runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2010-04-13:
Vi har stillet forslag om, at den såkaldte standstill-periode, som er perioden, efter et udbud er afgjort og før kontrakten underskrives, forlænges med 5 dage, så den kommer op på 15 dage, når korrespondancen sker med e-mail, og 20 dage, når den sker med almindelig post.
Formålet med standstill-perioden er at få afklaret klager, inden kontrakten underskrives.
Det er bedre at tage klager i opløbet og afgøre, om de skal have indflydelse, inden der indgås kontrakt, frem for at klager først kommer senere i forløbet, hvor samarbejdet er indgået.
Det er nu engang bedre at forebygge frem for at kurere, når sygdommen er indtruffet.
Det har ministeren afvist, til trods for at alle erhvervsorganisationer – og det er dem alle sammen: Dansk Erhverv, Dansk Industri, Dansk Byggeri, Dansk Erhverv – Teknik, Håndværksrådet, Landbrug & Fødevarer samt Foreningen af Rådgivende Ingeniører – foreslår, at standstill-perioden netop forlænges med 5 dage.
Selv Advokatsamfundet skriver, at der er problemer med de nuværende frister.
Samstemmende skriver erhvervsorganisationerne, at en forlængelse vil give flere seriøse klager, da den nuværende tidsfrist ikke er lang nok.
Både weekender og helligdage tælles med, så ofte er der ganske få dage, hvor der kan gøres indsigelse.
Da sagsbehandlingen i forbindelse med anmodning om aktindsigt kan tage op til 10 dage, er det vanskeligt at skaffe sig et fuldt oplyst grundlag, inden man eventuelt indgiver en klage.
Samtidig skal der også være tid til f.eks. at kontakte en advokat.
Leverandørerne vil således kunne føle sig presset til at klage inden for standstill-perioden på et uoplyst grundlag.
Det er især et problem for mindre leverandører.
Vi har derfor en enestående chance for at lytte til erhvervslivet, så virksomhederne får tid til at få den nødvendige information og beslutte, om der skal klages.
Med den korte tidsfrist, der er i dag, risikerer vi, at der indsendes klager for en sikkerheds skyld.
Forskellen er blot, at ministeren er virksomhedernes beskytter, mens Atlas holder himlen.
Nu kan ministeren vise, at han kan leve op til sit eget motto.
Vil han virkelig overhøre samtlige erhvervsorganisationer, der blot ønsker en lidt længere frist?
Jeg vil gerne bede om, at sagen kommer tilbage til udvalget.
Frank Aaen (EL), 2010-04-13:
Den her dobbeltbeskatningsaftale indeholder en meget usædvanlig bestemmelse, som adskiller sig fra tilsvarende aftaler med andre vestlige lande.
Den vil jeg gerne have lov til at bore lidt mere i i udvalgsarbejdet, og derfor vil jeg bede om, at lovforslaget kommer tilbage i udvalget.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-13:
Jeg er ikke klar over, om det er nu eller efterfølgende, det skal siges, men i hvert fald vil vi gerne have lovforslaget tilbage til udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Ida Auken (SF), 2010-04-13:
Jeg siger tak for den positive modtagelse og glæder mig til udvalgsarbejdet.
Jeg vil bare spørge ministeren, om vi er enige om, at da loven blev lavet i 1999-2000, var det slet ikke meningen, at kommunerne overhovedet skulle sidde med nogen regninger, altså at det ligesom var lovens intention, at det her slet ikke var kommunernes problem.
Villum Christensen (LA), 2010-04-13:
Vi synes, vedtagelsen af dette beslutningsforslag vil være spild af gode ressourcer.
Hvad skal vi dog med en sådan undersøgelse?
Kommunerne er jo i fuld gang.
Jeg synes nu også, at naturmassakren oppe i Thy for at skabe plads til et testcenter jo næppe bør tjene som et eksempel til efterfølgelse.
Vi var oppe og kigge på det i går og var mildest talt lamslåede over at se, hvad der skulle ryddes af træer på det sted.
Hvis man virkelig skulle bruge sin tid på arealundersøgelser, som kunne have perspektiv, ville vi hellere bruge vores kræfter på at finde egnede placeringsmuligheder for kernekraft, akkurat som man forberedte det i regionplanerne i 1980'erne.
Det vil der være perspektiv i, fordi kernekraft kan løse de problemer, at vi i Danmark har alt for dyr energi, og at vi næsten er verdensmestre i at svine med CO2.
Vindmøller kræver, at der hele tiden står et kraftværk, der bruger fossile brændsler, klar, når det ikke blæser, og derfor er der mere perspektiv i kernekraft efter vores opfattelse – det har jeg jo sagt nogle gange før – og derfor kan vi ikke gå ind for forslaget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-13:
Fra Det Radikale Venstres side er vi også glade for, at regeringen er begyndt at gennemføre Enhedslistens forslag.
Vi ønsker faktisk i modsætning til nogle andre, at der opstilles møller på land, og det gør vi, fordi det koster det halve at stille dem op på land i forhold til på vandet.
Vi går også ind for, at kommunerne skal have kompetence til at planlægge og håndtere vindmøllerne i deres kommunale planer.
Vi må regne med, at mange tusinde møller i løbet af de næste 10 år skal ned – vi regner med omkring 4.000 ud af de i alt 5.000 – så der skal være færre og mere energieffektive møller i stedet for.
Der skal, som beslutningsforslaget lægger op til, findes gode placeringer.
F.eks. går vi ind for placeringer ved motorveje, som man f.eks. gør det i Tyskland og i Frankrig.
Og så vil vi gerne have, at der arbejdes med at intensivere det at integrere vind i systemet.
Det er simpelt hen uheldigt, at der er myter om, at vindenergien bare sendes gratis ud af landet.
Det er simpelt hen skadeligt for vindenergien.
Men ellers er vi enige med de andre ordførere.
Steen Konradsen (KF), 2010-04-13:
Jamen det er jo herligt at være vidne til sådan en skøn enighed hele vejen rundt, så jeg skal også gøre det ganske kort.
Det er jo ikke mindst i det lys, det forslag, der senere skal behandles, om et testcenter i Østerild skal ses, så jeg håber da personligt, det også får en positiv modtagelse, når det når så langt.
Udviklingen går imod, at der bliver færre, men større og mere effektive vindmøller, og i de kommende år – måske i de kommende 10 år – skal der vel i Danmark udfases op mod 100 vindmøller, der er landbaserede, og de skal erstattes af nogle færre.
Og de vil selvfølgelig i stor udstrækning blive stillet op på statslige arealer, som kommunerne er i gang med at finde, for mange kommuner ønsker vindmøller placeret f.eks. langs med kommende motorveje og den slags ting, så det arbejde er i gang.
Så vi er positive over for, at der bliver stillet flere vindmøller op, gerne på statslige arealer, og kan bare konstatere, at arbejdet er i gang, og derfor kan vi ikke umiddelbart se noget formål i at gå ind og støtte lige netop det her beslutningsforslag, selv om vi principielt er enige i tanken bag det.
Steen Gade (SF), 2010-04-13:
Fra SF's side synes vi, at det her er et ganske fornuftigt forslag.
Jeg vil godt sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det jo netop er sådan, at det ikke er det, vi har gjort hidtil, men det, vi nu skal til at gøre, det handler om.
Hvis et enigt Folketing bakker det op, at vi får en sådan rækkefølge og kortlægning af, hvordan man kan placere vindmøller på statslige arealer, så er det vigtigt, at det indgår sammen med den planlægning, som hr. Dohrmann var inde på er i gang i kommunerne.
Vi skal have det her til at hænge sammen.
Noget andet er så, at det havde været bedre, hvis vi havde gjort det fra starten, men nu gør vi det så, og det skal jo ikke forsinke processen med at få fundet de rigtige placeringer af vindmøller.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-13:
Tak for det.
Det er jo altid spændende, når vi skal diskutere bl.a. vindmøller her i Folketingssalen.
Det, der også er godt at se, er jo, at faktisk alle partier er enige om, at man selvfølgelig skal finde nogle placeringer af de her vindmøller.
Der skal bare ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti synes, at de her store vindmøller hører til ude på havet.
Det er jo også helt klart, at hvis man kan finde nogle områder på statens jord, hvor man kan placere dem, så skal man selvfølgelig gøre det.
Der ved vi jo, at mange kommuner allerede har været i gang med at pege på forskellige områder, og der vil også blive fundet flere arealer rundtomkring.
Bl.a. Billund, Herning og Tønder Kommune har netop peget på nogle arealer.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er selvfølgelig, at befolkningen ikke bliver klemt.
Når vi peger på nogle områder, er det jo altså sådan, at der også bliver nogle naboer til de her vindmøller, og vi ved, at der kan være nogle gener forbundet med at være nabo til en stor vindmølle såsom skyggepåvirkning, støj og den slags ting.
Derfor er det, sådan som vi ser på det i Dansk Folkeparti, vigtigt, at vi netop har fået gennemført en erstatningsordning.
Når man placerer vindmøllerne, eventuelt på statslige arealer, kan det også medføre, at der skal være en erstatning til de nærmeste naboer, hvis de kan påvise, at de har haft et værditab.
Der er Dansk Folkeparti selvfølgelig stolte over, at vi har fået det gennemført i forbindelse med det sidste energiforlig, og derfor vil vi selvfølgelig også gerne kigge fremad, med hensyn til om der er nogle steder, man kan se at de her vindmøller kunne placeres.
Men det må ikke gå ud over, man kan kalde det naturen.
Hvis naturen lider overlast, er vi ikke tilhængere af det.
Derfor må vi sige, at man, som vi ser det, allerede er godt i gang med at få kommunerne til at arbejde på at finde de rigtige placeringer.
Uanset om vi taler om områder, der tilhører de private, kommunen eller staten, skal man selvfølgelig pege på de placeringer, som giver mest, man kan kalde det vind for pengene.
Så vi må sige, at med forslaget her, har Enhedslisten fundet ud af, at det, der er gjort indtil nu, egentlig har været ret godt, og den linje ønsker man at fortsætte.
Det ønsker vi jo selvfølgelig også, men vi ser frem til, hvad det er, kommunerne og staten indsender til os, og så tager vi bare det, som Enhedslisten har fremsat her, som et godt input.
Mere er der vist ikke at sige til den sag.
Orla Hav (S), 2010-04-13:
Jeg har det jo lidt ligesom den foregående ordfører, at jeg glæder mig over, at regeringen er nået frem til samme konklusion som den tanke, der ligger bag Enhedslistens forslag i dag.
Vi har jo haft den overvejelse, at vi synes, Enhedslistens forslag er et fornuftigt forslag.
Det er fornuftigt ud fra, at staten råder over mange arealer rundtomkring, som ville kunne opfylde de skrappe krav, som er til etablering af vindmøller.
Svaret er jo, at det er ved vedvarende energikilder, og der er vindmøllestrøm jo et godt alternativ.
I lyset af de positive bemærkninger fra ministeren om at ville gøre det, som Enhedslisten har som plan her, vil vi følge godt og grundigt med i, at ministeren nu også følger det til dørs, og udtrykke, at vi støtter Enhedslistens beslutningsforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-13:
På baggrund af den lille korte debat, der var her mellem ministeren og hr. Per Clausen, blev jeg lidt i tvivl om, hvad der egentlig er at diskutere fremover med det her forslag.
Jeg vil sige, at der sådan set er nogle meget gode elementer i, at vi skal have nogle vindmøller op, det er godt for CO2-udslippet osv. – altså at vi får det nedbragt – så det er vi sådan set enige i.
Jeg kunne så forstå, at ministeren og hr. Per Clausen var enige om, at det, der står i det her beslutningsforslag, faktisk kører, og det var sådan set også det, jeg ville have sagt.
Der er jo ingen grund til at vedtage et beslutningsforslag om igangsættelse af de ting, der står her, når de er i gang.
Og vi har jo lavet en plan.
Vi har i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« skrevet, at regeringen vil udpege statsarealer, der er egnede til vindmølleplacering osv.
Der er udpeget foreløbig fire områder, og der vil blive udpeget nogle flere.
Men det, der er vigtigt, er det, som regeringen har gjort indtil nu, og det er, at man har forhandlinger med kommunerne om at få kommunerne til at lave nogle planer for at få placeret vindmøller ud over på de statslige arealer.
Så man må sige, at både staten og kommunerne, altså det offentlige, er i gang med at finde pladser til vindmøller.
Karen Ellemann (V), 2010-04-13:
Som sagt i min foregående tale kan jeg præcis bekræfte, at det er det arbejde, der allerede er rigtig godt i gang, og der er en forventning om, at planerne bliver fremlagt til efteråret.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-13:
Det er klart, at hvis vi havde haft en stor gæld, havde vi haft sværere ved at håndtere krisen.
Det er ikke nogen hemmelighed for mange, at en ordfører for Venstre vil synes, at regeringen har gjort det godt, og at en ordfører fra et oppositionsparti nok vil synes, at regeringen har gjort det mindre godt.
Derfor kan vi så ty til andre kilder for at se, om vi kan få en neutral opmand.
Og vi kan jo tage Nationalbankens direktør, som klart har sagt, at regeringens finanspolitik og skattestoppet har bidraget til forstærke den finansielle krise i Danmark.
Jeg synes, at det er så afgørende, når vi diskuterer stabilitet og ikke mindst tryghed for boligejerne, at man i det mindste stopper op og ser i bakspejlet og spørger: Har der været tryghed for boligejerne i Danmark, som de var blevet lovet, i de sidste 2-3 år, hvor priserne er faldet dramatisk, og hvor folk oplever at være teknisk insolvente, fordi værdien til sidst er faldet så meget, at den ikke står mål med det lån, de har taget i deres bolig?
Er det tryghed?
Jeg tror ikke, at der er ret mange boligejere, der synes, at dramatiske prisfald giver tryghed.
Og jeg kan konstatere, at jeg uden for det her hus kan finde mange, der er enige i, at skattestoppet har bidraget til boligboblen og dermed til utryghed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-13:
Jeg tager gerne en diskussion om beskatning af boligejere og skattereformen.
Jeg kan blot konstatere, at den udlægning om, at boligejerne bliver ekstra beskattet, har jeg meget svært ved at genkende.
Jeg kvitterer for, at hr. Morten Østergaard siger, at det står højt på dagsordenen for De Radikale, måtte de engang langt ud i fremtiden blive en del af et andet flertal end det nuværende, at boligejerne skal betale noget mere i skat.
Det synes jeg er fair nok.
Det er jeg glad for at hr. Morten Østergaard overhovedet ikke nævnte med et ord, for det kan jeg kun tage ud som udtryk for, at hr. Morten Østergaard anerkender, at ved at føre en ansvarlig økonomisk politik, få afdraget på gælden i de gode tider, ja, så har vi været i stand til at håndtere krisen langt mere aktivt end mange af vores europæiske kolleger.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-13:
Hvis jeg må starte med det første, vil jeg sige, at da Skattekommissionen offentliggjorde sin betænkning, var det netop der, man tog hul på det, som Venstre havde svoret at de ikke ville, da de gik valg, nemlig på at diskutere rentefradraget, som jo altså er en del af den måde, vi beskatter boligejere og lån på.
Der sagde den nuværende statsminister, der dengang var finansminister, nogle vise ord, nemlig at det ikke kan nytte noget, at man betragter sig som lønmodtager om dagen og som boligejer om aftenen, for så adskiller man det kolde og det varme vand.
Virkeligheden er jo, at det hænger sammen.
Og jeg synes, at det er al ære og respekt værd, at hr. Torsten Schack Pedersen melder sig på banen i dag.
Men vi må bare sige, at for de vælgere, der troede, at skattestoppet betød tryghed, kan man bare konstatere, at udviklingen på det danske boligmarked viser, at det ikke har været tilfældet.
Og til de vælgere, der troede, at når Venstre sendte et brev ud dagen før folketingsvalget i 2007 om, at de, der ville lave en skattekommission, ville tage deres penge, må man sige, at det løfte rendte Venstre fra lige så hurtigt, som stemmerne var talt op.
Der er jo bl.a. blevet ændret på de vilkår.
Så jeg må sige til hr. Torsten Schack Pedersen, at for vores vedkommende er synspunkterne helt klare.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-13:
Jeg vil da gerne kvittere for, at Det Radikale Venstre bakker op om forslaget.
For det første mener Det Radikale Venstre, at boligejerne skal betale noget mere i skat.
Jamen det er jo heldigvis noget, som partiet står ved og ønsker at ytre sig om og holde fast i.
Det synes jeg er værd at skrive sig bag øret.
Den anden del er påstanden om, at finanskrisen har ramt Danmark hårdere end andre lande.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard synes, at vi skal være misundelige på, hvordan det går i Grækenland eller i Spanien eller Portugal.
Er virkeligheden ikke den, at vi faktisk på grund af en sund økonomisk politik gennem mange, mange år – vi har lagt til side i dårlige tider – har været i stand til at håndtere krisen bedre end mange af vores europæiske kolleger?
Per Clausen (EL), 2010-04-13:
Hvis det er det, ministeren står og siger, er jeg enig med miljøministeren i, at så er det lykkedes regeringen at nå frem til samme konklusion som Enhedslisten, og det synes jeg da kun vi skal være glade for.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-13:
I Venstre lægger vi jo ikke skjul på, at vi synes, der er virksomheder, som i høj grad trænger til at få oprustet med hensyn til deres ligestillingsdagsorden og også deres mangfoldighedsdagsorden, netop for at sikre, at vi som samfund hele tiden sørger for, at det er de mest kvalificerede, og at vi har bragt alle talenter i spil.
Det er jo den måde, vi som samfund står bedst rustet på i den internationale konkurrence, og det er også den måde, vores danske virksomheder står bedst rustet på i forhold til fremtidens kamp om nøglemedarbejderne.
Så der er da klart en udfordring, og det er også derfor, vi har taget initiativet med charteret.
Men hvis vi tager Socialdemokraterne helt konkret, meldte den socialdemokratiske ligestillingsordfører jo for over 1 år siden, den 7. marts 2009, at nu ville Socialdemokraterne gå foran med ligestilling.
Der må jeg jo så spørge: Når Socialdemokraternes ledelse kun har en kvinde ud af fire, altså 25 pct., er det så, fordi der ingen talenter er hos Socialdemokraterne?
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-13:
Tak for det.
Ordføreren indledte sin tale med at sige, at man i Venstre sætter fokus på kompetencer og kvalifikationer.
Det kan ordføreren måske lige overveje.
Men mit spørgsmål vedrører egentlig, at ordføreren gjorde meget ud af, at man selv skal vælge, og at Venstre i hvert fald ikke går op i millimeterprincipper, men at det er den lange ligestillingskamp, man gerne vil tage.
Så er spørgsmålet: Hvorfor er det egentlig millimeterdemokrati, når man gerne vil have, at andelen af kvinder på bestyrelsesposter udgør mere end 5 pct. eller 7 pct.?
Synes ordføreren ikke, at der er et demokratiunderskud her, som man burde rette op på?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-13:
Jamen regeringen og Venstre er jo bestemt ikke bange for at tage en dialog.
Det er jo netop det, vi har gjort med det charter for flere kvinder i ledelse.
Det er netop at lave en forpligtende kontrakt med en lang række virksomheder i Danmark.
Lige nu er der 107 virksomheder, der har tilsluttet sig.
Det gælder også meget store virksomheder som bl.a. Mærsk.
Når Mærsk går ind og tilslutter sig charteret, er det jo, fordi de gerne vil sikre, at de har et rekrutteringsgrundlag, så de sikrer sig fremtidens kernemedarbejdere.
Og det er den dialog, vi synes er så vigtig, altså at det her ikke bliver et politisk pålæg, men at det bliver en dialog om, hvordan vi som samfund sikrer, at alle talenter og ressourcer bliver brugt.
Det var også derfor, jeg i min tale læste op fra de anbefalinger, der kommer fra Komiteen for god Selskabsledelse.
Den går netop specifikt ind og gør opmærksom på over for virksomhederne, at det er vigtigt at kigge på mangfoldighed, når man rekrutterer.
Men det gælder ikke kun køn, det gælder også international erfaring, og det gælder så sandelig også alder.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Mener Venstres ordfører ikke, at vi i dag netop ikke benytter os af alle talenter?
Det er netop det, de har indset i Norge.
De har indset, at konkurrencen bliver langt større, når man også får kvinder i bestyrelsen, fordi man får en talentmasse, der er dobbelt så stor, som den er i dag.
Vi kan godt vente 30, 40, 50 eller 100 år, før det sker, men vi kan også godt sætte os et klart mål for, hvad det er, vi gerne have, der skal ske.
Nu nævner Venstres ordfører selv resultater på bundlinjen, og at man får øget innovation bl.a. af også at have kvinder med inde.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-13:
Som jeg også meget klart sagde i min ordførertale, er Venstres mål, at vi sikrer, at alle talenter og alle menneskelige ressourcer i det her samfund kommer i spil.
Men det betyder også, at folk skal have lov til at vælge selv, for i modsætning til Socialdemokraterne tror vi på, at folk er i stand til at træffe deres egne valg.
Det betyder også, at man som mand eller kvinde skal have mulighed for at vælge noget andet end det, Socialdemokraterne synes, man skal vælge.
Vi synes, at det er vigtigt, at vi som samfund tager en lang række initiativer for at sikre, at erhvervslivet og virksomhederne tager et ansvar på det her område, at vi får skabt nogle uddannelsessystemer, som sikrer, at kvinderne bliver opfordret til at søge ledelsesposter; at vi får gang i rekrutteringsmekanismerne, som netop, som ministeren sagde, får gang i den her operation kædereaktion, der gør, at vi kan få flere kvinder ind på ledelsesgangene og bestyrelsesgangene.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Det undrer mig en lille smule, at Venstres ordfører fortæller os, at der er masser af kvinder at tage af, bl.a. fra mellemlederstillinger, når ministeren netop påpegede, at det er et problem, at der ikke er nok kvinder at rekruttere.
Venstres ordfører giver også skræmmebilleder af, hvor forfærdeligt det bliver, når de her virksomheder skal tvangsopløses.
I Norge skete der faktisk, at man slet ikke var nødt til at tvangsopløse nogen virksomheder, for det var utrolig let at finde kompetente kvinder til bestyrelserne.
Man havde bare ikke kigget på dem før.
Vi må jo ikke være så naive at tro, at det er sådan nogle ansøgninger med cv og kvalifikationer, det handler om, når vi rekrutterer til Børsens virksomheders bestyrelser.
Nej, nej, det er networking, det er hardcore networking.
Når vi i dag har haft mænd på topposter i flere hundrede år i træk, er mændene jo forfordelt, og det er derfor, vi mener, at vi er nødt til at tage kvoter i brug som middel og ikke som mål.
Men hvad er Venstres mål?
Og hvor lang tid skal der gå, før vi får minimum 20, 30 eller 40 pct. på topposterne?
Lykke Friis (V), 2010-04-13:
Den undersøgelse er udarbejdet af to forskere på University of Michigan.
Nu har jeg ikke som tidligere forsker været inde og gennemføre en videnskabelig validitetstest af undersøgelsen.
Men jeg kan jo godt sådan lige redegøre for, hvad den i kort form siger.
Det, den siger, er, at man ikke kan lave en endegyldig vurdering af, hvordan den norske model kommer til at virke.
Det er for tidligt, dertil har de for lidt data.
Det er det, man kalder de gyldne nederdele i rapporten.
Punkt 2 peger på, at der altså er kommet kvinder ind i bestyrelser, som egentlig ikke ellers ville være kommet ind i en bestyrelse, og det sætter altså spørgsmålstegn ved kompetencen hos de kvinder, der er kommet ind.
Det er de foreløbige resultater, de her to forskere er kommet frem til.
Det er netop vigtigt, at vi finder ud af, hvad det er for nogle redskaber, der virker her, for vi er enige om, at der skal gøres noget.
Jeg refererede ikke til nogen norsk undersøgelse.
Jeg refererede til en undersøgelse udarbejdet af University of Michigan, forskere fra University of Michigan, der havde kigget på den norske model.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-13:
Nu er der jo adskillige erhvervsvirksomhedsledere trods alt, som har arbejdet med de her ting, og som har cirka samme alder som jeg.
En del af dem understreger også, at ingen for 30 år siden havde drømt om, at vi havde så få kvinder i dag.
Derfor vil jeg da gerne sige tak til ministeren for at erkende, at det altså ikke løser sig af sig selv, at der skal en lang række instrumenter til.
Jeg vil kun sige, at der er ingen af os, der tror på, at det her er et vidundermiddel.
Men der er nogle af os, der tror på, at det kan være et af mange instrumenter.
Det hænger jo også sammen med erfaringerne fra Norge.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad er det for en norsk undersøgelse, ministeren hentyder til, som viser, at det går skidt i Norge på det her område?