runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
Hvis vi skal starte med ideologier, holder vi også meget af ideologier.
Hr. Per Clausen og jeg er bare ikke enige om ideologierne.
Jeg tror, at det er det bedste, man kan sige om det.
Omkring økonomerne mener jeg, at når man sammenligner dansk landbrugs miljøbelastning med andre erhverv i Danmark, er det lidt som at sammenligne æbler med pærer.
Jeg synes, at hvis man skal sammenligne dansk landbrug og dets belastning, skal man sammenligne det med landbrugene i landene omkring os.
Der synes jeg absolut godt at vi kan være indsatsen bekendt.
Der er jo altså den forskel, at landbruget producerer ude i det åbne land, og en række andre virksomheder producerer i lukkede rør og kar.
Endelig: Ja, så tror jeg, at det er bedre at lade de finansielle systemer sammen med den fagligt uddannede landmand vurdere i forhold til markedet, hvad det er, der skal produceres på de her arealer.
Jeg har bestemt et ønske om, at flere og flere også vil vælge at producere økologisk under de rammer.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Men vi er jo i hvert fald så enige om, at diskussionen ikke handler om, hvorvidt landmanden selv skal eje sin jord.
Det er overhovedet ikke relevant.
Enten skylder han alle pengene plus noget ekstra væk til den finansielle sektor, eller også er det et aktieselskab eller en kapitalfond, der i fremtiden kommer til at eje jorden.
Det er fødevareministerens plan for landbruget fremover.
Alternativet er så, at man kan sige, at man forpagter det af det offentlige.
Jeg har ærlig talt lidt svært ved at se, at det skulle være bedre at være afhængig af den finansielle sektor, afhængig af en kapitalfonds ønske om maksimale overskud, end at være afhængig af, at man forpagter jorden på nogle vilkår, som handler om, at man skal sikre miljø og økologi fremover.
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
De ændringer, vi snakker om i landbrugsloven, er ændringer, som for langt den største part vil handle om et tilbud mere om finansiering.
Jeg tror stadig væk, at selvejet vil være en stærk og væsentlig del af ejerskabet i dansk landbrug, men det her giver en ny mulighed.
Med hensyn til, om det er demokratiet, der skal vælge, hvad der skal dyrkes i Danmark,
eller det er den faglige landmand, som selvfølgelig er afhængige af at træffe nogle valg, så han kan låne penge af investorer, der holder jeg mig stadig væk til, at hvis han viser, at han er dygtig, hvis han kan skabe et overskud, så er der også en mulighed for at låne de nødvendige penge.
Det tror jeg mere på.
Jeg hører til dem, der siger, at vi sætter nogle rammer, vi sætter nogle vilkår for alle landbrug, og inden for de rammer er det landmanden, der selv lægger sin produktion an.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Det har jeg altså meget svært ved at se.
Jeg synes, at det hænger sammen og er proportionalt; det må jeg blankt erkende.
Tak for et glimrende indlæg.
Jeg vil sige, at nu er hr. Simon Emil Ammitzbøll jo også en fornuftig mand, og derfor er jeg ikke spor i tvivl om, at Liberal Alliance også kan forstå, at når man er i gang med en sundhedsreform m.v., må man jo lige afvente og sikre, at tingene også falder ordentligt til.
For vi har ét formål i Det Konservative Folkeparti – jeg tror ikke, at det er langt fra Liberal Alliances – og det er, at det er patienterne, der er i fokus.
At man i hvert fald får det bedre og får den behandling, man skal have, når man kommer ind på et sygehus, er kerneværdien for Det Konservative Folkeparti.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-02:
Den nyudnævnte fødevareminister snakker længe og varmt om en øget økologisk produktion, og målet er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til midlerne: Tror ministeren virkelig på, at vi når de resultater, som der ganske vist er skabt rammer for, når man ikke vil afsætte mere til omlægningsstøtte?
Der er vel ikke rigtig noget, der tyder på, at vi kommer til at få omlægning i den fart, som ministeren egentlig ønsker, hvis man ikke går ind og også kigger på omlægningsstøtten?
Er det noget, ministeren overvejer?
Jeg ved, at den tidligere minister ikke overvejede det, men det kunne jo være, at Venstre var blevet klogere i mellemtiden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Så vil jeg bare sige, at det ikke er længere siden end den 21. januar i år, at landets vicestatsminister var ude at sige, at det godt kunne være en god idé at nedlægge regionerne.
Det er jo en fornuftig kvinde, er jeg sikker på at hr. Henrik Rasmussen og jeg er enige om.
Så hvis vi kan overtale Venstre, er De Konservative parate – er det korrekt forstået? Så skal jeg lade være med at prøve at fedte mig til ekstra point, sådan at jeg kan få et ja fra hr. Henrik Rasmussen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Det er åbenbart, fordi man er for langt fra de beslutninger, der træffes.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, når jeg hører fra Region Hovedstaden, at man har ledige stillinger, samtidig med at man fyrer medarbejdere.
Det synes jeg lyder meget, meget mærkeligt i mine ører.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-02:
[Lydudfald]
… koster ledige stillinger jo ikke noget, så derfor kan jeg ikke helt se sammenhængen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Det er da i allerhøjeste grad et spørgsmål om dårlig planlægning så.
For det er da et spørgsmål om, at højre hånd ikke ved, hvad venstre hånd udfører.
Jeg synes hundrede procent, det er regionerne, der har et problem med det.
Forhandling
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Men med hvilke penge skulle man aflønne de mennesker, som så skulle være i de ledige stillinger i stedet for at blive fyret fra de andre stillinger?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Igen kan jeg blot supplerende sige, at det vigtigste for Det Konservative Folkeparti er at sikre, at der kommer så mange patienter igennem hospitalssystemet som muligt.
For os er det ikke et succeskriterium, hvor mange ansatte der er i den offentlige sektor eller i sygehusvæsenet.
Succeskriteriet er, at de, der kommer ind og har brug for hospitalet, også i den sidste ende kommer ud og er glade og tilfredse – og helst raske, men det er der ingen garanti for.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Nu valgte den konservative ordfører selvfølgelig at forfalde til de sætninger, som han havde øvet sig i at skulle sige, når han kom på glatis, og det er helt i orden.
Men kan hr. Henrik Rasmussen ikke bare bekræfte, at argumentet om, at man har ubesatte stillinger, samtidig med at man fyrer folk, ikke siger noget som helst om, at regionerne ikke har styr på deres økonomi?
De ville da have endnu mindre styr på deres økonomi, hvis de også havde besat de ubesatte stillinger, så de var nødt til at fyre dobbelt så mange.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Jamen det, jeg har talt ud fra, er nogle principper om, hvorfor det har betydning at få en jordbrugerfond.
Jeg har været inde på alt det andet dér med det ideologiske.
Det lader jeg andre om.
Jeg mener sådan set, at det er vigtigt for os, at vi sikrer, at den yngre landmand bliver i stand til at få mulighed for at få lov til at bruge sine evner.
Og som der blev sagt i den arbejdsgruppe, der blev nedsat, og som skulle kigge på de her ting i 2000, er det her en vej, ad hvilken man sådan set kunne bringe noget fornyelse i landbruget.
Det blev helt klart konstateret.
Og det mener jeg at der er hårdt brug for.
Der er ikke tale om, at det her drejer sig om statsstyring, jeg har talt om en model, hvor det netop er landbruget, hvor det netop er landbrugets virksomheder, hvor det netop er kreditforeninger og banker, der går sammen om at lave denne fond.
Det kan jeg ikke se den store socialisme i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Jeg står ikke med de tal, men når hr. Kristen Touborg læser dem op – det ser ud, som om det er et meget velkvalificeret stykke papir – så vælger jeg trygt at stole på, at hr. Kristen Touborg kommer med korrekte oplysninger.
Så det kan såmænd godt være det, der er fakta; det anfægter jeg slet ikke.
Men spørgsmålet er, om en stor virksomhed, der taber mange penge, er mere effektiv eller mindre effektiv end en lille virksomhed, der taber penge.
Det, der jo er afgørende, er, at vi har en strukturudvikling, også i landbruget, og der er det altså min opfattelse, at jeg ikke tror på, at man kan sikre, at der er vækst og udvikling i dansk landbrug, hvis man skal gå tilbage til gamle tiders størrelse på landbrug.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-02:
Nu har jeg jo ikke snakket om, at man skal gå tilbage til Morten Korch-idyllen.
Det var jo ordføreren, der sagde: jo større bedrifter, des bedre.
Så det synes jeg vi må holde os til.
Men er det ikke sådan, at man på et tidspunkt når stordriftsfordelenes loft?
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til at udtrykke lidt om, hvornår det er, Venstre mener, at stordriften ikke skal være større.
Det må man vel som ordfører inden for landbrugsområdet i en del år have en mening om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Så er vi igen tilbage ved udgangspunktet, fordi jeg tror, at det er ret centralt, at det ikke er mig som politiker, der skal gøre mig til dommer over, hvor grænsen er, og hvad den optimale størrelse er.
Ja, vores ideologiske udgangspunkt er forskelligt.
Jeg har en større tiltro til, at det er den enkelte landmand, der kan vurdere, hvad der er hans optimale bedriftsstørrelse, og hvilken størrelse han kan se er optimal, for at han kan få lønsomhed i sin drift.
Den beslutning er jeg helt tryg ved at danske landmænd er bedre til at træffe, end jeg er herinde på Christiansborg.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-02:
Jeg vil spørge hr. Ole Vagn Christensen, hvorfor man skal stoppe ved en jordbrugerfond.
Hvad med en virksomhedsfond eller en skibsværftsfond?
Der er også store virksomheder, som er gået ned på grund af økonomiske problematikker.
Skal vi ikke også lave en virksomhedsfond?
Kristen Touborg (SF), 2010-03-02:
Venstres ordfører sagde, at man gik ind for større og dermed mere effektive bedrifter.
Jeg vil sådan set godt spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at jo større brug man har, jo større underskud har man haft i 2008 i henhold til Jordbrugsøkonomisk Instituts seneste tal, som netop vedrører 2008.
Det er faktisk sådan, at de mindre landbrug har et minus på 80.000 kr. i gennemsnit, og at de store landbrug – dem over 100 ha – har et underskud på næsten 1 mio. kr.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Og hvad er det så, der ligger i udsagnet om, at man vil have store og effektive bedrifter?
Per Dalgaard (DF), 2010-03-02:
Det kan vi sådan set heller ikke med så mange andre store virksomheder.
Der er mange, der uddanner sig til håndværkere, og som vil starte egen virksomhed, og som også vil få problemer.
Det, der er essensen i sådan en statsstyring, kan man sige, er jo altså, at de mennesker, der bliver underlagt en sådan styring og kontrol fra statslig side, nok ikke af sig selv ligesom vil være meget mere aktive for at finde ud af, hvordan de kan køre en virksomhed på bedste beskub, fordi det hele vil blive tilrettelagt for dem.
Kan det ikke være med til at ødelægge initiativet hos de mennesker, som egentlig gerne vil være aktive i erhvervslivet?
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan for at støtte landbruget, det er helt klart.
Men lige præcis det her er jo rendyrket socialisme.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jeg vil bare spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han ikke kan bekræfte, at Socialdemokraterne sammen med alle andre partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten har puttet masser af risikovillig kapital i den danske banksektor og dermed har bragt sig meget tæt på en situation, hvor bankerne ejes af staten, og om hr. Ole Vagn Christensen ikke er enig med mig i, at det næsten lyder endnu mere socialistisk, end at staten skulle eje lidt jord.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Jeg kan kun bekræfte det, at en af de største banker i dag – det har jo også været drøftet her tidligere – faktisk er statens bank Finansiel Stabilitet.
Men jeg synes nu ikke, at vi helt kan sammenligne den der situation med, at vi kan få mulighed for at skubbe lidt mere energi ind i landbruget, ved at der, hvis der var en jordbrugerfond, ville være mulighed for, at dygtige unge mennesker sådan set også kunne få mulighed for at tage del i landbruget og være med til at redde det.
For det, der jo også på mange måder er behov for, er jo virkelig en stor redningsplan.
Som jeg sagde klart og tydeligt, ønsker vi en jordbrugerfond af hensyn til at sikre, at dygtige unge landmænd, som har søgt og fået deres uddannelse, også får mulighed for at etablere sig og dermed blive et godt tilskud til et erhverv, som vi mener der er en stor fremtid i, hvis man forstår at behandle det rigtigt.
Det er ikke det, jeg har indtrykket af at er der lagt op til fra V og K og O's side, nemlig at man behandler det rigtigt, for så havde der ikke befundet sig så mange på fallittens rand, som der gør i dag.
Derfor har vi en stor forpligtelse til at finde ud af, hvordan de kommer tilbage på sporet.
Det her erhverv kan vi ikke tillade os på nogen måde går nedenom og hjem,
vil jeg sige til hr. Per Dalgaard.
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
Som jeg sagde, er der flere penge til anlægsstøtte.
Der er sat flere penge af, det vil sige, at der er plads til at udvide antallet af hektarer.
Vi mener ikke for nuværende, at vi skal ændre på den.
Vi er lidt nervøse for, hvis en højere støtte er med til at presse et marked yderligere.
Det er den balance, vi vil vurdere, og som vi mener er vigtig.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-02:
Jeg synes ikke helt, jeg fik svar på det, jeg spurgte om.
Jeg er godt med på, at der er rammer til, at man kan udvide.
Problemet er bare, så vidt jeg kan se, at hvis man ikke vil gå ind og give en større – og det er jo ikke støtte generelt – omlægningsstøtte for at få flere med på den økologiske vogn, tror ministeren så virkelig på, at vi vil se den store stigning i den økologiske omlægning, som ministeren faktisk lægger op til at man gerne vil se?
Er det virkelig ministerens opfattelse, at det vil komme?
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
Jeg skal love, at vi vil følge det her nøje.
Jeg ved godt, at det er en ambitiøs plan, der er lagt her, men vi vil følge nøje, hvordan den udvikler sig.
Bente Dahl (RV), 2010-03-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme bane.
Jeg hørte ministeren sige, at økologien skal fremmes.
Men jeg hørte også ministeren sige, at det er markedet, som skal drive økologien frem.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om han mener, at markedskræfterne er de helt ideelle, og mener ministeren, at det skal være den eneste drivkraft, når vi nu gerne vil fremme økologien?
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
Ved siden af markedet vil vi gerne være med til at promovere og gerne være med til fortsat at udvikle de økologiske produkter.
Jeg tror, det er noget af det, der har været med til, at man også går ind på convenience markedet, og at man kigger endnu nærmere på, hvad der er af eksportmuligheder for økologiske produkter.
Det vil vi gerne være med til at understøtte.
Men fru Bente Dahl har ret, når hun siger, at vores holdning er, at vi er nervøse for at presse en stor produktion frem, der ikke er et marked for.
Derfor vil vi sikre, at det her skal være markedsdrevet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Det var jo en gentagelse af det tidligere spørgsmål, og jeg synes egentlig, at jeg så rigeligt har besvaret det og sagt, at det altså må være afgørende, at vi har privat ejendomsret i Danmark.
Det er det, der giver et frit, et liberalt samfund, hvor folk kan eje noget.
Det ved jeg godt at socialister har det meget svært med.
Man vil helst have, at staten skal have ejerskabet til alt.
Det er såmænd bare en fundamental ideologisk modsætning, der er mellem hr. Per Clausen og mig.
Jeg holder meget af den private ejendomsret, og det gør hr. Per Clausen ikke, og længere er den såmænd ikke.
Bente Dahl (RV), 2010-03-02:
Det fører mig så til næste spørgsmål.
Ministeren siger »ved siden af markedet«, og så vil jeg gerne høre, hvordan de forskellige redskaber skal vægtes.
Jeg hører stadig ministeren vægte markedet som det altafgørende, og når vi nu ser, hvordan markedskræfterne har ført os ind i en finanskrise, som jo da ikke er særlig god, så kan det vel ikke være det eneste.
Hvordan vægter ministeren de forskellige redskaber og forskellige virkemidler?
Henrik Høegh (V), 2010-03-02:
Jeg kan i hvert fald umiddelbart glæde mig over, at den her finanskrise, som for en lang række produkter har haft en effekt på købekraften eller i hvert fald på lysten til at købe, ikke har haft så stor en effekt på økologiske produkter, for der har markedet faktisk båret bedre igennem end for fladskærme og mange andre ting.
Så jeg kan kun glæde mig over, at markedet virkelig har reageret positivt for økologisk produktion.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
I forlængelse af, hvad fødevareministeren sagde, kan jeg selvfølgelig også konstatere, at der bestemt er forskellige ideologier i Folketinget, det viser det her beslutningsforslag i al sin tydelighed.
Der er os, som er liberale, og så er der dem, som kan bakke op om et i mine øjne absurd forslag som det her.
Enhedslisten ønsker altså, at staten skal oprette en fond, der overtager landbrugene.
Staten skal altså sætte rammer for, hvad og hvor meget der skal produceres, og kun i nogle tilfælde kan den hidtidige ejer fortsætte som forpagter af jorden.
Forslaget skal desuden modvirke, at vi får større og vel dermed også mere konkurrencedygtige landbrug.
Det minder mig i høj grad om tidligere tiders kommunistiske politik.
Der var femårsplaner, hvor staten planlagde produktionen.
Det virkede ikke dengang, og lad mig understrege, at det gør det heller ikke den dag i dag.
Hvis der er nogen, der skal bestemme, hvor meget der skal produceres, så er det vel i bund og grund landmændene selv.
De skal have frihed til at bestemme over deres egen jord, og de skal have lov til at bestemme størrelsen af deres egen produktion.
Den beslutning skal jo selvfølgelig ses i lyset af vilkårene på markedet, den skal ikke dikteres af staten.
Der bliver også talt om økologi, og økologi er ganske udmærket.
Det er ganske godt.
Det synes danskerne også.
De viser, at de køber økologiske varer.
Men at danskerne skal tvinges til at købe økologiske varer er måske nok lige at gå en kende for langt.
Det må da være den enkelte forbruger, der træffer valget, og derfor er det selvfølgelig også i høj grad op til markedet at sikre en fremgang for økologiske produkter.
Vi skal gøre det lettere at omstille til økologi, og vi kan fremme økologi, men ligefrem at tvinge det frem er ikke vores tilgang i Venstre.
I Venstre ønsker vi ikke at statsstyre landbruget, og vi vil ikke fratage landmændene hverken deres jord eller deres job.
Det er sikkert i god tråd med marxistisk tankegang, at staten overtager produktionsmidlerne, herunder altså også landbrugets jord.
Det har historien med al tydelighed vist bestemt ikke er nogen farbar vej.
Det gik galt i Sovjetunionen og i Østeuropa.
Så hverken ideologisk eller med virkelighedens erfaringer kan man overbevise Venstre om, at det her forslag kan bringe noget som helst godt med sig, så vi afviser det fra Venstres side.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Nu er hr. Torsten Schack Pedersen jo en yngre mand, og derfor tilgiver jeg gerne, at hans kritik af de tidligere østeuropæiske lande slet ikke er omfattende nok og ikke baseret på viden nok.
Det er sådan set helt i orden.
Det kan jo ikke blive anderledes.
Jeg forstår, at hr. Torsten Schack Pedersen har gået i skole, mens den nuværende sundhedsminister var undervisningsminister, og så er man undskyldt.
Jeg vil bare spørge hr. Torsten Schack Pedersen, om han er opmærksom på det danske landbrugs tilstand.
Altså, den fri landmand, hvad er det for en landmand, vi snakker om i den virkelige verden?
Er det det landbrug, hvor gælden er større end egenkapitalen?
Hvilken frihed giver det, når man skylder mere væk, end det, man har, er værd?
Det kunne jeg godt tænke mig at hr. Torsten Schack Pedersen kunne forholde sig konkret til, nemlig hvad det er for en frihed, den danske landmand har i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Paralleliteten til hr. Per Clausens spørgsmål ligger jo lige til.
Han kan jo spørge den danske boligejer, hvoraf der jo desværre er nogle, der i øjeblikket er teknisk insolvente.
Og i forhold til den debat, som hr. Per Clausen havde med fødevareministeren, lyder det, som om det også ville have været bedre, hvis staten ejede alle husene i Danmark, hvis staten skulle gå ind og købe alle private boliger i Danmark.
Dertil vil jeg bare sige, at der skiller vandene ideologisk, og det gør de, hvad enten vi taler om landbrugsjord, eller vi taler om folks private boliger.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jeg tror sådan set, at mange af de mennesker, som nu risikerer at få deres bolig på tvangsauktion, ville være rigtig glade, hvis det var sådan, at der fandtes en model, som kunne sikre, at de kunne blive boende.
Det tror jeg i grunden.
Men hvad vedrører den slags vilkår en sand liberalist som hr. Torsten Schack Pedersen.
Jeg gentager bare mit spørgsmål: Hr. Torsten Schack Pedersen taler om den frie, danske landmand.
Hvori består den frihed, nu, hvor man er dybt forgældet?
Hvori består den frihed efter en tvangsauktion, hvor en kapitalfond eller den finansielle sektor overtager landbruget og så på den ene eller den måde driver det videre?
Hvor er friheden, det, som jo må være grundlaget for en sand liberal som hr. Torsten Schack Pedersen?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-02:
Det er ikke korrekt, at vi gerne ser Liberal Alliances forslag vedtaget, for så havde vi naturligvis stemt for det.
Men det er fuldstændig rigtigt, at vi gik til forhandlingerne med den tanke, at regionerne skulle nedlægges.
Og når der ligger et forlig, er det klart, at vi i enighed skal gå ud og sige, at der nu skal laves om på den struktur.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-03-02:
Det er bare vedrørende spørgsmålet om forlig.
Jeg er jo fuldstændig klar over, at Det Konservative Folkeparti dybest set er enig med Liberal Alliance i, at regionerne er en rigtig dårlig idé, og at de burde nedlægges i morgen, hvis man ellers kunne.
Sådan har jeg også læst fru Lene Espersens ugebrev her for egentlig ikke så lang tid siden.
Og er det korrekt forstået, at både Dansk Folkeparti og De Konservative jo egentlig helst så regionerne nedlagt og Liberal Alliances forslag vedtaget?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Vi lever i et åbent demokrati, og vi tager gerne debatten på et reelt grundlag og på det rette grundlag, men det er jo lidt underligt at skulle føre en debat med nogle regioner, der så ikke tager det ansvar, de lige præcis har fået tildelt, på sig.
Det er jo en underlig en.
Der må man jo så konstatere, at hvis det bliver deres retning, at tingene bevæger sig i, kaster de jo kort og godt ansvaret fra sig, og så må man jo selvfølgelig forholde sig til det.
Så er der andre regioner, der siger: Nej, vi gør det, vi er sat i verden til.
Man prøver af al kraft at håndtere lige præcis økonomistyringen og går ind i nogle saglige processer med at få tilrettelagt det nye danmarkskort over sygehuse.
Det er de to bevægelsesretninger, vi i øjeblikket ser, og som vi ligesom forholder os til, men vi er som sagt midt i vadestedet.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jamen så blev vi da så kloge: Regionerne bliver kun nedlagt, hvis de kommer med det, som hr. Erling Bonnesen og regeringen kalder urimelig kritik.
Det er jo beroligende, at det kun er, hvis de kommer med det, regeringen og hr. Bonnesen kalder urimelig kritik.
Til gengæld omfatter det vist al kritik, så vidt jeg kan forstå.
Det eneste, regionerne har at gøre, er – hvis man skal følge hr. Erling Bonnesens logik – at sige: Det er en rigtig god økonomi, vi har, vi har rigtig mange penge, og hvis der overhovedet sker nogen som helst fejl, er det kun vores eget ansvar.
Hvis regionerne insisterer på også at fremføre kritik af regeringens sundhedspolitik, fordi den gør det vanskeligere at styre økonomien, kan regionerne se frem til at blive nedlagt.
Det er vel konsekvensen af hr. Erling Bonnesens synspunkt.