runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Det er vel ikke noget argument, at der er andre mennesker, som heller ikke har adgang til arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er udmærket, at ministeren er interesseret i den gruppe, ministeren taler om, men det udelukker altså ikke, at vi ser på de afviste asylansøgeres forhold.
, når man på den ene side ved, at vi står med et arbejdsmarked, som har brug for arbejdskraft, og på den anden side ved, at arbejde åbenbart er sundt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Det er lidt ubegribeligt for mig, at de 600-700 mennesker i Danmark, som ikke har lov til at være her, og som føler sig usikre, fordi de ikke selv vil rejse hjem, skal være så meget i fokus, når vi ved, at der går nydanskere og andre rundt, som ikke får arbejde.
Til trods for at vi næsten har fuld beskæftigelse, er der stadig væk nogle, som ikke er på arbejdsmarkedet.
Det er mig en gåde, hvorfor man lige præcis fokuserer mere på dem, der slet ikke har lov til at være her, end dem, der har en opholdstilladelse, og dem, der har statsborgerskab; dem vil jeg godt have i arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Vil ministeren forklare, hvorfor ministeren afviser at lade de afviste asylansøgere arbejde, når vi på den ene side står i en situation, hvor man fra regeringens side skriger på arbejdskraft - vi oplever, at LO anbefaler, at man lader de afviste asylansøgere arbejde - og på den anden side ved, at det er positivt for de afviste asylansøgeres helbred, at de får mulighed for at arbejde?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Det er præcis det, jeg vil afprøve, men hr. Dam Kristensen må ikke bebrejde mig, at jeg ikke synes, at de sidste dages presseudmeldinger fra bl.a. Socialdemokratiet sådan ligefrem har været et frieri.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Ja, det er rigtigt, det har jeg.
Men jeg syntes, at det ofte var kutyme, at man i hvert fald, når der havde været en debat og der var kommet klare pejlemærker, så også som minister i hvert fald tilkendegav, i hvilken retning vi skulle.
Det, jeg sådan set bare beder om - for vi er jo mange, der er forvirrede efter det, der er sket her i dag - er et pejlemærke for, hvor ministeren regner med der kan være nogle ændringer.
For det er der jo givet udtryk for der skal være, både i hr. Naser Khaders tale og i ministerens kvittering for hr. Naser Khaders tale her i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Hr. Dam Kristensen har været lige så længe som mig i politik.
Han ved godt, at sådan forhandler man ikke.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg forstod, at ministeren var skuffet over de signaler, der er kommet fra bl.a. Socialdemokratiets side i debatten.
Det må vi forsøge at rette op på i senere debatter.
Jeg tror måske oven i købet, at jeg har en fornemmelse af, at ministeren også er skuffet over, at der ikke blev et forløb med nogle forhandlinger.
Men det må vi jo se på lidt længere sigt.
Ministeren sagde i sine afsluttende bemærkninger - det må være på baggrund af den tale, som hr. Naser Khader holdt, en tale, som jo på mange måder var meget markant, og som handlede om, hvad Ny Alliance gerne ville - at ministeren glædede sig til at høre om hr. Naser Khaders ideer i de videre diskussioner om aftalen.
Kan ministeren ikke bare give os en lille fornemmelse af, hvor ministeren tror der er ændringer i den her aftale, som kan accepteres af både Dansk Folkeparti og Ny Alliance?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jeg synes ikke, det er ærgerligt, at det, jeg under nogen modstand førte frem for et år siden i offentligheden, er blevet regeringsgrundlaget, og at det kunne gennemføres med Dansk Folkeparti.
Det synes jeg ikke er ærgerligt.
Frank Aaen (EL), 2008-01-23:
Og er det ikke korrekt, at der i dag var mulighed for at bryde det monopol, som Dansk Folkeparti i 6 år i realiteten har haft på dansk asylpolitik, og at man på den måde kunne markere i Folketinget med et flertal, at der nu skulle nogle andre og mere humane synspunkter ind i asylpolitikken?
Er det ikke også for ministeren selv lidt ærgerligt, at den frihedsgrad, der ville være kommet ud af det, er blevet forhindret ved Ny Alliances lidt besynderlige optræden i dag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Det, jeg i dag har hørt hr. Naser Khader sige meget klart, og også i weekenden, er, at man er et borgerligt midterparti, og sådan opfattede jeg egentlig også partiet fra starten, da det holdt sit første pressemøde.
Så det er vel ikke noget at være så forundret over.
Frank Aaen (EL), 2008-01-23:
Ministeren startede med at sige, at det var en skuffende debat.
Det er jeg på en eller anden vis helt enig i.
For vi havde jo i dag en debat med mulighed for at bringe regeringen i mindretal, en mulighed for at få brudt det monopol, som Dansk Folkeparti i 6 år har haft på dansk asylpolitik.
Vi kunne i dag i Folketinget med et flertal have markeret, at det er brudt, samtidig med at vi gennemførte en konkret forbedring for asylbørnene og lovede forhandlinger om yderligere forbedringer for asylbørnene.
Jeg må sige, at jeg også er skuffet over, at Ny Alliance fravalgte den mulighed for at bryde Dansk Folkepartis monopol, på trods af at det var det, partiet i virkeligheden blev dannet på og gik til valg på.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke ministeren trods alt er lidt forundret over, at Ny Alliance er blevet til en alliance med fru Pia Kjærsgaard.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
O.k., magien vil ministeren så holde for sig selv, og vi må vente i spænding.
Jeg vil alligevel bede ministeren om at svare på, hvordan vi kan få lov til at spille med.
Hvordan kan vi sende et tydeligere signal til ministeren om, at vi meget gerne vil afprøve det brede flertal?
Vi vil meget gerne spille ind med flere forslag til forbedringer for de afviste asylansøgere.
Hvordan kan vi komme til det, hvordan kan vi få lov?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Politik er altid en udfordring.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jeg vil ligesom hr. Morten Østergaard også starte med sige, at jeg såmænd meget gerne vil væk fra sidelinjen.
Det har jeg villet hele tiden.
Jeg har kontaktet ministeren for at høre, om det var muligt at komme med i forhandlingerne.
Det synes jeg er et meget tydeligt signal at sende om, at vi er interesserede i at være med og vi er interesserede i at komme med input.
Så jeg vil gerne høre ministeren: Hvordan pokker kan jeg komme med?
Skulle jeg tage en rambuk under armen og møde op der, hvor ministeren nu holder møde med Dansk Folkeparti, eller hvad skal der til?
Så må jeg sige, at jeg stadig væk er meget forvirret efter den her debat.
På den ene side har vi en hr. Naser Khader, der siger, at han ikke kan støtte aftalen nu, og på den anden side har vi i Dansk Folkeparti, der siger, at der ikke bliver ændret på den aftale.
Det virker som en umulig mission at få det til at gå op.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Jeg vil starte med at understrege, at der jo ikke nogen, der flygter for sjov, heller ikke forældre.
Men jeg kan høre, at Dansk Folkeparti er meget interesseret i børnenes vilkår.
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på det spørgsmål, jeg stillede før, nemlig:
På hvilken baggrund har Dansk Folkeparti vurderet, at børn med særlige behov først har særlige behov efter 3 år?
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-23:
Når nu ministeren selv nævner førtidspensionsområdet, så vil jeg da spørge: Kan ministeren bekræfte, at førtidspensionister i Danmark har til de nødvendige leveomkostninger?
Eller mangler de også nogle penge?
Det må jo så være en diskussion, vi skal have.
Såfremt vi finder ud af, at de mangler penge - og det tror jeg at vi begge to ved at de gør i forhold til de her beregninger - vil ministeren så hæve det beløb?
Kan jeg få en garanti for det?
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Jamen, når der bliver spurgt i relation til kontanthjælpen - jeg kan jo forstå, at spørgeren gerne vil regulere kontanthjælpen - så er det jo beskæftigelsesministerens område.
Jeg har ansvaret for f.eks. førtidspensionen og størrelsen af den, og det er jo så i øvrigt et område, hvor vi skal til at have forhandlinger om, hvorvidt der skal ske ændringer i førtidspensionsmodellen.
Men jeg mener ikke, at jeg har kvalifikationerne til at svare i forhold til kontanthjælpen.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-23:
Når vi spørger velfærdsministeren, er det, fordi vi synes, at hun er det, der kommer tættest på en socialminister.
Og når man nu ikke har til dagen og vejen, så ender man ofte som en social klient.
De nødvendige leveomkostninger er det beløb, som regeringen har fastsat at mennesker skal have for at kunne klare en hverdag i Danmark.
Det har man ikke, når man er på kontanthjælp.
Hvad er det så for nødvendige leveomkostninger, man skal afstå fra?
Hvad er det, man skal lade være med at tage op, når man står ved kassen i supermarkedet.
Det er jo det svar, Socialudvalget har fået fra velfærdsministeren, så derfor giver det mening at spørge tilbage til ministeren, der har svaret på det spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Jamen, baggrunden for, at jeg gav en besvarelse af det spørgsmål, er, at der blev spurgt ud fra lovmodellen, og lovmodellen er jo noget, der bliver brugt i alle ministerier.
Det er jo meget svært for mig at forklare, hvorfor konkursloven - lige præcis konkursloven, der hører under Justitsministeriet - ser ud som den gør, og som så oven i købet skal sammenlignes med en lovgivning, der ligger i Beskæftigelsesministeriet.
Derfor mener jeg altså, at det her falder uden for mit ansvarsområde at svare på.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-23:
Det bygger på et svar, som vi har modtaget fra velfærdsministeren, på et spørgsmål, hvori vi spørger ind til konkurslovens rådighedsbeløb.
Og pointen i den her sag er, at regeringen godt ved, at kontanthjælpsmodtagere får for lidt, for i konkursloven, som regeringen har gennemført, og i det, som velfærdsministeren svarer, siger man, at de mennesker skal have et rådighedsbeløb tilbage.
Det vil sige størrelsen af skyldnerens rådighedsbeløb, altså det beløb, der er til rådighed for mennesker på kontanthjælp, til afholdelse af nødvendige leveomkostninger som f.eks. mad, tøj og fritidsaktiviteter.
Så kan man hurtigt regne ud, at der så mangler 100.000 kr. brutto for at have til nødvendige leveomkostninger.
Og det er på baggrund af det svar, vi har fået fra velfærdsministeren, at vi stiller spørgsmålet: Er det så rimeligt, at de mangler 100.000 kr. for at have til nødvendige leveomkostninger?
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Spørgsmålet lyder: »Mener ministeren, at det er rimeligt, at forskellige familietyper på kontanthjælp får 100.000 kr. mindre at leve for, end hvad regeringen selv har beregnet som nødvendige leveomkostninger for, at samme familietyper kan klare en hverdag i Danmark?
« Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke kan gennemskue, hvad det er for nogle elementer, der indgår i spørgsmålet, dels hvad det er for 100.000 kr., dels hvad det er, regeringen selv har beregnet.
Altså, det er ikke noget, jeg kender til.
Men det kan også hænge sammen med, at spørgsmålet jo går på kontanthjælp, som ikke ligger inden for min ressort, men ligger under beskæftigelsesministerens ressort.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-23:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at forskellige familietyper på kontanthjælp får 100.000 kr. mindre at leve for, end hvad regeringen selv har beregnet som nødvendige leveomkostninger for, at samme familietyper kan klare en hverdag i Danmark?
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Jamen der er jo skabt rigtig mange initiativer til, hvordan vi inddrager de ældre, der får hjemmehjælp, og brugerne i det hele taget, og der er jo så i øvrigt også blevet lavet en stor brugertilfredshedsundersøgelse fra SFI, der viser, at der faktisk er en stigende tilfredshed, både med den personlige pleje og med rengøring, og den ligger jo rigtig, rigtig højt.
Men det er jo under alle omstændigheder meget vigtigt, at vi finder modeller for, hvordan borgerne kan blive inddraget, for al erfaring viser, at hvis man selv har haft indflydelse på, hvordan tingene bliver tilrettelagt og hvordan det bliver i sidste ende, så er man også mere tilfreds.
Så jeg deltager gerne i nogle overvejelser om, hvordan vi kan forbedre systemet i den retning, fru Lise von Seelen efterlyser.
Lise von Seelen (S), 2008-01-23:
Nu er det sådan, at hvis vi lytter til de ældre, så siger 50 pct., at de har den opfattelse, at de tilbud, de får efter kommunalreformen, er dårligere end før kommunalreformen, og det bør da i hvert fald være noget, som kommunerne og i høj grad også ministeren skal lytte til,
synes jeg.
Og hvis vi skal sikre, at vi får lyttet til de ældre, så skal der være nogle, der kender de ældre, der hører efter, hvad de siger.
Derfor er det jo ikke ligegyldigt, hvordan man lægger praksis til rette.
Vi kan ikke sidde herinde og lovgive om, at man skal være respektfuld, men måden, vi organiserer tingene på, kan motivere til, at systemet optræder respektfuldt over for den ældre.
Derfor er spørgsmålet: Hvis man har lavet en visitationsmodel, som ikke giver mulighed for, at der bliver lyttet nok til de ældre, vil ministeren så kigge på den og lave den om, så man kommer tættere på borgerne og lytter mere til, hvad de ældre selv mener om deres egen tilværelse?
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Der er der selvfølgelig nogle store problemer, og det er jo ikke noget, vi kan sidde og tilrettelægge centralt, for der er jo selvfølgelig stor forskel på dem, som skal have hjælp døgnet rundt, altså hjælp til stort set alt, og dem, der skal have praktisk hjælp.
Der er det jo af gode grunde et meget forskelligt antal hjælpere, man kan stile efter.
Så derfor er det efter min mening ikke noget, vi kan lovgive om, men vi kan være i en dialog med kommunerne om, hvordan det kan tilrettelægges, sådan at der bliver taget højde for det ønske fra de ældre.
Lise von Seelen (S), 2008-01-23:
Jeg kan heller ikke forestille mig, at der er en kommune, der ikke har organiseret det sådan, for det står der jo i loven at de skal.
Så det har de selvfølgelig gjort, for ellers ville de jo få ørerne i maskinen.
Det, der er kardinalpunktet, er jo, hvordan de ældres egen opfattelse af kvalitet får mere at betyde, ikke kun i debatten, men også i det konkrete arbejde ude i kommunen.
Der vender man jo tilbage til det, som de ældre selv siger er kvalitet, nemlig at de mennesker, der er tæt på dem, kender dem, udviser respekt for dem, er i dialog med dem, og at de har tillid til dem.
Der må vi jo sige, at mange af de ældre fortæller os, at de får alt for mange forskellige mennesker ind i deres hjem, og der er ministeren jo en hovedperson, i forhold til hvor mange forskellige mennesker, hvor meget kontrol det her skal bygge på, eller hvor meget de ældres stemme selv må fylde.
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Men jeg kan altså ikke forestille mig nogen kommuner have en hjemmepleje, uden at de har en visitator.
Der er det da helt soleklart, at man, for at man skal kunne tage bestik for at ramme rigtigt, så jo ikke bare skal være i kontakt med borgerne, men også med de ansatte, og det er jo det, al moderne ledelse også bygger på.
Så man kan sige, at det jo på den måde også kan være et signal til kommunerne om, at de, der visiterer til hjemmeplejen, også skal sørge for at være i god kontakt, ikke bare med de ældre, men også med dem, der udfører arbejdet.
Lise von Seelen (S), 2008-01-23:
De oplysninger, der står i rapporten, er jo fuldstændig rigtigt et vigtigt signal til kommunerne.
Men jeg synes nu også, det er et vigtigt signal til ministeren, for en af de kutymer, som jo er pålagt kommunerne, er jo, at de, der fastsætter de tilbud til de ældre, er én enhed, og at de, der udfører dem, er en anden enhed, og der fortæller rapporten os jo, at det, de ældre synes er god kvalitet, forstår de udførende i langt højere grad end de, der skal tildele de opgaver, der skal løses i de ældres hjem eller i en plejebolig.
Og det er jo noget, der er bestemt herindefra, at der altså skal være en, som kigger på udefra, som også er den, der beslutter, hvad ydelsen skal være.
For os er det altså utrolig vigtigt, at de udsagn, de opfattelser, de ældre selv har af, hvad der er god kvalitet, og hvad der giver livskvalitet i hverdagen for dem, også er det, der kommer til udtryk, når man skal sammensætte de individuelle forløb.
Og derfor er det jo også, synes jeg, vigtige oplysninger til ministeren, for det er jo herindefra, det er besluttet, hvor man beslutter, hvordan tilbuddet skal se ud til den ældre, og det er altså et menneske, som er fjernere fra der, hvor opgaverne løses.
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Spørgsmålet drejer sig om en rapport, der er kommet fra Socialforskningsinstituttet og hedder »God kvalitet i ældreplejen«, og spørgsmålet er så, hvordan de resultater, man kan læse om i den rapport, kan bruges.
Man kan sige, at den jo bl.a. er et grundlag for kommunerne for at tilrettelægge, så de får en bedre mulighed for at tilrettelægge deres ældrepleje, sådan at den er i tråd med de ting, som de ældre lægger særlig vægt på.
Man har jo spurgt både plejepersonalet og de mennesker, der har visiteret de ældre, og så de ældre selv, og det er klart, at det, når man tilrettelægger det, jo så først og fremmest må være det, som de ældre selv lægger vægt på, man skal notere sig.
Der kommer den omgangsform, der er blandt de ansatte, jo ind som en meget klar topscorer, venlighed og respekt, og så personlig pleje, når det gælder plejeboliger.
Og der er det jo så meget tydeligt her, hvad det er, man skal tage til sig, når vi tilrettelægger de efteruddannelser.
Endelig kan man sige, at det med, at der er personalekontinuitet, jo er med i kvalitetsreformen.
Lise von Seelen (S), 2008-01-23:
Vil ministeren i forlængelse af SFI's rapport »God kvalitet i ældreplejen« redegøre for, hvordan hun vil sikre, at de ældres vurdering af god kvalitet i ældreplejen bliver en væsentlig del af grundlaget, når der udarbejdes individuelle tilbud?
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Nu skal vi til at diskutere hele førtidspensionsområdet, og derfor vil jeg ikke gå nærmere ind i de overvejelser.
Nej, det eksempel, vi har vendt her, har jo netop været et, der var knyttet til det, at det var to kommuner, og det kan lige give mig anledning til så at få sagt noget, jeg ikke fik sagt under det foregående spørgsmål: Den type hjælpemidler, som elscootere er, har hele tiden ligget i kommunerne.
Der er ikke engang noget der, der er ændret som følge af kommunalreformen.
Den type hjælpemidler har altid ligget i kommunerne. Så er der kommet det der element ind, fordi Dragør Kommune er så lille en kommune, at der er nogle opgaver, den ikke selv kan klare, så der er en helt speciel grund.
Jeg afventer den redegørelse, men i øvrigt bliver der jo arbejdet på mange fronter.
Der har lige været et samråd i dag om botilbud til udviklingshæmmede, og der er jo hele tiden ting, vi er nødt til at se på om vi kan gøre bedre.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-23:
Det glæder mig, at ministeren vil tage initiativ til at lave en sådan opsamling.
Det er også noget, vi har bedt om fra socialdemokratisk side.
Jeg synes, det ville være rigtig, rigtig fint, når man har det konkrete overblik, rent faktisk at få løst de her ting.
Jeg synes, det ville være interessant, hvis ministeren ville medgive, at man måske havde været lige lovlig hurtig med de her ting, og at man skulle have tænkt sig ordentligt om, inden man gik i gang med det her.
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Nu svarede jeg jo rent faktisk på spørgsmålet om det konkrete eksempel, der var, og det var jo også tydeligt, at det var et, som havde en helt konkret baggrund.
Der er så meget, der tyder på, at reglerne ikke er blevet overholdt, at der er grund til lige at bede statsforvaltningen om at se på det.
Så der var et konkret spørgsmål, og der var et svar.
Men helt generelt kommer der jo en redegørelse her til sommer, hvor hele det sociale område er blevet fulgt, og der er så særlig fokus på afspecialisering og de udsatte grupper.
Man ser på hele socialområdet i kølvandet på kommunalreformen eller strukturreformen.
Det kan så være, at den også kan give anledning til, at vi diskuterer, om der er noget, der ikke fungerer godt nok, og det er jeg selvfølgelig helt med på.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-23:
At forestille sig, at man i et § 20-spørgsmål skulle kunne beskrive det så detaljeret - det forstår jeg ikke at ministeren eller formanden kan.
Det er jo sådan med muligheden for at stille de her mundtlige § 20-spørgsmål, at man netop forholder sig meget overordnet til noget.
Vi har i dagspressen kunnet orientere os om det ene eksempel efter det andet på, at borgere, som før strukturreformen havde velfærd, pludselig efter strukturreformen falder ned imellem to stole, fordi der ikke er nogen, der ved, hvem der har ansvaret for dem.
Det er det, jeg spørger ind til.
Det er der masser af eksempler på.
Jeg vil ikke fremhæve det ene frem for det andet - men nu har jeg taget et enkelt eksempel frem her - og jeg vil ikke lave en lang liste, for det synes jeg sådan set må være ministerens opgave.
Et eksempel på en løsning kunne jo være, at ministeren sagde: Nu samler vi rent faktisk op på de konkrete ting, der har været, og så laver vi ændringer i strukturreformen for at få præciseret, hvad det er, der skal til, for at der ikke er flere, der falder ned mellem to stole, flere, der ikke ved, hvad reglerne er, fordi det står uklart efter strukturreformen.
Det kunne bare være et enkelt eksempel.
Det synes jeg at ministeren skulle mande sig op til i stedet for at tale udenom og i stedet for at skyde skylden på spørgeren for at tage det her op.
Det er altså borgere, der kommer i klemme.
Det er noget, som ministeren burde tage ansvaret for at få løst frem for bare at skyde skylden på andre.
Karen Jespersen (V), 2008-01-23:
Jeg går selvfølgelig meget, meget gerne ind i de konkrete sager om problemer, der måtte være, ligesom jeg lige har gjort det vedrørende borgeren fra Dragør.
Men jeg er jo nødt til at vide lidt nærmere, hvad det drejer sig om, og nu bliver der omtalt tre forskellige grupper: hjerneskadede, handicappede og modtagere af specialundervisning.
Det er jo nogle vidt forskellige områder, hvor ansvarsområderne jo også er forskellige og ikke uden videre ligger i Velfærdsministeriet.
Så jeg er selvfølgelig helt med på, at vi skal gøre, hvad vi kan, så snart vi kan se, at der er noget, der ikke fungerer, og gøre noget ved det.
Men så er jeg altså bare nødt til at have mere konkrete oplysninger end sådan, som det er beskrevet i spørgsmålet her.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-23:
Jeg synes, vi oplever en minister her, som har travlt med at løbe fra ansvaret og skyde skylden den anden vej og kalde spørgeren for ævle-bævle og andre ting frem for at tage det alvorligt, at der simpelt hen er nogle fejl.
Regeringen har simpelt hen fået hastet og sjusket strukturreformen igennem alt for hurtigt, og nu har vi altså konkrete eksempler på, at folk kommer i klemme.
Jeg behøver ikke at stå og redegøre for, hvad for nogle konkrete eksempler det er.
Nu har vi lige haft et enkelt eksempel, men ministeren kan jo alene ved at læse avisen hver eneste dag være vidne til, at der er eksempel på eksempel:
Vi havde omkring årsskiftet situationen med de hjerneskadede, som ikke fik den genoptræning, de skulle have.
Vi har haft eksempler med handicappede, vi haft eksempler med specialundervisning, hvor man ikke har fået den velfærd og den service, som man havde tidligere, fordi der ikke har været tilstrækkelig klarhed som følge af en strukturreform, som var et prestigeprojekt for regeringen - det medgiver jeg - men som jo har været sjusket igennem.
Og det har konkrete konsekvenser for konkrete mennesker - nu senest det her eksempel med Ursula Lundqvist, som tilbydes fodbehandling, selv om hun har fået amputeret benene.
Det skriger jo til himlen!