runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2011-04-29:
Mener ministeren virkelig, at det bliver nemmere for kommunerne at sikre samfundets værdier, ved at man skal ind at tage stilling til: Skal man i dette tilfælde lave et sæt regler om, hvor formueophobningen skal gå hen, eller skal man lade være med at gøre det?
Mener ministeren virkelig, det er at gøre livet lettere for kommuner og regioner, at man har sådan et yderligere valg, man skal foretage?
Kunne vi ikke yderligere forestille os, at der bliver spekulation, altså at kommunen nogle steder siger, at her vil man ikke blande sig i, hvor friværdien i ejendommen bliver af, men at det vil de ovre i den anden kommune?
Er det ikke en uheldig skævvridning på det sociale område, at man får sådan nogle, skal vi sige skævvridende regler på det her område?
Jeg synes, det er uheldigt, og jeg synes, det kan tillægges andre motiver, som jeg ikke bryder mig om vi får indført på det sociale område.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på vegne af Venstres socialordfører holde følgende tale
Regeringen ser en stor værdi i et varieret udbud af opgaveudførelsen på det sociale område, der kan bidrage til at udvide paletten af forskellige tilbud.
Målgruppen på socialområdet er meget bred og består af en gruppe borgere, der har vidt forskellige behov og forudsætninger.
Derfor skal vi også sikre, at der er mange forskellige tilbud, så chancen for, at tilbuddet passer til den enkeltes behov, er størst muligt.
På det sociale område ser vi desværre en tilbageholdenhed fra de private aktører med hensyn til at byde ind som leverandør på det sociale område.
En analyse foretaget af Udbudsrådet viser også, at indikatorerne for konkurrenceudsættelse er lavere på sundheds- og socialområdet end på andre forretningsområder.
Flere private aktører og erhvervsorganisationer har givet udtryk for, at de ser § 43, stk. 1, som en barriere for at byde ind med tilbud om leverance på det sociale område.
Vi har et ansvar for at gøre vores for at skabe de bedste rammer for private aktører, således at incitamentet til at bevæge sig ind på det sociale område øges.
Med dette lovforslag ønsker vi derfor at ophæve § 43, stk. 1, i retssikkerhedsloven.
Formålet med ophævelsen af § 43, stk. 1, er at gøre regelsættet klarere, hvilket der er blevet ytret ønske om af private leverandører.
Reglen har nemlig været meget bredt formuleret og har derfor været genstand for fortolkningstvivl.
Ved helt at fjerne denne regel ønsker vi at fjerne denne tvivl.
Det er vigtigt at slå fast, at en kommune eller en region, der indgår længerevarende driftsaftaler på forretningsmæssige vilkår, stadig vil kunne indgå eventuelle fornødne aftaler om stillingtagen til utilsigtet formueophobning.
Jeg vil endvidere gerne benytte lejligheden til at understrege, at lovforslaget ikke ændrer reglerne om godkendelse og tilsyn.
Venstre ser en stor værdi i at skabe et bredt udbud på socialområdet og kan derfor støtte forslaget.
Jeg vil sådan set bare høre, om man har det på samme måde med det her, nemlig at man umiddelbart ikke er så positive, men hvis det virkelig bliver til noget, vil man ikke afskaffe det igen, hvis man rent faktisk kom til magten.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-29:
Jamen Det Konservative Folkeparti har ikke skiftet holdning.
Vi har en holdning, og jeg synes efterhånden, at hr. Thomas Jensen er ved at have for vane, at jeg skal konfronteres med min forgængers personlige holdninger, som i nogle tilfælde har været lidt anderledes end det, der har været partilinjen.
Måske skulle vi udveksle nogle e-mail-adresser med hr. Jakob Axel Nielsen, så hr. Thomas Jensen kunne få debatten den vej.
Jeg tror næsten, at det ville være mere relevant.
Vi står fast på, at vi synes, det her er en fornuftig ting.
Det er derfor, vi har det med.
Det er derfor, vi har fået forhandlet det med i boligaftalen.
Det er derfor, vi støtter det, ligesom Venstre og Dansk Folkeparti gør det, og ligesom Det Radikale Venstre også gør det.
Jeg håber da også, at hr. Thomas Jensen vil gå konstruktivt ind i det, når vi skal forhandle nu i Boligudvalget.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Selvfølgelig går Socialdemokraterne altid konstruktivt ind i det her arbejde, men man må sige, at hos Det Konservative Folkeparti sejler holdningerne noget rundt, når det handler om salgsordningen.
Altså, hvis man kan have to på hinanden følgende boligordførere, som siger, at den her ordning er en fiasko, og at den ikke bør videreføres, er det vel Det Konservative Folkepartis politik – eller er der ikke styr på meldingerne fra den konservative folketingsgruppe?
Nu ved vi også, at det er en konservativ minister, der er socialminister i dag, og som har fremsat det her lovforslag, så vi kan jo se, at der er blevet ændret holdning, og at Det Konservative Folkeparti fortsat vil føre det her ideologiske felttog mod de almene boliger i de gode områder.
Men mit spørgsmål svarer til det spørgsmål, der var til Dansk Folkepartis ordfører: Nu når der skal evalueres efter 3 år og der givetvis ikke er solgt så mange almene boliger, vil Det Konservative Folkeparti bakke op om den radikale finansordførers bud på, at der ikke bliver solgt så mange, og vil man så gå ind og afskaffe ordningen med salg af de gode almene boliger i de gode boligområder?
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-29:
Man kan have forskellige holdninger til det her, og man kan sagtens kigge på tallene og vurdere, om det har været fornuftigt eller ej, og det er så det, jeg kan fornemme på hr. Thomas Jensen at min forgænger har udtrykt noget om.
Jeg så da også gerne, at tallene havde været anderledes, men det ændrer ikke ved, at jeg synes, at det er et godt redskab, som jeg gerne vil være med til at give, og det er det, vi nu gør.
Hvad der så skal ske, må vi se.
Vi kan jo forholde os til alle mulige scenarier nu.
Det vil jeg egentlig ikke gå ind i, men vi vil se konstruktivt på den evaluering, der kommer, og så må vi forholde os til det til den tid og se, hvad der er kommet.
Det er klart, at jeg ikke vil stå og sige noget om det her nu og forholde mig til eksempelvis syv eller otte forskellige scenarier, men vi kigger på evalueringen, og så må vi forholde os til det til den tid.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-29:
Vi har flere gange nævnt, at vi finder det temmelig historieløst at kalde det for ghettoområder.
Vi ville foretrække en anden betegnelse, men nok om det.
Vi er ligesom i alle andre sager gået ind i de her aftaler for at skaffe resultater, men det betyder jo ikke, at f.eks. forslaget om en ny salgsordning for salg af almene boliger ligefrem er en blomst, som har groet i vores have.
Men det tager vi altså med, fordi vi tror på, at den samlede ordning er et gode.
Det er vist også rigtigt, at gruppens næstformand, hr. Morten Østergaard, under forhandlingerne har sat tre gode flasker rødvin på højkant, hvis der sælges så meget som ti af disse boliger.
Det tror jeg stadig væk står ved magt.
Men vi lader altså tvivlen komme regeringen til gode og også gerne tre flasker vin, hvis vi skulle tage helt fejl på det her område.
Samlet set synes vi naturligvis også, at vi kunne have langt mere renovering og nybyggeri og gøre langt flere sociale indsatser på det her område, men det er altså et skridt i den rigtige retning, og vi støtter forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Først tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Forslaget om salg af almene boliger er en del af regeringens ghettostrategi og er ligeledes omfattet af boligaftalen, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og som Liberal Alliance har tilsluttet sig.
Det er en aftale om, at vi får en styrket indsats i ghettoområderne og om anvendelsen af den almene boligsektors midler.
Jeg synes, at vi med forslaget om en ny ordning for det enkeltvise salg er nået frem til en brugbar ordning.
Hovedsigtet er, at salget nu skal indgå som et instrument i ghettoindsatsen og gennemføres som en del af styringsdialogen.
Vi vil samtidig gerne styrke salget så meget som muligt i afdelinger, hvor der er et stærkt beboerønske om at købe.
I sådanne afdelinger synes jeg, at det er rimeligt, at kommunen eller boligorganisationen uafhængigt af hinanden kan beslutte salget.
Jeg hørte kritiske røster om denne del af forslaget, og det kan jeg ikke helt forstå.
Hvis to tredjedele af lejerne i en afdeling stemmer for at købe deres bolig, er det for mig udtryk for et stærkt ønske, og det er helt i tråd med vores demokratiske grundlag at give mulighed for at kunne efterkomme et sådant ønske.
Det er samtidig et krav, at der er stor sikkerhed for, at salget ikke medfører underskud.
Salg af større dele af en afdeling til en privat ejer eller til en andelsboligforening er ligeledes et led i ghettoindsatsen.
Forskellige ejerformer i et udsat boligområde kan medvirke til at gøre området mere attraktivt for en bredere kreds.
Derfor lemper vi den gældende praksis i de udsatte boligområder.
Det betyder også, at nogle almene lejere bliver private lejere.
Vi har her fundet det vigtigt, at der bliver meget klare regler for denne overgang, så både lejerne og køberne ved, hvad der kommer til at gælde.
Lovforslaget åbner også op for, at provenuet ved salg af ejendomme i udsatte boligområder kan anvendes som led i en godkendt helhedsplan for området.
Jeg er glad for, at vi hermed bl.a. får banet vejen for de visionære planer, der f.eks. er grundlæggende for at kunne ændre og omdanne et helt boligområde i Gellerupparken og Toveshøj, hvor man så kan ændre dem til en attraktiv bydel i Aarhus.
Endelig er der i forslaget medtaget mulighed for at kunne etablere dagligvarebutikker i tilknytning til ældreboliger, som er beliggende i yderområder.
Forslaget ligger i forlængelse af forliget om lukkeloven og vil styrke mindre butikkers muligheder for at etablere sig i yderområder i Danmark.
Forslaget har samtidig et socialpolitisk sigte, da det nemlig kan medvirke til at forbedre specielt ældres og handicappedes muligheder for selv at kunne foretage indkøb af dagligvarer i nærheden af, hvor de bor.
Så foreløbig tak for en god debat, og jeg ser frem til behandlingen af forslaget i udvalget.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-29:
Tak for det.
Hvordan skal det skabe en mere blandet beboersammensætning, altså tiltrække ressourcestærke beboere til den almene sektor, at man sælger ud af netop de boliger, som kan tiltrække ressourcestærke beboere, altså de attraktive almene boliger?
Jeg vil gerne have, at ministeren forklarer mig, hvordan det hænger sammen.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Men at sige, at der ellers ikke bliver gjort noget som helst for at gøre den almene boligsektor attraktiv og konkurrencedygtig, mener jeg er forkert, for hvis man ser på den samlede boligaftale og den samlede ghettostrategi, er der masser af tiltag, masser af initiativer og masser af ressourcer i forhold til at arbejde for at gøre den almene boligsektor i rigtig mange områder mere attraktiv og også gøre den almene boligsektor mere konkurrencedygtig.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-29:
Ikke desto mindre er det sådan, og det er jo et faktum, at de ressourcestærke beboere helt overordnet set lige nu siver langsomt ud af den almennyttige boligsektor.
Der bliver desværre færre og færre ressourcestærke beboere i den almene sektor, og det er jo bekymrende, for vi vil alle sammen gerne have, at den almene boligsektor bliver et sted for alle mulige forskellige typer af danskere, høj som lav.
Sådan bliver det i mindre og mindre grad, og det er jo bekymrende.
Derfor forstår jeg bare ikke: Når nu der er meget lange ventelister til de attraktive og velfungerende almene boliger, og når nu der er mangel på dem i den almene boligsektor og vi på den anden side gerne vil tiltrække flere ressourcestærke beboere, hvorfor er det så, at vi skal sælge ud af de velfungerende og attraktive almene boliger?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Som jeg fremhævede i mit svar før, gælder det her jo der, hvor der er et stærkt beboerønske, hvor mere end to tredjedele af lejerne i en boligafdeling gerne vil købe deres egen lejlighed.
Men der bliver også taget mange initiativer og gjort en stor indsats for at gøre flere områder attraktive for ressourcestærke beboere.
Det er netop det, der ligger i hele den samlede boligaftale og hele den samlede ghettostrategi.
Det her er jo blot en lille del af det samlede initiativ for at gøre den almene boligsektor endnu mere konkurrencedygtig og for også at kunne tiltrække ressourcestærke beboere til nogle af de udsatte boligområder.
Gellerupparken har f.eks. lagt en ambitiøs plan for, hvordan man kan gøre området mere attraktivt, gøre det til en mere attraktiv bydel i Aarhus.
Så der ligger mange initiativer i den samlede pakke.
Frank Aaen (EL), 2011-04-29:
Det er jo en mærkelig debat.
Der er nogle, der støtter lovforslaget, men vædder nogle flaske rødvin på, at det ikke kommer til at virke, og ministeren siger, at man skal gøre den almene sektor mere attraktiv, men samtidig laver man en lov, som gør det muligt at sælge de allerbedste almene boliger og gøre den almene sektor mindre.
Der er jo ingen sammenhæng.
Det, der får mig til at tage ordet, er, at Rådet for Socialt Udsatte jo siger, at almene boliger ofte er den eneste mulighed for socialt udsatte for at få en god lejlighed, og at salg af ældre og billige boliger vil forringe muligheden for dårligt stillede familier.
Det har man så kommenteret i høringsnotatet, hvor man skriver, at det ikke giver anledning til nogen ændring.
Er det ikke indlysende, at hvis man sælger de bedste og billigste almene boliger, gør man mulighederne for de dårligst stillede i samfundet for at få en god og billig bolig ringere?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Nu er der omkring 550.000 almennyttige boliger, og der er både boliger, der ligger i attraktive områder, og der er boliger, der ligger i udsatte boligområder, og der er boliger, som ligger i det, vi benævner som ghettoområder.
Der er en stor variation i de forskellige typer boliger.
Det gælder både med hensyn til størrelse og pris.
Og der bliver fortsat bygget almennyttige boliger rundtomkring i landet.
Så det, at der er åbnet mulighed for, at man i en afdeling, hvor der er et stærkt beboerønske om at købe egen bolig, kan jeg ikke se skulle ødelægge muligheden for, at vi fortsat har et varieret og bredt udbud af almennyttige boliger, for vi kan faktisk se, at den almennyttige boligsektor er meget fokuseret på at skabe et så bredt udvalg som overhovedet muligt.
Det regner jeg da også med at de fortsat vil gøre fremadrettet.
Frank Aaen (EL), 2011-04-29:
Men det ændrer jo ikke på det, som det her går ud på.
Man kan jo ikke sælge den dårlige lejlighed, og man kan jo ikke sælge den dyre lejlighed.
Det, man kan sælge, og det, som folk gerne vil købe, er selvfølgelig de bedste og billigste almene boliger.
Det er jo det, det går ud på.
Alt andet er jo drømmerier.
Derfor spørger jeg bare igen: Er det ikke korrekt, når Rådet for Socialt Udsatte siger, at den her lov principielt vil komme til at virke på den måde, at ved at man sælger de boliger, der i dag er billige og gode, og som er en mulighed for dem, der har mindst i samfundet, bliver mulighederne for dem mindre, og mulighederne for dem, der har mest, bedre?
Er det ikke så enkelt?
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Tak til hr. Daniel Rugholm.
Nu er det jo sådan, at Det Konservative Folkepartis holdning til den her salgsordning er udtryk for lidt af en slingrekurs.
Det er sådan, at det var tidligere partiformand og tidligere økonomiminister hr. Bendt Bendtsen, der i sin tid satte det her ideologiske felttog mod den almene sektor i søen, og senere hen, da det viste sig, at det var en kæmpe fiasko for salgsordningen og en kæmpe sejr for den almene sektor i Danmark, nemlig ved at der kun blev solgt 46 almene boliger ud fra den ordning, der går ud på at sælge ud af gode almene boliger, så var der jo forskellige konservative ordførere, der var ordførere før hr. Daniel Rugholm, som tilkendegav følgende – og jeg citerer hr. Jakob Axel Nielsen
: »Den ordning har været en fiasko, og den bør ikke videreføres efter min mening. Vi må bare erkende, at de boliger er meget svære at sælge …«. Dermed var hr. Jakob Axel Nielsen enig med sin forgænger på boligordførerposten hos De Konservative, nemlig hr. Knud Kristensen.
Hvad er det, der er sket, siden Det Konservative Folkeparti har skiftet holdning på det her område?
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-29:
Vi behandler nu den sidste del af elementerne fra aftalen om en styrket indsats i ghettoområderne og anvendelsen af den almene boligsektors midler også kaldet boligaftalen, en aftale, som blev indgået mellem De Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Den er udmøntet i tre love, og denne, L 186, er den sidste i rækken.
Først indeholder lovforslaget en ny salgsordning, der erstatter den gældende permanente ordning samt en tidligere forsøgsordning.
Formålet med dette er, at vi gerne vil have en mere balanceret beboersammensætning.
Hvis vi skal tiltrække en bredere kreds af mennesker til de udsatte boligområder, kan vi bl.a. gøre det gennem at sikre f.eks. ejerformer i de udsatte boligområder.
Ved salg af afdelinger i ikkeudsatte områder kan provenuet ved salg medvirke til finansiering af nybyggeri.
I ghettoområder og i de udsatte områder kan provenuet indgå i finansieringen af den godkendte helhedsplan for området.
Det mener vi er rigtig fornuftigt og noget, som boligforeningerne forhåbentlig vil få gavn af i de kommende år, når flere succesfulde helhedsplaner skal realiseres rundtomkring i landet.
En opnåelse af de ønskede resultater kan også fremmes ved at sælge ubenyttede grunde og derved tiltrække nye aktiviteter af forskellig karakter til områderne.
Vi ønsker altså med dette lovforslag at gøre det lettere for boligforeningerne at sælge en afdeling, dele heraf eller grunde på området.
Det sidste element i lovforslaget er, at vi nu vil gøre det lettere at etablere dagligvarebutikker i tilknytning til ældreboliger i yderområderne.
Kommuner og regioner kan nu fremme udviklingen af mindre erhverv, og det vil også være en klar gevinst for beboerne i ældreboliger at få en lille dagligvarebutik i forbindelse med deres boliger.
For at gøre det muligt eller i hvert fald lettere at komme i gang med dette er det formuleret sådan i lovforslaget, at der må forekomme en leje under markedsprisen.
Fra konservativ side er vi meget positive over for disse nye redskaber, og vi tror på, at de sammen med mange andre gode tiltag, som jo er i boligaftalen, vil medvirke til en positiv udvikling i beboersammensætningen, særlig i de udsatte boligområder, ligesom det sidstnævnte element i lovforslaget kan bidrage til en opstart af mindre erhverv i yderområderne til gavn for beboere i ældreboliger.
Det er glædeligt, at der er opbakning til store dele af lovforslaget, og jeg er helt sikker på, at vi nok skal få en konstruktiv behandling og et fornuftigt resultat.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Socialdemokratiet har sammen med SF fremlagt en selvstændig politik for de udsatte boligområder, og den har vi selvfølgelig en målsætning om at få gennemført, når vi efter et valg forhåbentlig danner regering.
Sådan er det.
Jeg har godt bemærket, at man i Altinget har kunnet læse en artikel om, at vi ikke ville ændre på noget.
Jeg må sige, at det må være ude i området af fejlcitater eller fejlsammenskrivning, for selvfølgelig vil vi gennemføre de ting, der står i vores udspil om de udsatte boligområder, og det gælder selvfølgelig også vedrørende Landsbyggefonden.
Der er jo det lille kildne forhold, at vi overtager en økonomi, som er blevet misligholdt i helt ufattelig grad.
Det er jo sådan, at regeringen, Venstre og Konservative med støtte fra Dansk Folkeparti og desværre også De Radikale, mens der har været højkonjunktur, jo simpelt hen har taget en masse penge fra lejerne, fra Landsbyggefonden, og nu er det sådan, at det, hvis vi skal gå ind og ændre den ordning, vil koste i omegnen af 2 mia. kr.
Det er penge, som er meget, meget svære at finde, sådan som dansk økonomi ser ud i dag, og derfor er vores målsætning, at vi fremover vil kunne nedbringe den der refusionsordning, men vi kan ikke gøre det fra dag et.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Nu har Socialdemokraterne selv været med til at lave de her aftaler, der startede den her refusion til Landsbyggefonden, så det kan godt være, at man nu mener, at det er en dårlig ide, men man har jo tidligere været for det.
Det kan jo så altid give en overvejelser om, hvad det mere er, man ændrer mening om.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om man har tænkt sig at afskaffe den her mulighed for salg, hvis man selv kommer til magten.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Som det klart og tydeligt fremgår af min ordførertale, er vi rede til at støtte salg af almene boliger i de udsatte boligområder, altså der, hvor pengene bliver i området og kan være med til inden for en helhedsplan at styrke de udsatte boligområder til at få en mere blandet beboersammensætning, og sådan at vi kan få afviklet nogle af de udsatte boligområder, som har et ghettopræg.
Det er også det, der klart og tydeligt fremgår af Socialdemokraterne og SF’s samlede udspil for udsatte boligområder.
Derfor vil vi selvfølgelig i forbindelse med lovforslaget gerne være med til at sikre – og det har jeg jo sagt i ordførertalen jeg gerne vil støtte – at vi har den her mulighed i de udsatte boligområder.
Men det der ideologiske projekt med at sælge ud af gode almene boliger, som har lidt et skibbrud med kun 46 solgte boliger på landsplan over en lang årrække, vil vi ikke støtte, og det projekt vil vi selvfølgelig ændre, hvis vi kommer til magten.
Anita Knakkergaard (DF), 2011-04-29:
Det er jo ikke korrekt.
Der er en hel masse steder, hvor de bliver overført til Landsbyggefonden, det bliver de de fleste steder.
Det står jo klart og tydeligt i loven.
Der er en hel masse punkter, som jeg ikke vil komme ind på her, hvor nettoprovenuet netop skal overføres.
Men de penge, der bliver overført, er jo sådan set de penge, som staten har betalt ind til støtte, for at man kan bygge nye boliger, for når man sælger boliger, kommer der jo til at mangle boliger.
Det vil sige, at nogle af de penge, som staten har betalt, selvfølgelig skal tilbage til staten, så der kan bygges nye boliger – altså med hensyn til ydelsesstøtten.
Og det samme gælder jo kommunerne.
De kan ansøge om de penge, der ligger derinde; de kan ansøge om at få 40 pct. af den grundkapital, de tidligere har indbetalt, når det går til nybyggeri. Mener hr. Thomas Jensen ikke, at der, når man sælger boliger, selvfølgelig også skal bygges nye, så der er lejeboliger til lejerne?
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Der skal bygges langt flere almene boliger i Danmark, end der er blevet de sidste 10 år.
Der er et kæmpe, kæmpe efterslæb.
Tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen kom med nogle usandheder i folketingsvalgkampen i 2007, og hvis den nuværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, drister sig til at fremsætte de samme påstande om, at regeringen har bygget rigtig mange almene boliger i de forgangne år, mens hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister, så kommer han rigtig meget ud på usandhedernes overdrev.
Der er bygget alt for få almene boliger, og selvfølgelig skal vi sørge for at få bygget flere, men det skal ikke ske ved, at vi sælger ud af de gode, eksisterende almene boliger og altså privatiserer dem og så bruger pengene i statskassen til at bygge boliger andre steder i landet for.
Jeg synes, vi skal bruge de instrumenter, vi har, til at bygge nye almene boliger, og så skal vi lade være med at sælge ud af de gode almene boliger i de ikkeproblemfyldte områder.
Anita Knakkergaard (DF), 2011-04-29:
Jeg fik ikke rigtig svar på, om hr. Thomas Jensen egentlig mener, det er rimeligt, at man får det tilskud ind til bl.a. grundkapital, hvor kommunen kun får 40 pct., og staten så får en del af den ydelsesstøtte, der er betalt ind, når de skal betale.
Mener hr. Thomas Jensen ikke, det er rimeligt, for at der kan bygges nye boliger, at man får pengene igen, når man har solgt boligerne, så man kan bygge nye boliger?