runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Tak for det.
I perioden 2001-2010 var væksten i det offentlige forbrug ca. 1½ pct. om året, og budgetterne var meget svære at styre i 2009 og 2010.
Så det glæder mig jo, hvis Venstre har været på kursus i budgetstyring og nu kan levere nulvækst.
Jeg vil godt svare lidt på, hvad pengene skulle gå til.
For alene, hvis vi skal tage hensyn til de mange ældre, som kommer i det her land i de kommende år, kræver det en vækst på cirka halvdelen af de 60 øre, omkring 30 øre.
Det vil sige, at for at få nulvækst, skal man både skære markant ned på de ældre og derudover finde penge andre steder på budgettet.
Og der er udviklingsbistanden, som hr. Lars Løkke Rasmussen så gerne vil skære på, langtfra nok.
Så det er jo udfordringen.
Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Lars Løkke Rasmussen, at alene for at følge med de stigende behov, som den ældre befolkning vil have for pasning og pleje og sundhed, for at vi tager os ordentligt af dem, de har slidt og slæbt, kræver vi 30 øre om året ekstra oven i de 100 kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jo, eller man finder nogle øre på de hundredkronesedler, man allerede bruger.
Det er jo derfor, at regeringen meget klogt har lavet en 2020-plan, som jeg sådan set på lange strækninger er enig i.
Den opererer med, at man frigør 12 mia. kr. i den offentlige sektor ved effektiviseringer.
Det svarer egentlig meget godt til det, som hr. Christian Friis Bach nu taler om, altså det demografiske pres.
Når statsministeren stod heroppe tidligere i dag og sagde, at regeringen vil finde 12 mia. kr. ved effektiviseringer, og at dem vil man lade blive i den offentlige sektor, så kan jeg bare sige, at det er jeg da hundrede procent enig i.
For det er vi da nødt til.
Vi er da nødt til at ælte dejen om, hvis vi skal sørge for, at brødet ligesom passer med fremtidens behov.
Det er helt oplagt, at der er nogle steder, hvor der vil være et udgiftsbehov.
Det vil der være, når der bliver flere ældre.
Det vil der være på sundhedsområdet.
Opgaven bliver så at løbe det ind ved at ælte dejen om, effektivisere, og nogle steder jo også spare.
Det er derfor, vi helt åbent har sagt, at vi synes, at vi skal reducere ulandsbistanden.
Vi synes, vi skal finde nogle penge i beskæftigelsespolitikken.
Vi synes, vi skal genskabe en ordentlig udlændingepolitik, så man kan trække den milliard, som den her regering foreløbig bruger ekstra på udlændingepolitikken, end vi gjorde, ind og bruge den på anden vis.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Men jeg har jo svaret på det spørgsmål temmelig mange gange.
Jeg er blevet spurgt, om vi har et dagpengesystem, der fungerer.
Så siger jeg, at det på mange stræk fungerer med de forbedringer, vi i fællesskab har foretaget.
På mange stræk fungerer det.
Og vi ser jo også nu, at der er flere, der er kommet i beskæftigelse.
Men det betyder ikke, at de udfordringer, der kan være, f.eks. med et for stort udfald, skal vi bare være ligeglad med.
Det er derfor, at regeringen har planer om at nedsætte en kommission, som kan kigge på de her udfordringer, og de skal, inden vi får et udfald, hvor vores løsninger ikke er dækkende, kigge på, om vi kan gøre noget andet end det, vi gør i dag.
Jeg er ked af, hvis budskabet ikke trænger igennem til fru Johanne Schmidt-Nielsen, men jeg har sagt rigtig mange gange, at jeg ikke synes, der er de kæmpestore udfordringer med vores dagpengesystem, at det sådan set fungerer, men at der kan være hjørner af det, som skal ændres, og der får vi en dagpengekommission, som kan kigge på det.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Men der er jo rigtig lang vej igen til de 22 mia. kr.
Det er det med udviklingsbistanden.
For hr. Lars Løkke Rasmussen siger jo, at man vil skære markant på verdens fattigste mennesker for at finansiere den her nulvækstsplan, som Venstre har.
Nu er det jo en minimumsanbefaling.
Det er mindst 0,7 pct.
Men er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om, at på det COP15-møde, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen jo slog med hammeren, lovede man klimapenge, som skulle komme ekstra til verdens fattige lande, oven i de 0,7 pct.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg taler åbent om at prioritere.
Hvordan har regeringen valgt at bruge, jeg tror, at det er 800 mio. kr.?
Jeg undskylder for min hukommelse.
Jeg står her uden papirer, drevet på talerstolen alene ved en impulsiv gerning.
Men hvis ikke jeg husker helt galt, tror jeg, at regeringen nu bruger 800 mio. kr. mere på udviklingsbistand, end da den overtog vores budget.
Det er jo fint nok.
Det må regeringen da gerne, hvis man hellere vil bruge 800 mio. kr. på udviklingsbistand end på f.eks. at gøre noget mere for danske ældre eller noget mere på psykiatriområdet, hvor det kniber lidt.
Vi har f.eks. stillet et forslag om, at alle frie satspuljemidler bruges i psykiatrien.
Det vil regeringen desværre ikke være med til, så vi kan ikke få helt den oprustning på 1,2 mia. kr. på psykiatrien, vi gerne ville have.
Det er jo udtryk for en prioritering.
: At møde en FN-målsætning på 0,7 pct., tror jeg vil sikre, at Danmark ligger i topfem.
Hr. Christian Friis Bach har en større paratviden, end jeg har på det her felt, det medgiver jeg gerne, så jeg ville være glad for et nik.
Ville det ikke være sådan, at hvis vi havde en udviklingsbistand på 0,7 pct., ville vi være i et eksklusivt selskab af kun fem lande i hele verden?
Der nikkes.
Der vil være fem lande i hele verden, der møder den standard.
Det synes vi godt vi kan være bekendt i en situation, hvor vi også har andre udfordringer at håndtere i Danmark på sundhedsområdet, på ældreområdet m.v.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg har tilladt mig at låne hundredkronesedlen fra fru Maja Panduro, for jeg synes ikke, at hr. Lars Løkke Rasmussen svarede på spørgsmålet.
Det er jo tankevækkende, at Venstre, når man vil lave nulvækst i den offentlige sektor og i virkeligheden frem til 2020 spare 22 mia. kr. i forhold til regeringens oplæg, så stadig væk ikke vil svare på spørgsmålet: Hvor mange af de penge skal bruges til lettelser i bundskatten, og hvor mange af dem skal bruges i topskatten?
Er det halvdelen af dem – jeg kan godt rive sedlen over – eller hvor meget er det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Lad være med at rive den over, så kommer ordføreren i karambolage med Nationalbanken.
Man må ikke på den måde gøre vold på danske mønter.
Jamen det er en betragtelig del, men det er en meget, meget sjov diskussion, for det, der står tilbage, er jo, at fru Pia Olsen Dyhr bare gerne vil bruge den.
Men vi ved ikke til hvad.
Regeringen har jo ikke fremlagt en detaljeret plan for, hvordan det råderum, der er i dansk økonomi, skal fordeles mellem ældreområdet, sundhedsområdet, forskning, infrastruktur, overhovedet.
Det er jo, fordi regeringen ønsker, at der skal være konstruktiv uklarhed, hvor alle vælgere, når vi rammer valget, kan sidde tilbage med følelsen af, at den der hundredkroneseddel er til mig.
Vi har en anden prioritering.
Vi siger: Vi vil hellere bringe de penge i spil til at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed og gå på arbejde.
Er det kun den hundredkroneseddel?
Nej, det er da forhåbentlig mere.
Når vi f.eks. foreslår et moderne kontanthjælpsloft, så er det jo for at lægge et loft ind, som frigør nogle penge, der sammen med noget af den der hundredkroneseddel kan sættes ind og gives i skattelettelser.
Det er et udtryk for en politisk prioritering.
Altså mig bekendt – og det er jo også et svar til hr. Christian Friis Bach fra før – er det jo sådan, at vi nu har fået en budgetlov, hvor vi laver økonomi for en fireårig periode.
Det er i øvrigt også en valgperiode, og jeg kan sådan set godt give håndslag på, at hvis vi måtte vinde næste valg, så vil det i første række kun være for en fireårig periode, så skal vi så møde vælgerne igen.
Derfor giver det ligesom mening at snakke om, hvad det er for en økonomisk politik, der skal være i næste valgperiode.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Det er korrekt, at SF er interesseret i at bruge pengene på bedre velfærd.
Vi vil gerne ansætte folk i den offentlige sektor, folk, som Venstre jo tydeligvis vil fyre for at lægge de her penge i enten erhvervslivets lommer eller hos dem, der har et job, hvor det virkelig betyder noget, at man letter skatten i bunden.
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde i sit indlæg, at det er en betragtelig del af det her, der skal bruges til skattelettelser i bunden.
Hvad er en betragtelig del?
Er det 60 pct. – dvs. 60 kr., bare for gøre det lidt forståeligt – eller 80 kr.?
Hvor meget af det skal bruges til topskattelettelser?
Det synes jeg stadig væk Venstre mangler at komme med et svar på.
Og nu vil jeg give pengene tilbage til Maja, for vi er økonomisk ansvarlige i SF.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er jo også godt, at den kommer tilbage, før der løber renter på.
Det kunne hurtigt blive 60 øre eller noget i den retning.
Men det er jo rart at høre, at fru Pia Olsen Dyhr repræsenterer et parti, der gerne vil ansætte flere, og som har været med i en regering, der har afskediget, var det 6.000 folkeskolelærere, foreløbig.
Det står immer væk noget i kontrast til det der valgløfte om, at der skulle være to i hvert lokale, medmindre der er blevet markant færre lokaler, det ved jeg ikke.
Prøv lige at høre, vil jeg sige til ordføreren: Jeg har givet udtryk for en prioritering, og den er sådan set meget klar.
Jeg kan egentlig ikke forstå, at Socialistisk Folkeparti ikke deler den.
Det er en prioritering om at føre en skattepolitik, hvor det næste målrettede skridt, vi tager i forhold til at bringe indkomstskatterne ned, er noget, der virker for folk med små indkomster, som er i den situation, at gevinsten ved at stå op om morgenen, smøre madpakker, tage på arbejde, arbejde en hel dag lang, er forsvindende lille i forhold til at lade være.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke bare applauderer det i stedet for sådan at sætte spørgsmålstegn ved det.
Jeg kan bare gentage igen, at det er et udtryk for vores politiske prioritering.
Vi er ikke, som den her regering, færdige.
Vi har hørt en statsminister her ligesom skabe et indtryk af, at nu er Danmark på sporet, det hele er færdigt.
Det synes vi ikke at vi er.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Jamen det er, fordi jeg har bemærket, hvordan Venstre i løbet af dagen har brugt et regnestykke om kommunernes økonomi, som ganske enkelt ikke stemmer – et regnestykke, som hr. Lars Løkke Rasmussen gentog for et øjeblik siden.
Så jeg vil egentlig bare gerne have hr. Lars Løkke Rasmussen til at sige, at det, han sagde for et øjeblik siden, om, at havde der bare været en fuld pris- og lønregulering, havde der bare været nulvækst, så ville der til næste år være flere penge i kommunerne, end der er med den aftale, regeringen har lavet med kommunerne, var en fejl.
Eftersom Venstre ikke har taget højde for de korrektioner, der er lavet i forbindelse med pris- og lønreguleringen, og nogle negative opgavekorrektioner, hvad der svarer til ½ mia. kr., er der netto de 300 mio. kr. mere, som statsministeren har omtalt flere gange i dag, og ikke et minus i forhold til det, der ville være med Venstres politik.
Det vil være så enkelt at sige, at man har måttet lade tage sig i skole fra bageste række og erkende, at man har taget fejl, og at det regnestykke, Venstre har lavet i dag, ikke passer, f.eks. det, hr. Lars Løkke Rasmussen selv kom med for et øjeblik siden.
Kan vi få den erkendelse fra hr. Lars Løkke Rasmussen her?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jamen det er skam ikke noget regnestykke, vi har lavet.
Det er et regnestykke, man kan læse ud af kommuneaftalerne, hvor man kan se, hvad den samlede kommunale serviceramme er i 2014 i 2014-penge, og hvad den samlede kommunale serviceramme er i 2015-penge.
Hvis man så opererer med den PL-regulering, som regeringen selv opererer med – og det her bliver så efter min hukommelse, for jeg har ikke papirerne med mig her på talerstolen, men jeg tror, det er 2 pct. – vil man se, at den samlede serviceramme alt andet lige burde have være 523 mio. kr. højere i 2015 end det, den er aftalt til. Sådan er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Mener Socialdemokratiet, at det dagpengesystem, som vi har nu, er fint, altså, at der har været nogle indfasningsproblemer, men at det ud over det er fint?
Eller mener Socialdemokratiet, at det dagpengesystem, vi har i dag, ikke fungerer?
Enhedslistens holdning er klar.
Jeg synes, det er åbenlyst, at når 34.000 falder ud af systemet, og når et bud fra A-kassernes Samvirke – de har haft ret før – er, at 14.000 fremover falder ud af systemet, fungerer systemet ikke.
Jeg synes, at jeg har spurgt så mange gange, men vil statsministeren ikke prøve at svare på, om Socialdemokratiet mener, at det dagpengesystem, vi har i dag, er godt, eller om det ikke er godt nok?
Og hvis det ikke er godt nok, hvad synes Socialdemokratiet så der skal ske?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg er da bekymret over at høre, at der ikke sådan ser ud til at være en udstrakt hånd i forhold til spørgsmålet om cpr-numre, og at det her med børnechecken og den forskelsbehandling, der har fundet sted der, heller ikke er blevet løst.
Så bemærkede jeg mig, at ordføreren ligesom har skærpet tonen lidt i forhold til Danmarks deltagelse i den her EU-boykot på fiskeriområdet.
Er det sådan, at der er stor utilfredshed i Færøerne med, at Danmark har stillet sig på EU's side i den her sag?
Edmund Joensen (SP), 2014-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Det kan godt være, at jeg er lidt skarp i tonen, men årsagen er, at et enigt Folketing har besluttet, at vi skal bekæmpe grænsehindringer, og da jeg ved, at al begyndelse er svær, måtte jeg starte med at huske regeringen og ministrene på, at Folketinget altså har besluttet, at vi skal bekæmpe grænsehindringer.
Så tak til hr. Finn Sørensen.
Til det andet spørgsmål om EU-boykotten: Heldigvis er der forhandlinger i gang for øjeblikket, og jeg kan se af portalerne og aviserne, at landsstyret og EU er på talefod, og at der er udsigt til en løsning i disse dage.
Derfor er der ingen grund til at trampe mere rundt i det, end nødvendigt er, hvis der kommer en løsning på sagen.
Det var altså meningen med mit indlæg.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak for svarene, og det skal jo ikke være herfra, at der lyder en kritik af ordføreren for ligesom at skærpe tonen.
Kan ordføreren ligesom uddybe det lidt?
Er det en ting, man har tænkt sig at forfølge, for det er jo dog en ret alvorlig anklage, kan man sige, altså at vi inden for fællesskabet kan komme i en situation, hvor vi mener at nogle bryder grundloven?
Så jeg vil da gerne høre, om det er noget, ordføreren ligesom vil forfølge videre, eller om det er sådan, at hvis der kommer en aftale, hvad vi alle håber, snakker vi ikke mere om det, førend næste gang.
Edmund Joensen (SP), 2014-06-10:
Altså, udgangspunktet er selvfølgelig, at vi alle sammen er rigsborgere, og man boykotter ikke hinanden i rigsfællesskabet.
Derfor er min fortolkning, at det er på kanten af at være grundlovsstridigt.
Justitsministeriet finder altså en udvej, det er så en anden sag, men det allervigtigste er, at man undgår den slags konflikter i fremtiden, og så gør det vel ikke noget, at vi husker regeringen på, at der skal man passe ekstra godt på.
Tak for spørgsmålet.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Tak for det, og tak for indlægget, som jeg sådan set værdsatte, men var lidt ked af hr. Edmund Joensens sådan måske anklager omkring grænsehindringerne.
Er det ikke rigtigt forstået, at vi nu samarbejder og i god ro og orden her i Folketinget har været enige om at prøve at gøre noget og konstruktivt også bevæger os fremad?
Det er det ene.
Det andet er om hele fiskerispliden med Det Europæiske Fællesskab.
Edmund Joensen (SP), 2014-06-10:
Jeg er helt enig i, at vi i fællesskab skal bekæmpe grænsehindringer, og at vi skal have det bedste samarbejde her i huset for at bekæmpe det.
Men vi er jo medlemmer af Folketinget, og vi må huske regeringen på, at det for det første er regeringen, som kan gøre det lovgivende arbejde som at lægge forslag frem her i Tinget, hvis der er hindringer, som skal løses.
EU: Heldigvis ser det ud, som om løsningen er på vej.
Jeg ved godt, at der er divergerende meninger om, hvilken indsats regeringen har gjort her, og jeg kan godt sige med det samme, at jeg forudså, at der kunne opstå en sådan situation, og derfor talte jeg med statsministeren om visse ting og sager, men selvfølgelig er det sådan, at det er landsstyret og regeringen, der taler sammen, men sådan var starten.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Vi håber jo selvfølgelig på en fælles løsning – og meget hurtigt.
Men er der blot en anerkendelse af, at Danmark trods alt også i WTO-sammenhæng og i EU-sammenhæng har stået skulder ved skulder med Færøerne og har kæmpet Færøernes sag?
Edmund Joensen (SP), 2014-06-10:
Så der er en stor tak til regeringen for det.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg vil gerne takke ordføreren for et rigtig spændende indlæg, der jo også løftede debatten sådan lidt op over –
undskyld mig ordet – den andedam, vi alle sammen har en trang til at traske rundt i her ved afslutningsdebatterne.
Især tak for betragtningerne om synet på EU.
Der må jeg sige at jeg så ikke deler ordførerens syn på det.
Jeg er enig med flertallet af den færøske befolkning i, at man nok bør holde sig fra det der EU.
Og jeg synes netop, at det nys overståede europaparlamentsvalg jo bekræfter, at EU ikke er noget værn imod nationalisme, tværtimod.
Netop den centralisme, det bureaukrati og den magtarrogance, som også det færøske folk har mødt, er jo sådan noget, der avler nationalisme.
Men tak for indlægget alligevel.
Det synes jeg var meget kvalificeret.
Jeg har et lille spørgsmål.
Jeg ved, at statsministeren skal til Færøerne i næste uge.
Jeg har hørt et rygte om, at der ikke er nogen kunstnere, der vil underholde i forbindelse med det arrangement, statsministeren skal deltage i.
Nu håber jeg sandelig ikke, det er som en protest imod statsministeren.
Det ville jo ikke være godt for rigsfællesskabet.
Så kan ordføreren fortælle lidt om, hvad problemet er?
Nå, så er jeg mere rolig.
Men jeg kan forstå, at det så skyldes nedskæringer på kulturområdet på Færøerne, og de nedskæringer forstår jeg ikke.
Jeg kan forstå på debatter, vi tidligere har haft her, at der da har været råd til at give nogle ret kraftige skattelettelser til de rigeste oppe på Færøerne, så må der vel også være råd til lidt kultur, eller hvordan hænger det sammen?
Søren Espersen (DF), 2014-06-10:
Ordføreren ved jo, at jeg er brændende interesseret i, hvad der foregår på Færøerne og i Grønland, og jeg ved også, at der er parlamentarikere på Færøerne, som er interesseret i, hvad der foregår her osv.
Derfor vil jeg høre ordførerens mening om den idé, jeg har, med, at man som parlamentariker i et af de tre parlamenter, Lagtinget, Landstinget og Folketinget, skal kunne stille spørgsmål til regeringerne, uanset hvorhen man retter spørgsmålet.
Hvordan ser ordføreren på den idé, at færøske parlamentarikere ville kunne stille spørgsmål direkte til vores regering?
Der er jo masser af ting på Færøerne, som stadig væk er under dansk kontrol, og vi har interesser den anden vej.
Sara Olsvig (IA), 2014-06-10:
Det, vi fra Inuit Ataqatigiit også har henholdt os til, er, at da vi var færdige med den første storskalalov, havde vi også en juridisk vurdering af storskalaloven, som sagde, at den henholdt sig til de her ILO-konventioner, kernekonventionerne, som vi taler om.
Så det er det, der har været baggrunden for, at vi har kunnet støtte storskalaloven, både som den så ud, første gang den blev vedtaget, og selvfølgelig også anden gang den blev vedtaget, hvor der ikke var nogen større ændringer, men hvor det vigtigste for os var, at vi efter den her lange proces, som der jo trods alt har været, fik de her rammelovgivninger på plads, så vi kan få sat gang i nye erhverv i Grønland.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Enhedslisten synes, at det havde været bedre at få bragt tingene i orden, inden loven trådte i kraft, fordi vi jo før har set eksempler på, at det har knebet lidt for den danske regering og andre regeringer med at overholde de henstillinger, der kommer.
Jeg ved ikke, hvordan det er med den grønlandske, der er nok ingen eksempler på det endnu.
Men jeg er jo glad for, at IA er meget opmærksom på de her problemstillinger, og jeg har også tillid til, IA vil forfølge det i Inatsisartut.
Så tak for et godt samarbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Tak, formand.
Tak for talen til fru Sara Olsvig.
Jeg synes, det var en konstruktiv tale.
Og tillykke med det nye hverv.
Jeg synes jo, det er fantastisk dejligt, når der er en opfordring til, at vi skal tale lige ud af posen og vi skal stryge fordommene.
Det er det, der er behov for i vores fællesskab, så den handske vil jeg i hvert fald gerne tage op.
Grunden til, at jeg havde ønsket en kort bemærkning, var, at jeg gerne ville høre om fru Sara Olsvigs holdning til den rapport, vi jo har fået i det her folketingsår, under overskriften: »Til gavn for Grønland«, hvor universiteterne, både Grønlands og Københavns Universitet, har været i gang med at finde ud af, hvordan økonomien er i forhold til det grønlandske samfund fremadrettet.
Der peges der på, at der er en ubalance på 800 mio. kr. i gennemsnit over 25 år.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Sara Olsvig, om man er enig i den fremstilling, der er i rapporten om de ubalancer, der er i den grønlandske økonomi, og hvordan man forholder sig til det.
Sara Olsvig (IA), 2014-06-10:
Tallene fra rapporten »Til gavn for Grønland« kommer bl.a. fra Skatteog Velfærdskommissionen og også fra det grønlandske Økonomisk Råd.
Vi har fra Inuit Ataqatigiits side i flere år gjort opmærksom på, at vi har det her økonomiske problem, som vil vokse i de kommende år.
Det er op imod 1 mia. kr. om året hvert år indtil 2040.
Derfor har vi også taget imod rapporten fra de to universiteter med kyshånd.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at vi får den fagligt velfunderede baggrundsviden, som rapporten leverer, og vi er også enige i, som rapporten konkluderer, at Grønland skal have udviklet en mere flerstrenget erhvervsstruktur.
Det er ikke nok med fiskeriet, og vi skal heller ikke sætte vores lid til mineindustrien.
Det kan ikke løse vores økonomiske problemer på sigt.
Så rapporten er taget
vel imod af os.
Selvfølgelig er der dele af det, som vi ikke er helt enige i, men der er rigtig meget af det, som vi synes er meget konstruktivt og nødvendigt i den fremadrettede debat om Grønlands erhvervsudvikling.
Desværre har vi nu set, at naalakkersuisut har fremlagt en strategi vedrørende råstoffer og olie, og strategien er efter vores mening netop urealistisk, særlig set i lyset af den information, vi har fået i »Til gavn for Grønland«.
Vi ville gerne have været med til at lave en mere balanceret og mere fornuftig råstofstrategi.
Det er så ikke lykkedes endnu, men vi arbejder hårdt på det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Og det, som rapporten vel også siger, er jo, at selv om man får et antal storskalaprojekter, og med den måde, man har ordnet det på, kan man sige, hvor man har et forhold til Danmark og til bloktilskuddet, så vil det ikke løse udfordringen.
Det er jo det, rapporten er inde på.
Det vil sige, at så er man jo overladt til at skulle finde et tredje ben at stå på, og det virker selvfølgelig umiddelbart meget ambitiøst i en størrelsesorden som den, der er skitseret.
Men det var mere for at få synet på det, også i forhold til om det ikke på et eller andet tidspunkt fordrer en mere grundlæggende diskussion om, hvordan man positivt får udviklet det grønlandske samfund, og hvordan Danmark og Grønland kan indgå i et fællesskab omkring det.