runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Jeg er ikke lige enig med ministeren i det med: bare fordi vi har gjort det altid.
Det er en ordning, der har eksisteret i 4 måneder.
Den har ikke rigtig fået mulighed for at vise, om den fungerer, og hvor godt det fungerer.
Ministeren ønsker så at have nogle AC'er, eller hvad ved jeg, ude på ambassaderne til at gøre arbejdet.
Det er netop i de lande, hvor man ved, at det er særlig vigtigt at have ambassadører, personer, til at bane vej, som har en lidt tung fortid, og det er positivt ment – altså nogle, som har et godt image, og som kan åbne døre.
Jeg kan gennem pressen forstå, at ministeren vurderer, at det er ministeren selv, der skal ud at åbne døre.
Hvordan kan man påstå, at en ordning, som har eksisteret i 4 måneder, er noget, som man altid har gjort?
Og vurderer ministeren, at ministeren selv kan komme ud og åbne lige så mange døre, som de fire ambassadører?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Jeg synes, det er interessant, at ministeren bl.a. siger det her med, at der er en negativ opfattelse i udlandet af Danmark som et lukket land.
Der var problemer, siger ministeren, med det danske image.
Både image og opfattelse har jo noget med smag at gøre, altså noget, som man kan synes hvad man selv vil om – ud fra hvad man lige har læst i avisen, eller hvad man har hørt fra den tyske udenrigsminister, eller hvad man nu har hørt fra en eller anden tilfældig dansk politiker.
Det er sådan noget comme ci comme ca, det er ikke noget, man rigtig ved noget om rent konkret.
Jeg synes jo, man skal tage udgangspunkt i facts i stedet for.
Og der er det jo så, at jeg rent konkret spørger ministeren, når nu ministeren giver udtryk for i Berlingske Tidende, at Danmark har mistet arbejdspladser som følge af den tidligere regerings etablerede grænsebomme: Hvor mange job er det, at ministeren kan dokumentere at Danmark har tabt på baggrund af de her grænsebomme, som ministeren er citeret for at omtale i Berlingske Tidende?
For vi har jo en klar opfattelse af, at Danmark ikke har mistet job på grund af grænsebomme.
Vi har mistet en masse job, men det er på grund af nogle andre kendsgerninger, som vi kan komme mere ind på senere i den her spørgerunde.
Men grundlæggende synes jeg, at ministeren skulle prøve at forklare: Hvad er det for nogle job, vi rent konkret har mistet på grund af nogle grænsebomme?
For jeg har ikke kunnet finde det nogen steder, at vi har mistet nogen job på grund af netop grænsebomme.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Der må vi bare erkende, at under den tidligere regering er Danmark blevet lidt sig selv nok.
Med det image sender vi også et klart signal til investorer i omverdenen om, at vi egentlig ikke har brug for dem.
Når man siger til investorer, at man ikke har brug for dem, er det ikke underligt, at de vælger at kigge andre steder hen.
Og så vil spørgeren spørge – og jeg mener, at det er vigtigt at svare på de spørgsmål, der bliver stillet – hvad det konkrete tal er.
Jeg har ikke noget konkret tal, jeg kan bare notere mig, at når jeg taler med mine kollegaer rundtomkring i Europa – og det har regeringen gjort på adskillige møder, siden vi tiltrådte – så har samtlige lande nævnt det, at vi har afskaffet toldkontrolaftalen, som noget positivt, noget, der gør, at Danmarks brand i verden er godt.
Det har taget skade af grænsekontrolaftalen, det er der bare ingen tvivl om, og det har også haft konsekvenser for, om udenlandske investorer har villet bruge deres penge i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Jeg synes, det er fint, at ministeren prøver at svare på det her meget kildne spørgsmål og bruger ord som brand og image.
Det her er jo ikke noget reklamebureau, altså, det er jo et parlament.
Det er ikke et reklamebureau, hvor man skal fortælle, hvor godt det hele er.
Det er da muligt, at nogle ministre fra andre lande tilkendegiver over for vores nye minister, at det faktisk er godt, at vi har fjernet de her nye toldinitiativer.
Men netop med hensyn til hvorfor job er gået tabt i Danmark, hvorfor vi har mistet de her arbejdspladser i Danmark, er det jo et forkert signal at sende til folk, at man siger: Det er, fordi der skulle sættes nogle grænsebomme op.
Grunden til, at vi har mistet job, er jo eksempelvis, at statslige vejprojekter i Danmark bliver udført af udenlandsk arbejdskraft, hvor udenlandske firmaer har vundet store licitationer i Danmark.
Det er udenlandske firmaer, der graver fibernet ned rundtomkring i danske kommuner.
Det er danske vognmænd, der udflager, hvilket har gjort, at danske chauffører har mistet deres arbejde.
Det er danske fabrikker, der har mistet arbejdspladser på grund af tabt konkurrenceevne.
Og det er håndværkere, der bliver udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft, som er op til to tredjedele billigere, når de skal give et bud.
Det er faktuelle kendsgerninger, som vi kan se, hvis vi spørger de forskellige: Dansk Erhverv, Dansk Industri, Håndværksrådet og alle mulige andre, som er aktører på det her område.
Det er danske job, som vi har tabt ud fra en masse forskellige parametre, men det er jo ikke på grund af en toldkontrol og ikke på grund af en grænsebom, at vi har mistet de her 175.000 job.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Jeg tror, at en af de faktorer, der er god, når det handler om at hive udenlandske investeringer til Danmark, bl.a. er vores kongehus.
Når kongehuset tager rundtomkring i verden – når de f.eks. har været en tur i New York og snakket med udenlandske virksomheder og gjort dem opmærksomme på Danmark – måler vi jo ikke ligefrem bagefter på, hvad det præcis giver i kroner og øre, men vi ved, at det har en positiv effekt.
Vi ved, det har en positiv effekt, at der tales om Danmark på en bestemt måde.
Vi ved, at det, at den lille havfrue var i Kina, og at næsten alle kinesiske børn lærer om H. C. Andersen i folkeskolen, har en positiv effekt for Danmark.
For det gør, at Danmark, som jo er et ganske lille land i den store verden, bliver noget særligt.
Vi kan også blive noget særligt ved negativ omtale, og det er vi blevet i forbindelse med toldkontrolaftalen.
Så vi må sige, at når man vægter, i forhold til hvor man skal lægge investeringer, kigger man altså også på, om landet er attraktivt at bo i.
Hvis man synes, at man næsten fra starten af bliver stemplet som ikke ønsket, er det sværere at tage til det land.
Det kan jeg jo se helt klart, når jeg mødes med dem og diskuterer det her med dem.
Men det er da korrekt, at det skal vi måle på, og vi laver faktisk også en måling på Danmarks omdømme i verden.
Og så glæder jeg mig til at komme tilbage og snakke med spørgeren om det igen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Jeg synes jo, det er fint, at vi har en minister fra Socialistisk Folkeparti, som også kerer sig om kongehuset; det var måske lidt nye toner.
Men hvis nu vi tager udgangspunkt i dagbladet Licitationen, er de kommet med nye tal så sent som den 26. september.
Ifølge deres seneste opgørelser har Danmark inden for det seneste år fået 5.000 nye job.
Men det er vel at mærke udenlandske håndværkere, som har fået job i Danmark.
Altså, antallet af udenlandske ansatte inden for håndværksfag i Danmark er steget med 5.000, og samtidig skønner man, at 1.000 danske håndværkere så til gengæld har mistet deres arbejde.
Det er jo faktuelt, og jeg synes måske, at ministeren – i stedet for at snakke om kongehus, havfruer og alt muligt andet, som er vældig hyggeligt – skulle prøve at tage udgangspunkt i de faktuelle konkurrencemæssige vilkår, de store udfordringer, som vores håndværkere og vores arbejdsgivere faktisk har med, at de bliver udkonkurreret af bl.a. østeuropæisk arbejdskraft.
Det fremmer jo ikke væksten inden for det, som ministeren er minister for.
Det fremmer ikke antallet af eksportordrer, at arbejdskraften i Danmark bliver udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft og alt muligt andet.
Jeg synes jo, at ministeren skulle prøve at tage det med ind i sine overvejelser og så have fokus på de her helt velbegrundede saglige problemstillinger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Jeg gør spørgeren opmærksom på, at jeg er handels- og investeringsminister og ikke beskæftigelsesminister, og reglerne om østeuropæisk arbejdskraft og deres ageren i Danmark hører faktisk under beskæftigelsesministerens ressort.
Men jeg synes, at ordføreren taler lidt uden om selve problemet, netop at vi har mistet 100.000 arbejdspladser de sidste 10 år, og de kommer ikke igen, ved at vi lukker os inde i vores egen lille skal.
Det gør de til gengæld, hvis vi siger: Vi vil gerne resten af verden.
Vi byder faktisk udenlandske investeringer velkommen i Danmark.
Vi kommer ikke til rynke på brynene af, at de taler kinesisk, eller at de taler portugisisk.
Vi siger velkommen til brasilianske og kinesiske virksomheder, der vælger at etablere sig i Danmark, for det skaber arbejdspladser, også på sigt.
Vi ved helt konkret, at når en dansk virksomhed vælger at lukke ned, fordi de lægger arbejdspladserne et andet sted, hvor de mener det er billigere at producere, kan vi lykkes med at fastholde arbejdspladserne, hvis vi bla. siger, at en kinesisk ejer gerne må lægge sin virksomhed i Danmark.
Der synes vi at vi har spændt alt for meget ben.
Det vil vi gerne gøre op med, og det kigger vi helt konkret på.
Her kommer Danmarks omdømme også i spil.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Hvorfor mener ministeren ikke længere, at man skal give eksportambassadørordningen tid til at virke, før man kan evaluere ordningen, når ministeren udtalte netop dette til Berlingske Tidende den 8. oktober 2011?
Tak for det.
Hvorfor mener ministeren ikke længere, at man skal give eksportambassadørordningen tid til at virke, før man kan evaluere ordningen, når ministeren udtalte netop dette til Berlingske Tidende den 8. oktober 2011?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Da jeg tiltrådte som minister, overtog jeg en eksportambassadørordning, som på mange måder var velfungerende.
Efterfølgende og som et led i forberedelsen af den netop fremlagte finanslov blev der gennemført en vurdering af ordningen.
Resultatet af den vurdering er, at konstruktionen med eksportambassadører er for dyr, og at vi i forhold til vækstmarkederne, som er Brasilien, Rusland, Indien, Kina og Sydafrika, kan anvende vores midler bedre.
Mere specifikt blev det klart, at vi vil kunne realisere en bedre og mere effektiv brug af vores ressourcer ved at iværksætte konkrete initiativer på vækstmarkederne.
Her tror jeg, at jeg deler den holdning med Venstre, at vi selvfølgelig skal bruge pengene dér, hvor de bruges bedst.
Det handler i høj grad om kendskab til og tilstedeværelse på de lokale markeder.
De kompetencer har vi på de danske ambassader rundtomkring i verden, og jeg har vurderet det som værende et stærkere kort end udsendelsen af en eksportambassadør.
Ud over besparelsen ved afskaffelsen af eksportambassadørordningen, ca. 18 mio. kr., har regeringen yderligere sat 32 mio. kr. af til indsatsen i BRIKS-landene og de øvrige vækstøkonomier.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Jeg kan ikke lige forestille mig, at det kan være en særlig grundig vurdering, da jeg for det første ikke har hørt om den og for det andet er den foregået ret hurtigt, må man sige.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Vi har et alternativ klar.
Vi arbejder i øjeblikket på udarbejdelse af nogle BRIKS-strategier.
Arbejde går meget snart i gang.
Vi har jo medarbejdere, der sidder og snakker med både kinesiske, brasilianske og indiske virksomheder for ikke alene at finde ud af, hvad der skal til for at hive investeringerne til Danmark, men så sandelig også for at finde ud af, hvad der gør det nemmere at få danske virksomheder ud på de her markeder, og det er ganske komplekst.
Vi har mange forskellige ordninger, som jo har eksisteret et stykke tid.
Dem kigger jeg på med nye briller, men mange af dem fungerer godt, og de får selvfølgelig lov til at fortsætte.
Men vi skal hele tiden turde tage nye briller på.
Bare fordi man har gjort noget altid, er det ikke nødvendigvis det bedste.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-09:
Vil ministeren redegøre for, hvorfor bevillingerne til strategisk forskning reduceres med op til 25 pct. som følge af finanslovforslaget?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-09:
Først og fremmest vil jeg starte med at rose ministeren, fordi hun er en fantastisk god pædagog med hensyn til at forklare Venstres medlemmer af Beskæftigelsesudvalget deres egne tal.
Men bortset fra det vil jeg sige: De seneste par måneder har Arbejdstilsynet besøgt byggepladser, og de har afsløret hundredvis af overtrædelser, men noget af det værste er, at de har fundet frem til, at der er en meget kraftig overrepræsentation af østarbejdere, som bliver udnyttet, og som arbejder i et meget ringe arbejdsmiljø.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre ved det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jeg må sige, at jeg er ret bestyrtet over at have fået indblik i, hvor store problemer det her land har med social dumping.
Jeg har jo selvfølgelig fulgt det, om end på sidelinjen, i en årrække, men det er ret voldsomt, hvor store dele af det danske arbejdsmarked der er under et massivt pres, og vi har desværre også arbejdsgivere, der tillader, at deres medarbejdere konkurrerer nedad.
Det vil sige, at jo hurtigere man løber til jo ringere løn under manglende sikkerhed, jo bedre.
Det er et kæmpemæssigt problem.
Jeg har selv lige været i en offentlig diskussion med en arbejdsgiver, som havde ansvaret for en yngre polsk mand, som faldt ned fra et tag i 6½ m højde, smadrede sin ryg og blev voldsomt handicappet af ulykken, og så siger den pågældende arbejdsgiver: Jamen polakkerne er mere hårdhudede end andre.
Det er vældig provokerende.
Det er ødelæggende for den danske model, for det danske arbejdsmarked, og det er ødelæggende for vores ønske om at sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Så social dumping står højt på min dagsorden og står højt på regeringens dagsorden.
Noget af det, vi har skrevet ind i vores regeringsgrundlag, er at fremme et stærkere og bedre samarbejde mellem myndighederne.
Jeg tror, vi har en udfordring med både at få dansk politi, SKAT og Arbejdstilsynet, som jeg selv er ansvarlig for, til for alvor at arbejde sammen og gøre det med en sådan hastighed, at når dygtige folk fra dansk fagbevægelse afslører eller afdækker, at der er store problemer med arbejdsmiljøet, så kan myndighederne rykke hurtigt ud.
Det står i regeringsgrundlaget, og det er noget af det, vi har tænkt os at indføre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-09:
Jamen bortset fra det er det værste det, man aldrig opdager.
På arbejdsmiljøområdet er der sket det, at Arbejdstilsynet er blevet skåret ned de seneste par år, og det betyder, at når de kommer ud på en arbejdsplads, er det som regel for sent.
Så derfor vil jeg prøve at spørge til lige præcis Arbejdstilsynet.
Hvis de skal ud som kontrolmyndighed, skal de så ikke have nogle flere ressourcer til det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Man kan altid diskutere ressourcer.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at min holdning som beskæftigelsesminister er, at der, hvor Arbejdstilsynet skal bruge flest ressourcer og mest tid, er inden for de sektorer, hvor der er størst risiko for både arbejdsulykker, nedslidning og belastende arbejdsmiljø i det hele taget.
Hvis vi skal lave en gruppe på tværs af de tre myndigheder, som for alvor skal kunne rykke noget ude på den enkelte byggeplads, så vil jeg ikke afvise, at vi på et tidspunkt skal finde penge til, at det myndighedssamarbejde kan blive godt nok.
Men jeg synes samtidig, det er vigtigt at understrege, at vi i forvejen har et arbejdstilsyn med en ret stor kapacitet, og det er i hvert fald mit ønske som beskæftigelsesminister, at jeg, inden jeg beder om flere penge til et område, får mulighed for at få afdækket, om vi bruger pengene godt nok, som vi bruger dem i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-09:
Jo, men man har bare set – også under den tidligere regering – at vi har fået afdækket, at der er masser af arbejdsmiljøproblemer, som aldrig bliver opdaget.
Hvis man spørger forbundet FOA, får man det svar, at de mener, at næsten halvdelen af de overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen, som deres medlemmer er ude for, aldrig bliver opdaget.
Jeg må bare spørge mig selv: Gør myndighederne det så godt nok?
For i virkeligheden har vi jo verdens bedste arbejdsmiljølov.
Den bliver bare aldrig overholdt.
For vi skal have det afdækket, først og fremmest sådan at vi kan få afsløret forholdene, så der ikke kommer nye overtrædelser af arbejdsmiljøloven.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jo, jeg tror godt, at vi kan gøre det mere effektivt, og spørgeren har ret i, at Arbejdstilsynet er en fundamentalt vigtig spiller i forbindelse med at sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Samtidig bliver man jo nødt til at understrege, at det er et ansvar, der påhviler den enkelte arbejdsgiver.
Når jeg har sagt det, er det også vigtigt for mig at understrege, at der på rigtig mange arbejdspladser i Danmark er et godt og sundt arbejdsmiljø.
Der er en god dialog arbejdsgivere og arbejdstagere imellem.
Så er der altså dele af vores erhvervsliv, hvor man ikke prioriterer arbejdsmiljøet højt nok, og i mine øjne er det vigtigt at koncentrere indsatsen dér, hvor risikoen er størst, og det er ikke overraskende bl.a. på nogle af de områder, hvor der også er social dumping.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Tusind tak.
Finansministeriet anslår, at når man afskaffer kontanthjælpsloftet, starthjælpen og 450-timers reglen, vil det betyde, at mellem 2.000 og 3.000 færre vil komme i arbejde.
Det er jo beskæftigelsesministerens opgave at sørge for, at der bliver skabt job i Danmark.
Nu kan man tale om fattigdom – og det er en fejldebat at gå ind i, det har jeg selv prøvet – men hvordan kan ministeren så ud fra et beskæftigelsesmæssigt synspunkt mene, at det er hensigtsmæssigt at afskaffe de her regler?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Når vi diskuterer de sociale ydelser, har regeringen to vigtige målsætninger.
Den ene handler om at bekæmpe fattigdom.
Jeg synes, at fattigdom er et alvorligt problem i Danmark.
Jeg har i en årrække været socialordfører og har kunnet se, hvor alvorlige konsekvenser det kan have for børn, når de år efter år lever med store materielle afsavn.
Antallet af lejere, der bliver smidt ud af deres lejligheder i Danmark, fordi de ikke har råd til at betale deres husleje, har været støt stigende i en årrække.
Det synes jeg er alvorligt.
Derfor har vi en erklæret målsætning om at bekæmpe fattigdom, og derfor afskaffer vi de lave sociale ydelser.
Samtidig med det har vi et erklæret mål om at udvide arbejdsudbuddet, og som det nok er spørgeren bekendt, har jeg selv som beskæftigelsesminister meldt ud, at en af mine væsentligste opgaver bliver at udfordre den præmis, at ca. 750.000 danskere i den erhvervsdygtige alder står uden for arbejdsmarkedet.
Det er klart, at når man afskaffer de lave sociale ydelser, kan det godt i første omgang have en negativ beskæftigelseseffekt, men det her initiativ hverken kan eller skal stå alene.
Som det er spørgeren bekendt, har vi allerede nu fremsat forslag, som vi behandler i regi af satspuljen, for at sikre os, at de, der tidligere har modtaget den lave ydelse, er matchvurderet korrekt, altså om de reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Men der er også behov for en hel reform af kontanthjælpsområdet, så vi på den ene side sikrer, at de kontanthjælpsmodtagere, der er arbejdsmarkedsparate, står til rådighed, og at de unge kommer i uddannelse, og på den anden side sikrer, at vi får lavet en helhedsorienteret og tværfaglig indsats for de kontanthjælpsmodtagere, der har andre problemer end ledighed – og for nogles vedkommende er det en langmodig og omsorgsfuld indsats.
Så det her forslag kan ikke stå alene.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Nu fokuseres der jo meget på de mennesker, som er på de her ydelser, men ikke på de mennesker, som bliver hjulpet over i beskæftigelse, fordi man har lavet de her reformer.
Når undersøgelser viser, at man, når man sammenligner gruppen på starthjælp med gruppen på kontanthjælp, kan se, at 40 pct. flere af dem på starthjælp er kommet i arbejde, så betyder det, at en masse mennesker bliver løftet over i beskæftigelse, får en højere levestandard, bliver selvforsørgende og dermed også får en mulighed for at give deres familier en højere levestandard med, hvad der hører med.
Er det ikke også vigtigt, at man fokuserer på dem?
Jeg går ud fra – og det siger ministeren jo også – at ministeren anerkender, at det her vil betyde, at færre mennesker vil komme i beskæftigelse.
Nu kan vi diskutere fattigdom, og det har jeg så gjort meget de sidste par uger.
Jeg står sådan set ved alt, hvad jeg har sagt, for jeg siger, at når f.eks. en familie på starthjælp med to børn har et rådighedsbeløb på 9.600 kr. om måneden – og det er Socialministeriets egne tal – så ved jeg ikke, om de er fattige.
Det er jo et spørgsmål om, hvad man synes fattigdom er.
Jeg synes ikke, det er fattigdom.
Jeg anerkender, at det er et meget snævert budget, men det beløb kan man altså godt leve for.
Men det er ikke så meget det, jeg vil diskutere.
Det er simpelt hen det her med, om vi ikke også skal fokusere på de mennesker, som er kommet i beskæftigelse på grund af de her reformer.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jo, men der er jo ikke noget som helst, der forhindrer det her Folketing eller os som regering i at sikre, at flere mennesker kommer i beskæftigelse.
Jeg har sammen med den øvrige regering meldt ud, at der er behov for reformer af den aktive beskæftigelsesindsats, af kontanthjælpen, af sygedagpengereglerne, af førtidspensionen og af fleksjobreglerne, og alle de reformer har som formål at flytte folk fra passive overførselsindkomster til arbejde.
For det er afgørende, at mennesker ikke overlades til at leve af passive overførselsindkomster år efter år.
Når jeg er optaget af det, er det bl.a. for at forhindre fattigdom.
Man kan komme med konkrete familieeksempler, og jeg kan også komme med andre eksempler, hvor der er tale om enlige på starthjælp, der har et lavere rådighedsbeløb.
Jeg tror også, at det, der er vigtigt at slå fast, er, at man måske kan håndtere at have et lavt rådighedsbeløb i en periode, men bliver det stationært over mange år, begynder det at have nogle konsekvenser for rigtig, rigtig mange ting.
Det, der må være afgørende, er, at vi med gennemgribende ordentlige reformer får flyttet folk fra passiv overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet.
Jeg har altså et særligt ønske om, at bl.a. de unge på kontanthjælp skal i uddannelse, for det er det bedste frihedsbrev, vi kan give til de unge.
Hvis de får en uddannelse, står de meget, meget stærkere, også på det fremtidige danske arbejdsmarked.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Men der var jo en grund til, at man lavede de her reformer.
Vi kan snakke om uddannelse og mange andre ting, men et eksempel er jo, at hvis der er et forældrepar på kontanthjælp, som har to børn, så skal det, for at det kan betale sig for den ene at komme i arbejde, være et job med en løn på 26.000 kr.
Det er jo ikke alle mennesker, der kan levere en arbejdskraft, som er 26.000 kr. værd.
Det er bare virkeligheden.
De mennesker kommer jo ikke i arbejde.
Det, som jeg synes er så vigtigt at holde fast i, er, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Nu kan man sige, at Danmark er et af de lande i verden, der bruger flest penge på uddannelse.
Det har vi gjort gennem skiftende regeringer og igennem lang tid.
Alligevel har vi udsigt til en lav vækst, så det kunne godt være, at uddannelse ikke er svaret på alle vores problemer.
Men jeg vil bare godt holde fast i, at for at det skal kunne betale sig for et par på kontanthjælp, at den ene kommer i arbejde, skal vedkommende have en løn på 26.000 kr.
Mener ministeren ikke, at der her er nogle incitamentproblemer?
Og hvordan vil ministeren sørge for, at de bliver løst?