runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-21:
Det ville jo være synd at sige, at det er en ny debat; den har jo været i Folketingssalen gentagne gange, og jeg vil godt benytte lejligheden til at spørge hr. Bjarne Laustsen om noget.
Jeg har egentlig forstået det sådan, at hr. Bjarne Laustsen var en af dem, der sådan vendte sig imod unødig kontrol og tog nogle sager op, når der nu var nogle, der blev chikaneret af myndighederne, uanset om det var almindelige borgere, der havde fået en bøde for at fiske ulovligt et sted, hvor de ikke var klar over det var ulovligt, eller om det var nogle, der var udsat for unødig kontrol.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor hr. Bjarne Laustsen i den grad vender sig mod den her tanke om risikobaseret kontrol, hvor man siger, at der, hvor der er høj risiko for noget, kontrollerer vi flere gange, og der, hvor der er lav risiko, kontrollerer vi færre gange.
Der kunne jeg godt tænke mig at hr. Bjarne Laustsen lige uddyber, hvordan det kan være, at man ikke ønsker den der risikobaserede model, som jeg tror i de flestes ører
lyder rimelig fornuftig.
Tak for det svar.
Noget andet, som jeg vil spørge en lille smule ind til, er det her med teknikere og dyrlæger; det er jo også en debat, som vi har haft før i Folketingssalen.
Hr. Bjarne Laustsen bliver ved med at sige, at det er et problem, at det ikke er dyrlæger, vi sender ud, og at det er sådan et besparelsesforslag.
Lad os nu forestille os – og så kan vi lade være med at tage diskussionen nu – at man laver en ordning, hvor man øger fagligheden ved at sende folk ud for at lave kontrol af ting, som man måske ikke nødvendigvis har kendskab til som dyrlæge, og så sender man dyrlæger ud for at kontrollere det, som de har kendskab til, og så viser det sig, at man får bedre kontrol, for fagligheden og sagligheden i forhold til de dyrevelfærdsmæssige og tekniske ting er højere, og prisen er så rent faktisk også lavere.
Er det sådan for Socialdemokratiet, at jo dyrere det er, jo bedre er kontrollen nødvendigvis også?
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-21:
Nej, det, der er problemet her, er, at man ikke spiller med åbne kort.
Det har været meget, meget svært at finde ud af, hvad ministerens manøvre i den her sag var for at finde ud af, hvilke folk der skal løse hvilke opgaver efterfølgende.
Hvis det var manøvren, kunne man bare sige det, men det er ikke det, man har fortalt os.
Jeg havde accepteret og forstået, at teammodellen kunne have været noget af det, man kunne bruge, så man kunne bruge begge personalegrupper.
Jeg forstår også, at det mere eller mindre er lagt i graven.
Men der må vi jo høre ministeren, om det er sandt eller ej.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-21:
Vi ønsker bestemt også en risikobaseret kontrol.
Bare for at nævne nogle tal: De sidste tilgængelige tal, vi har, siger, at der dør 180.000 søer om året i Danmark.
Nogle af dem bliver skudt, fordi de ikke kan klare den sidste rejse.
Det er enorme tal.
Hvis ikke man besøger de farme, altså kommer derud, finder man jo aldrig nogensinde noget.
På hvad skulle man så basere, hvilke elementer der skal indgå i vurderingen af, hvor tit de pågældende skal have besøg?
Vi har også oplevet, at man i en periode har været ude at se på skuldersår og andet, men man har overhovedet ikke lavet opfølgningsbesøg.
Der tror jeg nok det bliver sådan, at hvis man har fundet noget, følger man det hele vejen til dørs og sørger for, at tingene bliver rettet.
Det har jeg selv været med til at presse på for at få med, for vi skal selvfølgelig gå ind og rette de steder, hvor der er noget at rette.
Bente Dahl (RV), 2010-01-21:
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt, at der dukker en dyrlæge op af og til.
Med hensyn til om der vil blive tale om færre eller flere besøg, vil jeg sige, at hele ordningen bliver lagt om, så numerisk kan der sagtens blive tale om færre besøg, hvis vi taler om en landmand, som har god landmandspraksis.
Til gengæld kan der blive tale om flere besøg, hvis det drejer sig om en landmand, som udviser mindre god landmandspraksis.
Det essentielle er, at hele systemet vil blive omlagt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-21:
I den nye aftale bliver der færre.
Så kan det godt være, at det bliver sådan, at man følger op på nogle af de ting.
Hvis man konstaterer, at der ikke er blevet etableret sygesti osv., så følger man sagen helt til dørs.
Det er jo fint nok, at man også i velfærdskontrollen gør det.
Men essensen af alt det her er, at der bliver færre besøg hos færre landbrugsproducenter inden for svinesektoren.
Er det ikke rigtigt?
Bente Dahl (RV), 2010-01-21:
På samme måde, som jeg måtte svare SF's ordfører omkring færre eller flere besøg vedrørende sundhedsrådgivning, er essensen af det her forlig og L 85, at hele systemet er lagt om.
Det betyder, at nogle får færre besøg og nogle får flere besøg.
Princippet i systemet, som det fungerer, frem til loven træder i kraft, er, at systemet for kvæg og systemet for svin er forskellige.
Der vil stadig være forskelle på de to systemer, også i omlægningen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-21:
Da vi diskuterede de her ting om veterinærforlig, var en af tingene, at de mange sundhedsrådgivningsaftaler, der var på svineområdet, var noget af det, der skulle overføres til kvægområdet.
Hvis man synes, det er en god idé, er det selvfølgelig fint.
Men jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at det ville betyde, at vi fik færre sundhedsrådgivningsaftaler på svineområdet ved at lave et nyt forlig, hvor man overførte nogle af de samme principper til kvægbranchen.
Hvordan kan det være, at Det Radikale Venstre har valgt at bakke op om de intentioner, hvis det er rigtigt, at der bliver færre besøg?
Bente Dahl (RV), 2010-01-21:
Hvor vurderingen for grænsen er i det daglige, altså når dyrlægen foretager en vurdering af, om det er en god landmandspraksis, vedkommende står over for, sammenholdt med vurderingen af, at man giver holdmedicinering, må foretages derude på stedet.
Jeg vil sige, at jeg og Det Radikale Venstre mener, at det helt generelt er en uskik at medicinere raske dyr.
Kristen Touborg (SF), 2010-01-21:
Kan man godt komme ind under elitesmileyen, altså god landmandsskik, selv om man holdmedicinerer og ligger højt i forbrug af antibiotika, fordi det jo sker i henhold til dyrlægens anvisninger?
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om ordføreren kan svare på det spørgsmål, jeg stillede til Venstres ordfører uden at få noget svar, nemlig om det lovforslag her betyder, at vi vil få færre sundhedsrådgivningsbesøg i svinebesætninger, end der er i øjeblikket.
For det er et stort ansvar, og derfor er det nødvendigt, at dyrlægen dukker op en gang imellem, helst jævnligt, og får kigget på det.
Derfor er det meget vigtigt, hvor mange sundhedsrådgivningsbesøg der egentlig vil blive.
Bente Dahl (RV), 2010-01-21:
I august 2008 indgik regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre et forlig, veterinærforliget.
Det lovforslag, vi behandler i dag, L 85, er udmøntningen af forliget.
Hensigten med både forliget og lovforslaget er at forbedre velfærden for dyr i besætninger og under transport og at styrke det veterinære beredskab.
Der er jo desværre ret god plads til forbedringer af dyrevelfærden for produktionsdyr her i landet.
Den ene ubehagelige sag efter den anden er dukket op med jævne mellemrum, og gang på gang er de med i fjernsynets formidling af den gode historie.
Det er der ikke nogen der kan være tjent med, slet ikke dyrene.
Landbrugserhvervet føler sig hængt ud.
Det er en uhensigtsmæssig situation, vi er i.
For mig og for os er det landmanden, der har ansvaret for sine dyr.
Det er landmanden, der kan bebrejdes og i grelle sager straffes, hvis han/hun ikke opfylder betingelser og forpligtelser over for dyrene, også forpligtelsen over for det øvrige samfund i form af fødevaresikkerhed.
Vi kan ikke være tjent med, at der er medicinrester i kødet – det er der så heller ikke, vi har regler, der regulerer det.
Vi kan heller ikke være tjent med, at raske dyr behandles med antibiotika, så det øger faren for resistensudvikling til fare for både dyr og mennesker.
I Det Radikale Venstre er vi da også rigtig godt tilfredse med, at vi i forliget netop fik styrket indsatsen med at få bedre styr på medicinforbruget.
Det er regeringen, der fremover er forpligtet til hvert halve år at komme med en rapport om udviklingen i medicinforbruget.
Og så har regeringen også med forliget og lovforslaget forpligtet sig til en øjeblikkelig indsats for at få et stigende ikkesygdomsbegrundet forbrug bragt ned.
Et væsentligt redskab til at styre indsatsen for bedre forhold for dyrene er egenkontrol.
Den kan ikke stå alene, der er bygget kontrol ind med egenkontrollen.
Vi går ud fra, at alle landmænd sådan i bund og grund har en interesse i, at deres dyr har det godt.
Det grundlæggende princip er derfor baseret på, at ansvaret for dyrenes sundhed og velfærd er besætningsejerens.
Fokus for dyrlægens og den besætningsansvarliges indsats flyttes fra behandling af sygdom til en overordnet, præventiv indsats.
Vi i Det Radikale Venstre mener naturligvis, at dyr skal behandles af en dyrlæge, når der er behov for det.
Men det væsentlige for os er, at der fremover er nok så meget fokus på den forebyggende indsats, at der er fokus på incitamentet for landmanden til at gøre det godt for sine dyr.
I forliget er det aftalt, at vi ser på det hvert halve år.
Hvis det ikke fungerer efter hensigten, kan vi tage fat i det, og det vil vi gøre, hvis det fungerer dårligt eller uhensigtsmæssigt.
Det Radikale Venstre er med i forliget, og vi stemmer for L 85.
Tage Leegaard (KF), 2010-01-21:
Det er med stolthed og ydmyghed, jeg betræder denne talerstol, en talerstol, som gennem generationer har været anvendt i en demokratisk proces til gavn for folket.
Det er en stor ære at være et led i den kæde af folkevalgte, som har taget del i denne proces.
Fødevareministeren har på regeringens vegne fremsat lovforslag nr. L 85, forslag til lov om ændring af lov om dyrlæger og lov om hold af dyr.
På vegne af Det Konservative Folkeparti kan jeg anbefale loven, da jeg ser den som et led i regeringens bestræbelser på at øge velfærden for de danske husdyr.
Lovændringen styrker det veterinære beredskab, så husdyrene hurtigt kan komme under behandling.
Lovændringen giver besætningsejere adgang til i større omfang selv at medicinere deres dyr, hvilket både vil gavne dyrenes velfærd og styrke erhvervets økonomi.
Samtidig med disse lempelser øges kravet til sundhedsovervågning af besætningerne, hvor sundhedsrådgivning bliver obligatorisk i større besætninger og med særlig fokus på de mindre, veldrevne brug.
Lovændringen åbner for hurtig konfiskation af eventuelt ulovlig medicin, så der kan sættes en stopper for brug af eventuelt ulovligt anskaffede præparater.
Det er samtidig tilfredsstillende, at der kun kan udleveres antibiotika til mælkeproducerende køer, hvis dyrlægen har tilset dyrene og forestår introduktionen af behandlingen.
Der må dog aldrig herske tvivl om hensynet til forbrugerne, så der ikke overføres resistente bakterier med fødevarerne.
Overtrædelse af reglerne skal således have mærkbare konsekvenser for besætningsejerne, og der skal fortsat fokus på forbruget af antibiotika i landbruget også af hensyn til danske husdyr.
Med disse bemærkninger kan jeg anbefale, at man stemmer for lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2010-01-21:
Der er ingen tvivl om, at det er godt med forebyggende besøg.
Jeg tror heller ikke, at Venstres ordfører har hørt mig udtale mig imod det.
Faktisk har jeg udtalt mig for det og har faktisk talt for, at vi skulle have flere rådgivende besøg.
Så jeg går ud fra, at det ikke er der, jeg er uenig med Venstres ordfører – bortset fra at Venstre vil skære antallet af de rådgivende besøg ned.
Men jeg synes altså, at tingene skal sættes i relation til hinanden, og jeg synes, at det er lidt pinligt, at det vel er sådan, at man får færre rådgivningsbesøg i svinebesætningerne.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen fra Venstre eller regeringen afvise, at det er sådan.
Henrik Høegh (V), 2010-01-21:
Jeg kan jo så berolige med, at der kommer flere rådgivende besøg med den her aftale, og at der kommer flest besøg der, hvor behovet er størst.
Så vil jeg svare på det andet spørgsmål.
Nu skal jeg ikke underkende dyrlægers store og gode uddannelse, men det handler meget om at kunne vurdere, om dyr har det godt.
Jeg håber, at hr. Kristen Touborg også er med på, at stort set alt, hvad der vedrører dyrevelfærd i dag, er skrevet i en bekendtgørelse.
Det drejer sig om strøelse, rodemateriale, gummimåtter, læ for træk fra ventilation osv. osv.
Alt det her er rimelig enkelt for en tekniker at kontrollere.
Og skulle der være problemer, dvs. noget, der kræver en dyrlæge, så kan der hurtigt tilkaldes en.
Kristen Touborg (SF), 2010-01-21:
Hvis hr. Henrik Høegh hørte efter, da jeg holdt min ordførertale, vil han også have hørt, at jeg sagde, at en hel masse af de ting, der skulle undersøges, kunne klares af en tekniker.
Jeg tror, det er noget, der ligner 70 pct. af det, der er tekniske ting.
Derfor sagde jeg netop, at jeg synes, det ville være en rigtig god idé, hvis der kom to personer ud i stedet for en – altså en tekniker og en dyrlæge.
De ville jo alt andet lige kunne gøre det dobbelt så hurtigt, måske mere end dobbelt så hurtigt.
Så det ville faktisk ikke være dyrere.
Det er da lidt underligt, at man, hvis 3 dyr ud af 100 er syge, behandler alle 100 med antibiotika.
Er det virkelig en måde at behandle tingene på, som Venstre synes er fornuftig?
Henrik Høegh (V), 2010-01-21:
Hvad synes hr. Kristen Touborg er bedst: et forebyggende og rådgivende besøg eller en tilkaldevagt, som kommer og skal helbrede dyr?
Hvad er bedst for dyr og dyrevelfærd, og hvad er bedst for landmænd som hr. Kristen Touborg og mig selv?
Flemming Møller (V), 2010-01-21:
Hr. Kristen Touborg undrer sig over, at man behandler en hel flok, når man behandler dyr mod smitsomme sygdomme, og han spørger, om det er Venstres holdning, at det er en rimelig måde at gøre det på.
Og der mener jeg egentlig ikke, at Venstre har nogen særlige holdninger til den slags ting, men der følger man fagkundskaben.
Jeg kan bare orientere hr. Kristen Touborg om, at hvis man lægger vægt på lille resistensudvikling, god dyrevelfærd og god produktivitet på en gang, så behandler man flokvis mod smitsomme sygdomme, for ellers kan man blive ved med at behandle de dyr i en uendelighed.
På den her måde får man et smitsomt udbrud banket ned på en gang.
Det var bare en oplysning.
Kristen Touborg (SF), 2010-01-21:
Nu er det vel sådan, at man mange steder har en praksis – og det tror jeg at hr. Møller ved noget om på grund af sin faglige baggrund – der siger, at man generelt behandler dyr ved fravænning.
Smågrise, der fravænnes deres mor, behandler man generelt med antibiotika, fordi man forventer, at nogle af dem måske vil få diarré.
Det er efter vores opfattelse ikke forsvarligt, at fordi man forventer, at de måske bliver syge, bruger man antibiotika.
Vi mener faktisk, at man skal omgås antibiotika med lidt større nænsomhed, sådan at vi også undgår resistens i forhold til mennesker.
Flemming Møller (V), 2010-01-21:
Jamen det er ganske korrekt, at flokmedicinering også kan misbruges, altså at man dækker over nogle forhold, som ikke er i orden.
Og det er jo netop det, rådgivningsbesøgene skal afklare, sådan at man kan undgå den uhensigtsmæssige anvendelse af medicin.
Det er altså netop for at undgå de ting.
Men jeg synes ikke, at hr. Kristen Touborg skal lade sig forarge over, at Venstre går ind for det, som dyrlægerne også går ind for, nemlig at flokbehandling er ganske rimeligt i flokke, hvor vi har udbrud af smitsomme sygdomme, fordi det ud fra et fagligt synspunkt er den korrekte måde at gøre tingene på.
Kristen Touborg (SF), 2010-01-21:
Det er indlysende, at man skal lytte til, hvad fagkundskaben siger, men det er jo også sådan, at de dyrlæger, der kommer ud, er aflønnet af de bønder, de kommer ud til, og derfor er de jo ret afhængige af dem, og hvis landmanden presser på for at få holdmedicinering, hvad enten det nu er nødvendigt eller ej, er der nok en risiko for, at det sker.
Jeg vil ikke afvise, at det kan være klogt at holdmedicinere i visse sammenhænge, men jeg synes, man skal lave en individuel vurdering i stedet for bare bevidstløst at sige, at samtlige af de tusindvis af smågrise, der bliver født, skal holdmedicineres.
Og så er min bekymring, at lovforslaget her rent faktisk lægger op til endnu færre sundhedsrådgivningsbesøg end dem, vi har i dag – for det her er jo ikke noget, vi tager ud af luften, det er noget, vi har indført.
Når man lægger op til endnu færre besøg, er det da bekymrende, også i forhold til et stigende antibiotikaforbrug med resistensproblemerne som konsekvens.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-21:
Jeg har lige lagt mærke til, at Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, har fortalt hele salen her og alle dem, der lytter med, at der sådan set for svinebesætningerne ikke er nogle forbedringer, og det reelle tal for, hvor mange sundhedsrådgivningsaftaler der er, kender vi faktisk ikke.
Der, hvor man siger at der er en forbedring, er inden for kvægsektoren.
En af de ting, vi diskuterede, var, at det, at man har liberaliseret medicin inden for svinebruget, ville vi ikke overføre til kvægbranchen.
Det er jo sådan set det, som dyrlægerne siger, nemlig at ved at vi får mere medicin ud i staldene, landmændene får lov at sprøjte noget mere, så er der en risiko for, at forbruget stiger, og der er risiko for misbrug.
Så vi har ikke ønsket at være del i det der – overhovedet ikke.
Vi vil gerne kigge på forbedringer, så spørgsmålet er jo snarere, om man virkelig synes, at en offentlig kontrol hvert 20. år er i orden.
Når man kigger på det, er der jo faktisk nogle landmænd, der aldrig når at få en kontrol, fordi den er risikobaseret.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Egentlig kan man godt blive helt ked af det og bekymret, og jeg synes faktisk, at der er nogle, der er med til at skabe en stemning af, at samtlige borgere i det her land pludselig skal føle sig fuldstændig utrygge.
Jeg bliver lidt overrasket, når fru Sophie Hæstorp Andersen spørger sådan her, for jeg troede faktisk, at man var enig i de principper, der er lagt til grund for specialesammenlægninger, nemlig at vi siger, at vi simpelt hen ikke har uanede personalemæssige ressourcer til rådighed, og at vi skal samle det, og at vi skal sikre det. Nej, der er ikke nogen, der siger, at man ikke kan opretholde en fødeklinik eksempelvis i Svendborg.
Man kan bare ikke ville løse alting.
Så er jeg med på, at vi skal have ekstremt stort fokus på yderkantsområderne, og det synes jeg vi har.
Vi må se, hvad det udvalg, der nu sidder og kigger på akutfunktioner og den præhospitale indsats, kommer frem med.
Det bliver da ret væsentligt at se.
Vi skal turde tænke nyt, lægge specialer sammen og sikre høj faglig ekspertise.
Det er simpelt hen et nøgleord for mig.
Alle patienter, også dem på Ærø, skal være sikret et fagligt tilbud på højt niveau.
Jens Kirk (V), 2010-01-21:
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at Socialdemokratiet har lært meget af SF.
Hvis der bare er en gris, der går en lille smule forkert, så er det en gang kontrol mere, og hvis ikke det er nok, så en kontrol mere.
Indrømmer hr. Bjarne Laustsen ikke, at det i grunden med de remedier, de forsøgsresultater og Vetstat og det hele, vi har nu, hvor vi kan se, hvor medicin og andet bruges henne, vel var bedre at tage nogle af de 5 pct. kontrolbesøg og måske bruge dem til noget andet?
Med hensyn til de 5 pct. kontrolbesøg, som er blevet udlagt, som om det var hvert 20. år, tror hr. Bjarne Laustsen da ikke, at der er brug for dem?
De rammer jo meget, meget tilfældigt, og vi har Vetstat og mange, mange andre ting, dyrlægejournaler, og vi ved, hvor medicinen bruges henne.
Var det så ikke rigtigt at få rådgivningen og de rigtige dyrlæger derhen, hvor der virkelig er behov for det, i stedet for måske at kontrollere noget, der ikke er behov for.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Nej, så må jeg sige, at jeg faktisk ikke synes, at hr. Jonas Dahl har hørt efter, hvad jeg har stået og sagt, fordi ambulanceberedskabet er én del af det.
Der er rigtig mange ben i det her, forskellige sundhedstilbud, semi-akutfunktioner , som vi har snakket om, så det er bestemt et nej.
Det her drejer sig ikke kun om et ambulanceberedskab.
Jonas Dahl (SF), 2010-01-21:
Nej, men vi har vel trods alt i hvert fald oplevet, at den her regering er kommet med en række forslag, som man så siden hen har taget af bordet, fordi man har erkendt, at man muligvis ikke havde finansieringen til det.
Men det, jeg egentlig fortsat gerne vil høre om, er, om det, der er løsningen på de her sygehuslukninger ude i det ganske danske land, ifølge ordførerens mening er et nyt ambulanceberedskab, hvor der er en maksimal ventetid på 15 minutter, og om det er tilstrækkeligt til at sikre en tryghed i befolkningen med hensyn til det danske sundhedsvæsen.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Jeg vedkender mig som konservativ sundhedsordfører, at der i regeringsgrundlaget er indskrevet, at vi vil arbejde for en maks. responstid på 15 minutter.
Jeg kan også forstå på de tidligere spørgsmål, at hr. Jonas Dahl er så skuffet over, at vi ikke allerede har gennemført det.
Nu håber jeg, at der er en vis forståelse for, at når man skriver et regeringsgrundlag, er det jo ikke sådan, at man, kort tid efter at regeringsgrundlaget er skrevet, kan indfri alle tingene.
Ja, vi arbejder for det, og så må jeg sige, at jeg endnu ikke har oplevet, at den her regering har fremsat nogen konkrete lovforslag, uden at de var fuldt finansieret.
Jonas Dahl (SF), 2010-01-21:
Jeg vil sige, at jeg da ikke synes, at der er nogen i oppositionen, der lægger op til at bringe usikkerhed for danskerne, og til det vil jeg sige, at det har regeringen sådan set sit helt eget bagland til at klare.
Men udover det vil jeg bare høre ordføreren om den her responstid på 15 minutter, som er indskrevet i regeringsgrundlaget.
Har De Konservative afsat midler til det, og har den konservative ordfører en idé om, hvor stor omkostningen vil være for at få en maks. responstid på 15 minutter?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-01-21:
Jeg synes alligevel, at det er slående, at når det kommer til eksperter, er der ifølge regeringen og også De Konservative, altså nogle, der er eksperter, nemlig de fageksperter, som sidder i et ekspertudvalg, som er udpeget af regeringen, og deres meninger overruler totalt de eksperter, som der måtte være i en region.
Det er jo ikke sådan, at regionen bare sådan ud i det blå træffer en eller anden beslutning om, at en akutmodtagelse er nødvendig i Svendborg.
Der har man jo netop også eksperter og embedsmænd, der har kigget på det.
Jeg hører selvfølgelig også, at man nævner skadesklinikker og alt muligt andet, men ordføreren er vel enig i, at det i forhold til Svendborg Sygehus' fremtid vel også er sådan, at det, at en akutmodtagelse forsvinder, får indflydelse på, om man kan opretholde en fødeafdeling, og det kan igen få indflydelse på, om man kan opretholde andre funktioner osv. osv.
Vivi Kier (KF), 2010-01-21:
Nej, men sådan mener jeg heller ikke at det er.
Altså, nu er det lige, når vi snakker om det her specifikke område, vigtigt at sige, at det jo ikke er sådan, at Svendborg Sygehus lukkes.
Det er alene akutfunktionen, vi snakker om nu.
Og ja, vi skal skabe de nære tilbud.
Har man brækket en arm, som man skal have i gips, eller har man en flænge, som man skal have syet, osv., skal man jo ikke køre helt ind til Odense derfra, hvor man kommer.
Det er jo derfor, vi snakker om de nære sundhedstilbud, f.eks. skadesklinikker, og hvordan vi kan gøre tingene på en anden måde med opgaveglidning og opgaveflytning.
Det er jo alt det, der ligger i den præhospitale indsats, og der har vi et udvalg, der nu sidder og kigger på, hvordan vi laver de her nære tilbud, og hvordan vi sikrer et højt kvalificeret udbud, når det gælder alvorlig sygdom.