runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
I morges var der lukket derhjemme for det varme vand og for varme i radiatorerne, og jeg frygter lidt for, hvordan det ser ud, når jeg kommer hjem.
Dog vil jeg sige, at vi ikke har nogen ondsindet udlejer.
Vi bor i en ganske udmærket andelsboligforening, så jeg er ret overbevist om, at der er taget hånd om tingene allerede i formiddag.
Sådan har andre det jo ikke.
De har det helt anderledes besværligt, og derfor, som jeg var inde på før, er en lejer pr. definition svagere stillet end en ejer.
Og derfor støtter vi som udgangspunkt altid en lovgivning, der kan styrke lejeres rettigheder og muligheder over for ejeren, også af de principielle årsager, jeg nævnte før.
Man burde i virkeligheden ikke kunne eje en andens bolig og slet ikke tjene penge på den.
Der har i det her tilfælde været en diskussion om retssikkerhed og også en henvisning til husfreden.
Jeg er enig i, at vi selvfølgelig må kigge nøje efter, at vi ikke overtræder retssikkerheden, men husfred er jo noget, man har, hvor man bor.
Har man også husfred, bare fordi man ejer et hus, andre bor i?
Er det så ejeren, der har husfred?
Jeg synes, man skal passe på med lige at drage den parallel.
Det er på samme måde, hvis vi går ud og kigger på Amagerbanken.
Hvis jeg vil gå ind og se i papirerne, hvordan den bankbestyrelse har misrøgtet skatteydernes penge – for det er jo os, der kommer til at betale, og jeg synes, at vi som udvalg i Folketinget, som borgere, der betaler regningen, har krav på at se, hvad den bestyrelse har begået ulovligheder eller af spekulation – så får jeg hver gang at vide, at det må jeg ikke på grund af bankhemmeligheden.
Og igen: Det er et princip, der gælder for os alle sammen, som vi gerne vil have, når vi har en bankkonto.
Så når man siger retssikkerhed, når man siger husfred, så skal man måske lige overveje, om det er de rigtiges husfred, man tænker på. Så har der endelig været nævnt spørgsmålet om, at kommunerne skal dækkes ind.
Jeg kan bare love, at det altid har vores støtte.
Kommunerne har jo ikke bare brug for at få erstattet, hvad vi eventuelt pålægger dem af ekstraudgifter, de har sådan set en hel del udgifter, de burde have penge til, men som de desværre ikke får.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Som vi har hørt, er det jo i et lejemål udlejeren, der skal stå for at levere varmen, men lejerne i den private udlejningssektor har i den nuværende lovgivning problemer, hvis ikke udlejeren lever op til sine forpligtelser.
De kan eksempelvis selv gå ind og sørge for varmetilførslen, f.eks. ved bare at tilkalde en håndværker, men det indebærer den risiko, at lejerens handling efterfølgende bliver underkendt.
Så vil lejeren ikke få de penge tilbage, som han har lagt ud til håndværkeren, og han risikerer i værste fald at få en sag om selvtægt på nakken.
Så mange lejere tænker sig lige om to gange, inden de gør det.
De kan også rejse en sag i huslejenævnet, som vi har hørt, men der er månedlange sagsbehandlingstider, og når man bor uden varme, er det ikke særlig smart.
Vi har hørt, at lovgivningen i dag er fuldt ud dækkende og helt imødekommer alle problemer, der kunne være for lejere, som mangler varme i deres lejemål, men det er ikke længe siden, at vi har hørt om et kollegium på Amager, som drives af Brunder Ejendomme, og hvor de unge boede uden varme i 9 måneder.
Det er jo ikke acceptabelt.
Derfor vil SF med det her forslag i stedet bede kommunen om at vurdere, om der er grundlag for at gå ind og sørge for varmetilførsel, om nødvendigt gøre det og så i tilfældet kræve betaling hos udlejeren.
Det drejer sig altså om akutte tilfælde og for at undgå ventetiden i huslejenævnet.
Så bliver der nævnt noget omkring retssikkerhed, og vi er jo enige om, at retssikkerheden selvfølgelig skal sikres.
Vi er sådan set også indstillet på at gå ind og se på, om man skulle stille krav om, at fogeden skulle med ud, men jeg vil også understrege, at det jo er lejers bolig, det her drejer sig om.
Der må også være en eller anden form for retssikkerhed for en lejer.
Der må også være krav om, at man ikke skal gå måneder eller uger uden varme.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Derfor synes vi også, at der burde være lidt mere velvilje til at sikre lejernes rettigheder på det her område.
Så nævner Socialdemokraterne, at kommunerne skal have deres udgifter dækket, og det synes SF jo er helt rigtigt.
Selvfølgelig skal kommunerne have deres udgifter dækket hos udlejerne.
Jeg vil også i den forbindelse nævne, at det her jo vil flytte nogle opgaver fra huslejenævnet over på kommunerne, og på den måde kan det måske også være en måde til at nedbringe ventetiden i huslejenævnet på.
Men som sagt drejer det her sig om, at man hurtigere skal kunne gribe ind i akutte tilfælde, og der synes vi, det er vigtigt at få sikret lejernes rettigheder.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Forslagsstillerne vil med forslaget indføre formkrav ved ophævelse af lejekontrakter.
Endvidere foreslås, at en ophævelse af en lejekontrakt skal kunne bortfalde som følge af forældelse.
Udgangspunktet efter lejeloven er, at en lejeaftale er uopsigelig, og så længe lejer overholder aftalen, herunder betaler til tiden, er udlejers mulighed for at opsige boliglejemålet meget begrænset.
Udlejer kan opsige lejemålet, hvis ejendommen skal rives ned, eller hvis boligen er lejet som funktionærbolig og lejeren er udtrådt af arbejdsforhold.
Det vil sige, at opsigelse typisk udløses af udefra kommende omstændigheder, som udlejer ikke har indflydelse på.
I givet fald er der, som forslagsstillerne også er inde på, en række formkrav, som skal iagttages.
Udlejer har i visse situationer mulighed for at ophæve lejeaftalen.
Udlejer kan ikke ophæve efter forgodtbefindende, men kun i situationer, hvor lejer misligholder sine forpligtigelser i lejeforholdet.
Ophævelse er altså en reaktion på, at lejer så at sige ikke gør, som det er blevet aftalt.
I de fleste tilfælde af ophævelse har udlejer endvidere pligt til at afgive en indsigelse, før han kan ophæve lejeaftalen.
Typisk er der tale om en misligholdelse, der enten går ud over udlejer selv eller de øvrige beboere i ejendommen.
Der kan således være situationer, hvor udlejer er nødt til eller endog har pligt til at handle.
Her tænker jeg bl.a. på de meget omtalte sager om lejeres grove tilsidesættelse af regler om god skik og orden i ejendommen, som der har været inden for de seneste par år.
Netop i disse sager kan hensynet til de øvrige lejere tilsige, at lejeren fjernes fra ejendommen.
Det skal jo gerne være således, at vi alle kan færdes trygt og godt i det område, hvor vi bor.
Derfor gennemførte regeringen lige før jul nogle stramninger i forhold til lejere, der terroriserer deres omgivelser.
Med disse stramninger er det nu muligt i helt oplagte sager at få fogedrettens hjælp til at gennemføre en udsættelsesforretning.
Når en lejer har fået ophævet sit lejemål, skal han i princippet fraflytte straks.
Flytter lejeren ikke frivilligt, kan udlejer ikke selv gøre noget, han må gå til fogedretten og bede retten om at gennemføre udsættelsesforretningen.
Fogedretten kan dog kun gennemføre fogedforretningen, hvis der ikke er tvivl om, at ophævelsen af lejeaftalen er berettiget.
Dette vil typisk være i sager om manglende betaling af husleje og oplagte sager om lejers grove og åbenbare tilsidesættelse af god skik og orden.
Kan fogedretten ikke tage stilling til sagen, må udlejer gå til boligretten.
Først når boligretten har fundet udlejers ophævelse berettiget, vil en udsættelsesforretning via fogedretten kunne gennemføres.
Jeg mener derfor, at lejelovens regler om ophævelse af lejeforholdet allerede i dag indebærer en tilstrækkelig beskyttelse af lejeren, idet en lejer, som ikke mener, at udlejer har ret til at hæve lejeaftalen, blot kan afvente fogedrettens eller boligrettens afgørelse.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Dette er det sidste beslutningsforslag af Socialistisk Folkeparti, som skal ændre på lejeloven.
Alle tre beslutningsforslag lader hånt om processen, hvor parterne har lavet en enighedsliste til ny lejelov, som vi nu skal konkretisere i paragraffer.
Det er et arbejde, som jeg troede at Socialistisk Folkeparti støttede.
Men Socialistisk Folkeparti har med disse tre forslag ingen problemer med at sabotere enighedslisten og samarbejdet mellem parterne.
Jeg må igen beklage Socialistisk Folkepartis manglende opbakning til udvalgsarbejdet.
Venstre støtter ikke beslutningsforslaget.
På vegne af Liberal Alliance kan jeg oplyse, at Liberal Alliance heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Og på vegne af De Konservative skal jeg oplyse, at De Konservative heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-08:
Ligesom med det forrige forslag, B 48, er vi i Det Radikale Venstre meget indstillet på at hjælpe lejere, som er udsat for dårlige udlejere.
I det forrige forslag var det lidt svært at overskue retssikkerheden.
Det er det ikke her.
Det er meget nemt at overskue.
Det holder ikke en meter med retssikkerheden i det forslag.
Men når det er sagt, er det jo selvfølgelig ikke godt, at en udlejer kan lukke for varmen og ikke vil reparere et havareret fyr, og det er naturligvis heller ikke tilfredsstillende, at en lejer skal risikere sin økonomi for at afhjælpe ting, som helt oplagt skyldes udlejerens forsømmelse.
Det mener forslagsstillerne så at man kan komme over ved at lade kommunerne overtage disse ting, men ved vi, om kommunerne er gearet til det?
Kan man være helt sikker på, at det vil løse problemerne hurtigere, end de bliver løst med den nuværende lovgivning?
Så synes jeg også, at det gør indtryk på os, at udlejere og lejere, i hvert fald ifølge ministeren, nu igen er rede til at sætte sig til forhandlingsbordet.
Man kan jo blive som en hund i et spil kegler, hvis man går alt for langt ind her.
Men som sagt vil vi gerne være med til at drøfte de her forslag, som er stillet, men vi er lidt mere interesserede i at gøre lejeloven enklere, end vi er ved at indføre alt for mange nye og snørklede regler.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg kan overhovedet ikke se, at det er efterlønsmodtageren, der kommer til at betale for det her.
Det, det her går ud på, er jo at spørge, hvorfor staten skal betale for, at friske, raske og rørige mennesker holder fri?
Jeg må indrømme, at jeg stadig ikke kan forstå det.
I den økonomiske situation, vi står i, kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke siger: Vi bliver nødt til at sørge for, at der selvfølgelig også er råd til at tage hånd om de svageste.
Nej, svaret fra venstrefløjen er, at vi da selvfølgelig skal betale raske og rørige mennesker for fortsat at have mulighed for at gå på efterløn.
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår det!
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-08:
For det er jo sandheden, ikke?
Det er De Konservatives idé at afskaffe efterlønnen, og hele manøvren går ud på, at man skal skaffe nogle penge til at give skattelettelser til de rigeste, og det synes Venstre så ikke om.
Hvordan synes Venstre og De Konservative, at det hænger sammen?
Man bruger udtrykket, at man ikke kan låne til velfærd.
Jeg vil gerne høre fru Helle Sjelle, om hun ikke kan bekræfte, at man skal ud at låne næsten 25 mia. kr. for at afskaffe efterlønnen, og at man siger nej tak til at modtage 2 mia. kr. fra alle dem, der er 30-45 år, som i dag indbetaler frivilligt til efterlønnen.
Det er regnestykket.
Og man skal låne til velfærd for at afskaffe efterlønnen, ikke?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jamen jeg synes ikke, at man kan stille det sådan op, som hr. Bjarne Laustsen stiller det op her.
Det, jeg bare vil sige, er, at vi længe har sagt, at vi synes, det er en fornuftig idé at afskaffe efterlønnen.
Og nu har regeringen fremlagt et forslag til en afskaffelse af efterlønnen, og så er jeg et positivt, glad, optimistisk menneske, der siger: Så må vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at få gennemført det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-08:
Det må da være ærgerligt, for jeg stod her og spurgte den tidligere konservative leder, fru Lene Espersen, om en afskaffelse af efterlønnen, og det bedyrede man, at man aldrig nogensinde ville.
Man ville fremrykke det, så det startede hurtigere end det forlig, der var lavet i 2006 – og vupti, så har Venstre lige pludselig hugget De Konservatives politik, og nu skal efterlønnen bare de facto afskaffes, og pengene skal bruges til skattelettelser, fortæller De Konservative så.
Det er penge, man ikke har.
Derudover skal man betale penge tilbage til dem, der er mellem 30 og 45 år, og det er 25 mia. kr.
De samme mennesker kan jo så ikke indbetale til efterlønnen, når man har afskaffet den, vel?
Det er 2 mia. kr.
Har man de penge, og hvor har man dem henne?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at det simpelt hen er sludder og vrøvl.
Det her handler om, at vi ønsker at afskaffe efterlønnen, for at vi også sikrer en holdbarhed i dansk økonomi fremover.
De penge skal ikke bruges til skattelettelser.
Det er der ingen planer om, og det ved hr. Bjarne Laustsen udmærket godt, men han prøver på at kæde de to ting sammen, for hvis det nu kunne lykkes, var det en rimelig god sag.
Jeg må bare skuffe hr. Bjarne Laustsen, for det lykkes altså ikke.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Socialdemokratiet og SF har jo leveret stribevis af svar: Vi har millionærskat; vi vil forøge beskatningen af bankerne, som samfundet har hjulpet, og nu er det rimeligt, at de betaler noget tilbage; vi vil lægge afgift på cigaretter; vi vil lægge afgift på usunde fødevarer osv.
Så det er jo ikke, fordi vi mangler svar på de her ting.
Men det misforhold, der opstår her, er, at man vil fjerne en mulighed, som ældre lønmodtagere, fordi de er slidt, har for at få nogle ordentlige år sammen med deres ægtefælle og måske deres børnebørn.
Man vil fjerne den mulighed, for at man så om nogle år lettere kan give skattelettelser.
Det er jo grotesk!
Men sagen er, at det jo er belyst, at det også er foregået sådan hidtil med de skattelettelser, der blev givet i 2003 og 2007.
Jeg kan ikke se andet, end at konklusionen på det her er, at det, når De Konservative ønsker og kræver skattelettelser, bliver efterlønsmodtagerne, der kommer til at betale for det, og det er simpelt hen dybt uretfærdigt.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Det er jo noget af det, vi prøver på at se på.
Vi prøver netop at se på, hvordan vi bedst muligt kan tage hånd om dem, der er nedslidte, og det er så, uanset om man er 20, 40, 50 eller 60 år, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Jeg synes også, at det må være det, der er udgangspunktet her.
Nu ser vi så på, om det ikke kan lykkes at lave en ordning, som opfanger de mennesker, som har de her nedslidningsproblemer.
Der må vi jo se, hvordan vi får skruet den ordentligt sammen.
Først og fremmest prøver vi på at få den skruet sammen på en sådan måde, at det især handler om de mennesker, der har mindre end 5 år, til de bliver folkepensionister, og de får en hurtigere adgang, og det er så, uanset om de har betalt ind til en efterlønsordning eller ej.
Man skal også huske på, at der er masser af mennesker i dag, som ikke har betalt ind til en efterlønsordning, og dem skal der altså også tages hånd om, og det er så, uanset om man vil afskaffe efterlønnen eller ej.
Vi prøver også at se på, om behovet for arbejdsprøvning med henblik på en førtidspension ikke kan gøres mere fleksibelt, end det er på nuværende tidspunkt for de her mennesker, og så lægger man jo også større vægt på tilgængelige oplysninger om eget helbred m.m.
Jeg synes, at vi gør et reelt forsøg på netop at samle de her mennesker op, men vi er da også åbne over for forslag til forbedringer af det her.
Det er da ikke nogen hemmelighed.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det andet, jeg godt lige vil prøve at få et svar på, er det, fru Helle Sjelle sagde, om, at det jo ikke er rimeligt, at det offentlige skal betale til, at folk kan gå på efterløn – og så skal efterlønnen bare væk.
Mener fru Helle Sjelle dermed, at det ikke er rimeligt, at det offentlige betaler til nogen som helst, der kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet?
Her tænker jeg på, at der alligevel er mange, der får en offentlig statsbetalt pension, som trækker sig tilbage fra de er 60 år.
Er det også meningen, at De Konservative vil se på det område og sige: Nu fjerner vi efterlønnen, og så fjerner vi også alle de offentlige pensioner, så der ikke er nogen, der kan få en offentlig pension fra de er 60 eller 62 år, men først fra de er 65 eller 67 år?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Det her er jo en balancegang, men jeg vil bare for at slå det fuldstændig fast gerne sige, at vi ikke har nogen planer om ellers at ændre andre ting på nuværende tidspunkt.
Vi har for den sags skyld heller ikke nogen planer om at ændre folkepensionen – bare for også at slå det helt fuldstændig fast i den her debat.
Vi synes, at det, der er relevant at se på, er, hvordan og hvorledes vi får økonomien til at hænge sammen fremover, og der må vi sige, at der altså er en meget lukrativ ordning, hvor vi betaler raske mennesker for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Vi har brug for de mennesker på arbejdsmarkedet, og derfor synes vi også, at det er rimeligt, at vi siger, at det er her, vi sætter ind, frem for at lave nedskæringer for de syge og dårlige.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Det er jo efterhånden krystalklart, at regeringen vil tvinge lavtlønnede til at blive på arbejdsmarkedet, til de bliver syge.
Vi har mange gange nu hørt, at man ikke må få penge fra det offentlige, hvis man er rask og gerne vil have en alderdom, men hvordan hænger det så sammen med, at De Konservative vil bevare folkepensionen?
Hvad er det, der gør forskellen?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at vi meget gerne vil have, at folk har mulighed for at få en værdig alderdom.
Det, man bare bliver nødt til at se på, er jo rimeligheden i de ordninger, vi har, og jeg vil ganske enkelt og klart sige, at vi ikke synes, det er rimeligt, at man på nuværende tidspunkt kan trække sig tilbage på statens regning, når man er 60 år.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg egentlig synes, at vi mangler nogle svar fra fru Helle Sjelle.
Fru Helle Sjelle snakkede helt fint uden om det med seniorførtidspension og problemet med, at folk falder i et hul, hvis de er nedslidte eller for syge til at være på arbejdsmarkedet, men for raske til at få førtidspension, som de skal have efter de gældende regler.
Og så er der et problem i det med, om de skal have et fleksjob – som ministeren var inde på – for det kan være, at de er for syge til at få det, for der skal de kunne arbejde et vist antal timer om ugen.
De skal arbejdsprøves i 37 timer om ugen for at få fleksjob.
Der hænger politikken ikke sammen.
Man siger så, at man fjerner efterlønnen, og så får de førtidspension, og så er den hellige grav velforvaret.
Men det er den jo ikke, for der er så mange forhold, der gør sig gældende.
Det kan godt være, at man siger, der skal være en lempeligere behandling, men der er stadig væk de gældende regler for førtidspensionsordningen.
Folk skal have en ret så meget nedsat erhvervsevne for at få tilkendt førtidspension, og så kan de komme i den situation, at de er for syge til at få et fleksjob, fordi de skal være på arbejdsmarkedet i 37 timer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Det er da en ganske fin plan, regeringen har lagt frem.
Vi er i hvert fald enige i endemålet, nemlig efterlønnens afskaffelse.
Men problemet er jo, at Socialdemokraterne er en del af den forligskreds, og Socialdemokraterne har sat sig selv helt uden for økonomisk pædagogisk rækkevidde og besluttet sig for, at de ikke vil gøre noget ved efterlønnen, og at de ikke vil give noget alternativ til, hvad man så skal gøre.
Et eller andet sted synes jeg, at det er al ære og respekt værd, at regeringspartierne tror, at de så kan forhandle Socialdemokraterne til rette, men det virker jo svært, også når vi hører debatten i dag.
Derfor er det, at jeg spørger, om man dog ikke vil være med til at sige, at danskerne skal have et reelt valg – det er ikke bare noget, vi skal tale om herinde – danskerne skal have mulighed for med deres krydser ved det næste valg at stemme efterlønnen væk og stemme samfundsøkonomien tilbage på rette spor.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg medgiver gerne hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det unægtelig ser noget svært ud med hensyn til at få banket noget sund økonomisk fornuft ind i venstrefløjen her i Folketinget.
Det må jeg ærligt erkende, og jeg forstår det som sagt ikke.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke kan fatte, at man er nødt til at sørge for at have orden i økonomien, hvis man også fremover skal have råd til den velfærd, som vi meget gerne vil have at der er råd til.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Tak, hr. formand.
Jeg står her med en udskrift af seneste Nyt fra Danmarks Statistik, og der er lige her i det nye år blevet offentliggjort tal fra tredje kvartal 2010.
Der kan vi bl.a. se, hvis vi kigger på, hvem det er, der er på efterløn, at der nogle a-kasser, der virkelig bonner ud.
Eksempelvis 64 pct. af Fødevareforbundets a-kassemedlemmer – dvs. typisk slagteriarbejdere – af dem, der kan gå på efterløn, har gjort det.
Så er det 60,9 pct. i 3F.
Derefter kommer FOA, som er social- og sundhedshjælperne, med 60,1 pct.
Derefter kommer Træ-Industri-Byg.
Hvad er egentlig regeringens svar til de mennesker her, hvor det er seks ud af ti i de her a-kasser, der rent faktisk, når de er nået op i tresserne, er så udslidte og trætte og måske for dårlige til at gå på arbejde, men i hvert fald for raske til at få førtidspension?
Det, vi hørte fra fru Helle Sjelle, var: Det må de vænne sig til.
Man må vænne sig til, at det er den vej, det går.
Kunne vi ikke få et andet og lidt mere udbygget svar på, hvad det er det, der skal være svaret til de her titusindvis af mennesker, som reelt ikke har mulighed for at være på arbejdsmarkedet?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Hør nu her en gang!
Jeg synes, at man skal hæfte sig ved, at 85 pct. af de mennesker, som går på efterløn i dag, er friske, raske, sunde mennesker.
Det vil sige, at den gruppe af virkelig nedslidte mennesker, altså er ikke så stor, som nogle herinde prøver at gøre den til.
Det synes jeg nu man skal give en chance, og vi skal sørge for, at man får sat nogle ordentlige rammer for det, således at der også fremover er noget til de mennesker, som er nedslidte.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Tak, hr. formand.
Nu er det sådan, at vi i Socialdemokratiet mener, at man også skal have mulighed for at have et otium, mens man rent faktisk er frisk.
Det skal ikke være sådan, at man nærmest skal falde om på arbejdspladsen for, at man har mulighed for at trække sig tilbage.
I forhold til seniorførtidspension, som lige pludselig er blevet det helt store slagnummer fra regeringen: Kan den konservative ordfører så ikke bekræfte, at det er fuldstændig det samme som den nugældende førtidspension, som den er i dag?
Det er lige så svært at få den eller lige så let, afhængigt af temperament, og det eneste, der er forskellen, er sagsbehandlingstiden.
Kan den konservative ordfører ikke også bekræfte, at den slagteriarbejder, der så i en alder af 62 år – hvis man siger, at regeringen får gennemført det her – skal på seniorførtidspension, bliver modregnet i modsætning til i dag, hvor efterlønnen er rettighedsbestemt, hvis vedkommende er gift og har en ægtefælle, der har en vis indkomst?
Kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at det er det, der sker, og at folk bliver modregnet i seniorførtidspension, hvis det er sådan, at de er gift og har en ægtefælle med en vis indkomst?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Når nu hr. Eigil Andersen netop taler om det her med bare at hale pengesedler op af en kasse, kan jeg bare konstatere, at hvis SF får den magt, som de ønsker at få, vil de tro, at man bare kan blive ved med at trykke penge.
Det, vi fra konservativ side er meget optaget af, er, at vi leverer nogle svar, nogle løsninger på de udfordringer, vi står over for, og et af de svar er bl.a. den tilbagetrækningsreform, som regeringen har fremlagt her.