runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2007-02-22:
Man kunne måske forstå hr. Eyvind Vesselbos ordførertale på en sådan måde, at set med Venstres øjne vil nationalparker være noget, hvor man, hvis man ser på arealerne i dag og ser på dem om 3 år, når man kører igennem dem, ikke nødvendigvis vil opdage, at der er nogen forskel, og man vil slet ikke nødvendigvis opdage, at man er i en nationalpark – jeg tror, det var sådan, hr. Eyvind Vesselbo udtrykte det.
Jeg synes måske nok, at det er en smule uambitiøst, at man ikke på nogen måde lægger det udviklingsperspektiv ind i nationalparkerne, som i hvert fald set med vores øjne er en af de væsentlige begrundelser for, at parkerne skal laves.
Derfor vil jeg spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han ikke er af den opfattelse, at en af hovedbegrundelserne for at lave en lovgivning på området og for at lave kommende nationalparker er at få lavet en udviklingsplan for naturen i de områder, således at man styrker kvaliteten, således at man styrker biodiversiteten, således at man styrker oplevelsesindholdet, således at man i det hele taget gør det betydelig bedre end i dag og derfor også giver folk en oplevelse, der er anderledes end den, de ville få i dag og om 5 år f.eks., hvis de er i et sådant område, og det ikke var sket.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-22:
Fra socialdemokratisk side kan vi overordnet set
støtte tankerne i dette lovforslag.
Vi forstår behovet for at tilpasse jernbaneloven til EU, og vi anerkender også nødvendigheden af at tilpasse jernbaneloven til de nye udfordringer rent beredskabsmæssigt i en tid, hvor vi desværre oplever en stigende trussel om terror.
Endelig ser vi det som en klar styrkelse af jernbaneloven, at det nu understreges, at transportministeren skal fastlægge regler for, at alle jernbanevirksomheder, der udfører offentlig servicetrafik, altså ikke kun DSB, men også øvrige aktører, forpligtes til at indgå i en betalingsordning i forbindelse med den praktiske uddannelse af lokomotivførere.
Dog forventer vi, at vi i udvalgsarbejdet kan få foldet ministerens overvejelser og ideer om beredskabsarbejdet mere ud, og at der kan sikres en ordentlig balance imellem et tilstrækkeligt og nødvendigt beredskab på den ene side og hensynet til lokale behov samt ikke mindst, at der ikke foretages unødigt nidkære foranstaltninger og overimplementering af beredskabet på den anden side.
På baggrund af høringssvarene kan vi se, at der er en række områder ud over beredskabsplanerne.
Der er et ønske om at få planerne om bl.a. markedsovervågning og fordeling af betaling mere uddybet, og det gælder for så vidt også lokomotivføreruddannelsen.
Vi ønsker at få det nærmere beskrevet, så det vil vi stille spørgsmål om.
Men når det er sagt, kan vi overordnet set støtte det her lovforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Jeg er sådan set enig i det meste af det, hr. Johs. Poulsen sagde med hensyn til den indsats, der skal gøres i området.
Når jeg siger, at det ikke er sikkert, at man som borger vil opdage, at man er i en nationalpark fra den dag, hvor den bliver udnævnt som nationalpark og man går ind i området, så er det jo – det sagde jeg også i min ordførertale – fordi den allerede har en unik natur; det er derfor, den bliver udnævnt til nationalpark.
Derfor vil det være sådan, at hvis man er vant til at komme der, vil man jo ikke opdage det, det vil være det samme.
Så jeg er helt enig i, at der skal gøres en ekstra indsats.
Det er jo derfor, vi laver de her nationalparker.
Men det vil ikke være sådan, at når man går fra den ene side af vejen til den anden, hvor der så er en nationalpark, så vil man – eller hr. Johs. Poulsen – pludselig sige: Hovsa, nu er jeg i en nationalpark.
Altså, sådan vil det jo ikke være, det er jo ikke ideen i det; det skal jo ikke være et cirkus osv., der skal ligge der.
Per Clausen (EL), 2007-02-22:
Nu er jeg sådan set meget enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at det her lovforslag ikke forandrer så meget.
Det er et meget, meget beskedent lovforslag.
Men jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo i forlængelse af hans sidste bemærkninger: Når han taler om den lokale opbakning, er det, hr. Eyvind Vesselbo mener, så i virkeligheden ikke, at det er de lokale jordejeres ret til at sige nej, der skal fastholdes?
Altså, mener hr. Eyvind Vesselbo, at lokal opbakning er opbakning fra dem, der ejer jord?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-22:
Hvem i alverden har sagt én?
Det er da helt ude i hampen at foreslå, at der kun skal være én nationalpark.
Vi har sagt, at nu får man en nationalparklov, og så vil vi også gerne være med til at etablere flere, men vi har sagt, at for at få erfaringerne starter vi med en, to og måske tre i første omgang.
Så får vi nogle erfaringer, og så går vi videre.
Hvordan i alverden kan hr. Torben Hansen komme frem til en?
Torben Hansen (S), 2007-02-22:
Jeg har ikke sagt noget om lavt ambitionsniveau i forbindelse med indholdet i det her lovforslag.
Jeg brugte ordet ærgerligt.
Når man har et momentum ude lokalt nu – man har gang i nogle folk, man har nogle velbeskrevne projekter – må det være fantastisk ærgerligt, hvis det ender med, at der kun kommer et eller to projekter, fordi man måske i sidste ende fra regeringens side ikke har afsat tilstrækkelige midler til det her.
Jeg synes, vi har entusiasmen.
Der er gang i den ude lokalt, og så lad os da bygge videre på det.
For hvis der kommer en minimumsløsning her – jeg siger ikke minimumsløsning om indholdet, jeg siger det om antallet; ministeren har eksempelvis sagt en, to, måske tre – så vi bare får én park, så er risikoen, at de organisationer og engagerede mennesker, vi skal have fat i om x antal år, ikke gider at være med en gang til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-22:
Hvordan kan hr. Torben Hansen nå frem til, at det her er en minimumsløsning og et lavt ambitionsniveau?
Der ligger jo her en rammelov, og vi går nu i gang med at implementere nationalparker i Danmark.
Og det er sagt, at vi i den kommende periode skal have en, to, måske tre parker for at få nogle erfaringer, og derefter kan man gå videre.
Der er udpeget ti projekter.
Vi har været ude at se samtlige ti projekter.
Og det er jo ikke sikkert, at alle ti er lige velegnede, men der er flere af dem, der er velegnede.
Derfor vil det da være naturligt, at det er en løbende proces.
Hvordan kan det kaldes et lavt ambitionsniveau?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Nu mener jeg ikke, at jeg i min ordførertale sagde noget med »hvis der bare er den mindste modstand« – det er hr. Steen Gades fortolkning.
Jeg sagde, at der skal være lokal opbakning, og det er noget ganske andet for mig at se.
Steen Gade (SF), 2007-02-22:
Det, vi jo leder efter, er sådan set balancen.
Og når man har hørt hr. Eyvind Vesselbos understregning af, at der ikke kan ske noget, hvis der bare er den mindste modstand lokalt, vil jeg sige, at det jo er det, der kan føre til, at vi ikke får det, der står i loven.
Det dilemma ved jeg ikke om hr. Eyvind Vesselbo godt kan se, for kan han det, er vi da nået et stykke ad vejen.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Jo, netop.
Hvis man læser lovforslaget, vil man se, at hr. Steen Gade har fuldstændig ret, og hvis man havde hørt min ordførertale, ville man også vide, at jeg støtter lovforslaget, også på de punkter, hr. Steen Gade nævner, for det, jeg sagde, var, at der var to principper.
Det ene var lokal opbakning, og det andet var, at det skulle baseres på den unikke natur i området.
Og det er de to elementer, som hr. Steen Gade nævner, så jeg er fuldkommen enig i.
Det er også derfor, jeg sagde, at jeg støttede lovforslaget, for jeg støtter det, der står.
Steen Gade (SF), 2007-02-22:
Hvis det er rigtigt, og hvis vi er enige om det, må det jo i sig selv betyde, at det skal være andre kriterier end lige netop den lokale opbakning, der skal gøres gældende, for forskellige naturtyper behøver jo ikke altid være noget, alle bakker op om.
Er det ikke rigtigt, at almenvellet her, danskerne som helhed, skal have en stor indflydelse på, hvad det er for nogle naturtyper der udpeges – og dermed hvilke parker der foreslås?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Nu vil jeg godt forbeholde mig retten til selv at tolke loven, det behøver hr. Per Clausen ikke gøre for mig.
Den måde, jeg opfatter loven på, er, at hvis man laver et tilstrækkelig godt nationalparkprojekt og lægger det frem for befolkningen, som får en mulighed gennem en høring for at kommentere det, er jeg sikker på, at langt den overvejende del af befolkningen i lokalområdet – også dem, der ligger inden for projektområdet – kunne gå hen og blive begejstret.
Vi har da i hvert fald hørt fra nogle af områderne, hvor pilotprojekterne er fra, at der er en begejstring for de her projekter.
Og derfor mener jeg ikke, at man kan dele det op på den måde, som hr. Per Clausen gør, nemlig ved at dele befolkningen op i nogle, der har den ene holdning, og nogle, der har den anden holdning.
Det ved hr. Per Clausen ikke en pind om.
Per Clausen (EL), 2007-02-22:
Men hvis langt de fleste i lokalområdet er begejstrede, mens de lokale jordejere ikke er så begejstrede, sker der ingenting.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Nej altså, hvis det er sådan, at der er andre i lokalbefolkningen, som er imod, kan de sige det – hvis der f.eks. var en stor gruppe mennesker, som mente, at de ikke ville støtte det lovforslag, der var kommet på bordet, så ville de jo have lige så meget ret som andre til at sige, at de ikke var enige.
Hvis nu vi havde ment, at det kun var jordejerne, der skulle kunne sige nej, havde det vel stået i loven, at det var det, vi mente.
Det, som jeg fremhæver, er bare, at ingen kan tvinges ud af deres erhverv eller bort fra deres jord på grund af den her lovgivning og heller ikke på grund af anden lovgivning i den her sammenhæng.
Det er det, jeg understreger.
Johs. Poulsen (RV), 2007-02-22:
Fra radikal side er vi ikke uenige i det med, at det er meget vigtigt med lokalt medejerskab.
På den anden side bliver man jo også nødt til at gøre sig klart, at hvis man vil udviklingsperspektivet, hvis man vil kvalitetsforøgelsen, som jeg så kan forstå nu man også vil, er det jo nødvendigt, at man så at sige driver udviklingen fremad.
Så jeg går ud fra, at det skal forstås sådan, at Venstre vil hjælpe til med at lægge et udviklingsperspektiv ind i eventuelt kommende nationalparker, således at man styrker kvaliteten af naturen, altså således at man får en bedre natur end man har haft hidtil.
For selv om vi har unikke naturområder nogle af de steder, vi taler om, må man stadig væk sige, at de er trængte, og at der er brug for hjælp.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-02-22:
Jamen det er jo det, der også er Venstres formål med nationalparkerne, nemlig at styrke naturen – det sagde jeg også i min ordførertale – ved at styrke indsatsen for at bevare den natur, som netop er i de områder.
Det skal vi så også gøre andre steder rundtom i landet; det er selvfølgelig vores udgangspunkt.
Men grunden til, at jeg understreger, at man ikke skal kunne tvinge nogen ud eller til at være med eller skal kunne tvinge nogen til at ændre vilkårene, er, at det sådan set er en af vores grundideer i Venstre, at hvis man skal ekspropriere eller tage folks jord, skal det have betydning for almenvellet.
Og jeg mener, at i det her tilfælde vil det være en fordel, netop også for den lokale opbakning, at man indgår frivillige aftaler.
Skal man afstå sin jord, skal man begrænse sin mulighed for at drive erhverv, skal man gøre det frivilligt.
Og vi skal ikke kunne tromle hen over folk og tage deres jord på grund af det her.
Derfor står der også frivillighed otte eller ni gange i det her lovforslag.
Tina Petersen (DF), 2007-02-22:
Når nu de foregående ordførere ikke har ønsket at gå i detaljer med det tekniske, vil jeg så gøre det.
Det kan ikke helt undgås med det forslag, der ligger her i dag.
Lovforslaget, som vi skal behandle, er et lovforslag, som vil ændre lov om elforsyning og lov om naturgasforsyning og lov om varmeforsyning.
Dernæst har vi PSO-aftalen fra den 29. marts 2004, som er indgået mellem regeringen med den daværende minister på området, hr. Bendt Bendtsen, og Dansk Folkeparti.
Kigger vi specielt på den sidste aftale omkring PSO-afgiften, altså det, der hedder Public Service Obligations, fremgår det ganske tydeligt i aftalen, at der er enighed om, at elpriserne ikke må stige som følge af ændringer i kapitalbegreberne.
Der gennemføres en ny prisregulering, som sikrer dette.
Indtægtsrammen vil således ikke blive forhøjet som følge af ændringerne af kapitalbegreberne, og priserne vil ikke forhøjes med en forrentning af en bunden kapital.
Hermed tilgodeser vi forbrugerne.
Herudover vil elforbrugerne få fordel af den politisk fastsatte omkostning, altså PSO-omkostningen, som reelt skal være faldende over de kommende år.
Det er citeret fra aftalen på side 2-4, punkt 4.
Jeg vil så bede ministeren her, også gerne på skrift, garantere, at der ikke sker nogen ændringer i den PSO-aftale fra den 29. marts 2004, som er indgået med Dansk Folkeparti, hvis forslaget, som her er fremsat, vedtages.
Dernæst vil jeg gerne tilbage til aftalen fra den 19. juni 2002 vedrørende vindenergi, den centrale kraft-varme m.v.
Aftalen her er Dansk Folkeparti ikke en del af.
Og et eller andet sted mener jeg, at der fra 2002 til i dag, 2007, er gjort enorme tiltag, ikke mindst nu med den her energistrategiplan 2025 vil der ske endnu mere.
Burde den aftale ikke fornyes eller genforhandles?
Med energistrategiplanen og de kommende forhandlinger in mente virker den næsten forældet.
Eksempelvis burde man nu, når man omtaler udbuddet af offshoremøller, have implementeret resten af det, der bliver berørt, når man bygger offshoreanlæg, såsom nedgravninger af ledningsnettet for offshoreanlægget, så vi mest muligt undgår elmaster rundtomkring i det jyske landskab.
Ja, ting går stærkt på energiområdet, nogle gange lidt for stærkt, men med dette tekniske forslag, som involverer flere gamle aftaler, kan Dansk Folkeparti ikke i dag give et endeligt ja.
Jens Christian Lund (S), 2007-02-22:
Jeg er enig i, at det her absolut er teknik og ikke ret meget politik eller holdning.
Så efter Venstres ordførers udmærkede gennemgang vil jeg ikke lave en tilsvarende, men dog sige, at jeg har bemærket, at de ting, som er sket, og de bemærkninger, der er kommet ind ved høringerne, har ministeren stort set rettet sig efter, og det har vi noteret med tilfredshed.
Der, hvor ministeren ikke umiddelbart har rettet sig efter det, står der alligevel, at det er noget, der vil blive drøftet videre, og det er fint.
Vi må jo selvfølgelig erkende, at det lige netop er de høringsberettigede, der har skoene på og der for ved, hvad det drejer sig om.
Så det er vi meget tilfredse med.
Men når jeg nu alligevel står heroppe på talerstolen, vil jeg ikke bare nøjes med at sige, at vi støtter det her, for det gør vi, jeg vil benytte lejligheden til at rette en henvendelse til ministeren, som måske ikke lige har med loven, men med området at gøre.
Jeg synes, det er vigtigt, at ministeren sørger for, at vi kommer rigtigt i gang med det med vindmøller, også på land, og jeg beder ministeren om at sikre sig, at der kommer en større folkelig opbakning omkring vindmøller, for det tror jeg er vigtigt.
Jeg mener også, det er vigtigt at sige her, at da lovforslaget jo er afhængigt af aftalen fra den 29. marts, mener jeg også, det er vigtigt, at vi får gennemført aftalen fra den 29. marts på alle måder, og jeg er sikker på, at ministeren vil komme med en grundig orientering, måske ikke i dag, men senere, om, hvor langt vi er kommet med lovforslaget.
Det sidste, jeg vil sige til ministeren, er, at udgifterne til CO2-fjernelse, som er en genial idé, også bliver inddraget i udgifterne til at producere el og varme fra ting, der ikke er vedvarende energi.
Men jeg er helt sikker på, at vi er enige om de her ting.
Nu har jeg fået lejlighed til at komme med nogle holdningsmæssige betragtninger i et teknisk lovforslag.
Vi støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-02-22:
Store dele af lovforslaget her, L 125, er mere teknik, end det er politik.
Det er en følge af havvindmølleudbuddene omkring Horns Rev 2 og Rødsand 2 på hver mere end 200 MW.
Lovgivningen omkring Horns Rev 2 er på plads, og med lovforslaget her i dag kommer også Rødsand 2 helt på plads.
Disse to vindmølleparker vil fremvise Danmark som et førende vindmølleland.
Lovforslaget lægger også op til nogle forbedringer af PSO, af Energinet.dk – alt sammen fornuftige ting, som Venstre kan støtte.
Kristian Jensen (V), 2007-02-22:
Se, nu er problemstillingen, at jeg overtog ansvaret for inddrivelse af gæld den 1. november 2005.
Og der er ikke nogen opgørelse over, hvad den samlede gæld fra borgerne til det offentlige var den 1. november 2005.
Vi har gentagne gange spurgt, om ikke man fra kommunal side kunne give et overblik over, hvilken gæld der var.
Og det er jo helt naturligt.
Det er det, de skal gøre, det er det, der er ideen bag det hele, så det er ikke nogen anklage mod kommunerne eller andet.
Det er helt naturligt, at det er det, der sker.
Problemstillingen er bare, at vi ikke vidste og stadig væk ikke ved, hvad den samlede gæld den 1. november 2005 var.
Derfor er det eneste, vi kan måle på for at se, hvordan udviklingen har været, hvad der hele tiden har ligget i den statslige side til inddrivelse.
Og der har der været en vækst, men også i de seneste målinger et klart fald i, hvor meget den del af gælden, der hele tiden har ligget til inddrivelse i statslig side, udgør.
Men hvor meget gælden udgør samlet set kræver altså en viden om, hvor meget gæld der ligger tilbage ude i kommunerne, og den viden har jeg desværre ikke.
Men jeg efterspørger den gerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Johs. Poulsen (RV), 2007-02-22:
Skatteministeren gjorde en lille smule ud af inddrivelsessagen her i afslutningen.
Vi synes, det er med god grund, at der også gøres noget ud af det, og det kan jeg forstå også gælder for skatteministeren, som interesserer sig for emnet.
Problemet er vel, at vi uanset opgørelsesmetoder kan konstatere, at gælden til det offentlige inden for skatteområdet er betydelig større, end den var, inden man samlede opgaven og ansvaret hos skatteministeren.
Og derfor må vi vel alle sammen, uanset hvad vi tidligere har ment om sagen, og hvordan det burde ligge og alt muligt andet, have en interesse i, at den udvikling bliver vendt hurtigst muligt.
Derfor vil jeg spørge skatteministeren, om han i dag har en forventning om, hvornår man på det område, han har ansvar for, får en situation, hvor gælden er lavere, end den var, dengang han overtog ansvaret.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-22:
Dette lovforslag er en konsekvens af den aftale, der blev indgået den 29. marts 2004 mellem regeringen og forligspartierne, hvor det blev besluttet at udbyde to havvindmølleparker, Horns Rev 2 og Rødsand 2.
Vilkårene i forbindelse med Horns Rev 2 er jo allerede skrevet ind i loven, og med dette lovforslag bliver også pristillæg og andre vilkår for Rødsand 2 skrevet ind i loven.
Ud over det mener vi, at lovforslaget mest har teknisk karakter, og vi bakker op om de ændringer, der indgår, så vi støtter forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-22:
Jeg skal starte med at sige, at SF er positiv over for det her forslag, men vi har også nogle bemærkninger.
Når vi siger det sådan, er det, fordi det ikke er på et acceptabelt niveau p.t. Efter at staten har overtaget inddrivelsen, er man begyndt at nedskære arbejdsstyrken med henvisning til bedre edb-systemer og en mere rationel tilrettelæggelse.
Det er en god hensigt, men foranstaltningerne er jo ikke helt gennemført endnu, så det er lidt bagvendt, at det her ser ud, som om vi høster rationaliseringsgevinsten, før rationaliseringerne er gennemført.
Vi kan i øvrigt også, lidt i lighed med Socialdemokraterne, undre os over, at der er afsat 12 mio. kr.
Det er et stort beløb til systemtilretninger.
Men SF kan overordnet støtte forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2007-02-22:
Lovforslaget indeholder forslag om harmonisering og forenkling af reglerne om modregning af gæld til det offentlige.
Lovforslaget indeholder også hjemmel til etablering af en forbindelse, som det er sagt, mellem Nemkonto og Det Centrale Fordringsregister til ét fælles inddrivelsessystem, der også skal indeholde et samlet register over gæld til det offentlige.
Herudover vil loven give mulighed for modregning i ægtefællens overskydende skat, hvis de sædvanlige betingelser herfor i øvrigt er opfyldt.
Forslaget sikrer en mere hensigtsmæssig tilrettelæggelse af inddrivelsen, da modregning er et administrativt billigt inddrivelsesskridt.
Gælden til det offentlige efter reformen i SKAT er steget betydeligt, hvilket langtfra er tilfredsstillende.
Jeg vurderer dog, at L 144 vil kunne hjælpe på det problem, om end måske kun marginalt.
I Det Radikale Venstre er vi positive over for, at skyldnere med betalingsevne betaler deres gæld til det offentlige, men vi vil dog også under udvalgsarbejdet have afdækket, om der i inddrivelsesprocessen tages berettigede sociale hensyn, når der modregnes i ægtefællers tilgodehavender.
Kim Andersen (V), 2007-02-22:
Vi har i de senere år fået liberaliseret og privatiseret dele af jernbanedriften her i landet.
Det statslige monopol er blevet brudt, og andre togoperatører end DSB har nu mulighed for at drive togdrift.
Jernbanedriften er jo en yderst vigtig del af Danmarks infrastruktur, og derfor er det fundet nødvendigt at lave fælles regelsæt på jernbaneområdet, som skal gælde for alle jernbanevirksomheder.
Det gælder ikke mindst inden for sikkerhed, hvor forslaget her indfører bestemmelser, som giver selskaberne en pligt til at planlægge og træffe nødvendige tiltag for jernbanen og jernbanedriften ved ekstraordinære situationer.
Det kunne være situationer som ulykker, terrorangreb og ekstreme vejrforhold.
Dernæst vil forslaget betyde indførelsen af en beføjelse til ministeren til at indføre en betalingsordning i forbindelse med den praktiske del af lokomotivføreruddannelsen.
Derved gives der et incitament til jernbaneselskaberne til at uddanne tilstrækkeligt med personale, så vi ikke igen står i en situation med mangel på uddannet mandskab.
Endelig giver forslaget Trafikstyrelsen forskellige beføjelser, f.eks. adgangen til at foretage opmåling på privat grund i forbindelse med nyanlæg eller ændringer på eksisterende jernbaneanlæg.
Disse tiltag finder vi i Venstre naturlige og rigtige i forlængelse af den igangværende liberalisering og privatisering af jernbanedriften.
Det skal ses i forhold til den ændrede sikkerhedsmæssige situation, som de senere år har vist sig bl.a. med terrorangrebene på flere togsæt i London og i Madrid.
For Venstre skal sikkerheden for de tog, rejsende benytter, altid være i top, ligesom det er nødvendigt for en sikker og regelmæssig togdrift, at der er tilstrækkeligt med kvalificeret togpersonale.
Derfor hilser vi dette lovforslag velkommen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-02-22:
Nej, det er det nu ikke.
Der er ikke tilfældigheder, men bestemt gode regler, og de er så gode, som de kan blive på den måde, det offentlige er indrettet på med at være forskellige parter.
Men nu, hvor man i skattemæssig henseende gør det offentlige til én part, sikrer man jo, at juridiske regler om modregning, altså konneksiteten, som har været gældende i hundredvis af år, nu er opfyldt.
Man har gjort det så godt, man kunne, indtil man lavede det her lovforslag, og det er ikke tilfældigheder.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-02-22:
Jeg er sådan set enig i mange af de ting, ordføreren siger i sin ordførertale, men jeg bliver alligevel nødt til at spørge, for jeg vil godt have en præcisering: Betyder det, at Det Konservative Folkeparti mener, at hele inddrivelsessystemet i øjeblikket er baseret på tilfældigheder?
Er det sådan, jeg skal opfatte det?