runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Det allersidste, ministeren sagde, er vi jo enige om, men jeg vil gerne lige anholde en formulering, ministeren kom med – tak for redegørelsen og fremlæggelsen, det bør man starte med, tak for det – og det var, at ministeren sagde, at Enhedslisten stiller forslag om at indføre et bopælskrav.
Altså, vi er vel enige om, at bopælskravet, altså forudsætningen om, at barnet skal opholde sig her i landet, for at man kan udbetale børnecheck, står i loven i forvejen, nærmere bestemt i lovens § 2, stk. 2.
Så ministeren kan vel bekræfte, at når ordlyden af den danske lovgivning ikke bliver overholdt, skyldes det lige nøjagtig, at EU har besluttet noget andet, og at det helt specifikt jo drejer sig om den forordning, som ministeren så rigtigt læste op af.
Det er mit første spørgsmål.
Det andet er et mere politisk betonet spørgsmål.
I 2010, da vi stemte om V og K's lovforslag, som jo formelt set stadig væk er gældende lov i Danmark, var vi – den daværende opposition, inklusive ministerens parti, Det Radikale Venstre – enige om at stemme imod, og det gjorde vi ud fra en principiel holdning om, at vi var modstandere af et optjeningsprincip, fordi det er en diskriminerende ordning, en ordning, der diskriminerer både danske og udenlandske statsborgere.
Så spørger jeg bare: Hvor er ministerens politiske holdning nu blevet af, siden man ikke fastholder den modstand mod optjeningsprincippet, som vi var enige om i 2010?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-24:
Jeg må starte med at henvise til bemærkningerne til det lovforslag, som vi behandler.
Her fremgår det på side 2, første spalte, næstsidste afsnit: »Det foreslås imidlertid med dette lovforslag, at børne- og ungeydelsen og ydelser efter børnetilskudsloven som hovedregel ikke udbetales til forsørgere, hvis børn ikke har bopæl i Danmark.«
Det er det, der foreslås med lovforslaget.
Resten er jo juridiske mellemregninger.
Hr. Finn Sørensen ved godt, at der i den nugældende lovgivning også er taget højde for internationale forpligtelser, fordi man også, da man indførte optjeningsprincippet, var helt opmærksom på, at den betingelse om bopæl i Danmark ikke kunne opretholdes for dem, der var omfattet af den her forordning.
Når man derfor skriver i bemærkningerne til sit eget lovforslag, at det foreslås, at det ikke skal kunne udbetales til børn, der ikke har bopæl i Danmark, så er det jo, fordi man godt ved, at sådan er virkeligheden ikke i dag, heller ikke efter den nugældende danske lovgivning.
Det fører så frem til det andet, nemlig spørgsmålet om optjeningsprincippet.
Der har regeringen jo fået en bunden opgave, nemlig at se, om vi kunne bringe de danske regler i overensstemmelse med EU-retten, og der har vi altså vurderet, at det forslag, vi har lagt frem, hvor vi justerer på den mest lempelige måde, kan man sige – en beskeden justering – for at sikre, at vi overholder EU-retten, var den mest fremkommelige vej.
Men hvis det fra hr. Finn Sørensen og Enhedslisten er et tilbud om, at hvis vi afskaffer optjeningsprincippet helt, vil man gerne være med til at bringe reglerne i overensstemmelse med EU-retten, så stiller det måske sagen anderledes.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Nu har vi sådan set givet regeringen et meget konkret tilbud, som regeringen så ikke synes var særlig godt, hvor vi kunne hjælpe regeringen igennem med dens lovforslag.
Det kan vi jo så diskutere et andet sted.
Jeg kan næppe bruge min korte taletid til at gå ind i en forhandling om det, men bare sige, at jeg synes, at ministeren skal forholde sig til det, jeg spurgte om: Kan ministeren bekræfte, at det klart og tydeligt står i den gældende lov – og det har der stået hele tiden – at det er en forudsætning for, at børnechecken bliver udbetalt, at barnet opholder sig her i landet?
Godt, kan ministeren bekræfte det og bekræfte det forhold, at det er EU-regler, der bestemmer noget andet?
Det er EU-regler, der tvinger os til at administrere i strid med den gældende danske lov.
Hvis ministeren læser hele vores forslag og de konkrete ændringsforslag, kan ministeren jo også se, at det lige nøjagtig er det sidste problem, Enhedslisten gør op med.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-24:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Det er ikke sådan, at den nugældende danske lov – hverken den måde, vi administrerer den på, eller den måde, som den blev administreret på, indtil vi sidste sommer ændrede administrationen – forhindrede, at der kunne udbetales børnecheck til personer, hvor børnene ikke havde bopæl i Danmark.
Det fremgår jo også igen af bemærkningerne til lovforslaget under afsnittet »Gældende ret«, der starter på side 2, anden spalte og fortsætter på side 3, at det er man helt opmærksom på i Enhedslisten, for der skriver man, at for personer, der er omfattet af Europa-Parlamentet og Rådets forordning 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af sociale sikringsydelser, er det imidlertid ikke et krav, at barnet opholder sig i Danmark.
Når Enhedslisten har skrevet det under »Gældende ret«, er det jo formentlig, fordi man er helt opmærksom på, at gældende ret er, at der ikke er et sådant bopælskrav, hvorfor det jo også ville være mærkeligt at stille forslag om, at man skulle indføre det.
Derfor synes jeg, at det er noget sniksnak.
Men det ændrer ikke på – og det kan det jo illustrere – at heller ikke det optjeningsprincip, der blev indført af VKO og Liberal Alliance, forhindrede, at børnechecken kunne sendes ud af landet, selv om man i dag har travlt med at alliere sig med det synspunkt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-24:
Det er jo ikke så længe siden, vi havde en tilsvarende debat, hvor det var et beslutningsforslag, vi drøftede, hvor det så ud til, at der tegnede sig et flertal uden om regeringen, som ville pålægge regeringen, at man opretholdt optjeningsprincippet.
Der har regeringen valgt at sige, at det vil man ikke følge, hvis det bliver vedtaget, men jeg vil egentlig gerne høre, hvad regeringen så har tænkt sig gøre, hvis man forestiller sig, at det her forslag bliver vedtaget, altså et lovforslag.
Vil regeringen så administrere i forhold til det, den bliver pålagt i forhold til lovforslaget, eller hvordan har man tænkt sig at håndtere det fremadrettet?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-24:
Det, der er det særlige ved lovforslaget her, som jeg også nævnte i min indledende bemærkning, er jo, at man eksplicit her fremsætter et privat lovforslag, ikke et beslutningsforslag, men et lovforslag, og hvor man eksplicit gør opmærksom på, at dem, der stemmer for, skal vide, at de indfører noget, der ikke er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser – i det her tilfælde den pågældende forordning.
Det stiller bare sagen anderledes.
Hvis et flertal i Folketinget efter tre behandlinger vedtager at se stort på de internationale forpligtelser, vil regeringen også føle sig tvunget til at følge det, hvorimod et beslutningsforslag, hvor man udtrykker et synspunkt om, at vi skal se stort på de internationale forpligtelser, ikke binder regeringen, og derfor vil vi heller ikke kunne følge det.
Det vil ikke fritage os fra det ansvar, vi har, til altid at sørge for, at vi ikke krænker borgernes rettigheder, heller ikke de rettigheder, de har fået som følge af vores EU-medlemskab.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Og tak til ordføreren.
Jeg vil stille det her spørgsmål: Hvorfor er ordføreren bange for at udfordre EU-retten, når det gælder et lovforslag fra Enhedslisten, men når det gælder den lov, som ordføreren selv var med til at vedtage i 2010, så skælder og smælder ordføreren på regeringen, fordi den ikke vil udfordre EU-retten?
Tak, og tak for oplægget, og tak til ordføreren for en, kan man sige, betinget støtte, som det måske er.
Det vil jeg gerne lige have opklaret, altså om det er en forudsætning for at støtte vores lovforslag, at der kommer et ændringsforslag ind om optjeningsprincippet.
Det er mit første spørgsmål.
Vedrørende mit andet spørgsmål spoler jeg lige tilbage til ordførerens kollega, fru Pia Adelsteen.
Da vi behandlede vores beslutningsforslag om børnechecken, støttede hun det ubetinget, og hvad angår optjeningsprincippet, spurgte jeg jo ind til det, og der fik jeg den forklaring, at det, at man medvirkede til et optjeningsprincip i 2010, var en nødløsning.
Men nu kan jeg så forstå, at det måske alligevel ikke er en nødløsning, men et meget vigtigt princip for Dansk Folkeparti.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-24:
Det er jo i et vist omfang allerede udstrakt til danske statsborgere.
Når man f.eks. kigger på vores a-kassesystem, ser man, at folk jo skal have været medlem af en a-kasse i et antal måneder – jeg er ikke beskæftigelsesordfører, så jeg kan ikke huske, hvilket antal måneder det er, men det er nogle måneder, folk skal være medlem – før de kan få udbetalt penge fra a-kassesystemet.
Så det kendes der, og måske støtter Enhedslisten endda, at det er der.
Men det er jo også en forskelsbehandling, eller, som hr. Finn Sørensen ynder at kalde det, diskrimination.
Men det findes altså forskellige steder i lovgivningen, at man behandler folk forskelligt, afhængigt af hvor mange år de har bidraget til betalingen af de ydelser, som de så kan få udbetalt.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Der er da overhovedet ikke nogen afgørende forskel på det.
Vi skriver ikke i vores forslag, at det er i strid med EU-retten, fordi vi er jo enige med en udtalelse, som hr. Brian Mikkelsen tidligere er kommet med, om, at der kun er én instans, der kan afgøre, om noget er i strid med EU-retten, og det er Domstolen.
Derfor er det en nøjagtig parallel situation.
Det kan jo være, at Domstolen finder ud af, at det er det ikke – den mulighed er der.
Derfor forstår jeg slet ikke den begrundelse.
Det hænger da ikke sammen.
Jeg kan også spørge på en anden måde: Mener ordføreren, at Enhedslistens forslag er i overensstemmelse med EU-retten?
For hvis ordføreren mener det, er der jo ikke noget problem, så er det bare at vedtage det.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-24:
Grundlæggende er Det Konservative Folkeparti imod Enhedslistens forslag, fordi man vil skrotte optjeningsprincippet, som vi synes er det rigtige princip i forhold til at optjene retten til velfærdsydelser i Danmark.
Det er jo et retfærdigt princip, at man arbejder i Danmark, bor i Danmark, betaler skat i Danmark, og så har man adgang til offentlige ydelser, hvad enten man er rødhåret eller lyshåret, eller uanset hvilket land man kommer fra – det er fuldstændig ligegyldigt.
Men sagens kerne her er, at Enhedslistens forslag, når vi taler om EU-retten, handler om, hvorvidt man skal sende børnechecken ud af landet eller ej.
Det har man fra embedsmændenes side ikke ment i forbindelse med at sende børnepengene og børnechecken ud af Danmark.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-24:
Jeg er faldet over et par små formuleringer i Enhedslistens lovforslag.
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg, det på mange områder er forbilledlig klart og præcist formuleret, men der er en ting, der mangler i lovforslaget, nemlig de økonomiske konsekvenser af lovforslaget.
Det er fair nok, at man her i lovforslaget, da det blev lavet, har skrevet, at de kommer senere, men har Enhedslisten på nuværende tidspunkt et bud på, hvad det samlede økonomiske regnestykke er for de udlændinge, der arbejder i Danmark, men altså får en børnecheck og kan sende den ud af landet?
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Jeg tror, at ordføreren skal spørge igen.
Er det de samlede økonomiske konsekvenser af vores lovforslag, ordføreren spørger til?
Ja, der må jeg sige, at det har jeg ikke noget tal for.
Jeg må bare indrømme, hvad vi jo sådan set også gør i fremsættelsen, at Enhedslisten ikke har rådigheden over de regnemaskiner, der skal til for at beregne, hvad et lovforslag vil koste, og som vi skriver, må vi selv stille et spørgsmål til ministeriet, så de kan beregne konsekvenserne, hvilket er helt fair, for det er også Enhedslistens holdning, at selvfølgelig skal man ikke vedtage noget uden at kende de økonomiske konsekvenser.
Men jeg kan ikke besvare spørgsmålet.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-24:
Det er helt fair, som jeg også sagde, det er der fuld forståelse for.
Så kunne jeg ikke få ordførerens bud på, hvad de samlede økonomiske konsekvenser af det her er sådan umiddelbart?
Hvad er fornemmelsen hos Enhedslisten?
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Jeg tør ikke svare, om det bliver et tab eller en gevinst, fordi hvis jeg svarer forkert, står jeg i en dum situation, når ministeriets regnestykke kommer, ikke også?
Jeg vil bare vove at sige, at jeg tror ikke, at det har store konsekvenser.
Jeg tror, at vi er nede i, tør jeg nu sige tocifret millionbeløb, vil jeg tro.
Når man kigger på de beregninger, som ministeriet selv har lavet af de forskellige modeller, der har været lagt frem, og af, hvad det vil koste at rette ind efter optjeningskravet, sådan som det gøres i regeringens lovudkast, så kan man jo altid diskutere, hvad der er beskedent.
For nogle mennesker er 20 mio. kr. rigtig mange penge, især for mig selv, men for nationalregnskabet har det ikke store konsekvenser.
Det tror jeg faktisk heller ikke at Enhedslistens lovforslag vil have.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Så af frygt for at andre EU-borgere kunne få adgang til fuld dansk folkepension, indførte man den såkaldte brøkpension.
Det er jo sådan set et godt eksempel at få med til at vise, at allerede inden vi nåede at være en del af EU, påvirkede EU vores velfærdslovgivning.
Ellers må jeg jo bare sige, at man må kalde tingene ved deres rette navn, og diskrimination er det vel, når der er nogle mennesker, der uanset nationalitet her i landet skal opfylde de samme pligter, nemlig være fuldt skattepligtige og betale skat her i landet, men som ikke har de samme rettigheder.
For når det gælder udlændinge og folk af anden nationalitet end dansk, skal de have været her i en bestemt periode.
Så spørger jeg bare: Vil ordføreren så også udstrække det princip, at man skal have været her længe og arbejdet her længe, til danske statsborgere, sådan at man ikke sådan bare fra dag et kan få adgang til en dansk velfærdsydelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-24:
Ja, enhver forskelsbehandling kan jo kaldes diskrimination, og »diskrimination« har en dårlig klang, så det, at hr. Finn Sørensen bruger det om vores politik, giver så vores politik en dårlig klang.
Men vi synes, det er okay at forskelsbehandle mennesker.
Mennesker, der har levet i Danmark i mange år og betalt skat i Danmark i mange år til det danske socialsystem bl.a., må have adgang til ydelserne fra det danske sociale system, mens mennesker, der kommer udefra og ikke har ydet til det sociale system gennem mange år, ikke har den samme ret, før de har optjent retten til det.
Det er sådan set et princip, som også eksisterer i den danske lovgivning og er anerkendt af et bredt flertal i Folketinget, når det gælder folkepensionen, hvor man først efter, så vidt jeg husker, 40 års ophold i Danmark har ret til fuld folkepension.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-24:
Jeg regner stærkt med, at vi ender med at støtte det her forslag, men derfor kan man jo godt have nogle ønsker om, at man gerne vil gå videre end det.
Og jeg siger nu, at vi sådan set – også ud over det, som Enhedslisten foreslår – godt kunne tænke os at opretholde optjeningsprincippet.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Tak til ordføreren for det klare svar.
Så ved vi jo ligesom, hvor vi har hinanden.
Men det vil sige, at ordføreren ikke rigtig kan forklare, hvad der så lå i ordførerens kollegas bemærkning om, at det, at man stillede krav om et optjeningsprincip i 2010 – jeg forstod det faktisk sådan, at det var Dansk Folkeparti, der havde et krav om et optjeningsprincip – var en nødløsning.
Hvorfor var det en nødløsning, og hvad ville man så allerhelst, hvis ikke man havde haft optjeningsprincippet?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-24:
Vi sad jo i en situation dengang med en borgerlig regering, som ikke ville gå mod EU-retten.
I Dansk Folkeparti har vi jo ikke stemt for den forordning, 883/2004, så vi havde sådan set ikke noget specielt behov for, at vi skulle ligge under for den.
Så allerede dengang kunne vi sådan set godt have tænkt os, at man fik lavet både et optjeningsprincip og havde kravet om, at børnene skulle være her i Danmark.
Det kunne man så ikke komme igennem med, fordi den borgerlige regering jo trods alt stadig væk havde en respekt for, at de selv havde stemt for de EU-forordninger.
Det var så optjeningsprincippet, man kunne komme igennem med på det tidspunkt.
Nu står vi så i en ny situation, hvor vi har et lovforslag, vi behandler her i dag, og der er det da oplagt at gå efter det, man allerhelst vil, og når man nu ikke kan få det – måske fordi der ikke bliver flertal for det ændringsforslag, som vi varsler her i dag – så regner jeg da stærkt med, at vi støtter Enhedslistens forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-24:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu, er fremsat af Enhedslisten med henblik på at ændre lov om børne- og ungeydelse, den såkaldte børnecheck.
Vi har tidligere her i salen debatteret problemstillingen omkring børnechecken og alle de tråde, der går fra den til dansk lovgivning og vores internationale forpligtelser.
Jeg har ikke i sinde her at gentage hele arsenalet af De Radikales synspunkter, men vil blot sige, at regeringen fortsat agter at administrere optjeningsprincippet i overensstemmelse med EU-retten.
Som min gode socialdemokratiske kollega, hr. John Dyrby Paulsen, vil jeg også gerne kvittere for den ærlighed, som Enhedslisten lægger for dagen i forslaget.
Enhedslisten er klar i mælet; partiet erkender direkte, at forslaget vil være i strid med EU-retten.
Og som sådan kan vi jo ikke tilslutte os det.
Jeg tror, at synspunkterne generelt er kendte, men der blev spurgt lidt til den principielle holdning.
Den er jeg ikke er tilbageholdende med at fortælle, og den er, at jeg grundlæggende synes, selv om vi kan diskutere forskellige foranstaltninger, indeksering osv., at det er rimeligt, at man, hvis man kommer til Danmark og deltager i en dansk produktion, arbejder og betaler skat, også har ret til danske ydelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-24:
Det lovforslag fra Enhedslisten, som vi behandler i dag, er delt i to.
Den første del handler om at ophæve optjeningsprincippet for børne- og ungeydelse samt børnetilskud.
SF står stærkt på ret og rimelighed.
Det danske velfærdssystem er indrettet på en sådan måde, at ret og rimelighed går hånd i hånd.
Når en person vælger at komme til Danmark for at arbejde, tager sin familie med samt betaler skat og generelt bidrager til det danske samfund, er det kun rimeligt, at man har de samme rettigheder og pligter som danske statsborgere.
Børn af udenlandske statsborgere skal ikke diskrimineres, og de skal have de samme vilkår som danske børn i Danmark.
Europa-Kommissionen har med udgangspunkt i EU-retten pålagt Danmark at ophæve optjeningsprincippet, da det gør forskel på EU-borgere efter nationalitet.
Den anden del af lovforslaget handler om at indføre bopælskrav for alle børn for at kunne modtage børnechecken.
Det vil betyde, at ydelser som børnechecken kun vil kunne udbetales, hvis barnet bor i Danmark.
Af lovforslaget fremgår det, at det skal gælde for alle – både danske og udenlandske statsborgere.
Et sådant bopælskrav vil altså kræve ændringer – ikke ved national lovgivning, men på EU-niveau.
SF har derfor hele tiden stået fast på, at diskussionen om samspillet mellem den frie bevægelighed og skattefinansierede velfærdsydelser som de danske ikke blot kan besvares med nationale foranstaltninger herhjemme, men bør tages på EU-niveau.
Som det også angives i bemærkningerne til lovforslaget, findes der eksempler på, at den danske børnecheck udnyttes af grådige arbejdsgivere til at ansætte EU-borgere til urimelig lave lønninger.
Derfor ærgrer det os, at Enhedslisten har forladt forhandlingerne om netop tiltag mod social dumping og en løsning omkring børnechecken.
SF ønsker ikke at bidrage til, at vi her i det danske Folketing vedtager en lov, der forsætligt og udtrykkeligt bryder vores internationale forpligtelser.
Som jeg har sagt mange gange før fra den her talerstol, når vi har diskuteret det her, så er det vigtigt for SF, at regeringen og statsministeren tager den her problemstilling og de andre problemer, der handler om velfærdsydelser, op på EU-niveau.
I mange andre EU-lande har man den samme debat, som vi har herhjemme, og vi står ikke alene med vores synspunkter.
Men SF kan altså ikke stemme for lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Tak til ordføreren.
Ordføreren fik et par gange sagt, at den her diskussion bør tages på EU-niveau, fordi det jo handler om EU-regler.
Det kan man jo kun være enig i.
Så er det bare, jeg spørger: Hvad er det for nogle forslag, SF har til ændring af EU's regler på det her område?
Har SF nogle forslag, som vil sikre, at det er det danske Folketing, der selv kommer til at bestemme reglerne for vores velfærdsydelser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-24:
Nu har vi jo haft den her diskussion mange gange, og hr. Finn Sørensen siger altid, at det er det danske Folketing, der skal bestemme.
Men det danske Folketing har jo via de mandater, vi giver i Europaudvalget, vedtaget den forordning, der er kernen i det her, nemlig forordning 883.
Det er jo den forordning, der er blevet vedtaget i Folketinget af Europaudvalget, som danner baggrund for hele den her diskussion.
Jeg vil gerne medgive, at vi ikke har haft en god nok diskussion om, hvilken betydning det her kunne få, da vi havde diskussionen om ikkediskrimination af andre EU-borgere.
Det er den diskussion, som jeg synes statsministeren og resten af regeringen skal tage med deres kollegaer i Kommissionen og Rådet og alle steder på EU-niveau, for det er jo ikke kun i Danmark, man har den her diskussion.
Man har den i Finland, man har den i Tyskland, England, Holland og mange andre steder.
Det er derfor, man skal se på, om reglerne, om forståelsen af forordningerne, eller hvad det nu er, skal laves om.
Det skal ske på EU-niveau.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-24:
Vi er jo alle sammen enige om, at man må tage diskussionen – også på det niveau.
Jeg spurgte bare, om SF har nogle forslag, der kan sikre, at vi selv kommer til at bestemme over velfærdsydelserne.
For det er jo et faktum, at det kommer vi ikke til her i Folketinget.
Det er jo den forordning, der vedtages af en hel masse andre lande.
Nu har Danmark stemt for, og SF har også stemt for, men det ændrer ikke på, at det er EU-regler, der griber ind og dikterer, f.eks. hvordan en børnecheck skal udbetales.
Så er det bare, jeg spørger: Har SF nogen konkrete forslag til ændringer i de der EU-regler, som kan lave om på det forhold?
Eller hvad er det for nogen konkrete forslag, som SF mener regeringen skal tage med til EU for eventuelt at skabe et værn osv.?
Det er vel ikke urimeligt at bede om nogle konkrete forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-24:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at et parti som Enhedslisten, der ikke har stemt for en forordning, er uenig i forordningen.
Men man kan jo ikke sige, at det danske Folketing får trukket noget ned over hovedet, når et flertal i det danske Folketing i Europaudvalget giver mandater, når vi beslutter sådan nogle ting.
Hvis vi så har en diskussion om, at vi ikke har gennemtænkt det her godt nok, og vi måske synes, at diskussionen skal tages en gang til på EU-niveau, så er det dér, den skal tages.
Jeg må bare opponere imod, at hr. Finn Sørensen hele tiden siger, at vi ikke får lov at bestemme, at vi får trukket ting ned over hovedet.
Der er et flertal – hr. Finn Sørensens parti har ikke været en del af det, og det er jo fair nok – som har stemt for den her forordning, og jeg synes bare, at vi for saglighedens skyld bliver nødt til at holde fast i det.
Og deriblandt er social dumping jo helt essentielt.
Det handler om, at for at have ret til de her ydelser skal man selvfølgelig betale skat, og når vi så ser, at der er nogle, der bruger deres kørselsfradrag til at rejse langt væk fra Danmark hver eneste weekend og dermed ikke betaler skat, eller andre tilfælde, så er det jo det, vi ønsker at kigge på.
Der er flere partier herinde i Folketinget, der har stillet spørgsmål til netop skatteministeren om at se på, om kørselsfradraget kunne indrettes på en anderledes og mere rimelig måde.
Det vil vi ikke finde os i.