runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Hvis vi starter bagfra vedrørende landvind, så synes jeg, at det sådan set ville være mest fair, hvis det er noget, som vi diskuterer i morgen.
Det var i hvert fald det, der var min hensigt med bl.a. at indkalde partierne til at diskutere det.
Hvad gør vi, når vores aftale udløber?
Hvordan undgår vi, at der opstår et vakuum?
Det vil jeg meget gerne diskutere.
Så det var sådan set det, der var min strategi, hvad det angår.
Det, der sådan set er afgørende fra min stol, er, at Danmark skal blive uafhængigt af fossile brændsler i 2050.
Det er det, jeg styrer efter.
Og det, som regeringen så skal måles på – som jeg også var inde på i mit forrige indlæg – er, om vi kan komme med et udspil, som har konkrete initiativer, der på troværdig vis kan vise, at vi er på den vej.
Og så må man måle og regne på, hvor meget det giver i vedvarende energi.
Hvor meget giver det i energieffektivitet?
Det er sådan set det, der er vores tænkning.
Vi vil ikke sådan have ét specifikt mål for, hvor meget vind vi skal have i 2020 eller i 2030, eller hvad det er, for det mener vi simpelt hen ikke er den mest effektive måde at gøre det på.
Det kunne jo være, at der var andre VE-former, der var mere effektive.
Men igen: Ambitionsniveauet skal selvfølgelig måles på de konkrete initiativer og selvfølgelig også på, hvordan vi så er i stand til at finansiere det.
De to ting hænger jo sammen.
Og igen: Jeg synes egentlig, at jeg har kunnet lytte mig frem til, at flere har sagt, at vi naturligvis skal være i stand til at komme med den finansiering.
Så jeg synes egentlig, at det er en fælles udfordring, vi har, og ikke kun en udfordring, man har som regering.
Så det vedkender jeg mig naturligvis.
Så var der spørgsmålet om Finansministeriets tal.
Nu vil jeg ikke sige, at jeg har siddet og gennemregnet det på nogen som helst måde.
Og det, der jo sådan set er en af hovedpointerne, er, som vi også allerede har været inde på flere gange, at der er et provenutab.
Og det sagde jeg også meget klart i mit indlæg.
Man vil, uanset hvem der måtte være i regering efter et valg, stå med den store udfordring: Hvordan får man lukket det specifikke hul?
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
For jeg kan forstå, at Finansministeriet har haft tid til at regne på oppositionens udspil og gøre sig forestillinger om, hvad det indebærer.
Så man må altså have en faglighed og en parathed til at vurdere de her ting.
Og det, som vandrørene siger, er jo, at Klimaministeriet har gjort sin del, efter at Klimakommissionen gjorde sin del, nu er det Finansministeriet, der sidder på bremsen, fordi man ikke har den samme ambition og den samme entusiasme.
Og jeg vil da godt have klimaministeren til totalt at afkræfte, at det er en intern diskussion i regeringen og mellem de forskellige ministre, der har sat en stopper for det her, og at det i virkeligheden er regeringens generelle mangel på ambition, der gør, at det hele tiden bliver udsat.
Altså, Finansministeriet kunne da bidrage ved at lade være med at lave useriøse regnestykker – så bruger de da i hvert fald ikke tiden på det.
Jeg synes, det er tankevækkende, at Venstre vil bruge Finansministeriets tid på at regne på oppositionens plan i stedet for at bruge tiden på at fremlægge sin egen.
Som andre af oppositionens ordførere allerede tidligere har fremhævet, er det jo sådan set en fælles udfordring, vi står over for med at finde ud af, hvordan vi omlægger afgifterne, sådan at det fiskale faktisk er i orden, nemlig at vi får de indtægter til statskassen, som der er brug for, samtidig med at vi får den rigtige omlægning.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Så vidt jeg ved, har regeringen ikke sagt, at vi skal have 50 pct. af elforsyningen i 2020 fra f.eks. vindmøller.
Jeg siger, at hvis det er sådan, at man i 2020 vil have 50 pct. el fra vindmøller, kan vi komme ud for nogle meget uheldige hændelser, der betyder, at der ikke er elforsyning nok.
Jeg nævnte nogle tal før – nu ved jeg ikke, om fru Margrethe Vestager hørte det, da hun var ude, men her kl. 10.09 var elforsyningen fra vindmøller 1.330 MW, og det totale forbrug i Danmark var 5.611 MW.
Flere gange i løbet af december måned har der været meget vindstille, og der har forsyningen fra vindmøllerne været på under 3 pct.
Altså, så vil jeg anse det for et problem, hvis vi har opstillet så mange møller, at de kapacitetsmæssigt kan dække 50 pct., men ikke gør det.
Det vil jeg anse for at være et stort problem.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Det er jo en helt afgørende pointe, at vi skal have et stabilt energisystem.
Og en ting er at sørge for, at vi har vindmøller, noget andet er at sørge for, at vi har et net og supplerende forhold f.eks. med biomasse, som sikrer, at der er den energi til rådighed, som danskerne har brug for.
Jeg fatter ikke, at Dansk Folkepartis ordfører vil stå på Folketingets talerstol og bilde danskerne ind, at hvis vi får mere vindenergi, vil hospitalerne stå i en situation, hvor de ikke har lys i lamperne eller el til deres instrumenter.
Det er da en fuldstændig useriøs skræmmekampagne fra Dansk Folkepartis side, som kun er tiltænkt en ting, og det er den evindelige modstand mod vedvarende energi.
Så sig det da ligeud i stedet for at komme med en halv påstand om, at hvis man gør, som oppositionen vil, så vil hospitalerne stå uden elektricitet.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Nu har jeg faktisk mange gange selv fornemmet, at venstrefløjens agitation for totalt set og hundrede procent at gå over til vedvarende energi har været baseret på skræmmekampagner.
Jeg har sagt, at hvis det forholder sig sådan, at man partout vil have en 50 pct.s elforsyning fra vindmøller i 2020 – altså hvor man sætter møller op, som kapacitetsmæssigt vil kunne levere det, såfremt vinden blæser – får vi forsyningsproblemer.
Jeg har heller ikke sagt, at sådan vil det blive.
Jeg siger bare, at det kan være en hændelse, vi kan komme ud for, og det handler jo ikke kun om hospitaler; det handler om energiforsyningen, elforsyningen, generelt set, hvis vi satser så meget på vedvarende energi.
Det er selvfølgelig fuldstændig forkert at sige, at Dansk Folkeparti ikke går ind for vedvarende energi.
Det gør vi, men det skal gøres med fornuft, og det skal gøres på en måde, så samfundsøkonomien ikke bryder sammen, sådan som jeg kan fornemme at venstrefløjens model egentlig fører til.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Dansk Folkepartis ordfører sagde i sin ordførertale, at hvis 50 pct. af vores elektricitet kom fra vind i 2020, ville hospitaler stå uden elektricitet.
Hørte jeg rigtigt?
Vil ordføreren være så venlig at fortælle, hvordan i alverden det skulle komme til at ske, og om ordføreren synes, at det er en relevant og rigtig betragtning i den her sammenhæng, hvor vi diskuterer, hvorvidt regeringen vil fremlægge en plan for at opnå sin egen målsætning om, at Danmarks energiforsyning er baseret på vedvarende energi i 2050?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Nej, vi er indstillet på, at vi skal fremme vores vedvarende energiteknologi og indførelse af vedvarende energi i det danske samfund.
Det skal igen gøres med fornuft.
Når fru Anne Grete Holmsgaard nu siger, at vi handler på elbørsen osv., så er det jo fuldstændig rigtigt.
Må jeg minde om den rapport, som Energistyrelsen fremkom med i februar 2010, hvor de rent faktisk skriver, at der kan blive forsyningsmæssige problemer af el til det danske samfund, hvis man voldsomt hurtigt går over til vedvarende energi, bl.a. fordi den elleverance, vi skal have fra nordmændene og Sverige, kan blive mindre, hvis ikke deres vandreservoirer fyldes godt nok op.
Så det er ikke kun noget, jeg har fundet på.
Det er faktisk Energistyrelsen, der i den pågældende rapport også har nævnt den risiko.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Jeg prøver lige en gang til: Mener Dansk Folkeparti, at det mål for vedvarende energi, Danmark nu har for 2020, skal sættes op eller blive, som det er?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Målet for vedvarende energi er et mål, som ofte baserer sig på, at det så medfører en reduktion af CO2.
Som fru Anne Grete Holmsgaard ved, har vi sådan en lidt mere afslappet holdning til CO2-udledningen.
Vi tror ikke på, at det er årsagen til de klimaændringer, vi ser i dag.
Om det mål bliver opfyldt præcist, eller om det kommer til at ligge et par procent under eller måske endda en procent over, tager vi fuldstændig afslappet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Jeg kan forstå, at hr. Per Dalgaard også næsten nåede frem til, at det lidt var noget sludder, han sagde før.
Det er jo sådan, at al el handles på en fælles nordisk børs, så hverken hospitaler eller skoler kommer selvfølgelig til at stå uden strøm, hvis man har 50 pct. vindenergi i 2020.
Jeg vil gerne høre fra hr. Per Dalgaard: Er det Dansk Folkepartis holdning, at det mål, Danmark har for vedvarende energi, altså i 2020, skal blive på det niveau, det er på nu, eller skal det sættes op – eller måske ligefrem sættes ned?
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg tænkte ellers, at det der med en verden, der alene bestod af danskere, ville have en vis appel til Dansk Folkeparti, men lad nu det ligge.
Det, der var min pointe, var, at hvis man ser på, hvor stort CO2-udslippet er pr. indbygger i verden, må man sige, at det udslip, der er af CO2 pr. indbygger i Danmark, er for højt til, at vi kan tillade os, at alle andre opfører sig ligesom danskere.
Så pointen er: Det er derfor, vi skal omlægge vores energiforsyning, så den bliver helt anderledes bæredygtig.
Hvis man kan konstatere, at den måde, man opfører sig på nu, ikke er holdbar, hvis alle andre gjorde det samme, må man jo alt andet lige sige: O.k., så er det måske værd at overveje at ændre min egen adfærd.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Hækkerup i, at hvis verden bestod af danskere, ville det være et fantastisk fredeligt sted at leve.
Ingen tvivl om det.
Ingen konflikter, ingen væbnede konflikter, ingen overfald, ingenting – et pragtfuldt sted, ingen tvivl om det.
Sådan er det desværre ikke.
Når nu hr. Ole Hækkerup ikke vil svare på spørgsmålet om, om det ikke er den nominelle mængde drivhusgasser, der bliver sendt ud, som har en betydning, er det jo, fordi han godt ved, at sådan er det.
Klimaet får det jo hverken værre eller bedre, hvis vi f.eks. fuldstændig lukkede butikken Danmark – overhovedet ikke – det ville ikke kunne måles nogen steder på jorden, at vi fuldstændig lukkede alt ned.
Det ville det ikke, fordi den nominelle mængde, Danmark udleder, er så lille, at den ingen betydning har.
At man så snakker om signalværdi osv., er jo helt fint, og det kan vi da godt gøre, men det skal gøres med fornuft.
Lige til det, som jeg har noteret her, og som hr. Ole Hækkerup nævnte, nemlig atomkraft, vil jeg sige, at jeg nævnte atomkraft fra Sverige, hvor vi får strøm fra, og hvilken farve det har.
Jeg nævnte ikke noget om, at vi her i landet skulle bygge et atomkraftværk.
Det er bare lige for at få det på det rene.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Der findes også lande, der udleder væsentlig mere pr. indbygger, end vi gør.
Men hvis vi tager de lande, der udleder meget pr. indbygger, kan man jo gange med indbyggertallet, og så kan man se, hvor meget der udledes i verden.
Det er de lande, der er nødt til at tage sig sammen, dem, der udleder meget, og dem, der udleder meget pr. indbygger.
Det nytter ikke noget at gemme sig og bare sige, at vi er et lille land, vi er Luxembourg, så det gør ikke noget, vi udleder meget pr. indbygger, for vi vil ikke tage os sammen, før USA har taget sig sammen.
Derfor er det dem, der har den store udledning og den store udledning pr. indbygger, der skal omlægge deres energiforbrug, og det er bl.a. Danmark.
Så synes jeg bare, at vi ikke kun skal gå ud og sige til andre: Det skal I tage at gøre.
Jeg synes også det er vigtigt, at man sørger for at feje for egen dør, ligesom jeg synes, når regeringen siger, at EU burde hæve sit CO2-reduktionsmål til 30 pct. i 2020, at det er relevant at sige: Ville vi selv være i stand til at nå det mål, og hvad ville vi i øvrigt så gøre for at nå målet?
Ellers står man jo bare og gør sig klog på andres vegne uden at have gjort op, om man selv er parat til at leve op til det.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Det har vi gjort ved at støtte den eksisterende energipolitik, som bl.a. regeringen har, og som i øvrigt er en gammel aftale fra 2008, som også hr. Ole Hækkerups parti er med i.
Jeg går da stærkt ud fra, at nogle af de elementer og det, der ligger i den, i sig selv er med til implicit at støtte en udvikling mod vedvarende energi-teknologier, som vi kan se der er noget ræson i.
Jeg må sige, at det ikke er vores kop te, at man støtter en virksomhed totalt fra fødsel til død.
Vi vil gerne støtte nye virksomheder, som kommer op, men at nogle virksomheder skal støttes i årevis med milliardtilskud, er måske næsten for meget.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg skal spørge ordføreren, hvad Dansk Folkeparti gør for, at vi får flere i arbejde på energiområdet i den kommende tid – i morgen, om en uge, om en måned.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Vi fremmer branchemæssigt de vedvarende energi-teknologier, som vores ringe indsigt i dette kan fortælle os at der er noget fremtid i, som der et perspektiv og nogle arbejdspladser i.
Jeg har tidligere ved flere lejligheder nævnt, at vi f.eks. er førende inden for brændselscelleteknologi.
Vi er førende i forbindelse med det, der hedder solcelleproduktion på plast.
Vi er førende i forbindelse med fremstilling af bioætanol på organisk affald.
Det er nogle brancheområder, som vi synes man skal kigge meget effektivt og meget koncentreret på og fremme på forskellige faconer.
Det handler ikke specifikt om enkelte virksomheder – det skal erhvervslivet nok selv finde ud af – men at vi brancheorienteret og måske også uddannelsesmæssigt støtter den vej, som vi finder der er fremtid i med hensyn til arbejdspladser og udvikling af teknologier.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Men hvor har Dansk Folkeparti konkret opnået, at man har fremrykket nogle investeringer, der skulle skabe nogle arbejdspladser på energiområdet her i de kommende år, når nu vi står med en økonomisk krise?
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
I virkeligheden er hr. Per Dalgaard afslappet, i forhold til hvor meget vedvarende energi der er i 2020, bare det foregår på det, han kalder sådan et fornuftigtmæssigt grundlag.
Er det ikke realiteten, at hr. Dalgaard og Dansk Folkeparti går ind i de kommende klimaforhandlinger og energiforhandlinger med det udgangspunkt, at skulle man ende med, at andelen af vedvarende energi ikke stiger i 2020, så er man sådan set ligeglad med det?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Jeg vil sige det på den måde igen, at om det bliver opfyldt lige præcis på tallet eller det ligger 1 eller 2 pct. under, så vil det ikke gøre, at jeg ligger søvnløs om natten.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Jamen jeg er enig i mangt og meget af det her.
Vi må jo se i øjnene, at vindmølleindustrien i særdeleshed, men også den kemiske industri, det vil sige hele den grønne industri, efterhånden er oppe på noget med over 100.000 mennesker ansat, og det vil sige, at det er et rigtig væsentligt bidrag til vores nationalindkomst.
Og den begynder at bevæge sig op i nærheden af landbruget, hvilket vi skal støtte.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Jeg forstod hr. Lundsgaard sådan, at han mener, det er vigtigt, at der bliver sat et mål for udbygningen inden for vindenergien frem til 2020 som en del af at sikre rammevilkårene.
Er det korrekt forstået?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Det er ikke op til os politikere at fordre, at vindmølleindustrien ikke skal sætte så mange vindmøller op, og det er heller ikke op til os at sige til investorerne: I skal lægge så og så mange penge.
Det er, som jeg sagde, op til os at skabe rammerne, således at vi opnår det, vi gerne vil.
Hvis man spørger mig som erhvervsmand, om jeg vil have klare mål, vil jeg sige, at det vigtigste for en erhvervsvirksomhed sådan set er at sætte sig klare mål, men omvendt vil man også i en erhvervsvirksomhed gerne have sin økonomi på plads, så man ved, hvad man har råd til, og dermed hvad mål man kan sætte.
Det er lige nøjagtig det lille stykke vej, vi ikke er kommet her: Vi har ikke oversigt over, hvad det vil koste.
Og derfor må vi sige, at det må komme hen ad vejen.
Men vi er ikke uenige i målsætningen.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Det er godt, vi har en formand, så vi ikke forløber os på nogen måde og bliver sådan helt utidige og slynger om os med personnavne!
Jeg deler fuldstændig den konservative tilgang til det her, og jeg ønsker den konservative ordfører og partiet held og lykke med at få sat noget skub i regeringen.
Og når det er vigtigt, er det jo også, fordi man kan sige, at skal vi lave en energiaftale, skal det forhåbentlig ikke begynde med en studiekreds om, hvordan og hvorledes man mon kunne gøre det.
Det skal begynde med et oplæg, et oplæg, som man kan forhandle ud fra, et oplæg, som regeringen kan stå inde for.
For det, der jo er regeringens privilegium, er at have et apparat og kunne trække på styrelser og Finansministeriet og Økonomiministeriet, og hvad vi har.
Og det er jo derfor, det er særlig ansvarspådragende, at vi har haft den her alenlange ventetid, for dermed sætter vi dansk erhvervslivs muligheder på hold, fordi de ikke kender de rammer, de skal virke under.
Og det erhvervsliv, som er afhængigt af det her, er jo et erhvervsliv, som er globalt i dets syn på: Hvor kan vi eksportere, og hvor kan vi komme af sted med det her?
Men det er jo også afhængigt af, at Danmark er et sted, hvor man kan komme og se, at det virker, og hvor eventuelle købere kan mærke, at her vil man det politisk, her støtter man op om de virksomheder, som faktisk kan levere.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Jeg skal prøve at svare mere konkret.
Der er tre ting, de har bedt om.
Det ene er ordentlige testområder; det skal vi politikere sørge for.
Og det sidste, de har bedt om, er en vis sikkerhed for, at de bliver ved med at få den 25-øre, vi i øjeblikket giver; de har bedt om 10 år til 25-øren, og det er igen en politisk beslutning, ja, og den må vi tage.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Tak for det.
Derfor blev jeg også noget overrasket, da jeg kunne se på forsiden af »Klima Danmark 2050«, at Det Radikale Venstre var medforslagsstiller til det her forslag.
Det var ikke mindst overraskende, i lyset af at Finansministeriet har regnet på, hvad de økonomiske konsekvenser af det her forslag er, nemlig en årlig udgift i størrelsesordenen 21 til 46 mia. kr.
Hele afskaffelsen af efterlønnen er jo fuldstændig opslugt alene af dette ene forslag.
Hvor skal de mange penge komme fra?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Det var da et rigtig kedeligt svar.
Det var det da, for hvis der skal skabes sikre rammer for vindindustrien – lad os nu bare tage den – skal det jo være sådan, at man er sikker på, at der er pladser, hvis vi snakker landvindmøller; man skal også være sikker på, at der er en eller anden form for oversigt over, hvad der er af pladser på havet, og at der er et prisstøttesystem og/eller et udbudssystem.
Det vil jeg da sige er at lave klare mål for, hvad man som samfund vil opnå gennem de næste 20 år.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvordan hr. Lundsgaard både kan sige, at der skal skabes sikre rammer og samtidig sige: Nja, vi behøver alligevel ikke et mål.
Jeg vil bare opfordre hr. Lundsgaard til at komme igen på det her.
Så jeg spørger ham lige igen: Er hr. Lundsgaard ikke enig i, at det faktisk er vigtigt at have mål for, hvad man vil nå, altså politiske mål for, hvor meget vindenergi, vi vil have – det behøver ikke at være med nøjagtige decimaler – for at man rent faktisk får stabile rammer for vindindustrien, hvad enten vi snakker vindmøller på havet eller på land?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Økonomien skal også være i orden, men vi har indtil flere gange spurgt ind til, hvornår vi får den plan, og det kan Lykke Friis kommentere senere.
Og jo før jo bedre, for man må ikke skabe huller i industriens forventninger til mulighederne.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Vi går konstruktivt ind til de forhandlinger, og kan man blive enige om et eller andet mål, er det helt fint med os.
Men bliver det præcist opfyldt?
Det er jo altså noget ud i fremtiden, ikke sandt.
Det er der jo ingen, der overhovedet ved noget som helst om.
Man kan jo sagtens nu komme med et tal, og om det viser sig, at det er det korrekte, kan kun tiden vise.
Der kan ske så mange ting, som medfører ændringer i en energistruktur og i et energiforbrug, så det kan man ikke præcist vide noget om.
Igen, vi vil gerne være med til at forsøge at opfylde et energimål for vedvarende energi, anvendelsen af vedvarende energi og mængden af det, men vi vil ikke være med til, at det er tocifrede milliardbeløb – som hr. Lars Christian Lilleholt tidligere har nævnt – som det vil koste at få 50 pct. vindmøller sat op.
Det vil fuldstændig ødelægge det danske velfærdssamfund, og det vil vi ikke være med til.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Tak, hr. formand.
Nu har jeg prøvet at spørge både Venstre og bagefter Dansk Folkeparti, uden at jeg helt synes, jeg har fået et svar, jeg kan bruge til noget, så nu prøver jeg den konservative ordfører.
Jeg skal måske for en god ordens skyld sige, at vi jo selv som socialdemokrater har foreslået, at vi skal benytte den økonomiske krise til at fremrykke en række offentlige investeringer for at skabe nogle arbejdspladser her og nu.
På den baggrund vil jeg gerne spørge ordføreren, hvilke initiativer De Konservative og regeringen for den sags skyld, når vi nu står med den økonomiske krise, har taget for at skabe nogle flere arbejdspladser her og nu, i dag, om en uge, om en måned i indeværende år på netop energiområdet.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Først og fremmest vil jeg sige, at det ikke er os politikere, der skaber arbejdspladser.
Det er nu engang erhvervslivet, og det vil sige, at vi skal skabe de rammer, som erhvervslivet skal bruge for at skabe de arbejdspladser.
Og hvad er det så for rammer?
Jamen først og fremmest skal de have den økonomiske sikkerhed, og det vil sige, at der skal være en klar udmelding, der f.eks. hedder, at man vil give 25 øre til vindmøller, og hvor længe man vil fortsætte med det.
Der skal være en klar udmelding for, hvordan vi sørger for finansieringen, og det vil sige, at der skal være stabile forhold med hensyn til afsætningen.
Her kommer vi ind i, at vi skal sørge for, at der er kontinuitet i afsætningen, og det vil sige, at vi igen skal skabe rammerne for dem, der skal investere i f.eks. vindmøller eller vedvarende energi, og det er elselskaberne, de private osv.
En af de ting, vi er i gang med, er jo bl.a. at skabe muligheder for de kystnære vindmøller.
Der er ansøgninger om en seks-syv pladser, hvor forskellige energiselskaber og private investorer vil gå i gang, og det er den slags initiativer, jeg synes vi skal satse på – altså skabe rammerne.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jamen jeg er meget enig med ordføreren i det med at skabe nogle stabile rammer.
Men synes ordføreren ikke, at det netop inden for de rammer var logisk at øge efterspørgslen netop i de her år, hvor vi har ledighed?
Uanset hvor meget rammerne er på plads, skal vi jo ikke skabe arbejdspladser, men vi kan skabe efterspørgsel, så vi er sikre på at komme hurtigere i gang på lige præcis energiområdet med flere nye virksomheder og innovation i de virksomheder, der er.
Hvilke initiativer har De Konservative kæmpet for at få igennem i regeringen for at få gang i efterspørgslen i netop de her år, hvor vi har den høje ledighed, og hvad har De Konservative gjort for at skabe flere arbejdspladser via det private erhvervsliv her og nu?