runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-06:
Nu håber jeg ikke, at hr. Niels Helveg Petersen tager det ilde op – det er ikke min intention, for jeg har stor respekt for hr. Niels Helveg Petersen – men teknologiudviklingen er jo mig bekendt sådan, at forskellen på sådan en telefon, som folketingsmedlemmer f.eks. er udstyret med, og det, en computer kan, ikke er ret stor.
Det er størrelsen, der er afgørende i det her tilfælde, hvor computeren er stor og telefonen lille – de kan sådan set de samme ting.
Hvis man har en telefon, der kan det samme som en computer, hvordan kan hr. Helveg Petersen og Det Radikale Venstre så sige, at computeren ikke skal beskattes, men det skal telefonen?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Det er jo da et rigtig godt spørgsmål, og det kan jeg sagtens se berettigelsen i.
Men jeg havde egentlig forestillet mig, at man kunne køre videre med den nuværende telefonbeskatningsordning, for det så jeg ikke nogen problemer i.
Jeg synes, man har skabt et problem her med multimedieskatten, som ikke eksisterede i forvejen.
En telefon, der også er computer, må selvfølgelig behandles som en telefon, det ser jeg ikke noget problem i.
Havde det været sådan, havde vi ikke bragt os i de store vanskeligheder, som vi har gjort nu.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-06:
Det lader vi så hvile.
Hvis man får udbetalt sin løn på en anden måde end ved egentlig udbetaling i kroner og øre, det kunne være en palle mel, det kunne være en computer, det kunne være et fladskærms-tv, skal man så ikke også beskattes af de goder?
Det drejer sig altså om princippet om, at man beskattes af den løn, som udbetales, uanset om det er kroner og øre, eller om det er i ydelser af forskellig slags.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Jeg så et indslag i en tv-avis med en skovarbejder, der gik alene ude i skoven og fældede træer, og som havde sin mobiltelefon på sig.
Dels så han kunne ringe, hvis der skete uheld, det er jo et farligt erhverv, og det kan nemt ske, dels for at få at vide, hvad han næste gang skulle gøre, hvad hans videre program var.
Han skulle nu beskattes af 3.000 kr., og vedkommende syntes jo, det var fuldstændig uretfærdigt, at det, som var et helt nødvendigt arbejdsredskab i arbejdet i skoven, nu pludselig skulle beskattes.
Det synes jeg også er urimeligt!
Folkeskolelæreren, som bruger sin computer derhjemme til at rette opgaver og dermed jo øger sin produktivitet og sin betjening af eleverne, får pludselig at vide, at han skal betale skat af den computer, han har derhjemme.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og det modvirker en fornuftig udvikling.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-06:
Det Radikale Venstre stiller forslag om, at den volumenbaserede emballageafgift på glasflasker til vin og spiritus fastholdes på samme niveau som nu og ikke reduceres med 50 pct., som Folketinget vedtog i maj sidste år.
Lad mig indlede med at redegøre lidt for baggrunden for den lov, som halverer emballageafgiften på vin- og spiritusflasker med virkning fra den 1. januar 2011.
Loven blev vedtaget i forbindelse med forårspakken, og afgiften blev nedsat, fordi en nedsættelse giver en samfundsmæssig gevinst, når alle fordele og ulemper regnes med.
Baggrunden for at nedsætte emballageafgiften er derfor, at man dels opnår finansiering til at nedsætte skatterne på arbejde, dels opnår en række andre samfundsmæssige gevinster, bl.a. et fald i prisen på vin i flasker.
Det er også vigtigt for mig at slå fast, at regeringens politik er, at mest muligt affald genanvendes, og det skal pointeres, at afgiftsnedsættelsen ikke forventes at få betydning for genanvendelsesprocenten for flaskeglas.
Der argumenteres af forslagsstillerne med, at det er en større belastning for miljøet at omsmelte skår på et glasværk end at genbruge flasker.
Bl.a. på grund af EU's CO2-kvote-system giver dette dog ikke nogen øget miljøbelastning samlet set.
EU's CO2-kvote-system fastsætter et loft for, hvor meget CO2 der må udledes fra kvoteomfattede virksomheder, og næsten alle glasværker er omfattet af kvotesystemet, og derfor vil en øget aktivitet her ikke medføre et øget CO2-udslip samlet set på grund af det samlede loft.
Den vedtagne halvering af emballageafgiften på vin og spiritus vil også afbøde et uhensigtsmæssigt samspil mellem emballageafgiften og muligheden for at opnå afgiftsgodtgørelse ved eksport.
Den nuværende høje afgift betyder, at der er et incitament for flaskeskyllerier til at indsamle og eksportere tomme flasker med henblik på at få afgiften tilbage ved eksport.
I tillæg hertil opnår skyllerierne på grund af afgiften en kunstigt høj pris for de tomme flasker, der sælges i Danmark.
En høj emballageafgift kan derfor ses som en form for indirekte statslig støtte til flaskeskyllerierne, som er uhensigtsmæssig. Det er uhensigtsmæssigt med en erhvervsstruktur, hvor visse typer arbejdspladser opretholdes alene på grund af en afgift. På baggrund af det kan regeringen ikke støtte forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-06:
Så vil jeg da opfordre Socialdemokratiets ordfører til at læse lovforslaget om multimediebeskatning, for hvis det, ordføreren her redegør for, skal kunne lade sig gøre, skal man ændre lovgivningen, og det er jo det, ordføreren siger man ikke vil.
Jeg må sige, at der er total signalforvirring, når Børsen torsdag den 11. februar har en historie om, at S – jeg formoder, at S står for Socialdemokratiet – vil udvide multimediebeskatningen.
Partiets skatteordfører er citeret, og citatet har vi hørt tidligere.
Nu kommer ordføreren på det her beslutningsforslag så og siger: Børsen tager fejl, for det har vi aldrig sagt.
Kan hr. Thomas Jensen forklare, hvordan det kan ske, når Socialdemokraternes politik er så krystalklar, som hr. Thomas Jensen gør rede for her fra talerstolen?
Som skatteministeren har redegjort for, handler forslaget til folketingsbeslutning, som vi diskuterer i salen her i dag, om at videreføre det danske genbrugssystem for vin- og spiritusemballage m.v., og det er så særlig for glasflasker til vin og spiritus, hvor man ellers sidste forår – i sidste samling – besluttede at sætte afgiften ned med 80 øre fra 1,6 kr. pr. flaske til 80 øre, hvis jeg ikke tager meget fejl.
Nedsættelsen er jo en del af forårspakken, og i Venstre har vi det sådan, at når man laver en samlet pakke, hvor man giver lettelser i indkomstskatten, skal det selvfølgelig finansieres.
Derfor er regeringens skattereform fuldt finansieret, og når lettelserne er givet, må man også være med til at finde finansieringen, og det var det, vi gjorde i maj måned 2009 med den her nedsættelse af afgiften.
I beslutningsforslaget nævner man, at det kan have en negativ miljømæssig betydning, og læner sig op ad en rapport, som blev skrevet af Miljøstyrelsen tilbage i 2000.
Nu har jeg ikke haft mulighed for at dykke ned i detaljerne i rapporten, og jeg ved ikke, hvordan den er udarbejdet – om det er med inddragelse af miljøcentrene – men det er jo før sket, at man har taget fejl både i Miljøstyrelsen og i miljøcentrene.
Under alle omstændigheder mener vi ikke, at det vil have en entydigt negativ effekt for miljøet og vil betyde, at der kommer til at ligge flasker og flyde over det hele, at man sætter afgiften pr. flaske ned med 80 øre.
Og så er det også sådan, at vinen bliver en lille smule billigere, nemlig som sagt 80 øre pr. flaske.
Det kan vi alle glæde os over, for det betyder, at grænsehandelen bliver mindre.
Så derfor synes vi faktisk, at det, som et flertal i Folketinget vedtog i maj måned sidste år, var ganske fornuftigt, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Det er et godt spørgsmål.
Jeg mener faktisk, at den teknologiske udvikling har været sådan, at det i dag er forkert at betragte computeren som et personalegode.
Den er i lige så høj grad et virksomhedsgode.
Det er en metode til, at virksomhederne kan udnytte deres ressourcer bedst muligt.
Sådan ser mange lønmodtagere jo også på det.
Når jeg ser, hvad der er kommet af henvendelser fra f.eks. Danmarks Lærerforening, så siger de jo: Vi bruger jo computeren hjemme til f.eks. at rette opgaver og skrive beskeder til eleverne.
Det er et aktivt arbejdsredskab, det er ikke bare et personalegode.
Det kunne man sige om fri telefon, den har jeg ikke spor imod at man beskatter.
Men jeg tror, at hele ideen om en multimedieskat ser bort fra den teknologiske udvikling, der foregår, og som for så vidt allerede er foregået, og det er det, der gør, at denne skat er forkert tænkt fra starten.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-06:
Jeg vil først gerne medgive Det Radikale Venstre, at vi også er af den opfattelse, at man kan skaffe dækning og ganske mange penge ved en mere effektiv ligning og en mere effektiv administration for SKAT.
De mange beskæringer af f.eks. toldere, som Dansk Folkeparti glædeligt har lagt rygstykker til i forbindelse med finansloven, er jo klart med til at undergrave vores afgiftsprovenu her i Danmark.
Jeg vil godt spørge om præcis det samme, som hr. Mikkel Dencker sluttede af med, nemlig: Hvad er Det Radikale Venstres holdning til goder, der bliver stillet til rådighed af arbejdsgiveren for lønmodtageren?
Skal de beskattes, eller skal de ikke beskattes?
Nu forstod vi, at en telefon skal beskattes, men hvad hvis der er tale om en computer?
Hvad hvis der er tale om en computer med sædvanligt tilbehør, som jo er noget af det, der er omfattet af multimedierne i dag?
Hvad er i det hele taget »sædvanligt tilbehør«, er det noget, der forskyder sig over årene?
Hvad er Det Radikale Venstres opfattelse af de personalegoder, der i større og mindre omfang stilles til rådighed?
Skal de inddrages under beskatning eller ej?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Ja, jeg kunne såmænd have lyst til at spørge, hvordan man er kommet frem til, at multimedieskatten vil give et provenu af den størrelse, der er angivet, for det er da meget tvivlsomt.
Det kommer da fuldstændig an på, hvordan lønmodtagerne reagerer på multimedieskatten.
Hvis hundredetusinder af lønmodtagere opgiver at bringe deres multimedier med hjem, så er der jo ikke det provenu, som er skønnet.
Oprigtig talt må jeg sige, at der jo ikke er nogen, der aner, hvordan det her påvirker et stort antal lønmodtagere i dagligdagen.
Så regeringens provenuskøn er til det yderste usikkert.
Det afhænger helt af, hvordan mennesker reagerer på lovgivningen.
Men jeg er til gengæld sikker på, at der er rigelig dækning ved en effektivisering af ligningen til at betale, hvad multimedieskatten indbringer.
Mads Rørvig (V), 2010-05-06:
Jamen det var da en interessant betragtning.
Det vil sige, at vi heldigvis ved årets udgang får en afklaring på, hvor mange der vælger at benytte sig af multimedier.
Men jeg synes stadig, at det er en spændende udregning, som jeg ikke mener at ordføreren rigtig kommer i dybden med, nemlig hvordan det er, at man er kommet frem til de her 575 mio. kr.
Vi står jo og mangler penge i staten lige øjeblikket, og vi er presset af internationale konjunkturer.
Kan det tænkes, at man, hvis hr. Niels Helveg Petersen nu sætter sig ned og regner rigtig godt efter, eventuelt kan finde det dobbelte ved at fordoble indsatsen i forhold til det, man lægger op til her i forslaget?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Vi må nu ærligt erkende alle sammen, at vi her diskuterer nogle meget usikre skøn over, hvad multimedieskatten indbringer, meget usikre skøn over, hvad en effektivisering af ligningen kunne indbringe.
Her må vi jo skønne, og her må vi vurdere hver for sig.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Det virker næsten som: Hokuspokus, vi effektiviserer ligningen, og så kommer der 575 mio. kr.
Jeg undrer mig over, hvordan de penge skal fremkomme.
Mener Det Radikale Venstre ikke, at SKAT's medarbejdere er godt nok uddannet?
Mener Det Radikale Venstre ikke, at SKAT's medarbejdere arbejder effektivt nok?
Hvis hr. Niels Helveg Petersen en dag blev skatteministeren, skulle SKAT's medarbejdere så have inddraget frokostpausen, så de kunne bruge noget mere tid på at kradse de 575 mio. kr. ind, som åbenbart ligger og venter lige om hjørnet, hvis man bare gør en ekstra indsats?
Det var det ene spørgsmål, og så har jeg også et andet: Nu vil Det Radikale Venstre jo afskaffe multimedieskatten fuldstændig, så mener Det Radikale Venstre, at det er retfærdigt, at folk, der får stillet fri telefon til rådighed af deres arbejdsgiver, dermed ikke skal beskattes af den frie telefon?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Der var to spørgsmål.
Det første var med hensyn til provenuskøn.
Jeg vil faktisk tillade mig at sige, at man ikke skal kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
Er der nogen, der bor i et glashus med hensyn til finansieringen af skattereformen, er det faktisk Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Jeg føler mig aldeles upåvirket af, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti taler om at inddække provenutab.
Må jeg også nævne eksempelvis pensionistafgiften, udligningsskatten, som oprindelig i regeringsoplægget var skønnet til at indbringe 80-90 mio. kr. på årsbasis i varig virkning.
Det er nu 35 mio. kr.
Jeg er helt ufølsom over for den diskussion.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Det er ikke på grund af regeringen eller Dansk Folkeparti, at ordningen omkring fedtafgiften først er kommet på plads i går.
Det skyldes jo netop, at hr. Niels Helveg Petersens venner nede i Bruxelles, EU-systemet har blokeret for, at den ordning, som regeringen og Dansk Folkeparti først ville have haft, kunne gennemføres.
Derfor har man måttet vente på, at EU ville acceptere en ordning, som nu er skruet sammen.
Så det udsagn, der kom før, må stå for hr. Niels Helveg Petersens egen regning.
Jeg mangler stadig væk et svar på følgende: Når Det Radikale Venstre nu vil afskaffe multimedieskatten fuldstændig, betyder det så også, at det at have fri telefon fremover skal være skattefrit?
Er det virkelig Det Radikale Venstres holdning, at det, at folk får stillet en telefon til rådighed af deres arbejdsgiver og kan bruge den privat, skal være skattefrit?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Næh, jeg havde forestillet mig, at man skulle videreføre den gældende ordning om, at fri telefon beskattes.
Jeg havde ikke forestillet mig, at den skulle afskaffes.
Men det, som er vores anliggende her, er jo, at vi ikke synes, man skal beskatte de nye medier, som kan være til stor gavn for produktiviteten og arbejdstilrettelæggelsen i virksomhederne og i den offentlige sektor.
Det er sådan set vores ærinde.
Jeg havde ikke forestillet mig nogen ændring vedrørende telefonbeskatningen.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-06:
Det er muligt, at jeg ikke har været opmærksom nok, men jeg hørte den socialdemokratiske ordfører sige, at multimedieskatten er skæv.
Jeg hører også ordføreren sige, at man lovgivningsmæssigt ikke vil lave noget om, men lave noget om i administrationen.
Jeg bliver nødt til at følge op på det spørgsmål fra hr. Niels Helveg Petersen.
Når man nu principielt mener, at ordningen er skæv, hvordan vil man så ændre administrationsmæssigt på det, for man kan jo ikke ændre på, at de 3.000 kr. gør sig gældende for alle?
Det vil jeg godt bede ordføreren om at uddybe.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Andre har gennemgået lovforslaget, så jeg skal gøre det meget kort: Den del, der har at gøre med at lukke hullet, støtter vi naturligvis; den del, der har at gøre med at fritage nogle pensionsindbetalinger fra loftet på de 100.000 kr., er vi imod.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren: Hvem har inspireret til den ændring?
Så det må være nogle udefra, der har inspireret til den ændring.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-06:
Jeg vil gerne takke for den brede tilslutning, der er givet til det lovforslag, som vi nu lægger op til at vedtage.
Ingen regering uanset politisk tilhørsforhold kan leve med, at folkepensionister kan spekulere i at oprette og hæve en kapitalpension for at opnå en højere social ydelse.
Det kan vi selvfølgelig ikke se passivt til foregår.
Derfor er jeg glad for, at vi nu får stoppet den mulighed.
Med det vil jeg så sige, at jeg glæder mig til i udvalgsarbejdet også at svare på de spørgsmål, der er blevet rejst her i dag.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Jeg kan sagtens forstå, at man henviser de tekniske spørgsmål til udvalgsbehandlingen, men et rent politisk spørgsmål, nemlig hvorfor der kommer et ændringsforslag, der undtager folk, der har enormt mange penge og råd til at spare op, fra det generelle loft, og hvem der har inspireret til forslaget, må ministeren da kunne svare på.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Den del af forslaget, der vedrører at lukke hullet – et hul i skattelovgivningen – er vi selvfølgelig tilhængere af.
Vi er i tvivl om den anden del af forslaget vedrørende indekskontrakter.
Det vil vi undersøge videre i udvalget.
Umiddelbart vil jeg sige, at jeg synes, at forslaget ser ganske rimeligt ud, men der er ting, der skal undersøges i udvalgsarbejdet, og vi vil tage endelig stilling til den del af forslaget efter udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Det var jo ikke et svar.
Jeg spurgte om, hvem der har inspireret til det, for jeg er da helt sikker på, at ministeriet selv ville have været opmærksom på det, hvis det var sådan, at det var ministeriet, der ligesom havde set, at der her var et problem, der skulle løses.
Det skete jo ikke, for så ville det jo have været med i det oprindelige lovforslag.
Hvem har inspireret til, at der nu skal åbnes for det hul?
Det må vi da kunne få et svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-06:
Jeg er ikke enig i, at det er et hul.
Når man ser på det i forhold til indeksordninger, og at de ikke har kunnet oprettes siden starten af 1970'erne, og når pensionsbidrag til indeksordningen er en forudsætning for at få statens indekstillæg, og når de årlige pensionsbidrag udgør et relativt beskedent beløb, er jeg af den opfattelse, at indeksordninger generelt godt kan undtages fra det loft på 100.000 kr.
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, og det gør vi, fordi vi gerne til enhver tid medvirker til at lukke huller, så man ikke kan spekulere i dem og omgå hensigten i loven, og det er det, vi gør i det her tilfælde, hvor man kan foretage indbetalinger, så man nedbringer sin indtægt og på den måde bringer sig selv i en position, så man kan modtage sociale ydelser.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og derfor medvirker vi gerne til at ændre det.
Det andet element vil vi også gerne være med til, og det er at sidestille indeksordninger, hvad enten de er tegnet i et forsikringsselskab, pensionsselskab eller pengeinstitut.
De bør sidestilles, og derfor annullerer vi loftet på de 100.000 kr.
Det var ordene fra De Konservative.
René Skau Björnsson (S), 2010-05-06:
Vi har herhjemme nogle rigtig gode ordninger for genanvendelse af vores emballage og er foregangsland, hvad angår flaskegenbruget.
Det vil vi Socialdemokrater meget gerne fastholde.
Vi synes, at det er bekymrende, når bl.a. folk, der arbejder i glasaffaldsbranchen, advarer kraftigt mod at halvere den her afgift for emballage til vin og spiritus.
Vi har i Skatteudvalget fået en henvendelse fra en virksomhed, der arbejder på det her område, som forventer at skulle lukke, hvis forslaget fra regeringen bliver til virkelighed fra den 1. januar 2011.
Der er i dag 300-400 danskere, der arbejder på området i branchen med at indsamle, sortere og skylle genbrugsflasker til vin og spiritus.
Det er rigtig mange arbejdspladser, som der er udsigt til forsvinder,
er påstanden fra branchen, når afgiften halveres fra årsskiftet.
Påstanden er, at incitamentet til at indsamle hele flasker til genbrug vil forsvinde, og at vi vil se langt flere flasker blive afleveret som glasskår i stedet for som hele flasker.
Der er jo lavet rigtig mange undersøgelser på det her område, som den forrige ordfører også var inde på, af genbrugsbranchen og også på flaskeområdet, og meldingen er klart, at der er mange fordele og meget fornuft i at genbruge flasker.
Miljøstyrelsen har tidligere lavet en undersøgelse, der viste, at man faktisk kun bruger 15 pct. energi på at skylle en flaske ren frem for at producere en helt ny flaske.
Der er altså noget, også i høringssvarene til det oprindelige forslag, der tyder på, at det kan få store negative konsekvenser for miljøet, og derfor var vi Socialdemokrater i foråret sidste år, da regeringens forslag blev behandlet, meget bekymrede, og det er vi fortsat.
Vi er bekymrede for, om vores velfungerende, miljørigtige genbrugssystem bliver ødelagt.
Vi er bekymrede for, om flaskegenbrugsbranchen herhjemme bliver lukket.
Jeg vil også fastholde, som vi sagde under behandlingen af regeringens forslag om at nedsætte afgiften, at de forudsætninger, der er i beregningerne og konsekvensberegningerne af forslaget, er meget løse og også meget tvivlsomme.
Men alt det her og konsekvenserne af det kræver en nærmere analyse, og på den måde og med det vil jeg sige, at vi er villige til at se nærmere på beslutningsforslaget og se, om vi kan finde en model, der er brugbar.
Henriette Kjær (KF), 2010-05-06:
Somme tider kan det jo være nødvendigt med et armslængdeprincip, og der kan også være fordele, ved at man får friske øjne til at se på, hvordan man løser opgaverne bedst.
Derfor vil jeg vil nu stadig væk forsvare, at man i sin tid lagde Banedanmark i en selvstændig offentlig virksomhedskonstruktion.
Men nu er der behov for, at vi har fuldstændig kontrol med Banedanmark og den information, der gives, og der skal lovforslaget her sikre en forbedret rettidighed på jernbanen.
Og det støtter vi Konservative selvfølgelig fuldstændig.
Jeg mener nu ikke, at man kan klandre den bestyrelse, der har siddet for Banedanmark, for, at der ikke nødvendigvis har været det samarbejde og den kommunikation, man kunne forvente mellem de forskellige aktører på banen.
Jeg synes, de har gjort et godt stykke arbejde, og det vil jeg gerne takke dem for her fra talerstolen.
Men nu bliver Banedanmark en styrelse under Transportministeriet igen, og det betyder i hvert fald, at der kommer et meget tæt samarbejde mellem ministeriet og Banedanmark.
Det håber vi Konservative kan være med til at sikre rettidigheden, ikke bare på Kystbanen, men generelt på den danske jernbane.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-06:
Først vil jeg gerne takke for den positive respons på lovforslaget.
Jeg synes måske nok, det er vigtigt sådan lige at genopfriske historien, for da man i 2003 vedtog lov om Banedanmark, blev styringsmodellen for Banestyrelsen, som Banedanmark jo hed dengang, ændret til en styrelse med en bestyrelse og en direktion.
Og der var på det tidspunkt også behov for at få styrket ledelsesstrukturen i Banestyrelsen for at opnå en forbedring af især økonomistyringen.
Jeg siger det blot, for hvis man går lidt tilbage i papirerne, vil man kunne se, at det var der i høj grad behov for.
Så synes jeg også, der er grund til at sige, ligesom jeg hørte den konservative ordfører sige det, at tiltagene jo har virket.
Banedanmark er i dag en professionel organisation.
Man har aflagt et anmærkningsfrit regnskab flere år i træk, og genopretningen af statens jernbanenet gennem en betydelig fornyelses- og vedligeholdelsesindsats er indtil videre gennemført i den forudsatte takt.
Og jeg vil godt tilslutte mig den konservative ordførers uddeling af ros til de mennesker, der har gjort en indsats her.
Det synes jeg har været fint.
Nu står hele sektoren imidlertid over for en række nye udfordringer og opgaver.
Der er nu behov for en samlet indsats til forbedring af rettidigheden på jernbanen, bl.a. på Kystbanen, som Venstres ordfører helt rigtigt nævnte.
Der er behov for, at Banedanmark fremover generelt kan varetage koordinerende opgaver på tværs af de forskellige aktører inden for jernbanesektoren.
Med det lovforslag, vi står med her, foreslås det, at lov om Banedanmark ophæves, og det betyder, at Banedanmark fremover vil have en ledelsesstruktur som andre styrelser og direktorater med en direktør, som er underlagt ministerens instruktionsbeføjelse.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget og er naturligvis rede til at svare på spørgsmål i den forbindelse.