Morten Bødskov (S), 2013-05-03:
Tak for det, formand.
Emnet for den forespørgsel, vi nu skal i gang med, og som jo er rejst, som vi så og hørte, af Dansk Folkeparti, er, hvad jeg som justitsminister kan oplyse om de nye kørekortregler, der implementerer det tredje kørekortdirektiv, som det hedder.
I lyset af, at f.eks. Tyskland og Sverige tillader, at kørekort til lille motorcykel erhverves fra det fyldte 16. år, er det navnlig et emne for debatten, hvad jeg kan oplyse om andre landes fortolkning af direktivet.
Det er jo et emne, som Dansk Folkeparti ønsker en debat om, idet det tredje kørekortdirektiv indeholder mange forskellige elementer.
Det er et bredt emne, som Dansk Folkeparti ønsker debat om her i dag, men jeg vil koncentrere mig om de ting, som i særlig grad har fyldt debatten her i den senere tid.
Indledningsvis tror jeg det kan være nyttigt for debatten i dag, hvis jeg siger et par ord om den lovgivningsmæssige ramme på området.
De gældende danske regler om kørekort findes dels i færdselsloven, dels i kørekortbekendtgørelsen, som det hedder.
De regler, der var gældende indtil den 19. januar 2013, var i vidt omfang en implementering af det andet kørekortdirektiv.
Den 20. december 2006 blev det tredje kørekortdirektiv vedtaget.
Visse af direktivets bestemmelser har fundet anvendelse siden den 19. januar 2009, og den resterende del af direktivet har skullet anvendes fra den 19. januar 2013.
De dele af direktivet, som skulle anvendes allerede fra den 19. januar 2009, er indført i dansk ret ved den kørekortbekendtgørelse, der trådte i kraft den 1. maj 2009.
De dele af direktivet, som skulle finde anvendelse fra den 19. januar i år, er gennemført i dansk ret ved en række ændringer af færdselsloven og ved udstedelse af en ny kørekortbekendtgørelse.
Det drejer sig for det første om en ændring af færdselsloven tilbage i 2010, og for det andet drejer det sig om to ændringer af færdselsloven i 2011, der vedrører henholdsvis knallertkørekort og aldersgrænsen for fører af lille knallert.
Det var mange datoer og mange årstal, men jeg synes, at det alligevel gav mening at få det på plads.
Den nye kørekortbekendtgørelse indfører bl.a. en række nye kørekortkategorier, herunder indførelse af tre motorcykelkategorier, nærmere bestemt lille, mellemstor og stor motorcykel, samt selvstændige kørekortkategorier for så vel stor som lille knallert.
Der indføres desuden nye alderskriterier for erhvervelse af kørekort til en række af de eksisterende kategorier samt kortere gyldighed på kørekortet.
De nye regler vedrørende kørekortkategorier og aldersgrænser skal kun finde anvendelse for kørekort, der er udstedt den 19. januar 2013 eller senere.
Derfor er der udarbejdet en række overgangsbestemmelser, der skal sikre, at personer, der har erhvervet kørekort, inden den nye bekendtgørelse trådte i kraft, ikke mister allerede erhvervede rettigheder.
I overensstemmelse med det tredje kørekortdirektiv indeholder den nye kørekortbekendtgørelse endvidere nye mindstekrav til køreprøvesagkyndiges grund- og efteruddannelse, ligesom der også er indført en ny kørekortmodel.
Debatten har jo bl.a. drejet sig om de nye kørekortkategorier.
EU's andet kørekortdirektiv indførte en række valgfrie underkategorier til de enkelte kørekortkategorier, som vi imidlertid i Danmark valgte ikke at indføre.
Disse underkategorier er ved tredje kørekortdirektiv gjort obligatoriske.
Den nye kørekortbekendtgørelse indfører på den baggrund en række nye kørekortkategorier.
Disse nye kategorier er nærmere defineret i direktivet, der bl.a. fastlægger størrelsen og vægten af køretøjet i den enkelte kategori.
De nye underkategorier styrker den trinvise adgang til erhvervelse af bl.a. motorcykelkørekort med det formål at sikre en bedre færdselssikkerhed både for motorcyklisterne selv og selvfølgelig også for deres medtrafikanter. Det var lidt om de nye kørekortkategorier.
Et andet emne, der har fyldt en del i debatten, er alderskravene for erhvervelse af kørekort til motorcykel.
En række af aldersbetingelserne, som tredje kørekortdirektiv stiller, kan i et vist omfang fraviges af medlemsstaterne; det gælder bl.a. alderskravene for erhvervelse af kørekort til motorcykel.
Direktivet fastsætter som udgangspunkt aldersgrænsen for lille motorcykel til 16 år, aldersgrænsen for mellemstor motorcykel til 18 år og aldersgrænsen for stor motorcykel til 20 år.
For stor motorcykel er det i givet fald påkrævet, at man har mindst 2 års erfaring med kørsel på mellemstor motorcykel.
I modsat fald er alderskravet 24 år.
Denne trinvise adgang til erhvervelse af motorcykelkørekort har til formål at sikre en bedre færdselssikkerhed både for motorcyklisterne selv og selvfølgelig også for deres medtrafikanter.
Jeg må sige, at efter min opfattelse er princippet om trinvis erhvervelse af kørekort til motorcykel fornuftigt, og de nye regler om kørekort til motorcykel er selvfølgelig også udformet i overensstemmelse hermed.
Direktivet åbner mulighed for, at medlemsstaterne kan hæve den aldersgrænse, der gælder for kørekort til lille motorcykel til 17 eller 18 år.
Dette skal dog i givet fald ske under iagttagelse af den trinvise adgang, altså med intervaller af 2 år.
Når vi i den nye kørekortbekendtgørelse har fastholdt den hidtidige aldersgrænse på 18 år for erhvervelse af kørekort til lille motorcykel, skyldes det naturligvis først og fremmest, at det følger af færdselsloven, at kørekort til motorkøretøjer, herunder altså også lille motorcykel, kan udstedes til en person, der er fyldt 18 år.
En fastsættelse af aldersgrænsen til under 18 år vil således også kræve en ændring af færdselsloven.
Som jeg efterhånden har sagt en hel del gange og også har haft lejlighed til at redegøre for en hel del gange, tilkendegav min forgænger, daværende justitsminister Lars Barfoed, i forbindelse med ændringen af færdselsloven i 2010 og i et svar til Folketinget, at den hidtidigt gældende aldersgrænse på 18 år for lille motorcykel ville blive fastholdt.
Kørekortbekendtgørelsens bestemmelser om aldersgrænsen for erhvervelse af kørekort til motorcykel er således fastsat i overensstemmelse med reglerne i færdselsloven og den nævnte tilkendegivelse her i Folketinget i forbindelse med behandlingen af det pågældende lovforslag.
Når jeg endvidere finder, at en fastholdelse af aldersgrænsen på 18 år er det rigtige, så skal det også ses i sammenhæng med aldersgrænsen for kørekort til knallert, der for lille knallert er fastsat til 16 år og for stor knallert er fastsat til 18 år.
Spørgsmålet om aldersgrænsen for kørekort til knallert har vi i øvrigt jo haft lange og indgående drøftelser om her i salen, og jeg synes ikke, der er nogen grund til at gentage hele debatten her i dag.
Debatten i kølvandet på tredje kørekortdirektiv har også drejet sig om alderskrav for erhvervelse af kørekort til lastbil og bus.
Ud over de nævnte alderskrav for motorcykel, som kan fraviges af medlemsstaterne, indeholder tredje kørekortdirektiv som allerede nævnt en række nye obligatoriske aldersbetingelser for erhvervelse af kørekort.
Medlemsstaterne kan nedsætte aldersgrænsen for stor lastbil til 18 år og for stor bus og for køretøjer, der afprøves på vej i forbindelse med reparation og vedligeholdelse, til 21 år.
Denne undtagelse fra den almindelige aldersgrænse er i de danske regler gennemført, så kørekort kan udstedes til stor lastbil fra det fyldte 18. år og til stor bus som sagt fra det fyldte 21. år til en person, der er mekaniker eller lignende, eller hvis kørekort er til brug for uddannelse som mekaniker eller lignende.
Indtil den pågældende fylder 21 år henholdsvis 24 år,
giver kørekortet kun ret til at føre køretøjer, der afprøves i forbindelse med reparation eller vedligehold.
Jeg har lagt stor vægt på at finde en løsning for de motorcykelmekanikere og ikke mindst mekanikerlærlinge, der så ud til at komme i klemme i forbindelse med de nye kørekortregler.
Indtil indehaveren opfylder de almindelige alderskrav, giver kørekortet kun ret til at føre køretøjer, hvis køretøjet afprøves i forbindelse med reparation eller vedligehold.
Med den løsning synes jeg at vi har fundet en god balance mellem hensynet til færdselssikkerheden og hensynet til lærlinge og motorcykelmekanikere.
Ændringen for mekanikere og lærlinge trådte som bekendt i kraft den 1. april her i år.
Det var alderskravene.
Et andet tema er kørsel over grænserne.
I forbindelse med gennemførelsen af tredje kørekortdirektiv har der således også været en del debat om danskernes erhvervelse af kørekort i udlandet og udlændinges kørsel i Danmark.
Det følger af tredje kørekortdirektiv, at Danmark er forpligtet til at anerkende gyldigheden af kørekort udstedt i et andet EU- eller EØS-land, så længe direktivets udgangspunkter for aldersgrænser er overholdt.
Herved kan et kørekort, der er erhvervet i et EU- eller EØS-land af en person med en sædvanlig bopæl i dette andet land, anvendes ved kørsel i Danmark, også efter at indehaveren har etableret sædvanlig bopæl i Danmark.
Den gensidige anerkendelse er således som sagt en helt central del af kørekortdirektivet. Det er dog vigtigt at holde sig for øje, at man efter tredje kørekortdirektiv kun kan få udstedt et kørekort i det EU/EØS-land, hvor man har sædvanlig bopæl, som det hedder i direktivet.
Sædvanlig bopæl forstås i den sammenhæng som det sted, hvor man sædvanligvis opholder sig, hvilket ifølge direktivet som udgangspunkt vil sige i mindst 185 dage inden for et kalenderår.
I forbindelse med udstedelse af kørekort påhviler det den udstedende medlemsstat at sikre, at kravene til erhvervelse af kørekort er opfyldt, før et kørekort kan udstedes.
Derfor skal udstedelseslandet altid undersøge, om ansøgeren har sædvanlig bopæl i det pågældende land.
Det er således ikke muligt efter EU-reglerne at tage et kørekort i f.eks. Tyskland eller Sverige, mens man stadig bor og opholder sig i Danmark.
Det har jeg også haft lejlighed til at redegøre for i forbindelse med min besvarelse af spørgsmål nummer S 862 den 30. januar 2013 her i salen.
Dansk Folkeparti lægger med forespørgslen også op til debat om, hvordan andre lande fortolker tredje kørekortdirektiv henset til, at f.eks. Sverige og Tyskland har fastsat aldersgrænserne til 16 år for erhvervelse af kørekort til lille motorcykel.
Jeg må i den forbindelse generelt sige, at jeg selvfølgelig i sagens natur har vanskeligt ved at redegøre nærmere for de andre landes fortolkning af det samlede direktiv.
Jeg kan i den forbindelse henvise til, at direktivet som tidligere nævnt som udgangspunkt fastsætter aldersgrænsen for erhvervelse af kørekort til lille motorcykel til 16 år som sagt, men direktivet giver samtidig mulighed for, at medlemsstaterne kan fastsætte aldersgrænsen til 17 eller 18 år, som det i Danmark er gjort med den nye kørekortbekendtgørelse.
Jeg har ikke nærmere oplysninger om overvejelserne over nationale forhold og de valg, der ligger bag fastsættelse af aldersgrænserne for kørekort til motorcykel i de andre medlemsstater inden for det spillerum, som direktivet giver medlemsstaterne, men jeg vil samtidig gerne sige, at Justitsministeriet selvsagt vil følge udviklingen i Danmark og i vores nabolande og herunder inddrage erfaringerne med implementeringen af det tredje kørekortdirektivs nye kørekortkategorier og aldersgrænser i de øvrige EU-lande.
Jeg vil gerne slutte med at slå fast, at det er helt centralt for regeringen, at de danske regler til stadighed understøtter det centrale ønske, nemlig ønsket om en høj færdselssikkerhed i Danmark på tilstrækkelig vis.
Jeg mener, at vi med den måde, som vi i Danmark har valgt at gennemføre EU's tredje kørekortdirektiv på, er med til at understøtte det, altså sikre en fortsat høj færdselssikkerhed.
Samtidig er det selvfølgelig kun helt naturligt, at vi løbende bl.a. med afsæt i erfaringerne fra, hvordan reglerne er implementeret i andre EU-lande, vurderer, om der er grund til at overveje justeringer af de danske regler på området.
Justitsministeriet vil derfor følge udviklingen i Danmark og vores nabolande og herunder se på erfaringerne med de nye kørekortkategorier og også aldersgrænser, og det er som sagt et område, som Justitsministeriet fortsat vil følge i den kommende tid.
Det var ordene.