runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Det er fuldt korrekt, at den tidligere regering har givet ufinansierede skattelettelser, og det er også rigtigt, at regeringen har sendt et kommende lovforslag i høring, og det er med til at placere udlændingepolitikken på midten af dansk politik igen.
Jeg har fuld forståelse for, at det er til stor irritation for Dansk Folkeparti.
Hvorfor er det til irritation for Dansk Folkepartis?
Det er det jo selvfølgelig, fordi Dansk Folkeparti nu i 10 år har været vant til, at når finanslovforhandlingerne gik i gang, kunne man komme gående med stramninger og stramninger for stramningernes skyld.
Hvorfor?
Fordi der åbenbart var en aftale med den tidligere regering om, at det skulle man have, således at man kunne lægge stemmer til alverdens besparelser på velfærden.
Det er jo synligt for enhver, at det er det, der har været tilfældet.
Jeg forstår godt, at man er lidt utilfreds med, at der nu bliver gjort op med det.
Jeg er som justitsminister til gengæld meget tilfreds med, at der langt ind i borgerlige rækker på en hel række stræk med hensyn til det, vi har lagt frem, er positive signaler om, at man gerne vil være med til at se på, hvordan vi kan tilrettelægge udlændingepolitikken, således at den stadig væk er robust og retfærdig, baserer sig på en 24-års-regel, et tilknytningskrav og krav om bestået danskprøve som forudsætning for at fastholde et opholdsgrundlag som familiesammenført.
Det er jeg meget tilfreds med.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Jeg vil gerne prøve at stille ministeren et forholdsvis simpelt spørgsmål.
Er det lovforslag, som regeringen har lagt frem, hvor man afskaffer pointsystemet, lemper tilknytningskravet, lemper danskkravene og lemper kravene til sikkerhedsstillelse, et udtryk for, at regeringen lemper udlændingepolitikken?
Jeg vil også gerne spørge, om ministeren kan være med til at opklare et mysterium for mig.
Jeg har et udspil her, som jeg er sikker på at ministeren kender: »Retfærdige krav til gavn for integrationen«.
Det er et udspil, som er lavet af ministerens eget parti sammen med SF før valgkampen.
Og så vil jeg gerne spørge ministeren, hvordan det skrider frem med det arbejde, eller om det ikke kommer, og om der i så fald er tale om endnu et løftebrud fra regeringens side.
Hvis svaret er, at der er tale om endnu et løftebrud, vil jeg spørge lidt til, hvad begrundelsen er for det.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Regeringens udlændingepolitik står i regeringsgrundlaget, og det er det, vi arbejder for at få virkeliggjort.
I hvert fald er der borgerlige partier, som har meldt positivt ud på det, vi har fremlagt.
Det gælder Liberal Alliance, og man kan se, at det på visse stræk af de ændringer, vi har tænkt os at foretage, også gælder for Det Konservative Folkeparti.
Derfor er vi sådan set meget, meget tilfredse, og det er også den vej, vi har tænkt os at gå: en robust og retfærdig udlændingepolitik, som er en ændring af den tidligere regerings udlændingepolitik, ved at vi fjerner det heftigt omdiskuterede pointsystem for familiesammenføringer.
Man kan allerede nu begynde at læse, hvad det er, vi vil.
Det står ord for ord heri.
Noget af det, vi også tager fat på, og det går jeg også ud fra at der kan tænkes at være borgerlige politikere som synes er ganske fornuftigt, er forholdene for de familier, der har siddet i ganske, ganske mange år på asylcentrene under den tidligere regering, og som den nuværende regering nu vil sikre mulighed for at komme ud at bo og arbejde uden for centrene.
Det er ændringer, som vi tager fat på.
Er det sidste her så en lempelse?
Jeg vil sige, at det er en forbedring af forholdene for de mennesker, som sidder på de her asylcentre.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Jeg er sådan set interesseret – det er derfor, jeg spørger – i at høre, om ministeren opfatter det som en lempelse af reglerne, eller om man ikke opfatter det som en lempelse af reglerne.
Man lemper kravene til sikkerhedsstillelse.
Man lemper kravene til danskkundskaber osv.
Er det udtryk for en lempelse eller ej?
En lempelse kan jo godt være udtryk for en forbedring.
Det er jeg indforstået med.
Det synspunkt kan man jo godt have.
Men er der tale om, at regeringen lemper politikken, eller er der ikke tale om, at man lemper politikken?
Og skal jeg forstå det på den måde, at det løfte, man fra S og SF's side afgav før valget om, at når regeringen kommer til, vil man indføre et nyt pointsystem, har man ikke tænkt sig at indfri efter valget, når det ikke står i regeringsgrundlaget?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg er meget tilfreds med, at hr. Jan E. Jørgensen siger, at en lempelse også kan være lig med en forbedring.
Derfor går jeg ud fra, at når vi så kommer til at diskutere forholdene for eksempelvis de familier, som har siddet i rigtig mange år på asylcentrene, og hvoraf masser af dem går til grunde, som vi kan se af de rapporter, der kommer, er man også klar fra Venstres side til at gå konstruktivt ind i diskussionen om, hvordan vi undgår det i fremtiden.
Det er jo det, det handler om.
Det er det, der står i regeringsgrundlaget.
Det tager jeg som et positivt bidrag til den videre diskussion om at sikre, at vi får en udlændingepolitik, som er både robust og retfærdig.
Så det er jeg meget tilfreds med, og på den måde stiller hr. Jan E. Jørgensen sig op i rækken af borgerlige.
Liberal Alliance, konservative røster og nu også hr. Jan E. Jørgensen kan godt se, at den tidligere regering gik alt for langt, og som Venstremand – det ved jeg jo godt –
er hr. Jan E. Jørgensen inderst inde af den opfattelse, at Dansk Folkeparti fik trukket det borgerlige Danmark alt, alt for langt ud på højrefløjen, da man kom rendende med stramning efter stramning – alene for stramningerne skyld.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Jeg sagde, at en lempelse kan være en forbedring, og jeg anerkender, at man jo godt kan opfatte en lempelse som en forbedring.
Ikke dermed sagt, at Venstre opfatter de konkrete lempelser som forbedringer.
Hvorfor er det så svært for ministeren at svare på, om der er tale om en lempelse, eller om der ikke er tale om en lempelse?
Hvorfor kunne ministeren i Debatten forleden, hvor Clement Kjersgaard spurgte, om der var tale om en stor ændring eller en mindre ændring, ikke svare?
Ideen med spørgetimen er vel, at vi stiller nogle spørgsmål til ministeren.
Og kommer det pointsystem, som man har sagt man ville lave fra socialistisk side, eller kommer det ikke?
Og hvis ikke det kommer, hvorfor kommer det så ikke?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Nu har jeg ikke læst det pågældende indlæg, men der er
bestemt ikke noget grundlag for de antagelser
Sandheden er den, at de udfordringer, som vi står over for de kommende år, kræver alt andet end det, der bliver antydet her.
Det kræver et fast fokus på problemerne.
Det kræver en dedikeret indsats for at løse dem.
Og det kræver et solidt værdipolitisk fundament.
Hvad udgøres det af?
Det udgøres som sagt af den nye skillelinje i dansk politik.
Dem, der vil samle, er med til at løse problemerne, og dem, der vil splitte, er med til at forværre problemerne.
Hvilket grundlag funderes det i øvrigt på?
Et meget, meget klart fokus på rettigheder og pligter, men også på, at vi har behov for, at alle kommer med.
Det er nogle af de forhold, som vi agter at gøre op med.
Hvorfor?
Fordi problemerne er enorme.
Hvis vi står sammen, så løser vi dem, og vi klarer det langt bedre, end hvis vi fører en politik, der splitter.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-18:
Tak, formand.
Jeg bed mærke i, at en socialdemokrat i Jyllands-Posten her forleden havde et indlæg.
Det var Søren Jensen, medlem af fællesledelsen for Socialdemokratiet i Gribskov.
Og han betegner de synspunkter, som justitsministeren giver udtryk for i kronikken, altså i indlægget i Berlingske, for lallende pladderhumanisme.
Han skriver bl.a. – og jeg citerer: »Som medlem af Socialdemokraterne er jeg mildt sagt forbløffet over, at Morten Bødskov giver sig af med sammen med to multikulturalister at medvirke til sådan en omgang notorisk vås og vrøvl.«
Hvad er justitsministerens budskab til den socialdemokrat?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup har fuld forståelse for, at det ikke vil være rigtigt af mig som justitsminister at gå ind i en konkret sag.
Men generelt kan jeg sige, at det er et område, som regeringen tager meget alvorligt, og derfor er vi nu ved at se på hele det kapitel, som vedrører forbrydelser mod sædeligheden og hermed jo også både pædofili og seksuelt misbrug af børn.
Det er det, vi arbejder med, og det er jo et arbejde, som blev igangsat af den tidligere regering, og det arbejde regner vi med at kunne være færdige med omkring sommer.
Så vil jeg generelt sige, at politiet også tager sager af den her karakter meget, meget alvorligt, og det synes jeg også at det viser sig at de gør, og derfor vil det som sagt ikke være rigtigt af mig at gå ind i den konkrete sag.
Jeg vil bare understrege, at de her forhold bliver taget meget, meget alvorligt.
Regeringens arbejde med at efterse straffeloven på det her område er i gang, og vi regner med, at det kan være afsluttet omkring sommeren 2012.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-18:
Jeg mener, at regeringen er nødt til at oppe sig på det her område.
Det er ikke særlig imponerende, når regeringen siger, at man er på vej med en hel masse initiativer, men at det i øvrigt er noget, som Straffelovrådet sidder og kigger på.
Straffelovrådet når måske i sommeren 2012 frem til noget, og derefter skal der så i givet fald, hvis regeringen ellers synes, det er det rigtige, laves lovforslag på det pågældende område, og det vil så sige, der går et år igen, før de initiativer udmøntes i noget, og så er vi fremme ved 2013.
Synes justitsministeren virkelig, at det er godt nok?
Jeg forstår ikke den tilbageholdenhed med klart at sige, at man skal gribe ind på det tidlige tidspunkt, hvor man får anmeldelserne, og derfor vil jeg godt bede justitsministeren fortælle Folketinget, om det virkelig er rigtigt, at man ikke vil undersøge nærmere, hvad der er sket i den pågældende sag fra Rebild Kommune, når der kommer henvendelser, når der kommer anmeldelser fra kommunen selv til politiet for 5 år siden, uden at der tilsyneladende sker noget.
Jeg synes ikke, det er for meget forlangt, at justitsministeren sikrer, at det bliver undersøgt nærmere.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg tror, alle Folketingets partier finder, at det her er noget af det mest afskyelige, man kan opleve, og derfor bliver de her sager også taget meget, meget alvorligt.
Hr. Peter Skaarup ved udmærket godt, at det ikke vil være rigtigt af mig som justitsminister at gå ind og kommentere på en konkret sag – sådan er det nu engang.
Det arbejde, der pågår nu med at se på behovet for en revision af reglerne på lige nøjagtig det her område, er jo et arbejde, som den tidligere regering har sat i gang, og derfor går jeg da ud fra, at der er bred enighed i Folketinget om, at det er rigtigt at lade det fortsætte.
Det har den her regering gjort, fordi vi mener, det er vigtigt, at der bliver kigget på det.
Som sagt er de her sager meget alvorlige.
Det er urovækkende, at der er folk, der kan have den her form for syge tanker om, hvad de kan gøre mod andre og særlig børn, og derfor tager vi det her meget alvorligt, og politiet tager sagerne meget alvorligt.
Regelgrundlaget er ved at blive efterset nu, således at vi kan have sikkerhed for, at det rent faktisk også har den nødvendige effekt, som vi mener der skal til.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-18:
Justitsministeren har jo sammen med sine regeringskollegaer, videnskabsministeren og skatteministeren, begået en, hvis man må sige det sådan, kommentar i Berlingske Tidende i søndags, hvis jeg ikke tager meget fejl, med overskriften: »Slut med borgerlig værdikamp.«
Der skriver justitsministeren sammen med sine kollegaer, at Danmark er blevet et splittet samfund, at den er helt gal med sammenhængskraften, og han kritiserer den værdipolitiske linje, som den tidligere regering har lagt.
Uden nærmere at argumentere for, hvad der så var i vejen med den, når man så frem til, at den nye regering har en klar og helt anderledes værdipolitisk vision.
Så derfor vil jeg godt spørge justitsministeren om, hvad den vision så helt konkret er ud over sådan varm luft og løse floskler, som der er rigeligt af i den kommentar, som er skrevet i Berlingske Tidende.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Først vil jeg gerne sige tak til spørgeren, hr. Karsten Lauritzen, for at han rent faktisk har læst den pågældende kronik, for den er nemlig rigtig god, og den er med til at tegne den nye skillelinje i dansk politik.
Og hvor går den?
Ja, den går mellem dem, der vil samle, og dem, der vil splitte.
Hvorfor?
Fordi vi står over for nogle enorme udfordringer.
Er Danmark derimod stærkere og mere samlet – går vi skulder ved skulder gennem de problemer, der er – så kommer vi også igennem problemerne.
Så partier, der fremsætter forslag, der bidrager til splittelse af det danske samfund, forværrer problemerne; partier, der fremsætter forslag, som er med til at skabe samling, et stærkere fællesskab, og som øger folks forudsætninger for at klare sig i uddannelsessystemet, på arbejdsmarkedet og i øvrigt sørger for, at alle kommer med som en aktiv del af vores samfund i løsningen af de problemer, vi står over for, er med til at løse problemerne.
Det er grundlæggende den nye skillelinje i dansk politik, og der er jeg som sagt utrolig glad for – ikke mindst som justitsminister – at kunne konstatere, at der om nogle af de emner, vi også har diskuteret i dag, er splid i de borgerlige rækker.
Det er jo fint, at Liberal Alliance tilkendegiver, at de gerne vil være med til at se på, hvordan man eksempelvis kan få udlændingepolitikken ind på midten af dansk politik, således at det er problemer, vi løser i fællesskab, frem for at de skal løses ved natlige finanslovforhandlinger med Dansk Folkeparti, hvor det kun handler om stramninger for stramningernes skyld og betaling for store nedskæringer på velfærden.
Men lad os da løse problemerne i fællesskab, for der er enorme problemer, ikke mindst når man ser på de parallelsamfund, som er til stede i det danske samfund, og som den tidligere regering altså havde 10 år til at gøre noget ved, men hvor man kan sige, at nogle af de politiske beslutninger, den har truffet, har været med til at forværre problemerne og altså splitte Danmark mere.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-18:
Det var jo ikke nogen speciel klar eller særlig konkret vision, som justitsministeren kom med, og det står der heller ikke noget om.
Jeg har læst kommentaren, og den er jo udmærket skrevet – det grammatiske er flot – men indholdet er, må jeg sige, ikke specielt imponerende.
Jeg kan så forstå på justitsministeren, at noget af det her nye, den nye vision handler om, er, hvordan man forhandler i Folketinget.
Jo, jo, det parlamentariske arbejde er jo vigtigt, men nogen klar værdipolitisk vision er det vel ikke at tale om arbejdsform – altså om man får flæskesteg til forhandlingerne i Justits- eller Finansministeriet, eller om man får caffe latte er vel mindre vigtigt.
Jeg vil godt høre justitsministeren, når justitsministeren nævner udlændingepolitikken, om justitsministeren ikke kan se, at der er en indbygget modsætning i noget af det, justitsministeren siger, for justitsministeren siger sammen med kollegaerne i kommentaren, at man splitter den danske befolkning, man deler befolkningen op, og det vil regeringen ikke være med til at gøre i udlændingepolitikken.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg er jo glad for, at hr. Karsten Lauritzen synes, at det er en god og velskrevet kronik.
Det er jo selvfølgelig fint, at man også i Venstre er begyndt at få den opfattelse, at tiderne er skiftet.
Den gamle politik, hvor det hele blev løst med Dansk Folkepartis hjælp, og hvor Dansk Folkeparti skulle have den ene luns efter den anden, hvilket jo bidrog til splittelsen af det danske samfund, er forbi.
Og hvad er det for problemer?
Ja, der er jo enorme problemer stadig væk med integrationen af vores medborgere af anden etnisk herkomst; der er store problemer på arbejdsmarkedet; der er store problemer i uddannelsessystemet; der er store problemer i vores boligområder – bare for at nævne tre eksempler.
Hvis man ville have gjort noget ved det og havde gjort mere ved det, så har man haft 10 år til det – 10 år har man haft til det.
Der er min pointe bare den, at det bare ikke er det eneste område.
Man kunne også have ladet være med at give ufinansierede skattelettelser, som har skævvredet det danske samfund – det kunne man også have lade være med.
De partier, der vil være med til at splitte Danmark, er også de partier, som er med til at forværre de problemer, som Danmark står over for.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-18:
Nå, så vi får et mere samlet Danmark, vi får mere sammenhængskraft ved at splitte nogle ud af en forhandling?
Justitsministeren bruger en hel del af sin svartid til at fortælle, hvad den tidligere regering gjorde forkert – og fred være med det; det er jo ingen overraskelse, at der er en politisk uenighed – men det, som jeg spurgte til, var sådan set, hvad den klare vision helt konkret er.
Og jeg kan da hjælpe ministeren en lillebitte smule.
Jeg er godt klar over, at ministeren helst vil snakke om, hvad den tidligere regering har gjort, for så slipper man for at fremlægge en uddybning af, hvad den klare vision præcis er.
Vi er nogle, der er efterladt med det klare indtryk efter at have læst kommentaren såvel som fulgt regeringens arbejde de første lidt over 100 dage, at der ikke er nogen klar vision, så det vil jeg da opfordre ministeren til at bruge sit sidste svar på at få uddybet.
Jeg kan jo så hjælpe ministeren ved at spørge ind til, om der er yderligere lempelser af udlændingepolitikken på vej.
Noget, De Radikale og Enhedslisten har sagt, er jo, at nu hvor har man afsluttet finanslovforhandlingerne, kommer der flere ting, og nu vil man gerne lempe politikken yderligere.
Og så vil jeg så spørge, om det kan være dér, visionen ligger, nemlig at man yderligere skal lempe den udlændingepolitik, som regeringen fører.
Er det den klare vision?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Det står heri: et Danmark, der står sammen.
Og hvad er det udtryk for?
Det er en regering, der gerne vil samle Danmark, for de problemer, vi står over for, er meget, meget store.
Man har haft 10 år under den tidligere regering til rent faktisk at gøre noget ved nogle af de grundlæggende problemer, der er, men virkeligheden er jo den, at man på en hel række afgørende områder har truffet forkerte beslutninger, som har bidraget til splittelsen af det danske samfund.
Og det er sådan set det, der er forskellen.
Derfor er det sådan set ganske, ganske enkelt, at den nye skillelinje i dansk politik med de kæmpe problemer, vi står over for, og de enorme udfordringer, vi skal have løst sammen, går mellem dem, der fremsætter beslutningsforslag eller kommer med andre forslag, som bidrager til samling, og dem, der fremsætter forslag, som er med til at splitte.
Hvorfor?
Fordi vi ved, at Danmark klarer sig bedst, når vi står sammen.
Vi ved, at det er ad den vej, vi kan finde svar på de udfordringer og de problemer, vi står over for.
Bidrager man til splid og splittelse, intolerance og andet, hvad sker der så?
Så taber vi i den enorme og vigtige kamp, som vi står over for her de kommende år.
Det er i al sin enkelhed det fundament, som den her regering bevæger sig fremad på, og det er på det fundament, vi inviterer partier, der gerne vil være med, og vi er tilfredse med, at både Liberal Alliance og De Konservative på visse stræk har signaleret, at de gerne vil være med.
Der er tale om en ændring af dansk udlændingepolitik, som er en rimelig tilpasning og en lempelse.
Det tror jeg også jeg sagde i Clement Kjersgaards program Debatten.
Det er en ændring af udlændingepolitikken, som bringer udlændingepolitikken tilbage på midten.
Når man har lyttet til den debat, særligt om pointsystemet, som virkelig var omdiskuteret, også langt ind i borgerlige rækker – det skal man ikke lede længe i avisarkiverne for at finde ud af – må man gå ud fra, at det er noget, som Venstrefolk også kunne tænkes at ville være med til at diskutere med regeringen.
Hørte man på den debat, der var, da pointsystemet blev indført, vil man vide, at det var helt åbenlyst, at det var en debat, som virkelig rørte mange borgerlige, og mange borgerlige syntes, at man nu havde strakt sig alt for langt i forhold til Dansk Folkeparti.
Derfor er mit håb bare, at hr. Jan E. Jørgensen efter den her debat i dag – hvis der er flere spørgsmål, så tager vi dem – nu vil stille sig op i rækken af borgerlige, Liberal Alliance, De Konservative på visse stræk, som kan sige, at det måske var rigtigt, at Dansk Folkeparti fik lov til at strække den lige en tand for langt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-18:
Tak for det, formand.
Jeg skal prøve at gøre det lidt kortere, så vi også kan nå de tre spørgsmål, der er til forsvarsministeren.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren om den sag, der har været om Greenpeace, som har overtrådt den private ejendomsret ved at sætte nogle GPS-sendere på fem skibe.
Der er jo lige faldet dom her i løbet af de sidste par dage, hvor ejerne af de her fiskerkuttere rigtigt nok er blevet dømt for at have fisket i ulovligt farvand, hvilket er helt fornuftigt, men der er jo så også efter Dansk Folkepartis mening sket det beklagelige, at Greenpeace er blevet frifundet for at have lavet det aktivistiske stunt, som ifølge lovgivningen i dag er ulovligt, hvor de har brudt den private ejendomsret.
Jeg vil gerne høre, hvad ministerens holdning er til, at der nu sker et skred i befolkningens retsbevidsthed, når det nu blåstemples, at man har lov til at bryde loven og bliver frifundet, så længe det bare betyder, at dem, man afslører, bliver dømt.
Synes ministeren ikke, at det er et skråplan?
Det mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti at det er, og jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til det.
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det med de rene hænder og det med, at Danmark ikke kan føre de rene hænders politik, skal ikke forstås på den måde, at vi, når vi er til stede militært ude i verden, kan tage let på konventionerne.
De værdier, som vi bærer, den måde, som vi opfører os på, den måde, som vi ønsker at behandle hinanden på i det danske samfund, er selvfølgelig også den måde, som vi skal være til stede på ude i verden inden for de regler, der gælder.
Det vil sige, at vi ikke kan acceptere tortur.
Vi kan ikke acceptere umenneskelig behandling.
Vi kan ikke acceptere, at man brænder folk med cigaretter for at fremtvinge tilståelser.
Vi kan ikke acceptere overgreb mod mennesker.
Det er der slet ingen tvivl om.
Det, regeringen mener med, at vi ikke fører de rene hænders politik, er, at der er en række steder i verden, hvor man helt uproblematisk kan være til stede.
Det er som regel de steder, hvor der pudsigt nok ikke er konflikter, og hvor samfundene er velordnede.
Og så er der en række samfund, f.eks. Afghanistan, Afrikas Horn og andre steder, der har problemer – samfundsstrukturerne er ikke så gode, som vi kender dem herhjemme, der er stor fattigdom, og justitssystemet fungerer ikke lige så godt.
Skulle vi så vælge de steder fra, fordi vi ikke kan være sikre på, at tilstedeværelsen ligger fuldstændig inden for rammerne af, at der ikke er noget at angribe, og skulle vi så sige, at her vil vi ikke være til stede?
Pointen er, at vi også sådan nogle steder, altså der, hvor det er besværligt, skal være til stede.
Der, hvor det er udfordrende, skal vi også være til stede, også selv om de fremskridt, der er, er små.
Men det er jo ikke det samme, som at vi skal acceptere brud på vores konventioner. Noget af det, der er besværligt, f.eks. for vores soldater ude i Afghanistan, er jo – og det er måske ikke så overraskende, for det er vigtigt at erkende, at der er tale om en krig – at det er et sted, hvor man i modsætning til herhjemme, hvor det at slå mennesker ihjel er den værste forbrydelse, man kan begå, altså den, vi straffer allerhårdest, netop risikerer, at mennesker bliver slået ihjel.
Det er en del af det, der hører med til at være udsendt soldat.