runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-02-26:
Nej, for fuldstændig som fru Pernille Skipper siger det, kan man ikke vide, om det ville være kommet frem på en anden måde, måske 2 dage senere eller lignende.
Det ved vi jo ikke, for det forløb har vi ikke nået at se.
Det ændrer ikke på den principielle tilgang til lovforslaget her, jævnfør forretningsordenens § 11 om, at vi forholder os principielt til lovforslaget.
Det er vores principielle holdning, at der ikke skal være aktindsigt i kalendere.
Jo, jo, det har man jo.
Det er, ligesom at vi nogle gange holder lukkede udvalgsmøder her i huset og nogle gange holder åbne udvalgsmøder.
Det er jo lidt efter, om vi vil have offentligheden til at kigge med i, hvad det er, vi sidder og laver.
Og det er hensigtsmæssigt, at man kan holde nogle lukkede møder, hvor offentligheden ikke er med, og hvor man kan få lov til at sidde og spørge lidt ind til hinanden uden at blive fanget af, at det så står i avisen dagen efter, at man havde spurgt om et eller andet, og det var sikkert, fordi man havde den og den holdning eller mening.
Det behøver det ikke nødvendigvis at være.
Det kan også bare være, at man gerne vil prøve at blive lidt klogere.
Men hvis det skal stå sort på hvidt i en avis, får det jo en helt anden betydning.
Hvis ikke vi sørger for, at vi har den her bestemmelse, så vil det i fremtiden være sådan, at man altid skal overveje enhver tanke og handling og altid kun optræde fuldstændig politisk korrekt.
Det ville lukke ned for enhver form for kreativitet og udvikling.
Det kan godt være, den bestemmelse ikke har været der tidligere, og det kan også godt være, der ikke er nogen, der har været opmærksom på, at den mulighed forelå, og at der derfor ikke er nogen, der har bedt om at få aktindsigt i de her områder.
Det kunne også være.
Vi synes i hvert fald, at nu, hvor vi ved det, er det hensigtsmæssigt, at vi har en sådan bestemmelse.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-26:
Det er også ganske glimrende nogle gange.
Jeg har nu ikke oplevet de store problemer med det, altså hvis man gerne vil have forhandlinger.
Nu har vi jo sådan set været VK-regeringens støtteparti i 10 år, og mig bekendt er der også foregået forhandlinger der, hvor man godt har kunnet holde det inden for dørene, holde sin mund lukket, indtil det rigtige tidspunkt kom.
Det har sagtens kunnet lade sig gøre med den eksisterende offentlighedslov, som jo i øvrigt den her aftale også er lavet under.
Lovforslaget er ikke vedtaget endnu, skulle jeg hilse at sige.
Så sådan er det jo bare.
Tom Behnke (KF), 2013-02-26:
Man kan sige, at forløbet jo også er et andet, men de lukkede møder, vi har været til, de lukkede forhandlinger, vi har været til, vil jeg selvfølgelig ikke stå og referere fra her.
Det, som alle har været vidne til, var, hvad konklusionen var på de forhandlinger, der var.
Det var, at der ikke var et flertal på det tidspunkt, i hvert fald officielt.
Sådan bør det være, altså at man kan sidde rundt om bordet og forhandle, at man kan stille spørgsmål, at man kan bede om at få noget uddybet, komme med synspunkter og prøve ting af, og så har man alligevel, når vi når i Folketingssalen, samlet sine tanker og fundet ud af, hvilke plusser og minusser der er, og hvordan man vil skære det til, når man så skal forholde sig til forslaget.
Det synes jeg er måden, det skal være på, og det er derfor, det er så hensigtsmæssigt, at der ikke er aktindsigt i enhver tanke, et folketingsmedlem gør sig.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-26:
Tak for det.
Nu må jeg jo lige starte med at sige, at jeg er dybt uenig med hr. Tom Behnke om det her med kalendere.
Jeg tror, jeg tidligere har nævnt, at hvis journalister er interesseret i at vide, hvornår jeg skal til gynækolog, så er de velkomne.
Jeg blander også mine kalendere, ellers kan man ikke holde styr på det, men det gør ikke, at jeg tror, journalisterne synes, det er særlig interessant.
Det er jo ikke det, de kigger efter, og derfor synes jeg også, at kalendere selvfølgelig skal være offentligt tilgængelige, uanset om man har private gøremål stående i dem.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at da jeg markerede, tænkte jeg egentlig: Jeg tror faktisk bare, jeg vil starte med at sige tillykke.
Tillykke med, at man har fået et flertal i Folketinget.
Da Konservatives tidligere justitsminister og nuværende partiformand, hr. Lars Barfoed, fremsatte forslaget tilbage i 2010, kunne man ikke få det stemt igennem, men det kan man nu, og da det er en minimal ændring, der er foretaget, som reelt ikke betyder noget som helst, synes jeg bare, jeg vil sige tillykke.
Tom Behnke (KF), 2013-02-26:
Bestemt, og hvis jeg så skulle stå og sige det modsatte, ville jeg mene, det var useriøst journalistisk arbejde.
Det er en mærkelig måde at lave retorik på nu, hvor jeg kan forstå, at hr. Per Clausen er blevet kaldt i salen for at stille spørgsmål.
Men det, der gør sig gældende, er, at vi stadig væk har den holdning, at kalendere i vore dage bliver brugt af f.eks. ministre til både officielle arrangementer og private arrangementer for at holde styr på, hvornår man render til det ene og det andet, så der ikke er overlap.
Det er sådan set meget hensigtsmæssigt.
Dermed mener vi også, at en kalender er noget personligt og noget privat.
Hvad angår de arrangementer, man så løber til, af offentlig karakter, vil det jo fremgå, at man har været det pågældende sted.
Der ville nok være temmelig mange mennesker, der ville opdage det, hvis man havde været ude at klippe en snor over et eller andet sted eller skulle åbne et eller andet.
Så det er jo ikke det.
Så vi mener ikke, der er hensigtsmæssigt, at der er aktindsigt i kalendere.
Det er et holdningsspørgsmål, og det er muligt, at der er nogle, der synes, at det kunne være evig skønt, at der var det, men det synes vi så ikke.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-26:
Nu nævnte hr. Tom Behnke, at det jo heller ikke er et problem, at vi for fremtiden ikke længere har aktindsigt i kalendere, fordi der også vil ligge nogle notater på sagen, så derfor vil man kunne se, at her har der været holdt et møde, og her er notatet fra sagen.
Det er jo rigtigt nok, at vi har noget, der hedder en notatpligt i den danske forvaltningslovgivning.
Men hvis vi holder fast i det eksempel, som hr. Per Clausen kom med, så var det jo netop i skattesagen, at der ikke lå notater vedrørende fem møder holdt mellem Skattecenter København og Skatteministeriet, netop de møder, der gjorde, at vi alle sammen blev opmærksomme.
Der var ikke lavet notater på dem, så havde man ikke haft aktindsigt i kalenderen, var det aldrig nogen sinde kommet frem – måske ad en eller anden statsrevisorvej, det medgiver jeg da, om nogle år, men ellers ikke.
Selv om vi ikke kan konkludere noget på sagen, er det så ikke problematisk, at sådan noget ikke vil kunne komme frem i fremtiden?
Julie Skovsby (S), 2013-02-26:
Det, der står i lovforslaget, er, hvornår dokumenter kan undtages fra aktindsigt.
Og det er, når dokumenter udveksles på et tidspunkt, hvor der er konkret grund til at antage, at en minister har eller vil få behov for embedsværkets rådgivning og bistand.
Det er den formulering, der står helt præcis, og det, som er vigtigt at lægge mærke til, er ordene udveksles på et tidspunkt og ordene konkret grund.
Så kan man godt finde eksempler på, at dokumenter udveksles, men ikke vil være omfattet af § 24-reglen, dvs. at det er dokumenter, der ikke vil kunne undtages fra aktindsigt.
Jeg kan komme med et helt konkret eksempel lige om lidt.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at jeg nu mener, jeg i min tale fik sagt, at der er tale om en præcisering, som gør, at man måske undgår nogle fejltagelser, der ellers kunne være.
Man kan sige, at hvis nogle ved en fejl ikke får aktindsigt og den fejl ikke bliver begået, fordi paragraffen er blevet strammet, vil der jo være mere aktindsigt.
Det kan man sige.
Men som udgangspunkt er det præcis de samme dokumenter, man kan få aktindsigt i med VK-regeringens lovforslag, som det er med det lovforslag, der ligger her i dag – præcis de samme dokumenter.
Det er der sådan set bred enighed om.
Med hensyn til spørgsmålet om lovens udvikling sagde jeg, at den vil vi følge.
Der kommer ikke til at være sådan en evalueringsparagraf i loven, men vi vil selvfølgelig følge udviklingen og se, hvordan det går, og om det går så galt, som nogle spår.
Det er vi nu ret sikre på at det ikke gør, men skulle det vise sig, at de har ret, er det da klart, at man som ansvarlig politiker vil agere ud fra det.
Jeg synes også, man skal være opmærksom på, at der kommer en vejledning i høring, som jeg synes man skal nærstudere, for den vil sikkert give svar på mange af de spørgsmål, der stilles.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-26:
Ordføreren siger, at nu har man præciseret § 24, nu er alting godt, nu kommer der ikke til at være nogen misforståelser.
Kan ordføreren forklare mig, hvornår man kan sige at et dokument ikke kan antages at være et dokument, som ministeren vil få brug for i rådgivning?
Ordføreren siger, at det er så præcis en formulering, der står i lovteksten lige nu.
Er der en sag inden for f.eks. Justitsministeriets område, hvor ordføreren tænker at man med sikkerhed kan sige at ministeren ikke vil få brug for rådgivning i sagen?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-26:
Nu ved jeg ikke, om vi er kommet til et større bekendelsesmøde.
Jeg vil da gerne markere, at jeg er glad for, at jeg hverken er Venstremand eller socialdemokrat.
Men jeg undrer mig over, at ministeren åbenbart stadig væk bærer på en eller anden tyskerforskrækkelse.
Jeg nævnte overhovedet ikke tyskere i mit indlæg, da jeg påpegede vores problemer omkring sommerhusene.
Jeg sagde faktisk bare, at vi før var fremme med et forslag om salg af sommerhuse, og at vi peger på, at sommerhuse også godt – uden at skelne mellem dem og helårsbeboelse – kunne sælges til udlændinge.
En stor del af den danske mælkeproduktion drives af hollandske landmænd, og velkommen til dem.
Og så står vi med en eller anden regel om, at et gammelt faldefærdigt sommerhus ude på Vestkysten for enhver pris ikke kan sælges til en udlænding.
Hvad er det for en forskrækkelse?
Jeg bliver helt bekymret, når så ministeren nævner tyskerne.
Er det virkelig den, der holder endnu?
Jeg nævnte bare udlændinge med hensyn til at åbne op for det her område.
Er det til at forklare, at vi har en sådan forskel?
Er det meget bedre?
Altså, et landbrug med mange hektarer osv. er dog en fantastisk del af Danmark at afgive.
Så det undrer mig meget.
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Hr. Erling Bonnesen har selv været borgmester og kender vilkårene ude i kommunerne.
Jeg kan ikke forstå, at han forsøger at skabe unødig tvivl om forslaget.
Det fremgår både af lovforslaget og af min tale og også af de andre ordføreres taler, at det følger personen.
Det vil sige, at hvis man har fået en fleksboligtilladelse, har man den så længe, man ejer bygningen eller måtte afgå ved døden.
Der står, at den følger personen.
Man kan jo heller ikke tage en sommerhustilladelse fra nogle pensionister, der har fået lov til at bo der.
Jeg ved godt, at der er nogle borgmestre, der har ytret ønske om, at de gerne vil have lidt færre pensionister i deres områder.
Det er så en anden diskussion.
Men har man først fået en fleksboligtilladelse, følger den jo boligen.
Det, jeg sagde i min tale, var, at hvis man nu gerne vil sælge det, fordi man måske ikke helt kan overkomme at have huset mere, man har boet der et par år, kan en køber rette forespørgsel til kommunen og sige: Vi agter at se på den her bolig; kan der gives en fleksboligtilladelse også fremadrettet?
Det er der, at jeg håber, at kommunerne kigger på, hvilke områder de gerne vil have fleksboliger i, og hvilke områder de ikke vil have det.
Nu nævnte hr. Erling Bonnesen selv Langeland, som jeg kender godt.
Der kunne man forestille sig, at de ikke vil have det i Rudkøbing, men at de gerne vil have det i både Lohals og Bagenkop.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg kan så forstå, at i hvert fald landdistriktsministeren synes, at det er en dejlig dag at være socialdemokrat i.
Jeg kan så bare forstå, at det ikke er alle socialdemokrater, der synes, at det er en dejlig dag at være socialdemokrat i.
Men det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg kan høre, at der i hvert fald er god grund til, at vi får en meget grundig udvalgsbehandling.
Det er igen ikke for at være fejlfinder, men lad os nu tænke os den situation, at der er et område – det kunne være på Langeland; det kunne være på Lolland-Falster; det kunne være andre steder, hvor det her er et højaktuelt emne – hvor de først siger ja til, at man får den her flekstilladelse, så kommer man lidt i gang med tingene, og så er der gået en vis periode, og så gælder den så ikke længere; så har man pludselig ikke længere den der flekstilladelse, og så må den jo falde bort.
Hvad skal ejeren så gøre i den situation?
Er han så pligtig til at flytte derhen, eller hvordan skal det håndteres?
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Nu skal jeg jo ikke bedømme, hvornår det er dejligt at være Venstremand, men jeg kan sige, at det er altid godt at være socialdemokrat; hr. Erling Bonnesen skulle prøve det.
Derfor har jeg også i første omgang prioriteret 75 mio. kr. fra byfornyelsesrammen.
Derudover har vi nu fået den her store pakke, hvor vi kan skabe vækst i landdistrikterne, for det er nemlig gået hårdest ud over dem, da vi mistede 170.000 arbejdspladser under den forrige regering.
Derfor er den her nedrivningsdel jo også en del af det.
Men vi vil gøre mere end bare at give muligheden til 39 kommuner.
Vi vil give alle landdistrikterne mulighed for det.
Det håber jeg gør hr. Erling Bonnesen ekstra glad, uanset om han er Venstremand eller ej.
Og så kan hr. Erling Bonnesen jo blive rigtig glad over, at vi også afskaffer den tidligere regerings kørselsafgift, som jo på en måde var en afgift på at drive erhverv i vores landdistrikter.
Jeg forventer faktisk, at det ligesom sommerhusreglen vil få stor betydning.
Jeg kan simpelt hen ikke huske tallet.
Jeg læste det forleden dag i Morgenavisen Jyllands-Posten, tror jeg.
Der var en stor artikel om sommerhusreglen, og den viste, at der er rigtig, rigtig mange pensionister, som har valgt at bo i deres sommerhus hele året.
Det håber jeg også at den her regel vil betyde.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg vil da gerne præcisere, at det er ufattelig dejligt at være Venstremand i dag.
Tænk sig, efter et fantastisk hårdt pres for at få genindført nedrivningspuljen kommer den, og efter et fantastisk hårdt pres kommer boligjobordningen.
Så jeg vil gerne sige, at i dag er det en dejlig dag at være Venstremand.
Så må vi sige, at når nu regeringen har fået indført en hel del af det, vi gik til valg på, skal den jo snart til selv at finde på noget nyt.
Noget af det er så åbenbart det her med fleksboligordningen, og den skal vi selvfølgelig se positivt på i det omfang, hvor den så også kan hjælpe.
Det er ikke for at være fejlfinder eller noget, men jeg har jo tidligere boret i det, og spørgsmålet går på, hvorfor det egentlig går på en personlig tilladelse i stedet for en tilladelse til huset eller området, kan man sige, for det er sådan set det, det handler om.
Jeg vil godt have, at ministeren sådan lige sætter lidt ekstra ord på det, for der kan jo forekomme handler og ejerskifte.
Er det sådan en tilladelse til, at kommunerne bare kan sige: Yes, det er et quick fix; det er noget, vi bare strør om os med løs hånd?
Er der nogle kriterier, der skal lægges ind?
Hvad skal opfyldes?
Hvad er der af overvejelser bag det?
Det synes jeg at vi skal prøve at få boret ud under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det er fint, at der er sat fokus på det, og at emnet er sat på dagsordenen.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Så skal vi så bare have det boret ud, så vi ligesom, når vi på et tidspunkt kommer til tredje behandling, kan aflæse, at det her kan give den effekt derude i virkeligheden, som vi jo sådan set alle sammen ønsker os.
Mike Legarth (KF), 2013-02-26:
Tak, hr. formand.
Da vores ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg på hendes vegne tilkendegive, at det lovforslag, vi behandler i dag, betyder, at kommunalbestyrelserne kan give tilladelse til, at helårsboliger kan bruges til fritidsboliger i en given periode.
Det er mærkværdigt, at det her lovforslag ligger i Landdistriktsudvalget, da lovforslaget gælder alle kommuner, men lad det nu ligge.
Der er ingen tvivl om, at lovforslaget vil have stor betydning i landdistrikterne.
Udflytningen væk fra landdistrikterne de senere år er kritisk, og som Konservative ønsker vi et Danmark i balance.
Vi ønsker også en balance mellem by og land, og vi ønsker ikke tomme, affolkede områder i landdistrikterne, som sygner hen, visner og til sidst dør.
Forslaget her kan skabe mere liv og mindre affolkning, hvis fritidsfolket kan benytte nogle af de her tomme boliger.
Det kan endda være med til at betyde, at yderområderne blomstrer op igen, og den udvikling vil vi selvfølgelig gerne understøtte.
Når vi ude i landet bliver mødt af problemer med tomme boliger, som står spøgelsesagtigt tilbage, så har vi sympati og forståelse for, at kommunerne ønsker at omdanne sådanne helårsboliger til fritidsboliger i en given periode.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne understrege, at Liberal Alliance kan støtte forslaget, og vi ønsker sådan set ikke at lave en hel masse fejlfinding på det, men vi vil benytte den her chance til at sige, at det her da er et lille forsigtigt skridt.
For vi burde jo gå langt videre, og det håber jeg meget at ministeren på et tidspunkt kunne medvirke til, hvis man virkelig vil noget for de her landområder.
Vi har før foreslået, at man helt skulle lade være med at skelne imellem fritidsbolig og helårsbolig.
Det kunne man sådan set gøre overalt, altså slippe markedet fri og gøre det liberalt.
Vi har før peget på, at en væsentlig løftestang for de områder, vi taler om, i yderkanterne, ville være at give mulighed for efter at have ophævet skellet mellem fritidshuse og helårsbeboelse, at man så også kunne sælge til udlændinge i stedet for at have de der mærkelige regler, vi har i Danmark.
Tvangsbosætning går vi ikke ind for.
Sådan tror jeg sådan set vi er indrettet som mennesker.
Så der er masser af muligheder her for at hjælpe de her områder i et frit marked, som er helt anderledes.
Det her er et lille, godt skridt i den rigtige retning, og vi vil helt givet få at se, at nogle, som ikke kan sælge deres hus, men som alligevel skal flytte, beholder huset og gør det i stand og har det som sommerbolig.
Man kunne sagtens forestille sig, at jyder kunne have en sommerbolig i form af en lejlighed i København uden problemer og uden at skulle søge efter de her mærkelige boliger, der er frie.
Så et friere bolig marked ville altså være rigtig godt, og det ville klæde en socialdemokratisk regering at overhale den blå blok højre eller venstre om og så komme med forslag, der gav liberale løsninger, helt omkostningsfrit leveret til ministeren som en enestående chance for, at regeringen kunne føre sig lidt frem.
Lars Dohn (EL), 2013-02-26:
Her har vi at gøre med et forslag, hvor der set gennem Enhedslistens briller er både positive og mindre positive elementer.
Det er jo sådan, at mange huse i dag er til salg i landdistrikterne.
Mange af dem står forladte og tomme, og der tales jo mere og mere om, at der er direkte usælgelige huse på landet.
Forslaget om, at kommunalbestyrelsen kan tillade, at en helårsbolig kan benyttes til fritidsformål,
vil sikkert kunne betyde, at nogle af de her nu tomme huse vil blive solgt og sat i stand.
Det er jo for så vidt beskæftigelsesmæssigt og på andre måder ganske positivt.
Det, Enhedslisten er betænkelig ved, er, at de her huse så ikke længere er helårshuse.
Det vil sige, at den kultur, der er omkring, at man har helårsbeboelse og helårsbebyggelse, risikerer at blive svækket, når der kun er periodevis beboelse i de her huse.
Samtidig er der jo eksempler på, at feriehusene i visse områder fortrænger helårshusene, og det har så i uheldige tilfælde kunnet medføre, at f.eks. lokale unge ikke har haft råd til at købe sig ind i det område, hvor de er vokset op.
Man kan f.eks. se tilfælde af det i Skagen.
På samme måde er der også en række af de danske småøer, som er ganske sårbare over for, at helårshusene skifter status.
Så her har vi altså et forslag, hvor man kan sige at der er positive og negative elementer og effekter, og derfor vil Enhedslisten nøje følge arbejdet med forslaget i udvalget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-26:
Da SF's ordfører på det her forslag, fru Sanne Rubinke, desværre ikke kunne være til stede i salen, skal jeg hermed gøre rede for SF's holdning til forslaget på vegne af hende.
Ideen er, at det dermed bliver mere attraktivt at købe ejendom i landdistrikterne, fordi man som ejer vil kunne få kommunens tilladelse til at benytte ejendommen som fritidsbolig og senere ret enkelt kunne få tilbageført status som helårsbolig.
Vi forestiller os, at dette kan skabe mere gang i ejendomshandler i landdistrikterne.
Der findes ganske mange huse og småejendomme med en skøn, rekreativ og attraktiv beliggenhed.
Mulighed for at købe et sådant sted til fritidsformål, hvor man senere, når pensionistlivet melder sig, kan bo hele året, er da simpelt hen et godt tilbud.
Det fremgår af forslaget, at det er en mulighed for kommunerne at benytte sig af denne ordning med flexboligtilladelser, ligesom det pointeres, at en ophævelse af bopælspligten efter disse særlige bestemmelser knytter sig til ejeren og ikke til ejendommen; dette for at holde reglerne inden for rammerne af eksisterende planlov og byggelov.
Vi forventer, at en del kommuner vil finde reglerne brugbare og til gavn for udviklingen i landdistrikterne, og at en del mennesker vil have glæde af på denne måde at kunne flytte på landet under fleksible vilkår.
SF støtter forslaget og ser frem til den videre behandling.
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-26:
Jeg ser det sådan, at kommunerne får frihed til selv at bestemme.
For der kan godt ske det, at et område ikke er til at sælge boliger i, og derfor siger man: O.k., nu får den her person lov til at bruge den som fritidsbolig.
Derfor synes jeg egentlig, at det her er et meget liberalt og meget tillidsvækkende signal til kommunerne.
Man siger, at nu får de den fleksibilitet i forbindelse med de boliger, og så kan de gå frem og tilbage, sådan at det giver nogle muligheder for kommunen.
Så jeg synes, at det er rigtig godt, at vi lader kommunalbestyrelserne få lidt frirum til at gøre noget ved de her boliger.
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Nu tror jeg, at hr. Leif Mikkelsen skal skelne meget klart imellem det at drive erhverv i Danmark, uanset om vi snakker landbrug eller andre erhverv, og så det at erhverve sig en bolig, man vil bruge til fritidsformål.
Jeg vil nu sige, at jeg på ingen måde er tyskerforskrækket, tværtimod.
Jeg kan rigtig godt lide at komme til Tyskland, og jeg synes godt om både deres fodbold og en del af deres mad.
Så det er ikke her, den hænger.
Men jeg vil sige, at reglen, som man kalder sommerhusreglen, i virkeligheden er en regel for helårsbeboelse, altså at man kun kan købe efter 30 år og med tilknytning til Danmark, eller hvis man har en helt særlig form for tilknytning.
Det var jo en del af optagevilkårene i forhold til EU.
Og så vil jeg sige, at det jo ikke er et gammelt faldefærdigt sommerhus, tyskerne går efter, tror jeg.
De vil gerne have nogle velholdte og nogle gode og ordentlige sommerhuse, og de vil også gerne give en høj pris for det.
Det vil betyde, at der vil være rigtig mange i Danmark, der måske ikke har råd til at købe sig et sommerhus.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-26:
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Er det ikke topmålet af hykleri, når vi danskere rask væk køber sommerbolig i Grækenland, Tyrkiet og alle mulige vegne?
Der gør det ingenting, at vi har sommerbolig, som vi regner med at bruge sådan måske 14 dage om året eller et par gange.
Det gør ikke noget.
Og de samme mennesker, der har dem, og som sikkert har en plads her i salen, sidder med et hykleri om, at ingen udlænding må købe i Danmark.
Er det til at forklare ude i fri luft?
Kan det virkelig passe, at vi har en boligminister, der går ind for sådan et hykleri?