runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2011-01-11:
Tak for ordførernes bemærkninger.
Ligesom hr. Simon Emil Ammitzbøll må jeg sige, at jeg også er en anelse forundret over den debat, der har været.
Det har selvfølgelig været meget, meget interessant, og det kan jeg selvfølgelig altid kvittere for; det bekræfter jo kun, at ligestilling er et emne, som vi som oftest har nogle rigtig gode debatter om, og som også kan sætte sindene i kog.
Men for bare lige at rulle den her sag en anelse tilbage vil jeg sige, at det jo var sådan i 2009, at der strammede et meget bredt flertal her i Folketinget ligestillingsloven, hvad angår kapitel 4, altså kønssammensætningen i offentlige råd, nævn osv.
Tidligere kunne man lade en plads stå åben, hvis man ikke havde en saglig begrundelse for, at man ikke kunne indstille både en mand og en kvinde, men nu skal man lade den plads stå åben.
Så gjorde man det på det tidspunkt, at man også indsatte en revisionsklausul og sagde: Lad se på det og se, hvordan det kommer til at virke.
Og det er da ualmindelig fornuftigt, at man indsatte sådan en revisionsklausul.
Jeg forstår så også, at det var et meget bredt flertal, der sagde, at man skulle se på det, og som også sagde: Lad os se på det i denne samling.
Og det er jo naturligvis også derfor, regeringen fremsætter dette lovforslag.
Så kunne man naturligvis forestille sig, at der, siden dette lovforslag var blevet vedtaget, altså stramningen i 2009, var sket et eller andet dramatisk, som gjorde, at man så sagde: Hov hov, vi må hellere gribe ind på det her område.
Men som flere har været inde på, er det jo ikke tilfældet.
Det er jo nemlig sådan, at den stramning, man indførte, har virket sådan, som flertallet ønskede at den skulle virke, at man fik en bedre systematik til at afsøge kandidatfeltet af begge køn; og det har været sådan, at der ikke har været de her tomme pladser, som der jo også blev refereret til på et tidspunkt.
Der har ikke været ét tidspunkt, hvor man har været nødt til at have en tom plads.
Så derfor synes vi i regeringen sådan set, det er fornuftigt at ophæve denne revisionsklausul.
Nu forstår jeg så, at oppositionen har den opfattelse, at her behøver vi altså ikke at skynde os, på trods af at vi ellers altid får at vide, at det ikke går hurtigt nok med ligestillingen i Danmark, men her har vi åbenbart god tid til at analysere det her yderligere igennem.
Jeg vil sige, at den tid har vi egentlig ikke behov for i regeringen, for efter at have set, hvordan det her virker, må vi sige, at det sådan set virker efter hensigten.
Men det er da klart nok, at det er noget, vi så må diskutere i udvalgsbehandlingen – det kvitterer jeg da også for blev sagt – og det ser jeg naturligvis frem til at vi så gør.
Men jeg vil ikke undlade at sige, at jeg er lidt forundret, for der har været et bredt flertal for, at vi skulle kigge på det her og se, om der skulle være sket et eller andet, der gjorde, at vi var nødt til at handle anderledes, og når det ikke er sket, så siger man alligevel: Nu har vi altså brug for mere tid.
Men o.k., der må vi jo så se, om vi gør hinanden klogere i udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-11:
Først og fremmest er jeg glad for, at vi kan være enige om at støtte lovforslaget.
Jeg stillede i min ordførertale et spørgsmål om det med universiteterne og regeringens fremadrettede politik på det område.
Kunne jeg også få en besvarelse af det?
Manu Sareen (RV), 2011-01-11:
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Som vi har hørt fra de tidligere talere, er arbejdet i de danske fængsler hårdt, til tider for hårdt.
Dansk Folkeparti betegnede det som brutalt, og det er jeg helt enig i.
Det har udviklet sig i en uheldig retning de sidste mange år, og der er ingen tvivl om for mig, at råheden har været stigende igennem rigtig mange år, ligesom det også kan opleves blandt de indsatte, og som det kan opleves mellem de indsatte og ansatte.
Det skal vi selvfølgelig finde en løsning på, men i en balance, så de redskaber, vi tilbyder de ansatte, ikke bliver konfliktoptrappende, men i stedet virker som tryghedsskabende og samtidig præventivt.
Man kan naturligvis frygte, at anvendelse af peberspray som en fast del af uniformen i konfliktfyldte situationer eller risikosituationer, som det også hedder, kan virke konfliktoptrappende.
Samtidig skal argumentet naturligvis vægtes mod de ansattes følelse af tryghed, og den tryghedsfølelse vægter vi naturligvis rigtig højt.
Jeg skal da ærligt indrømme, at vi har været lidt bekymrede for, hvorvidt peberspray er en god idé, netop fordi det umiddelbart kan virke konfliktoptrappende.
Derfor er jeg i hvert fald rigtig glad for, at jeg kan læse, at forsøgsperioden har været positiv, og at man har konstateret, at peberspray ligefrem virker præventivt.
Så det er virkelig positivt.
Vi finder det ligeledes positivt, at behandlingsgarantien udvides for stofmisbrugere, der er indsat i Kriminalforsorgens institutioner, og at den udvides til at omfatte personer, der afsoner både korte fængselsstraffe og varetægtsfængsling.
Formålet er selvfølgelig at sikre, at alle indsatte i danske fængsler og arresthuse kan få behandling for deres stofmisbrug for bl.a. at forebygge, at indsatte begår ny kriminalitet.
Som man også kan læse i lovforslaget, og det er jo fuldstændig korrekt, er der en sammenhæng mellem stofmisbrug og kriminalitet, og får man arbejdet med misbruget, er der en stor sandsynlighed for, at man selvfølgelig også får gjort noget ved kriminaliteten.
Der er i høringssvaret også lidt betænkeligheder omkring effektiviteten i forbindelse med anvendelse af hunde.
Der henvises til australske hunde, som kun har fundet færten af narkotika i 26 pct. af tilfældene.
Men hos Det Radikale Venstre har vi stor tiltro til de danske hunde og håber i hvert fald på en større effektivitet hos dem.
Men ud over det ser vi frem til udvalgsarbejdet og muligheden for, som vi hører fra SF, at få en årlig redegørelse om, hvordan det går med brugen af peberspray fremover.
Pia Adelsteen (DF), 2011-01-11:
I Dansk Folkeparti er vi tilhængere af frihandel.
Frihandel er vejen til udvikling af et samfund, og frihandel er forudsætningen for vækst og velstand.
En aftale med Serbien giver god mening set i lyset af, at landet er centralt placeret på Balkan, omsluttet af lande, som har aftaler med EU, eller som er EU-medlemslande.
Samtidig anser vi det for et positivt og støttende signal til Serbien og håber, at det vil trække landets udvikling i en demokratisk retning.
Netop respekten for demokratiske principper udgør et væsentligt element i aftalen, hvilket vi i Dansk Folkeparti finder vigtigt.
Et element i aftalen har jeg dog et forståelsesspørgsmål til til ministeren, og det drejer sig om udbetaling af familieydelser.
Her er mit spørgsmål så, om dette også gælder for serbiske børn bosiddende i Serbien.
Jeg er simpelt hen i tvivl om, om jeg forstår teksten rigtigt, men det håber jeg ministeren kan afklare.
Samtidig vil jeg godt sige, at vi jo har det her EU-mantra om fri bevægelighed.
Nu er Ungarn jo i gang med at udstede en masse pas til etniske serbere, der bor rundtomkring, jeg tror, jeg læste, at antallet var 3,5 millioner.
Det er så, hvad det er, for det er de i Ungarn i deres gode ret til.
Men det, som jeg egentlig gerne vil stille spørgsmål til i forbindelse med aftalen, er, om den mulighed for indvandring, som f.eks. tyrkerne har i forbindelse med deres aftale, er den samme for serberne.
Så det håber jeg ministeren kan afklare, men vi er positive.
Kim Mortensen (S), 2011-01-11:
Jeg kan i lighed med Venstres ordfører tilføje, at Socialdemokratiet støtter forslaget om en associeringsaftale mellem EU og Serbien.
Vi har hele tiden set og ser stadig væk EU som et fredens projekt, og man kan sige, at udviklingen i Europa i 1930'erne og 1940'erne på mange måder minder om udviklingen i det tidligere Jugoslavien i 1990'erne med politiseret nationalisme, der førte til konflikter, der førte til krige, der førte til folkedrab.
Man kan sige, at hvis ikke vi har den ambition at knytte Serbien til EU, på linje med hvad vi har gjort med en lang række andre lande i det tidligere Jugoslavien, vil alternativet være, at vi støder Serbien fra os, og alternativet vil være, at vi vil øge risikoen for splittelse og konflikter i Europa.
Vi synes i Socialdemokratiet, at man skal det modsatte.
Vi synes, at man skal holde sammen på Europa.
Vi synes, at man skal tilknytte de mange nye lande, men betingelsen er stadig væk, at man lever op til de værdier, til de demokratiske værdier – menneskerettigheder, ligestilling, ytringsfrihed, det, som vi i den vestlige verden kender som almindelige, demokratiske værdier.
Den proces vil vi gerne have at lande som Serbien kommer ind i, og derfor kan vi støtte, at man laver en associeringsaftale, og at Serbien også på sigt bliver medlem af EU.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-11:
SF kan også støtte forslaget om at fastholde Serbiens ønske om en stadig tættere tilknytning til EU.
EU har med den her indgåelse af aftalen vist, at man ønsker at støtte reformprocessen i Serbien, og det mener vi er helt centralt.
Derudover underbygger man, at de demokratiske principper samt menneskerettighederne er et væsentligt element i aftalen, og det ser vi bestemt som positivt.
Så SF støtter forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-11:
Det Radikale Venstre tilslutter sig med glæde dette forslag, og jeg vil gerne udtrykke håbet om, at denne aftale bliver til gavn for udviklingen i Serbien både økonomisk og socialt, politisk og med hensyn til menneskerettigheder.
Det vil være et afgørende skridt, for at Serbien bevæger sig i en god retning udviklingsmæssigt, og det er klart i interesse både for Serbien og for Serbiens europæiske naboer.
Flemming Møller (V), 2011-01-11:
Lad mig først sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Vi finder det glædeligt, at landene på Balkan knyttes tættere til EU.
Landene på Balkan er jo eksempler på, hvordan fjendebilleder ikke sådan bare lige forsvinder i et undertrykt samfund.
I en lang periode var der ikke mulighed for meningsudveksling i de samfund, og derfor oplevede vi jo, da de fik deres frihed til at ytre sig, at alle de gamle fjendebilleder fra anden verdenskrig levede i bedste velgående, og det var rystende at opleve, hvad de førte til.
Det står for afmontering af fjendebilleder gennem fri meningsudveksling og samhandel.
Derfor må det være et håb, at det vil føre frem til en proces, hvor de principper, der har sikret fred og frihed i vores del af Europa, også vil komme til at gøre det på Balkan.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-11:
Liberal Alliance har taget stilling til det her lovforslag ud fra de tre hovedelementer, der vel er i forslaget.
I forhold til det første, som handler om anvendelse af peberspray i kriminalforsorgen, kan jeg sige, at det synes vi er en rigtig god idé.
Vi synes sådan set, at det er smart, at man kan få nogle nye redskaber, sådan at man kan sikre ordentlige forhold på institutionerne, også for de øvrige indsatte.
Udvidelsen af behandlingsgarantien synes vi også er rigtig positiv.
Nu ved jeg jo godt, at der sidder folk i salen, som regner med, at Liberal Alliance vil gøre en masse ondt mod folk, som ikke har det godt.
Men dem, der tror det, tager som sædvanlig fejl.
Vi vil sådan set gøre noget godt for folk generelt, både for almindelige danskere ved f.eks. at nedsætte deres skat og for folk, som er i den situation, at de har et narkotikamisbrug, sådan at de kan få noget hjælp til at komme ud af det, når det hæmmer deres muligheder for at få arbejde og komme ud af kriminalitet.
Så det synes jeg sådan set også er et rigtig godt element.
Det betyder også, at vi stemmer for forslaget.
Bare rolig, vil jeg sige til ministeren, det kommer såmænd ikke an på det.
Vi er ikke så glade for det tredje element – det siger jeg bare, for at det er sagt – om, at man strammer den handlingsplan mod narkotikamisbrug, som der er, og hvor der vil blive fastsat de her administrative regler for anvendelse af narkohunde til undersøgelse af indsatte og besøgende for ulovlige stoffer.
Jo, det er vi, hvis man kan gøre det på en måde, så man, som fru Line Barfod jo var inde på, sikrer retssikkerheden for de indsatte og deres familier.
Men det kan der godt være problemer med, og derfor håber jeg på lige fod med fru Line Barfod også, at man kunne fremskynde de svar, der var i forbindelse med det.
Det er ikke, fordi det afgør sagen, for vi skal nok stemme for det samlede forslag, for vi synes, at de to hovedelementer er positive og gode, men vi kunne godt tænke os lige at høre lidt nærmere, hvad det her går ud på, for vi har en bekymring for, om man bliver lidt for rigid i det her spørgsmål.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-01-11:
Jeg synes faktisk, det er ret relevant, når vi nu i dag diskuterer magtmidler, også at diskutere den dynamiske sikkerhed, som jo er hverdagssikkerheden.
Og der ved vi bare, at kriminalforsorgen er under voldsomt pres lige nu.
Der er alt for mange indsatte, der er stigende vold og mange bandemedlemmer, som presser kriminalforsorgen.
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren for et par måneder siden, som jeg endnu ikke har fået svar på, og det optager mig faktisk rigtig meget.
Ministeren har lovet os en rapport om sikkerhedssituationen og kapaciteten i kriminalforsorgen.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvornår kommer den?
Har ministeren eventuelt modtaget den?
Hvornår kan vi forvente, at man kommer videre med det her projekt?
Eller er det fuldstændig lagt ud i forbindelse med flerårsaftalen?
Lars Barfoed (KF), 2011-01-11:
Nej, jeg har ikke set rapporten, men ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt rykker jeg for den, for jeg synes også, det er på tide, at vi nu får den på bordet, så vi kan tage aktion på den.
For det er jo ganske rigtigt, at vi er tæt på kapacitetsgrænsen i vores fængsler, når det gælder antallet af indsatte.
Det skal vi jo på den ene side glæde os over, i den forstand at det er et udtryk for, at politiet har succes med at efterforske forbrydelser og få forbrydere dømt – ikke mindst er det jo lykkedes for politiet, også gennem den reorganisering af politiet, der er sket i forbindelse med politireformen, som jo nu er ved at være en stor succes, at sørge for, at vi får dømt flere bandemedlemmer og rockere, som har begået grov kriminalitet.
Det betyder selvfølgelig så på den anden side, at der er en større belastning på vores fængselsvæsen, og det skal vi gøre noget ved.
Derfor afventer jeg den rapport med spænding, og den kan så give anledning til de første skridt, men vi kommer også til i løbet af året – jeg agter jo også senere på året at indkalde partierne til drøftelser om det – at drøfte en ny flerårig aftale om kriminalforsorgens økonomi og indsats.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-01-11:
Jeg kan så bare ikke forstå, at jeg ikke har fået et svar, for jeg har spurgt om det her for næsten 2 måneder siden og har rykket for svar indtil flere gange.
Det er et ret simpelt spørgsmål: Har ministeren modtaget rapporten, eller har han ikke modtaget rapporten?
Det har jeg ikke fået et svar på.
Ministeren siger, at han ikke har set rapporten, men er der så andre i ministerens ministerium, som har set rapporten?
Det kunne jeg faktisk godt forestille mig, og jeg synes ikke, det er særlig tilfredsstillende.
Vi risikerer, at der sker en udvikling i kriminalforsorgen, som er virkelig, virkelig uheldig, hvis vi ikke snart får sat ind.
Jeg synes, det er meget mærkværdigt, at jeg ikke bare kan få et ja eller et nej til spørgsmålet om, om man har set rapporten – ikke om ministeren har set den eller ej, men om ministeriet har modtaget noget fra Kriminalforsorgen, som kan ligne det, man kan kalde en rapport om kapaciteten og sikkerhedssituationen.
Ja eller nej?
Lars Barfoed (KF), 2011-01-11:
Som sagt har jeg ikke set rapporten.
Jeg tror ikke engang, må jeg tilstå, at jeg har set fru Karina Lorentzen Dehnhardts spørgsmål.
Men svaret er jo altså, at den er lige på trapperne, og derfor tror jeg såmænd også, at der i hvert fald er nogle med tilknytning til ministeriet, der har set et udkast til rapporten.
Men den skal jo lige gøres færdig.
Jeg er helt enig i, at den har været meget lang tid undervejs, men når jeg nu siger, at jeg også har rykket for den, at jeg er utålmodig, ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt er det, og at jeg tror, at den er lige på trapperne, mon vi så ikke snart i fællesskab kan glæde os over at se rapporten?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-11:
Jamen det drejer sig i virkeligheden kun om en enkelt bemærkning fra justitsministeren.
Hvad er det, man siger?
– den sovjetiske diktator, Lenin, sagde, at tillid er godt, men at kontrol er bedre, og det jeg ved efterhånden også er et herskende mantra i Danmark.
Nogle steder skal den selvfølgelig være der, og vi støtter selvfølgelig op om, at når man laver et forbud, skal man også ville kontrollere det.
Ellers er vores generelle politik, at man så skal afskaffe det pågældende forbud, og det er ligegyldigt, hvad det nu måtte være.
Det eneste, jeg bemærkede fra Liberal Alliances side, var, at vi var bekymrede over kvaliteten af kontrollen – bare lige for at få det slået fast med syvtommersøm.
Lars Barfoed (KF), 2011-01-11:
Jeg forstod det sådan, at det mere var noget, der skulle slås fast med syvtommersøm, snarere end at det var et spørgsmål til mig, så det noterer jeg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-11:
Jeg synes i virkeligheden, at begge spørgerens pointer understreger, hvor dårlig en idé kvoter er.
Jeg plejer at sige sådan lidt sarkastisk, at hvis der er nogen, der skulle gå ind for kvoter, er det mændene – inden kvinderne overtager magten.
For vi lever i slutningen af mandens epoke, tror jeg, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg tror, at kvinderne kommer til at overtage i fremtiden.
Så man kan sige, at de svage mænd måske skulle satse på at indføre kvoterne, mens tid er.
Men mere seriøst vil jeg sige, at det jo er fuldstændig korrekt, at der skete det med, at cirka en tredjedel af de børsnoterede aktieselskaber, der er underlagt de her kvoter i Norge, konverterede til andre selskabsformer for at undgå lovgivningen.
Der er i øvrigt også sket det, som vi tidligere diskuterede i Folketinget, at Norge har været nødt til at importere kvinder fra andre lande, bl.a. fra Danmark.
Så man må håbe, hvis man vil gennemføre det socialdemokratiske forslag, at der så er nok danske kvinder, der har tid, og at man ellers kan importere fra andre lande.
Vi synes, at de mest velkvalificerede skal sidde i bestyrelserne.
Og hvis jeg havde en virksomhed og kunne finde ti kvalificerede kvinder til ti poster, ville jeg vælge dem – men ikke på grund af deres køn.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-01-11:
Nu er det jo heldigvis sådan, at Liberal Alliance og Venstre er fuldstændig enige om holdningen til det forslag, som oppositionen har fremsat, om kvoter og indkvotering af kvinder i danske bestyrelser og trusler om at tvangsopløse danske erhvervsvirksomheder, hvis man ikke kan få kvoter; det er noget, vi er enormt enige om.
Jeg kan så også høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har læst en meget interessant bog.
Den har jeg også læst, og den viser vel egentlig bare, at den bedste mand/kvinde vinder, og at ligestillingen jo netop ikke skal være et millimeterprincip.
Og jeg vil blot høre, om Liberal Alliances ordfører ikke kan bekræfte, at det jo netop viser, hvor uomgængelig dårlig en idé, det er at indføre kvoter også i Danmark, sådan som oppositionen har foreslået.
Villum Christensen (LA), 2011-01-11:
Liberal Alliance kan tilslutte sig denne implementering af el- og gasdirektiverne, som har til formål at udbygge konkurrenceudsættelsen på energiområdet, en udvikling, som har været til debat vel nok i mere end 20 år, og hvor man stille og roligt – meget stille vil nogle sikkert sige, – tager bid for bid.
Vi får nu en ejermæssig adskillelse af transmissionen, altså monopolaktiviteten, fra produktions- og handelsaktiviteter i samtlige led i elforsyningen, dvs. både det overordnede og det regionale transmissionsnet.
En total ejermæssig adskillelse er helt afgørende for, at det liberaliserede elmarked kan fungere optimalt for forbrugerne og på den måde sikre en effektiv prissætning på transport af energi og ikke mindst for at undgå krydssubsidiering, som vi har set, mellem de forskellige aktiviteter, dvs. imellem monopolaktiviteter og kommercielle aktiviteter.
Regelsættet er særdeles kompliceret, det har flere været inde på, især når der skal løses problemstillinger, der går på tværs af den sektoropdelte lovgivning.
Så en grundlæggende sanering af hele regelsættet så hurtigt som muligt må egentlig være en bedre hjælp i liberaliseringens tjeneste end mange af de ting, vi ser her.
Det skal i hvert fald være noget, som vi vil holde øje med.
Lykke Friis (V), 2011-01-11:
Først og fremmest vil jeg sige tak for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Jeg er glad for den interesse, der i dag er blevet udtrykt over for det her lovforslag.
Som det jo er fremgået af debatten, er det i høj grad EU-direktiver, vi her skal forholde os til.
Så det er jo det, der er det overordnede perspektiv.
Det er klart nok – og det vil jeg da godt medgive med det samme – at det jo ikke løser alle problemer vedrørende den overordnede liberalisering i EU, for der er selvfølgelig mange andre ting, der også skal kigges nærmere på, men det, vi behandler her, er præcis det med at få adskilt den overordnede situation med rørene på den ene side og så handelen på den anden side.
Og derudover har lovforslaget jo også væsentlig betydning for Energitilsynet, hvilket flere også har fremhævet.
Energitilsynet får flere opgaver med henblik på at sikre konkurrencen for el- og gasmarkederne, og Energitilsynets sekretariat, der hidtil har hørt under Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, bliver en selvstændig myndighed for at opfylde direktivernes krav om fuld uafhængighed.
Så er der det, som nogle har kaldt et hjørne af forslaget, og det er jo så det, der vedrører vores nuværende situation med varmeforsyningsvirksomhederne, hvor vi jo har haft nogle oplevelser, hvor det er lige før, at det har været sådan, at man som forbruger skulle agere bank for sit varmeselskab.
Det er naturligvis ikke acceptabelt, og derfor ligger der jo så nu her et forslag om at indføre en ny model, en selvevalueringsmodel for varmevirksomheder, og den vil så muliggøre, at vi gennemfører en ny og mere effektiv tilsynsmodel end den, vi har i dag.
Det ser jeg selvfølgelig frem til, og derfor ser jeg også frem til de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkeltelementer i Det Energipolitiske Udvalg.
Så med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-11:
Der er jo nye regler!
Jeg forstod ministeren sådan, at hun er villig til at se på det forslag, der nu er lagt frem – kan man ikke lige være stille?
Godt, tak – og om det eventuelt skal ændres med hensyn til en særlig selvevaluering i fjernvarmesektoren.
Jeg forstod også, at ministeren er villig til at drøfte, hvad man gør ved de varmeselskaber, som ikke var en del af den undersøgelse i det midtjyske, som førte til, at man fandt ud af, at der var en lang række værker, der havde opkrævet for mange penge.
Og dem skal forbrugerne selvfølgelig have tilbage.
Jeg vil bare være sikker på, at det var begge dele, ministeren var villig til at drøfte, og i givet fald vil jeg nemlig foreslå, ud over at jeg beder om nogle skriftlige svar på spørgsmål til ministeren, at vi også holder et møde om det, så vi ligesom kunne prøve at drøfte igennem, hvordan det her kunne gøres på en ordentlig måde.