstilsynet, vil blive offentliggjort på Arbejdstilsynets hjemmeside samme sted som smileyordningen.
Det er i og for sig ganske udmærket.
Så kan man jo da se, hvem banditterne er, hvem der hverken kan eller vil gøre noget ved arbejdsmiljøet.
For det tredje handler lovforslaget om at skærpe straffene for overtrædelse af arbejdsmiljøloven.
Det handler i praksis om bødestraffe, da der endnu ikke har været givet frihedsstraf for overtrædelse af arbejdsmiljøloven.
Det understreges også, at gentagelser af overtrædelser er en skærpende omstændighed.
Det hilser jeg velkommen.
Set med Enhedslistens øjne er der tale om meget forsigtige stigninger i bøderne for at risikere andres liv og helbred på arbejdspladsen.
Det undrer os, at grundbøden ikke er hævet i lovforslaget, og det er påfaldende, at frihedsberøvelse endnu ikke er bragt i anvendelse ved de danske domstole, når en arbejder er slået ihjel på grund af for dårligt arbejdsmiljø.
Denne del af loven bør skærpes.
Endelig bør der indføres en straf for gentagne alvorlige overtrædelser af arbejdsmiljøloven, hvor arbejdsgiveren og eventuelt arbejdslederen kan fradømmes retten til at drive virksomhed og til at være leder.
Det vil være ganske rimeligt, set i forhold til hvilke straffe vi har for at forulempe eller skade andres liv og helbred på andre områder i samfundet.
Det sidste, som lovforslaget indeholder, er, at virksomhedens arbejdspladsvurdering vedrørende elektromagnetisk stråling skal kunne offentliggøres.
Der er jeg enig med dem, der i bemærkningerne har skrevet, at det ikke alene drejer sig om naboers interesse for viden om elektromagnetisk stråling, men også underentreprenører, ansatte, vikarer og deres fagforeninger.
Alt i alt må jeg sige at de fire forslag er fornuftige opstramninger af arbejdsmiljøloven, men de slår ikke til, hvis vi for alvor skal gøre indhug i de årlige nye ulykker og arbejdsbetingede lidelser.
Derfor varsler vi en række ændringsforslag til lovforslaget og er klar til at forhandle – og nu kan jeg ikke lige se Venstres ordfører, jo, der sidder han – både om det her lovforslag og om finansloven, hvis nogen skulle have lyst til at forhandle med os i den sammenhæng.