runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-06:
Nu har det jo været spændende at følge med i Socialdemokratiets skattepolitik i dag, hvor vi har set Den Røde Skole komme med nogle ret bastante meldinger om boligbeskatning.
Når vi så nu her i salen diskuterer sundhedsforsikringer og deres skattestilling, synes jeg, det kunne være interessant at spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han ikke vil indrømme, at Socialdemokratiets politik på det her område er et eklatant brud på skattestoppet.
Socialdemokratiet vil fratage borgerne en skattefrihed.
Er det ikke et eklatant brud på det skattestop, som partiet ellers - åbenbart med tvivlsomt held kan man se - forsøger at tilslutte sig?
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-06:
Forventer ordføreren, at lægerne automatisk arbejder over - altså at lægerne ikke går hjem, når de har fri fra arbejde?
Jeg ville da også synes, det var dejligt, hvis de ikke gjorde det, men jeg har da ikke en forventning om, at de arbejder mere, end de er ansat til.
Derfor kan jeg ikke forstå den præmis, som ordføreren stiller op, nemlig at når arbejdstiden er overstået, så skal de ikke have lov til at arbejde andre steder i stedet for at holde fri.
Jeg forstår den simpelt hen ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg er nødt til at skære det endnu mere ud, for jeg forstår, at ordføreren ikke kunne forstå spørgsmålet.
Det er selvfølgelig beklageligt.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-06:
Det er meget let at svare på, for der er lavet en overenskomst på praksisområdet, der sikrer, at praksislægerne først og fremmest bruger deres arbejdstid på praksis.
Det er kun tiden ud over almindelig arbejdstid, de kan få lov til at bruge på privathospitalerne.
Og jeg kan altså ikke se det som en ulempe, at lægerne vælger at arbejde over for at få lavet flere behandlinger.
Det kan jo netop kun være en gevinst, når vi mangler læger.
Så lad dem endelig arbejde noget mere.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Nu ved vi jo, at der er mangel på speciallæger, og der er mangel på sygeplejersker med specialuddannelse som f.eks. narkosesygeplejersker.
Når disse grupper går over og opererer på et privathospital og man betaler ved hjælp af forsikringen her, bliver der så mere eller mindre arbejdskraft på det offentlige hospital?
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-06:
Jeg mener ikke, at det her netto koster samfundet penge.
For hvis man kigger på, hvor meget det rent faktisk koster at afholde de her erstatningsudgifter i forbindelse med sundhedsudgifter, kan man se, at det dækker omkring fem sjettedele af udgifterne.
Og hvis man tager udgifterne og ser på, hvad beskatningsværdien af dem er, kan man se, at den er langt lavere end de udgifter, der er forbundet med, at de her skal behandles.
Så jeg tror faktisk ikke, at det her er en udgift for samfundet; jeg tror, det er en fordel for samfundet.
Lars Barfoed (KF), 2008-05-06:
Jeg kan jo forstå på ministeren, at regeringen faktisk er i fuld gang med at undersøge hele den her problemstilling og det her område.
Og det er jo også en undersøgelse, der går noget videre end det, som der lægges op til i beslutningsforslaget.
Der kan være mange grunde til at overveje en liberalisering af markedet for sportsspil, som det hedder i beslutningsforslaget.
Det kan vi fra konservativ side for så vidt godt være med på at man skal undersøge.
Der er spørgsmålet om, hvorvidt det er foreneligt med EU-retten.
Den danske regering har meddelt EU, at man ikke mener, det er tilfældet.
Det er imidlertid også vigtigt at understrege, at der ud over det rent provenumæssige, som beslutningsforslaget jo er ganske fokuseret på, er en lang række andre omstændigheder, som må tages i betragtning, hvis man skal ind på at overveje en liberalisering.
Det er ikke sådan, at vi bare kan have et frit marked på det her område.
Der må nogle regler og en regulering til, så vi sikrer, at alle involverede parter nyder en vis lovgivningsmæssig beskyttelse, og at vi så vidt muligt sikrer, at en liberalisering ikke fører til, at markedet udvikler og udvider sig og trækker flere ind i ludomani.
Jeg synes, det er rigtigt af regeringen at have igangsat det arbejde, som ministeren har orienteret om, og derfor vil Det Konservative Folkeparti også afvise det her beslutningsforslag og i stedet afvente det arbejde, regeringen har igangsat og se, hvad resultatet af det bliver.
Så må vi tage endelig stilling på det grundlag.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-06:
Med beslutningsforslag nr. B 80 bliver det foreslået, at der nedsættes et udvalg til at undersøge konsekvenserne af en liberalisering af markedet for sportsspil.
Det skal undersøges, hvordan statens provenu og mængden af tipsmidler vil udvikle sig, og om en liberalisering kan gennemføres, så provenu og tipsmidler bliver større end i dag.
Markedet for sportsspil kommer højst sandsynligt til at blive liberaliseret på et eller andet tidspunkt, måske efter direkte pålæg fra EU, og selv om det ikke skulle komme lige foreløbig, har den teknologiske udvikling jo allerede overhalet monopolet i den virkelige verden.
Så SF er åbne for at diskutere en liberalisering, hvis den ikke bare sker bevidstløst, men rent faktisk stiller de rigtige krav til spillene og udbyderne og sørger for, at der stadig er tipsmidler at fordele til ungdomsorganisationer, idræts-, fritids- og kulturliv.
Der bør opstilles regler for, hvordan et spil kan godkendes, og til gengæld skal alle spil, der opfylder reglerne, godkendes.
Reglerne skal f.eks. gå på gevinstprocenter, markedsføring, krav om advarsel imod ludomani og et omsætningsbestemt bidrag til bekæmpelse af ludomani, advarsel om, at mindreårige ikke må spille, kontrol af, at mindreårige ikke spiller osv.
Det er som sagt også meget vigtigt med en fortsat overførsel af penge til tipsmidlerne og dermed disses finansiering af kultur- og ungdomsfritidsarbejdet.
Et udvalg vil jo kunne afdække, om vi faktisk vil ende med at få en større pose penge til uddeling, når den del af markedet, der ikke er dækket af Danske Spil i dag, bliver pålagt de rigtige krav.
Det kunne også komme på tale i Danmark.
Jeg kunne forstå på skatteministerens åbnende indlæg, at der sådan set allerede er et udvalgsarbejde i gang om de her forhold, og i dagspressen har man også kunnet læse, at ministeren er i gang med at se på det.
Så SF kan ikke støtte beslutningsforslaget, men intentionen bag det, og lad os så se på ministeriets arbejde: Hvad er kommissoriet?
Ligger der nogle udenlandske erfaringer, vi skal have frem i lyset?
Og så kan man jo høre på debatten i dag, at uanset om beslutningsforslaget her bliver vedtaget eller ej, er vi på vej i den retning, som forslagsstillerne har intentioner om, og det kan SF altså støtte.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-06:
De penge, som via Danske Spil kanaliseres til idræt og andre velgørende formål, er af helt afgørende betydning for, at Danmark kan have et sprudlende, levende og givende idræts- og kulturliv.
Sidste år, i 2007, blev der givet 1,6 mia. kr. i støtte til idrætten, kulturen, miljøet, forskningen og såmænd også til sygdomsbekæmpelse og andre almennyttige formål.
Indførelsen af tipsloven i 1948, som det her jo tager udgangspunkt i, skete ikke uden sværdslag, og de efterfølgende år var der stadig væk betydelig kritik til stede.
Man kunne således i Information den 12. november 1949 læse dette: En stigende tipsomsætning har også bevirket, at renligheden er blevet mindre. Besøgene er gået ned på badeanstalterne, og det kan naturligvis kun skyldes, at folk tipper for de penge, de tidligere har brugt til at blive vasket for.
Til gengæld kan man sige, at Danske Spil er kommet til at stå i et krydspres mellem EU, der vil gøre op med de konkurrenceforvridende elementer i det monopol, der er tale om, på den ene side og på den anden side udenlandske spil på internettet, der, som det også blev nævnt af skatteministeren, støttes flittigt af danske medier gennem annoncering og accepteres og bruges af danskerne på en måde, som betyder, at Danske Spils markedsandele er faldende, og at beløbene, som betales i afgift og ikke mindst gives videre til de velgørende formål, er stagnerende.
Det har ført til betydelig bekymring i idrætsverdenen, og vi er i en situation, hvor det ikke længere er holdbart ikke at gøre noget.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi i tide sikrer et system, der kan opfylde fire formål, nemlig for det første, at vi fortsat kan sikre penge til de almennyttige formål - idræt, kultur og øvrig almen velgørenhed - for det andet, at vi sikrer de forudsatte statsafgifter og indtægter; for det tredje, at det sker inden for en ramme, hvor vi kan sikre, at ludomani kan undgås og bekæmpes;
og endelig for det fjerde, at de muligheder for kriminalitet, som er knyttet til spil på nettet, herunder hvidvaskning af penge, også kommer ind i en ramme, hvor man kan undgå det
Det betyder bl.a., at det, hvis der skal ske en liberalisering, skal sikres, at de udenlandske aktører og alle aktører, der kommer til at operere på det her marked, kommer ind i Danmark og bidrager med deres forholdsmæssige del til såvel statskassen som andre velgørende formål.
Det kræver givetvis, at vi ikke bare forholder os til, hvordan man strikker lovgivningen sammen, men også til, hvordan det her overhovedet kan lade sig gøre teknisk - det er et ganske kompliceret spørgsmål - ligesom det må sikres, at der bliver tale om reelt lige konkurrencevilkår, hvilket der ikke er i dag.
De her hensyn er ikke efter Socialdemokratiets opfattelse vægtet tilstrækkeligt i DF's forslag, men kan måske med venlighed indlæses i intentionerne med forslaget, og på de præmisser er Socialdemokratiet indstillet på at få undersøgt, om og hvordan en liberalisering kan lade sig gøre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-06:
Markedet for sportsspil i Danmark er under kraftig forandring; internettet giver helt nye muligheder og helt nye udfordringer, det vil jeg give Dansk Folkeparti helt ret i.
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag, at der skal nedsættes et udvalg, der skal undersøge mulighederne for en liberalisering af markedet for sportsspil set i det lys.
Men som skatteministeren netop har redegjort for, har regeringen altså allerede sat sådan et arbejde i gang, og det er grunden til, at vi i Venstre afviser forslaget.
Men jeg må sige, at tankerne om en liberalisering af spillemarkedet bestemt er noget, jeg ser som en mulighed for, at vi også i fremtiden kan sikre, at staten og en lang række almennyttige foreninger får økonomisk støtte gennem spillemarkedet.
Men en liberalisering eller en delvis liberalisering kræver en grundig analyse af en række forhold, og lad mig blot nævne et par stykker: en model, der beskytter mod ludomani, så man ikke har mulighed for at spille uhæmmet uden begrænsninger; og en model, hvor det kun er licenshavere, der reelt kan udbyde spil, og hvor håndhævelse og kontrol også er en reel mulighed.
Så der er ikke en umiddelbart let løsning, og derfor vil vi i Venstre ikke lægge os fast på en bestemt tidsplan.
Det afgørende er, at vi får vendt alle sten i sagen.
Som sagt har regeringen sat arbejdet om en delvis liberalisering af spillemarkedet i gang, og det arbejde imødeser vi med spænding i Venstre, og på den baggrund afviser vi altså Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Jeg skal gerne understrege, at jeg naturligvis udtaler mig på regeringens vegne og også efter en drøftelse med regeringens minister på det her område.
Jeg fastholder, at det fra regeringens side var en del af aftalen, at treledstariffen skulle ophæves.
Men jeg tror jo ikke, at der er noget i den her diskussion, der sådan set er særlig nyt for os, der er her, så lad os holde fast i den gensidige forståelse, at vi mødes i forligskredsen og finder en løsning på det her.
Det er regeringens opfattelse, at vi får det miljømæssigt bedste resultat med det, der ligger på bordet, men jeg håber også, at vi kan nå hinanden i en fortsættelse af den aftale, der blev indgået den 21. februar.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Kunne vi så ikke også invitere klimaministeren med til det møde, for hun har jo fuldstændig klart givet udtryk for det, jeg siger, altså at spørgsmålet om treledstariffen slet ikke er inde i den her aftale?
Det har hun jo sendt en mail - sort på hvidt - til fru Anne Grete Holmsgaard om, så hvis vi nu også inviterer klimaministeren med til mødet, er jeg helt sikker på, at vi får fuldstændig afklaret, hvad det er, vi har aftalt i energiaftalen.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Jeg synes, at de afsluttende bemærkninger var så positive, at jeg næsten ærgrer mig over, at jeg alligevel føler mig kaldet til lige at komme med en enkelt bemærkning, som måske kan ødelægge den gode stemning.
Det er, at jeg klart vil afvise, at regeringen fifler med nogen aftaler.
Vi gennemfører aftalen, præcis som vi indgik den, men jeg er enig med fru Mette Gjerskov i, at vi har brug for at finde en afklaring på den diskussion, vi har haft her i dag, og derfor skal jeg gerne undersøge, om vi kunne få sat gang i produktionen af nogle muffins eller andet forligsfremmende bagværk.
Det er sådan, at for at en virksomhed kan tilbyde det her, er det netop et krav, at det skal tilbydes til alle ansatte i virksomheden.
Det, der er væsentligt at holde fast i i hr. Per Clausens fejlagtige opfattelse, er, at det her er et tilbud, der ligger ved siden af de ganske betragtelige forbedringer, der er blevet gennemført i det danske sygehusvæsen i de sidste 6 år, ganske betragtelige forbedringer, som har betydet, at alle har fået en kortere ventetid på de meget udbredte sygdomme, som vi har prioriteret, og at der er mulighed for, at man uanset pengepungens størrelse, hvis det offentlige ikke lever op til sit ansvar, er sikret en behandling eller sikret muligheden for at få en behandling på et privathospital.
Derfor er det ganske klart, at vi så at sige har demokratiseret mulighederne for at kunne komme i behandling hurtigt, og at ordningen med sundhedsforsikringer faktisk er med til at sikre en endnu hurtigere adgang for nogle, uden at det er på bekostning af andres ret til at få en hurtig behandling.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg har bare bedt om at få lejlighed til lige at give udtryk for en glæde over, at skatteministeren vil invitere os i forligskredsen til et møde.
Det er jo sådan, at vi faktisk står ved de aftaler, vi laver, i Socialdemokratiet.
Så derfor er vi faktisk villige til netop at indgå det her kompromis om afgiftssystemet.
Vi bliver bare bekymrede, når vi oplever, at regeringen fifler med aftalen.
Der er jo ikke nogen, der har glæde af, at det er det indtryk, der bliver givet, når vi indgår aftaler herinde på Christiansborg.
Jeg siger tak for invitationen til en kop kaffe og håber, at der er en af de gode muffins med.
Og skulle vi så ikke tage at finde en løsning på spørgsmålet om treledstariffen, så vi kan komme videre i drøftelserne om energiaftalen?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-05-06:
Vi mener, det er inderligt overflødigt.
Regeringen har jo allerede gjort klart, at den har sat et arbejde i gang for at undersøge, hvad der er klogt at gøre i lyset af den store udvikling, der er på hele markedet for spil.
Man kan sige, at den danske model med Danske Spil er under pres af den teknologiske udvikling; det ved vi alle.
Vi er da tilfredse med, at regeringen har sat et arbejde i gang for at belyse, hvad der skal gøres i den anledning.
Jeg tør godt understrege, at det for Det Radikale Venstre er vigtigt at fastholde det, som har været sigtet med den danske ordning, nemlig at skabe et betydeligt provenu via spil til de formål, som modtager støtte fra spillemidlerne, bl.a. støtte til sports- og kulturliv.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Vi ved godt, at der er pres på den danske model på det her område, men vi er tilfredse med, at regeringen har sat et arbejde i gang.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Nu er det jo sådan set rimeligt nok, at en liberalistisk skatteminister foretrækker skattefrihed frem for offentlige udgifter.
Det kan der i hvert fald være ideologiske grunde til.
Men det, jeg bare vil spørge skatteministeren om, er, om han ikke er klar over, at realiteten er, at ud over at pensionister, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere jo ikke har nogen mulighed for at få gavn af det her, er det jo også sådan, at der er en snæver sammenhæng mellem menneskers indtægter, og i hvor stor udstrækning de nyder godt af de her ordninger.
Det er jo realiteten.
Det synes jeg da også skatteministeren skulle have med i sine overvejelser.
Mikkel Dencker (DF), 2008-05-06:
Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslag nr. B 82.
Det omhandler et ganske lille hjørne af ordningen for nummerplader, men alligevel synes vi, at det har været relevant at fremsætte det.
Regeringen indførte i sommeren 2007 den såkaldte klistermærkeordning for gulpladebiler, som indebærer, at ejere af gulpladebiler, som har ret til privat anvendelse af bilen, skal forsyne den med et særligt klistermærke, som er udsendt af SKAT, og som viser, at de har ret til at benytte bilen privat.
Ordningen har været kritiseret fra flere sider, bl.a. har det været kritiseret, at det i stedet for skattemyndighederne, som har ønsket mærkningen, er den enkelte bilejer, der aktivt skal sørge for, at bilen er mærket korrekt, og at det netop er de bilejere, som har betalt for retten til privat anvendelse og dermed ikke har mulighed for at misbruge deres bil til privat kørsel, der aktivt skal mærke deres bil, og altså ikke de bilejere, der potentielt kunne snyde, som pålægges en byrde.
Ordningen har også den svaghed, at uberettiget brug af klistermærker kan finde sted, hvor bilejere uden ret til at benytte bilen til privat brug alligevel forsyner deres bil med et af SKAT's klistermærker, og desuden kan man heller ikke udelukke, at der fremstilles efterligninger af det originale klistermærke fra SKAT.
At man ikke kan udelukke falsk brug af klistermærket gør, at SKAT ved kontrolaktioner ikke umiddelbart kan være sikker på, at en bil med klistermærke er berettiget til privat kørsel.
Dermed skal SKAT udføre dobbeltarbejde, når de efterfølgende skal kontrollere, om en bil, der er konstateret forsynet med klistermærket, virkelig har ret til at benytte det.
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at der allerede har været nogle ganske positive resultater af klistermærkeordningen, og at det altså er nyttigt for SKAT's kontrolarbejde, at man entydigt kan identificere, om en gulpladebil må benyttes privat.
Derfor foreslår vi, at klistermærkeordningen forbedres og erstattes med en ordning, hvor det entydigt fremgår af nummerpladen, om en bil må benyttes privat eller ej.
Det kan eksempelvis ske, ved at nummerpladen gives et særligt udseende, eller at der anvendes nogle helt bestemte nummer- eller bogstavserier på nummerpladen til de her biler.
Til slut vil jeg sige mange tak til Folketingets partier for den meget positive modtagelse af beslutningsforslaget.
Igen må jeg sige, at jeg har været fuldstændig enig i argumentationen hos alle ordførere, bortset fra konklusionen om at sige nej tak til beslutningsforslaget.
Men nu hvor regeringen selv har iværksat det arbejde, vi har ønsket at den skulle gå i gang med, kan vi kun kvittere med at sige tak.
Så må jeg konstatere, at det så er det andet beslutningsforslag i træk, vi behandler her, hvor regeringen har tilpasset sin politik efter det, som Dansk Folkeparti har foreslået.
Så jeg vil da ikke udelukke, at jeg fremsætter nogle flere beslutningsforslag.
Lars Barfoed (KF), 2008-05-06:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at forslaget fra Dansk Folkeparti er fornuftigt, men forhastet.
Der er meget fornuft og meget rigtigt i at se på, om ikke vi kan forbedre den ordning med klistermærker, som vi nu har fået indført.
Det er et fremskridt, men vi kan også sagtens følge forslagsstillernes kritiske bemærkninger om risikoen for misbrug, manglende kontrolmuligheder - trods alt.
Der kan sikkert udvikles en bedre ordning.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at skatteministeren har tilkendegivet, at han sådan set er i fuld gang med at undersøge, hvordan man kan forbedre ordningen.
Så ja, et fornuftigt forslag er det, men lidt forhastet.
For som vi jo også har hørt det fra ministeren, er der er en lang række spørgsmål, som må vurderes nøjere, inden vi kan etablere en ny ordning, og inden vi kan gennemføre et lovforslag.
Og at pålægge ministeren og regeringen, at vi allerede til oktober skal have en ny ordning klar, hvor klistermærket er afskaffet, og vi har nye nummerplader - papegøjenummerplader eller hvad det nu skal være - synes vi er lige lovlig forhastet.
Derfor vil Det Konservative Folkeparti afvise forslaget, men med de positive bemærkninger, jeg her har tilkendegivet.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-06:
Den nuværende klistermærkeordning er rigtignok ikke optimal.
Der er risiko for snyd, og det er en rigtig øjebæ, som lovlydige afgiftsbetalere skal sætte på deres bil i form af det her klistermærke.
Om det haster så meget, at man pinedød skal være klar til den 1. oktober med et nyt system, er til gengæld ikke helt sikkert, og vi hører i dag, at skatteministeren er opmærksom på problemstillingen og på et tidspunkt vil fremsætte et lovforslag til forbedring af ordningen til behandling i næste samling.
Det vigtigste må være at finde frem til et system, som er administrerbart og let kontrollerbart for SKAT, og som ikke indebærer unødigt bureaukratisk bøvl for bilejerne.
Kan der findes en løsning, der indebærer alle de her ting ved hjælp af nummerpladen, er SF tilhænger af en afskaffelse af klistermærkeordningen.
Så vi kan altså ikke støtte beslutningsforslaget, men ser frem til ministeriets lovforslag om en forbedring af ordningen senere på året.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-05-06:
Jeg vil gerne sige tak til skatteministeren for hans omhyggelige redegørelse, hvoraf det altså fremgik, hvad vi jo nok vidste i forvejen, nemlig at ministeren har sat et arbejde i gang med at se på, hvordan man kan modernisere og forbedre det system, vi har for gulpladebilerne.
Vi vil afvente det arbejde, der er sat i gang i ministeriet, og vurdere det, når det er færdigt, og derfor finder vi, at dette forslag er forhastet og overflødigt.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-06:
Socialdemokratiet er enig i, at klistermærkeordningen for gulpladebiler har vist sig at være, hvad man vel kan kalde for ufiks, og vi er også enige i, at det er hensigtsmæssigt at have et system, hvor det fremgår af nummerpladen, når en erhvervsmæssig bil må benyttes privat, fordi det så bliver mere besværligt at snyde, og det bliver lettere for SKAT at kontrollere.
Det er et selvstændigt hensyn i den socialdemokratiske skattepolitik at opnå fairness frem for fusk, og det er en grundlæggende forudsætning for alles skattevilje, at vi ikke blot selv betaler den skat, vi skal, men at vi kan føle os sikre på, at alle andre også betaler den skat, de skal.
Dansk Folkepartis forslag rejser en lang række spørgsmål, skatteministeren var inde på nogle af dem.
Hvordan og hvornår tænkes det nye system indført?
Kun fremadrettet eller også med tilbagevirkende kraft?
Skal alle bilejere, der i dag er omfattet af klistermærkeordningen, den 1. oktober 2008 indfinde sig på motorkontoret for at få nye nummerplader og så køre hjem og give den som perlegrusmekaniker og skrue de nye nummerplader på og de gamle af osv.?
Hvem skal betale for udskiftningen?
Og hvor finder vi den finansiering?
Der er en lang række spørgsmål, som lades ubesvaret.
Så Socialdemokratiet synes, at Dansk Folkeparti har rejst en relevant problemstilling.