runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Tak for det.
Nu har både ministeren og også den socialdemokratiske ordfører lagt meget vægt på, at nu er man jo så heldig, at det er 56 pct. af de statslige arbejdspladser, som ligger uden for Region Hovedstaden.
Det betyder så også, at 44 pct. ligger i København og omegnskommunerne, men der bor altså ikke 44 pct. af befolkningen i København og omegnskommunerne.
Og det er jo netop det, der er pointen med at udflytte statslige arbejdspladser, altså at der er en voldsom skævvridning.
Så jeg synes næsten, det er til grin, at man på den måde står og bryster sig af det og siger, at nu har man da godt nok cirka halvdelen, der ligger uden for København.
Altså, pointen er jo, at det gerne skulle være en højere procent.
Der har været utrolig mange gode eksempler på, at det er lykkedes at udflytte statslige arbejdspladser: SKAT til Ringkøbing, tinglysning til Hobro, Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg.
Og så vil jeg spørge ordføreren, om han kan nævne nogle eksempler, hvor det ikke er lykkedes, og hvor det ikke har været en god idé.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Det, der er vigtigt at holde sig for øje, er, at vi, i det omfang det giver mening, og hvor der er økonomisk og fagligt belæg for det, vil flytte og har flyttet arbejdspladser.
Lad mig lige igen nævne, at det gamle statsfængsel flyttede fra Vridsløselille i Albertslund til Falster, og det er 250 tilhørende arbejdspladser; vi har rykket sekretariatet for de lokale aktionsgrupper under Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter til Nykøbing Falster osv. Så er det også meget vigtigt, at vi generelt har skabt arbejdspladser, også i landdistrikterne – 46.000-50.000 er det seneste tal, og det er arbejdspladser, som også kommer landdistrikterne til gode.
Og vi vil også fremover – endnu en gang i det omfang, det giver mening økonomisk og fagligt – flytte statslige arbejdspladser ud.
Det er svaret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Altså, jeg må forstå, at man ikke kunne komme med nogen dårlige eksempler, og det kan jeg godt forstå, for det giver altså rigtig god mening at udflytte statslige arbejdspladser.
Og lad mig komme med et eksempel.
Hvis man nu kigger på, hvor der f.eks. er en masse landbrugsviden, og hvor vores produktion ligger, jamen så er det i det midtjyske – det er der, man har Forskningscenter Foulum, og Danish Crown og Arla har mange af deres arbejdspladser der.
Og der er masser af store gårde.
Ville det så ikke give god mening, at man flyttede f.eks. Fødevarestyrelsen ud til det område, hvor man i forvejen har ekspertisen, hvor man kan lave noget faglig sparring, og hvor huslejen typisk er billigere?
Det er jo netop det, der er pointen i den her diskussion, hvor ordføreren jo også selv rigtigt siger, at det skal give mening.
Men det giver jo rigtig god mening på rigtig mange områder, og jeg forstår bare ikke, hvorfor Socialdemokraterne ikke klart kan sige: Ja, vi skal da have udflyttet nogle statslige arbejdspladser.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Jeg tror, at mange, der lytter til debatten, måske vil undre sig over, at der ikke kommer nogen konkrete budskaber, men man kan jo så sige til dem, at der i ugens løb jo har været konkrete budskaber, for regeringen vil – og det er måske lidt sent – komme med 50 forslag.
For jeg synes jo nok, at det, når man har siddet der i 4 år, måske så er lidt sent at komme med dem 4 uger før valget, men lad det så ligge.
Vi har ikke set, hvad der konkret var i de forslag, men der var dog en konkret udtalelse fra statsministeren, nemlig at forslagene ikke ville omfatte udflytning af statslige arbejdspladser, og det tror jeg at rigtig mange blev meget betænkelige ved.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jeg bliver nødt til at sige til ordføreren fra Venstre, at statsministeren netop har sagt det, som både ministeren og jeg også har sagt flere gange her fra talerstolen, nemlig at i det omfang, at statslige arbejdspladser skal flyttes ud og det er fagligt og økonomisk forsvarligt, så vil vi gøre det.
Altså, det er noget med nulvækst, og det er noget med, at man ved, at det koster 15.000-17.000 jobbet, bl.a. også statslige arbejdspladser.
I det område, jeg kommer fra, Sydjylland, ved vi, at det vil koste 2.000 arbejdspladser.
Jeg har været meget konkret i min ordførertale og i mine svar: Vi har flyttet noget ud, og vi vil i fremtiden også flytte noget ud.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Nu bliver der efterlyst noget konkret, og jeg er bare nødt til at sige, at Venstre har spillet helt konkret ud med at flytte Geodatastyrelsen til Aalborg; det står i vores program.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Hvad siger Socialdemokratiets ordfører til den idé?
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jeg siger til den idé, at det vil vi gerne være med til at se på, og i det omfang – igen – at det er økonomisk og fagligt forsvarligt, så lad os se på det.
Jeg opfatter det også bare som – ja, lad mig sige det ligeud – en gang valgflæsk, for sporene skræmmer.
Jeg bor selv derude, og jeg har i de 10 år med borgerligt styre – hvor der har været en kommunalreform, en retsreform og en politireform – også set, hvad det gør ved vores lokalsamfund.
Nu ligger der så noget i pipelinen om en nulvækst og noget med at køre længere på literen, men vi ved, at det vil betyde 15.000 jobs, der forsvinder.
Det er sådan nogle ting, jeg er optaget af, samtidig med at jeg altså er meget konkret med hensyn til, hvad det er, vi har gjort, og hvad det er, vi vil gøre.
Jo, men ordføreren for Dansk Folkeparti må forstå, at vi vel ikke kan gøre det mere klart end at vise det med vores handlinger i praksis.
Vi har flyttet statslige arbejdspladser ud, og jeg har nævnt det op til flere gange.
Vi siger også, at vi fremadrettet, i det omfang det er økonomisk og fagligt forsvarligt, vil være med til at udflytte arbejdspladser.
Og vi er ved at lave en samlet udredning af området, som ligger færdig lige om et øjeblik.
Altså, til september tager vi de næste skridt, så foretager vi de næste handlinger.
Det må da være sådan, ordentlig og forsvarlig politik bliver til, altså at man har et ordentligt grundlag, inden man foretager sine handlinger.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jeg er jo helt enig i, at det historisk, når vi kigger i bakspejlet, er skiftende regeringer og skiftende farver, der har ansvaret for, at så meget er blevet placeret i København.
Det tager jeg gerne på vegne af Det Konservative Folkeparti en del af ansvaret for.
Men når vi så konstaterer det og nu kan se, at vi har været alt for centralistiske, og godt kan se, at der er en enorm vandring fra land til by, er vi nødt til at tage nogle initiativer og gøre noget konkret for at skabe det liv og den dynamik, der skal til, for at yderområderne kan bestå.
Og her kunne en af tingene blandt mange være udflytning af statslige arbejdspladser.
Når ministeren selv peger på, at det er helt åbenlyst, at det er det, der er sket tidligere, hvorfor kan ministeren så ikke også være helt konkret og sige: Ja, selvfølgelig, så retter vi op på det, så gør vi noget ved det?
Nu har jeg som minister regeringsmagten, så nu gør vi noget; nu flytter vi statslige arbejdspladser ud.
Så begynd med – siger jeg for mig selv – at flytte Energistyrelsen til Esbjerg, hvor der er masser af kompetencer, hvad angår offshore, havvind osv.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Venstre og Konservative siger, at de med det her forslag vil skabe større gennemsigtighed.
Var det så ikke en idé at kigge lidt på, hvad det er, der har skabt usikkerheden og uigennemsigtigheden på andelsboligområdet?
F.eks. er der det, som VKO selv har gennemført, nemlig hele valuarvurderingsmuligheden, hvor vi har oplevet, at de her lykkeriddere har vildført i tusindvis af familier, som så er kommet i økonomisk ulykke.
Var der ikke en anledning til at kigge på det i stedet for?
Var der ikke en anledning til at kigge på det, da man gav mulighed for belåning af andelen, da man lukkede ejendomsmæglerne ind i det her marked?
Det er alt det, som gør, at 20 pct. af alle andelsboliger i dag er i en meget, meget usikker situation.
Var det ikke bedre at kigge på det i stedet for at ødelægge et godt grundlæggende princip om maksimalpris?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg vil sige til hr. Mike Legarth, at jeg glæder mig over, at rigtig mange af Folketingets partier er optaget af udviklingen i vores landdistrikter.
Det er også på tide.
For vi så jo kommunalreformen, politireformen, domstolsreformen, der tømte vores land for flere ansatte.
Der er vel ingen reformer lavet på et meget smalt grundlag af Dansk Folkeparti, Ventre og Konservative, der i virkeligheden har været hårdere ved vores landområder.
Derfor er det også, at vi oplever, at vi er nødt til at rette op på den del af det.
Når det så er sagt, vil jeg godt sige, at vi kigger på det nu.
For det, der er afgørende, er at få skabt vækst og udvikling.
Jeg tror også, hr. Mike Legarth er enig med mig i, at det er private arbejdspladser.
Og så kan statslige arbejdspladser jo bidrage til den her udvikling.
Men det er jo private arbejdspladser, det handler om at få genskabt og få skabt nogle flere af.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
Vores ønske med det her forslag er ene og alene at skabe gennemsigtighed, bedre mulighed for lån og en mulighed for at sammenligne.
Det er det, vi lægger op til med det her forslag, hverken mere eller mindre.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jeg fik ikke lige svar på det, jeg spurgte om.
Altså, er den holdning, hr. Brian Mikkelsen gav udtryk for i det samråd, ikke gældende længere?
Eller hvad vil der ske, hvis Venstre og Konservative kommer igennem med det her forslag?
Vil der så ikke ske en ændring i ejendomsværdibeskatningen?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
Jeg ved godt, at ministeren har forsøgt, også i sit notat, som jeg er sikker på at man i rød blok har fået, i modsætning til os andre, der skulle have det via pressen, at komme med en lang række forudsigelser om, at man kunne gøre alle mulige andre ting end det, der ligger i beslutningsforslaget.
Det er ikke vores tanke at gøre alle mulige andre ting, og det havde faktisk klædt dem, der deltager i den her debat i dag, hvis man havde forholdt sig til, at vi fastholder andelsboligen som en særlig ejerform.
For det er faktisk det, der står i beslutningsforslaget, og det er bare det, vi ønsker at fastholde.
Jeg ved godt, at det er i alle muliges interesse at få det til at lyde som alt muligt andet, og jeg er chokeret over det.
En ting er, hvad en ordfører gør, men at en minister i den grad kan gå ud med faktuelt forkerte tal, som er baseret på helt andre ting end det, der står i det her beslutningsforslag, og prøver at skyde noget ned, der intet har at gøre med det papir, ministeren har fået udarbejdet, hvor det er nogle helt andre tal, der dækker over nogle helt andre forhold end det, vi foreslår her, er rystende.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Nu har Venstres og Konservatives ordførere jo lagt til grund for, at man skal lave om på andelsboliglovgivningen, at der er mange sorte penge indblandet, og nogle af Venstres medlemmer har sagt, at det er over 50 pct.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, hvor mange procent hun mener at der bliver lagt i sorte penge i andelsboligforeningerne rundtomkring, når de handler.
For man må da også have et bud på det på en eller anden måde.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
Nej, sagen er jo den, at ingen af os har en reel chance for at vide det.
Men det, vi har, er massevis af henvendelser fra de mennesker, som lever i den virkelighed, som det er at komme ind på andelsboligmarkedet, og det, som vi oplever, er jo netop, at man fortæller rystende historier om store mængder sorte penge.
Og så er der – det havde jeg desværre ikke tid til at komme ind på i min ordførertale – en anden væsentlig detalje, nemlig at det i rigtig, rigtig mange situationer kræver et netværk, et godt kendskab til de rigtige mennesker, et godt kendskab til den rigtige adgangsvej og evnen til at gøre sig til, når man så står i situationen og skal have boligen, og jeg er bare nødt til at sige, at det er forudsætninger, som den bedrestillede del af befolkningen har langt nemmere ved at opfylde end andre.
Så jeg mener sådan set, at det både er det med de sorte penge, men også forudsætningen med netværk.
Nu er der jo, som vi også var inde på før, rigtig mange studerende, der har de her boliger, og hvis man har et godt familienetværk, gode relationer, ressourcestærke forældre, så er det langt nemmere at komme ind her, end hvis man ikke har det.
På den måde er vi med til, at den negative sociale arv heller ikke bliver brudt på det her område, og det synes jeg faktisk er ganske rystende.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jamen så kan jeg konstatere, at det, som medlemmerne fra Venstre siger, om, at det er 50 pct., ikke passer; de skyder bare vildt ud i luften med nogle tal, som de ikke kan bevise nogen som helst steder.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren om noget andet.
Der blev lige før nævnt noget om en andelsbolig til 1 mio. kr., der egentlig var 3,4 mio. kr. værd.
Er ordføreren enig i, at den, hvis det er, at det bliver givet fri, vil blive solgt til 3,4 mio. kr., og er ordføreren så også enig i, at det vil afskære en masse mennesker fra at få en bolig, altså lige nøjagtig den bolig der, fordi man ikke har indkomst til det?
For selv om man kunne låne, kan man ikke låne så mange penge, at man kan betale en lejlighed til 3,4 mio. kr.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
De 3,4 mio. kr. er maksimalprisen med det nuværende system og den lovgivning, hr. Jan Johansen forsvarer; det har intet at gøre med det her beslutningsforslag.
Det er den nuværende lovgivning, der giver mulighed for de 3,4 mio. kr., og det er det, hr. Jan Johansen selv står og forsvarer som et godt system.
Og i forhold til det andet vil jeg sige: Nej, vi ved det ikke præcist.
Men sådan er det jo desværre på masser af områder.
Vi forsøger at løse problemet, uagtet at ministeren ikke kan give os en statistik på antallet af prostituerede.
Og det er sådan set bare det samme her: Det er relevant at løse problemstillinger, selv om man ikke kan dokumentere, præcis hvor store de er.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Nu har vi jo så i et flertal lavet en karenstid på valuarvurderingen, og det bliver spændende at se, om ikke det kommer til at virke.
Men Brian Mikkelsen, ordførerens partikollega, sagde engang i et samråd, da han var økonomi- og erhvervsminister, at en ophævelse af maksimalprisbestemmelsen naturligt ville føre til, at man indførte en ejendomsværdibeskatning af private andelsboligforeninger.
Hvorfor fortæller man ikke noget om konsekvenserne?
Eller mener De Konservative noget andet i dag?
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Det er bare et kort spørgsmål: Tror Liberal Alliances ordfører, at hvis det bliver givet frit, så er der flere med mindre indkomster eller mellemindkomster, der får en andelsbolig, og at det afholder dem med mange penge fra at få en andelsbolig?
Altså, tror Liberal Alliance, at når vi slipper det hele fri, vil dem, der ikke har en stor indkomst, komme forrest i køen?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Ja, vi tror, at dem med lavere indkomster har nemmere ved at låne penge til et faktisk købsbeløb, end de har ved at finde pengene ad andre veje og overlevere dem kontant, sådan at det vil give flere mennesker en mulighed for at låne pengene lovligt frem for at skulle give pengene under bordet.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Boligpriserne stiger jo helt sikkert, når andelsboligmarkedet bliver givet frit, så hvordan tror ordføreren der kan lånes i en bank, hvis man ikke tjener så mange penge?
Til sidst vil jeg gerne spørge ordføreren: I New York og London bor der ikke folk med mellemindkomster eller lave indkomster inde i bymidten – er ordføreren sikker på, at det ikke vil gå sådan i København, Aarhus og de store byer i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Altså, det, man kan være sikker på, er, at folk med lave indkomster har nok problemer med at finde differencen fra den fastsatte kunstige pris til den reelle markedspris i rede penge og aflevere dem i en plastikpose.
De ville have noget nemmere ved at låne penge i banken med sikkerhed i den bolig, de har købt, end at have mulighed for at finde den der store sum penge i en plastikpose.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Nu har ordføreren jo brugt rigtig meget af sin energi i dag på at gøre sig tanker om, at det kun er folk med højere indtægter, der bor i andelsboliger.
Men det ved man faktisk noget om, og jeg kan skuffe ordføreren med, at en andelsbolighaver i gennemsnit har en disponibel indkomst på 178.000 kr.
Det er 27 pct. mindre end den gennemsnitlige boligejer.
Så det vil sige, at alt det, som Liberal Alliances boligordfører har bygget sin argumentation op på i løbet af i dag – at det er en speciel gruppe, der møver sig ind i andelsboligerne – holder ikke en halv meter.
Jeg vil gerne høre, hvad ordførerens kommentar er til den fejltagelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Det fremgår ikke af hr. Lars Dohns opremsning af tal, om den almindelige andelsboligejer er sammenlignelig med den almindelige boligejer i øvrigt, og om den almindelige andelsbolig i størrelse er sammenlignelig med den almindelige ejerbolig i øvrigt.
Hvis der er tale om, at andelsboliger i højere grad end ejerboliger er toværelseslejligheder beboet af unge mennesker, der studerer, så giver det jo sig selv, at de er beboet af mennesker, som ikke har så høje indkomster, altså fordi det jo også er mindre boliger.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Det er rigtigt, at der er en overrepræsentation af nogle grupper i andelsboligerne.
Der er relativt få børnefamilier og relativt få førtidspensionister, og der er mange enlige studerende og pensionister.
Men selve argumentationen om, at vi nu her har de velstående, som kommer ind og overtager andelsboligerne, holder jo ikke en halv meter.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Hvis man sammenligner med tilsvarende ejerboliger på to værelser eller et værelse, så bebos de jo heller ikke af landets rigeste mennesker.
Det skal jo være sammenlignelige tal, vi har med at gøre, og derfor holder Lars Dohns tal jo overhovedet ikke, for de er ikke det mindste sammenlignelige.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Nej, jeg mener ikke, at problemet ligger i valuarvurderingen.
Jeg mener, at problemet i højere grad ligger i en rigid opgørelse af maksimalprisen.
Nu kom jeg med en relativt enkel forklaring på det, men dertil kommer alle de ekstra ting som f.eks., hvilken type lån du har, som har en betydning for værdien af maksimalprisen.
Det er rigtig svært at gennemskue for rigtig mange mennesker.
Der er mange mennesker, der er kommet i klemme, fordi de troende, da de valgte et flekslån med en maksrente, at de var sikret et rigtig godt lån i deres andelsboligforening.
Men det ender med at gøre deres gæld langt større og dermed mindske deres maksimalpris.
Det giver jo ingen mening.
Det viser jo nogle af uhensigtsmæssighederne ved maksimalprisen.
Det, at man på den måde bliver fanget, fordi man ikke lige forstår, at hvis man vælger et lån med det renteloft, jamen så har man forgældet andelsboligforeningen enormt, hvis renten falder, er lige en del af det problem, der er med maksimalpriserne.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jamen den misere der skyldes da, at entreprenører, valuarer og andet godtfolk har været inde over og bildt folk ind, at hvis de fulgte deres planer, ville de på no time blive millionærer.
Det er det, der er sket.
Så derfor fatter jeg ikke, at Venstre ikke vil prøve på at rydde op i al det morads, man skabte i 00'erne.
Sluttelig har jeg så et spørgsmål: Er det ikke sådan, at hvis Venstre og Konservative får magt, som de har agt, vil vi både se en afskaffelse af maksimalprisen og en fjernelse af de nye regler, vi har skabt, for at der kan skaffes almene boliger i de store byer?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg kan sige til hr. Preben Bang Henriksen, at jeg har været inde at se på, hvor mange der var ansat i primærerhvervene tilbage i 1960'erne.
Der var faktisk 200.000 flere ansatte i det, vi kalder primærerhverv – landbrug, gartneri og fiskeri – i 1966, end der er i dag.
2,6 pct. er i dag ansat i de erhverv.
Det var private arbejdspladser.
Vi kan se på, hvor mange arbejdspladser der er mistet.
Vi mistede jo under hr. Lars Løkke Rasmussens regime her i Folketinget faktisk 130.000 arbejdspladser.
Vi har skabt 40.000 nye, der betyder en masse for landdistrikterne.
Jeg afviser ikke, at det kan lade sig gøre at flytte en enkelt styrelse ud – også med gode argumenter –
det kan man godt diskutere.
Men det, der i virkeligheden tæller, er, at vi får skabt vækst og udvikling i hele Danmark, og det er private arbejdspladser, der tæller.
Det tror jeg at hr. Preben Bang Henriksen er enig med mig i.
I forhold til 200.000 mistede arbejdspladser over en årrække forslår det derfor som en skrædder et vist sted.
Men jeg ser da gerne, at man kigger på, hvor man kan flytte en enkelt styrelse eller noget andet hen.
Jeg har ikke taget stilling til Geodatastyrelsen, der hører under en anden ministers ressortområde.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Det var en ny lang tale af ministeren.
Jeg spurgte rent konkret, om ministeren ville flytte Geodatastyrelsen til Aalborg, sådan som Venstre vil og har skrevet, at vi vil.
Men jeg forstår, at det vil ministeren ikke svare på.
Er det korrekt?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Der bliver jo nedsat et udvalg af et flertal i Folketinget, der nu samlet kigger på, hvad vi kan gøre for at styrke yderområderne.
Der er en lang række punkter, herunder statslige arbejdspladser.
Vi afventer selvfølgelig den arbejdsgruppes tilbagemelding til Folketinget, inden vi tager endelig beslutning.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Jeg vil da bare lige høre ministeren, om han er enig med sin kollega og folketingskandidat for Socialdemokraterne, Christian Rabjerg Madsen, som ønsker flere statslige arbejdspladser til Syddanmark.
Og det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren er enig i.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg tror, at han hedder Christian Råbjerg , men det er jo så bare en lille serviceoplysning.
Det er klart, at når man er folketingskandidat, vil man rigtig gerne gøre opmærksom på sig selv – man vil gerne vælges – sådan er det jo.
Det er ikke bare sådan, at der ligger en masse styrelser, der lige frit kan flyttes ud.
Jeg tror som sagt, at man skal gøre det, især når man omorganiserer og omstrukturerer, ligesom jeg selv har gjort det i Nykøbing Falster.
Men nu har vi et udvalg til at kigge på det, og er der noget her, vi kan gøre, så er vi selvfølgelig åbne over for at tage den diskussion, også med Folketingets partier.
Udvalget barsler inden den 5. september, så det er vel det tætteste, jeg kan komme på det nu.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Jamen vil det så sige, at Socialdemokraterne har folketingskandidater, som ikke går ind for den politik, I fører her?
For han skriver netop – endda sammen med en afdelingsformand for HK i Sydjylland – at der netop i dag ligger 36 ud af 43 statslige styrelser i hovedstadsområdet, og det vil han have lavet om på.
Og så er det jo bare relevant at vide, om det også er Socialdemokraternes holdning, og at det er det, de gerne vil kæmpe for.
Jeg hilser det velkommen, at vi får nogle flere statslige arbejdspladser i Syddanmark – der kommer jeg selv fra – men er det også den socialdemokratiske politik, som de kandidater, I har opstillet, arbejder for?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg skal ikke gå ind og omtale, hvad Dansk Folkepartis kandidater rundt omkring i landet har sagt – nogle er oven i købet blevet ekskluderet for det, de har sagt.
Så det er ikke noget ukendt fænomen, at der selvfølgelig nogle gange er lidt friere rammer for kandidater uden for Folketinget, end der er inde i Folketinget, for her betyder det noget, man er lovgiver osv.
Men når det så er sagt, er det jo Christian Råbjerg, der skriver det her.
Men det er faktisk sådan, at vi kigger på det nu med et udvalg, vi har nedsat.
Vi har taget action på det, og den 5. september melder man tilbage, og så er det det.