runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-04-07:
Nu har jeg svært ved at forestille mig, at man ikke gerne vil gøre noget for at hjælpe sine borgere, men spørgsmålet er jo også, hvilke muligheder man har.
Altså, nu siger ordføreren, at noget af det, der har betydning, er uddannelse.
Helt præcis hvordan mener ordføreren at kommunerne skal sørge for, at der kommer praktikpladser, at der kommer bedre vilkår på erhvervsskolerne, der jo hører under staten, og hvor regeringen har skåret ned igennem flere år?
Hvordan er det helt præcis, at kommunerne dér skal sikre, at deres unge faktisk får en erhvervsuddannelse, så de om 10 eller 20 år ikke vil belaste kommunens økonomi på al den brugerbetaling, der nu er indført?
Det andet spørgsmål er: Har man overvejet, hvor meget bureaukrati det her indfører, altså al den brugerbetaling, man indførte med strukturreformen?
Så vidt jeg husker, fik vi dengang nogle svar om, at det var 60-70 millioner regninger, der skulle sendes rundt i systemet, for at man kunne have hele det her system med kommunal brugerbetaling på sundhed.
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
I forhold til spørgsmålet om uddannelse vil jeg da gerne svare på det.
Vi er godt nok lidt langt væk fra lovforslagets indhold om kommunal medfinansiering af det regionale sundhedsvæsen, men fru Line Barfod må jo så også anerkende, at vi i 2011 bruger flere penge på uddannelse, end vi gjorde i 2010, og den påstand, vi konstant skal høre på her i Folketingssalen, bliver ikke mere sand af at blive gentaget.
I forhold til spørgsmålet om unødvendigt bureaukrati, eller hvilket ord fru Line Barfod brugte, må man jo sige, at det ikke ligefrem er det, som kommunerne i deres modtagelse af forslaget har lagt vægt på.
Tværtimod har man jo sagt: Det her er det rigtige spor.
Det er rigtigt, at det skal kunne betale sig for kommunekassen, at man holder sine borgere ude af sygehuset, ved at man sætter ind med den forebyggende indsats.
Og det er det, vi kvitterer for: at der er en fælles forståelse mellem kommunerne og nu så også regeringen, i forhold til hvad det er for et spor, vi skal ud ad.
Jeg skal ikke kunne sige, om der er dårlig akustik eller et eller andet andet her i Folketingssalen.
Jeg indledte sådan set min første korte bemærkning til den socialdemokratiske ordfører med at sige, at det, der er afgørende, hvis vi snakker om ulighed i sundhed, er: punkt 1, uddannelsesniveauet, og punkt 2, om man har tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg vil foreslå, at man går ind og læser referatet fra salen bagefter, for så vil man kunne se, at jeg nu to gange har sagt noget identisk og dermed, at jeg har anerkendt en sammenhæng mellem, hvorvidt man har en uddannelse, og hvor stor en risiko man har for at være forbruger af sundhedsvæsenet og i hvilket omfang.
Det er jo netop også derfor, at der med lovforslaget her er den indbyggede justering af bloktilskuddet, som betyder, at de kommuner, hvis befolkning har et lavere uddannelsesniveau end eksempelvis en kommune i Nordsjælland, får et højere bloktilskud, som gør, at de får flere penge, og samtidig får de som alle andre kommuner et incitament til at sætte ind med den forebyggende indsats.
Jeg ville da være ked af det, hvis det var sådan, at de kommuner, som har et stort potentiale for at hjælpe nogle borgere og gøre det bedre, ikke skulle have et incitament, men at det kun var de øvrige kommuner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-04-07:
Tak hr. formand.
Nu var ordføreren ikke så meget inde på det i sit ordførerindlæg, men jeg noterede mig, at under spørgerunden til Venstres ordfører var fru Julie Skovsby jo også inde på, at der var et problem i det her i forbindelse med Udkantsdanmark, men det var ikke noget, der fremgik af ordførerens tale.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ikke ordføreren er klar over, at der faktisk er rigtig mange af de her såkaldte udkantskommuner, som faktisk, hvis vi endelig skal kigge på kroner og øre, vinder på den her udligning.
Vi kan f.eks. tage eksemplet med Lolland Kommune, der ser ud til at vinde godt 12 mio. kr. på det, Langeland Kommune vinder 1,3 mio. kr., og Tønder Kommune vinder godt 5 mio. kr. for bare at tage et par eksempler.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvorfor var det ikke noget, der indgik i ordførerens tale, når man brugte så meget af sit krudt på det i spørgerunden til Venstres ordfører?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Noget af det, som det lovforslag, vi behandler i dag, indeholder, er, at man skærper sprogkravene i indvandringsprøven, og indvandringsprøven er jo sådan en prøve, som den udlænding, man gerne vil giftes med, skal bestå, før vedkommende kan blive familiesammenført med en dansk borger.
Der har man altså besluttet sig for at skærpe danskkravene.
Mit spørgsmål er: Hvorfor?
Grunden til, at jeg spørger, er jo, fordi det er for ganske nylig, man overhovedet indførte den her indvandringsprøve, og det vil sige, at man endnu ikke har nogen evalueringer af, hvordan den fungerer på nuværende tidspunkt.
Så hvad er årsagen til, at man har valgt at skærpe danskkravene i den her indvandringsprøve?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Jeg vil ligesom ved sidste behandling endnu en gang give udtryk for – jeg ved ikke, hvad jeg skal kalde det – ministerens evne til at være polemisk og ikke være særlig sandfærdig med hensyn til oppositionen.
Det egner sig ikke til at tage i korte bemærkninger, så det gemmer jeg til en anden god gang.
Der er bare én ting: Vil ministeren give udtryk for – ikke sådan statistisk korrekt, men en fornemmelse – om bandekriminaliteten var værre eller bedre i 2001, når man tænker på involvering af bander med anden etnisk baggrund, altså give et konkret eksempel på det?
For jeg kan forstå, at oppositionen også har skyld i det med en nuværende kriminel, som ministeren oven i købet nævnte ved navn, var oppositionens skyld.
Så jeg vil bare høre ministerens fornemmelse af, om der var mere involvering af bandekriminalitet med anden etnisk baggrund i 2001, end der er i 2011?
Søren Pind (V), 2011-04-12:
Den er såmænd den meget enkle, at vi har valgt at tillægge det endnu højere vægt, at udlændinge, som ægtefællesammenføres til Danmark, kan dansk i et vist omfang og derfor også kan antages at kunne tilegne sig det danske sprog i endnu højere grad med tiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Det der svar er jo grebet ud af luften, for vi har ikke nogen anelse om, hvordan den nuværende prøve fungerer.
Den er indført for ganske nylig, der ligger endnu ikke nogen evalueringer af, hvordan den fungerer.
Hvorfor lavede man så ikke den her prøve, allerede da man indførte den i første omgang?
Altså, hvad er årsagen til, at man nu, uden at have set resultaterne af indvandringsprøven, skærper kravene?
Er der nogen som helst form for undersøgelse eller et eller andet fagligt svar, ministeren kan komme med, ud over det der med, at det er vigtigt, at man har kendskab til det danske sprog?
Det kunne jeg godt regne ud at ministeren ville sige, men man har ikke nogen erfaringer med den prøve, som man indførte for ganske nylig.
Hvad er årsagen til det her?
Søren Pind (V), 2011-04-12:
Vi skærper sprogdelen i indvandringsprøven, fordi vi gerne vil sikre en ordentlig integration.
Så enkelt er det.
Det er væsentligt efter vores opfattelse for at kunne deltage i det danske fællesskab, at man kan det danske sprog.
Det er klart, at pointsystemerne er forskellige fra land til land, og der er ikke noget odiøst i, at vi i Danmark også lader det omfatte familiesammenføringerne.
Jeg vil meget, meget gerne vende tilbage med en mere præcis redegørelse for både det canadiske og det australske pointsystem til fru Marianne Jelved.
Og det er ganske korrekt, at det i disse sammenhænge fortrinsvis er arbejdskraftrelateret.
Hele spørgsmålet om vores EU-medlemskab er ikke et spørgsmål, som jeg har porteføljen til at stå her og redegøre nærmere for.
Det synes jeg er rimeligst at fru Marianne Jelved retter til statsministeren.
Jeg kan ikke udskrive en folkeafstemning på nogle af de forbehold, vi har.
Generelt set er det jo vores ønske at afskaffe forbeholdene.
Vi har nogle betragtninger i forhold til retsforbeholdet og netop integrationsområdet, som er fru Marianne Jelved fuldt bekendt.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Så er det jo lidt ærgerligt, at ministeren ikke klargør, at de pointsystemer drejer sig om rekruttering af arbejdskraft.
Det tilslutter alle partier i Folketinget sig jo.
Der er slet ikke uenighed om det.
Men det bliver formuleret på en måde, så man tror, at der er uenighed om det, og Canada og Australien bliver brugt som legitimering af, at vi nu skal have pointsystem ved familiesammenføring.
Ministeren fortæller, også at der er en høj beskæftigelsesgrad – 60,7 pct. – i 2008.
Men ministeren nævner ikke, hvad den er i 2010; det kan jeg godt forstå, for der er den ikke så høj som 60,7 pct. Og ministeren spørger, hvad alternativet er til regeringens politik.
Derfor har jeg et meget centralt spørgsmål, som jeg er meget spændt på at høre ministeren svare på: Hvornår tilkendegiver integrationsministeren, at det er Venstres og integrationsministerens målsætning, at Danmark bliver helt og fuldt medlem af EU og dermed også omfattet af EU-reglerne på det her område?
Det er lige før, det er morsomt at høre på ministeren.
Det skal vi nok få noget ud af.
Ministeren er måske af den opfattelse, at alt det, der skete i de andre lande i Europa i 1990’erne, også er den danske venstrefløjs ansvar.
For det, der skete i de andre lande, er fuldstændig parallelt med det, der skete i Danmark.
Men den historie vil også blive skrevet på et tidspunkt.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er så: Er der pointsystemer i Canada og Australien for familiesammenføring?
Eller drejer pointsystemerne sig i Australien og Canada om rekruttering af arbejdskraft og indvandring i det hele taget?
Gælder det også for familiesammenføring?
Det var mit egentlige spørgsmål.
Søren Pind (V), 2011-04-12:
En saglig begrundelse, siger fru Astrid Krag.
Vil det sige, at når et flertal i Folketinget vedtager en lov, fordi man antager, at den grænse i den sammenhæng er rimelig, altså fordi man synes, det er rimeligt, så vil fru Astrid Krag sige, at det er usagligt?
Det er en pudsig demokratisk tankegang.
Fru Astrid Krag er uenig i den og kalder den usaglig.
Det må jeg opfatte som udemokratisk.
Jeg må sige, at vi har løst rigtig mange ting i den tid, vi har siddet.
Vi har løst en arbejdsudfordring.
Der er, skønt jeg kunne ønske mig, at det var endnu mere,
sket en forbedring af læseevnerne.
Der er sket en lang række positive ting i uddannelsessystemet, f.eks. for pigerne.
Men ja, vi har ikke kunnet løse det hele, fordi arven er tung, og det betyder, at den her regering har brug for mere tid.
Det vil jeg så håbe at den får, for ellers vender vi tilbage til tidligere tiders slendrian.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Jeg kan ikke helt finde ud af, om ministeren totalt forklejner, at man har haft magten de sidste 10 år, og giver oppositionen en fuldstændig uhørt magt, i forhold til hvad der er sket i landet, eller hvad det er, der lige foregår.
Altså, jeg kan bare sige, at Socialdemokraterne og SF har lagt nogle meget ambitiøse og meget konkrete planer frem for, hvad vi ville gøre for at få integrationen på skinner over hele linjen, hvis vi havde magt, som vi har agt, men det har vi ikke.
Det er altså den nuværende borgerlige regering, der har stået med ansvaret for de belastede boligområder de sidste 10 år, for folkeskolen de sidste 10 år og for vores retspolitik, hvor det er rigtigt, at noget af det, man lovede, var, at der nu ville blive taget hånd om den hårde kriminalitet, og hvad er det, vi ser i dag?
Nu er de sågar begyndt at skyde med automatvåben i boligområder, hvor børn skal vokse op.
Det er da en falliterklæring for regeringens politik de sidste 10 år, og det kan ministeren altså ikke komme uden om.
Jeg fik egentlig ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Ministeren beskrev et forhandlingsforløb, som mundede ud i en fordobling af sikkerhedsstillelsen.
Det synes jeg er noget snobberi, for det betyder, at mennesker med bedre forhold til deres bankrådgiver eller flere penge på opsparingskontoen lettere kan få deres ægtefælle til Danmark end den jævne mand, der ikke har nogen friværdi og ikke har nogen opsparing.
Hørte jeg ministeren komme med en beskrivelse af det forløb, som var en blank indrømmelse af, at der ikke er nogen saglig begrundelse for det?
Søren Pind (V), 2011-04-12:
Enhver, som kender sin politiske historie, og det ved jeg at hr. Henrik Dam Kristensen gør, vil vide, at jeg ved kommunevalget i 2005 faldt på at gøre opmærksom på, at der var behov for, særlig f.eks. fra Københavns Kommunes side, en stærkt intensiveret indsats i forhold til særlig bandekriminaliteten blandt etniske danskere.
Det faldt på klippegrund.
Dengang var Københavns Kommunes flertal og ikke mindst Københavns Kommunes politikere af den opfattelse, at det var noget sludder, og at så galt ville det slet ikke gå.
Der var ikke nogen grund til at tage det her alvorligt.
Det gjorde man ikke, og i dag høster frugterne.
Som man sår, så høster man.
Der er grænser for, hvad en regering kan foretage sig i det kriminalpræventive arbejde.
Det foregår i de store socialdemokratiske bykommuner, og der ser man i realiteten den side af integrationens fallit.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-04-12:
Da SF's ordfører på forslaget, fru Nanna Westerby, ikke kan være til stede, skal jeg kort gøre rede for SF's holdning til forslaget, som vi selvfølgelig støtter, eftersom vi er en del af både forliget omkring politireformen og SU'en.
Vi har også noteret os, at der i høringssvarene selvfølgelig har været en bekymring i forhold til, at fra 2011 til 2014 kan folk på uddannelsen til politibetjent ikke få merit i forhold til andre uddannelser, da man først i 2014 overgår til at være professionsbachelor.
Men ellers støtter vi fuldt ud forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Jeg kvitterer for ministerens evne til at tale udenom.
Men jeg tror trods alt, hvis man sådan graver lidt ned i det, at det var en erkendelse af, at det står værre til i 2011, end det gjorde i 2001.
Så det konstaterer jeg bare.
Så kan jeg sige med hensyn til ministerens oplysninger om kronikere, at det virkelig glæder mig, hvis det er korrekt.
Det må vi få undersøgt med spørgsmål undervejs.
Jeg håber, at ministeren har ret i det, der blev sagt fra talerstolen.
Så har jeg et sidste spørgsmål.
Ministeren har været meget ude efter, hvad der ville ske, hvis oppositionen kommer til, eller måske rettere sagt, når oppositionen kommer til at danne regering.
Vi har haft en ordførerrunde her i dag, og indtil nu har ministeren jo ikke flertal for sit lovforslag.
Det kan da være, at der er det, men det ved vi jo ikke, for vi mangler to ordførere.
En af dem, Liberal Alliance, vil jo i hvert fald kræve, tror jeg – det fremgik klart af den sidste debat, vi havde – at hvis man skal være med til det her, vil Liberal Alliance have optjeningsprincipper ind i det.
Det er så 7 år bl.a. for noget som at kunne komme til læge.
Er det noget af det, som ministeren vil være indstillet på for at få sit flertal på plads?
Er det så den vej, der skal gås, for flertallet skal ministeren også have?
Maja Panduro (S), 2011-04-12:
Nu var vi med i Barnets Reform, og derfor synes vi selvfølgelig også, det er en god idé at kigge på nogle konsekvensændringer af nogle af de uhensigtsmæssigheder, som vi kan se der har været i lovgivningen, her efter at den er trådt i kraft den 1. januar.
Det er jo ikke unaturligt med så stor en lovgivning, at der vil være nogle paragraffer, hvor der ikke lige blev henvist rigtigt osv.
Så vi er sådan set med på de konsekvensændringer, som den foregående ordfører også meget grundigt redegjorde for.
Jeg kan så alligevel ikke lade være med at udtrykke en bekymring, for lige så bred, som Barnets Reform jo var, lige så smalle har mange af de andre tiltag, som regeringen er kommet igennem med, jo så været.
Vi kan være bekymrede for, om nogle af de ting, som man så har lavet uden os – nulvæksten i kommunerne osv. – vil arbejde i den stik modsatte retning af Barnets Reform, og om de vil risikere at skade barnets tarv.
Det er selvfølgelig noget, som vi følger nøje, og vi har også her i salen fremlagt en række forslag til, hvordan tingene vil blive anderledes under en socialdemokratisk ledet regering.
Så har høringsnotatet foranlediget mig til at bemærke en ting mere, som jeg håber ministeren lige vil høre.
Det handler om, at når man fremsætter et lovforslag, som man kalder for konsekvensændringer, og man præsenterer det, som om de her konsekvensændringer vedrører nogle sidehenvisninger osv., så finder jeg det grundlæggende problematisk, at man så har en, synes jeg, ganske substantiel og konkret ændring til det oprindelige lovforslag, som blev sendt til høring, med, nemlig spørgsmålet om kompetencen til at udpege pædagogisk-psykologiske sagkyndige i børn og unge-udvalgene, hvor man med det oprindelige lovforslag ville flytte kompetencen fra statsforvaltningerne til kommunerne.
Det er ikke en aftale, vi har været med til at lave, og ligesom de mange høringsparter, der har anråbt det her, vil vi være meget, meget bekymrede for det her.
For i så fald mener vi, at der er tale om et ganske, ganske stort problem, og det håber vi at ministeren vil forholde sig til.
Men vi kan altså støtte de konsekvensændringer, som er tilbage i lovforslaget, og de konsekvensændringer, som reelt er konsekvensændringer.
Søren Pind (V), 2011-04-12:
Altså, jeg er helt klar over, at venstrefløjen er betydelig bedre til at stifte gæld end til at vedkende sig arv og gæld.
Det er jeg helt bekendt med.
Derfor gør det også utrolig ondt på dem at diskutere historie – det gør ondt.
Nu kan jeg så afsløre, at 2001 sådan set ikke er forrige århundrede, det er det dog lige knapt.
Men jeg forstår godt, at fru Astrid Kragh har utrolig svært ved at vedkende sig det enorme ansvar, som venstrefløjen bærer for nogle af de kolossale kulturelle udfordringer, som man ser i ghettoområder, som man ser i Vollsmose, som man ser det i tilfældet med forbryderen Fisfis osv.
Jeg forstår godt, at man vil male et andet billede, men det slipper man ikke af sted med.
Vi vil fastholde den historiske arv og gæld, som venstrefløjen har stiftet i den her sammenhæng, ligesom vi vil holde fast i, at det med hensyn til den økonomiske politik er klogt at betale sin gæld tilbage i god tid.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-12:
Dette lovforslag indeholder en række præciseringer og konsekvensændringer af Barnets Reform.
For det andet indføres der en hjemmel i lov om social service, så man kan undlade at oplyse netværket om barnets eller den unges anbringelsessted; det var ikke meningen, at netværket skulle behandles mere lempeligt end forældrene.
For det tredje sikres der mulighed for en mere lempelig regulering af samværet under en undersøgelse, der bliver gennemført uden for hjemmet.
Venstre støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-12:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget her, som jo er en del af det politiforlig, der blev indgået den 6. november 2010 af et bredt politisk flertal her i Folketinget.
Der har jo været en fin gennemgang af lovforslagets indhold, så det vil jeg ikke gå nærmere ind i.
Jeg vil blot give fru Marianne Jelved en tilkendegivelse af, at det selvfølgelig er en helt naturlig ting at diskutere det under udvalgsbehandlingen.
Jeg er helt opmærksom på det, og det skal vi nok sørge for at vi får fundet en helt fornuftig løsning på.
Hvis fru Marianne Jelved ikke er betrygget med det, der er svaret, er jeg selvfølgelig villig til at indgå i en dialog om det.
Vi har jo den udfordring alle sammen, at pengene er givet til et andet formål, så derfor har vi en bunden opgave, som skal løses.
Men det er jeg ikke et sekund i tvivl om lader sig gøre.
Med det siger jeg tak for den brede opbakning til forslaget.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Selvfølgelig skal politielever ikke have modregnet i deres SU, fordi de har udført det arbejde, de skal, når de er ude som politielever i praktik.
Men man må sige, at det her jo understreger det problem, der er herinde, med lovsjusk, altså at det simpelt hen går alt for stærkt, når regeringen er nødt til at komme med et ekstra lovforslag nu for at rette op på den her fejl.
Og derfor vil jeg bare understrege, at vi i den grad har brug for at sikre, at vi får en bedre lovkvalitet i Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Lovforslaget er jo en del af politiforliget, som tidligere ordførere har gjort rede for, og Det Radikale Venstre er med i det forlig, og derfor er vi selvfølgelig også grundlæggende positive over for lovforslaget.
Vi har bare ét problem, som vi har noteret os, og som ministeriet har forsøgt at tilbagevise, og det drejer sig om definitionen af den uddannelse af politielever, som starter nu fra august måned i år.
Det er ikke blevet til en bacheloruddannelse endnu, og derfor har man i nogle af høringssvarene ønsket at udskyde ikrafttrædelsen af lovforslaget her.
Og ministeriet har svaret, at det er der intet grundlag for, fordi det er en videregående uddannelse, og så mener de, at der dermed ikke skulle være problemer med at miste SU eller have opbrugt SU, hvis man skulle finde på at afbryde sin uddannelse som politielev.
Jeg forventer ikke, at ministeren går ind og svarer på det her på nuværende tidspunkt, men jeg vil bare nævne det her, fordi vi vil tage det op under udvalgsarbejdet for at kunne få et svar, som vi kan trykke i betænkningen for at berolige dem, der har rejst sagen.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-04-12:
I november 2010 indgik et bredt flertal her i Folketinget en aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi.
Af denne aftale følger det, at politiets elever i skoleperioderne fremover skal modtage SU frem for løn.
Det skal så også siges, at det her har virkning fra den 1. juli 2011, dvs. fra juli i år, og derfor berører det ikke de nuværende elever på politiets grunduddannelse.
Politiforbundet udtrykker i deres høringssvar bekymring for overgangen til SU i skoleperioderne, fordi de mener, det vil påvirke, man kan sige, modenheden hos de personer, som søger optagelse på politiskolen.
Med andre ord er man bekymret for, om gennemsnitsalderen vil falde for dem, som ansøger om optagelse på politiskolen.
I Norge og Sverige har erfaringerne dog vist, at en overgang til SU ikke har haft indflydelse på antallet af ansøgere, heller ikke på gennemsnitsalderen på dem, der søger om optagelse på politiuddannelsen.
I Norge er hele politiets grunduddannelse endda på SU, og i Danmark får vi så med det her lovforslag indført en ordning, hvor det kun er i skoleperioderne, eleverne får SU.
I praktikperioden får man stadig en løn, som lige nu er på ca. 23.400 kr. pr. måned.
Man er i praktik i ca. 18 måneder, og man er tilsvarende i skole i ca. 18 måneder sammenlagt.
Hvor meget man så får i SU i skoleperioderne, kommer jo så an på ens personlige forhold, bl.a. om man er hjemmeboende eller udeboende, og om man har børn osv. Men når det så er sagt, betyder det jo ikke, at vi ikke skal være lydhøre over for Politiforbundets bekymringer.
Det er stadig Dansk Folkepartis holdning, at vi, selv om erfaringerne fra Norge og Sverige er gode, må holde øje med, om ændringen, der sker med vedtagelsen af lovforslaget her, får en utilsigtet virkning.
Det skulle selvfølgelig ikke ske.
Vi har noteret os, at Rigspolitiet vil holde nøje øje med det her område, og vi har heldigvis også noteret os, at erfaringerne fra andre lande på det her område faktisk er rigtig gode.
Så det er bestemt ikke vores opfattelse, at det vil have en negativ konsekvens, men vi vil selvfølgelig nøje følge området, og det synes jeg vi skal gøre i den forligskreds, som står bag politiaftalen.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.