runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Jeg synes jo, det har været særlig interessant at følge finansministerens partifæller i deres beskrivelse af Venstres skattestop.
For nu gik jeg rundt i den vildfarelse og troede, at det var sådan, at VK-regeringen igennem 10 år havde givet ufinansierede skattelettelser, altså ufinansierede skattelettelser til de rigeste, ved at den bl.a. indførte et beskæftigelsesfradrag, et beskæftigelsesfradrag, som jo åbenbart må have været noget, som statsministeren ikke oplevede, da hun ikke var statsminister, for hun har jo sagt, at det nu er første gang, at der indføres skattelettelser til gavn for dem med lav- og mellemindkomsterne, og hun har fremhævet beskæftigelsesfradraget.
Men jeg vil sige til regeringen, at beskæftigelsesfradraget var noget, som Venstre og Konservative i 2003 og 2004 indførte sammen med Dansk Folkeparti, men da skulle det så have været ufinansierede skattelettelser til de rigeste.
Jeg må sige, at jeg synes, det er temmelig vanskeligt at se den røde tråd i det, der bliver sagt.
Jeg forlanger ikke, at finansministeren skal forhandle finanslov her i Folketingssalen.
Men jeg synes, det er helt naturligt, at man, når landets statsminister siger, at der ikke kommer nye stigninger i skatter og afgifter, så rejser et spørgsmål om det, og at man dér får en politisk tilkendegivelse fra finansministeren, og at finansministeren siger, om han ser det som en mulighed, at der laves en finanslovaftale, der generelt indeholder stigende skatter og afgifter.
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Mange tak.
Nu forhandler jeg generelt finansloven i Finansministeriet, i det lokale, der hedder Struenseeværelset, og ikke her i Folketingssalen.
Men det, der er sagt af statsministeren, flugter fuldstændig med regeringsgrundlaget, og regeringsgrundlaget er naturligvis det, jeg holder mig til, når jeg forhandler om regeringens politik.
Så der er ikke nogen nyheder på det punkt overhovedet.
Det er spørgeren vel klar over.
Det kan vi vel få ordnet med et relativt klart ja, uden at det i øvrigt forstyrrer spørgerens mulighed for at rette spørgsmål til mig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Mener ministeren, at regeringen hidtil har levet op til løftet om maksimalt at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr., som det fremgår af regeringsgrundlaget?
Mette Frederiksen (S), 2012-10-03:
Jeg synes, det siger sig selv, at når vi går i gang med at lave en reform af kontanthjælpsområdet, skal den selvfølgelig ud over det indholdsmæssige, som jeg allerede har sagt en del om, bidrage positivt både til statens finanser her og nu og selvfølgelig også i en mere langsigtet fremskrivning i forhold til 2020, hvor vi jo ved, at vi har behov for et større arbejdsudbud end det, vi har i dag.
Og det vil selvfølgelig være – undskyld mig udtrykket – tudetosset, hvis ikke vi denne gang, hvis og når konjunkturerne vender og demografien påkræver det, formår at få sat nogle af de ressourcer i spil, vi har i vores samfund.
Jeg synes i virkeligheden, at noget af det, der var det mest kedelige ved 00'erne, var, at den tidligere regering ikke for alvor, dengang det hele buldrede derudad, lykkedes med at få nogle af alle de mennesker ind på arbejdsmarkedet, der har stået udenfor i rigtig, rigtig mange år.
Hans Andersen (V), 2012-10-03:
Men når ministeren ikke vil komme det nærmere, hvad målet kunne være med hensyn til provenu og arbejdsudbud på kort sigt, skal jeg så forstå det på den måde, at det altså er 2020-målene, regeringen vil forfølge, eller gælder de ikke længere?
Når man skriver her, at man ønsker en styrkelse i de offentlige finanser med 3 mia. kr. årligt i 2020, er det så ikke gældende mere, siden vi nu skal forholde os til indholdet?
Jeg er meget enig i, at kontanthjælpsmodtagere er mange forskellige mennesker.
Men jeg er sådan set bare optaget af, hvad ambitionen fra regeringens side vil være, når nu vi går ind i 2013, 2014 og 2015.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-03:
Spørgeren overser bare, hvor forskellige de er i gruppen af kontanthjælpsmodtagere, for her lægger spørgeren op til, at det, det handler om, er at få vores arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Ja, det er vigtigt.
Det er endnu vigtigere, synes jeg, at få de unge i gang med uddannelse, og det er mindst lige så vigtigt, at løfte de mennesker, der er nogle af de allermest udsatte i vores samfund, og som slås med en hverdag med misbrug, massive sociale problemer, dårlige boligforhold, dårlig økonomi, psykiske lidelser.
Mange af dem er jo det, vi kalder matchgruppe 3 i kontanthjælpssystemet, altså mennesker, der har andre problemer end ledighed, udsatte borgere.
En kontanthjælpsreform skal da også løfte dem.
Så i mine øjne handler det ikke kun om at sørge for, at arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere kommer i arbejde.
Det handler jo om et socialt løft af Danmark, hvor vi går væk fra at skubbe mennesker – somme tider endda af et godt hjerte – ud på sidelinjen og overlade dem til sig selv og deres egne problemer.
Det handler om, synes jeg, at sørge for, at flere får muligheden for at realisere deres potentiale, og det vil, hvis man tilrettelægger det ordentligt, selvfølgelig have en positiv effekt både på økonomien på kort sigt og på lang sigt, og hvad angår arbejdsudbuddet.
Hans Andersen (V), 2012-10-03:
Vi skal stille nogle større krav til det at være på kontanthjælp.
Sagen om Robert er jo bare én blandt mange.
Vi har 34.000 på kontanthjælp, der er arbejdsmarkedsparate.
Der skal stilles nogle helt kontante krav til dem.
Men når jeg nu spørger til det her med målene i forhold til arbejdsudbud og provenu, er det jo, fordi regeringen selv i 2020-planen sætter helt kontante firkantede mål.
Så det er på den baggrund, jeg spørger, om ministeren har gjort sig nogle tanker om det.
Når nu indholdet drøftes og bringes på bane, hvad skulle så være ambitionen?
Altså, hvad er ministerens ambition ud over at gøre en forskel for en masse mennesker på kontanthjælp, hvad jeg er enig i at vi skal?
Jeg er meget enig i, at en reform af kontanthjælpsområdet skal give et øget arbejdsudbud, og at der også skal komme et provenu ud af de ting, vi nu foretager os.
Det var derfor, jeg stillede spørgsmålet, og det kunne være, at ministeren kunne komme bare lidt tættere på, for når man læser i regeringens 2020-plan, kan man se, at der er nævnt en styrkelse af de offentlige finanser med 3 mia. kr., bl.a. på baggrund af en kontanthjælpsreform.
Der er også nævnt, at man skal styrke beskæftigelsen med den her indsats, den her reform, med op til 23.000 personer i 2020.
Så jeg er egentlig interesseret i at høre, om regeringen har samme ambitioner som Venstre, altså at den her reform skal give et kontant udbytte i forhold til et præcist antal mennesker på arbejdsmarkedet, en styrket beskæftigelse i 2015, 2017 og 2020.
Man har jo 2020-målene, men det kunne være, at vi kunne komme lidt nærmere, hvad udbyttet skal være i 2014, 2015 og 2016.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-03:
Jeg har jo først og fremmest store ambitioner, hvad angår indholdet.
Vi har anmeldt behovet for en reform af kontanthjælpsområdet, fordi vi, synes jeg, har store problemer på kontanthjælpsområdet.
Vi har bl.a. det problem, at der er mange unge på kontanthjælp i Danmark.
Vi har det problem, at vi har mange kontanthjælpsmodtagere, der har været det i mange år, og det betyder jo, at der er nogle enorme begrænsninger i de menneskers liv.
Vi har det problem, f.eks. hvad angår de unge, at ni ud af ti af vores unge kontanthjælpsmodtagere kun har gennemført en folkeskoleuddannelse, hvis de da har det.
Det vil sige, at de har en enorm mangel på uddannelse og kompetencer og dermed en mangel på muligheder i deres fremtidige liv.
Så der er anmeldt en reform af kontanthjælpen.
Det er klart, at den først og fremmest skal have et ordentligt indhold, så vi sikrer, at der er flere mennesker, der kommer ud på arbejdsmarkedet, væk fra kontanthjælpssystemet, og den må også gerne bidrage positivt – det skal den – til et øget arbejdsudbud i 2020.
Hans Andersen (V), 2012-10-03:
Tak for det.
Hvor store ambitioner har ministeren for, hvad en reform af kontanthjælpsreformen skal give i arbejdsudbud og provenu?
Hvor store ambitioner har ministeren for, hvad en reform af kontanthjælpsreformen skal give i arbejdsudbud og provenu?
Mette Frederiksen (S), 2012-10-03:
Jeg synes bare, at spørgsmålene stilles i den forkerte rækkefølge, for det må jo være indholdet af reformen, der er det afgørende.
Man kan altid sætte et måltal op, og så kan man gøre, hvad man vil, for at nå derhen, men det er jo ikke det, der er det interessante.
Det interessante er da, om en kontanthjælpsreform vil bidrage til, at der er flere mennesker, der får lov til at leve et bedre liv i Danmark og udvikle og udnytte deres eget potentiale, og at vi evner at flytte mennesker fra passiv overførselsindkomst til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Men jeg vil gerne slå fast, at når jeg er optaget af at lave en reform af kontanthjælpen, er det først og fremmest, fordi jeg socialpolitisk, beskæftigelsespolitisk, socialtfagligt og menneskeligt synes, det er et problem, at der er så mange mennesker, der bruger så værdifulde år af deres liv i kontanthjælpssystemet.
For jeg tror, at de både for deres egen skyld og samfundets skyld kunne virke på en helt anden måde, hvis de fik muligheden derfor.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringen hidtil har levet op til løftet om maksimalt at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr., som det fremgår af regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Svaret er meget enkelt.
Det er bestemt min opfattelse, at når det gælder skattepolitikken, lever vi op til regeringsgrundlaget.
Der er truffet aftale om at foretage en generel forøgelse af skatter og afgifter på 5 mia. kr. til brug for højt prioriterede udgifter.
Så er der jo lavet en skattereform, i forbindelse med hvilken jeg har haft fornøjelsen af spørgerens selskab i nøgleforhandlinger, der førte frem til den aftale og en lang række andre initiativer, bl.a. en aftale på energiområdet, der naturligvis også har nogle implikationer for det emne, vi her drøfter.
Så på ethvert punkt er det sådan, at regeringsgrundlaget er blevet fulgt, når det gælder skatter og afgifter.
Hvis jeg så må tilføje bare med henblik på den polemik, der formentlig følger, at jeg egentlig synes, det er relativt modigt af Venstres ordfører at bevæge sig ud i en drøftelse af lige præcis det spørgsmål her, for jeg synes, at debatten de senere dage har vist, at lige når det gælder skatter og afgifter, er der ikke overdrevent godt styr på den politik, Venstre selv har ført på det område, og de konsekvenser den også har nu efter regeringsskiftet, men det kan vi jo vende tilbage til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Jeg vil gerne tage diskussionen om skattestoppet.
ret sikker på, at danskerne er fuldt ud klar over, hvad konsekvenserne af at have den nuværende regering er, og hvad det betyder for danskernes privatøkonomi, og hvad det betyder for danskerne, hvis der kommer en ny, Venstreledet regering, som vil give danskerne et skattestop, så der er tryghed om skatter og afgifter.
Det vil jeg meget gerne måles på af danskerne.
Det er soleklart.
Men det, der er interessant, er: Når statsministeren siger, som hun gør, betyder det så, at det ikke er en mulighed for regeringen at lave en finanslovaftale med eksempelvis Enhedslisten – det må jeg jo forstå på finansministeren, men det kan han så uddybe eller klargøre – hvor en del af finansieringen er skatte- og afgiftsforhøjelser, altså ikke omlægninger, men skatte- og afgiftsforhøjelser, til nye udgifter, nye initiativer?
Det udelukker finansministeren, for det vil være i modstrid med regeringsgrundlaget og i modstrid med det, statsministeren sagde forleden.
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Altså, teoretisk set kan spørgsmål jo godt lyve, men det tror jeg ikke er tilfældet her, for det er, så vidt jeg kan se, et præcist citat, som spørgeren byder på.
Og citatet er en præcis afspejling af det regeringsgrundlag, vi har diskuteret, og som jo netop klart tilsiger, at når vi taler om generelle forhøjelser af skatter og afgifter med henblik på at finansiere højt prioriterede områder som f.eks. uddannelse og sundhed, så er tallet 5 mia. kr.
Og dermed er vi ikke tilhængere af det skattestop, som vi for min skyld meget gerne kan blive ved med at diskutere, for jeg er stadig væk ivrig efter at forstå, hvad det præcis betyder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Spørgsmålet lyver, nej, lyder: Når statsministeren til DI's topmøde den 25. september har udtalt, at »men regeringen har ingen planer om nye generelle forhøjelser af afgifter, erhvervsskatter eller indkomstskatter«, vil ministeren da garantere, at regeringen ikke indfører nye skatter og afgifter med virkning fra det kommende finansår?
Når statsministeren til DI's topmøde den 25. september har udtalt, at »men regeringen har ingen planer om nye generelle forhøjelser af afgifter, erhvervsskatter eller indkomstskatter«, vil ministeren da garantere, at regeringen ikke indfører nye skatter og afgifter med virkning fra det kommende finansår?
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Vi får ikke i dag nogen hypotetisk drøftelse af, hvad der sker, hvis ikke kommuneaftalen overholdes – det bliver i hvert fald ikke med mig.
Jeg kan ikke forstå det her med, at man ikke reagerer positivt på en lejlighed til at diskutere det helt primære slagnummer i Venstres politik, nemlig skattestoppet.
Jeg kan godt undre mig over, at man anser det for at være uvedkommende i en debat, man selv har rejst i Folketingssalen på folketingsårets anden dag, og ikke har lyst til at diskutere sit eget skattestop: Hvad det i grunden betyder, hvordan man har praktiseret det, og om det egentlig er noget særlig nyttigt alternativ til det regeringsgrundlag, jeg praktiserer, som er nuanceret og sagligt, og som vi fuldstændig efterlever.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Det var jo ikke meget svar på spørgsmålet, men det kan selvfølgelig ikke overraske, at den letteste vej ud af et spørgsmål, det letteste forsvar, altså åbenbart er et angreb.
Vi har haft diskussionen hernede mange gange, så jeg ser ingen grund til at gentage den, og nu er det sådan set også finansministeren, der skal svare på mine spørgsmål.
Jeg synes, det er ret relevant at vide.
Dengang finansministeren ikke var finansminister, var han jo forfatter til et oplæg, som finansministerens parti gik til valg på, og der stod der, at hvis kommunerne hævede skatter og afgifter, ville danskerne blive kompenseret via den statslige bundskat.
Nu har jeg været meget nøje med at læse aftalen om kommunernes økonomi for 2013, og der står der, at man skal overholde den.
Hvis ikke den overholdes, vil staten reducere bloktilskuddet til kommunerne.
Det er jo sådan set fint nok, når det gælder kommunerne, men hvad betyder det for borgerne?
Vil det blive fulgt op af, at borgerne i Danmark vil opleve, at de, hvis kommuneskatten stiger, så vil blive kompenseret på anden vis?
Det er sådan set relativt ligetil at forholde sig til.
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Jeg vil ikke ud i nogen hypotetiske drøftelser af, hvad der skal ske i forhold til kommunerne på baggrund af noget, vi ikke kender til i øjeblikket.
Men jeg vil gerne holde fast i den debat, vi har, og som jeg synes er konstruktiv.
Jeg har intet at bebrejde Venstre, i forhold til at vi var i stand til at lave en, synes jeg, god skattereformaftale.
Det er glimrende.
Man skulle trækkes til truget, men man kom derhen til sidst, og det påskønner jeg bestemt.
Det, jeg bare har noget imod, er, at man undervejs påstår, at man praktiserer et skattestop, for den aftale, vi lavede, har ikke noget at gøre med et skattestop.
Det har overhovedet ikke noget at gøre med et skattestop – så forstår jeg i hvert fald ikke, hvad et skattestop skulle gå ud på.
Og den politik, Venstre førte før regeringsskiftet, hvor man jo ikke var i mindretal, hvor man havde regeringsansvaret, har, så vidt jeg kan se, heller ikke noget at gøre med et skattestop.
Man introducerede forslag om en ny forsyningssikkerhedsafgift; man fastfrøs skattegrænserne, hvilket jo for almindelige lønmodtagere er en skattestigning, som de kan mærke i deres privatøkonomi; man ville prøve at rydde op efter sig selv og det store underskud på det offentlige budget.
Så hvad et skattestop egentlig går ud på, er på alle måder uklart.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at finansministeren bruger den retorik.
Når vi i Venstre konstaterer, at vi ikke har flertal i Folketinget til at fastholde et skattestop og derfor ikke kan håndhæve den politik, som vi allerhelst ville, og når vi så klart har sagt, at vi faktisk skylder den lille million danskere, der har stemt på Venstre, at deltage aktivt i arbejdet i Folketinget for at begrænse nogle af de skader, som vi mener at regeringen vil påføre Danmark, så skal vi sådan kritiseres for at være konstruktive og ikke bare sige: O.k., så sætter vi os over i et hjørne og kan ikke være med til noget som helst.
Jeg troede egentlig, at det blev påskønnet fra regeringens side, at vi kunne have et samarbejdende folkestyre.
Lad mig så bruge et andet helt konkret eksempel for at forstå, hvordan det med de 5 mia. kr. skal forstås.
I kommuneaftalen, som regeringen har lavet, aftaler man, at kommuneskatterne samlet set skal holdes i ro.
Hvad har finansministeren så tænkt sig at gøre?
Bjarne Corydon (S), 2012-10-03:
Jeg er ikke i tvivl om mine manøvremuligheder.
For at samle lidt op på min indledende besvarelse: Jeg synes ikke, det opfølgende spørgsmål fra hr. Torsten Schack Pedersen illustrerer nogen særlig klarhed om, hvad man egentlig ønsker at få besvaret her i dag.
Vi følger på skatte- og afgiftsområdet den politik, vi har lagt frem i vores regeringsgrundlag.
Den er i øvrigt realistisk og ordentlig i modsætning til det, Venstre har kaldt for et skattestop, der jo ikke var nogen hindring for, at man hævede skatter og afgifter massivt i forbindelse med den såkaldte genopretningsaftale.
Og det forhindrede ikke, at man på energiområdet kunne introducere det, man kaldte for en forsyningssikkerhedsafgift.
I dag går man også ind for et skattestop, men man kan stadig væk godt medvirke til den skattereformaftale, der er omtalt, og i hvilken man hæver en række skatter og afgifter for at finansiere lettelser af skatten på arbejde.
Så vi har et regeringsgrundlag, der præcist beskriver, hvad vi agter at gøre på området.
Venstre har et skattestop, og der er ikke et menneske på jorden, der kan finde ud af, hvad det i praksis går ud på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-03:
Tak for det.
Det ser jeg bestemt frem til.
Grunden til, at jeg spørger, er, at da regeringen lavede en finanslovaftale sidste år for finansåret 2012 med Enhedslisten, hævede man skatter og afgifter med 5 mia. kr. eller 5,5 mia. kr. afhængig af afrunding, det skal ikke skille os ad.
Da var meldingen, at nu udmøntede man regeringsgrundlagets mulighed – jeg kan egentlig godt lide formuleringen, det var ikke skatte- og afgiftsstigninger – for indtægtsstigninger til staten på de 5 mia. kr. Siden hen er der jo kommet et plaster på såret på grund af regeringspartneren SF's valgløfter om en betalingsring.
Det synes jeg jo egentlig er ret interessant, at der ligger nogle konstaterbare stigninger i skatter og afgifter, som finansministeren ikke rigtig mener tæller helt med.
Det fører mig så til at dele glæden over den skatteaftale, vi fik lavet.
Der var mange gode elementer, der var selvfølgelig også elementer, som ikke var vokset i Venstres have.
Jeg skal bare være helt sikker på, at der ikke opstår nogen tvivl om det, finansministeren sagde, nemlig at vi lemper skatten i Danmark med lige knap 8 mia. kr. som en del af skatteaftalen.
Det er blot, for at der ikke skal opstå tvivl om, hvilken manøvremulighed finansministeren mener han selv har.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvilket mandat havde Statsministeriets departementschef i forbindelse med dennes samtale med Henrik Sass Larsen den 28. september 2011?
Hvilket mandat havde Statsministeriets departementschef i forbindelse med dennes samtale med Henrik Sass Larsen den 28. september 2011?
Jacob Jensen (V), 2012-10-03:
Vil det efter statsministerens vurdering være en fordel for det fremtidige EU-samarbejde, hvis den næste formand for Europa-Kommissionen kommer fra et ikkeeuroland, og vil det i givet fald være realistisk, at vi fra dansk side kommer med en kandidat, der kan samle tilstrækkelig opbakning, sådan som statsministeren selv for nylig i den internationale presse er blevet vurderet til at have en mulighed for?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-03:
Hvis man kigger på hele besvarelsen fra den 16. maj, hvor vi jo havde en fin debat – hvis man ikke tager løsrevne citater ud, men kigger på hele besvarelsen – så mener jeg ikke andet, end at hr. Martin Geertsen, og hvem der ellers har lyttet med den dag, ikke har kunnet være i tvivl om de to ting: for det første, at ministre ikke skal sikkerhedsgodkendes, men gennemgår et sikkerhedstjek, og for det andet, at folketingsmedlemmer hverken skal sikkerhedsgodkendes eller gennemgår et sikkerhedstjek.
Det er det, der står klart, når man kigger på den besvarelse.
Martin Geertsen (V), 2012-10-03:
Jeg må sige til statsministeren, at der jo ikke er nogen grund til at betvivle det forhold, at det er statsministeren, der udpeger sin regering og sine ministre.
Det, der stadig væk er sagens kerne her, er, at statsministeren ikke har brugt så meget som fem ord på at klargøre den misforståelse, som vi alle sammen har haft, nemlig om potentielle ministre bliver sikkerhedsgodkendt.
Jeg tror sågar, hr. Henrik Sass Larsen har haft den opfattelse – sådan er det i hvert fald fremgået af medierne.
Når selv hr. Henrik Sass Larsen ser ud, som om han har misforstået det, hvordan kan det så være, at statsministeren ikke tidligere har været inde og forsøge at klargøre over for befolkningen og for os, at der ikke var tale om en sikkerhedsgodkendelse?
Jeg er lige ved at spørge, og det kan statsministeren jo så svare på her: Synes statsministeren selv, at det her svar fra den 16. maj er tilstrækkelig fyldestgørende, eller kan man tale om, at vi bevæger os på kanterne – på kanterne siger jeg med vilje – af en form for vildledning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-03:
Hr. Peter Skaarup og jeg har efterhånden brugt noget tid på den her sag, og derfor tror jeg heller ikke, at mit svar vil komme bag på hr. Peter Skaarup.
Jeg har mange gange sagt, at jeg ikke vil kommentere det konkrete tilfælde, og så vil jeg i al stilfærdighed også sige, at det ikke vedkommer andre, hvilke samtaler jeg har haft med min departementschef under processen i forbindelse med regeringsdannelsen.
Martin Geertsen (V), 2012-10-03:
Jo, men lad os lige tage bare et enkelt citat til fra den pågældende debat mellem statsministeren og mig den 16. maj i år.
Der siger statsministeren til sidst: »Så skal jeg minde hr. Martin Geertsen om, at tillidsposter i de enkelte folketingsgrupper ikke kræver en sikkerhedsgodkendelse – så enkelt er det.«
Det, der undrer mig, er, at statsministeren ikke bruger bare fem linjer på at rette det, som jeg tror eller ved at jeg i hvert fald selv har indlagt som underforstået – og som jeg tror en masse mennesker både i og uden for den her sal har taget som en underforståethed, i hvert fald i den her debat – nemlig at der så til gengæld var tale om sikkerhedsgodkendelser af ministre.
Vi er udmærket klar over, at statsministeren udpeger sine ministre, men hvorfor har statsministeren så ikke gjort noget mere aktivt for at kundgøre over for os, at der ikke var tale om sikkerhedsgodkendelse af ministre?