runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Jeg vil sige, at der jo igen bliver spurgt til et konkret medlem af Socialdemokraterne, et menneske, som jeg faktisk ikke kender.
Jeg har heller ikke rigtig forudsætning for at udtale mig om de spørgsmål, jeg bliver stillet; og det endda, selv om jeg også synes, at det er på kanten af, hvad man kan sige er at føre kontrol med regeringen.
Jeg føler egentlig ikke, at jeg rigtig kan bidrage med meget i den her debat.
Det, som jeg kan sige, og det, som jeg tror, at vi har tilfælles, er, at uanset om man er socialdemokrat eller er medlem af Dansk Folkeparti, er vi nogle store partier.
Vi tager imod folk, fordi vi gerne vil have, at folk er aktive i vores demokrati.
Nogle gange findes der folk hos Socialdemokraterne – det kan jeg godt afsløre uden at sige for meget – som jeg er uenig med.
Man kan også finde folk hos Socialdemokraterne, som er uenig med mig.
Jeg tror, det samme gør sig gældende for hr. Martin Henriksen.
Når hr. Martin Henriksen møder medlemmer af Dansk Folkeparti, vil der være nogle, hvor hr. Martin Henriksen siger: Det var dog fantastisk, hold da op, hvor er de dygtige og geniale.
Så vil der være andre, hvor hr. Martin Henriksen siger: Uha, det er ikke godt.
Sådan er det.
Men jeg tror heller ikke, at hr. Martin Henriksen har lyst til at stå på mål for at skulle forsvare eller forklare eller redegøre for, hvad samtlige medlemmer af Dansk Folkeparti står for eller gør eller siger.
Sådan er demokratiet.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-22:
Men ministeren er jo minister for signaler.
Der var jo en redegørelse i Jyllands-Posten for ganske nylig, der viste, at ministeren faktisk ikke har ansvar for store dele af integrationen, så jeg synes nu godt, at ministeren kunne være lidt mere klar på, hvad der egentlig er ministerens holdning, og sende et signal om, at det, som den socialdemokratiske beboerformand for Mjølnerparken har gang i, er uacceptabelt.
Han har bekræftet over for Berlingske Tidende, at der er parallelle retssystemer, der er artikler, der beskriver, at han er med til at udøve social kontrol over for beboerne i Mjølnerparken.
Det er ting, som integrationsministeren selv har været ude at tage afstand fra, og det er ting, som integrationsministeren selv har været ude at sige, at det skal vi bekæmpe, og så er der en partikollega, som er involveret i noget af det samme, giver det ikke anledning til, at man fra ministerens side klart slår fast, at det selvfølgelig sender et meget uheldigt signal, når man som partimedlem og parti står og siger, at det skal vi tage afstand fra, og så har et partimedlem, som er involveret i noget, der minder om det, man ønsker at tage afstand fra?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Jeg synes ikke, jeg gav noget dårligt svar.
Jeg synes, at jeg svarede på det, jeg blev spurgt om.
Jeg blev spurgt om, hvilke signaler det sender.
Jeg er ikke signalminister, jeg er ikke minister for opstillingslister.
Jeg kan redegøre for, hvordan man kan melde sig ind i Socialdemokraterne.
Det kan man, hvis man bakker op om vores partiprogram, og hvis man vil overholde vores love, så har man mulighed for at være medlem.
Så kan man blive indstillet til valg af et demokratisk organ.
Det vil typisk være en generalforsamling.
Så kan man komme på stemmesedlen, og så er det op til borgerne at vælge, hvem man skal sætte sit kryds ved.
Dem, der får flest krydser, er dem, der opnår valg og dermed er demokratisk valgt.
Når jeg så bliver spurgt om parallelle retsopfattelser, er det jo korrekt, som spørgeren har noteret sig, at det er jeg imod.
Derfor har regeringen også en strategi på vej om, hvad vi eksempelvis kan gøre i forhold til de unge mennesker, der bliver presset ind i et ægteskabslignende forhold, de såkaldte niqabforhold.
Den kommer vi med i løbet af foråret.
Det er regeringens politik, det er min politik, og det er den, vi lægger frem.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-22:
Det var dog et usædvanlig dårligt svar, det må jeg sige.
Vi har at gøre med integrationsministeren, og vi har at gøre med det faktum, at en repræsentant for Socialdemokratiet, Muhammed Aslam, beboerformand i Mjølnerparken, f.eks. over for Berlingske Tidende klart har givet udtryk for, at parallelle retssystemer faktisk er noget, der praktiseres f.eks. i Mjølnerparken.
Hvilket signal sender det?
Det er jo ikke bare et signal, det er rent faktisk en person, som tilkendegiver, at der foregår noget konkret i Mjølnerparken, som ministeren selv har været ude at fordømme.
Det er ministerens partikollega, som giver udtryk for det.
Det ønsker ministeren så at feje til side med en eller anden diskussion om nogle opstillingsregler osv.
Det synes jeg ærlig talt er for tyndt.
Der har også været en artikel i Weekendavisen, der beskriver, hvordan Muhammed Aslam udøver social kontrol over beboerne i Mjølnerparken.
Social kontrol er noget, som integrationsministeren har været ude at tage kraftig afstand fra og fordømme.
Vil ministeren ikke trække sit første svar tilbage?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Jeg vil gerne sige en gang til, at jeg i virkeligheden finder det lidt på kanten, at man som medlem af Folketinget beder regeringen redegøre for synspunkter, som vedrører en enkeltperson.
Det er en enkeltperson, der ikke har mulighed for selv at komme til orde, en enkeltperson, som ikke har mulighed for selv at deltage i den debat, der er om vedkommende.
Jeg synes faktisk, at det skal overvejes.
Jeg vil næsten opfordre til, at Præsidiet tager en drøftelse af, om man egentlig synes, at det her er det rette forum, hvori vi skal stå og diskutere enkeltindivider i det danske samfund, som ikke har mulighed for at komme til orde.
Jeg må for mit eget vedkommende sige, at jeg synes, det er på kanten.
Når det så er sagt, vil jeg naturligvis gerne redegøre for regeringens holdninger.
Vi har en strategi på vej, som kommer meget snart, for, hvad man kan gøre med parallelle retsopfattelser; vi har fået lavet en rapport, der viser, at det primært findes på det familieretlige område, og der vil vi se på, hvad man kan gøre.
Vi har en kortlægning af det ekstremistiske miljø på vej, vi har en integrationsreform på vej, hvor vi laver integrationsbarometer; vi sørger for, at der kommer mindre kriminalitet, og at flere kommer i uddannelse.
Vi har nedsat et tværministerielt udvalg i regeringen, som kommer med nogle bud på, hvad det er, der skal til.
Med andre ord: Vi tager integrationen alvorligt.
Signalerne overlader vi til andre.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Jeg tror, at presset her er, at spørgeren virkelig skal ud i hjørnerne for at kunne formulere et spørgsmål.
Jeg kunne høre af den måde, et medlem af den socialdemokratiske folketingsgruppe blev citeret på, at der blev sagt: hellere bedre kollektiv trafik end billigere.
Det, det socialdemokratiske medlem nu har fået, er begge dele, altså både bedre og billigere kollektiv trafik.
Jeg tror ikke, at fru Inger Støjberg har ret mange muligheder for at finde nogen i den socialdemokratiske folketingsgruppe, som er utilfreds med det, faktisk nærmest tværtimod.
Så det var et postulat, fru Inger Støjberg kom med.
Men jeg postulerer jo ikke noget, når jeg siger, at fru Inger Støjberg har været medlem af en regering, som gik ind for, at taksterne skulle være så høje som overhovedet muligt.
Det er jo uomtvisteligt, at i bl.a. 2004 steg priserne i den kollektive trafik med 9,4 pct.
Men det er jo et ærligt synspunkt at have, at det skal være så dyrt som overhovedet muligt.
Det synspunkt har den nuværende regering bare ikke.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Nu mente ministeren, at jeg lagde socialdemokratiske ordførere ord i munden.
Det har jeg ingenlunde gjort – medmindre citaterne samstemmende er forkerte.
Det vil så lyde lidt underligt i mine ører, at man samstemmende har citeret samtlige socialdemokrater, der er stået frem i den her sag, forkert.
Jeg vil da gerne læse nogle af de citater, som blev bragt i Politiken, op.
Man kan jo tage fru Trine Bramsen, der i øvrigt er formand for Integrationsudvalget – en fremtrædende post – der siger
: Den gængse holdning hos Socialdemokraterne er, at folk hellere vil have forbedret den kollektive trafik end billigere kollektiv trafik.
Så det er jo ikke på nogen måde en stramning, vil jeg sige til ministeren, men det er en stramning, når ministeren siger, at man i den borgerlige regering ønskede, at det skulle være så dyrt som overhovedet muligt.
Så nej, der tager ministeren fejl.
Men der er en skærende kontrast, og jeg kan godt forstå det, hvis ministeren er lidt presset.
For på den ene side har ministeren en socialdemokratisk gruppe, der ikke ønsker takstnedsættelser, på den anden side har ministeren så Enhedslisten, der jo i dag har brugt ord, som jeg næsten ikke engang kan få over mine læber.
Man har sagt, at det var tudetosset, og så har man sagt noget med nogle hatte om regeringen, der ikke skulle forstås som noget positivt.
Ministeren er jo voldsomt presset i den her sag, så nu bruger man 0,5 mia. kr., som socialdemokrater siger det er unødvendigt at bruge, og man vil så åbenbart presse Enhedslisten til at gå ind for det her.
Det er da lidt mærkeligt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Det ligger helt klart, at det, det handler om, er, at vi får skaffet nogle penge, og dem, der vil være med til at skaffe dem, kan også være med til at udmønte det.
Det ligger også helt klart, at det er to puljer, for vi mener det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig bedre og billigere kollektiv trafik.
Derfor er der 500 mio. kr. til billigere kollektiv trafik
og 500 mio. kr. til forbedring af kapaciteten.
Dem kan man jo udnytte på mange forskellige måder, og det vil være de partier, som er med til at finde pengene, som også er med til at udmønte dem.
500 mio. kr. på takster er faktisk ret mange penge.
Det er rent faktisk sådan, at det beløb, som brugerne af den kollektive trafik betaler, er 8 mia. kr., og der må man altså sige, at 500 mio. kr. faktisk er ret mange penge.
Det kan gøres på mange forskellige måder, og jeg tror bestemt, at hvis man gør det klogt, kan man også gøre det mærkbart.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Selvfølgelig vil vi også gerne være med til at fordele de penge, hvis vi skal være en del af den politiske kreds, der skal tilvejebringe pengene.
Det siger sig selv.
Jeg vil bare lige høre ministeren: Det kan godt være, at 500 mio. kr. er mange penge.
Og 1 mia. kr. er mange penge.
Vi har jo lige i fællesskab fundet 1,2 mia. kr. til at elektrificere en strækning fra Lunderskov til Esbjerg.
Så kan man sige, at for den her 1 mia. kr. kunne man frem for at sænke billetpriserne f.eks. elektrificere hovedstrækningerne i Danmark faktisk inden for en periode på de næste 10 år.
Det kunne man gøre for de samme penge.
Hvordan vil ministeren prioritere i forhold til at investere i infrastruktur og i forhold til at give billige billetter?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Det er i hvert fald klart bedre end ingenting.
Så er det jo sådan, at dem, der er med til at finde pengene, også efterfølgende kan være med til at udmønte, hvordan de to gange 500 mio. kr. skal bruges.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at også spørgeren er fuldstændig klar over, at en investering i materiel år efter år på 500 mio. kr. rent faktisk også kan rykke noget.
Jeg tror, at vi kan gøre noget for de mange passagerer, som i dag står i kø i togene, fordi der ikke er plads nok.
Nogle gange oplever man oven i købet, at toget kører forbi, fordi det er fyldt.
Så nu får vi altså mulighed for at gøre noget på en målrettet måde, og det bliver de partier, som er parat til også at finde finansieringen, som kan være med til at udmønte den.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Med hensyn til trængselsproblematikken tror jeg meget, at det er en oplevet trængsel, for der er jo rigtig mange anlægsarbejder i gang i København, plus at man på andre måder, bl.a. ved at have rød bølge frem for grøn bølge, gør stort set, hvad man kan, for at få bilerne til at holde i kø.
Men det er jo et problem, vi skal drøfte sammen med Københavns Kommune.
Så det står vi naturligvis ved.
Med hensyn til leasing vil jeg sige, at det må vi kigge på, og jeg har også i dag i pressen erklæret, at det er vi da positive over for at prøve at kigge på.
Men nu ministeren nævner 500 mio. kr. til materiel.
I øjeblikket er vi ved at lave en metrocityring til 21 mia. kr.
Den ville tage 42 år at anlægge med de her midler, som ministeren nu vil sætte af til kollektiv trafik, så der når vi da i hvert fald at få slidt materialet op, kan man sige.
Det er ca. 100 kr. pr. dansker.
Mener ministeren, at det er nok?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Jeg vil tillade mig at nøjes med at svare på den saglige del af hr. Kim Christiansens spørgsmål og så sige, at det, regeringen lægger op til, er, at vi i forbindelse med leasing af biler vil lave nogle omlægninger, der betyder, at der genereres 1 mia. kr.
De penge bliver så brugt i to puljer på hver 500 mio. kr. – 500 mio. kr. til en fornuftig takstnedsættelse og 500 mio. kr. til en forbedring af den kollektive trafik.
Der er mange steder, hvor der er kapacitetsproblemer.
Nu får vi altså genereret en økonomi, så vi år efter år i de kommende år kan få investeret i en både bedre og billigere kollektiv trafik, og det synes jeg er vigtigt.
Samtidig er det sådan, tror jeg, at alle partier, måske minus Venstre, erkender, at der er trængselsproblemer i og omkring København.
Det mener vi fortsat der er, og derfor beder vi en kommission om at kigge på de problemer, der er, og hvordan de kan løses.
Og der er vi faktisk også lidt åbne over for de partier, der vil være med til det her.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Set i lyset af de store udfordringer, der ligger i at skaffe finansiering til en lang række infrastrukturprojekter, samt at der i årene 2014-2020 vil være brug for yderligere 800 mio. kr. årligt til vejvedligeholdelse, anser ministeren det så for realistisk at bruge mange millioner kroner på anlæg af en betalingsring, hvis provenu er meget usikkert?
Tak for det.
Naturligvis læser jeg også aviser, for der er altid noget interessant at læse.
Jeg følger med i samtlige medier, for der er jo altid nye og spændende løftebrud at læse om næsten hver dag.
Det her er så også et løftebrud, kan man sige.
Nu indsender vi jo de her spørgsmål om fredagen, og det ved ministeren også godt.
Jeg kunne så have valgt at trække det her spørgsmål tilbage, men jeg valgte alligevel at fastholde det, for jeg synes, det er vigtigt, at man i hvert fald får at vide, hvad det så egentlig er, regeringen vil.
Nu kuldsejlede det her betalingsringsprojekt, og det er vi mange der er rigtig, rigtig glade for, ikke mindst borgerne i København, tror jeg.
Men hvad vil man så?
Det er rigtigt, at regeringen har lagt op til et arbejde, der skal pågå om det.
Så i hvert fald med hensyn til første del af spørgsmålet om uenighed internt i regeringen kan jeg så forstå, at der nu er enighed om at gøre noget andet.
Så langt så godt.
Men vi har jo også gentagne gange set bl.a. statsministeren været ude at bedyre lige efter valget, at der i hvert fald var to ting, der skulle blive til noget.
Den ene var en boligpakke, og den anden var en betalingsring.
Der er ingen af tingene, der er blevet til noget, så derfor kan man måske efterhånden vakle en lille smule i troen på, hvad regeringen så egentlig vil.
Og kan man så tro på det, de siger de vil nu?
Det synes jeg er spændende, og jeg har som sagt fastholdt spørgsmålet for at spørge lidt ind til, hvad det egentlig er, man vil i forhold til det her.
Jeg har kunnet læse mig til, at man vil generere 1 mia. kr., og dem vil man så bruge til nogle prisnedsættelser i den kollektive trafik.
Jeg ved ikke, om ministeren kan uddybe det lidt mere, også i forhold til det her kommissionsarbejde.
Det vil jeg godt lige spørge lidt til, for vi har jo faktisk i forvejen en analyse, der rækker frem til 2013, netop om mobiliteten i hovedstadsområdet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Jeg skal være så venlig at oplyse spørgeren, som måske ikke har nået at følge med i medierne i dag og se TV 2 News og andre ting, om, at der rent faktisk blev indgået en aftale i går aftes imellem regeringspartierne, hvormed vi opgiver betalingsringen.
Men så har vi lavet en aftale, som vi vil indbyde andre partier til at være med til, om at sikre, at vi kan få både bedre og billigere kollektiv trafik.
De forhandlinger med de andre partier glæder jeg mig rent faktisk til.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at årsagen til, at lovforslaget om en betalingsmur udskydes gang på gang, er, at der er uenighed internt i regeringen om projektet, eller er det bare et udtryk for, at regeringen endelig har indset, at det kræver langt grundigere forberedelser end først antaget?
Mener ministeren, at årsagen til, at lovforslaget om en betalingsmur udskydes gang på gang, er, at der er uenighed internt i regeringen om projektet, eller er det bare et udtryk for, at regeringen endelig har indset, at det kræver langt grundigere forberedelser end først antaget?
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Men jeg vil også gerne love spørgeren her, at jeg selvfølgelig vil gå hjem i mit ministerium nu og finde ud af, hvad der ligger på området, og om der overhovedet er nogen spørgsmål, der er ubesvarede.
Selvfølgelig vil jeg det, for som jeg har sagt tidligere: Hvis vi har underskrevet en traktat, skal vi selvfølgelig leve op til den.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-22:
Jeg takker for kulturministerens klare svar.
Jeg synes, det er positivt, at kulturministeren nu aktivt vil gå ind i sagen.
Jeg synes så blot, at det må være stærkt bekymrende, at det er kulturministeren, der af egen drift skal gøre det, og at skatteministeren, der har ansvaret for lovforslaget, og som er blevet bedt om at svare på de her spørgsmål, ikke af sig selv har taget kontakt til kulturministeren.
Så vi må bede kulturministeren, der har ansvaret for og indsigten i området, om at få det belyst.
For det er da bekymrende, at skatteministeren af sig selv ikke har taget kontakt til kulturministeren, for jeg er helt sikker på, at kulturministeren og kulturministerens dygtige embedsfolk er de rette at spørge om, hvorvidt det lovforslag, vi behandler i Skatteudvalget, overholder konventionerne eller ej.
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Der er en glimrende dialog mellem skatteministeren og kulturministeren.
I forhold til det her konkrete spørgsmål om overholdelse af Firenzeaftalen vil jeg bare sige, at det ikke har været på mit bord.
Jeg vil gerne undersøge det.
Det er klart, som jeg har sagt tidligere, at vi selvfølgelig skal leve op til de traktater, vi har underskrevet, og det gælder også i forhold til den lovgivning, som vi fremsætter her i salen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Jeg kan jo sådan set kun sige, at der ikke kan svares på det spørgsmål nu, for der skal ikke bruges penge på anlægningen af en betalingsring.
Det er den beslutning, der blev taget i går aftes, jo udtryk for, og derfor kan jeg ikke svare på det her spørgsmål.
Det sidste tror jeg er en meget ukorrekt fremstilling af tingene.
Jeg forstår måske godt, hvorfor fru Inger Støjberg er meget modstander af, at taksterne skal nedsættes, for fru Inger Støjberg var jo medlem af en regering, som elskede at sætte taksterne op.
I den periode, hvor Venstre havde ansvaret, har vi haft år, hvor der har været takststigninger på 9,4 pct.
Det er selvfølgelig en holdning at have, at det skal være så dyrt som overhovedet muligt at køre med den kollektive trafik, så det stort set er uopnåeligt for langt de fleste.
Det er jo et udtryk for den måde, der blev ført politik på i den forrige regerings tid.
Det er selvfølgelig et synspunkt, som det er agtværdigt at kunne have, men jeg og regeringen har bare det modsatte synspunkt.
Derfor står det sådan set meget klart formuleret i regeringsgrundlaget, at det, vi ønsker, er bedre og billigere kollektiv trafik.
Med aftalen fra i går, hvis der i øvrigt er et flertal i Folketinget, som ønsker det, har vi god mulighed for at nå begge dele, og det er jeg sådan set rigtig godt tilfreds med.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Først og fremmest vil jeg i hvert fald takke ministeren for en tilkendegivelse af, at diskussionen om takstnedsættelser stadig er aktuel.
Jeg er udmærket godt klar over, at regeringen har droppet betalingsringen, og det kan jeg sige at både jeg og de øvrige medlemmer af Venstres folketingsgruppe er ualmindelig tilfredse med.
Men når det så er sagt, kan man jo ikke ligefrem sige, at ministeren tog teten i diskussionen om nedsættelse af taksterne.
Det var jo faktisk sådan, at en række fremtrædende socialdemokratiske ordførere i sidste uge var fremme med forskellige argumenter for, hvorfor det slet ikke kan betale sig at sænke taksterne – at det altså slet ikke er det, der får flere ind i busser og tog, men at det tværtimod er en opgradering af den kollektive trafik, der vil få flere mennesker til at bruge kollektive trafikmidler.
Det var altså ikke taksterne, der var afgørende.
Det er da egentlig lidt specielt, er det ikke?
Man bruger 0,5 mia. kr. på noget, som medlemmer af Folketinget fra ens eget parti siger er fuldstændig unødvendigt og ikke vil hjælpe noget som helst.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Nu ved spørgeren også, at der er sket nogle ændringer, siden spørgsmålet blev stillet, men det forhindrer sådan set ikke den diskussion i stadig væk at være aktuel.
Der vil være 500 mio. kr. til materiel forbedring, hvad der er hårdt tiltrængt, fordi der har været nogle forsømmeligheder i fortiden, og 500 mio. kr. til at sænke priserne på den kollektive trafik.
Det vil selvfølgelig blive de partier, som vil være med til at finde finansieringen, som også vil være med til at udmønte det.
Jeg har generelt den holdning, at jeg synes, det er vigtigt, at den kollektive trafik er tilgængelig, og at den er til at betale.
Men jeg er også sikker på, at de partier, der vil være med til at finde finansiering her, også vil være med til at udmønte det på en klog måde.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Er ministeren enig med flere fremtrædende socialdemokratiske ordførere i, at provenuet fra en fremtidig betalingsring ikke hensigtsmæssigt bruges til at sænke prisen på billetter til den kollektive trafik?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til flere socialdemokratiske ordføreres udtalelser i artiklen »S-profiler: Billigere billetter er nyttesløse« bragt i Politiken den 16. februar 2012.
Kan ministeren bekræfte ligestillings- og kirkeministerens svar på spørgsmål S 1981, hvoraf det fremgår, at Transportministeriet vil ligestillingsvurdere det kommende lovforslag om en trængselsafgift i København, og vil ministeren redegøre for, hvad en sådan ligestillingsvurdering skal vise, før ministeren er klar til at skrinlægge planerne om en betalingsring?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ligestillings- og kirkeministerens svar på spørgsmål S 1981 den 8. februar 2012.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi har en god og velfungerende kollektiv trafik, men jeg fik ikke svar på, hvornår man så eventuelt vil begynde at generere de her 500 mio. kr. over til noget andet.
Er det, når man rammer Villy Søvndals 40 pct., som han annoncerede i sin valgkamp, eller er det et lille stykke tid før, man vil stoppe med at sætte priserne ned?
Nu er vi jo enige om, at vi skal have bedre materiel og bedre kollektiv trafik, men jeg må minde om, at vi har nogle IC4-tog, hvor vi har et lille hængeparti.
Ifølge den sidste rapport, vi har fået om deres stand og mulighed for at komme ud at køre med passagerer, vil det alene æde de første 3 års budget op, for den Atkinsrapport, vi begge har studeret nærmere, siger jo, at det kan koste op til 1,6 mia. kr. at få bare IC4-togene på skinner.
Så der er brug for pengene.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Regeringen vil gerne, at vi har et så godt og billigt kollektivt trafiksystem som overhovedet muligt i Danmark.
Derfor er det, vi nu foreslår Folketingets partier, at finde 1 mia. kr. i forbindelse med de leasingaftaler, som jeg omtalte før.
Det betyder, at der i realiteten bliver to puljer på 500 mio. kr. – 500 mio. kr. til sænkning af priserne på en forhåbentlig klog og fornuftig måde og 500 mio. kr. til investeringer i kollektiv trafik.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at det betyder, at vi kan skabe en anderledes og bedre situation i hele Danmark, når det gælder den kollektive trafik, til glæde for rigtig mange mennesker, som har brug for hver dag at blive transporteret.