runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Som jeg erindrer det, skal vi ret langt tilbage for at finde eksempler på, at man med fuldt overlæg har flyttet opgaver for at være med til også at understøtte en decentral udvikling i Danmark.
Mit yndlingseksempel plejer at være placeringena af det, der før hed Hærens Materielkommando i Hjørring.
Det var faktisk en rigtig stor succes.
Det er desværre også blevet rullet tilbage under det tidligere flertal.
Per Clausen (EL), 2012-12-11:
Så vil jeg godt spørge hr. Orla Hav om en ting mere.
Har han sådan inden for nyere tid været med til – eller rettere sagt set på – at der er blevet indgået aftaler i Folketinget, hvor man helt entydigt har flyttet arbejdspladser fra hovedstaden og ud i provinsen, som man gør i forbindelse med det, der sker med statsforvaltningerne.
For det er jo faktisk ret enestående.
Det er desværre ikke enestående, at der skæres ned på antallet af offentligt ansatte.
Men det er enestående, at man, samtidig med at man gør det, faktisk formår at etablere rigtig mange nye arbejdspladser, ikke kun i Nordjylland, men også i andre dele af provinsen.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Når man graver godt ned i sagen, tror jeg faktisk, at man kan se, at den her sag ikke har særlig meget med et underskud på statsbudgettet at gøre.
Det er jo en naturlig konsekvens af, at der også blev foretaget en forenkling og en liberalisering af landbrugslovgivningen tilbage i VK-regeringens tid.
Derfor har jeg også indledt min ordførertale med at sige, at det er helt naturligt at rationalisere og effektivisere og samle nogle af tingene.
Man skal forholde sig til det og ikke en masse udenomssnak og alt muligt andet.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Det var i hvert fald svar nok til, at det var lig med et stort rundt nul, altså at der ikke er kommet nogen lovforslag.
Når man ser det beslutningsforslag, som kommer fra Dansk Folkeparti, ville jeg umiddelbart tænke, at det var noget, som lige passede som fod i hose til ministeren.
Altså, ministeren har jo været meget optaget af netop sådan en kortlægning, og det kan jeg forstå at Socialdemokraterne også har været, altså af kortlægningen af landdistrikterne, og hvilke indsatser der skal være.
Og det her er jo en del, som kunne spille rigtig positivt ind i forhold til en sådan kortlægning, altså at man får nedsat en arbejdsgruppe – andet opfatter jeg i hvert fald ikke at det her beslutningsforslag vedrører – som får kigget på, om der er nogle statslige arbejdspladser, som eventuelt kunne udflyttes.
Jeg tænker bare, at det jo ikke er noget, som er sådan meget sprængfarligt, eller noget, man sådan kan politisere over i mange dage.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Allerførst vil jeg gerne sige tak for kvitteringen; det er jeg selvfølgelig glad for.
Det, det handler om, er jo, at landdistriktspolitik omfatter meget mere end det, der varetages af et landdistriktsministerium.
Det indgår jo under en masse ressortområder, og derfor har vi også en masse gode lovforslag under de andre ressortområder netop vedrørende landdistrikterne, og det er vel svar nok.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Det vil jeg egentlig gerne kvittere for, det er rigtig dejligt.
Ordføreren siger så også, at regeringen har fokus på yderområderne, men alt andet lige håber og tror jeg da, at vi kan blive enige om, at når man laver politik, så gør man det jo gennem fremsættelse af lovforslag.
Så skal jeg bare have ordføreren til at bekræfte, at det er rigtigt, at der endnu ikke er fremsat et eneste lovforslag inden for landdistriktsministerens område.
Det er der inden for boligministerens område, som jo varetages af samme minister, men ikke på området for landdistrikter.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Nu er det lige præcis sådan, at vi, siden vi har fået regeringsmagten, har vurderet det, hver gang der skal flyttes arbejdspladser ud, og det har vi også gjort med positiv virkning.
Faktisk var det jo sådan, at vi blev pålagt 5 procents besparelser, lige inden den forrige regering gik af, og det betød altså, at der skulle flyttes rigtig mange arbejdspladser.
Der flyttede man eller nedlagde man 85 pct. i Københavnsområdet og kun 15 pct. ude i landdistrikterne.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen det var jo et meget interessant svar, for ordføreren siger nu, at man faktisk ikke har tid til at vente på en arbejdsgruppe, at man vil træffe beslutning med det samme.
Sådan må det jo næsten være, for ordføreren svarer, at man træffer beslutninger løbende, og at det med en arbejdsgruppe til at undersøge tingene ikke er nødvendigt, eller hvordan jeg nu skal forstå det.
Så må jeg sådan set bare spørge: Hvilke statslige arbejdspladser er det så at den socialdemokratiske ordfører er klar til at flytte ud fra København nu?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Der er overhovedet ikke nogen som helst tvivl om, at vi rigtig, rigtig gerne vil have statslige arbejdspladser ud i landdistrikterne.
Det her går ud på, om man skal have en arbejdsgruppe til at vurdere det, og det synes vi ikke er nogen god idé.
Vi synes, som jeg siger i talen, at vi træffer beslutninger løbende og vurderer i den sammenhæng, hvor det er mest relevant, og hvor det passer bedst til opgaverne.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Den socialdemokratiske ordfører slutter sin tale med at afvise forslaget.
Så vil jeg spørge meget enkelt: Mener den socialdemokratiske ordfører stadig det samme, som man gik til valg på, og som ordføreren også selv gik til valg på i sit område, nemlig at man skal gøre noget for at styrke landdistrikterne og yderområderne?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Først og fremmest er jeg rigtig glad for, at vi igen i dag får mulighed for at diskutere vækst og arbejdspladser i vore landdistrikter.
For der er ingen tvivl om, at vi Socialdemokrater er meget optaget af, hvordan vi skaber fremgang i hele landet, og vi vil aktivt arbejde for et Danmark i bedre balance.
Vore landdistrikter, yderområder og øer har mange særlige kvaliteter.
Personligt møder jeg rigtig mange ildsjæle og hører mange solstrålehistorier, når jeg kommer ud som ordfører.
Ofte har de gode historier rødder i, at man har sat fokus på de potentialer, der er i lokalmiljøet, hvor man med de rigtige rammevilkår har formået enten at øge eller bibeholde antallet af arbejdspladser eller på anden måde skabe fremgang.
Med etableringen af et nyt landdistriktsministerium har disse ildsjæle nu en entydig adgang til regeringen i forhold til landdistrikterne.
For første gang har et ministerium sat lup på yderområderne og de udfordringer, der måtte være.
Det er derfor tvingende nødvendigt, at vi hele tiden tænker i nye veje for at få varige arbejdspladser, vækst og udvikling.
Man må gøre sig klart, at erhvervsstrukturen generelt i landdistrikterne og yderområderne vil blive udfordret, og netop derfor er det afgørende, at vi også er meget opmærksomme på vores statslige arbejdspladser.
Vi ved, hvor vigtigt det kan være for et lokalområde, men samtidig mener vi ikke, at det er hele svaret på landdistrikternes udfordringer.
Fra første dag i regering har vi taget en lang række initiativer, som har haft til formål at sætte gang i hjulene, også i landdistrikterne.
Det er initiativer, som i bund og grund handler om arbejdspladser og et Danmark, der hænger sammen.
Det siger jeg bare for at nævne nogle af de få ting, som kommer landdistrikterne til gode, og som ikke helt har haft opbakning fra de borgerlige.
Vi tror, at væksten skal skabes – ikke ventes på.
Og jeg kan kun være glad for, at Dansk Folkeparti nu gerne vil være med til at sætte gang i landdistrikterne.
Samtidig kan det jo undre, at Dansk Folkeparti ikke brugte mere energi i de 10 år, VK var ved magten, for her var Dansk Folkeparti nemlig mere for centralisering og imod forslag fra oppositionen, som skulle sikre flere arbejdspladser i vore landdistrikter Med hensyn til det konkrete forslag om en arbejdsgruppe mener vi fra socialdemokratisk side ikke, at det er vejen frem.
Vi tror, at beslutninger, som skal træffes, skal træffes løbende og vurderes i en sammenhæng, hvor det er relevant, og hvor det passer bedst til opgaven, ligesom vi allerede gør det i dag.
Socialdemokraterne støtter derfor ikke det konkrete forslag, men hilser debatten om vore landdistrikter velkommen.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Også i anden runde synes jeg at det er meget sjovt, at hr. Eigil Andersen selv både stiller spørgsmålet og giver svaret, men det bliver det stadig væk ikke mere rigtigt af.
Nulvækst er at bevare samme niveau.
At man så i SF gerne vil underholde med, at det, tror man, teoretisk set har alle mulige afledte negative virkninger, fordi det passer ind i argumentationen, må stå for hr. Eigil Andersens egen regning.
Når vi har markeret, at vi går ind for nulvækst, er det jo netop med afsæt i, at vi har verdens største offentlige sektor, og at vi har brug for at få skabt en større samfundskage, netop for at vi alle sammen kan få, om jeg så må sige, en større kage at fordele imellem os.
På en eller anden måde skal vi jo have skabt noget mere vækst og nogle flere arbejdspladser.
Der har det også – det husker jeg da – fra SF's side været markeret meget tydeligt endda, at vi skulle have gjort noget for landdistrikterne og yderområderne.
Det ønsker man så bare ikke nu.
Det kan vi jo så tage til efterretning.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Så spiller det da en kæmpe rolle, at Venstre som noget nyt nu går ind for nulvækst.
Det vil resultere i, at kommunerne skal fjerne et stort antal stillinger i de kommende år, og at staten skal fjerne et stort antal stillinger.
Det forbavser mig meget, at det åbenbart er sådan, at Venstre afviser, at nulvækst vil føre til nedlæggelse af offentlige job.
Det tror jeg da er en nyhed for mange i givet fald.
Der skal tværtimod skæres ned.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Det er en meget sjov og interessant debat, når hr. Eigil Andersen selv både stiller spørgsmålet og giver svarene.
Det kunne umiddelbart gøre det nemmere for mig, som skal svare.
Men det betyder jo ikke, at de svar, som hr. Eigil Andersen har givet sig selv, er rigtige, for det er de ikke.
Hr. Eigil Andersen forsøger ligesom at fordreje tingene med den fejlfortolkning, at nulvækst skulle give en masse reduktioner og beskæringer, men det kan jeg bare fuldstændig afvise.
Det er en ny skræmmekampagne.
Det, der jo er sigtet med nulvæksten, er lige præcis, at man så at sige holder samme niveau og inden for den ramme får udviklet tingene, og hvad angår den her sag, får stillet spørgsmålet: Hvordan kan vi skabe noget meraktivitet, f.eks. ved at flytte nogle statslige arbejdspladser?
Det var det, der skulle undersøges.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Mange tak for det.
Det, der bl.a. er problemet med Venstres nulvækst, er, at den linje vil medføre tab af arbejdspladser i kommunerne og tab af statslige arbejdspladser.
Hvorfor vil det gå sådan?
Det vil det, for ordføreren har ikke ret i, at nulvækst betyder uændret aktivitetsniveau.
Det betyder uændret udgiftsniveau, og det betyder, at man bliver nødt til at fjerne stillinger i den offentlige sektor.
Finansministeriet, som ordførerens parti jo plejer at tillægge stor sandhedsværdi, har beregnet, at der vil forsvinde 48.000 offentlige stillinger med Venstres nulvækstplan.
De vil være væk i 2020.
Hvad er ordførerens kommentar til, at der skal fjernes 48.000 offentlige stillinger både i kommunerne og i staten?
Hvad er ordførerens kommentar til det i forhold til det med landdistrikterne?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen jeg forholder mig til det her gode forslag, som er kommet fra Dansk Folkeparti.
De beder om, at man kunne få lavet en arbejdsgruppe, og det kræver selvfølgelig et flertal.
Nu kommer ordføreren for Dansk Folkeparti op lidt senere, og så kan han selv præcisere det, men som jeg har forstået det, handler det netop om at begynde at give svar på nogle af de ting, som Enhedslisten her efterspørger, sådan at vi kunne få et ordentligt beslutningsgrundlag at tage stilling på.
Så når det også er et spørgsmål fra Enhedslisten, synes jeg da bare, at man skulle støtte det, så vi kan se at komme i gang, få en arbejdsgruppe nedsat og så give nogle svar på det, der bliver spurgt om, sådan at vi også kan få redegjort for fordele, ulemper, økonomi osv.
Og så skal vi kigge på bundlinjen og se på, hvordan det her kan medvirke til at skabe meraktivitet og flere arbejdspladser, vækst og beskæftigelse, i landområderne og yderkommunerne.
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Altså, viel Geschrei und wenig Wolle kommer vi ingen vegne med, så derfor må Venstre blive meget mere konkret i det her, før Venstre bliver interessant i den her sammenhæng.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Nu er det ikke sådan, at jeg tror, at regeringen på nogen måde har brug for at have en arbejdsgruppe til at kigge sig over skulderen,
jeg tror godt, at de selv kan træffe deres beslutninger.
Det, vi vil, er, at vi, når situationen opstår, vil se efter, om det er økonomisk ansvarligt, om det er hensigtsmæssigt at flytte tingene ud.
Og det kan vi udmærket selv gøre, også når situationen opstår.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Tak for det.
Fru Annette Lind nævner i sin tale mange af de positive ting, altså at vi i yderområderne skal have nogle forhold, der er gode, og at man, hvis det er, at man skal styrke landdistrikterne, så er nødt til at gå nogle nye veje.
Vi kan sågar se, at man i sit eget program, »Aktiv hjælp til yderområderne«, der er fra maj 2010, siger, at man gerne vil placere nogle flere statslige arbejdspladser i yderområderne.
Vi kan også se, at man har oprettet et Ministerium for Landdistrikter – man er godt nok endnu ikke kommet med nogen lovforslag om det – og man siger, at det er det helt rigtige, og at det er det, man vil.
Men når det endelig er, at der kommer et beslutningsforslag, som f.eks. det, der her er kommet fra mit parti, og som er forholdsvis simpelt, og som bare går ud på, at vi skal kunne få et mere kvalificeret grundlag i forhold til at kunne tage nogle beslutninger om, hvilke statslige arbejdspladser der eventuelt kunne være egnede til at blive flyttet ud, eller hvilke arbejdspladser der ikke er egnede til det – for der er helt sikkert også nogle af dem, der ikke er egnede til det – så siger man nej.
Men så er det bare, jeg bliver nysgerrig og gerne ville have at vide: Hvad er det så for nogle tiltag, man skal lave?
Hvordan skal vi så gribe det an?
Når det er, at man ikke vil være med til, at vi her kan få et grundlag, der er mere kvalificeret, men man siger, at man er enig i budskabet, hvilken vej er det så fru Annette Lind vil foreslå at man i stedet for vil gå?
Tak for ordet, formand.
Jeg vil spørge ministeren, om han er klar over, at B 15 og B 17, som vi skal tale om snart, ikke bliver sambehandlet.
Ministeren brugte hele sin taletid på at citere politikere fra Venstre og De Konservative.
Det forslag, vi behandler nu, er altså et forslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man bruger hele sin taletid på det andet forslag, som vi først behandler om lidt.
Det kan selvfølgelig være, at man har byttet talerne rundt, så skal ministeren selvfølgelig være undskyldt.
Noget af det, ministeren sagde, og som jeg gerne vil spørge ind til, er, at han er modstander af tvangsflytning af statslige arbejdspladser.
Mener ministeren ikke, at det, man har gjort med statsforvaltningerne, er tvangsflytning?
Man har flyttet miljøcentrene væk fra byerne, man har flyttet nogle af jordbrugskommissionsmedarbejderne til København.
Det spørgsmål behandlede vi lidt tidligere i dag og stemte igennem.
Det undrer mig lidt, at man ser det som en succeshistorie, at statsforvaltningerne er blevet flyttet, for det her forslag går netop ud på at flytte dem væk fra byerne og bykommunerne og ud til yderkommunerne og landkommunerne.
I statsforvaltningsaftalen flyttede man 86 flere medarbejdere til Aalborg, som også er en bykommune.
Det har altså ikke noget med det her forslag at gøre.
Man afviser det her forslag ved at gøre det stik modsatte.
Det er da en lidt underlig argumentation.
Vil ministeren være med til at kigge på at lave en undersøgelse, som kan give et bredere grundlag for en videre debat om at understøtte land- og yderkommunerne og ikke bykommunerne, som vi gør med statsforvaltningerne?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Det må vi være ærlige at sige.
Jeg tror, at de eksperter findes i hvert enkelt ministerium, og derfor er det relevant, at det er dem, der kører løbet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Hvis man nu forestillede sig, at jeg gik med til, at det er ministeriet, der bestemmer, så vil jeg spørge: Hvad er der så sket?
Som jeg sagde til fru Annette Lind, så kommer der ca. 85 højtuddannede medarbejdere ekstra til Aalborg, på bekostning af at man tager og flytter 30 højtuddannede medarbejdere væk fra Ringkøbing, som så godt nok får 28 lavtlønnede HK'ere den anden vej, og Ribe lukker.
Hvis det er ministeriet, der er kommet med det udspil, så kan man godt se, hvor det ender henne fremadrettet.
Naturstyrelsen har valgt at sige, at miljøcentrene skal lukke, bl.a. i Ringkøbing, jeg mener også, det lukker i Ribe, og Guldborgsund flytter man det også væk fra.
Det er det, der sker, når vi bare lader det være op til ministerierne eller vi bare herindefra bliver ved med at køre den linje, vi altid har kørt.
Det eneste, jeg foreslår i det her beslutningsforslag, er jo, at vi får et bedre og kvalificeret grundlag, for det er rigtigt, som hr. Eigil Andersen siger, at det er svært, det er kompliceret stof.
Ville det ikke være bedre, om vi havde et ordentligt grundlag at beslutte det på og derfor fik nedsat den her arbejdsgruppe, der kunne kigge på de forskellige styrelser og arbejdspladser, for at finde ud af, hvad der giver mening, og hvad der ikke giver mening?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Først til det om højhastighedsdataforbindelser: Når man kigger på det kort, som er det danmarkskort, som er tegnet over de områder, der vil få den her 10-megabit-forbindelse inden 2015, kan man se, at det er mange yderområder.
Så jeg er ikke enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at det ikke spiller nogen rolle.
Med hensyn til det mere principielle om antallet af arbejdspladser og om, hvordan det vil gå med det, så mener jeg, ligesom jeg gjorde tidligere, at det er noget, der vil ligge i enhver ministers baghoved og i ethvert ministeriums embedsmænds baghoveder, at her er et vigtigt aspekt, som man skal være opmærksom på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Tak for ordet.
Jeg er jo it-ordfører, ud over at jeg er ordfører på den her debat, og jeg bed mærke i det, hr. Eigil Andersen nævnte om, at det er vigtigt med hurtige internetforbindelser.
Det er jeg hundrede procent enig i.
Men jeg forstår bare ikke, at man så henviser til den her 800-megahertz-version, som skulle give 10-megabit-bredbånd, faktisk delt bredbånd, fordi det er mobilt bredbånd, og det er altså ikke noget at prale af, hvis det skulle være hurtigt og sikkert internet i yderområderne.
Det er da lidt for tyndt, hvis det skulle være svaret på det hele.
Til det, hr. Eigil Andersen siger om, at det skal være ministerierne, der skal bestemme i hvert enkelt tilfælde, må jeg sige: Jamen så fortsætter vi jo bare det københavneri, som vi har i dag.
28 pct. af alle statslige arbejdspladser ligger i København, og hvis det så er de folk, der er i København, der skal bestemme, hvor de fremtidige arbejdspladser skal ligge, ja, så skal man da ikke være folketingspolitiker for at finde ud af, at vi så måske kommer op på 35 pct. inden længe.
Det er da Folketingets beslutning, hvor de skal ligge.
Hvorfor skal vi så lade det være op til nogen, som i forvejen i stor udstrækning bare går op i københavneri?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Nu har jeg jo så givet eksempler på, at man rent faktisk har flyttet nogle statslige arbejdspladser til et arbejdsløshedsområde.
Jeg glemte i øvrigt at nævne, at der også kommer flere statslige arbejdspladser i forbindelse med omorganiseringen af statsforvaltningerne på Bornholm.
Men det, jeg vil sige, er, at jeg tror, at det vil være klogt, at man lader de enkelte ministerier tage stilling i de konkrete tilfælde.
Hvorfor det?
Det er, fordi der selvfølgelig er en gruppe af statslige arbejdspladser, som kan ligge et hvilket som helst sted i landet.
Det er der.
Men der er jo andre, hvor det også spiller ind, om der er borgere, som skal kunne henvende sig i den pågældende statsforvaltning eller statsinstitution.
I f.eks. det område, jeg selv er valgt, nemlig det østjyske område, kan det jo, hvis der er borgere, der har brug for at henvende sig, ikke være meningen, at de så alle sammen skal rejse til Grenaa eller noget i den stil.
Jeg ønsker Grenaa alt muligt godt, det skal ikke forstås anderledes, men det har jo betydning, at det tilrettelægges på en måde, som også er borgervenlig, og det skal man også huske.
Jeg har jo givet et eksempel i forbindelse med statsforvaltningerne, som så giver 70-75 ekstra job i Nordjylland, som jo er et område, der er ramt af stor arbejdsløshed.
Så er det jo så på grund af den økonomiske situation, som landet står i, beklageligvis sådan, at det er nødvendigt at skære ned visse steder.
Når man så skal skære ned, er det jo meget, meget vigtigt, at man er bevidst om, at det ikke specielt går ud over provinsen, og derfor mener jeg også, at det er meget godt, at det er sådan, at 80-85 pct. af de jobnedlæggelser, der er sket inden for ministeriernes områder, er foregået i København, og kun 15-20 pct. af dem er foregået i provinsen.
Men det er da, som jeg også var inde på, klart, at det selvfølgelig er noget, man altid skal tænke over, når man lægger tingene til rette fra en regerings side, altså hvad man gøre i konkrete situationer for at fremme statslige arbejdspladser, også i provinsen.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Ordføreren fra SF starter sin ordførertale med at sige, at man ser meget positivt på at flytte statslige arbejdspladser ud af København til forskellige områder.
Så vil jeg gøre det meget enkelt og ikke begynde på alle de andre SF-trick med at klistre det ind i statistikker.
SF's ordfører starter selv sin ordførertale med at sige, at man ser meget positivt på at flytte arbejdspladser ud, og nu får ordføreren alle tiders chance – hvordan?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Jeg synes, at for hver eneste arbejdsplads, der kommer væk fra landdistrikterne, er det beklageligt, det må jeg sige, og derfor vil vi også rigtig gerne have, at der kommer statslige arbejdspladser ud i de områder, men vi må vurdere, hvor de passer bedst.
Det er sådan, at vi er blevet pålagt den her 5-procents-besparelse i staten, og der er der altså nedlagt 85 pct. i København og 15 pct. i landdistrikterne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Det var da positivt at høre, i den forstand at det faktisk lige præcis er det, det næste beslutningsforslag, B 17, handler om, så det går jeg jo så ud fra, at regeringspartierne kan stemme for, for det er trods alt også et skridt i den rigtige retning.
Fru Annette Lind siger, at man for hvert enkelt tilfælde vurderer, hvordan det bedst kan gavne landdistrikterne.
Nu er vi begge to valgt i Vestjyllands Storkreds.
Det er 43 statslige arbejdspladser, der ryger, og man vælger i samme omgang at oprette 100 mere i København.
Jeg vil høre fru Annette Lind: Har det gavnet landdistrikterne?
Man vælger at omorganisere statsforvaltningerne, hvor der også ryger et par stykker i Ringkøbing igen, Ribe lukker osv. for at flytte langt størstedelen til Aalborg, som er en bykommune.
Har det gavnet landdistrikterne?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Jamen der er det faktisk noget, som jeg nu allerede har fortalt om et par gange.
Der handler det om, at vi, hver eneste gang der er tale om, at der skal flyttes nogle arbejdspladser, eller at der i et område skal bibeholdes nogle arbejdspladser, så vil kigge på, hvor vi bedst kan gøre det.
Det er sådan, vi gør det i dag, og det vil vi fortsætte med.
Vi behøver ikke have nogen, der kigger os over skulderen.