runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Og det er også fint nok, det er jo en del af debatten, og det har jeg ikke noget problem med.
Så tror jeg i øvrigt, at finansministeren har svaret adskillige gange, også i Finansudvalget, hr. Kristian Thulesen Dahl var der selv, med hensyn til gængse regnemetoder, og hvad man bruger i Finansministeriet, og hvad andre økonomer bruger, og den almindelige økonomiske debat om, hvilke modeller der gælder eller ikke gælder.
Men må jeg så ikke lige tage en enkelt ting op, som jeg synes hr. Kristian Thulesen Dahl jo kommer meget nemt om ved.
For sandheden er jo, at uanset hvad vi gør med hensyn til skattereformen, står hr. Kristian Thulesen Dahl på talerstolen eller ude i pressen og kritiserer det.
Hvis vi var kommet med en spiseseddel og havde sagt, at det var sådan, vi forestillede os det, så havde kritikken lydt: Jamen nu har regeringen lagt sig fast på forhånd, hvorfor vil de ikke forhandle, hvorfor vil de ikke drøfte det?
Nu gør vi så det modsatte og siger, at vi godt i løbet af det her år med hensyn til skattereformen vil drøfte, hvad det er, de forskellige partier gerne vil byde ind på.
Vi har jo skrevet i vores regeringsgrundlag, hvad det er, vi gerne vil.
Så jeg ved godt, at ligegyldigt hvad vi havde gjort, så havde vi fået kritik af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Men kunne vi ikke blive enige om, hvis vi nu skal drikke kaffe sammen, at vi jo kunne tage hul på den debat, hvornår den så end måtte komme?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Millionærskatten handler om at rette op på den sociale profil i skattereformen.
Vi ruller simpelt hen regeringens skattelettelser tilbage for de rigeste.
Pengene herfra skal være med til at betale for et forhøjet beskæftigelsesfradrag.
Vi har givet danskerne nogle løfter om, hvad vi vil gennemføre efter et valg, og så må De Radikale sige til vælgerne, hvis de agter at vælte et nyt flertal, for vi vil gennemføre en millionærskat, som vil gøre en skæv skattereform mere retfærdig.
Jeg tror, hr. John Dyrby Paulsen kender de citater.
De kommer fra Socialdemokraterne, det sidstnævnte fra fru Helle Thorning-Schmidt, den nuværende statsminister.
Jeg tror, han kender dem.
Det er da paradoksalt.
Noget, man i virkeligheden stod fast på som ultimativt, var et af de steder, hvor man i sit tidligere oplæg sagde, at hvis De Radikale ikke var med på det, måtte de jo bare vælte en ny regering.
Selv på sådan et punkt kan vi ikke engang i dag få et klart svar på, hvad der er Socialdemokratiets politik.
Det er det, jeg har kritiseret – ikke, at man ikke har lavet en lang spiseseddel med alt, hvad man vil i en skattereform, men at man ikke kan svare på så simple spørgsmål.
Det synes jeg er sløvt.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nu er det sådan, at korte bemærkninger tager 1 minut, når man står her, men når jeg nu hører den der retorik, må jeg jo sige, at det altså er at ramme fuldstændig ved siden af skiven i forhold til det, jeg sagde.
Jeg synes, at den udmelding, der kom i efteråret 2007, i den situation var ganske fornuftig.
Det, jeg så bare siger, er, at den ikke kunne have stået alene, for da krisen kom, var man nødt til at gøre noget.
Og det, jeg anklager Venstre, Venstres økonomiske politik, for, er, at man ikke har gjort noget.
Det var jo Venstre selv, der sagde, at de økonomiske lærebøger skulle skrives om, hvilket var noget vrøvl.
Det var Venstre selv, der sagde, at man ville føre en økonomisk politik, der sikrede en høj og stabil beskæftigelse, hvilket man ikke har gjort.
Det var Venstre selv, der sagde, at den strukturelle balance skulle være positiv, ja, endda væsentlig mere positiv det første år, og det har man heller ikke levet op til.
Det var Venstre selv, der sagde, at man ville reducere ØMU-gælden, og det har man heller ikke levet op til.
Derfor er det bare, at jeg, når jeg ser på, hvad Venstre har sagt med hensyn til den økonomiske politik, siger, at konklusionen må være den samme som det, Liberal Alliance konkluderer, og som andre vel også har været på nippet til at konkludere, nemlig at VK-regeringen førte en forkert økonomisk politik – punktum.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Men det eksempel viser jo, at det er uhensigtsmæssigt at gøre den slags undtagelser, som der åbenbart er blevet gjort tidligere i forbindelse med marmelade og sukker, og så vidt jeg ved, har der været afgift på sukker i rigtig mange år.
Så det er jo beklageligt.
Jeg indrømmer, at det er trist og kedeligt, men det kan altså ikke nytte noget, at vi tager udgangspunkt i, at der er virksomheder, som ikke må gå ned, og nu taler jeg på det principielle plan, ikke om marmeladefabrikkerne i Hjørring Kommune.
Vi er jo nødt til at indrette samfundet på en måde, som vi mener er den mest hensigtsmæssige for de mennesker, der bor i samfundet.
Da handler det om sundhed, det handler om miljørigtighed, det handler om ren energi, og det er jo det, der er vores ambition, det er det, der er perspektivet.
Det koster en indsats, og det koster forandringer.
Merete Riisager (LA), 2012-01-19:
Tak for det.
Det Radikale Venstre plejede at være et parti, som var forankret i den sunde fornuft, forankret i virkeligheden, og jeg synes derfor, at det på mange måder er trist at høre fru Marianne Jelveds tale i dag.
Fru Marianne Jelved står her i dag og fortæller os, at politik primært er til for at regulere menneskers adfærd, ikke for at give dem flere handlemuligheder.
Fru Marianne Jelved står i dag og fortælle os, at grøn vækst er vejen frem, men siger også, at der altså er en dekobling mellem det grønne og sundheden og væksten.
Man laver ikke de her afgifter for at fremme væksten, man gør det udelukkende med fokus på at regulere menneskers adfærd.
Jeg får lyst til at spørge fru Marianne Jelved, om hun kan være tilfreds med at stå her i dag og tale for forringelser af rammevilkårene, ikke kun for alle de virksomheder, som i fru Marianne Jelveds øjne forurener eller producerer varer, der er forkerte, men også for de grønne virksomheder.
Er fru Marianne Jelved tilfreds med det?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jamen jeg mener, at fru Merete Riisager helt har misforstået, hvad jeg har sagt.
Jeg har talt om, at politikeres opgave er at indrette et samfund, som er bedst muligt for de mennesker, som bor i det samfund, og giver dem de bedste muligheder.
Og det vil sige, at det skal være sundt: ren luft, rent vand, ren jord.
Jeg ved ikke, hvem det er, der er imod, at vi skal have ren luft, ren jord og rent vand.
Så vidt jeg ved, er der ikke nogen, der er imod det, men det er jo det, der er ambitionen, nemlig at vi får et godt miljø, som er sundt at leve i, og at vi har sunde børn.
Det troede jeg egentlig var noget, alle kunne være glade for.
Så skal jeg lige gøre opmærksom på, at når Liberal Alliance i øvrigt taler om adfærd, er der en sag, Liberal Alliance trækker frem, og hvor de skælder Radikale og regeringen ud, og det er såmænd afskaffelsen af starthjælpen og af kontanthjælpsloftet.
Der fratager vi folk incitamentet til at komme i arbejde.
Det er da i særdeleshed en adfærdsregulerende måde at agere på i forhold til mennesker, endda de mennesker, som er de svageste i vores samfund.
Det er Det Radikale Venstre ikke med på, fordi vi mener, at der er forskel på ting og på mennesker.
Merete Riisager (LA), 2012-01-19:
Må jeg bare have lov til at sige, at man jo er fuldstændig fri til at vælge, hvilket arbejde man ønsker at tage, bare man tager et arbejde og dermed bidrager.
Men det, som jeg er bekymret for her i dag, er det tunnelsyn, som fru Marianne Jelved lægger op til, og det er jo, at sådan noget som sukker skal vi regulere; det er ikke noget, folk selv kan vælge til eller fra.
Og når vi taler om vækst, skal den være grøn.
Jeg har ikke noget imod grøn vækst, men er fru Marianne Jelved ikke enig i, at vi i Danmark skal producere varer af mange forskellige slags i mange forskellige farver?
Vi har brug for vækst i forskellige farver.
Jeg er meget bekymret for den ensidighed, som fru Marianne Jelved her i dag giver udtryk for.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jamen det skal fru Merete Riisager slet ikke være, for de fleste danskere, der bor i det her samfund, er enige med mig.
De mener også, at vi skal regulere afgifterne på cigaretter og på alkohol.
De mener ikke, at det skal være til kostpris, at man kan købe cigaretter, nemlig til 3,50 kr. pakken.
Det kender jeg ikke nogen mennesker i det her samfund der er interesseret i, eller i hvert fald har de ikke turdet sige det til mig.
Vi er jo nødt til at tænke os om og lave færdselsregler på mange forskellige niveauer, hvis vi skal være her sammen og have glæde af det alle sammen.
Så skal man kunne indrette sig på en sådan måde, at vi har en vis flair for, hvordan vi opfører os i et stort fællesskab, og hvordan vi tager hensyn, herunder også tager hensyn til de omkostninger, vi belaster samfundet med.
Det er jo derfor, vi tænker på sundhedsafgifter, sundhedsfremme, forebyggelse.
Vi har talt om forebyggelse i årevis, det er jo også en måde at blande sig i folks liv på, men det er en fornuftig måde at blande sig på.
Det handler også om opdragelse i folkeskolen, hvordan man lever sundt, hvordan man har styr på sin økonomi.
Det er sund opdragelse, i virkeligheden en halvborgerlig, god opdragelse, som Liberal Alliance skulle kunne tilslutte sig.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg har ikke hørt De Radikale interessere sig voldsomt for den sag, men det skal jeg da spørge om derhjemme.
Jeg kan ikke svare på det.
Jeg går ud fra, at der er tre partier, der er enige om det, der står i regeringsgrundlaget, for ellers stod det der ikke.
Det er kompromiser, der er indgået, og derfor tager vi vores del af ansvaret for det, men at det skulle være en speciel radikal mærkesag, har jeg ikke hørt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Tusind tak.
Nu vil jeg gerne have et konkret svar omkring kontanthjælpsloftet; det er en fattigdomsydelse.
Hvem er det, der er på kontanthjælp, der er fattig?
Det er ikke nogen dans på roser at være på kontanthjælp, men hvem er det, der er fattig?
Hvad er det for en familietype, som er på kontanthjælp, og som er fattig?
Jeg vil gerne bede om et svar, der er ret konkret.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jamen som debatten i første runde også afslørede, tror jeg sådan set, der er en bred anerkendelse af, at der er fattige i Danmark.
Hvor går grænsen så, og hvem er det, der er fattig?
Det synes jeg sådan set er et godt spørgsmål, og det spørgsmål har vi fra oppositionens side jo også rejst de sidste 10 år under den borgerlige regering.
Der har der netop ikke været defineret nogen fattigdomsgrænse, og derfor er en vigtig del af det, der ligger i regeringsgrundlaget, faktisk, at vi nu får en fattigdomsgrænse, og at vi får en kommission, eller der i hvert fald kommer en undersøgelse, der skal se på, hvad det er.
Det synes jeg faktisk er den rigtige måde at gribe det an på, for jeg kan godt stå her og sige, at grænsen ligger et sted, og så kan hr. Joachim B. Olsen sige, at den ligger et andet sted.
Jeg tror sådan set, at ingen af os har det endegyldige svar på, hvem der er fattig i Danmark.
Men jeg tror godt, vi kan blive enige om, at der findes fattige i Danmark – og så er vi da trods alt kommet et skridt videre – og jeg går også ud fra, at hr. Joachim B. Olsen er enig i det.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Så ordføreren kan ikke sige, hvem det er, der er på kontanthjælp, der er fattig.
Ordføreren har ikke defineret det, og alligevel går ordføreren ind for at afskaffe kontanthjælpsloftet, og det på trods af, at det betyder, at man holder folk på passiv forsørgelse.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for en familietype, der er på kontanthjælp, som er fattig.
Er det den enlige, der er på kontanthjælp?
Er det parret med de tre børn, der får knap 18.000 kr. udbetalt, efter at bolig, skat, varme, el, daginstitutioner er betalt?
Er det den enlige med et barn, som får 14.000 kr. udbetalt, efter at de faste udgifter er betalt?
Det må man da vide, når man afskaffer de her ydelser, og når man ved, at det har negative konsekvenser for beskæftigelsen, og at det er med til at holde de her mennesker på passiv forsørgelse, med de negative sociale konsekvenser, det har.
Der er socialt udsatte mennesker i Danmark – det er der ingen tvivl om – men det er noget andet end fattigdom.
Hvem er det af dem, der er her, som er fattige?
Hvem er det, der er på kontanthjælp, som er fattige?
Det må ordføreren vide.
Ellers var han vel ikke gået ind for den lov og havde vedtaget den i blinde.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg mener faktisk, der er nogen i Danmark, der er fattige, og jeg er sådan set også glad for, at hr. Joachim B. Olsen anerkender, at der findes fattige i Danmark, for det er det, der er problemet – altså, hvis hr. Joachim B. Olsen ikke mener, at der er fattige i Danmark, så har jeg hørt ham forkert, og så er det selvfølgelig en anden diskussion.
Men regeringen har jo også sagt, at man ville skærpe sit fokus på fattigdommen i Danmark, og det har man gjort, fordi man anerkender, at der er et problem.
Det er også derfor, vi bl.a. tager fat på det, der er blevet kaldt de fattigdomsskabende ydelser – og jeg synes sådan set, ordene meget godt illustrerer, hvad det er.
Jeg synes, vi skal have en ambition om at hjælpe folk ud af fattigdommen, og det gør vi bl.a. ved at sørge for at sætte fokus på uddannelse, sætte fokus på at skabe arbejdspladser.
Og vi gør det, fordi det, der for os at se er helt afgørende, jo netop er, at vi får folk ud af fattigdommen.
Men der kan jeg så forstå jeg bare er uenig med hr. Joachim B. Olsen.
Jeg tror bare grundlæggende ikke på, at man får folk ud af fattigdommen ved at lette topskatten.
Men det er jo det, der er Liberal Alliances synspunkt, og så kan vi måske passende senere få et svar på, hvor man vil finde de omtalte 150 mia. kr., som Liberal Alliance vil skære ned med.
Men regeringen siger og har jo faktisk i sit regeringsgrundlag skrevet, at man vil nedsætte et ekspertudvalg, der skal belyse nogle forskellige metoder til at opgøre fattigdommen, og som skal udarbejde et forslag til, hvad der er en officiel fattigdomsgrænse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-19:
Jeg kan forsikre SF's ordfører om, at vi i Venstre kerer os om den enkelte danske familie.
Vi ønsker ikke, at den enkelte danske familie skal sidde hårdere i det rent økonomisk, og derfor kan vi ikke være med til de skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen her foreslår.
Det, jeg egentlig vil spørge om, handler om det, den radikale ordfører, fru Marianne Jelved, var inde på, om, at man ikke skulle tage det så tungt med det provenu, der er indregnet i finansloven på grund af de højere skatter og afgifter, for det var kun for at få borgerne til at ændre adfærd, og ved at ændre adfærd kunne man slippe for dem.
Det må betyde, at hvis man kan det – nu tvivler jeg meget på, det kan lade sig gøre, men hvis man kan det – så er finansloven i den grad underfinansieret.
Synes SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, ikke, at det er et problem, at vi skal vedtage en finanslov, der i den grad er underfinansieret?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jamen jeg vil da gerne anerkende, at jeg havde foretrukket, at vi kunne have en finanslov, der allerhelst havde et overskud på bundlinjen.
Jeg synes da sådan set, det er trist, at vi har en finanslov, der har et underskud på 100 mia. kr.
Jeg havde håbet, at Venstre ville bidrage lidt mere konstruktivt i forhold til energiforhandlinger – eller i øvrigt bare nogle generelle forhandlinger måske – men det har man så valgt fra Venstres side at man ikke vil, og det må jeg jo så acceptere.
Men jeg synes faktisk, at vi alle sammen bør have en ambition om at fjerne det store underskud, Danmark har.
Det tror jeg sådan set vi har en fælles interesse i.
Jeg tror heller ikke, at vi har en fælles interesse i, at Danmark har en stor gæld.
Det tror jeg også vi er enige om.
Jeg tror sådan set også, at vi kan blive enige så langt hen ad vejen, at hvis vi kunne sænke skatten, så ville vi også rigtig gerne det.
Så jeg tror, at vi er enige om de helt basale ting i det.
Så er vi lidt uenige om, hvordan vi skal nå derhen, og der må man jo bare sige, at Venstre er hoppet en tur i hængekøjen og ikke rigtig vil lege med.
Det synes jeg er lidt synd, når man har været med til at akkumulere et underskud på 250 mia. kr. de sidste 4 år.
Og når regningen så skal betales, så har man travlt med at lulle sig selv i søvn.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-19:
Det er jo en hyklerisk udtalelse at komme med, når man i den grad lægger ekstra afgifter og ekstra skatter – og dermed også udgifter – oven i den situation, vi har.
Når man nu så gerne vil have de ekstra afgifter og skatter, kunne man jo i stedet for bruge dem til at nedbringe et underskud.
Men det ønsker man altså ikke.
Man vil gøre det endnu værre.
Det, jeg så vil spørge om, drejer sig om betalingsringen.
Der er mange mennesker, mange familier – måske de fleste – der ikke har mulighed for at komme udenom ved at ændre adfærd.
Man skal betale 11.000 kr. om året.
Der er børnefamilier, som skal aflevere børn i daginstitutioner, på arbejde i København, tilbage og hente børn i daginstitutioner, og det kan de ikke bare slippe for uden videre.
Der er andre, der har et job, der gør, at de er nødt til at køre flere gange frem og tilbage over betalingsringen.
Der er så mange mennesker, der i den grad bliver ramt, og man kan ikke bare tage sin værktøjskasse med i bussen eller i S-toget.
Det her skriger jo til himlen.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Tingene skal ses i en helhed, og derfor synes jeg, at Det Radikale Venstre har mistet balancen.
Et andet eksempel er offshoreindustrien i Esbjerg, hvor både jeg og finansministeren er valgt.
Der turnerede Socialdemokratiet inden valget turneret rundt med, at man ville investere 100 mio. kr. i offshoreindustrien, og det bakkede finansministeren altså op om også inden valget.
Men når jeg nu læser regeringsgrundlaget, kan jeg se, at der ikke er blevet afsat de her 100 mio. kr.
Er det, fordi Det Radikale Venstre har modsat sig, at vi øger indvindingsgraden f.eks. med 1 pct., som altså ville give 60 mia. kr. mere i kassen, og betyde at 9.000 arbejdspladser på Vestkysten ville blive bevaret?
Er det også Det Radikale Venstre, der har fået slået det ned, sådan at finansministeren fra Socialdemokratiet ikke har kunnet gøre det, han ellers gik og sagde?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Jamen jeg glæder mig da til, at fru Marianne Jelved, næste gang hun er på besøg i Hjørring Kommune, skal ud at fortælle folk: I bliver mere sunde, jeg har sørget for, at der lægges afgift på sukker, så I bliver meget sundere, og nu kan I leve nogle flere år, men I mister jeres arbejde.
De står så tilbage med spørgsmålet: Jamen hvad så?
Og de siger: Vi har intet arbejde, det kan godt være, vi bliver mere sunde, men vi har intet arbejde.
Så hvad er mest sundt?
Er det sukker?
Eller er det kunstige, kemisk fremstillede sødemidler, som kan kommes i varerne i stedet for?
Jeg tror nok, jeg vil foretrække det naturligt fremstillede sukker.
Det vil være mere sundt end kunstige, kemisk fremstillede sødemidler.
Hvad skal de så gøre, og hvad skal de så leve af?
Regeringen snakker så om grønne job, men jeg vil da næsten garantere for, at de grønne job, som fru Marianne Jelved snakker om, ikke kommer til det område, og så står folk uden arbejde.
Men fru Marianne Jelved siger til dem: Jamen I er sundere, I har bare intet arbejde.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Nordjylland har været udsat for rigtig mange forandringer igennem en del år.
Skibsværfterne er jo stort set væk.
Taxfreesalget er væk; det var også min skyld, det ville også ødelægge al handel og trafik mellem Norge og Frederikshavn.
Så vidt jeg ved, at der desværre sket det, at alkoholen er blevet billigere, efter taxfreesalget er blevet ophævet.
Så der har vi fået problem.
Så selvfølgelig kan der ske forandring.
Når nogle virksomheder lukker, kommer der altså nogle muligheder for nogle andre, og Nordjylland har faktisk været rigtig, rigtig god til det, også sammenlignet med resten af landet.
På et tidspunkt omskolede Nordjylland 7.000 eller 8.000 – tror jeg det var – ledige til at kunne gå ind i it-virksomhederne, fordi man havde fået et it-fyrtårn i forbindelse med Aalborg Universitet.
Så man skal hverken gøre Nordjylland eller resten af landet til et sted, som ikke kan skabe forandringer og forbedre miljøet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-19:
Fru Marianne Jelved opremsede i sin ordførertale en del af de skatte- og afgiftsstigninger, som den nye regering nu pålægger alle danske familier.
Det er over 5 mia. kr. i skatte- og afgiftsstigninger, hvilket vil sige at alle danske familier i gennemsnit skal betale 2.000 kr. mere, og det er vel at mærke efter, at man har betalt sin skat, at man så får yderligere en ekstra udgift, som man ikke kan trække fra nogen steder.
Det er altså kroner, der rent ud sagt skal ud af den enkelte families pengepung.
Derudover bliver der i øjeblikket forhandlet om energiafgifter for et sted mellem 4.000 og 6.000 kr. pr. familie i Danmark.
Alene de to forhold gør, at det er 6.000-8.000 kr., som danske familier har mindre til sig selv i 2012.
Derudover bliver det sådan, at man her i hovedstadsområdet og på Sjælland skal betale 11.000 kr. om året for at køre igennem betalingsringen.
Det er jo betydelige beløb, der her går ud af danske familiers pengepung.
Kan fru Marianne Jelved ikke se, at der er et problem her for den enkelte danske familie?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Nej, det kan jeg ikke, fordi – og hør nu godt efter – meningen med de afgifter, energiafgifterne såvel som andre afgifter, vi har talt om, er, at familierne skal ændre adfærd.
Det er jo derfor, at afgifterne kommer på, det er for at skabe en anden adfærd.
Det er jo det, familierne skal finde ud af.
Sidst vi drøftede det her, hvor jeg stod heroppe, kom vi til at tale om gulerodskager, fordi de stakkels børn ikke længere kunne få lagkager til fødselsdagene, fordi vi havde gjort tingene dyrere.
Men heldigvis har vi fundet en opskrift, der er rigtig god.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-19:
Jamen er det så ikke helt uforsvarligt, at man så indregner det provenu i den finanslov, vi skal vedtage her i aften?
Det må da være økonomisk fuldstændig uansvarligt, og det er heller ikke det, vi normalt gør.
Normalt indregner man også adfærd, således at det, der kommer til at stå i finansloven, er troværdigt, redeligt og noget, man kan stole på, og at det er det provenu, som regeringen har at gøre godt med i de kommende år.
Men her prøver man på at stå på to ben, forstår jeg på fru Marianne Jelved.
Man pålægger altså familierne en hel masse afgifter, og så håber man på, at der sker en adfærdsændring, og så mangler de penge i statskassen.
Kan fru Marianne Jelved ikke se, at den er helt gal?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jo, hvad det principielle angår, kan jeg da godt forstå, hvad hr. Flemming Damgaard Larsen siger, men ikke desto mindre er afgifter til for at ændre adfærd.
Det er jo for at have færre biler i byen, ved at det bliver dyrere at køre derind.
Det er den tankegang, der ligger bag, uanset hvem der beslutter hvilke afgifter, og hvornår de er blevet besluttet.
Det gælder også de afgifter, der er blevet besluttet under VK-regeringen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Jeg må indrømme, at jeg er oprigtig forundret over, at det er vigtigere for den radikale ordfører at bestemme over, hvad danske familier spiser, end at sikre, at der er arbejdspladser i Danmark.
Tænk engang – jeg havde aldrig troet, at jeg skulle opleve, at fru Marianne Jelved ville træffe det valg.
Det er sådan, at både hr. Anders Samuelsen og jeg i første runde prøvede at afæske fru Marianne Jelved et svar på, hvad der ud over tilbagetrækningsreformen er sket af godt for dansk økonomi i den her finanslov.
Anden runde bliver så brugt til at tale om nye energiafgifter, nye fødevareafgifter og det, at man i øvrigt har fjernet kontanthjælpsloftet m.m., altså tre ting, som trækker væk fra det at gøre noget for at få Danmark tilbage på sporet og få dansk økonomi op i topklassen.
Har den radikale ordfører et svar til os på, hvad det er, der trækker i den rigtige retning i denne finanslov, ud over tilbagetrækningsreformen?