runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Ejendomsvurderingssystemet har spillet fallit.
Det fungerer ikke.
Det har vi Rigsrevisionens ord for, og det har alle erkendt.
Men vi har ikke behov for et nyt ejendomsvurderingssystem, vi har behov for at afskaffe ejendomsvurderingen.
Det kan vi helt uproblematisk gøre i forhold til ejendomsværdiskatten, som jo er fastfrosset, og derfor har vi ikke behov for at vide, om ejendommene stiger i værdi i de kommende år, fordi ejendomsværdiskatten er underlagt et skattestop, og uanset hvor meget ejendommene stiger i værdi, skal folk ikke betale mere i ejendomsværdiskat.
Det sikrer skattestoppet.
I dette Folketing sidder der et bredt, bredt flertal, som ikke mener, at skattestoppet for ejendomsværdiskatten skal ophæves.
Det siger regeringen.
Den går ikke ind for at afskaffe skattestoppet.
Det siger den borgerlige opposition.
Tilbage er kun Enhedslisten og måske Det Radikale Venstre, og det er jo kun et lille mindretal, som vi ikke behøver at etablere et nyt dyrt ejendomsvurderingssystem for at tilfredsstille, for de får formentlig aldrig nogen sinde flertal i dette land.
Tilbage står så grundskylden, og grundskylden er der jo ikke noget skattestop for, men det kan Folketinget beslutte der skal være.
Det synes vi i Liberal Alliance der skal være.
Vores håb er, at når der forhåbentlig efter næste valg kommer en ny regering, vil der være flertal i dette Folketing for også at fastfryse grundskylden.
Så har vi heller ikke behov for et vurderingssystem for grundværdierne, og så kan vi også afskaffe det.
Det, vi bare skal gøre, er at tage udgangspunkt i 2011-vurderingen.
Så kigger vi på de områder, hvor den er for høj, og etablerer et forsigtighedsprincip der, og vi nedsætter vurderingen med 20-30 pct.
De andre steder, hvor vi ved, at vurdering ikke er for høj, lader vi den blive, hvor den er, og så fastfryser vi ellers grundskylden fremover, ligesom vi i dag har fastfrosset ejendomsværdiskatten.
Det er det, vi har behov for – intet andet.
Derfor støtter vi heller ikke dette lovforslag fra regeringen, som vil videreføre en 2011-vurdering med en alt for lille rabat i nogle af de områder af Danmark, hvor vurderingen er alt for høj, og dermed vil den sørge for, at der bliver beskattet for hårdt i de områder.
Det kan vi ikke støtte, og vi kan derfor heller ikke støtte en videreførsel af den forkerte vurdering.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Ja, tak for det.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg jo igen hører milliarderne rulle.
Så det vil jeg egentlig ikke spørge så meget ind til.
Det prøvede jeg at få svar på fra Venstres ordfører, og det må vi arbejde videre med.
Men det spørgsmål, jeg så har til Liberal Alliances ordfører, er: Hvor hårdt vil man stå på det her i forhold til en eventuel ny regering efter et valg?
Nu ved jeg godt, at man ikke snakker så meget om ultimative krav på den måde i dansk politik, men hvis man kan tale om en grad af det alligevel, hvor hårdt vil Liberal Alliance så stå på det her konkrete krav i forhold til grundskyld f.eks.?
Ja, nu håber jeg, at vi kan blive enige om, at også mennesker, der bor i egen bolig, har glæde af forbedret kræftbehandling, af ordentlige vilkår i hjemmeplejen, når vi bliver gamle, at vi er i gang med at få Danmarks mest veluddannede generation, så vi også har noget at leve af i fremtiden.
Så jeg synes, det er en lidt falsk modsætning, som man hører Liberal Alliances ordfører stiller op, men vi kan jo sige, at på bundlinjen er det jo rigtigt.
Der er tale om politiske prioriteringer, om, hvad man vil bruge pengene til, og derfor vil jeg bare høre, om jeg kan forstå det sådan, at hvis man kan tale om, at Liberal Alliance har en toptre over, hvad der skal til, for at de støtter en ny borgerlig regering, så vil det her – og så kan vi diskutere, om det er en meget stor eller en lidt stor skattelettelse til boligejerne og særlig dem, der har de dyreste boliger – være på den toptreliste fra Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Jeg kan oplyse fru Astrid Krag om, at folk, der bor i egen bolig, også betaler indkomstskat og moms og punktafgifter på de varer, de køber, osv. osv. ligesom folk, der ikke bor i egen bolig.
Derfor betaler folk i egen bolig i forvejen for alle de ydelser, der kommer fra den offentlige sektor.
Der er jo ikke nogen særskilt ferieskat, men der er en boligskat.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Regeringen planlægger at bruge 20 mia. kr. mere i 2020 end i 2014.
Hvis regeringen blot kunne nøjes med at bruge 10 mia. kr. mere i 2020 end i 2014, så ville man kunne fastfryse grundskylden, for det koster ikke mere.
Så hvis man bare ikke skulle bruge så mange ekstra penge i den offentlige sektor hele tiden, som regeringen vil, så behøver man ikke at ribbe boligejerne.
Hvor fast vi vil stå på det her?
Jamen vi vil stå ganske fast, men det vil vi også på de andre ting, vi går ind for, så det kan jo ikke siges entydigt, hvad vi får gennemført, og hvad vi ikke får gennemført.
Vi synes, det er meget vigtigt at sørge for, at man ikke overbeskatter boligejerne.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at det er boligejerne, der skal betale to tredjedele af den forbrugsvækst i den offentlige sektor, som regeringen lægger op til.
Det er jo sådan, at grundskylden skal stige med 14 mia. kr. frem til 2020, og det er, fordi regeringen vil bruge 20 mia. kr. mere på den offentlige sektor.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Jamen jeg vil da for det første beklage, hvis jeg her i årets mørkeste måned får Venstres skatteordfører til både at være frustreret og opgivende.
Den slags skal man tage ganske alvorligt, hvis man begynder at mærke det.
Men spøg til side.
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at Venstres skatteordfører kan gå tilbage og finde utrolig mange konkrete steder, hvor man vil kunne høre politikere fra Socialdemokratiet kritisere f.eks. de skattereformer, der blev gennemført, og som enten var underfinansierede meget langt frem i tiden eller decideret ufinansierede, og som var med til at bære brænde til bålet i en tid, hvor økonomien buldrede derudaf.
Hvis ordføreren ikke selv kan finde den slags, vil jeg muligvis tilbyde at være behjælpelig med det.
Så vil jeg sige, at jeg synes, at det her lige præcis er det, som jeg sagde i min tale, nemlig at udvise rettidig omhu.
Der skal være tryghed om vores samfundsøkonomi.
Det er det, der er en forudsætningen for både arbejdspladser og tryghed i privatøkonomien.
Det sikrer vi med det her lovforslag.
Jeg vil også gerne kvittere for, at Venstre har tænkt sig at støtte det – ellers ville man måske også selv have nogle problemer i forhold til at få regnestykket til at hænge sammen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Men det er bare interessant at høre den her sang om økonomisk ansvarlighed, når man kigger på de resultater, som regeringen har leveret, og de finanslove, som regeringen har haft ansvaret for, og når man ser, hvor stor en del der stammer fra engangsindtægter.
Man må jo sige, at hvis regeringen ikke havde lavet en fremrykning af beskatningen af pensionsmidler, havde vi haft et endnu større underskud, og vi vil have haft en endnu større gæld.
Der er bare lang vej fra de flotte ord og til den virkelighed, men det er jeg helt sikker på at der er andre der er fuldt ud opmærksom på og på, at det højt besungne forsigtighedsprincip fra regeringen er noget, man taler om, men ikke noget, man leverer på.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Hvis det var sådan, som Venstres ordfører prøvede at tegne et billede af i sin ordførertale, nemlig at her går vi ud og brænder penge af, at vi holder en kæmpe rødvins- eller champagnefest, giver skattelettelser, der ikke er råd til, eller hvad det nu skal være, kunne man måske sige, at der var noget om snakken.
Men Venstres ordfører blev også nødt til at bekræfte hr. Nadeem Farooq – Det Radikale Venstres skatteordfører – i, at det her ikke er penge, som vi farer ud og bruger.
Den forudsatte forbedring af den offentlige saldo, som det her lovforslag sikrer os, når det bliver vedtaget, bliver jo alene anvendt til at afdrage på den offentlige gæld.
Jeg er rigtig ked af, hvis det gør Venstres ordfører sådan lidt trist, at det faktisk er den nuværende regering, der har fået Danmark ud af den EU-henstilling, vi havde fået.
Vi har ført en økonomisk ansvarlig politik og har sørget for, at hvis man igen skulle komme i den situation, at det ikke er os, der holder tøjlerne, vil der på en helt anderledes måde være grundlæggende styr på, at dansk økonomi ikke kan løbe af sporet på den måde, som vi så i de bragende og buldrende 00'er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Tak for det.
Og det er jo, fordi det her blot er en fremrykning af pensionsbeskatning, altså en fremrykning af likviditet, en indtægt – kald det, hvad man vil – som man ellers ville få om rigtig mange år.
Og i tilfældet med Lønmodtagernes Dyrtidsfond er det måske om nogle få år.
Men vi synes virkelig, det er en dårlig idé, for der er jo brug for de her penge senere hen.
Man kan jo sige, at det her er en fremrykning, der udhuler den langsigtede finansiering af velfærdssamfundet.
Kort sagt er det jo som at tisse i bukserne – pengene varmer rigtig meget i kassen nu, hvor man har en EU-henstilling hængende over hovedet, men de mangler jo så senere, når man skal bruge dem, når folk forlader arbejdsmarkedet.
Og det er jo altså grundlæggende en dårlig måde at finansiere vores samfund på.
Vi synes jo, at det nuværende pensionssystem er rigtig godt, og at dem, der har etableret det, har været meget fremsynede ved at lave det på den måde, hvor beskatningen falder, når man stopper med at være erhvervsaktiv og er ude af arbejdsmarkedet.
Og her kommer der så ofte nogle ekstra offentlige udgifter, fordi man så skal på folkepension osv.
Vi synes, det er drønærgerligt, at man for at undgå en EU-henstilling vælger at bruge den slags budgettekniske tiltag, som bare flytter finansieringen fra senere hen til nu.
Det synes vi er en uansvarlig måde at finde en engangsfinansiering på.
Det samme gælder egentlig den anden del af forslaget om Lønmodtagernes Dyrtidsfond, hvor afgiften også nedsættes.
Man får godt nok en rabat på 2½ pct., men igen synes vi, at det er en dårlig måde at finansiere en finanslov på.
Det er samme dårlige princip som før.
Vi synes grundlæggende ikke, det er en hensigtsmæssig måde at gøre det på, og derfor kan vi ikke støtte det.
Men jeg vil sige, at jeg godt kan forstå de privatpersoner, som selvfølgelig bliver glade for at få en skatterabat på 2,7 pct., når det gælder kapitalpensioner, eller 2½ pct., når det gælder Lønmodtagernes Dyrtidsfond.
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Vi er jo helt enige i, at EU ikke skal styre den økonomiske politik i Danmark med de forskellige mærkelige regler, de har opbygget, og straffesanktioner, og hvad ved jeg.
Men nu er de der jo.
Det er jo et fact of life, at de der EU-sanktioner er der.
Så mener Dansk Folkeparti, at vi bare skulle have påtaget os et nyt sæt sanktioner?
Eller hvor skulle vi have sparet for at undgå at komme i nærheden af EU's grænser for, hvad vi må have af underskud?
Nu synes jeg bare, at vi må have et ordentligt svar.
Altså, skal vi gøre det her for at undgå de sanktioner, som jo var resultatet under den forrige regering, som Dansk Folkeparti støttede, eller skal der spares?
Og hvis der skal spares, hvor skal der så spares?
Det bliver man da nødt til at give et svar på.
Man kan ikke bare sige, at man synes, det er en rigtig dårlig idé.
Man er nødt til at have en idé om, hvad man så skulle have gjort, og det er sådan set bare det, jeg efterlyser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Jeg synes altså ikke, det er Dansk Folkepartis ansvar at forklare, hvad man ellers skulle gøre i finanslovsforhandlinger, hvor vi ikke var indkaldt.
Jeg synes da, at det er de partier, der har indgået finanslovsaftalen, der har ansvaret for at finansiere det på en meget uhensigtsmæssig måde og en meget uansvarlig måde.
Det her afleverer jo bare regningen i børneværelset om 20 eller 30 år, for så er det børnene, der kommer til at finansiere det her, når pengene så mangler.
Det må I altså selv stå for at rydde op i, altså med hensyn til hvordan I nu har valgt at bruge fremtidige indtægter allerede i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-02:
Det afgørende er, at den danske økonomiske politik er effektiv og veltilrettelagt.
Det er desuden vigtigt, at den til enhver tid siddende regering hele tiden udviser rettidig omhu, og samtidig med det skal regeringen også være i stand til at stimulere væksten og beskæftigelsen.
Når jeg taler om rettidig omhu, mener jeg, det er vigtigt, at vi lever op til EU-kravene, og at vi hele tiden sørger for at undgå henstillinger fra EU.
Det er i det lys, vi skal se den her pensionspakke, som lovforslaget handler om.
Formålet med pensionspakken er at sikre, at vi også fremadrettet kan understøtte væksten og beskæftigelsen, alt imens vi reducerer risikoen for, at Danmark modtager en EU-henstilling om at nedbringe det offentlige underskud.
Så samlet set kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Ja, det er et godt princip.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Vi mener i hvert fald helt klart, at det er en dårlig idé, at man bare fremrykker beskatningen, altså tager en indtægt, som skulle være kommet ude i fremtiden, og så siger, at den kommer nu.
Så står man jo bare og mangler pengene på det tidspunkt.
Så det skulle man have håndteret i finansloven på en anden måde, enten ved at man brugte færre penge, eller ved at man valgte at sige, at man så fik et større underskud, og så skulle man have taget kampen med EU.
En af delene skulle man have gjort.
Jeg synes i hvert fald, det er en dårlig måde at spille hasard med vores pensionssystem på, hvor man tilbage for rigtig mange årtier siden var fremsynede, da man etablerede det og lavede det sådan, at man fik skatteindbetalinger på det tidspunkt, hvor man faktisk også havde brug for indtægterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Man bliver sådan lidt frustreret og opgivende over den politiske debat, når man hører udlægningen af, hvordan tingene var under den tidligere regering, og skal lytte til en socialdemokrat, der siger, at det var uansvarligt, og at den tidligere regering brugte alt for mange penge, når virkeligheden er, at det budskab, der under den tidligere regering lød fra Socialdemokratiet og SF hvert eneste år, var: Brug flere penge.
Det var evig og altid sangen hernede i Folketingssalen.
Jeg tror, at statsministre og finansministre har stået og fået at vide, at nu blev minimalstaten indført med næste års finanslov, den sociale massegrav var virkelighed, og der var ikke flere penge tilbage til offentlig velfærd.
Nu skal vi så høre det modsatte.
Jeg skal bare lige have en bekræftelse af, at der vist ikke kom opstrammende tiltag fra Socialdemokratiets og SF's side tidligere.
Og så skal jeg bare høre: Når regeringen taler om et forsigtighedsprincip, mener ordføreren så, at det er udtryk for en overholdelse af forsigtighedsprincippet, at man er nødt til at gribe til indtægter, der ellers ville være faldet i de kommende år?
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Her er jo lige præcis tale om en regering, der udviser rettidig omhu og har styr på tingene.
Man skal jo ikke have en særlig lang hukommelse for at huske, hvem det var, der styrede Danmark direkte ind i den henstilling, vi netop har kæmpet os fri af.
Det var de borgerlige partier i 00'erne, der gjorde det og kan tage æren for det.
Alle penge, der bliver brugt, er gode, siger hr. Ole Birk Olesen, Jeg tror, jeg kan finde nogle citater, hvor hr. Ole Birk Olesen mener det modsatte, og jeg vil også sige, at jeg selv har været med til at forhandle økonomiaftaler, hvor vi forventer af regioner og kommuner, at de kan effektivisere og afbureaukratisere, så det tror jeg måske ikke at hr. Ole Birk Olesen helt mener, hvis han tænker sig om.
Men selvfølgelig skal der være styr på tingene, og selvfølgelig skal der være finansiering, og med det her lovforslag sikrer vi altså, at Danmark står meget bedre rustet over for uforudsete ting, der ellers kunne betyde, at vi ville ende med en henstilling igen, og det skal vi ikke ud i en gang til.
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Jamen jeg spørger, fordi det rigtige tal er ca. 28.000 kr.
Men det må ministeren gerne vende tilbage med et svar på, for det er det tal, som den tidligere beskæftigelsesminister hver gang sagde at man skal huske på, når man taler om gensidig forsørgerpligt – at så har familien med to børn det, der svarer til 28.000 kr. i månedlig indtægt.
Og så er spørgsmålet: Er det rimeligt, eller er det ikke rimeligt?
Er det det niveau, vi ønsker?
Det er i hvert fald det niveau, vi indtil videre har ønsket, og hvor vi har sagt, at det er det rimelige niveau, hvis man ikke har anden indtægt.
Og jeg stiller så spørgsmålet til beskæftigelsesministeren?
Er det rimeligt, eller er det ikke rimeligt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Selv med hjælp af papirer fra gode kollegaer skal jeg ikke bevæge mig ud i det, og jeg vil gerne fastholde mit indledende svar.
For er der noget, som jeg i hvert fald har respekt for, er det, at når man tager diskussioner om konkrete tal og fremfører dem som minister, skal man være sikker på, at de er rigtige.
Og derfor skal jeg, som jeg sagde, nok sørge for at svare hurtigt og præcist på de spørgsmål, som udvalget måtte have, og så kan vi tage den lidt mere principielle debat der.
Jeg håber, det er okay, at det er den måde, jeg svarer på her.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-02:
Tak for det.
Jeg tror, at Venstres ordfører fik sagt, at vi med pensionspakken kommer til at mangle nogle penge, som vi kunne have brugt på forbrug senere.
Regeringens intention er jo, kan man sige, at betale af på gæld og ikke bruge penge på forbrug.
Er det måske Venstres intention?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Fru Astrid Krag siger, at vi skal have de penge ind fra pensionsopsparerne for at sikre, at vi ikke overskrider underskudsgrænsen på 3 pct., som EU sætter for os.
En anden måde at gøre det på var jo at lade være med at bruge så mange penge.
Jeg husker, at da den her regering trådte til, sagde man, at man overtog et håndværkertilbud; dansk økonomi var et håndværkertilbud.
Den finanslov, som regeringen præsenterer for 2015, rummer et budgetteret underskud på 60 mia. kr., og så skal man oven i købet til at hive 15 mia. kr. ekstra ind, fordi man er bange for, at det bliver endnu større end 60 mia. kr.
Hvad med, om man lod være med at bruge så mange penge? vil jeg spørge fru Astrid Krag om.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Jeg synes altid, at det er spændende at få spørgsmål fra hr. Ole Birk Olesen, fordi man faktisk kan få en reel diskussion.
Jeg kender jo til mange af de forslag, Liberal Alliance har til, hvordan man kan bruge færre penge på vores fælles velfærdsmodel.
Det har været vigtigt for regeringen at lave en finanslov, hvor vi kan understøtte vækst, hvor vi kan understøtte beskæftigelse, og hvor vi også kan have råd til at investere i nogle af de ting, der gør, at det her er et rigtig trygt og dejligt land at leve i.
Det gælder f.eks. forbedret kræftbehandling, ordentlig normering i de daginstitutioner, hvor vores børn bliver passet, så vi kan tage af sted om morgenen som trygge forældre og passe vores arbejde og være ordentlig og god arbejdskraft, og et hjemmehjælpsklippekort for nu at nævne nogle af de rigtig gode ting, vi faktisk investerer i med finansloven.
Det er rigtigt, at de ting kunne vi godt lade være med at gøre.
Det er også rigtigt, at man vil blive nødt til at skære en del væk af de ting, hvis man skal kunne lave finanslov under det nulvækstregime, som Venstre vil stå i spidsen for, og jeg ved jo, at Liberal Alliance vil have decideret minusvækst.
Så ja, det er rigtigt, det er en politisk prioritering, hvad man vil bruge finansloven til, men for regeringen har det været vigtigt at lave en finanslov, der på en gang understøtter vækst og beskæftigelse og sikrer investeringer de steder i vores velfærdssamfund, hvor der er god brug for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Der findes jo ikke et eneste offentligt overforbrug, som man ikke kan sige tjener et godt formål.
Alle penge, der bruges, bruges jo som oftest på ting, der er gode.
Så det er jo ikke et argument for, at man skal bruge mange flere penge, end man har, for så havde det ingen ende.
Så skulle man jo bruge dobbelt så mange penge, som man fik i statskassen, hvis man altid bare kunne sige, at det går til gode ting.
Der er jo også et andet hensyn, som hedder økonomisk ansvarlighed.
Der skal være styr på tingene, så man ikke forgælder de næste generationer.
Her har regeringen ikke styr på tingene, og så gør regeringen det, at den tager nogle pensionspenge ind, som vi skulle have brugt senere, og bruger dem nu, og så mangler de altså senere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Nu kan man jo nok sige, at det er lidt specielt at sige, at det handler om at betale af på gæld.
Det handler om at begrænse et underskud og undlade at stifte mere gæld.
Jeg må sige, at jeg har så stor tillid til den radikale ordfører, at jeg er helt sikker på, at den radikale ordfører ikke ville have støttet dette forslag, hvis det ikke alene var nødvendigt af likviditetsmæssige årsager.
Det er sådan set det, jeg er bekymret for.
Nu skal man jo passe på med at give gode ideer til den her regering, men nu er der alene ratepensionsmidlerne, som regeringen endnu ikke har kastet sig over, og dernæst er der vel kun guldreserverne i Nationalbanken tilbage.
Jeg må sige, at man er nødt til at gribe til et relativt voldsomt indgreb for at holde finansloven inden for rammerne.
Det står jo noget i kontrast til, at regeringen ellers taler om stemningsskifte og alt muligt andet, når man er nødt til at tære på reserverne.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Men det er ikke godt nok til, at det skal fastholdes i finansloven for 2015, forstår man.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-02:
Det er et godt princip, men pensionssystemet er ikke mejslet i granit i den forstand, at det ikke også indgår i den samlede økonomi og den samlede økonomiske politik.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
Men grundlæggende er det et spørgsmål om at sikre den her sikkerhedsmargen, sådan at vi ikke kommer i karambolage med den her 3-procentsgrænse.
Og det skal selvfølgelig bl.a. ses i lyset af risikoen for svækkede vækstudsigter i forhold til augustgrundlaget.
Og så må vi jo se, når der offentliggøres en ny Økonomisk Redegørelse midt i december med opdaterede skøn for de offentlige finanser.
Men på den her måde sikrer vi os i hvert fald, at der er en nødvendig sikkerhedsmargen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Skatteministeren siger, at det her indgreb skyldes svækkede vækstforudsætninger.
Så er det jo ret interessant at vide, hvornår regeringen fandt ud af, at der var svækkede vækstforudsætninger, for regeringen fremsatte sit finanslovsforslag i slutningen af august, og allerede da blev regeringen kritiseret for at være for optimistisk.
Regeringen går længere end det, regeringen mente var ansvarligt ved fremsættelsen af sidste års finanslovsforslag, og så er det bare påfaldende, at man 5 uger efter fremsættelsen af finanslovsforslaget kommer med et indgreb, der skal sikre ekstra likviditet i kassen, fordi man allerede da er klar over, at forudsætningerne for ens eget finanslovsforslag er skredet.
Derfor er jeg bare interesseret i at vide: Hvornår begynder regeringen at få tanker om at lave den her pensionspakke?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
For at kunne give et fuldstændig præcist svar om datoer vil jeg gerne bede om at få det spørgsmål skriftligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Altså, jeg må sige, at det altså er rimelig besynderligt, at skatteministeren ikke kan sige, hvornår man påbegynder det her arbejde, men det spørgsmål skal jeg så stille skriftligt for at håbe på, at vi på den måde kan komme det nærmere.
For det virker bare ikke særlig troværdigt, at regeringen i slutningen af august fremsætter et finanslovsforslag og så allerede i starten af oktober finder ud af, at det er helt galt.
Altså, hvilke nye initiativer er der i finanslovsaftalen mellem regeringen, SF og Enhedslisten, der skaber mere vækst i Danmark?