runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Den her diskussion er i virkeligheden ikke af ny dato.
Jeg havde det held, eller hvad man skal kalde det, at sidde i Folketinget omkring den 11. september 2001, også i årene forud og i årene efter.
Og det, der var lidt interessant der, var jo, at der i årene op til den 11. september 2001 blev fremlagt en lang række forslag, der som regel blev skudt ned, om øget overvågning osv.
Og da der så skete det, der skete den 11. september, så lykkedes det den daværende socialdemokratisk-radikale regering i løbet af ingen tid, fordi den blev væltet ved valget i november, at lave et meget omfattende lovforslag om overvågning, som så blev ført frem i Folketinget.
Vi, der sad i Folketinget dengang, sagde: Skal vi ikke ligesom prøve at se det lidt grundigere efter, f.eks. lave nogle klausuler om, at det skal evalueres efter en vis periode – og vi blev jo nærmest fremstillet som terroristallierede eller landsforrædere.
Det var ikke god tone, for nu havde man en konkret sag, og nu skulle det her bare igennem, og det var utrolig vigtigt.
Siden har vi jo set, at en række af de ting, der blev vedtaget, rent faktisk var problematiske og måske havde haft godt af at have været igennem en grundigere behandling eller måske havde haft godt af at have en solnedgangsklausul, sådan at de var blevet evalueret efter nogle år.
Så det, der hedder, at vi skal passe på med bare at vedtage lovgivning, når der er en aktuel situation og så ikke rigtig lave nogen evaluering af den, synes jeg bestemt er et rigtig godt udgangspunkt, også fordi vi ved, at der er den der afvejning mellem sikkerhed og retssikkerhed.
Og det er klart, at selv om man tager en diskussion om det, så vil det aldrig nogen sinde forhindre, at der er behov for en konkret diskussion og en konkret udvikling i forhold til det, der sker, men man kan jo sagtens tænke sig redskaber, som næsten giver måske ikke total sikkerhed, men så i hvert fald total opklaring.
Altså indoperering af en chip i folk, der har kontakt med en satellit, så man altid med en meters præcision og med sekunds nøjagtighed kan fastslå, hvor folk har været på et bestemt tidspunkt, jamen altså, det kan i hvert fald sikre 99,999 procents opklaring af alle forbrydelser.
Om det så forhindrer forbrydelserne, er jo en anden sag, men det vil sikre, at de bliver opklaret.
Så det korte af det lange er: Det er der ikke rigtig nogen der ønsker, så den afvejning er vigtig.
Som fru Zenia Stampe måske ved, har Enhedslisten fremlagt forslaget i forbindelse med finansloven flere gange.
Det blev desværre afvist af den tidligere SR-regering, men vi synes, det er et godt forslag, og så kan vi også få den principielle diskussion, ikke fordi den erstatter den konkrete diskussion, når der sker noget i samfundet, som vi må reagere i forhold til, men fordi den gør, at vi prøver at tage den i en lidt mere principiel ramme og ikke bare fra hånden og i munden.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-27:
Nej, »ham« og »hun« er 3. person.
Det vil jeg mene, men man diskuterer ikke med formanden, naturligvis ikke.
Men jeg må gerne diskutere med fru Zenia Stampe.
Det her er et område, der interesserer Venstre i almindelighed og mig i særdeleshed rigtig meget.
Man skal jo ikke have læst mange science fiction-romaner for at vide, hvor vi havner, hvis ikke vi har den her opmærksomhed på retssikkerhed.
Man kan gå for langt, helt sikkert, i bestræbelsen på at skabe sikkerhed i et samfund.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-27:
En lukket tegnebog
– jeg ved ikke, hvor meget sådan noget koster.
Det må vi se på.
Så vil jeg egentlig gerne lige benytte lejligheden til at spørge om noget andet, når jeg har muligheden, for noget at det, som det terrorudvalg, som den tidligere regering, altså SR-regeringen, nedsatte, skulle kigge på, var, om reglerne for overvågning og aflytning betød, at der var for mange borgere, der blev aflyttet eller overvåget uden begrundelse.
Og det er gamle regler, vi snakker om nu.
Det er jo ikke de nye regler.
Det er regler, der har virket nu i omkring 10 år.
Så vil jeg bare spørge Venstres ordfører, om det er et område, der interesserer ham og hans parti, og om man har indtryk af, at det er en mulighed, der bliver anvendt lidt for meget, og om der på den måde er grund til at kigge på det, som det var meningen med det gamle udvalg.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-27:
Lad os tage en snak om det.
Vi har et åbent sind og en lukket tegnebog.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-27:
Undskyld, formand.
Jeg beklager meget, men jeg blev opholdt af justitsministeren, og det bliver man jo nødt til at have tid til.
Vi står her i dag for at behandle det forslag, som er kommet fra Det Radikale Venstre, om at nedsætte en retssikkerhedskommission.
Og der skal ikke være nogen tvivl om, at Alternativet har bakket op om det forslag.
Det har vi, fordi vi synes, det er rigtig, rigtig vigtigt at have fokus på, at frihedsrettighederne og de uafhængige domstole og den frie politiske debat ikke skal ligge under for terrorbekæmpelse, og hvor langt vi går i den retning.
Vi er af den opfattelse, at vi på nogle områder er gået for langt i den retning, for vi synes, der er blevet iværksat nogle tiltag, som vi har en holdning om ikke nødvendigvis vil have den store effekt.
Derfor har vi jo være interesseret i det tidligere uvildige undersøgelsesudvalg, som skulle evaluere og se på, om den hidtidige terrorlovgivning var gået for langt, eller om det var den rigtige, eller om man skulle se på andre tiltag.
Jeg tror, det er vigtigt for Alternativet i den henseende at sige, at det, sådan som den holdning, vi har lige nu i hvert fald, er, er en uvildig undersøgelse, der bliver lavet, ikke nødvendigvis en kommission, men at det er uvildige mennesker, vi sætter til at kigge på det.
Men det må vi jo tage, når den tid kommer.
Så jeg er egentlig lidt spændt på, hvordan vi får arbejdet videre med det her beslutningsforslag, og jeg håber jo, at Det Radikale Venstre har en slutbemærkning om, hvordan Det Radikale Venstre opfatter de tilsagn, der er givet heroppe fra talerstolen; så det ser jeg selvfølgelig frem til.
Men helt overordnet set
har vi en positiv opbakning til beslutningsforslaget, men synes på den anden side, at det er vigtigt nu at få et samarbejde i gang med Justitsministeriet om, hvordan vi kan sikre, at vi får en uvildig evaluering inden for 1-2 år af den nuværende igangsatte særlovgivning.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Det kan godt være, at justitsministeren ikke er tilfreds med, at vi er nogle, der synes, at det er for dårligt, at man ikke kan igangsætte en dansk undersøgelse.
Men netop Konservative synes, at det her er det mest ordentlige at gøre, Radikale er også åbne over for det, DF støtter op.
Det er jo en blandet skare af partier, det her er ikke rød blok mod blå blok.
Historisk set er det lige fra Fremskridtspartiet til DF til Enhedslisten, SF, som har været involveret i den her sag.
Tilbage i 1997, det er allerede mange år siden, var der en forespørgselsdebat i Folketinget, hvor vi fik at vide, at vi ikke kunne genoptage sagen, fordi Rigsadvokaten mente, at der er tale om forældelse – i 1997.
Nu kommer der nye oplysninger frem, og vi siger: Kan vi ikke bare skære det ind til det, der alene vedrører danske myndigheder og det danske ansvar?
Det har intet med den norske kommission at gøre.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-27:
Som jeg læser beslutningsforslaget, skal der nedsættes en retssikkerhedskommission, som skal komme med en afrapportering i slutningen af 2017, og det er det, som vi siger vi ikke kan støtte op om.
Vi er selvfølgelig klar til at kigge på, om man kan lave en anden form for undersøgelse inden for en anden tidsramme.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-27:
Jamen så er vi jo i den sjove situation – eller jeg ved ikke, om den er sjov, uventet eller overraskende – at det lyder, som om regeringen måske så i virkeligheden er mere imødekommende over for det her forslag end Socialdemokraterne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Nu har hr. Søren Søndergaard sagt meget af det, jeg gerne ville sige, men jeg har noget yderligere at tilføje.
Som man kan læse i bemærkningerne til lovforslaget, skulle Danmark i forhold til den historiske arbejdsdeling mellem Norge, Sverige og Danmark håndtere det, der drejede sig om skibets ejerforhold, skibets tilstand ved afsejlingen fra Frederikshavn og forsikring og skatteforhold.
Det er nogle af de ting, som var Danmarks ansvar dengang, og hvor vi synes der er store pletter i den redegørelse både om ejerforhold og skibets tilstand.
Altså, jeg tror ikke, det kan være gået nogen forbi, at det skib aldrig burde være sejlet ud.
I første omgang kunne det ikke en gang blive forsikret hos Skuld, forsikringsselskabet, fordi det var i så ringe en stand og der var så store mangler.
Justitsministeren føler en vis vrede her i dag og synes, at vi er nogle, der er uretfærdige, fordi vi mener det eneste rigtige er at foretage en dansk undersøgelse, som er begrænset på de måder, som jeg har sagt flere gange før: Den overlapper ikke den norske kommission; den er tidsbegrænset til 6 måneder; den vedrører kun det, der udtrykkeligt er dansk ansvar og danske myndigheders ansvar.
Vi får igen og igen at vide, at vi bare lige skal vente et års tid, så kan vi tage det op igen; sådan er det blevet sagt igen og igen.
Under den forespørgselsdebat, der var i 1997, fik man også vide, at, nej, sagen kunne ikke tages op igen, fordi der var forældelse.
Sådan går tiden.
Det er ikke rimeligt.
Der er ikke noget til hinder for, at den danske rolle i det her forløb kan undersøges sideløbende med den norske kommissions arbejde.
Det er simpelt hen ikke saglige, ordentlige argumenter, som vi har hørt i dag, i forhold til ikke at starte en undersøgelse nu.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Ja, og det har jeg gjort flere gange.
Og det er jo også derfor, at jeg måske synes, at debatten antager den her konspiratoriske karakter.
Tak til spørgeren for at stille spørgsmålet, for ja, det vil de danske myndigheder.
Det har jeg sagt under ministeransvar under et samråd, og nu siger jeg det også i Folketingssalen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-27:
Jeg vil bare i forlængelse af fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål til ministeren lige give ministeren mulighed for at helt klart at bekræfte, at såfremt de norske myndigheder måtte kontakte de danske myndigheder for at få oplysninger udleveret, så vil Danmark selvfølgelig udlevere alle slags oplysninger, som nordmændene måtte være interesseret i.
Vil ministeren bekræfte det?
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Jamen jeg kan jo bare konstatere, at det tog 24-25 år, før den pågældende mente, det var så relevant, at det skulle komme til offentlighedens kendskab.
Og det kan jeg bare tage til efterretning, og jeg kan så også notere mig, at der er nogle i Folketinget, der så mener, vi skulle rejse en kæmpestor, ny uvildig undersøgelse af det baseret på – ja, på egentlig hvad?
samtidig med at de norske myndigheder er ved at undersøge det.
Jeg synes, det er hensigtsmæssigt at afvente den norske undersøgelse, før vi konkluderer på, hvilken karakter de her informationer egentlig har.
Det er såmænd bare min pointe.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-27:
For Søfartsstyrelsen har jo erkendt, at det ikke blev journaliseret, før en journalist bad om aktindsigt i de oplysninger, som Flemming Thue Jensen kom frem med.
Så jeg forstår ikke, at ministeren ikke anerkender, at der faktisk er nogle ting, som bør undersøges, altså nogle uklarheder, som vi bør undersøge.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Jamen hele pointen er, at alt jo er fremme i den her sag.
Men den eneste person, hvis udsagn vi har for, at det her er vitale og centrale oplysninger, er den pågældende selv.
Og det, der jo bliver interessant, når de norske myndigheder nu konkluderer, bliver jo at se, om det er rigtigt.
Det vil jo sådan set vise sig.
For indtil videre er jeg ikke sikker på, at det forholder sig sådan, men det må vi jo se.
Og det er der myndigheder der undersøger.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-27:
Det bedste forsvar er som bekendt et angreb, og jeg er da noget paf over, hvad det er for en mytedannelse, jeg og Alternativet ifølge ministeren deltager i.
Det, der interesserer Alternativet og mig, er bl.a., hvorfor det var nødvendigt for Flemming Thue Jensen selv at skulle stå frem i pressen med nogle vitale og centrale oplysninger?
Er det en ordentlig – det udtryk brugte ministeren før – håndtering fra myndighedernes side, når man modtager centrale oplysninger?
Til et samråd forleden havde ministerens kollega, hr. Troels Lund Poulsen, som jo også er minister, en lidt anden vinkel på det, synes jeg.
Og det kunne jeg godt tænke mig at høre noget om.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Men dermed gør fru Lisbeth Bech Poulsen jo op med hele den konstruktion, der har været, og aftalen mellem tre lande om, hvordan det her skulle håndteres.
Det, jeg bare vil sige, er, at de danske myndigheder står til rådighed for de norske, i det omfang at de ønsker det – hundrede procent, selvfølgelig.
Det har jeg også givet tilsagn om på et samråd, men det er åbenbart ikke nok.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-27:
Jeg mener ikke som dansk parlamentariker, at man kan uddelere sådan nogle sager til andre lande og sige, at det tager nordmændene sig af.
Selv hvis vi synes, at de skulle det, kan de jo ikke afhøre danske myndighedspersoner under vidneansvar.
Vil ministeren – det vil jeg for resten gerne spørge om nu, hvor jeg har muligheden for det igen – sikre, at alt materiale, der på nogen måde vedrører »Scandinavian Star«, bliver sendt til den norske kommission?
Nej, det vil ministeren ikke.
Derfor har vi brug for at tage ansvaret på os selv og have en dansk undersøgelse.
Det handler ikke om det, nordmændene er i gang med.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Jeg er helt klar over, at den her sag har nydt offentlighedens bevågenhed siden 1997, og den forespørgsel bl.a., som fru Lisbeth Bech Poulsen sigter til.
Så meget desto vigtigere er det, at vi gør tingene ordentligt, at det her foregår på en ordentlig måde, og for mig ville det virke meget paradoksalt, hvis vi skulle til at kaste os ud i en helt ny undersøgelse, lige når nordmændene står og barsler med resultater selv.
Jeg synes ikke, at det er ordentligt, at man bare hele tiden råber uafhængige undersøgelser af dette og hint.
Det her er bestemt ikke nogen lille sag, men den har jo også været drøftet længe, og der er andre myndigheder i gang.
Hvorfor ikke afvente dem?
Beslutningsforslaget sætter fokus på et vigtigt spørgsmål, nemlig balancen mellem hensynet til en effektiv terrorbekæmpelse og hensynet til borgernes grundlæggende rettigheder, borgernes retssikkerhed.
Vi støtter altså intentionerne bag beslutningsforslaget, som i bund og grund handler om at få taget et grundigt blik på, om de retlige rammer, vi har sat for den danske terrorbekæmpelse, sikrer den rette balance.
Der er en alvorlig terrortrussel mod Danmark, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
I den forbindelse er det lige nu afgørende for mig og regeringen, at myndighederne har de værktøjer, der er nødvendige for at forebygge og bekæmpe terrorisme.
Som bekendt blev der som opfølgning på terrorangrebene i Paris og København i begyndelsen af 2015 iværksat en større evaluering af det danske terrorberedskab.
I forlængelse heraf blev der fremsat en række anbefalinger til nye tiltag på området, som indgik i aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2016-2019.
Herudover har regeringen fremsat flere lovforslag, som har til formål at styrke indsatsen mod terror.
Et enkelt lovforslag om deltagelse i væbnet konflikt i udlandet behandles fortsat i Tinget, de øvrige er vedtaget.
Når vi kender effekten af de nye tiltag, vil regeringen iværksætte en gennemgang af de samlede retlige rammer for den danske terrorindsats, så vi sikrer, at vi – også set i helikopterperspektiv – har fundet den rette balance.
Så der er ikke nødvendigvis så langt mellem forslagsstillerne og regeringen i denne sag.
Det er først og fremmest et spørgsmål om timing.
Men det er til gengæld også afgørende for regeringen, at vi lige nu fastholder fokus på at sikre det danske værn mod den alvorlige terrortrussel.
Vi skal først evaluere rammerne for indsatsen, når de mange tiltag, der er iværksat de senere år, har haft mulighed for at virke.
Ellers vil en evaluering ikke rigtig give mening.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-27:
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne anerkende De Radikales ønske om at sikre retssikkerheden ved at finde den rette balance mellem bekæmpelse af terror på den ene side og borgernes retssikkerhed på den anden side.
Vi er enige i intentionen om, at de to vigtige hensyn skal vejes af over for hinanden i hvert enkelt lovforslag.
Det kan vi gøre gennem solnedgangsklausuler, gennem revisionsbestemmelser eller gennem konkrete evalueringer af de enkelte love.
Vi mener selvsagt, at man skal diskutere det i de relevante sager, og derfor er det også vores holdning, at balancen mellem terrorbekæmpelse og retssikkerhed bedst sikres gennem en diskussion i forbindelse med de enkelte lovforslag og deres betydning.
Det er vores opfattelse, at det er en mere effektiv metode end at nedsætte en kommission, som kan komme med generelle overvejelser om tilstanden på det område.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Jeg vil meget gerne også diskutere formen med Folketinget.
Som jeg vist sagde til hr. Søren Søndergaard, deltager jeg ikke altid i snakken om, at tidens løsen er uvildighed og atter uvildighed.
Det kan ofte være en fordel, at det er myndigheder med kendskab til tingene, som undersøger dem.
Da jeg var i opposition og en del mennesker ønskede en uafhængig undersøgelse af Udenrigsministeriet, var jeg fuldt tilfreds med den måde, man valgte at håndtere det på.
Men jeg drøfter det gerne med Folketingets partier, når vi når dertil.
Summa summarum: Jeg er i hvert fald meget optaget af retssikkerhedsspørgsmål og af, hvordan de her ting bliver grebet an.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-27:
Tak til ministeren for meldingen om, at ministeren ønsker en evaluering, inden ministeren går af.
Det kan være, det haster så.
Men lad det ligge.
Det får vi se.
Det vil tiden vise.
Jeg vil bare spørge om, hvilken evaluering ministeren forestiller sig.
Hvilken type evaluering forestiller han sig?
Snakker vi om en arbejdsgruppe i Justitsministeriet eller om en uvildig undersøgelse, eller hvad snakker vi om?
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Det svarer altså en lille smule til at evaluere en reform, før den er blevet implementeret, og det tror jeg altså ikke man kan lære ret meget af.
Jeg er helt enig i, at vi har fundet sammen om en rigtig god aftale om en historisk udredning om de ting, som er foregået omkring nyere krige i forhold til den aktivistiske udenrigspolitik, men de krige er jo, om jeg så må sige, påbegyndte og afsluttede, og derfor giver det mening.
Jeg synes, at lige når de danske myndigheder er ved at skabe det stærkeste terrorberedskab, vi har set i nyere tid i Danmark, er det et mærkeligt tidspunkt at gennemføre en evaluering på.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-27:
Jamen det er jeg også utrolig glad for at ministeren tilkendegiver.
Grunden til, jeg så lige om lidt vil gå op og støtte det her forslag alligevel, er, at jeg tror på, at man også kan lære af fortiden.
Vi har lige været med i en anden vedtagelse, som siger, at vi skal undersøge fortiden, for det tror vi vi kan blive klogere af til fremtiden.
Og det er jo det der med, at vi er pressede.
Derfor vil vi i fremtiden også se mere og mere lovgivning på det her område, og derfor tror jeg, det er vigtigt, at man ikke underkender, hvad der er sket, også i fortiden.
Tak til ministeren.
Jeg synes bare, der er nogle problematikker i forhold til det her.
Jeg har tidligere diskuteret de her ting med ministeren i et åbent samråd om, at det tidligere udvalg på området blev nedlagt.
Ministeren siger, at man først kan lave en evaluering, når man har tingene i deres helhed.
Og det er jo rigtig fornuftigt, det lyder rigtig fornuftigt, problemet er jo bare her, at det, vi hele tiden snakker om, er, at den der balance imellem, at vi iværksætter initiativer til terrorbekæmpelse og så retssikkerheden på den anden side, er en balance, der hele tiden rykker os.
Hvis man for 20 år siden havde set, hvilke tiltag vi har lavet nu her, så tror jeg man ville tænke: Dertil kommer vi aldrig.
Så det er det der med, hvornår helheden så er der, for tingene kommer til at flytte sig hele tiden – det tror jeg virkelig de gør.
Så har jeg meget stor sympati for det der med en kæmpe arbejdsindsats, det er jeg helt enig med ministeren i, men igen tror jeg også, at den arbejdsindsats altid vil være der.
Og det kunne jo være, at vi undlod at iværksætte nogle initiativer, hvis vi fik en redegørelse for, hvad der virkede.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Mit eget parti har selv i opposition været rimelig, jeg tror, udtrykket ville være pushy, i forhold til at presse på for forskellige ting og sager i forhold til myndighederne.
Tag bare dansk politi, men også andre steder.
Der skal man altså ikke undervurdere, hvad sådan nogle evalueringer og den slags ting også medfører sådanne steder.
Jeg tror, vi har brug for at trække lidt luft i forhold til rent faktisk at gennemføre Folketingets intentioner.
Jeg kan ikke sætte den præcise dato på, og der kan også ske helt ekstraordinære internationale ting osv., men med det forbehold kan jeg garantere fru Zenia Stampe, at det er mit ønske og min hensigt.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-27:
Det er et svar, jeg er rigtig glad for, for nu er vores terrorindsats jo i hvert fald efter 11. september 14 år gammel, så hvis vi skal vente et par år, tror jeg på sin vis godt jeg kan leve med det, hvis jeg ved, at det så sker.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at det nu er blevet sagt i Folketingssalen og ført til referat.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke kan evaluere de regler, som altså trådte i kraft i 2003 og 2006, for dem har vi jo nogen erfaring med nu.
Men hvis jeg til gengæld kan blive stillet i udsigt, at vi får en samlet evaluering også med de nye tiltag om et par år, tror jeg også, at jeg og mit parti bliver glade, selv om vi godt kunne ønske os, at det allerede skete nu.
Søren Pind (V), 2016-05-27:
Skulle vi så egentlig ikke starte et andet sted og lade mig svare på, hvilken tidsramme jeg ser man kan påbegynde sådan en evaluering inden for.
Jeg forestiller mig, at det kan være inden for 1 til 2 år, så det er jo ikke alverden.
Og for mig handler det altså om, at jeg er fuldstændig sikker på, at vi får behov for en sådan evaluering, men jeg vil gerne have den i sin helhed.
Og derfor er det her ikke en af de der sædvanlige udskydelsesmanøvrer og lige om lidt og sådan noget.
Jeg er enig i behovet.
Men det giver bare ikke mening, at myndighederne er i gang med at implementere en hel masse ting lige nu som følge af terrorangrebet i februar i fjor plus det, vi har set i Paris, og vi så oven i købet skal iværksætte en evaluering af noget gammelt noget.
Det vil under alle omstændigheder ske.
Det er argumentet, og så kan man lide det eller ej, men det er i hvert fald det, der ligger i det.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-27:
Men tak for de pæne ord og for, at vi deler intentionen.
Jeg vil vanen tro
her i Folketingssalen ikke være polemisk, men nysgerrigt spørgende og måske også en lillebitte smule kritisk, for jeg forstår ikke helt argumentet om timingen.
Det er jo rigtigt, at et flertal i Folketinget har iværksat nye tiltag, ny lovgivning, men det er jo stadig væk en realitet, at vi har gammel lovgivning, gamle tiltag tilbage fra den første terrorpakke i 2003, den anden terrorpakke i 2006 og så efterfølgende senere udvidelser, som vi jo efterhånden har mange erfaringer med.
Når nu de tiltag har virket jo efterhånden i 14 år, i hvert fald for de første initiativers vedkommende, så er mit spørgsmål: Har vi ikke grundlag for at evaluere de tiltag, og vil det egentlig ikke være et passende tidspunkt at gøre det på nu, inden vi eventuelt skrider til yderligere tiltag, for jeg tror også desværre, at vi er en situation, hvor vi ikke har set det sidste tiltag på det her område.
Derfor tror jeg også, hvis det der argument med, at vi har nye tiltag, at der kan komme nye tiltag, er argumentet, at vi aldrig nogen sinde kommer til at evaluere de tiltag, vi allerede har iværksat, og som jo nu for de ældstes vedkommende har virket i 14 år.