runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Jeg tvivler ikke på, at ordføreren har mere indsigt i hesteforhold, end jeg har, men til gengæld ved jeg lidt om dyrehold sådan i almindelighed.
Jeg synes, at der er meget stor forskel på den omstændighed, at man transporterer heste i nogle timer, og så det, at de sådan vedblivende går alene.
Jeg er glad for at høre, at fru Charlotte Dyremose aldrig ville lade sine egne heste gå alene, men burde det så ikke også få den konsekvens, at det slår igennem også i Det Konservative Folkeparti lidt mere generelt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-18:
Nu gennemføres det samme på det retsplejemæssige område, så der er overensstemmelse, og det mener jeg er fornuftigt.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-18:
Jamen som sagt er det en overvejelse af, hvad der som minimum skal ind i et lovforslag, og som flere andre ordførere har været inde på, skal vi jo drøfte detaljerne i det her lovforslag i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Derfor kan jeg ikke komme den detalje nærmere, end at jeg i hvert fald ikke vil gøre det mod min hest, og jeg håber ikke, at der er ret mange, der vil gøre det mod deres hest, men altså inden for de grænser, at man f.eks. skal kunne transportere hesten, hvor hesten i en periode kan være alene, og at den ikke tager skade af det.
Jens Kirk (V), 2007-04-18:
Nu er jeg jo ikke ordfører på området, men jeg mener sådan set også, at jeg som dyreholder måske har en lille smule forstand på det, vi snakker om her.
Jeg tror da nok, at de største problemer med, at der har gået kun en hest, har været de steder, hvor datteren er rejst hjemmefra, og så har moderen gået og skulle passe dyret bagefter.
Så skulle det måske stå i loven, at den skulle sælges!
Men kunne en anden dyreart ikke også være nok?
Kunne det ikke være nok, at den gik inde med et får eller et par fedekøer, hvis der skal være nogle at gå sammen med?
Det næste er, at der står, at dyret i vinterperioden skal være parat til at have en vinterpels osv.
Der står, at når den lukkes ud, skal der være græsdækket også om vinteren, og at der skal være et tilpas areal.
Med den lille smule forstand jeg har på græsarealer, og hvordan man plejer dem, vil jeg spørge: Hvordan vil man sikre, at der altid og også om vinteren er græs i den fold, hvis der går heste og træder på det sådan jævnligt og dagligt?
Jeg spørger, men hvordan er det, man siger: Man kaster en tier op i luften, og så kommer den aldrig ned igen, man får intet svar?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-18:
Der er heste, der har det ganske udmærket med at gå sammen med andre dyr.
Det er nok typisk, hvis de går sammen med andre dyr af hestearten, f.eks. æsler.
Men igen, det er jo en vurderingssag, hvor godt man vil gøre det for sin hest.
Jeg vil nu helst, at min egen står sammen med en anden hest.
Til det om, hvordan man sikrer sig, at der er græs nok: Det er jo derfor, at arbejdsgruppen har lagt op til, at foldene skal have en vis størrelse.
Jens Kirk (V), 2007-04-18:
Jeg siger bare: foldenes størrelse.
Hvornår er de folde store nok, hvis det nu regner en måned i træk?
Vi kan ikke forvente, at hesten står i læskuret hele tiden.
Hvis man sætter mål på med så og så mange kvadratmeter, så er man ude i noget, der ikke er holdbart, og det vil bare medføre en masse arealer, hvis hesteholdene skal kunne kontrolleres.
De vil opleve: Jamen det her er ikke godt, det er ulovligt nu, for der er ikke græs nok her; folden er i grunden stor nok, men der er ikke græs, og det er altså ulovligt – hvad gør jeg så?
Er vi ikke ude i nogle spidsfindigheder, man burde lade være med at skrive?
Der er det, der hedder sund fornuft.
Det burde da også tælle i sådan en lov.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-04-18:
Venstre støtter lovforslaget, som omhandler seks delelementer med ændringer i den færøske retsplejelov.
Det drejer sig om medieansvar, børneværn, den faste voldgift og tinglysning.
Disse områder henhører under de færøske myndigheder, men selve retsplejen er et rigsanliggende.
Derudover er der også i lovforslaget ændringer i den færøske retsplejelov på grund af nye regler om forældremyndighed på Færøerne.
Hertil kommer, at der også i lovforslaget foreslås en bemyndigelsesbestemmelse, der giver mulighed for, at justitsministeren kan fastsætte regler om udenlandske advokaters virksomhed på Færøerne.
Det sker med henblik på at opfylde den såkaldte Hoyvikaftale om økonomisk samarbejde mellem Færøerne og Island.
Så konkret handler det om islandske advokaters virke på Færøerne.
Tinglysningsopgaverne på Færøerne varetages ikke længere af retten på Færøerne, men af den særlige tinglysningsmyndighed.
Derfor foreslås bestemmelserne i den færøske retsplejelov ændret i overensstemmelse hermed.
Senest fra den 1. juli 2007 sættes en ny lov om forældremyndighed og samvær i kraft for Færøerne ved kongelig anordning.
Dette bevirker nogle konsekvensrettelser i Færøernes retsplejelov i reglerne om advokatbeskikkelse.
Desuden indsættes bestemmelser, der svarer til, hvad der gælder efter den danske retsplejelov, hvorefter retten kan bestemme, at en eller begge parter ikke må overvære den samtale, der efter lov om forældremyndighed og samvær skal finde sted med barnet.
Endelig lægges der op til bemyndigelse til justitsministeren til at fastsætte regler for udenlandske advokaters virksomhed m.v. på Færøerne.
Det er en opfyldelse af den såkaldte Hoyvikaftale mellem den danske regering, Færøernes landsstyre og Islands regering, hvorefter der for islandske advokater bliver mulighed for at virke på Færøerne.
Når justitsministeren sætter bestemmelserne i kraft, vil islandske advokater have samme muligheder for at virke på Færøerne, som de har i Danmark.
Alt i alt er de foreslåede bestemmelser i lovforslaget meget fornuftige.
Deres bemærkninger er endnu ikke fremkommet, men efter aftale med Færøernes hjemmestyre behandles lovforslaget nu her i Folketinget.
Færøernes hjemmestyres eventuelle be mærkninger kan man således forholde sig til inden vedtagelse af lovforslaget her i Tinget.
Som sagt: Venstre kan støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-18:
Det er jo lige præcis derfor, at man også sikrer i lovforslaget, at når hestene så går ude hele døgnet, skal der være tørt strøet leje til dem et sted på folden.
For naturligvis er Danmark et land, hvor det regner en hel masse, og derfor kan der være den risiko.
Men noget af det, jeg jo også synes er vigtigt i forbindelse med håndhævelse af den her lovgivning, er jo, at man ikke bare går ind og giver bøder, men man går ind og giver påbud.
Og derfor vil det jo være sådan, at når myndighederne er ude at kontrollere, så kigger de selvfølgelig på: Har man levet op til rammerne for den her lovgivning?
Er der noget, der kan gøres bedre?
Og hvis det hele står og falder med, at det har regnet en hel masse, er jeg sikker på, at man har fornuft nok til også at give påbuddene med hensyn til regnfald.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Det er godt, at vi nu langt om længe får dette lovforslag fra regeringen.
Det er vel over 1 år siden, at vi blev stillet i udsigt af regeringen, at der nu ville blive ordnede forhold på hesteområdet også, så man kan vel sådan karakterisere det ved at sige, at regeringen ikke rider den dag, den sadler, heller ikke på det her område.
Vi synes, det er et godt forslag, som vi klart kan støtte hovedprincipperne i.
Der er nogle få områder, vi godt vil se lidt nærmere på, og det kan vi jo så gøre under udvalgsarbejdet.
Det er der også andre ordførere, der har været inde på.
Der bliver nok lejlighed til en meget aktiv udvalgsbehandling i den her sag, tror jeg.
Jeg vil godt fremhæve et par af de ting, SF mener vi skal have ændret på.
Vi er store tilhængere af, at man får en regel om, at heste ikke må holdes alene.
Det mener vi er et meget væsentligt element, og det er ikke et spørgsmål om, at heste ikke må være alene en dag eller to, men et spørgsmål om at det ikke er hestens natur at være alene sådan igennem længere tid.
Derfor mener vi, at det er en af de ting, vi skal have kigget på.
Og jeg har da også registreret på debatten her i dag, at faktisk alle partier jo er opmærksomme på, at det er et problem.
Så er det jo vores håb, at vi når frem til at finde et flertal, der vil sikre, at man ikke må holde heste alene i fremtiden.
Det andet, jeg godt vil ind omkring, er spørgsmålet om hestestørrelser i forhold til rumhøjden, lofthøjden.
Som der står i lovforslaget nu, er der jo lagt op, at den overalt skal være 2,60 m, tror jeg der står, og der mener jeg ligesom den radikale ordfører, at der kan være god rimelighed i, at man ser på, hvad det er for dyr, altså ser på størrelsen af de dyr, der er i de bygninger.
Jeg synes, man skal være opmærksom på, at vi vel har, jeg ved ikke, måske 50.000 ældre landbrugsbygninger og kostalde, svinestalde m.m., der har en lofthøjde på ca. 2,30 m, og det vil efter min opfattelse være tilstrækkeligt til f.eks. islænderheste.
Og så synes jeg ikke, at man sådan af bureaukratiske grunde eller for at gøre tingene meget ensrettede og ensartede skal sige, at der overalt skal være 2,60 m.
Det er nok en af de ting, vi godt lige vil have gradueret lidt.
Men alt i alt er vi glade for forslaget og glade for, at forslaget endelig er kommet, så vi kan støtte principperne i det her forslag.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det er ikke rigtigt, som ordføreren siger, at man bare supplerer færøsk lovgivning.
Det har været et krav, at de ting, vi diskuterer i øjeblikket, skulle tages ud af færøsk lovgivning, for som der står i forslaget påstås det, at retsplejen er et dansk anliggende, og det vil sige, at de færøske myndigheder ikke har lov til at lovgive på området.
Det er det, der også fremføres af ordføreren.
Så kan man spørge om konsekvenserne af det.
Vil det sige, at vi fremover skal til at luge ud i måske ti lovgivninger, hvor der er fastsat retsplejeregler, bl.a. i vores egen styrelsesordning?
Er konsekvensen, at vi nu skal til at gøre det på Færøerne?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-18:
Det er jo altid en vurdering, hvad man skal tage ind, og det, vi skal lave her, er krav om, hvad der mindst skal være.
Jeg vil personligt aldrig nogen sinde lade min hest være holdt alene, hvor den ikke har kontakt med artsfæller.
Til gengæld er det jo også sådan, at jeg gladelig har transporteret min konkurrencehest en 5-6 timer oppe i Sverige ganske alene, og det ved jeg at den i hvert fald ikke tager skade af.
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Jamen det kan jeg simpelt hen ikke, og jeg må blankt erkende, at jeg også har mange andre gøremål som minister, så derfor ved jeg simpelt hen ikke, hvordan kontakten har været lige fra starten i hver eneste af de konkrete sager.
Så skal vi forsøge at besvare det efter bedste evne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Ministeren kan være helt rolig for, at det skriftlige spørgsmål kommer.
Jeg tænkte bare, at det måske ikke er så indviklet, og så kunne det jo være, at ministeren kunne svare umiddelbart på det.
Det skulle vel ikke være så svært at finde ud af, om det er Færøerne, der har taget initiativet, eller det er Danmark.
Men hvis ministeren ikke ønsker at svare på det her, må det jo blive skriftligt.
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Jamen jeg kan ikke give et direkte svar på spørgsmålet, for vi behandler jo en lang række forskellige sager i dag, og de har hver især haft et forskelligt forløb op til det tidspunkt, hvor lovforslaget blev fremsat.
Derfor vil det være mest formålstjenligt at stille et skriftligt spørgsmål, så skal vi nok forsøge at komme med en mere udførlig besvarelse af spørgsmålene til de mange forskellige forslag, der behandles her i dag.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Jeg synes måske nok, justitsministeren slap lidt for let om det ved besvarelsen af et meget klart spørgsmål fra hr. Høgni Hoydal.
Spørgsmålet var: Er det fra dansk side eller fra færøsk side, der er taget initiativ til dette?
Ministeren svarede, at det er sket efter en dialog, men det synes jeg ikke er et ordentligt og sagligt svar, og derfor gentager jeg nu spørgsmålet, så ministeren får mulighed for at svare direkte i stedet for.
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Nej, for det er nu engang sådan, at hvis man vil have sikkerhed for, at lovgivningen fungerer, er det også vigtigt, at den slår igennem i retsplejen.
Jeg har allerede en gang svaret hr. Høgni Hoydal, hvad den helt klare opfattelse af de statsretlige forhold på området er.
Vi bliver ikke enige om det, for det hele bunder jo helt og aldeles i, at hr. Høgni Hoydal er uenig med alle de eksperter, jeg kender, om, hvordan rigsanliggender og hele kompetencefordelingen skal fortolkes.
Så vil jeg sige til hr. Høgni Hoydal, at han ikke kan drage den konklusion, som han drog før.
Jeg synes, hr. Høgni Hoydal skulle læse, hvad jeg har sagt, og så kan hr. Høgni Hoydal jo under udvalgsbehandlingen benytte chancen for at føre mere oppositionspolitik.
Her vil vi meget, meget gerne besvare de spørgsmål, der måtte være fra hr. Høgni Hoydal.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Jeg vælger at tolke svaret sådan, at det var et ønske fra den danske regering, fordi disse sager allerede er vedtaget på Færøerne og er gældende ret på Færøerne.
Hvis man skal vende den almindelige retorik, som plejer at blive brugt mod den såkaldte oppositionspolitik på Færøerne, er der jo tale om rene formalia.
Disse ting fungerer på Færøerne i dag, de er vedtaget, de er kundgjort som love, og nu kommer der et krav om, at de ikke længere skal ligge i færøsk lovgivning, men i dansk lovgivning.
Der er altså egentlig tale om rene formalia, og det var det, der var pointen i mit ordførerindlæg.
Det er et krav om at afmærke sit territorium, det handler om lovgivnings- og beslutningskompetence, og jeg vil gerne spørge justitsministeren, om hun er enig med mig i den udlægning.
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Undervejs har der været tale om en dialog mellem landsstyret på den ene side og ministerierne på den anden side, og det har været i god indbyrdes overensstemmelse, at man er nået frem til, at lovforslaget skal have den udformning, som det har i dag.
Det er forskelligt, hvordan forløbet har været fra sag til sag, men som sagt – og det er det, jeg synes er det helt afgørende i denne sag – har landsstyret ment, at nu var tidspunktet til, at lovforslaget kunne fremsættes, kommet.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Jeg takker for de pæne ord.
Det vil nok vise sig, at vi har lidt af et problem.
Det er ikke bare justitsministeren, som har det, men det er nok et generelt problem for regeringen, at når det gælder færøske sager, har man tendens til at behandle personerne i stedet for sagen.
Men det gjorde justitsministeren nu alligevel her til sidst.
Justitsministeren siger, at det her er gjort i overensstemmelse med det færøske landsstyre, altså den færøske regering.
Jeg vil gerne spørge, hvem der har taget initiativ til at ønske disse ændringer.
I Lagtinget har vi fået oplyst, at det var et krav fra danske myndigheder, og jeg tror, det bliver brugt som et argument for, at et flertal stemmer for det og siger: Jamen der er ikke noget at gøre, det er et krav fra Danmark.
Men når jeg så kommer herned, får jeg at vide: Nej, nej, det er Færøerne selv, der har ønsket det.
Sådan spilles der pingpong med sagen hele tiden, så spørgsmålet er: Hvem har fremsat krav om disse ændringer i retsplejeloven?
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Jeg vil gerne takke Folketinget for den velvillige behandling af dette lovforslag, og ikke mindst vil jeg gerne takke hr. Anfinn Kallsberg for den meget nyttige præcisering af, hvordan tingene for alvor hænger sammen i forholdet mellem Færøerne og Danmark og retsplejen.
Der har hele vejen igennem
været opbakning til lovforslaget fra alle Folketingets partier, og jeg synes, det er væsentligt at fremhæve her, at det er efter aftale med Færøernes landsstyre, vi behandler sagen her i Folketinget i dag.
Jeg vil også gerne understrege – det er særlig henvendt til SF og Enhedslisten – at det selvfølgelig er en forudsætning for, at Folketinget kan gøre sagen færdig i denne samling, at hjemmestyrets udtalelse foreligger inden en eventuel tredje behand ling.
Men det er altså i bedste overensstemmelse med den aftale, der er indgået, at vi behandler lovforslaget i dag.
Til hr. Høgni Hoydal må jeg sige, at dansk politik jo ikke ville være det samme uden hr. Høgni Hoydal, som har et stort oratorisk talent.
Jeg må sige, at det at kunne starte med at tale om heste og slutte af med at tale om klyder stiller store krav til en.
Det er meget flot.
Jeg må også sige, at jeg er fuld af beundring over, at hr. Høgni Hoydal tager herned og fører færøsk oppositionspolitik her i Folketinget, hver eneste gang lejligheden byder sig.
Som det sidste vil jeg sige til hr. Høgni Hoydal: Vi er uenige om mangt og meget, men jeg vil gerne slå fast, at efter den danske regerings opfattelse er det nu engang sådan, at retsplejen er et rigsanliggende.
Jeg ved godt, at hr. Høgni Hoydal er helt og aldeles uenig med alle eksperter, der måtte være i Danmark, så det bliver vi ikke enige om i dag.
Men jeg vil sige, at der er intet af det, der er gjort i dag, der er gjort for på nogen som helst måde at genere landsstyret, Lagtinget eller den færøske befolkning.
Det er gjort i god overensstemmelse med landsstyret.
Ole Glahn (RV), 2007-04-18:
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, er forhindret i at være her, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne give tilsagn om at støtte dette lovforslag.
Det er nu blevet sagt af fire ordførere, hvad det indeholder, og så behøver jeg ikke at gøre det, for jeg tror, alle er klar over det.
Men det er et lovforslag, som vi ønsker at støtte.
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-04-18:
Nej, jeg er ikke enig i, at man tager det ud af færøsk lovgivning.
Man supplerer retsplejeloven, som også er gældende for Færøerne, med de samme regler, som er gældende i den færøske lovgivning, så det er altså ikke enten-eller, det er både-og.
Man får sammenhæng mellem det, som er indeholdt i lovforslaget her, og den gældende retspleje for Færøerne.
Når det drejer sig om domfældelse efter færøsk lovgivning, skal jeg ikke komme med nogle eksempler her fra Folketingets talerstol, men jeg kan i hvert fald sige, at som minister for fiskeri har jeg set, at mange sager er blevet afvist af retten, fordi der ikke har været tilstrækkelig overensstemmelse mellem den færøske lovgivning og den gældende retsplejelov.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Ordføreren nævnte, at der var eksempler på, at det at lovgive om retsplejeforhold i Færøerne havde ført til manglende domfældelse.
Jeg vil gerne have præciseret, om der findes eksempler på det.
Både i medieansvarsloven, børneværnsloven og loven om den faste voldgiftsret havde vi gennemført disse regler, men de skal nu tages ud og fremover behandles i Folketinget.
Vil ordføreren bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-04-18:
Jeg vil tilslutte mig dette lovforslag, først og fremmest fordi det implementerer den lovgivning, som er fremmet af Lagtinget, i den retspleje, som er gældende på Færøerne.
Vi har haft alt for mange eksempler på, at man har indsat nogle retsprincipper i færøsk lovgivning, og når det så er kommet til retsforfølgelse, har der været uvished, fordi den færøske lovgivning og den gældende retsplejelov på Færøerne ikke er harmoniseret, og det derfor har været umuligt at fælde dom på et ordentligt grundlag.
Det er især sket inden for fiskeriet.
Det foreliggende lovforslag er helt igennem en konsekvens af den lovgivning, som er fremmet i Lagtinget i den sidste tid, og som flere talere før mig har nævnt, har den færøske lovgivning i nogle tilfælde overtaget et nyt område.
F.eks. er medieansvarsloven omsider blevet sat i kraft som færøsk lovgivning og færøsk sagsområde, og i retsøjemed implementeres den i retsplejeloven.
Det samme er gældende for de øvrige områder.
Da vi lavede den meget vidtgående frihandelsaftale med Island, var det selvfølgelig også sådan, at vi på Færøerne var nødt til at gøre brug af en stor del af vores lovgivning.
Men på det retslige område er der også nogle ting, som skal ændres, og det er gjort med reglerne om advokaters virksomhed på Færøerne.
Det hele er altså en konsekvens af de lovgivningsændringer, vi har foretaget på Færøerne.
Det er rigtigt, som hr. Høgni Hoydal siger, at på nogle områder var det med i de gamle love; jeg kan bare tage loven om forældremyndighed som eksempel.
Helt fra 1922 har det været sådan, at også de retslige bestemmelser er med i lovgivningen, men det har været medvirkende til, at lovgivningen aldrig er blevet ændret, så den har været i kraft lige til denne dag.
Det har været en af begrundelserne for, at flere færøske love ikke har kunnet ændres, men nu er der altså åbnet mulighed for det, og det synes jeg er godt.
Samtidig har vi fået overtagelsesloven, som gør, at hvis man fra Færøernes side ønsker at overtage et retsområde, kan man gøre det.
Det var fuldstændig umuligt, før vi fik overtagelses loven, så forslaget her går begge veje, og jeg vil varmt anbefale, at det bliver vedtaget.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Det kan jeg svare meget klart på.
Det har jeg protesteret imod, og det har mit parti aldrig stemt for og vil heller ikke gøre det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-18:
Her kom der flere urimeligheder, men det skal jeg nu ikke blande mig i, for det kan være ud fra mit synspunkt, det er urimeligheder, mens der kan være andre, der synes, at hr. Høgni Hoydals fremlæggelse er helt korrekt.
Men jeg vil bare spørge, hvor mange af disse ændringer hr. Høgni Hoydals parti på Færøerne har stemt for.
Er det ikke således, at hr. Høgni Hoydal selv har medvirket til mange af de ændringer, som vi nu gennemfører ord til andet i dansk lovgivning?
Folketinget siger enstemmigt ja til dem, og der er ikke en eneste, der har gjort sig klog på, hvad der skal foregå på Færøerne.
Det, man vedtager i Færøernes Lagting, vedtager vi naturligvis også her i Folketinget.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, som hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at indholdsmæssigt er der ikke de store ændringer, men ellers er der sandelig en meget, meget stor ændring, i og med at der med dette forslag overgår lovgivningskompetence fra Lagtinget til Folketinget, altså en omvendt overtagelse.
Jeg kunne bare spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, hvad han ville mene, hvis det var en sag om EU og Danmark, hvor man regelmæssigt diskuterer, hvor grænserne for lovgivningskompetencen går.
Jeg protesterer imod, at man her i 2007, hvor man påstår, at der er højt til loftet osv. i det såkaldte rigsfællesskab, går længere tilbage.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-18:
Jeg må protestere imod hr. Høgni Hoydals fremlæggelse af sagen.
Per Clausen (EL), 2007-04-18:
Enhedslisten er som udgangspunkt positiv over for lovforslaget, men det er også helt klart, at Enhedslistens endelige stillingtagen afhænger af, hvad det færøske Lagting måtte ende med at mene.
Hvis der sker noget i processen, der fører til forandringer, vil det også ændre Enhedslistens holdning.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
SF kan støtte principperne i lovforslaget; det har vi ingen problemer med.
Men der har været en debat i dag, fordi hr. Høgni Hoydal er kommet med oplysninger, som jeg må sige i hvert fald er nye for mig, og det giver mig anledning til at sige, at under udvalgsarbejdet vil det være hensigtsmæssigt, at vi kigger på de forhold.
Helt overordnet set
synes vi i SF, at det i virkeligheden er ret uhensigtsmæssigt, at lovforslaget bliver behandlet, før vi har fået udtalelserne og tilkendegivelserne fra Lagtinget.
Jeg synes, det er den forkerte rækkefølge, så det er også noget af det, jeg godt vil have drøftet under udvalgsarbejdet.
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-04-18:
Nej, det er ikke sådan, det skal forstås – overhovedet ikke.
Det er efter min mening fuldstændig misforstået.
Sagen er, at vi har en færøsk lovgivning, som siger, at de og de sager skal indbringes for retten, og når de kommer for retten, træder retsplejeloven i kraft.
Det vil sige, at det ikke er sådan, at man tager tingene ud af den gældende færøske lovgivning, men når den færøske lovgivning overgiver en sag til retten, træder retsplejeloven i kraft i den videre proces, og derfor er det efter min mening en supplering af den færøske lovgivning.