runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Christian Lund (S), 2008-10-30:
Indledningsvis vil jeg gerne lykønske ministeren med jobbet som minister.
Jeg vil sige med hensyn til det her lovforslag, at vi med glæde skal stemme for dette lovforslag, som vi mener vil sikre en klar ansvarsfordeling i forbindelse med jernbaneoverkørsler.
Vi må jo også konstatere, at det synspunkt deles af folk i samfundet uden for Christiansborg, for der kom ikke nogen bemærkninger til lovforslaget.
Og så må vi gå ud fra, at det er, fordi man synes, at det er udmærket.
Som det vil være ministeren bekendt, er det jo et område, som vi tidligere har drøftet meget.
Vi har bl.a. tidligere stillet en række spørgsmål.
Og jeg må sige, at vi har fået rimelig gode svar fra ministeren.
Derfor er jeg også glad for at se, at ministeren har taget konsekvensen og er kommet med dette lovforslag.
Vi ved jo, at der har været en række meget beklagelige ulykker ved jernbaneoverkørsler.
Vi har Dansk Jernbaneforbund, og det er jo kommet med nogle meget klare synspunkter i forbindelse med de ting.
Vi håber virkelig, at ministeren også vil tage hensyn til de synspunkter.
Vi vil ikke sige, at ministeren skal følge dem hundrede procent, men sørg for at tage hensyn, for hvis der er nogen, det virkelig påvirker, er det Dansk Jernbaneforbund.
Det, jeg kom med her, var et velmenende råd til ministeren, det var ikke noget andet.
For det er jo ministeren, der bestemmer, i hvert fald i forbindelse med det her lovforslag.
Og når L 25 bliver vedtaget med både regeringens og vores stemmer - og formentlig også med mange andres stemmer - bliver ansvarsfordelingen klar, og tilsvarende bliver ansvaret for tilsynet klart.
Der er ingen tvivl om, at med den ansvarsfordeling ligger ansvaret for begge dele reelt hos én person, nemlig hos ministeren.
Det vil sige, at vi nu har fået en klar ansvarsfordeling og en, vi kan kigge på, hvis ikke det virker, og den ene person er ministeren.
Vi vil ikke forklare ministeren, hvordan ministeren skal gøre det - det skal vi heller ikke efter loven.
Men vi vil love, at hvis ikke det sker, vil vi komme efter ministeren.
Ministeren har ansvaret.
Og som jeg sagde før, er jeg sikker på, at ministeren vil tage kontakt til Dansk Jernbaneforbund, ellers vil Dansk Jernbaneforbund nok tage kontakt til ministeren.
Så lad mig lige sige noget her, som ikke har med det her lovforslag at gøre.
Når ministeren alligevel taler med Dansk Jernbaneforbund, kunne ministeren måske tale lidt med det om uddannelsen af lokoførere, for der er der også noget, der tyder på, at ministeren går hen og får et sikkerhedsmæssigt ansvar, hvis ikke det også bliver løst.
Vi er glade for, at vi ved, hvem det er, vi skal have fat i, hvis ansvaret ikke bliver løftet: Det er ministeren.
Vi bakker op om forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2008-10-30:
Lovforslaget er som sagt en udmøntning af den politiske aftale fra 2007 mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om fremtidens takstsystemer.
Med forslaget tilstræbes det, at trafikselskaber og jernbaneselskaber i fællesskab skal aftale taksterne og ikke som i dag have forskellige kompetenceområder.
Det er dels for at sikre en harmonisering af takstniveauet og dels for at forberede den proces, der er igangsat med rejsekortet.
Jeg vil ligesom hr. Benny Engelbrecht også lige komme kort ind på høringssvarene.
Det er ikke, fordi jeg skal stå og gentage de samme ting, men jeg mener, det er vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet ser på de kritiske høringssvar, der er kommet, og får belyst, hvad der er hoved og hale i det, således at der ikke bagefter står nogen og føler sig underkompenseret, så man får forstærket den seneste tids debat om pengemangel i trafikselskaberne med neddrosling af aktiviteterne til følge.
Så det er vigtigt, at vi tager de her høringssvar alvorligt.
Så vil jeg lige til sidst sige noget om rejsekortet, som jeg tror vi alle sammen håber vil blive en realitet i nær fremtid.
Der står i forslaget, at der er tilslutning til, at rejsekortet skal være frivilligt for trafikselskaberne, og der er det helt klart DF's holdning - og det håber jeg ministeren vil tage med sig - at det da er fint nok, at det er frivilligt i en overgangsperiode, når vi får rejsekortet, men vi mener også, at det bør være tvungent for at få den fulde effekt af det, således at man ikke bare fortsætter virvaret med forskellige rejsehjemler, men bare på et lidt højere plan.
Med disse bemærkninger støtter Dansk Folkeparti naturligvis forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-10-30:
Forslaget giver god mening for SF, for vi har brug for en ensartethed i takstsystemet i konkrete geografiske områder, men der er en del tekniske problemer i det her forslag, som vi ønsker belyst nærmere, eftersom de danske trafikselskaber har løst opgaven på vidt forskellig vis.
De problemer er vi nødt til at løse, før vi kan være med til endeligt at støtte forslaget.
Jeg ser egentlig også forslaget som en forberedelse til rejsekortet, og der stiller jeg mig lidt undrende over for, hvorfor timingen mellem rejsekortet og denne diskussion ikke er bedre afpasset.
Der er ingen tvivl om, at det mere og mere tyder på, at rejsekortet nærmest er sendt til hjørnespark, og det kan i hvert fald bekymre os, for det vil gøre det meget nemmere for den enkelte forbruger at rejse rundt i Danmark, hvis vi får implementeret rejsekortet.
Derudover er der jo generelt et problem med takstdiskussionen i Danmark.
Vi kan jo se, at den måde, vi efterregulerer taksterne på, f.eks. med hensyn til busselskaberne og den måde, man har givet taksttilskuddet til busselskaberne, betyder, at de i virkeligheden kan efterregulere, 2 år efter de har haft problemet.
Hvis vi nu forholder os til den buskrise, vi står i lige nu, hvor busselskaberne meget klart siger, at de mangler 500 mio. kr. og i virkeligheden har et større underskud, så skal de, hvis de skal indhente det, i 2011 skal have efterreguleret, hvad der svarer til 6,5 pct. af deres udgifter.
Hvis vi lægger det oven i en normal takstforøgelse på lad os bare gætte på 3 pct., for det er deromkring vi har ligget næsten årligt - plus 6,5 pct., hvis vi er flinke, vil det sige, at man vil øge taksterne med 9,5 pct. i 2011.
Det tror jeg ikke busselskaberne vil gøre, og jeg tror egentlig heller ikke, at vi har en interesse i en sådan forøgelse af priserne.
Men det er jo noget af det, der sker med den måde, vi har indrettet takstsystemet på i dag.
Det handler selvfølgelig om lov om trafikselskaber, og det her er bare min lille, stille opfordring til, at trafikministeren på et eller andet tidspunkt også tager hul på, om vi skal diskutere en anden måde at lave taksttilskuddet på generelt.
Altså, det skal ikke decideret være inkluderet i den her lov, men det er noget, vi er nødt til at forholde os til, fordi den nuværende model har vist sig at være meget uhensigtsmæssig, når busselskaberne står i det problem, som vi alle sammen mere eller mindre vil anerkende.
Det er i hvert fald meget tydeligt for de mennesker, der kører med bus rundtomkring i landet, at der er et problem.
Så vi er positive over for det her forslag.
Der er en del tekniske problemer, som vi mener skal løses, og måske bør vi også diskutere den byrdefordeling, som både hr. Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti og hr. Benny Engelbrecht fra Socialdemokratiet kom ind på.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-30:
Lovforslaget her er jo en konsekvens af det takstudvalg, der blev nedsat i kølvandet på kommunalreformen og oprettelsen af de nye trafikselskaber.
Årsagen til, at det var nødvendigt at nedsætte et takstudvalg, var, at der er en stor forskel mellem trafikselskaberne, hvad angår takster, men også hvad angår passagertypedefinitioner og rabatter.
Med dette forslag lægges der nu op til, at trafikselskaber og jernbanevirksomheder i fællesskab skal aftale taksterne i trafikselskabets område.
Samtidig præciseres det, hvem der har initiativpligten til at indgå aftaler om fastsættelse af takster.
Inden for takstområderne bliver det hermed trafikselskaberne, der får initiativpligten, mens det bliver jernbanevirksomhederne, der får initiativpligten for rejser, der overskrider takstområderne.
Med forslaget her pålægger vi også trafikselskaberne at arbejde for mere ensartede takster og mere overskuelige rabatter og andre forhold, der vedrører passagererne.
Det forventer vi Konservative os meget af, da der virkelig er behov for en mere sammenhængende og logisk opbygget kollektiv trafik.
Vi støtter derfor forslaget og regner med, at vi kommer tilbage til hele diskussionen om rejsekort og mere ensartede takster i fremtiden.
Johs. Poulsen (RV), 2008-10-30:
Og der er mange steder, hvor der er plads til forbedringer, og vi bestemt kan gøre det bedre.
Det her er så en slags skridt på den vej, altså, det er en af de trædesten, der skal til for at opnå en større kundevenlighed, og derfor er vi positivt indstillet over for at få det her ført ud i livet.
Vi er af samme opfattelse, som flere ordførere har været inde på, nemlig at der kan være grund til at få belyst nogle af de bemærkninger, vi har fået til lovforslaget, nærmere i udvalgsarbejdet.
Jeg synes bestemt heller ikke, man kan afvise, at der eventuelt kunne bygges yderligere elementer ind, som faktisk kan øge kundevenligheden betragteligt.
Det bør udvalget se nærmere på i udvalgsbehandlingen, og er der lejlighed til, at vi i fællesskab kan finde elementer at bygge på af den karakter, skal vi naturligvis gøre det.
Men sigtet er, at vi her får i hvert fald en trædesten til, at man kan sikre en endnu større kundevenlighed i fremtiden for den kollektive trafik, og det er et vigtigt formål.
Per Clausen (EL), 2008-10-30:
Det her forslag drejer sig om at præcisere takstkompetencen mellem trafik- og jernbaneselskaberne.
Det synes vi er fornuftigt, selv om vi i Enhedslisten godt kan undre os lidt over, at forslaget kommer på et tidspunkt, hvor arbejdet med det elektroniske rejsekort endnu ikke er tilendebragt, og hvor det er lidt uklart, hvornår det kommer.
Men det kan selvfølgelig være, at man kommer med det her forslag, fordi man siger, at det ikke er muligt at vente på det elektroniske rejsekort, som vi jo ellers også synes kunne være en meget stor gevinst for passagererne.
Derfor hilser vi det velkomment, at der nu opstilles en ny fordelingsnøgle, som sigter på at fordele udgifterne bedre på de relevante kommuner.
Vi synes på den anden side, at når vi kigger på den model, som man har valgt, er den meget kompliceret med pendlerbrøker osv., som måske faktisk godt kan gøre det uigennemskueligt og unødigt bureaukratisk at få det her til at fungere.
Men det er klart, at i og med at man har fjernet amterne som det sted, som de her ting kunne blive organiseret igennem, og har lagt det ud i de enkelte kommuner, har man vel skabt en struktur, som i sig selv fører til, at det er vanskeligt at undgå bureaukrati, hvis man skal tilstræbe en eller anden form for retfærdighed.
Vi vil dog godt prøve at se på, om vi ikke kan finde en løsning, som er knap så kompliceret som den, der er fremlagt.
Der er også en anden problemstilling.
I og med at den kollektive trafik også betjener mange andre rejsende end pendlere, er det efter vores opfattelse uheldigt, at fordelingsnøglen baserer sig på pendlernes kommunale tilhørsforhold.
I første omgang de kommunalt drevne færger, men efterhånden udvidet til også at omfatte alle indenlandske færgefarter.
Vi synes også, det er vigtigt at sikre, at de rejsende kan benytte alle rejsehjemler i alle trafik- og jernbaneselskaber.
Vi skal altså ikke have en gentagelse af, at et selskab opsiger en billetaftale, således som det skete, da Arriva opsagde orangesamarbejdet med DSB.
Når der stræbes efter ensartede og gennemsigtige takststrukturer, er det uheldigt, at der f.eks. findes næsten lige så mange former for rabatkort til pensionister og efterlønnere, som der er trafikselskaber.
Der er meget store forskelle på rabatterne.
Det er selvfølgelig nogle beslutninger, som man har truffet lokalt, men vi synes i Enhedslisten, at man burde bestræbe sig på at udbrede en fælles praksis med udgangspunkt i den bedste praksis på området. Holdes der fast i lovforslagets overordnede sigte, nemlig at skabe større ensartethed og gennemsigtighed i takststrukturen, vil Enhedslistens støtte forslaget.
Og så håber vi på, at de knaster, der er blevet peget på under debatten i dag, kan blive løst i det fortsatte udvalgsarbejde.
Anders Samuelsen (LA), 2008-10-30:
At fremme muligheden for et godt og sikkert billetsamarbejde til gavn for brugerne er et ædelt formål, som vi helt oplagt kan støtte fra Liberal Alliances side.
Kim Christiansen (DF), 2008-10-30:
Der har på det seneste været en del debat om sikkerheden ved jernbaneoverskæringer efter et par alvorlige ulykker i de seneste år.
Så det er umiddelbart et lille lovforslag, men ikke desto mindre et meget vigtigt lovforslag, vi behandler her i dag.
Det er utrolig vigtigt, at der er en helt klar fordeling af, hvem der har ansvaret for sikkerheden.
Den sikkerhed og det ansvar bliver nu placeret hos Banedanmark.
Med hensyn til tilsynet, som de øvrige ordførere også har været inde på, bliver placeringen af ansvaret hos Trafikstyrelsen alene, således at det ikke som i dag ligger både i Trafikstyrelsen og i Vejdirektoratet med risiko for divergerende afgørelser.
Endelig er vi helt trygge ved i den her forbindelse - nu er det ikke, fordi vi rutter med bemyndigelser til ministre - at give en bemyndigelse til ministeren om at fastsætte regler omkring sikkerhedsforanstaltninger, tilsyn og klageadgang.
Så kunne jeg lige høre, at hr. Jens Christian Lund også bragte lokoføreruddannelsen ind i debatten, selv om det ikke har ret meget med det her forslag at gøre, og jeg vil da bare lige nævne, at det bl.a. er fagbevægelsen, der har blokeret for en ordentlig lokoføreruddannelse i masser af år, så det skal hr. Jens Christian Lund da lige skrive sig bag øret.
Med disse korte bemærkninger støtter vi naturligvis det her forslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-10-30:
Det betyder reelt, at det bliver Banedanmark, der har ansvaret for jernbaneoverkørsler i fremtiden.
Det er faktisk også næsten det, der reelt er praksis i dag.
Derfor vil det også blive Banedanmarks ansvar at sikre den fornødne inddragelse af vejbestyrelser og vejmyndigheder.
Forslaget betyder, at retstilstanden bringes i overensstemmelse med de gældende EU-regler og også med, hvad der i virkeligheden sker.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-30:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for dette lille lovforslag, da det efter vores mening vil højne sikkerheden ved jernbaneoverkørsler markant.
Ansvaret for at sikre jernbaneoverkørsler bliver nu mere entydigt, i og med at Banedanmark får ansvaret for sikkerheden ved jernbaneoverkørslerne.
Det er med dette forslag Banedanmarks opgave at kontakte og inddrage relevante vejmyndigheder, så man kan få lavet de nødvendige tiltag.
På den måde skulle vi gerne undgå nogle af de uhyggelige ulykker, vi desværre ser fra tid til anden, fordi nogle jernbaneoverskæringer simpelt hen ikke har været sikret ordentligt.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-10-30:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget, som vi synes er et godt forslag.
Vi kunne måske have haft det ønske, at det var kommet for længe siden, for virkeligheden er jo, at der er sket alt for mange tragiske ulykker ved vejoverskæringer ved jernbaner, ulykker, som måske kunne være undgået, hvis man havde haft en mere klar myndighedsfordeling.
Men det skal jo ikke ændre på, at vi er glade for, at der nu er blevet fremsat et forslag, der tager højde for den problematik.
I det hele taget er der fortsat for mange ubevogtede overskæringer, som er af en sådan karakter, at man må sige, at sikkerheden bestemt ikke er god nok, og der er derfor et alt for stort potentiale for, at der kan ske alvorlige ulykker.
Det er jo naturligvis dybt tragisk, når det sker.
Selvfølgelig er det ikke mindst i de tilfælde, vi har set, med dødelig udgang en tragedie for familien, det er en tragedie for lokalsamfundet, det er en tragedie for alle i området.
Men det er også, som andre ordførere har været inde på, meget, meget problematisk for dem, som er førere af togene, lokoførerne, fordi der et eller andet sted sætter sig et spor, som det er meget svært måske nogen sinde at komme af med.
Dertil kommer, at det, at der er mange steder, hvor sikkerheden må vurderes ikke at være god nok, naturligvis også betyder, at man som fører af toget hele tiden et eller andet sted i bevidstheden har siddende, at det her ikke er godt nok.
En af måderne at komme det til livs på er at få en klarere myndighedsstruktur på området og dermed også en klarere ansvarsfordeling, og derfor er vi som sagt rigtig godt tilfredse med, at ministeren nu lægger op til at få en mere klar struktur på området.
Det er jo rigtigt, som hr. Jens Christian Lund var inde på, at det så også giver en klar ansvarsfordeling.
Per Clausen (EL), 2008-10-30:
Der lægges jo med det her forslag op til en klar centralisering og præcisering af ansvaret og beslutningskompetencen.
Det er så et eksempel på, at det undertiden kan være fornuftigt at gennemføre centraliseringer, selv om det jo tit er sådan, at man gennemfører den slags centraliseringer med tilsyneladende rationelle argumenter, som ikke er særlig fornuftige.
Men i det her tilfælde mener jeg sådan set at det er meget fornuftigt, fordi man på den måde får fokus på sikkerheden.
Flere har jo været inde på, at det er meget alvorlige ulykker, som kan ske, hvis ikke man har sikret, at de her jernbaneoverskæringer faktisk er sikret på forsvarlig vis.
Jeg håber så bare, at man også i det videre arbejde vil være opmærksom på, at der jo også er et krav om, at man sikrer, at folk kan komme på tværs af de jernbanespor, der er i Danmark, og at man altså finder løsninger, som er sikkerhedsmæssigt forsvarlige, men som på den anden side ikke fuldstændig adskiller områder, som tidligere har hængt sammen, ved nærmest at lave en Berlinmur ned igennem dem.
Jeg tror, det er vigtigt at opretholde begge de prioriteringer, men det er klart, at sikkerheden i de her sager er så vigtig og så afgørende, at det givetvis er fornuftigt, at man har koncentreret beslutningskompetencen og ansvaret ét sted.
Anders Samuelsen (LA), 2008-10-30:
Vi kan også fra Liberal Alliances side støtte forslaget.
Og som baggrund for det, som vi taler om i dag, ligger der jo en rapport fra en arbejdsgruppe, og der finder vi det klart fornuftigt at følge de anbefalinger, som der er lagt op til fra ministeriets side.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-10-30:
Der er bred politisk enighed om behovet for at gøre den kollektive trafik til et mere attraktivt valg, ikke mindst for pendlerne rundtomkring i landet, og her er det en meget stor fordel for passagererne i den kollektive trafik, at vi i Danmark har opbygget et enkelt system, hvor busbilletten også gælder i toget og omvendt.
Målet er at gøre det enkelt og overskueligt for passagererne at bruge den kollektive transport.
Med det kommende elektroniske rejsekort tager vi endnu et skridt hen imod realiseringen af dette mål.
Den danske billetordning bygger på et aftalesystem mellem trafikselskaberne og togoperatørerne, og den aftale er en forudsætning for det her enestående billetsamarbejde.
Med dette lovforslag præciserer vi de overordnede rammer og principper for takstsamarbejdet; der tages højde for, at trafikselskaberne i sagens natur har den største interesse i de korte rejser, mens togoperatørerne har den største interesse i de længere rejser, herunder med hensyn til indtægter fra billetsalget.
Der er brug for en præcisering af rammerne for dette samarbejde, og det gennemfører vi nu med dette lovforslag, som vi hilser velkommen og støtter.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-30:
Men jeg kan forstå, at der er afsat en pulje penge over en 4-årig periode, at man har udmøntet meget få af de her penge i 2007 og 2008, og at man derfor er forpligtet til at udmønte en væsentlig større del i den sidste del af den 4-årige periode.
Så der er jo rent faktisk afsat midler til det her område, men det lyder, som om det bare bliver skudt ud i fremtiden.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-10-30:
Næ, det forløber fuldstændig som planlagt.
Regeringen har jo altså bl.a. iværksat et meget ambitiøst arbejde inden for rammerne af grøn vækst.
Derfor har vi valgt at sige, at vi nu laver en aftale, der dækker 2009, det er for at sikre, at vi så kan håndtere de udfordringer, vi står over for.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-30:
Hvis det skulle være tilfældet og jeg har overset mærkedagen, vil jeg selvfølgelig gerne ønske tillykke.
Jeg synes bare, at i forhold til den diskussion, vi har lige nu, er det sådan, at landdistrikterne kommer til at betale prisen.
Når der ikke er nogen, der vil fejre en, er det måske i orden, at man fejrer sig selv.
Det er det, regeringen gør, men jeg synes bare ikke, at det skal gå ud over landdistrikterne.
Vi har jo gennem en årrække oplevet, at regeringen har haft det som prioriteret mål, man har endda skrevet det ind i regeringsgrundlaget, at man vil hjemtage fuld finansiering, således at man har mulighed for at få maksimal EU-støtte.
Der er sket et eller andet, og jeg forstår ikke hvorfor.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-10-30:
Det går fuldstændig som planlagt.
Det indgår i finanslovforhandlingerne, hvor vi drøfter, hvad rammen for de landdistriktsmidler, vi måtte hjemtage for 2009, skal være.
Det er jo sådan, at landdistriktsprogrammet løber frem til 2013, og der er så mulighed for at hjemtage inden for den ramme, vi synes er passende over årene, og som sagt indgår det i de nuværende finanslovdrøftelser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-30:
Jeg forstår til fulde formandens bemærkning om, at det er lidt udenfor, men det var jo ministeren selv, der svarede på det forrige spørgsmål om det her, og vi har en generel drøftelse af, hvad det her lovforslag betyder for landdistrikterne.
Jeg synes, at det er i orden, at der gives plads, fordi regeringen jo har haft det til at stå i regeringsgrundlaget, at man vil hjemtage fulde midler.
Det kunne vi vente med at se til finanslovforhandlingerne.
Det her kommer til at koste penge, og hvis man vil stå ved sin politik, kan man lige så godt skrive det ned i stedet for at fifle med det ved at fjerne det.
Det er jo derfor, det er blevet fjernet, nemlig fordi det ikke er sikkert, at man vil hjemtage det hele, selv om der er en teknisk mulighed for, at man kan gøre det.
Jeg synes, at det var mere ærligt at skrive i regeringsgrundlaget: Ja, vi vil hjemtage fuld støtte, så vi kan gøre noget for landdistrikterne.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-10-30:
Jeg aner ærlig talt ikke, hvad hr. Bjarne Laustsen taler om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-10-30:
Venstre støtter lovforslaget.
Den hidtidige praksis har været, at private arkivalier, der blev afleveret til et offentligt arkiv, kunne forblive private, således at de aftaler om tilgængelighed, der blev indgået mellem den afleverende part og det modtagende offentlige arkiv, stod ved magt.
Imidlertid har en ombudsmandsredegørelse i en konkret sag bevirket, at således afleverede private arkivalier kan ændre status til offentlige arkivalier, og de aftaler, som den afleverende parter har indgået med det offentlige arkiv om tilgængelighed, tilsidesættes.
Denne retstilstand er ikke hensigtsmæssigt, da den kan bevirke, at private arkivalier så ikke i fremtiden bliver afleveret.
Mange betydelige oplysninger og meget værdifuld viden vil gå tabt.
Det kan ingen være interesseret i, heller ikke samfundet.
Det er også meget vigtigt, at samfundet viser respekt over for den privatperson eller private forening eller organisation, der indgår aftale med et offentligt arkiv, således at der ikke rokkes ved den tillid, som den private udviser, og den aftale, som den private indgår med det offentlige arkiv.
Det vil Venstre til enhver tid stå vagt om.
Lovforslagets formål om at sikre dette ved at præcisere den hidtidige praksis på området støtter Venstre derfor.