runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Og det er da bare min opfordring, og det er så nu til Socialdemokratiet, jeg siger det.
Før var det til Enhedslisten, og det var måske lidt vanskeligere, men drop den der satspulje, vi vil gerne være med.
Drop den, det har man faktisk magt til at gøre.
Det synes jeg var en rigtig, rigtig god idé.
Lad os begynde med det.
Jeg synes, at det har været 10 gode år, absolut.
Jeg havde gerne set, at de fortsatte.
Sådan skulle det altså ikke være, og så har vi altså den rolle, vi har nu, og den vil vi udnytte maksimalt.
Jeg tror, at man på valgaftenen kunne se på mig og kollegaerne i Dansk Folkeparti, at det var det.
Jeg glæder mig til at stille alle de forslag, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har stillet på utallige områder, når det gælder social- og sundhedspolitikken.
Det vil der blive fulgt op på.
Det har ikke været 10 hårde år, det har været 10 utrolig gode år.
Hvis jeg lige kunne få det gentaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-10-06:
Tak for det.
Det lyder på fru Pia Kjærsgaard, som om det har været 10 hårde år for Dansk Folkeparti sådan at skulle bakke entydigt op om den borgerlige regering, uanset hvad den nu fandt på.
Jeg har faktisk været meget bekymret på Dansk Folkepartis vegne, sådan periodevis.
I 10 år har man måttet se til, alt imens de rigeste danskere er blevet rigere og rigere og de fattigste er blevet fattigere og fattigere.
10 år, hvor man har måttet bakke op i tykt og tyndt om en borgerlig regering, en regering, som skabte mere fattigdom og flere fattige ældre og børnefamilier stik imod Dansk Folkepartis politik, eller i hvert fald stik imod, hvad man siger ens politik er.
Nu har fru Pia Kjærsgaard mest fokuseret på de områder, hvor hun er uenig med regeringen.
Men jeg vil gerne høre ordføreren, om der ikke også er områder, som glæder Dansk Folkeparti, bl.a. er der jo kommet en ny regering, som ikke accepterer fattigdom og stigende ulighed i samfundet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det er selvfølgelig ærgerligt, hvis man har fået lavet et spørgsmål oppe fra Socialdemokratiets nyhedstjeneste, som man skal stille, og man så kommer lidt sent på i debatten, sådan at der egentlig har fundet en afklaring sted.
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Men sådan forholder det sig rent faktisk.
Jeg tror, at den sag er fuldt belyst.
Det, der bare er min pointe, er, at dengang holdt man altså ikke fri.
Man slappede ikke af, man blev ikke væk fra Folketinget, man arbejdede meget, meget hektisk og meget, meget hårdt, og jeg var selv en del af det, så jeg husker det meget, meget tydeligt.
Jens Joel (S), 2011-10-06:
Mange tak.
Jeg kunne forstå, at der blev grinet derovre, og jeg vil gerne høre fru Pia Kjærsgaard, om hun er enig i det faktum, at der gik 2 måneder og 2 dage.
Nu er vi meget, meget simple: Er fru Pia Kjærsgaard enig i, at der gik 2 måneder og 2 dage, før vi fik lovprogrammet fra den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen, ja eller nej?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det ved jeg godt.
Det Radikale Venstre kan aldrig få nok, når det drejer sig om lempelser af udlændingeloven,
det er jeg helt med på.
Men jeg vil bestemt fastholde, at der er sket nogle markante lempelser.
En ting, som ikke har været særlig meget fremme i den offentlige debat, er, at man nu bare skal bestå Dansk 1, som stort set er målrettet analfabeter, i modsætning til hvordan det er på nuværende tidspunkt.
Man laver ikke noget nyt pointsystem, selv om Socialdemokratiet faktisk også havde lovet, man ville gøre det.
Ikke fordi det var i nærheden af det andet, men man ville trods alt indføre et pointsystem, men det gør man heller ikke.
Alt, hvad der hedder kvalificeret indvandring, har man simpelt hen fjernet – nu er det ganske enkelt bare indvandring.
Så ved jeg jo godt, at man sidder tre partier omkring bordet, men altså, hold da op med det.
Og er det ikke også rigtigt, at den nuværende statsminister havde lovet at fastholde den stramme udlændingelov?
Jeg ved godt, at 24-års-reglen og tilknytningskravet er opretholdt, men det er jo så også noget af det, Det Radikale Venstre arbejder på at få afskaffet.
Det er jeg pudsigt nok.
Men det er fuldstændig korrekt, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, og jeg husker meget tydeligt, at så snart valget var overstået, blev regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, kaldt til møde med den daværende statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, og hr. Claus Hjort Frederiksen, som ikke var medlem af Folketinget på det tidspunkt, for simpelt hen at finde ud af, hvad vi kunne stå inde for i forhold til regeringsgrundlaget.
Vi var åbne omkring det her.
Jo, det husker jeg lysende klart, og det var en god tid.
Det var en rigtig god tid, for vi opfattede faktisk, at der var en regering, Venstre, der havde forberedt sig enormt meget, og som allerede havde en færdig plan.
Og så kunne regeringens parlamentariske grundlag sige ja eller nej.
Det, jeg sagde til hr. Flemming Møller Mortensen, er fuldstændig korrekt, nemlig at vi faktisk arbejdede.
Vi holdt ikke fri.
Jo, jeg husker det meget, meget tydeligt.
Så det er ikke andet end bragesnak, hr. Flemming Møller Mortensen kommer med.
Men tak for spørgsmålet, for så fik jeg lejlighed til ...
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg troede ellers, at vi skulle blive hånet i hele salen for, at vi stadig væk havde 24-års-regel og tilknytningskrav, men det har vi, og vi lever med det.
Derfor er det også vildt overdrevet, når fru Pia Kjærsgaard prøver at male et billede af en politik på et område, som i virkeligheden drejer sig om noget andet end rene lempelser.
Det drejer sig om at have en større retssikkerhed, større gennemskuelighed og nogle bedre regler, der gør, at almindelige mennesker også kan være i Danmark.
Før var kravet for dansk skruet helt op på Dansk 3, som i virkeligheden er det, man bruger på universiteterne, og det er jo fuldstændig uacceptabelt, at almindelige mennesker, som kan arbejde fuldstændig almindeligt som lærere, pædagoger og SOSU-assistenter osv., skal kunne levere en sproglig kunnen på et fremmedsprog som dansk på det niveau.
Det er jo de urimeligheder, der er pillet ud for at skabe en bedre balance, fordi vi lever i en international verden, hvor vi skal vænne os til, at vores danske statsborgere ude i verden stifter familie, som de tager med hjem.
De familier skal have en rimelig chance for at kunne være i Danmark under almindelige forhold.
Tak for et meget vigtigt spørgsmål.
Der er ikke ændret i nogen regler, der vedrører asyl.
Der er ikke ændret noget som helst.
Vi har stadig væk nøjagtig de samme regler, som Venstre og Konservative havde på asylområdet.
Det eneste, der sker, er, at familier kan komme ud af centrene og bo uden for centrene efter 6 måneder.
Om familiesammenføring vil jeg sige, at vi altså taler om danske statsborgere, som kommer hjem til Danmark med en ægtefælle og nogle børn.
Det vil sige, at de bor i et miljø, hvor de har netværk, og hvor de relativt hurtigt integreres.
De får nogle enklere regler, nogle mere jordnære regler, men der stilles stadig væk krav til dem, og der er forventninger om, at de bidrager til fællesskabet – også hvad angår uddannelse, arbejde og dansk.
Så lad os se, om det skræmmebillede, som Dansk Folkeparti ynder at male her, virkelig bliver til virkelighed.
Hvis det gør det, må vi jo se på det endnu en gang.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-06:
Jeg noterede mig jo, at der i fru Marianne Jelveds ordførertale var en del, som omhandlede de store ændringer, der kommer til at foregå i den danske udlændingepolitik vedrørende integration og flygtninge.
Jeg har også noteret mig, at der står hele seks sider om det i det nye regeringsgrundlag.
Der vil jeg da gerne stille et par spørgsmål til fru Marianne Jelved, for det, vi kan se frem til, er jo nogle utrolig store lempelser, som gør, at det vil blive meget mere attraktivt at komme til Danmark som asylansøger.
Det vil også blive mere attraktivt og nemmere at få familiesammenføring, og det vil også i det hele taget blive meget lettere at få dansk statsborgerskab.
Det hele er så krydret med de her 24 forskellige initiativer.
Der vil jeg gerne spørge fru Marianne Jelved: Hvad så om 5 år f.eks.?
Hvis vi kan se, at der har været en rigtig stor stigning i antallet af asylansøgere til Danmark, og der har været en rigtig stor stigning i antallet af familiesammenføringer, så vi kommer tilbage til og op på de store antal, som vi så under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som også fru Marianne Jelved var en del af tilbage i tiden frem til 2001, vil man så fra radikal side være med til at kigge på sagen og lave nogle stramninger til den tid, eller vil man bare bevidstløst gennemføre de her løsslupne ideer, som vi kan se i det her regeringsgrundlag?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg synes virkelig, hr. Thulesen Dahl taler ned til vælgerne.
Som om godt 3 millioner danskere, som har været ude at stemme, ikke er i stand til at forstå, hvad der bliver sagt, når politikere taler.
De ved godt, at i Danmark deler man sig efter anskuelser.
Partierne har forskellige prioriteringer, forskellige værdier, forskellige perspektiver for deres politik.
De ved også godt, at i Danmark samarbejder vi, laver kompromiser og finder løsninger sammen, og de ved også godt, at de partier, der har lovet at arbejde for nogle ting, også vil gøre det i en regeringssammenhæng.
Jeg har ikke stået her og sagt, at der ikke kommer løsninger på de ting, sådan som hr. Thulesen Dahl kritiserer mig for at have gjort.
Hr. Kristian Thulesen Dahl beskriver et billede, som ikke er sandt.
Vælgerne ved godt, hvad det vil sige at være politiker.
Vælgerne har stemt for reformpolitik, og de har stemt for, at kontraktpolitikken skal væk.
Og jeg noterer endnu en ros til hr. Lars Løkke Rasmussen – og så skal jeg nok stoppe – for hr. Lars Løkke Rasmussen var den første fra højrefløjen, der sagde, at kontraktpolitikken er gammeldags politik.
Det duer under visse omstændigheder, når man klart har 90 mandater eller mere, og når det er en lige ud ad landevejen-situation.
Det går ikke i krisetider og slet ikke, når man skal samarbejde på tværs.
Så er det en helt anden form; så skal vi tilbage til det rigtige folkestyre, hvor vi laver kludetæppeforlig osv., som hr. Thulesen Dahl og jeg er eksperter i.
Så velkommen om bordet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Jeg forstår mere og mere hr. Simon Emil Ammitzbølls bekymring i forhold til regeringsgrundlagets detaljeringsgrad, når man nu hører fru Marianne Jelved tale om alle de løfter, der er givet, som var meget konkrete, meget detaljerede, som skabte store forventninger hos store befolkningsgrupper, og som gjorde, at helt konkrete mennesker, almindelige mennesker af kød og blod, virkelige mennesker, flyttede deres stemme fra nogle partier til nogle andre, fordi der så ville blive tale om guld og grønne skove, så ville man økonomisk få det meget bedre end under den tidligere regering.
Man siger om alle de løfter, som ikke fremgår af regeringsgrundlaget: De kommer, I skal bare vente, de kommer bare senere – med nogle forudsætninger om, at det vil ske, når pengene er der osv.; vi ved ikke lige hvornår, men vi må se på det hen ad vejen.
Jeg konstaterer bare, at den grundlovskommission, som fru Marianne Jelved er tilhænger af, og som også er en del af regeringsgrundlaget, bliver man mere og mere optaget af, for hvad er det for et demokrati, fru Marianne Jelved er i gang med at skabe her i Danmark?
Risikerer man ikke at skabe en tillidskløft mellem på den ene side befolkningen, der har stemt i en bestemt forventning om, hvad man får, og på den anden side politikerne, der ikke indfrier selv de mest klare løfter, de har givet befolkningen?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Vi i Det Radikale Venstre kritiserede stærkt og skarpt VKO's, jeg havde nær sagt sammenrotning mod de små i samfundet via genopretningspakken og de besparelser, der var dér.
Derfor har vi også i sinde at fjerne dem.
Bare rolig – det kommer.
Det, vi ville have gjort, hvis vi havde siddet på magten på det tidspunkt og havde stået med de problemer, der var,
var at lave reformer, som skaffede forbedringer i strukturen, og som skabte et økonomisk råderum, som gjorde, at vi ikke havde behøvet at spare på den måde.
Jeg vil gerne anerkende, at den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, faktisk gjorde noget, der var rigtig klogt, og tog fat på reformerne, men det skete først på det tidspunkt.
Bortset fra velfærdsforliget i 2006 har vi haft en periode fra 2001, eller lad os sige fra 2002, og frem til vi fik en ny statsminister fra Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen, uden egentlige reformer, der kunne have forbedret og kunne have været rettidig omhu, så vi ikke havde fået en boligboble, som gjorde det endnu værre, end det havde behøvet at være.
Men jeg anerkender, at den foregående statsminister faktisk tog fat i noget af det rigtige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Jeg bliver bare nødt til at sige til fru Marianne Jelved, at grunden til, at vi lavede genopretningspakken, jo sådan set var, at kassen var tom.
Det var, fordi det var nødvendigt at tage nogle upopulære økonomiske beslutninger for at genoprette Danmarks økonomi efter finanskrisen.
Derfor har fru Tina Nedergaard jo fuldstændig ret i, at det da ikke kan komme som en overraskelse fra den 15. til den 16. september.
Der var alle de løfter, man kom med til efterskolefolket, om, at den ekstra brugerbetaling, den egenbetaling, der skulle være, skulle sløjfes.
Angående børnechecken vil jeg nævne den familie, der var i tv forleden, med ti børn, tror jeg det var, der sagde, at for første gang havde de nu stemt rødt, for så fik de jo de her rare kroner, som regeringen og Dansk Folkeparti havde afblæst, fordi der ikke var så mange penge i kassen længere.
Nu ville de så få de penge igen.
I uddannelsessektoren tænkte man: Aj, hvor er det godt; vi stemmer på den her nye regering, for vi har fået løfte om, at så bliver de der ubehagelige besparelser taget af bordet.
Hvordan kunne det komme som en overraskelse for fru Marianne Jelved natten mellem den 15. og den 16. september?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Det tager lidt tid.
Det kræver en finanslov, det kræver lovgivning, og det kræver prioritering.
Det, vi har lovet, skal nok gradvist komme.
Det er fuldstændig sikkert.
Det gælder også fjernelse af fattigdomsydelser.
Vi vil ikke have dem.
Vi investerer i uddannelse og forskning, og det fremgår også af regeringsgrundlaget.
Det skaffer vi penge til, bare rolig.
Og jeg glæder mig til, at fru Tina Nedergaard er med i den store, brede kreds, der gør de her velgerninger for at få et bedre Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2011-10-06:
Jeg fulgte jo debatten om genopretningspakken meget tæt på uddannelsesområdet, må man sige.
Jeg havde gentagne gange også den fornøjelse at besvare spørgsmål om, hvorfor VK-regeringen i sin tid valgte at skære ned på uddannelse.
Derfor kommer det jo bag på mig og sikkert også bag på en stribe af Det Radikale Venstres vælgere, at netop det løfte om at rulle det tilbage, som samtlige partier i røde blok var fuldkommen enige om helt frem til 15. september, ikke holdes.
Vi har også personligt deltaget i debatter, hvor vi har drøftet det, og hvor det også blev fastholdt, at de nedskæringer på uddannelsesområdet skulle rulles tilbage.
Nu her ganske kort tid efter valget – om end vi har ventet nogen tid – må vi konstatere, at det, man lovede i valgkampen omkring genopretningspakken, og som skabte glæde i uddannelsessektoren, og som også givetvis har bragt vælgere fra blå blok til rød blok, nemlig at man ville fjerne de besparelser, altså ikke bliver indfriet. Jeg vil gerne sige til fru Marianne Jelved, at man skylder en bedre forklaring, end at der ikke er penge i kassen, for det havde regeringen jo sådan set fortalt forud for valget, under valgkampen og også på selve valgdagen, så det kan ikke komme bag på en så garvet politiker som fru Marianne Jelved, at den udfordring lå der.
Jeg synes ikke, at det var ærligt, at man ikke gjorde det klart under valgkampen, at også tilbagerulningen af genopretningspakken kunne komme i spil.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg vil godt understrege endnu en gang, at der ikke er tale om brudte løfter.
Der er tale om, at der, når der kommer en ny regering, der sætter sig ved bordet og skal se på, hvordan det står til her i Danmark, i den sammenhæng på forskellig vis er en hjælp, som man ellers ikke får.
Vi må bare konstatere, at der ikke er kroner i kassen eller mulighed for at skaffe dem over night til at løfte den opgave at kompensere for genopretningspakken ved f.eks. at annullere de besparelser, der er foretaget på uddannelses- og forskningsområdet, sådan som jeg har været talsmand for at vi skulle, altså annullere dem, for det kræver, at vi har gennemført nogle reformer, før vi kan gøre det.
Det kræver desuden, at vi prioriterer i finansloven.
Vi skal jo nu snarest lave en ny finanslov, og der er det klart, at der vil en ny regering gradvist prioritere at få de ønsker igennem, som vi på forskellig vis i valgkampen har givet udtryk for er vores målsætninger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-06:
Jeg takker for svaret, men jeg synes jo egentlig ikke, at det, som jeg prøvede at illustrere, behøver at være et skræmmebillede.
Jeg tog udgangspunkt i de seks sider, hvor det står nøje beskrevet i det her meget omfattende regeringsgrundlag, som den nye regering jo altså har brugt hele dagen på at prale om.
Så synes jeg også, man må have lov til at få en forklaring på det.
For det er jo ikke et skræmmebillede at sige, at vi faktisk tilbage i 2001 og årene før det under Nyrupregeringen og andre regeringer havde en indvandrings- og integrationspolitik i Danmark, som sejlede fuldstændig, og som medførte flere og flere asylansøgere og flere og flere, som også fik dansk statsborgerskab og de sociale rettigheder, som det fører med sig.
Det har kostet rigtig, rigtig mange penge for det danske samfund og gør det stadig væk.
Derfor synes jeg jo også, det er helt fair, at man stiller spørgsmålet til et af medlemmerne af de nye regeringspartier, som holder en ordførertale her – fru Marianne Jelved, Radikale Venstre – om, hvad der sker, hvis vi kommer tilbage til de tider, hvor der var en uhæmmet adgang for flygtninge og indvandrere til Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Der har aldrig nogen sinde været en uhæmmet tilgang for asylansøgere til Danmark – aldrig nogen sinde!
Aldrig nogen sinde har der været det.
At sige den slags ting kræver dokumentation af en helt anden karakter, når man står i Folketingssalen og siger den slags ting.
Hvis man går ind på UNHCR's hjemmeside, kan man se, at Danmark modtog lige godt 2 pct. af alle asylansøgere til EU i gennemsnit i 1990'erne.
Det er ikke en totalt uhæmmet tilstrømning til Danmark.
Der var borgerkrig 1.000 km her fra vores grænse i Europa.
Alle lande i Europa modtog flygtninge.
Der kom flygtninge fra Afghanistan og Iran og Irak osv.
Den strøm af flygtninge er dæmpet, heldigvis for det.
Og vi har stadig væk ikke ændret på asylreglerne her i regeringsgrundlaget og har ikke i sinde at gøre det.
Men vi har i sinde at behandle de mennesker, der kommer her, og som får asyl, på en ordentlig måde.
Vi har i sinde at skabe en anden balance, der gør, at der sker en bedre integration og der bliver bedre sikkerhed for, at borgernes rettigheder respekteres.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg har sagt tidligere i dag her fra talerstolen, nemlig at det ikke er ambitionen, at det ikke er målsætningen.
Tværtimod handler det om at lave en skatteomlægning, som ikke hæver skattetrykket – alt andet lige.
Så vil jeg godt understrege, at man jo kan komme i situationer som – jeg har nævnt det før i dag – Poul Schlüter som statsminister, der fik lavet en skattereform, der reducerede rentefradragsværdien fra nogle og halvfjerds procent til 50 pct., hvilket jo i sig selv er en skattestigning.
Noget af det, Poul Schlüter gjorde, var jo at skabe en bedre balance mellem udgifter og indtægter.
Jeg nævner det kun, fordi man kan komme i situationer, som man ikke kan forudse.
Men det er ikke planen, og det der med at stille sig op og bede om garantier for det ene og det andet og det tredje synes jeg godt nok hører fortiden til.
I stedet for bør vi snakke sammen om, hvad det er, der skal til, og hvad vi kan gå sammen om at få løst af problemer, og hvis Liberal Alliance er vågne, og det er de jo, så holder de sig til, så de kan få indflydelse på den skattereform, der skal laves.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-06:
Det vil så sige, at de, der har penge nok, godt må lave flødeskumskager i stedet for kager med gulerødder, kan jeg forstå.
Så det er jo virkelig social slagside, der vil noget, må jeg sige til fru Marianne Jelved.
Jeg havde glædet mig til, at den slags røde udskejelser havde fået et drag med håndtasken, men det sker jo ikke, og derfor bliver jeg sådan set lidt bekymret, når der tidligere blev spurgt til den der påtænkte skattereform, som også står i regeringsgrundlaget.
Nu er det jo en kendt historie, at når en socialdemokratisk ledet regering taler om enten skatteomlægninger eller skattereformer, så ender det som regel med skattestigninger.
Så har fru Marianne Jelved tidligere nævnt, at hun vil vogte over det.
Hvis fru Marianne Jelved også vogter over de der 5 mia. kr., så bliver jeg noget utryg nu, med hensyn til hvad den vogten fører til.
Det er ganske overraskende, at man forsvarer det, men hvad med en skattereform?
Kan vi få et klart svar på det i dag?
Det ville være godt at vide.
Jeg ved godt, at vi skulle vente til foråret, fordi regeringen skal have god starttid, men kan vi få svaret i dag?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Så må jeg sige, at det er et selskab, som jeg har været i rigtig, rigtig mange gange i mit liv, med stor fornøjelse og med store resultater.
Så vil jeg om afgifterne lige sige, at vi i Det Radikale Venstre faktisk er tilhængere af afgifter som en adfærdsregulerende foranstaltning.
Når jeg tænker på den historie med børnefødselsdagen, som hr. Simon Emil Ammitzbøll kom med tidligere til en anden ordfører, må jeg sige, at meningen jo er, at de ved de børnefødselsdage ikke skal servere lagkage med flødeskum på.
De skal lave gulerodskager.
Jamen det skal de.
Det er sådan set det, der er meningen.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-06:
Valgkampen er jo forbi, selv om man måske sådan i løbet af i dag kunne blive i tvivl om det.
Regeringen har været oppe i højderne, og vi har været vidne til et vældigt drama, der tog et stykke tid.
Det drama endte jo så med en knusende radikal sejr, hvis man nu skal tro pressen, og det er sikkert rigtigt nok, og derfor kan jeg ikke lade være med at vende tilbage til det, som nogle har spurgt til, nemlig hvordan det kan være, at fru Marianne Jelved med den der knusende radikale sejr egentlig kan synes, at det er godt og rigtigt, at en sådan sejr boner ud med en skatte- og afgiftsstigning på de omtalte 5 mia. kr. Og svaret fra før var jo ikke rigtigt.
Der står faktisk ganske konkret på side 10, at der er en række fødevarer, der skal afgiftsbelægges.
Det bliver altså dyrere for ganske almindelige danskere, og jeg undrer mig meget.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Hvis jeg skal tage ansvar for noget, så synes jeg, det ville være meget ubehageligt, hvis jeg skulle ændre skattesystemet her i løbet af nogle måneder og så lave et helt nyt reformarbejde til foråret.
Det er ikke logisk, det er jo ikke en måde at behandle borgerne på, hvis man gør det på den måde.
Vi er altså nødt til at tænke os om og se tingene i sammenhæng og som en helhed.
Jeg står her på talerstolen og siger, at de fattigdomsydelser bliver afskaffet, og at vi får en skattereform, der sænker skatten på arbejde markant, og som har en social balance.
Det arbejder vi på.