Lene Espersen (KF), 2008-12-12:
Regeringen er enig i, at det er meget vigtigt at nedbringe energiforbrug og CO2-udledning i byggeriet, da bygninger tegner sig for ca. 40 pct. af Danmarks samlede energiforbrug.
Derfor annoncerede vi i regeringsgrundlaget, at nye bygninger i 2020 skal bruge 75 pct. mindre energi end i dag.
Energiaftalen fastlægger, at energiforbruget i nye bygninger skal nedbringes med mindst 25 pct. i 2010, mindst 25 pct. i 2015 og mindst 25 pct. i 2020 - i alt mindst 75 pct. senest i 2020.
De planlagte stramninger skal ses i lyset af, at vi allerede i dag har nogle af de skrappeste energikrav i verden til nye bygninger.
Et parcelhus på 150 m² må bruge ca. 100 kW/m² om året til opvarmning og ventilation.
Det er lavere end i f.eks. Sverige og Tyskland, der ofte fremhæves som foregangslande.
Her må et tilsvarende hus bruge henholdsvis 110-130 kW/m² og 122 kW/m².
Som led i energiaftalen skal der fremlægges en samlet strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger, som skal drøftes med forligspartierne inden den 1. marts 2009.
I strategien vil der blive lagt vægt på, at energibesparelserne gennemføres på en måde, der tager højde for andre væsentlige hensyn.
Indsatsen skal være omkostningseffektiv og må ikke gå ud over bygningernes indeklima og arkitektoniske kvalitet.
Vi skal ikke have fugtproblemer eller vende tilbage til 1970'ernes og 1980'ernes glughulsarkitektur.
Som led i udarbejdelsen af strategien har regeringen igangsat et større udredningsarbejde, som bl.a. skal belyse mulighederne og udfordringerne ved at stramme energikravene til både eksisterende og nye bygninger.
Samtidig har vi nedsat et partnerskab med virksomheder, videninstitutioner og organisationer, der skal give input til strategiarbejdet.
I regeringen ønsker vi at afvente udrednings- og strategiarbejdet, før vi lægger os fast på, hvor meget og hvor hurtigt der skal strammes.
Det fremgår af bemærkningerne til Enhedslistens beslutningsforslag, at den foreslåede skærpelse af bygningsreglementet i 2010 skal sikre danske virksomheders konkurrenceevne på det europæiske marked for lavenergibygninger.
I regeringen er vi meget optaget af at styrke dansk energis konkurrenceevne, ikke mindst inden for grøn teknologi og energirigtigt byggeri.
Vi er også enige i, at skrappe lovgivningskrav er vigtige for at få branchen til at udvikle nye og bedre teknologier og produkter, og som nævnt har vi allerede i dag nogle af de skrappeste krav i verden.
Men vi er mere ambitiøse.
Det er også baggrunden for, at regeringen og forligskredsen bag energiaftalen har besluttet, at energiforbruget i nye bygninger skal ned med mindst 75 pct. senest i 2020.
Men vi skal finde den rette balance, så vi ikke strammer så meget eller så hurtigt, at kun spydspidsvirksomhederne kan leve op til de skærpede krav.
Den brede del af erhvervet skal også have mulighed for at omstille sig.
er, at vi også skal have det udførende led med.
Hvis ikke det lille håndværkerfirma kan opføre lavenergibyggeri, får vi i praksis ikke nedbragt energiforbruget, og vi risikerer at få dårligere bygninger og problemer med f.eks. indeklima.
Samtidig skal vi være klar over, at det hvert år i gennemsnit kun er ca. 1 pct. af bygningsmassen, som bliver skiftet ud.
Hvis vi virkelig vil reducere energiforbrug og CO2-udledning, er der behov for en samlet indsats for hele byggeriet.
Det er netop det, regeringen lægger op til med strategien for reduktion af energiforbruget i bygninger, der vil indeholde initiativer rettet både mod nye og eksisterende bygninger.
Selv om regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, vil jeg gerne understrege, at vi er stærkt optaget af at få gjort byggeriet grønnere.
Vi ser frem til at præsentere en ambitiøs og realistisk strategi, som vil medføre væsentlige reduktioner af bygningers energiforbrug og CO2-udledning.