runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jamen jeg anerkender, at der er en grundlæggende forskel i tilgangen til, hvorledes hr. Frank Aaen og Enhedslisten ønsker at beskatte virksomheder, og hvordan vi i Venstre ønsker at beskatte virksomheder.
Virkeligheden er jo den såre simple, at hvis virksomheden skal generationsskiftes og der skal afregnes skat, således at de nye indehavere ikke kan indtage den samme skattemæssige stilling, så vil virksomheden blive drænet for kapital.
Og der må vi bare sige, at der ikke i dag er en overflod af kapital på markederne.
Der er sådan set brug for, at virksomhederne selv er velkonsoliderede, at de har mulighed for selv at foretage nødvendige investeringer, fordi det kan være vanskeligt at tilvejebringe kapital på lånemarkederne.
Så der er en grundlæggende forskel i, hvordan vi anskuer det her.
Den anden del af lovforslaget gør det jo sådan set bare endnu mere grotesk, for der vil man så sige, at de virksomheder, der måtte være i stand til at låne til at ekspandere, så ikke skal have den fulde rentefradragsret, eller den skal strammes fremadrettet.
Det betyder så igen, at virksomheder, der vil noget, der vil investere, skal straffes med hårdere beskatning, og det skriver man jo også i lovforslaget direkte, nemlig at det er et ønske fra regeringen og Enhedslisten, at erhvervslivet skal betale mere i skat.
Det er vi ikke enige i i Venstre, for vi ved, at det koster arbejdspladser.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Nu argumenteres der med, at det er, for at man ikke skal trække penge ud af virksomheden, men det har ikke noget på sig.
Det er jo ikke virksomheden, der bliver skattefri, det er ejerne, altså dem, der arver aktierne, der bliver skattefri.
Det har jo ikke umiddelbart noget med virksomhedens arbejdskapital at gøre, og derfor er det interessante spørgsmål, at hvis man så siger, at det er, fordi man gerne vil have stabilitet om ejerkredsen, lader man de nye ejere, altså arvingerne, beholde deres aktier uden at skulle betale skat af hensyn til virksomhedens drift, altså ledelse.
O.k., lad os så sige det, men er 1 pct. af virksomheden, som er det krav, der er i dag, for at man kan arve skattefrit, virkelig en begrundelse af hensyn til virksomheden, eller er det ikke bare en måde at undgå, at arvingerne skal betale skat, på?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det er noget, vi har været meget stolte over i Venstre, nemlig at vi har forbedret de vilkår, for i stedet for at trække kapitalen ud af virksomheden fastholder man en arbejdskapital, med henblik på at virksomheden kan fortsætte sine aktiviteter, sin drift, sin udvikling til gavn for vækst og beskæftigelse.
I forhold til hvor stor andelen skal være, er der nogle forskellige bestemmelser.
Jeg tror, at der i forhold til medarbejdere er et krav om, at den minimum skal udgøre 1 pct. af aktierne.
Det er nogle af de ændringer, der blev lavet tilbage i 2007, og det, der var formålet, var, at man også skal kunne inddrage nærtstående medarbejdere i virksomheden, og at de dermed også får en interesse i, at virksomheden drives effektivt videre.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Den her regel går jo ud på, at man kan videregive aktierne i sin virksomhed til nærtstående, uden at der skal betales skat af den værdistigning, der ligger i aktierne, og det skulle være med det formål, at man kan videregive virksomheden, så den bliver drevet videre.
Hvor meget synes ordføreren at man skal videregive af virksomheden, for at man kan sige, at det har til formål at drive virksomheden videre?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jamen det er netop, som ordføreren siger, at de selskaber, som rent faktisk har placeret 75 pct. – 75 pct. er immer væk en ret høj procentsats – i dag sådan set bare kan sidde lunt og trygt, og så kan de bare sende det hele videre uden i øvrigt at forholde sig til det her.
Det er da et problem, at man rent faktisk ikke sikrer, at den kapital, der ligger i de her pengetanke, kommer ud at arbejde.
Og det, der netop sikres med det her forslag, er, at kapitalen rent faktisk i stedet for at ligge som sådan en passiv kapitalanbringelse kommer ud at arbejde.
Jeg håber da sådan set, Venstre anerkender, at der er behov for, at kapitalen også kommer ud at arbejde.
Jeg synes, det er et lidt underligt argument, at dem, der nu har satset på det her og i øvrigt bare sidder og hviler oven på pengetanken sådan Joakim von And-agtigt, bare skal have lov til at overdrage det hele uden i øvrigt at få pengene ud at arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jo, men jeg er bare af den helt anderledes opfattelse end hr. Jonas Dahl, at jeg sådan set tror, at ejerne er bedst i stand til at vurdere, hvordan deres kapital arbejder mest hensigtsmæssigt.
Grunden til, at vi i sin tid gik fra 25 til 50 til 75 pct., var jo netop, at virksomheder, hvor der var reel erhvervsaktivitet, kunne blive omfattet, og det var vi ikke interesserede i, for vi synes, det er ganske fint, at en virksomhed over tid kan spare op med henblik på at foretage investeringer.
Det, der er problemet ved at lave en 25-procents-grænse, er, at der bare opstår en meget stor risiko for, at hvis virksomheden sparer op med henblik på at foretage store investeringer og foretage opkøb, ryger den lige pludselig ind i en pengetanksregel, til trods for at den er en reel erhvervsvirksomhed.
Det er det, der har været begrundelsen for at sikre, at flere virksomheder ikke blev omfattet af pengetanksreglen, fordi de var reelle erhvervsvirksomheder.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jo, det ville da være rigtig, rigtig glædeligt, hvis vi kunne bevare de 60.000 familieejede virksomheder, og jeg ser da heller ikke, at det her forslag forhindrer, at de kan fortsætte deres aktiviteter.
Vi sørger bare for med det her lovforslag at sikre, at når man får en skattefritagelse ved ejerskifte, foregår det på en måde, så de virksomheder er nogle, der vil bidrage aktivt med at skabe en masse aktivitet i det danske samfund.
Det ville være dejligt, hvis alle 60.000 familieejede virksomheder ville gøre det, for så er det med til at sikre, at der kommer en masse aktivitet i Danmark, og så undgår de også den her skattebetaling, hvis de ligger uden for pengetanksreglen.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Der er ca. 60.000 familieejede virksomheder i Danmark.
Det er virksomheder, som har skabt vækst i Danmark, også under krisen.
Mit første spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er, om det ikke er værd at bevare de familieejede virksomheder i Danmark og give dem mulighed for et ordentligt generationsskifte.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu tror jeg, hverken jeg eller andre her fra Folketingets talerstol skal begynde at agere investeringsrådgivere.
Hvorfor provenuet ligger på de 40 mio. kr., altså ligger på det niveau, kommer Venstres ordfører jo selv med et bud på, nemlig at de her virksomheder går ud og selv investerer pengene i nogle erhvervsaktiviteter, der gør, at de kan undlade at betale den her skat, fordi de netop kommer uden om pengetanksreglen på den måde, og det synes jeg jo bare ville være glædeligt, for så er vi med til at få skabt mere aktivitet i det danske samfund.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Mange tak.
Også tak for en god og konstruktiv debat.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der bredt i Folketinget er opbakning til lovforslaget.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi fremover kan give små og mellemstore virksomheder en hjælpende hånd i arbejdet med at fremme forskning og udvikling.
Med hensyn til nogle af de bekymringer, der er kommet til udtryk, er det klart, at SKAT vil prioritere kontrol af misbrug af ordningen.
Der er også afsat ti årsværk hertil.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Med det her lovforslag er det jo fortsat muligt at overdrage sådan en virksomhed til den næste generation, hvis det vel at mærke er en virksomhed, hvor der er virkelig aktivitet.
Men det, der er fokus på her, er jo netop de virksomheder, som kan karakteriseres som en pengetank, og hvis der skal ske en overdragelse der, vil det også stadig væk være en velkonsolideret virksomhed, når den bliver overdraget og der skal betales skat ved overdragelsen, simpelt hen fordi der er likvide midler nok i virksomheden til at kunne realisere dem til også at kunne betale den skat, der skal betales.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er blind for realiteternes verden, herunder at det er virksomheden, der i realiteten bliver lænset for de penge, virksomheden har sparet op med henblik på senere investeringer.
En tidligere taler var inde på emnet, og der lød det, som om det var ejeren, der skulle svare skatten, men ejeren går ikke rundt med en pengetank i baglommen.
Han skal jo hente pengene ud af virksomheden, og det vil sige, at virksomheden, der senere skal investere, er henvist til at gå i bankerne, og det er jo altså ikke noget rart sted at være her i 2011, kan jeg godt sige.
Hvordan tror ordføreren at man kreditvurderer sådan en virksomhed, der har trukket gevaldige beløb ud til skatter?
Hvordan vil den virksomhed få det, når den kommer hen i banken og skal låne penge til nye aktive investeringer?
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Men jeg vil godt spørge ordføreren om det provenu, som man påregner at få hjem.
Det er angivet til 40 mio. kr., og umiddelbart tvivler jeg på det beløb, men det kan jo foreløbig kun være en smagssag.
Jeg vil tro, det er et langt, langt højere provenu, der kommer ud af det.
Jeg kan forstå, at en af årsagerne til, at man sætter beløbet så lavt i bemærkningerne, er, at man forventer, at virksomhederne aktivt investerer pengene i stedet for og dermed kan få succession, og dermed bliver skatteprovenuet ikke så stort.
Det ræsonnement kan jeg også godt forstå, men kan ordføreren ikke fortælle mig, hvad det er, man her anno 2011 aktivt skal investere i?
Hvilke aktiver er det, virksomheder skal investere i?
Mig bekendt leder de med lys og lygte for at finde investeringer, og ellers var investeringsniveauet heller ikke så lavt i Danmark.
Hvad er det, virksomhederne i dag skal gå ud og investere i for at slippe for at betale skatten?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Liberal Alliance er partiet for iværksætterne i Danmark.
Vi ønsker at skabe de bedst mulige vilkår for, at det kan betale sig at tage den risiko, det er at starte egen virksomhed.
Vi ønsker, at der skal være rig mulighed for at søge kapital til investeringer alle vegne.
Derfor foreslår vi iværksætterskatten afskaffet.
Derfor foreslår vi selskabsskatten halveret.
Derfor foreslår vi bedre rammevilkår for dansk erhvervsliv i det hele taget, så det kan betale sig at investere i ny erhvervsvirksomhed i Danmark i stedet for i udlandet.
Men vi går ikke ind for statsstøtte til virksomheder.
Vi går ikke ind for erhvervsstøtte.
Vi vil tværtimod mindske erhvervsstøtten i Danmark.
Vi foreslår, at 10 mia. kr. ud af de 25 mia. kr., der gives i erhvervsstøtte i Danmark, fjernes og bruges på skattelettelser.
Det er en besynderlighed at kalde det en skattekredit.
Så håber regeringen på, at det senere hen giver et eller andet afkast, f.eks. i form af en virksomhed, der kommer op at stå, men det kan lige så godt være, at pengene går til nogle af de mange virksomheder, som forsøger en opstart, men som mislykkes med det.
Derfor er pengene tabt for evigt, og skatteyderne har finansieret en fallit.
Når der er afsat 100 mio. kr. årligt i varig udgift til det her, er det vel, fordi man regner med at tabe penge på det.
Ud over det frygter vi, at ordningen indbyder til spekulation, at man meget kreativt får udgifter i sit regnskab til at se ud, som om de er til forskning og udvikling, mens det i virkeligheden måske er til noget lidt andet.
Derfor støtter vi ikke det her lovforslag.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Det glæder mig også, at De Radikale kan støtte den tidligere regerings forslag.
Jeg skal bare høre, hvad De Radikale vil benytte som finansieringskilde til de 100 mio. kr., som det her forslag koster.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
For Radikale Venstre er det vigtigt at understøtte væksten og udviklingen i det danske erhvervsliv.
Det er vigtigt, at dansk erhvervsliv har gode vilkår at operere under, og derfor er Radikale Venstre tilfreds med, at partierne bag finanslovaftalen med dette lovforslag giver virksomhederne en håndsrækning – en tiltrængt håndsrækning.
Det vil især gavne nogle af vores mindste virksomheder, og det er godt, at der nu også kommer fokus på dem.
Virksomheder, der investerer i forskning og udvikling, har ofte underskud, og det betyder, at de ofte ikke kan udnytte deres fradrag for investeringer i forskning og udvikling, og det forstærker deres problemer med at skaffe kapital, og der vil være en vis risiko for, at fradrag først senere eller aldrig kan udnyttes.
Det mener vi i Radikale Venstre er et problem.
Med dette forslag skal selskaber og selvstændigt erhvervsdrivende have mulighed for at få udbetalt skattekreditter, dvs. værdien af underskud, der hidrører fra forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Efter forslaget kan selskaber og virksomheder, som er omfattet af virksomhedsskatteordningen, få udbetalt negativ skat, dvs. skattekreditter på 25 pct. af op til 5 mio. kr. årligt af underskud, der stammer fra udgifter til forskning og udvikling.
Det vil sige, at der højst kan udbetales et beløb på 1,25 mio. kr. årligt til en virksomhed.
En eventuel resterende del af underskud fremføres til modregning i eventuelle fremtidige overskud.
Det var den mere tekniske forklaring.
mener vi at det trækker i retning af at sikre og understøtte bedre vilkår for de danske virksomheder, og det er vi som bekendt i Radikale Venstre meget glade for, og derfor støtter vi lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Det her forslag er jo også en del af den samlede finanslov.
Det har den fordel, at vi for en kort stund i dag så noget, der kunne minde om et smil på en Venstreordførers læber, og det er jo, fordi Venstre foretager den samme øvelse, som de plejer, nemlig kun at se på den ene side af ligningen.
De ser ikke på, hvad de skatter og afgifter, der måtte blive opkrævet ved de lovforslag, vi behandler i dag, skal bruges til, bl.a. i forhold til at sætte nye aktiviteter i gang i Danmark, skabe nye job.
Med det her forslag er vi enige – og det er jeg glad for – om det, som jeg i øvrigt synes min kollega fra Venstre gjorde udmærket rede for, nemlig muligheden for, at små virksomheder kan få en likviditetsfordel, når de har omkostninger til forskning og udvikling.
Det er sund fornuft, og det er gavnligt for de virksomheder, vi snakker om, og det er jo noget, vi har snakket om tidligere, også i forbindelse med forhandlingerne om specielt de små virksomheder, så derfor er der bare tilbage for mig at sige, at Socialdemokraterne selvfølgelig støtter det her forslag.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Det tror jeg hr. Frank Aaen er meget velkommen til.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Jamen det er jo ikke 100 mio. kr. – ja, det er det så på meget lang sigt.
Så det, der altså er Venstres opfattelse her, er, at man har finansieret det her forslag fuldt ud.
Det vil jeg selvfølgelig vende tilbage til i forhold til skatteministeren.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jamen hvis hr. Frank Aaen kigger i det forslag, som den tidligere regering præsenterede, vil han kunne se, at finansieringen bestod af to elementer, dels fra L 12, som vi behandlede her i Folketingssalen i sidste uge, dels som overskud fra det provenu, der var sat af til at minimere iværksætterbeskatningen, men der tillod EU-retten desværre ikke, at vi kunne lempe den, så meget som vi havde sat af til, så overskuddet fra det er blevet brugt til at lempe en anden skat, netop den, vi taler om i dag, plus L 12, hvor vi momsbelægger import af magasiner til Danmark.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Det er bare et spørgsmål til Venstres skattepolitik.
Jeg kan forstå, at man stemmer imod alle de forslag, der i dag skal give indtægter til statskassen, men her vil man altså stemme for et forslag, der koster 300-400 mio. kr., altså en ufinansieret skattelettelse set med Venstres øjne.
Er det ikke Venstres skattepolitik i en nøddeskal, at man med glæde vælter penge ud til dem, man godt kan lide, hvorimod man, når det drejer sig om at skaffe penge til velfærd og balance i statsfinanserne, stemmer nej?
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Der skal være mulighed for dispensation, så man i særlige tilfælde kan have en meget kort høringsfrist.
Men helt ærligt, vil jeg sige til skatteministeren, det er ikke fair, at høringsparterne har fået så kort tid til at behandle et vigtigt lovforslag.
Det gælder både det lovforslag, vi behandler nu, og de øvrige skattelovforslag.
Og jeg vil råde skatteministeren til at lytte til sin kollega sundhedsministeren, der siger, at en høringsfrist på tre arbejdsdage er urealistisk og udemokratisk.
Når vi så kigger på lovforslaget, kan vi jo konstatere, at i dagens dagsordenen er der ét lyspunkt ud af et inferno af skatteforhøjelser.
Det skyldes måske, at det er den tidligere regerings lovforslag, der går ud på at lave en skattekredit for virksomheder med forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Det er positivt, at regeringen med det her forslag vil skabe vækst og udvikling i Danmark ved at give erhvervslivet en sådan vitaminindsprøjtning.
Øgede afgifter og øgede skatter er og bliver en væksthæmmer, og her har vi at gøre med det modsatte.
Vi er positive over for at forbedre vækst- og konkurrencevilkårene for virksomheder i Danmark.
Økonomisk vækst og udvikling i Danmark forudsætter et erhvervsliv med optimale vilkår for at drive virksomhed.
Uden et konkurrencedygtigt erhvervsliv til at skabe vækst, indtægter og arbejdspladser vil der ikke være råd til at drive velfærdsbutikken Danmark.
Et konkurrencedygtigt erhvervsliv er forudsætningen for at finansiere og drive det danske velfærdssamfund.
Vi skal derfor værne om erhvervslivets rammevilkår for at skabe vækst og udvikling.
Venstre kan støtte dette lovforslag, der giver virksomhederne mulighed for at fradrage forsknings- og udviklingsaktiviteter for op til 5 mio. kr., svarende til 25 pct.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu sagde den konservative ordfører jo, at Socialdemokraterne gerne vil disponere over de her virksomheders penge.
Det er sådan, at formålet med denne lovændring netop er at sørge for, at hvis man vil undgå at betale skat, skal man sørge for ikke at komme inden for pengetanksreglen.
Det vil sige, at man skal kunne klare sig i forhold til 25-procents-reglen, som vi indfører med det her lovforslag.
På den måde er det op til virksomhederne selv at leve op til det, og så er der ikke nogen skattebetaling ved overdragelse af virksomheden.
Nu bringer hr. Brian Mikkelsen jo en konkret virksomhed på banen.
Jeg vil ikke komme nærmere ind på den konkrete virksomhed.
Det er rigtigt, at der har været en kontakt til Skatteudvalget, men jeg vil sige, at det da er fint, at man har 1.150 ansatte, og det håber så sandelig også man har i fremtiden, og jeg håber også, man har flere, for det er jo det, vi vil prøve at tilskynde til med den her regel, nemlig at når man har så mange midler, der ligger passivt hen, skal de ud at være aktive og være med til at skabe flere arbejdspladser.
Så jeg håber da, at FOSS også i fremtiden vil have 1.150 og gerne mange flere medarbejdere.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Som jeg tidligere har fremført, ser vi jo ikke de her lovforslag, når det handler om finansiering, som enkeltdele, men under én hat, og på den måde er det klart, at vi med forhøjelsen af skatter og afgifter kan være med til faktisk at sikre nogle fornuftige tiltag ligesom det her tiltag.
Og vi sikrer en reel skattelettelse, når det handler om at afskaffe multimedieskatten, som jo blev indført af den tidligere regering.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Så skal jeg bare lige forstå det helt korrekt.
Jeg redegjorde for den tidligere VK-regerings finansieringskilde til det her med to elementer, og nu siger den radikale ordfører, at man finansierer det ved hjælp af de skatte- og afgiftsstigninger på 5 mia. kr., som man laver som følge af den finanslovaftale, der er lavet.
Jeg skal lige være helt præcis: Er det den tidligere finansiering, som VK-regeringen fremlagde, eller er det finansieringen fra den store kasse med afgiftsstigninger på 5 mia. kr., som finanslovaftalen lægger op til?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Vi skal nok tage den debat, når den kommer.
Jeg synes personligt selv, at multimedieskatten er en tåbelighed.
Den måde, man så har konstrueret det på fra regeringens side, virker ikke særlig gennemtænkt.
Det vil for de fleste familier være sådan nogenlunde status quo
, fordi man kommer til at blive beskattet af fri telefon.
Det, der er den helt store udfordring med det forslag, er finansieringen af det.
Men ideen om at afskaffe multimedieskatten er god, og den støtter vi som princip.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu skal vi lige om lidt behandle L 31.
Men det er beklageligt, når Det Konservative Folkeparti først var ude at sige, at det var en rigtig fornuftig idé at afskaffe multimedieskatten – det var hr. Mike Legarth, der var ude at sige det – at den konservative skatteordfører så står her og ikke vil være med til at afskaffe alt det administrative bøvl og alle de forhindringer, der bliver lagt for, at almindelige lønmodtagere kan få en god balance mellem arbejds- og familieliv.
Men o.k., det kan selvfølgelig også være et konservativt standpunkt, og det tager jeg til efterretning.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Ikke i forhold til den finansiering, som betyder, at vi kommer til at miste arbejdspladser og konkurrenceevne i det danske samfund, ved at man laver en hårdere beskatning af de danske virksomheder.
Derfor er det en ærgerlig dag for dansk erhvervsliv og også for det danske samfund, at de forslag kommer her i dag, og der kommer en regning, der skal betales, ærgerlig nok, for jeg troede, at regeringen var lidt mere erhvervsvenlig, men det er den så ikke.
Men det må vi så stille regeringen til ansvar for.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Men jeg hørte også, at ordføreren sagde, at det var det eneste, der kunne bringe et smil frem i dag.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren ikke synes, at det er et positivt tiltag, at vi senere i dag i et lovforslag f.eks. afskaffer multimedieskatten.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Bare lige for at vende tilbage til det intermezzo, vi havde før om finansieringen af forslaget, vil jeg sige, at jeg ikke er sikker på, jeg helt fangede, hvad det var, Venstres ordfører lagde frem.
Det er korrekt, at L 12 giver ca. 55 mio. kr. i nettoprovenu, og det giver selvfølgelig cirka halvdelen af, hvad det her forslag koster.
Så fangede jeg ikke lige helt det andet element, men det kan jeg vel eventuelt i anden omgang få at vide hvordan er.
Nu kan jeg ikke lige se Venstres ordfører i salen, så jeg spørger lidt generelt.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg går ud fra, at hvis Venstre stemmer for det her forslag, stemmer de også for de indtægter, der skal sikre finansieringen af forslaget.
Sådan forstod jeg svaret.
Så det er bare det her til en indledning, og så må vi i udvalgsarbejdet vende tilbage for at høre, om Venstre vil stemme for det, det koster, eller bare vil tage en fribillet eller en halv fribillet.
Så vil jeg bare sige, at Enhedslisten ikke har noget imod at støtte små og mellemstore virksomheder i at kunne udvikle sig, men vi har bare det princip, at vi, når vi går ind for den slags forslag, også vil have hånd i hanke med, hvad pengene bliver brugt til, og være sikre på, at de bliver brugt til det, de er blevet bevilget til, og ikke bare er et tagselvbord.
Så vi vender tilbage med, hvad vi endelig vil stemme til forslaget.