Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-09:
Venstre har bedt mig om at redegøre for regeringens indsats og initiativer i forhold til at fastholde mennesker med psykiske lidelser på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er vigtigt at starte med at understrege, at det for regeringen er afgørende, at vi har et arbejdsmarked, der er rummeligt, og hvor der også er plads til, at de mennesker, der i perioder har det svært, kan fastholdes.
Derfor er det også for det første vigtigt, at der er fokus på et godt psykisk arbejdsmiljø på den enkelte arbejdsplads, og for det andet skal vi sikre, at mennesker, som fortsat oplever problemer med at opnå eller beholde fodfæste på arbejdsmarkedet, kan få de rigtige værktøjer til det.
For at vi kan få et billede af, hvad det måske er vi taler om, vil jeg gerne fremhæve en rapport, »Handicap og beskæftigelse«, som tidligere på året er udgivet af Det Nationale Forskningscenter for Velfærd – det, vi i daglig tale kalder for SFI.
Rapporten viser, at personer med psykisk lidelse fortsat har en lav beskæftigelsesandel, idet kun hver fjerde person med en psykisk lidelse rent faktisk er på arbejdsmarkedet.
Det skyldes, at det er et område, som indeholder også svære problemstillinger, som derfor selvfølgelig også kan være svære at løse.
SFI-rapporten undersøger også holdningen på arbejdsmarkedet til mennesker med psykisk lidelse, og her kan vi så se, at folk på arbejdsmarkedet generelt – og heldigvis for det – er blevet mere imødekommende over for psykisk sårbare kollegaer.
Det synes jeg er rigtig, rigtig positivt, og det skal vi selvfølgelig bygge videre på.
Når holdningen til personer med psykisk lidelse bliver mere imødekommende, kan det måske betyde, at det fremover også bliver lettere at få både ansat og fastholdt flere personer med psykiske lidelser på arbejdsmarkedet.
Det psykiske arbejdsmiljø er højt prioriteret, når vi taler om arbejdsmiljøindsatsen – den, som vi har formuleret frem mod 2020 – og regeringen har så sent som her før påske indgået en aftale med Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti om at styrke arbejdsmiljøindsatsen yderligere.
Det risikobaserede tilsyn, som vi kalder det, skal for fremtiden udgøre 80 pct. af Arbejdstilsynets samlede tilsyn.
Det psykiske arbejdsmiljø indgår i det risikobaserede tilsyn, og derudover gennemfører Arbejdstilsynet forskellige indsatser med fokus på psykisk arbejdsmiljø i nedslidningstruede brancher.
Så sent som i forbindelse med finanslovsaftalen for 2015 afsatte vi bl.a. 15 mio. kr. til Arbejdstilsynet, så de kan fortsætte tilsynsindsatsen med fokus på det psykiske arbejdsmiljø i nedslidningstruede brancher frem mod 2016.
Som led i strategien har arbejdsmarkedets parter og Arbejdstilsynet desuden i 2013 udgivet en pjece med gode råd til virksomhederne i forbindelse med fastholdelse og ansættelse af personer med f.eks. nedsat psykisk arbejdsevne.
Der er i regi af Forebyggelsesfonden foretaget en række initiativer, som har fokus på at fastholde og ansætte mennesker med psykisk lidelse og tilgængeligheden for virksomheder i de nedslidningstruede brancher.
Blandt dem kan jeg fremhæve sporskifteindsatsen og forebyggelsespakken, som regeringen sammen med Enhedslisten og SF netop er blevet enige om at forlænge med i alt 34,5 mio. kr. frem til 2018.
Vi er også blevet enige om at udvide sporskifteindsatsen til også at omfatte psykisk nedslidning, og det er, synes jeg, i den rigtige retning, vi dermed går.
Regeringen har desuden i løbet af de seneste år gennemført en række reformer på beskæftigelsesområdet, der har fokus på at sikre, at udsatte personer, herunder personer med psykisk lidelse, i højere grad kan bevare eller opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er eksempelvis med reform af sygedagpengesystemet, som vi har indfaset siden sidste sommer.
Her har vi styrket muligheden for at iværksætte en tidligere og mere individuelt tilpasset indsats for netop at fastholde sygemeldte på arbejdsmarkedet. Vi har f.eks. indført fast track-ordningen, som giver både virksomheder og sygemeldte borgere mulighed for at anmode kommunen om at iværksætte en tidligere opfølgning.
Med reform af førtidspension og fleksjob har regeringen sammen med bl.a. Venstre styrket fleksjobordningen.
Ordningen er gjort mere rummelig, og det er også til gavn for borgere med psykisk lidelser, som har svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Med reformen har vi også gjort det muligt, at man kan arbejde op til ganske få timer om ugen ved at være ansat som fleksjobber.
Jeg er også glad ved at kunne konstatere, at her har arbejdsmarkedets parter, også arbejdsgiverne, fået øjnene op for det.
Det er ikke kun med til at hjælpe folk med psykisk lidelser til et fleksjob, men det har også betydet, at vi på den måde har givet et tilbud til rigtig mange, som ellers ikke ville kunne have fået det.
Ser vi på tiden før reformen af førtidspension og fleksjob, var der et stigende andel unge, der fik tilkendt førtidspension.
Samtidig var næsten tre ud af fire, der fik en tilkendegivelse, unge under 40 år, og deres baggrund for det var ofte en psykisk lidelse.
Denne udvikling var – og det synes heldigvis et flertal – bekymrende og unødvendig, for vi ved, at mange af disse lidelser rent faktisk kan behandles, og at de unges arbejdsevne kan udvikles.
Derfor var det et centralt element i reformen at give en særlig hjælpende hånd til unge med komplekse problemer.
Vi har således indført de såkaldte ressourceforløb, som er tværfaglige og sammenhængende og er en langtidsrettet indsats, som skal hjælpe de unge videre, så de kan komme i enten arbejde eller uddannelse.
Og så skal vi huske på, at reformen stiller krav om, at kommunerne skal arbejde tværfagligt som led i at etablere de tværfaglige rehabiliteringsteam i alle kommuner, hvor der som bekendt indgår repræsentanter fra både social-, beskæftigelses-, undervisnings- og sundhedsområdet.
Det tror jeg er med til at skabe gode betingelser for, at også personer med psykisk lidelse kan få den nødvendige, men først og fremmest den mere helhedsorienterede støtte, som kan fastholde dem på arbejdsmarkedet.
Vi har et særligt ansvar, når den psykiske lidelse stammer fra et arbejde.
Her har man igennem en årrække haft fokus på at fastholde tilskadekomne med arbejdsmarkedsskader på arbejdsmarkedet.
Det skal selvfølgelig også gælde, hvis det er en psykisk lidelse, man har fået.
Den tror jeg også er afgørende.
Til slut vil jeg gerne understrege, at der selvfølgelig ikke skal herske tvivl om, at regeringen har taget og fortsat vil tage sin opgave alvorligt, når det kommer til at sikre fastholdelse af personer med psykisk lidelse på de danske arbejdspladser.
Det skylder vi dem.
Men det er så samtidig et område, som vi skal fortsat – derfor også med forespørgselsdebatten i dag tak for muligheden for det – skal have fokus på.
Som jeg startede med at sige, har vi desværre en forholdsvis frisk rapport fra SFI, som viser, at vi som politikere ikke her kan slappe af, men fortsat skal have fokus på dette særdeles vigtige område.