runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Der er jo tale om et stykke analytisk arbejde.
Og der er jo ikke tale om så håndfaste konklusioner og anbefalinger - der er nogle anbefalinger, det er rigtigt, men de går mere på, at det skal være velbegrundet.
Der er en række scenarier, som man opstiller.
Og det er det, som jeg synes er interessant, og det jo det, som vi skal diskutere.
Hvis vi skal være med i store, avancerede, aggressive krigshandlinger, det kunne være en krig mod Iran f.eks., så er der da ingen tvivl om, at der er brug for meget avancerede kampfly.
Skal vi være med i nogle mere begrænsede operationer, hvor flyene primært skal agere som luftstøtte til landtropper, jamen så er det nogle andre fly, vi har brug for.
Og det er jo den der diskussion, vi skal have.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-29:
De anbefalinger, der er i rapporten,
er jo rimelig centrale, det er jo, hvad instituttet når frem til.
Men er der andre dele af rapporten, der gør, at SF vil sige: Nej, her er vi heller ikke sikre på, at vi vil følge anbefalingerne?
For det er rigtigt, som hr. Holger K. Nielsen siger, at der jo er en række andre anbefalinger med hensyn til alternative anskaffelser.
Men der er jo også nogle anbefalinger omkring den strategiske opsætning af de kampfly, vi måtte købe, nemlig evnen til at kunne kommunikere med andre enheder.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Det vil sige, at vi ikke har lagt os fast på det.
Det jo noget af det, som Forsvarskommissionen skal undersøge, og det er også det, som i øvrigt fremgår af DIMS-rapporten; den anbefaler det, men den siger jo, at man også skal anskue indkøb af nye kampfly i forhold til indkøb af andre kapaciteter, som der kan være brug for: transportfly kamphelikoptere og ubemandede fly.
Så derfor ligger der selvfølgelig en anbefaling om fastholdelse af en kampflykapacitet, men der synes jeg da, at vi i Forsvarskommissionen skal diskutere helt åbent, hvad det er for fremtidige kapaciteter, vi har brug for.
Umiddelbart tror jeg, at der stadig væk vil være brug for kampfly, men det er det, som vi skal diskutere i selve Forsvarskommissionen.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-29:
Jeg vil, modsat hvad der skete i den forrige bemærkning, godt rose SF for at rejse den her debat.
Jeg synes, at den er væsentlig, og jeg er enig med SF i, at der er kommet væsentlige, nye oplysninger, ikke bare rapporten fra Dansk Institut for Militære Studier, men såmænd også andre ting.
Jeg er også enig i, at den rapport er væsentlig, og det er jo ganske glimrende.
Jeg skal bare have en afklaring fra SF's side: Der står jo i rapporten, at instituttet anbefaler, at vi også i fremtiden i Danmark har en kampflykapacitet.
Men når jeg hører forslaget til vedtagelse - det kan godt være, at jeg har hørt lidt galt - så forstår jeg det sådan, at SF ikke er enig i den del af anbefalingerne fra rapporten.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Hr. Skibby er frit stillet til at stille forespørgsler om helikoptere.
Og hvis hr. Skibby mener, at debatten her bliver for lang, kan han jo sætte sig ned i stedet for at stille nogle helt unødvendige spørgsmål under debatten.
Han spurgte indledningsvis, om der var kommet nogle nye oplysninger.
Ja, der er kommet nye oplysninger, bl.a. i rapporten fra DIMS, Dansk Institut for Militære Studier - en stor, grundig rapport.
Det er da nyt, vil jeg sige til hr. Skibby.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-02-29:
Nu skal jeg jo ikke gøre mig klog på, hvor meget ordføreren selv har læst af det baggrundsmateriale, som ligger til grund for det her.
Jeg synes altid, at det er pinligt, når ordførere begynder at skyde andre folk i skoene, at de ikke læser lektien; man kan i hvert fald ikke vide noget hos SF om, hvordan man læser tingene i Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne sige til ordføreren endnu en gang: De ting, som er kommet frem, siden vi sidst havde en forespørgsel fra SF om det her, er nogle anbefalinger, det er ikke konklusioner.
Vi har fået en rapport fra DIMS - ja, det har vi - og den skal vi selvfølgelig læse, og mange har også gjort det.
Nu nævner ordføreren selv, at der har været nogle andre skandalesager med helikoptere.
Så var det måske en idé, at man lavede en forespørgsel om helikoptere, i stedet for at blande den her store beslutning om nye kampfly ind i debatten.
Det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det her drejer sig vel i bund og grund om, at SF overhovedet ikke ønsker, at Danmark skal have jagerfly i sit forsvar.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
For det første: Hvis hr. Skibby ville ulejlige sig med for en gangs skyld at høre efter, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol, så ville han vide, at der er kommet en rapport fra Dansk Institut for Militære Studier, en stor rapport - jeg ved ikke, om hr. Skibby har læst den, men jeg kan anbefale, at han faktisk læser den rapport.
Den kommer med en række nye oplysninger, som giver et forbedret grundlag for den her diskussion.
For det andet er der kommet nogle artikler i dagspressen, hvoraf det fremgår, at Forsvarets Materieltjeneste har lavet en intern risikoanalyse, hvor man advarer imod en forhastet beslutningsproces, bl.a. fordi det ikke er tilstrækkeligt med en udvidet rfi, man skal have en request for quotation, en rfq, i stedet for.
For det tredje har vi haft en række skandaler på det sidste helikopterskandalen - og derfor er der så sandelig grund til også for et parti som Dansk Folkeparti og for en politiker som hr. Hans Kristian Skibby at få diskuteret det her mere grundigt, end tilfældet har været indtil nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-02-29:
Mit spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen drejer sig selvfølgelig om selve den her forespørgsel, som SF har ønsket.
Og det, jeg noterede mig, var, at ordføreren i sin tale flere gange lagde stor vægt på det her med, at vi skulle have en ordentlig proces, hvor informationerne kom frem i den rigtige rækkefølge, så man ikke træffer nogen beslutninger på et forkert grundlag.
Og Dansk Folkeparti vil selvfølgelig altid understøtte, at det er utrolig vigtigt, at man har processen på plads.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om i den forbindelse, er: Hvorfor er det så, at man nu for anden gang prøver på at gennemføre den her forespørgsel her i Folketinget, når man ved, at det faktisk er så som så med at bidrage med nye informationer både fra forsvarsministeren og fra de folk, som planlægger det her indkøb i øvrigt?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Vi havde senest en forespørgselsdebat i november 2006, og et resultat af denne blev bl.a., at Dansk Institut for Militære Studier skulle udarbejde en rapport om emnet.
Rapporten blev offentliggjort sidste år, og det er naturligt, at vi i Folketingssalen her i dag tager en debat på baggrund af rapporten.
Vi kan have forskellige meninger om rapporten, om hele projektet og også om konklusionerne, men det er hævet over enhver tvivl, at den giver et mere kvalificeret grundlag at diskutere ud fra.
Det er på mange måder en glimrende rapport, som DIMS skal have ros for at have udarbejdet.
Det er en central pointe i rapporten, at vi ikke bør forhaste os, og at vi bør træffe et velbegrundet valg, ikke mindst ud fra hvad der vil være forsvarets fremtidige behov: Hvordan skal vi definere den fremtidige sikkerhedspolitik?
Hvordan kan militære midler indpasses i denne?
Får vi i denne sammenhæng brug for nye kampfly?
I bekræftende fald, hvilke skal vi så vælge?
Jeg går ud fra, at forsvarsministeren også vil kommentere den interne risikoanalyse, som »Ingeniøren« offentliggør.
Det er vigtigt, at processen bliver ordentlig, at der kommer nogle juridisk bindende tilbud, vi kan forholde os til, så også politikerne kan få mulighed for at sammenligne de forskellige alternativer.
Vi har oplevet en række fejlinvesteringer i forsvaret den seneste tid.
Tårnfalken er et eksempel, det seneste eksempel er EH-101-helikopterne, og det giver jo indtryk af, at der i forsvaret er sådan en vis lemfældighed i indkøbspolitikken; at der ikke er et ordentligt bearbejdet grundlag, før man træffer beslutningerne; at kontrakterne ikke er ordentligt udarbejdet; at man i for høj grad går ind i udviklingsprojekter i stedet for at vælge det, man kan kalde hyldevarer, altså godt gennemprøvede ting.
Jeg synes, det er vigtigt - og det har vi alle en interesse i her i Folketinget - at vi ikke får en ny helikopterskandale i forbindelse med indkøb af nye kampfly.
Derfor er det så vigtigt, at vi løbende diskuterer det her spørgsmål, og derfor ser jeg også frem til at høre forsvarsministerens redegørelse i dag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-29:
Som jeg forstår mekanikken og processen, er det min opfattelse, at uafhængigt af hvilken flytype man i givet fald måtte vælge at investere i, vil man heller ikke kunne få oplyst en endelig stykpris, altså uanset hvilken leverandør, uanset hvilken producent man i givet fald måtte læne sig op ad.
Det her for at sige for det første, at selv om man foretager et typevalg, er der jo ikke en endelig forpligtelse i forbindelse med den endelige investering i en given type kampfly.
For det andet er jeg simpelt hen ikke sikker på, at det teknisk kan lade sig gøre at få en endelig stykpris i 2009 - eller rettere: Ifald man insisterer på en stykpris, kan man risikere, at den stykpris simpelt hen bliver for høj.
Jeg er ikke sikker på, men det kan skyldes min manglende forståelse af forløbet, at man kan forvente en garanti for at få en endelig, fast stykpris i 2009, og ifald man får den, kan man risikere, at den er for høj.
Der er nogle komplikationer i forløbet, der gør, at jeg ikke er sikker på, man kan gøre det helt på den måde, som hr. Holger K. Nielsen indikerer her.
Karsten Nonbo (V), 2008-02-29:
Der er nogen, der siger, at når man ikke kan tilføje debatten noget nyt, så behøver man ikke at sige så meget, så det vil jeg henholde mig til.
Og der er jo heller ikke talepligt her i Folketinget.
Jeg hører hr. Holger K. Nielsens ord sådan, at det også er meget svært for hr. Holger K. Nielsen at bevare pessimismen.
Det synes jeg er flot.
Det skal være en åben proces, og det er også mit indtryk, at vi er godt på vej til at få det.
Det vil jeg gerne - forhåbentlig uden at det giver hr. Holger K. Nielsen problemer - rose hr. Holger K. Nielsen for.
Det, vi havde sidst, var et forslag til vedtagelse fra forligspartierne, hvor vi opfordrede forsvarsministeren til at sikre en åben proces med henblik på at tilvejebringe et gennemskueligt og uvildigt beslutningsgrundlag.
Det forslag stemte SF og Enhedslisten imod.
Jeg tror, at de egentlig godt kunne have stemt for det.
De bad om en uafhængig revisionsundersøgelse af projektets økonomi, og endelig bad de om, at der blev lavet en ny analyse om de her kampfly.
Selv om vi stemte imod SF's og Enhedslistens forslag til vedtagelse, har SF alligevel fået, hvad de ønskede, bl.a. takket været det, som hr. Morten Helveg Petersen foreslog i den sidste debat, nemlig at vi får Dansk Institut for Militære Studier ind at vurdere det.
Det er de godt i gang med.
Vi har også fået Rigsrevisionen på banen.
Så jeg synes egentlig, at det kører ret godt.
Rigsrevisionen er jo også i gang med at se på behovet for kampfly.
Jeg ved så ikke, hvor kvalificeret det er, men det håber jeg at det er.
De skal se på sammenligningen af leverandørerne og deres produkter, og de skal se på økonomien i forhold til produktet, driften og vedligeholdelsen.
De skal også se på, om den organisation, man måtte ende med at beslutte, er effektiv, både hvad angår drift, og hvad angår vedligeholdelse, altså som backinggruppe.
De skal også specifikt se på vores deltagelse i JSF-produktet, hvad enten vi siger ja eller nej.
Vi ved jo, at vi kan komme ud af det i løbet af 13 måneder.
Så det er egentlig lige meget, hvilket fly vi til slut beslutter os for.
Hvis det bliver JSF, kan det jo også stå for en »Jublende SF'er«.
Det vigtigste er, at vi får en åben dialog.
Jeg mener egentlig, at vi allerede har den, for efter at forsvarsministeren havde givet sin udmærkede redegørelse, måtte jeg jo sidde og strege i mit talepapir, og der var ikke meget tilbage.
Jeg skal derfor til slut oplæse vores forslag til vedtagelse.
Vi var meget tæt på at kunne tilslutte os SF's forslag, men der var lige det dér med befolkningen, der skal ind og vurdere.
Det bliver meget svært at få befolkningen til at komme med et udspil, så det rensede vi lige væk.
Men ellers var mange gode intentioner i SF's forslag til vedtagelse.
Jeg skal på vegne af forligskredsen fremsatte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget tager forsvarsministerens redegørelse vedrørende den fremtidige anskaffelse af kampfly til efterretning.
Folketinget opfordrer forsvarsministeren til at sikre en åben proces med henblik på at tilvejebringe et gennemskueligt og uvildigt beslutningsgrundlag.«
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Tak til hr. Morten Helveg Petersen for hans tale.
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede Socialdemokraterne.
Vil det rigtigste ikke være, at man venter med at træffe den endelige principbeslutning, til man har de endelige oplysninger foran sig?
Jeg vil godt takke hr. Tom Behnke for nogle på mange måder velbegrundede bemærkninger.
Jeg deler ikke dem alle sammen, men nok om det.
Det, som slog mig, var hans argumenter for at skulle købe kampfly.
Han nævnte kampfly i forbindelse med en række støttefunktioner, altså i forhold til støtte af landtropper, i forhold til en række funktioner omkring suverænitetshåndhævelse osv., men han nævnte ikke brug af kampfly i selvstændige operationer, altså det, som rapporten kalder luftkrigermodellen.
Det, som hr. Tom Behnke i sine bemærkninger lander på, er det, som man her i rapporten kalder luftstøttemodellen, at kampfly primært skal bruges i støttefunktioner i forhold til andre dele af forsvaret.
Jeg vil godt høre, om det var et bevidst valg fra hr. Tom Behnkes side, eller om det var en forglemmelse, om jeg så må sige, at han ikke nævnte kampfly i forbindelse med selvstændige flyoperationer.
Ib Poulsen (DF), 2008-02-29:
Det er vi helt enige om, og det er den diskussion og debat, vi skal have fremover.
Men jeg synes, at når hr. John Dyrby Paulsen lægger sig fast på et beløb, har han allerede begrænset sig selv i valgmulighederne, og det synes jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Man skal være åben for, hvad der måtte komme.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-29:
Jo, jo, men det må vel for søren da være sådan, at Dansk Folkeparti har en eller anden idé om, hvad vi ligger på, og hvor smertegrænsen er for Dansk Folkeparti.
Nu forstod jeg, at man i Dansk Folkeparti i hvert fald ikke ville lade sig begrænse af de 40-50 mia. kr., jeg nævnte.
Derfor må det beløb, som Dansk Folkeparti opererer med, jo ligge et stykke over de 50 mia. kr.
Jeg synes egentlig, det ville være ærligt og redeligt også over for seerne at tilkendegive, hvem det så er, der skal betale de mange ekstra milliarder kroner, og hvor Dansk Folkeparti vil skaffe de penge fra?
Vi må da være enige om, at en investeringsramme på 70 mia. kr. eller 80 mia. kr. søreme er mange penge for køb af nye kampfly.
Ib Poulsen (DF), 2008-02-29:
Nu har vi lige overstået en valgkamp, og der var overbudspolitik jo en af Socialdemokratiets mærkesager, så at lægge sig fast på, hvad prisen bliver nu her, er svært.
Jeg mener ikke, man skal låse sig fast på en pris allerede nu, men være åben for den debat, der måtte komme, og så må vi se, hvad prisen bliver.
Det er selvfølgelig også afgørende for vores valg, det er helt klart.
Tom Behnke (KF), 2008-02-29:
Jeg er meget glad for, at hr. Holger K. Nielsen spørger, for det er en forglemmelse, og det er fint at få sat på plads.
Vi ønsker ikke på nogen måde at begrænse os på nuværende tidspunkt i forhold til, hvad de fremtidige kampfly skal kunne.
Den diskussion får vi, og den tager vi gerne del i, men vi ønsker ikke at begrænse os på nuværende tidspunkt.
Så jeg er meget glad for at få spørgsmålet og kan her præcisere, at det var en forglemmelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Jeg synes sådan set, det er positivt, når hr. Dyrby Paulsen siger, at der ofte er nogle principper for indkøb af forsvarsmateriel, bl.a. at det skal være færdigudviklet, og at der skal være en fast pris.
Betyder det, at Socialdemokraterne i forbindelse med forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig vil sige, at de ikke tager stilling til og heller ikke træffer principbeslutning om typevalg, før de ved, om flyet er færdigudviklet, og før de kender den helt nøjagtige, juridisk bindende pris?
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-29:
Jeg synes, det var en interessant bemærkning, hr. Ib Poulsen kom med i forbindelse med prisen og investeringsrammen.
Det er rigtigt, at jeg tilkendegav, at en investeringsramme på 40-50 mia. kr. er meget høj.
; bliver det 60 mia. kr., er det fint, 70 mia. kr. er også fint, 75 mia. kr., 80 mia. kr. er også fint.
Kunne Dansk Folkeparti ikke åbne døren lidt på klem for, hvordan det her så skal finansieres, hvis vi nu snakker 80 mia. kr. til investeringer i nye kampfly?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Det er jo det, som er en af de helt centrale problemstillinger i øjeblikket, nemlig at man baserer hele diskussionen på nogle oplysninger fra flyfabrikanterne, som ikke er de endelige oplysninger, men som er foreløbige oplysninger.
For man kender endnu ikke den endelige pris, og det vil sige, at man jo risikerer, at man allerede i 2009 kommer til at træffe en principbeslutning, uden at man kender de nøjagtige betingelser og den nøjagtige pris for den pågældende flytype.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Tak for de pæne ord fra ministeren om intentionerne bag forslaget, men så blev det alligevel til et afslag.
Vi havde lige glædet os til, at når der var så mange pæne ord, kom der nok noget mere positivt ud af det, men det gjorde der ikke.
Så siger ministeren, at den rapport, som fødevareministeren har fået udarbejdet, ikke siger noget om flere besøg.
Nej, det tror da pokker, når regeringen har vredet armen om på alle dem, der deltog i arbejdet, og har sagt, at de endelig ikke måtte have lov at komme med nogen udvidelser af noget som helst, fordi der ikke var flere penge til det.
Det er et rent nedskæringsprojekt, så det siger sig selv, at der ikke kommer noget ud af det.
Selv om vi kan blive enige om, at egenkontrol er godt, også på det her felt, fordi det er med til at dokumentere, at landmanden arbejder målrettet med nogle ting, hjælper det jo ikke noget, at man har stakke af papir om egenkontrol, når der går 20 år, inden man får besøg.
Derfor er det ikke tilstrækkeligt, at der bare er en egenkontrol, den skal også følges op, ved at der er nogle der rent faktisk kigger på de ting, man laver ude på den enkelte besætning.
Lene Espersen (KF), 2008-03-11:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at det problematiske ved Socialdemokratiets argumentation jo er, at der skal være kontrol en gang om året af samtlige besætninger.
Hvis vi ser bort fra, at det ville koste en frygtelig masse penge, og at der ikke er dyrlæger til det, ville det jo ikke engang kunne forhindre de velfærdssvigt, vi ser rundtomkring i besætningerne.
En af de sager, der var fremme under valgkampen, handlede om en mand, der var psykisk syg og simpelt hen ikke kunne passe sine dyr.
Dyrene døde, det var frygteligt, og hvad var politikernes svar?
Politikernes svar var mere kontrol.
Jamen hvis man ikke er ude at besøge ham hver dag, hvordan skal man så kunne opdage, at manden er psykisk syg?
Altså, ideen om, at man bare ved at skrue op for kontrolpresset skulle kunne fange meget mere, køber jeg ikke, og den har de sagkyndige heller ikke købt.
Det, man skal, er at gøre to ting: Man skal gøre dem, der har med dyr at gøre, bedre i stand til at passe dem og få kyndig vejledning, bl.a. fra dyrlæger, og den kontrol, man udøver, skal målrettes de steder, hvor man ved, der er problemer.
Det er de to ting, der hjælper; det hjælper ikke at rende rundt på må og få og besøge besætninger, hvor tingene fungerer udmærket.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Når ministeren siger det, ministeren gør, er det selvfølgelig for at sige, at hver gang vi kan se, at der er et problem, er det ikke noget, man kan gøre noget ved, og så lader man bare stå til.
Der er blevet svaret, at man bare kan oprette en hotline, men der er ikke en eneste, der har ringet på den hotline, så der skal nogle helt andre ting til.
Jeg var tilfældigvis oppe på LandboNord i går, og ministerens skarpe blik kan måske fange diagrammet her.
LandboNord har foreslået, at man kunne have en kontrol hvert andet år, og jeg spurgte: Det var dog fantastisk, hvem skal betale det?
Ja, det skal vi selv, siger landmændene.
De vil nemlig gerne have orden i tingene, og de kører på den risikobaserede kontrol: Hvis man ikke har orden i tingene, får man besøg igen, og man kan blive trukket i støtten osv. osv.
Jamen det er da et tegn på, at dansk landbrug gerne vil have et andet image end det, man har haft hidtil, og derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren er afvisende over for at prøve at være med til at finde ud af at gøre tingene bedre, end det rent faktisk sker i dag.
Naser Khader (NY), 2008-03-11:
Ny Alliance vil altid være positiv over for forbedringer inden for retsvæsenet, forbedringer, der kan sikre en hurtig og effektiv behandling, og som er til gavn for både den anholdte eller sigtede og i forhold til de ressourcer, som vi bruger på retsvæsenet.
Jeg vil ikke undlade at udtrykke bekymring over det stigende antal langvarige varetægtsfængslinger, som vi har oplevet i de senere år, og ikke mindst bekymring over, at en langvarig varetægtsfængsling i gennemsnit er på mellem 219 og 230 dage.
Det er alt for længe, og det er vi enige med justitsministeren i.
Derfor er der god grund til at gøre noget ved det; det forsøger justitsministeren også at gøre, og det støtter vi op om.
Men jeg kan da godt blive bekymret over, om vi blot symptombehandler.
Der er i øjeblikket ganske meget, der tyder på, at domstolsreformen ikke fungerer helt optimalt.
Derfor kan man godt spørge sig selv - eller justitsministeren for den sags skyld - om vi her indfører et regelsæt, som slet ikke kan efterleves, fordi systemet i øjeblikket ligger ned.
Præsidenten for Østre Landsret fremhæver, at det virker, som om domstolskontrollen mere skal virke som en vurdering af efterforskningens hensigtsmæssighed end af dens lovhjemmel.
Man mener, at retten vil savne et reelt grundlag at vurdere på, og den bekymring virker reel nok.
Om en sag efterforskes hensigtsmæssigt, vil mest bero på en vurdering af det materiale, som politi og anklagemyndighed selv fremlægger.
Hvis det arbejde ikke skal være ensidigt, skal retten selv påtage sig at arbejde med materialet, og som præsidenten for Østre Landsret siger: Dette kan gøre, at retten ikke længere er uvildig i sagen.
Det er bekymrende, og samtidig vil man kunne tilføje med hensyn til forsøget på at implementere domstolsreformen, som har medført, at sager står i kø over hele landet, at det vist heller ikke er de store ressourcer, retten kan stille med til at gå i dybden med disse sager.
Den skal vi til hver en tid værne om.
Jeg vil da bare gerne sikre mig, at justitsministeren nu også har styr på rettens integritet i denne forbindelse, når nu præsidenten for Østre Landsret fremhæver det som et kritisk punkt.
Endelig har vi noteret os Børnerådets og Børnesagens Fællesråds udtalelser, idet vi tilslutter os, at der er helt afgørende hensyn at tage til unge under 18 år i forbindelse med langvarige varetægtsfængslinger og ikke mindst isolation.
Vi er i Ny Alliance som udgangspunkt positive over for lovforslaget, men jeg mener, at der er grund til under udvalgsarbejdet at gå ind og forsøge at få aflivet vores bekymring.