runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2010-05-18:
Det her lovforslag er faktisk ret kompliceret.
Det drejer sig om nogle store fejl, som den daværende indenrigsminister ikke formåede at se, dengang kommunalreformen blev lavet.
Da man lavede kommunalreformen, lavede man i virkeligheden også den skjulte socialreform, uden at der var nogen, der ville diskutere det seriøst.
Det betød på trods af kommunalreformbetænkningens klare anbefaling, at hele det specialiserede område, som man anbefalede blev lagt på regionsniveau, blev lagt på kommunalt niveau.
Det betyder, at vi på nuværende tidspunkt står i en situation, hvor kommunerne har vanskeligt ved at styre det specialiserede område.
Vi påpegede det, men det er stadig væk en fejl.
Det, man så bør gøre, er at tænke sig rigtig grundigt om og se på, hvad det er for nogle udgifter, man har på det specialiserede område, og hvordan de reelt skal fordeles, således at mennesker med handicap, der har brug for specialiseret hjælp, får den på et højt kvalificeret niveau, uden at man på den måde bruger for mange penge.
Det har været en meget vanskelig debat, vi har haft i Socialudvalget om den her sag, fordi regeringen har fået vredet armen om af en finansminister, der ikke tænkte sig om, dengang den aftale blev indgået, i stedet for at man, da man kunne se, at udgifterne begyndt at stige, satte sig ned og kom med et grundigt gennemarbejdet forslag til, hvad man nu skulle gøre.
Det gjorde man ikke sidste år, og nu står vi så i en situation, hvor mennesker med handicap mister deres tilknytning til den opholdskommune, de bor i, og skal have deres serviceniveau fastlagt af den kommune, de boede i for måske 20, 30 eller 50 år siden, uden at de har nogen jordisk chance for at få kontakt med den pågældende sagsbehandler.
Man må bare håbe, at sagsbehandleren har tid til at komme og tale med en, når man har et specialiseret behov.
Spørgsmålet er bare, om man kan regne med, at sagsbehandleren kommer.
For hvis vi kigger i bemærkningerne, kan vi jo se, at der ingen administrative udgifter er forbundet med det her lovforslag.
Der er ingen udgifter forbundet med det her lovforslag.
Det, vi opfordrer til, er, at vi for gruppen af mennesker, der har et kortvarigt specialiseret behov, flytter handlekommunen tilbage til den oprindelige kommune.
Men når det handler om mennesker, der er varigt anbragt i en anden kommune, så lad os bruge det næste års tid på at finde ud af, hvordan vi løser disse menneskers problemer, således at de oplever, at de får et højt kvalificeret tilbud, samtidig med at de oplever den nærhed, der er forbundet med at være i kontakt med den opholdskommune, man i øvrigt bor i.
Så skal vi huske på, at det der med at stemme om sit serviceniveau kan man godt glemme, hvis man har et alvorligt handicap og er varigt anbragt uden for egen kommune.
Det kan man ikke.
Jeg vil anbefale den samlede opposition at stemme for SF's ændringsforslag.
Jeg tror, det vil løse mange menneskers problemer.
De vil opleve, at det danske Folketing tager dem og deres særlige indsigelse mod dette lovforslag alvorligt.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-18:
Jeg er glad for, at ordføreren kunne bekræfte, at der er mulighed for, at man kommunerne imellem tilrettelægger arbejdet på en måde, som er bedst for den enkelte borger.
Så kan der selvfølgelig også i de delegationsaftaler, som man kan indgå, være taget hensyn til administration og økonomi osv. Så det er jeg glad for at ordføreren kan bekræfte.
Jeg vil også godt bede ordføreren om at bekræfte, at den enkelte handicappedes rettigheder jo ikke bliver forringet med det her lovforslag, for der vil stadig væk være mulighed for, at man eksempelvis kan klage over de afgørelser, som er truffet efter serviceloven i forhold til de behov, der er, og i forhold til de ydelser, som det offentlige skal yde i dag til handicappede, der har behov for hjælp, og som de også skal yde efterfølgende.
Det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter.
Jeg synes, det er væsentligt at få understreget, at lovforslaget jo ikke er så rigidt, som det bliver fremført her, at der rent faktisk er mulighed for, at kommunerne indbyrdes kan aftale, hvem der træffer beslutningerne vedrørende den enkelte borger, og at der er mulighed for, at man kan uddelegere nogle af de opgaver, som ligger i den nuværende lovgivning, og som også kommer til at ligge i den lovgivning, som vil være gældende, når det her bliver vedtaget.
Så jeg vil høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at det forholder sig sådan, at der er mulighed for, at kommunen kan uddelegere ansvaret til en anden kommune, hvis man mener, det er bedst af hensyn til eksempelvis borgeren.
Orla Hav (S), 2010-05-18:
Jeg er nødt til at anholde den bemærkning, som fru Sophie Løhde kom med, om, at det her skulle være et lovforslag, som primært angår kommunerne.
Det her lovforslag angår primært en række borgere, som er dybt afhængige af, at samfundet har tænkt sig rigtig godt om i forhold til den måde, vi behandler dem på, en række borgere, som har svært ved at tage vare på egne interesser og ofte er anbragt forskellige steder for at få den hjælp, de har behov for.
Jeg er ked af, at det for Venstre er blevet sådan, at mennesket ikke længere kommer først, det gør systemerne, og det er jo lige præcis det, vi får en manifestation af her.
Så skal jeg bare sige med hensyn til det der med at lytte til KL’s udsagn, at nogle gange lytter Venstre jo til dem, og andre gange gør man ikke.
Det gjorde man ikke i forbindelse med det brev, som KL skrev om fodlænkerne, som KL i høj grad frarådede i den sammenhæng.
Så lad være med at tage enkeltstående interesseorganisationers udsagn som det eneste saliggørende.
Det her er ikke ordentligt over for de borgere, det angår.
Sophie Løhde (V), 2010-05-18:
Jeg takker mange gange for opremsningen, men jeg synes stadig, at vi afventer et svar på, hvorfor Socialdemokraterne ude i landets kommuner selv står bag det her forslag.
Det er korrekt, at vi vedtager landets love herinde, men det er jo kommunerne – som ordføreren selv påpeger, – det her vedrører i den virkelige verden.
Derfor virker det en anelse besynderligt, at de socialdemokratiske borgmestre rundtomkring støtter det her lovforslag, mens det er en anden sang, vi hører fra oppositionspartierne herinde.
Men så vil jeg da gerne spørge hr. Orla Hav, om han så – for nu havde ordføreren for Socialistisk Folkeparti ekstremt svært ved at forholde sig til det brev, der er fremsendt af Kommunernes Landsforening, og som jeg kan forstå hr. Orla Hav mener er et partsindlæg – kan bekræfte, at det er korrekt, at det af det brev fremgår, at man klart tager afstand fra de kritiske udsagn, der er indgået i debatten med hensyn til betydningen af forslaget for den enkelte borger, og anfører, at denne kritik intet hold har i den virkelige verden.
Orla Hav (S), 2010-05-18:
Det er jo lidt sørgeligt, at jeg skal til at belære Venstres ordfører om, hvilken rollefordeling der er i vores folkestyre.
Det er jo nu engang sådan, at det er Folketinget, der fastlægger de rammer, der er om menneskers tilværelse, gennemtænkt og sikret, hvad angår etiske spørgsmål og øvrige spørgsmål om, hvordan vi behandler vores medmennesker.
KL's primære rolle er at udføre de opgaver og sikre, at økonomien er på plads.
Jeg kan godt forstå, at mine venner i KL er optaget af, hvordan økonomien hænger sammen, og vi har sådan set heller ikke noget imod, at den bringes til at hænge sammen, men man er bare nødt til at sørge for, at det fornødne lovgrundlag hviler på den etik, som hører hjemme, når det handler om så vanskelige sager med en gruppe borgere, som har svært ved selv at tage vare på alle deres forhold.
Derfor er der behov for, at Folketinget er ekstra på stikkerne her.
Sophie Løhde (V), 2010-05-18:
Det kunne jo være rart, om hr. Orla Hav kunne forklare Folketinget, hvorfor hr. Orla Havs partifæller ude i landets 98 kommuner bakker op om det lovforslag, der er fremsat her, fordi det er et ønske fra Kommunernes Landsforening.
Det stemmer jo en lille smule dårligt overens med den debat, der bliver ført herinde i Folketinget fra oppositionens side, når samme partifæller så ude i den virkelige verden i landets kommuner rent faktisk mener det modsatte.
Kunne vi få en forklaring på, hvad der er den mulige årsagssammenhæng i den der sådan lidt højre/venstre-holdning til det her spørgsmål?
Orla Hav (S), 2010-05-18:
Det lovforslag, som er til behandling i dag, har afstedkommet rigtig, rigtig mange reaktioner, fordi rigtig mange mennesker er blevet stærkt opskræmt over, at der er en række centrale principper i den danske sociallovgivning, der pludselig er sat i spil, nogle væsentlige principper om, hvordan vi behandler nogle af dem, der har det sværest i vores samfund, den målepind, vi har for, hvordan kvaliteten af velfærdssamfundet er.
Derfor er det med god ret, at fru Anne Baastrup i dag fremfører de argumenter, hun har.
Jeg skal tilslutte mig dem og sige om hele problematikken vedrørende muligheden for, at man ikke længere kan øve indflydelse på den kommunalbestyrelse, der fastlægger serviceniveauet for ens egen tilværelse, at det er et underligt princip, som Folketinget understøtter, hvis man vedtager det her lovforslag.
Den værdighed, som hidtil har karakteriseret behandlingen af nogle af vores vanskeligst stillede medborgere, risikerer at gå fløjten, fordi det her primært er et økonomitænkningsforslag, som ikke udspringer af et reelt ønske om at gøre det bedre for den gruppe, som det omhandler.
Derudover er der i et mere langsigtet perspektiv en risiko for, at man også udvander den specialisering i vores handicapforsorg, som har været en kvalitet og til så stor gavn og glæde for en lang række mennesker.
Der er god grund til at lytte til et godt råd om at skynde sig langsomt med den her ordning og lade det blive ordentligt gennemarbejdet.
Det er ikke tilfældet på nuværende tidspunkt, uanset hvilke breve der foreligger fra hvilke organisationer.
Specielt KL's partsindlæg er svært at tage til indtægt for en kvalificering af selve indholdet af lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-18:
Jeg skal da ærligt indrømme, at det ville undre mig voldsomt, hvis det var sådan, at Kommunernes Landsforening skrev til Folketingets Socialudvalg og sagde, at den aftale, de havde indgået, måske kunne have været lidt bedre.
Næh, de bliver da selvfølgelig nødt til at stå fast på den, ingen tvivl om det.
Men jeg vil sige, at de organisationer, der har skrevet om stavnsbinding, de organisationer, der har anvendt de ord, som er anført her, har vi jo ikke citeret i vores betænkningsbidrag.
Det, vi siger, er, at det er mennesker, der flyttes rundt på, at mennesker ikke selv kan bestemme deres serviceniveau, at det giver et voldsomt administrativt bøvl og besvær, og at man ikke til næste år kan se noget som helst afklaret.
For det, der jo samlet set er problemet, er, at kommunerne ikke har tillid til hinanden, så lad os da løse det.
Lad os sørge for at få løst det grundlæggende problem i den lille socialreform i den store kommunalreform.
Vivi Kier (KF), 2010-05-18:
Jeg må så sige til fru Anne Baastrup, at jeg har brevet med, som KL's socialudvalgsformand har sendt til os, og jeg vil prøve at citere fra det.
Der bliver skrevet: »Når jeg i debatten ser udsagn som »stavnsbinding«, »distancepolitik«, »borgere behandles som brikker og ikke som mennesker«, »borgere hjemtages kynisk«, »skaber A- og B-hold« – så finder jeg anledning til at reagere med dette brev.
Disse udlægninger har nemlig ingen sammenhæng med den virkelige verden.
Jeg finder derfor anledning til at fremhæve, at lovforslaget ikke ændrer ved borgernes retssikkerhed.
Lovforslaget ændrer ikke ved borgerens inddragelse i egen sags behandling, ændrer ikke ved borgerens klageadgang over en afgørelse, og udvider ikke kommunernes muligheder for at flytte borgere fra et botilbud til et andet.«
Der var et citat fra det brev, som KL's socialudvalg har sendt til os.
Hvad mener fru Anne Baastrup om det?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-18:
Nu har jeg ikke brevet her, men det, jeg i hvert fald ved, er, at handicaporganisationerne samlet set har været i deputation adskillige gange i Folketingets Socialudvalg.
Det er ikke hver dag, at man samlet set fra de danske handicaporganisationers side ser på et lovforslag med så stor alvor.
Der sidder jo en arbejdsgruppe på nuværende tidspunkt og ser på, hvordan det kan være, at de her udgifter stiger, så lad os i stedet for at lave den her hovsaløsning sige, at det her er for alvorligt til bare at tage det korte fix, for det hjælper ikke.
Udgifterne forsvinder ikke af den grund.
Lad os dog i stedet for give tid til at få den rigtige løsning.
Sophie Løhde (V), 2010-05-18:
Fru Anne Baastrup erkender fra talerstolen her i dag, at det er ganske usædvanligt, at Kommunernes Landsforening på den her måde skriver et brev til samtlige medlemmer af Socialudvalget.
Det må jo være, fordi Kommunernes Landsforening synes, det er ganske usædvanligt med den debat, vi har i Folketinget, og derfor i sit brev anfører og understreger, at den debat, der er foregået i Socialudvalget om det her lovforslag og betydningen af lovforslaget for den enkelte borger, og den kritik, der har været, ingen sammenhæng har med den virkelige verden.
Vil ordføreren for Socialistisk Folkeparti bekræfte, at Kommunernes Landsforening i sit brev til Folketinget skriver, at kritikken ingen sammenhæng har med den virkelige verden – ja eller nej?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-18:
Jeg kan bekræfte, at vi har fået et brev fra Kommunernes Landsforening, og det er ganske, ganske usædvanligt.
Hvis det ikke er spild af administrative omkostninger at køre i en bil hele vejen ned gennem Jylland, ved jeg ikke, hvad der er.
Derfor vil jeg meget gerne opfordre regeringen til at tage det her seriøst i stedet for at lave det her pseudoforslag, der udelukkende placerer mennesker med handicap i en helt særlig gruppe, hvor de ikke engang har lov til at stemme på de politikere, der skal angive det serviceniveau, de skal leve under.
Sophie Løhde (V), 2010-05-18:
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, om fru Anne Baastrup kan bekræfte, at der er sendt et brev på vegne af Kommunernes Landsforening, som jo er dem, der har ønsket det her lovforslag, hvoraf det fremgår, at de klart tager afstand fra de kritiske udsagn, der er indgået i debatten om L 169 med hensyn til betydningen af forslaget for den enkelte borger, og anfører, at kritikken ingen sammenhæng har med den virkelige verden.
Kan man bekræfte det fra Socialistisk Folkepartis side?
Anne Baastrup (SF), 2010-05-18:
Det ville lette på vores alle sammens diskussionsniveau, hvis man forholdt sig til, hvad SF sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten har skrevet i vores betænkningsbidrag.
Kommunernes Landsforening er oppe at skændes med de organisationer, der har skrevet de der forskellige ting, som bliver imødegået i det brev.
Det har vi ikke skrevet i vores betænkningsbidrag.
Vi har angivet, hvor vi præcis ser problemerne.
Det er administrativt bøvl, det er manglende nærhed, det er manglende kontakt med sin sagsbehandler, og så er det angsten for, at man bliver flyttet rundt som en brik.
Det er jo det, som vi har påpeget – helt stilfærdigt, og vi har lavet et helt stilfærdigt ændringsforslag for at få regeringen og Folketingets flertal til at genoverveje den her beslutning.
Vivi Kier (KF), 2010-05-18:
Jeg vil gerne tilkendegive over for fru Anne Baastrup, at det er ret usædvanligt, når vi behandler et lovforslag, at der sådan kommer et brev fra KL, men det gør der måske netop, fordi der i den her sag har været stillet så mange spørgsmål, fordi der har været så mange bekymringer og så meget utryghed.
Jeg er jo rigtig, rigtig glad for, at vi får sådan et brev, som siger, at det ikke er meningen, der skal flyttes rundt på borgerne.
Jeg kan forstå, at SF på ingen måde har tillid til kommunerne og de ønsker, de har, når de går ind og forhandler, så fremover ønsker SF altså ikke at lytte til det, kommunerne gerne vil.
Det har vi gjort fra regeringens side, og vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi har indgået.
Jeg må sige, at jeg finder det stærkt betryggende, at KL skriver: »Disse udlægninger har nemlig ingen sammenhæng med den virkelige verden.« Det siger fru Anne Baastrup igen og igen, men jeg håber da, at man lytter meget til en KL-formands udlægning af den aftale, der er indgået.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-18:
Man skal rose, når der er en chance for det, og især når der er en chance for at rose regeringen, skal man huske at gøre det.
Så jeg vil gerne sige tak for nogle af de svar, ministeren kom med, først og fremmest selvfølgelig om, at vi får en ambassadør igen.
Det er et utrolig vigtigt signal, men det har jeg understreget før.
Så mener jeg også, at ministeren har sagt et par andre gode ting.
Det her med, at vi skal have færre varer på hylderne, men at de skal være af en bedre kvalitet, tror jeg at de fleste af os er enige i.
Men derfor er det jo netop så vigtigt, at Danmark er med til at sikre, at man ikke i EU duplikerer det, man i forvejen laver i Europarådsregi.
Alle EU-medlemslandene er medlemmer af Europarådet, og i stedet for at begynde at duplikere tingene skulle man prøve at bakke op om det, så man måske netop får en måde at forholde sig til alle de her ressourceproblemer på, som vi alle sammen er trætte af.
Så jeg vil gerne spørge, om ministeren vil gøre noget for det.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-18:
Det er faktisk ikke korrekt.
Jeg er ikke bekendt med, at der har været en aftale før den afstemning mellem Schweiz og Europarådet om, at det skulle man have lov til.
Det tror jeg faktisk ikke er rigtigt.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-18:
Jamen jeg vil kigge på, hvad det er for en rapport, ordføreren taler om.
Men den anden ting, bare for lige at få det helt specifikt præciseret: Når der så kommer en henstilling fra Europarådet til f.eks. Schweiz angående forbud mod at bygge minareter eller moskeer, eller hvad det nu er, er vi så ikke enige om, at det sker med udgangspunkt i en aftale, som Schweiz frivilligt har indgået med de øvrige europarådslande?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-18:
Den rapport, der er tale om, kommer fra den organisation, der hedder ECRI.
Det er den organisation, hvor en kendt Beate Winkler var forkvinde i nogle år.
Hvad hendes fortid har været, vil jeg undlade at komme ind på.
Mig bekendt er det en underorganisation af Europarådet.
Med hensyn til at landene jo skal overholde de ting, der bliver undersøgt, og at man monitorerer menneskerettighedernes overholdelse i de forskellige lande: Ja, selvfølgelig skal man det.
Desværre er det jo sådan, at det ikke altid er det, de lige gør.
Men jeg håber da på, at når det gang på gang påpeges, kan det også få en effekt.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-18:
Jeg vil bare spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, hvad det er for en rapport, han snakker om, for mig bekendt er den fra menneskerettighedsinstituttet i Wien, og den har ikke noget særligt med Europarådet at gøre, altså den rapport, ordføreren nævnte om racistiske overfald på jøder.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg vil spørge ordføreren, om han er bekendt med, at når Europarådet kommer med kritik af medlemsstaterne, er det med udgangspunkt i aftaler, som medlemsstaterne frivilligt har indgået med hinanden.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Som jeg sagde i mit første indlæg, så mener jeg, at der er forskel på at diskutere en spærregrænse i et nationalt parlament med et befolkningsunderlag på 5 millioner og så diskutere spærregrænsen i et parlament, som har et langt, langt større befolkningsunderlag.
Der er nødvendigvis nødt til at være en højere spærregrænse, hvis ikke man skal sidde flere tusind mennesker i sådan et parlament.
Så jeg ser ikke noget problem i forhold til, at man opererer med forskellige spærregrænser, hvad enten det gælder Europa-Parlamentet eller de nationale parlamenter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-18:
Det vil sige, at man godt som socialdemokrat kan argumentere for, at det er helt fair, at vi har en spærregrænse til Europa-Parlamentet på 7,7 pct., men vi vil samtidig gerne være med til at kritisere østlige lande for, at de har spærregrænse på 7 pct. eller 6 pct. til deres parlamenter.
Det synes
Dansk Folkeparti virker lidt underligt, for det, der må være det helt bærende og grundlæggende element, må jo netop være demokratiet og demokratiets vilkår, nemlig de muligheder folk har for at blive hørt, i kraft af hvor mange der stemmer på forskellige partier ved de valg, folk bliver tilbudt at komme at stemme ved.
Det virker jo en kende underligt, at vi forsvarer nogle udemokratiske spilleregler i Europa-Parlamentet med en meget høj spærregrænse, og vi så kritiserer andre åbenlyst for, at de har en lavere spærregrænse, og den synes man åbenbart skal endnu længere ned.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Nu ved jeg ikke, om det er min opgave her som ordfører i en sag om Europarådet at stå og tage stilling til, hvad spærregrænsen skal være for valg til Europa-Parlamentet.
Jeg konstaterer, at Europa-Parlamentet er en anden konstruktion og har en anden sammensætning, end nationale parlamenter har, og derfor synes jeg også, det er i orden, at man opererer med forskellige spærregrænser.
Det kan jeg ikke se noget problem i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-18:
Jeg vil gerne knytte en kommentar via et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg var også lidt inde på det over for Venstres ordfører.
Det er i forbindelse med, at vi selvfølgelig alle sammen hylder demokratiet, både i alvor og ved festlige lejligheder.
Og vi har jo kunnet se, at netop Europarådet gentagne gange har rejst kritik af medlemslande, hvor man har spærregrænser på 5, 6 og 7 pct. ved valg til parlamenter, altså hvor man vælger folkevalgte politikere.
Lene Espersen (KF), 2010-05-18:
Jeg vil sige, at det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg mener, at man skal komplementere hinanden i det arbejde, der gøres.
For sammen og ved at komplementere hinanden fremmer og beskytter man faktisk de fælles værdier, som EU og Europarådet jo er enige om.
Jeg vil sige, at det samarbejde, der er i EU, under ingen omstændigheder skal ske på bekostning af det samarbejde, der er i Europarådet.
Til gengæld tror jeg også, at det er vigtigt, at det går den anden vej, altså at de danske politikere, der deltager i Europarådets arbejde, også tør sige fra over for at beskæftige sig med for mange forskellige områder.
Men det er et fuldt tilsagn til fru Pernille Frahm om, at vi begge veje skal forsøge at undgå dybe tallerkner, der bliver genopfundet.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-18:
Vi skal ikke genopfinde dybe tallerken, det var et rigtig godt udtryk.
Men jeg kan nævne et eksempel.
Ministeren kan starte med at dykke ned i, hvad der sker omkring duplikeringen af GRETA, altså enheden omkring bekæmpelse af trafficking, handel med kvinder.
Så vil jeg sige to andre ting.
Ministeren siger, at det går for langsomt med udviklingsbanken.
Jamen det er jo ikke bare det – det går forkert.
Det er det, der er problemet.
Problemet er, at det går i den forkerte retning nu.
Udviklingsbanken burde, som ministeren siger, låne ud til de fattigste regioner, og den burde jo låne ud til det, som er i forlængelse af Europarådets kærneydelser, og ikke til noget, der har med noget helt andet at gøre i den her verden.
Det vil jeg gerne have at ministeren skriver sig bag øret.
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Jeg mener, der var en fejl i det, hr. Holger K. Nielsen sagde, idet han sagde, at statsminister Netanyahu siger nej til en tostatsløsning.
Jeg vil gerne bede hr. Holger K. Nielsen bekræfte, at statsminister Netanyahu faktisk har sagt ja til det.
Det er det første.
Der er bare det, at jeg nu i mange år her i Folketinget – også langt tilbage, til før jeg selv kom i Folketinget – har hørt på hr. Holger K. Nielsen, og jeg mener aldrig nogen sinde, der har været en israelsk regering, som hr. Holger K. Nielsen syntes var glimrende.
Det har jeg faktisk aldrig nogen sinde hørt.
Hvad er det, der gør, at den her regering er et specielt problem i forhold til dem, der har været tidligere, og som hr. Holger K. Nielsen også har skældt ud, uanset hvilken kaliber de var af?
Rabin blev vist egentlig først accepteret, da han var blevet myrdet.