runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Jeg vil ikke afvise, at vi efter den grundige proces, hvis det står til os i Venstre, vender tilbage engang efter næste folketingsvalg, hvis det skulle gå sådan, at proceduren og processen bliver således, at der kan foretages ændringer i rækkefølgen, hvorpå man opstiller.
Det vil jeg ikke afvise, men vi har bare behov for at få det her diskuteret grundigt.
Karen Jespersen (V), 2008-01-29:
Vi har i dag to lovforslag om ændring af folketingsvalgloven til behandling her i Folketinget.
I det ene lovforslag, L 49, bliver det foreslået, at et parti med sideordnet opstilling får mulighed for at bestemme den rækkefølge, partiets kandidater i storkredsen skal anføres i på stemmesedlen i de enkelte opstillingskredse; det er det, forslagsstillerne kalder prioriteret sideordnet opstilling.
Det andet lovforslag, L 50, giver mulighed for, at et parti, der har fuldstændig sideordnet opstilling i en storkreds, kan anmelde, at partistemmerne i storkredsen ikke skal tilfalde nogen kandidat.
Det er regeringens holdning, at begge spørgsmål er bedst egnede til at blive afgjort i grupperne på grund af Folketingets medlemmers særlige interesse i spørgsmålene.
Regeringen vil derfor ikke fremkomme med nogen holdning til lovforslagene her i dag.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Det blev forud for sidste folketingsvalg gennemført en valgkredsreform, og vi har således kun haft erfaringer med den nye reform fra ét folketingsvalg.
Vi skal altid lytte opmærksomt og vurdere tingene grundigt, når der stilles forslag om ændring af valgloven.
Det er vigtigt, at alle relevante spørgsmål bliver stillet, besvaret og vurderet, inden det konkluderes, om der er grundlag for ændringer.
De fremsatte forslag kan ved første øjekast synes tilforladelige, men der melder sig også spørgsmål om, hvordan de vil virke i praksis, og hvilken betydning kredsene vil få som følge af en eventuel vedtagelse af disse lovforslag.
Det vil der sandsynligvis være en række forskellige vurderinger af og synspunkter om i de forskellige kredse rundtom i landet.
Hvad der måske synes ligetil ét sted, behøver ikke at være det et andet sted.
Som følge af, at vi netop har overstået det første folketingsvalg med den nye valgkredsreform, har vi endnu ikke haft mulighed for grundigt at drøfte erfaringerne med vores organisatoriske bagland og heller ikke haft mulighed for grundigt at drøfte de foreliggende lovforslag i denne sammenhæng.
Det er vigtigt, at vi ikke med en eventuel ny ændring hurtigt efter den seneste reform risikerer at vedtage noget, der kan virke eroderende på det, vi netop har gennemført, og her tænker jeg bl.a. på kredsenes betydning.
I Venstre ønsker vi således at drøfte de rejste spørgsmål grundigt med vores organisation og bagland, således at vi kan få analyseret tingene bedst muligt med henblik på efter næste folketingsvalg at tage stilling til, om der skal foretages ændringer i valgloven, og i givet fald hvilke ændringer.
Venstre kan derfor ikke støtte de fremsatte lovforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-01-29:
Ja, nu har vi jo, vil jeg sige til hr. Bonnesen, i fællesskab lavet den her valgkredsreform, og jeg har selvfølgelig altid meget sympati for, at man gerne vil have erfaringer.
De her forslag kunne have været fremsat før valgkredsreformen, de kunne have været fremsat efter; de er jo fuldstændig uafhængige og ligegyldige i forhold til valgkredsreformen.
Det, de her forslag handler om, er jo alene et spørgsmål om, hvorvidt man som parti må få en ekstra mulighed i forhold til den måde, man opstiller på.
Og hvorfor vil hr. Bonnesen i virkeligheden afvente nogle erfaringer i Venstres organisation for at vurdere, om Dansk Folkeparti eller andre partier må få den her ekstra mulighed, hvor jo altså i udgangspunktet noget af det allervæsentligste, vi diskuterer i dag, er, at det er de personlige stemmer, der afgør, hvem der bliver valgt?
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Jeg starter ikke med at kritisere de fremsatte lovforslag hårdt.
Tværtimod.
Jeg stiller mig sådan en lille smule afventende og siger, at vi skal have sat os ind i og også have en vurdering af det.
Jeg synes også, det er rimeligt, at man seriøst får overvejet, hvilke virkninger det her kan få specielt i forhold til kredsene.
Det er i hvert fald et vigtigt spørgsmål for os i Venstre.
Derfor må det også være rimeligt, at vi så beder om at få tid til at få det vurderet, om det så har sammenhæng med valgkredsreformen eller ej; der blev diskuteret mange ting i forbindelse med valgkredsreformen.
Det, der er kernen i det for os i Venstre, er, at vi gerne vil have det her analyseret igennem, således at vi får en vurdering af, hvordan det kunne tænkes at virke på kredsene, og så efterfølgende vende tilbage til det efter næste valg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-01-29:
Det lyder jo som en debat, hr. Bonnesen må tage i Venstre, med sin organisation og sit bagland, om, hvilke opstillingsmuligheder Venstre ønsker at benytte sig af.
Det har jeg fuld respekt for, og det kan være, man skal bruge tre-fire valg på at diskutere det.
Jeg ved ikke, hvor lang tid sådan noget tager i Venstre.
Det, vi taler om her, er noget helt, helt andet.
Det er, om Dansk Folkeparti eller Det Radikale Venstre eller SF må få en mulighed mere i den måde, man stiller op på.
Venstre kan jo bare lade være.
Venstre kan bare sige, at man gør det, som man kender det i dag, indtil man har draget erfaringer af, hvordan udviklingen er i Afghanistan.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
Men hvorfor vil hr. Bonnesen og Venstre fratage os andre muligheden for at få det, vi opfatter som en mere demokratisk opstillingsform?
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Jeg synes, det er fair og fint, at ethvert parti har en holdning til eventuelle forslag til ændring af valgloven.
Det er fair nok og fint nok.
Og jeg starter også med at sige, at vi lytter opmærksomt til, hvad det er, der bliver sagt, og vi har også forsøgt at sætte os ind i det forslag, der bliver fremsat.
Men det må også være rimeligt, at vi får en mulighed for at vurdere virkningerne at det, som vi ser det.
Spørgeren har fuldstændig ret i, at det, jeg lægger op til nu, først og fremmest også er en intern debat i vores parti.
Jeg står her for at redegøre for, hvordan Venstres ser på sagen.
Så må vi se, hvad der til sidst bliver tilslutning til i Folketinget, når vi når til tredjebehandlingen, hvis der også er andre holdninger.
Der er noget, der kunne tyde på, at der er det.
Jeg står her for at redegøre for vores synspunkter og er enig i, at vi skal have vores interne debat om det, det har vi ikke haft nogen rigtige chancer for.
Det er jo også rigtigt, at det her blev diskuteret i sidste samling, og så skulle vi vende tilbage til sagen, og det er sådan set det, vi tager hul på nu.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Altså, hr. Kristian Thulesen Dahl har sådan set lavet den hovedargumentation, der er, nemlig: Kunne man ikke bare give muligheden for de partier, der har lyst til at gøre noget andet end det, der er i dag?
Og jeg er glad for, at hr. Erling Bonnesen har sagt, at de gerne vil gå tilbage og drøfte det; jeg kan ikke helt forstå det.
Der er jo tror jeg, at statsministeren vil sige, længe til næste valg.
Så synes jeg, at der vil blive rig lejlighed til at drøfte det, sådan at det her kunne gennemføres inden næste valg.
Nu vil jeg gerne sige, at jeg slet ikke synes, hr. Erling Bonnesen tog stilling til det med den alfabetiske rækkefølge.
Der er jo to forslag.
Det ene er, om partiet har lov til at opstille på anden måde end bare A, B, C, D osv.
Det andet forslag er, at man opgør efter personlige stemmer.
Det er muligt, at jeg slet ikke hørte hr. Bonnesen, jeg sad ellers og hørte godt efter og lod mig ikke forstyrre af andre, mig bekendt, men jeg hørte slet ikke, at hr. Erling Bonnesen sagde noget om den alfabetiske rækkefølge.
Hvorfor skal det være en fordel at hedde f.eks. Bonnesen eller Dybkjær?
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl lagde mærke til min ordførertale, ville han bemærke, at vi er indstillet på at tage hele valgloven op på et tidspunkt og se på, hvilke konsekvenser den her nye valgkredsreform har haft for sammensætningen i Folketinget.
Der er også en anden ting, som jeg egentlig synes at Erling Bonnesen gjorde så glimrende rede for lige før, nemlig at det lokale medlemsdemokrati skal have sin tid til at diskutere så gennemgribende en ændring af en valglov.
I Socialdemokratiet har vi den tradition, at vi ønsker, at debatten gror nedefra.
Jeg er klar over, at Dansk Folkeparti er utrolig topstyret og med et snuptag kan ændre tingenes tilstand.
Sådan har vi det ikke i Socialdemokratiet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-01-29:
Der kom ordføreren vist lidt langt ud.
Det her handler jo ikke om, om man i Socialdemokratiet og Venstre de næste 20 år skal have lov til at diskutere, hvordan man vil stille op.
Man kan jo stille op, nøjagtig som man gør det i dag.
Jeg vil så bede om at få bekræftet, at det, selv om de her forslag bliver vedtaget, er korrekt, at man efterfølgende i både Socialdemokratiet og Venstre vil kunne få al den debat, man vil have, om, hvorvidt man så skal gøre nytte af de forslagsmuligheder for at ændre opstillingsform, og at man kan afvise dem, og sige, at det vil man ikke.
Er det ikke korrekt?
Så det med medlemsdemokrati og med at gro nedefra og sådan noget kan man leve ud for fuld styrke.
Det andet, jeg bliver nødt til at spørge til, er: Hvad i alverden har det her med valgkredsreformen at gøre?
Jeg har selv været med til at lave den reform, og jeg kan ikke se, at det direkte vælgerstyre - altså at det er vælgerne, der bestemmer, hvem der bliver valgt via de personlige stemmer - har noget som helst at gøre med valgkredsreformen.
Det er jo et principielt spørgsmål, om man er tilhænger af, at vælgernes dom er endelig, og at fordelingen af de personlige stemmer afgør, hvem der bliver valgt.
Det kan man jo have en mening om totalt uafhængigt af valgkredsreformen.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Kan ordføreren oplyse om, hvorvidt det også har været tilfældet før i tiden, at det kunne forekomme, at der blev valgt folketingsmedlemmer med et lavere personligt stemmetal end andre i samme kreds?
Med hensyn til den lidt åbenlyse uvidenhed, som ordføreren lægger for dagen om sammenhængen imellem valgkredsreformen og den ændring, der nu er foreslået, mener ordføreren så ikke, at det kunne være rigtigt og rimeligt at lægge til grund, at man skal have et lidt større analysearbejde, der kan afdække alle de konsekvenser, valgkredsreformen har haft?
Kunne det ikke være en rimelig analyse at foretage?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at når ordføreren kommer op i det toneleje, og man kalder andre her i Folketinget for uvidende, så er det som regel et godt tegn på, at man selv har en meget dårlig argumentation for de påstande, som man vælger at drage ind i debatten.
Men lad det nu være.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også har været eksempler på det her tidligere.
I 2001 har vi også folk, der bliver valgt til Folketinget på baggrund af, at man faktisk fik flere af sine stemmer uden for sin egen primære valgkreds.
Men det er jo klart, at når valgkredsene bliver større, er der selvfølgelig også en større risiko for, at det vil kunne opstå.
Det kan man jo ikke afvise.
Det her er jo faktisk alle tiders forslag, fordi det er med til at gøre den måde, som partierne har mulighed for at stille op til valg på, mere demokratisk.
Så vil jeg gerne endnu engang appellere til ordføreren om lige at lytte til mine ord om, at det her er to »kan«-love.
Det er et tilbud til partierne, som er opstillet jævnfør vores valglov.
Derfor betyder det altså også, at man sådan set bare får flere nøgler til at stikke i instrumentbrættet.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-29:
Vi hører jo Dansk Folkepartis ordfører her virkelig svinge sig op på den store, demokratiske hest.
Men har ordføreren slet ikke sympati for, at man simpelt hen gør sig den ulejlighed lige at undersøge lidt nærmere, hvad det rent faktisk kan få af konsekvenser, inden man vedtager noget?
Kunne det ikke være en idé, inden man bruger demokratiet til at vedtage noget, at man så lige sætter sig lidt ind i det og prøver at få det undersøgt?
Det sidste, jeg vil spørge om, er: Har ordføreren slet ikke sympati for det lokaldemokratiske element, der ligger i, at vi i Socialdemokratiet siger, at der kan være spændende elementer i det her, men vi vil også gerne have lejlighed til at diskutere det med vores bagland i de enkelte kredse?
Der er tusindvis af mennesker, som lægger et frivilligt stykke arbejde i det demokratiske arbejde, det er at opstille folketingskandidater, og i at lave andet politisk arbejde.
Er der ikke noget sympatisk i at inddrage dem og høre, hvad de synes om det her, inden man bare trumfer det igennem her fra Folketingets side?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Tænk, at man skal høre fra hr. Rasmus Prehn, at man gennemtrumfer noget her i Folketinget, som er en »kan«-lov.
Det er et ekstra supplement, det kan da ikke være at gennemtrumfe noget.
Socialdemokraterne har her i dag sagt: Jamen vi vil gerne have det til studiekreds i vores vælgerforeninger.
Vi vil gerne have analyser og evalueringer osv.
For min skyld - og for Dansk Folkepartis skyld - må Socialdemokraterne evaluere, hvordan de vil opstille til næste valg og næste valg, alt det, de vil.
Men det forhindrer altså ikke, at man vedtager den her lov, som gør to ting.
Nu nævnte hr. Rasmus Prehn jo selv ordet konsekvenser og spurgte, om der var nogle konsekvenser.
Ja, det er der.
Der er to konsekvenser.
Den ene er, at partierne får en ekstra mulighed for at stille op og eliminere en valgteknisk forskelsbehandling af kandidaterne, som går på, hvad for et forbogstav de har i deres efternavn, set i alfabetisk sammenhæng.
Den anden er, at partierne får mulighed for, at det er de personlige stemmer, som afgør, hvem der bliver valgt.
Det er vælgerne, der bestemmer, hvem der bliver valgt, hvorimod det i dag er sådan, at det er partilistestemmerne, der afgør, hvem der bliver valgt - i visse tilfælde.
Det er to af de konsekvenser, som det her lovforslag medfører.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-29:
Det er jo lidt sjovt, at ordføreren lægger så meget vægt på det her med, at partierne få lov til at bestemme noget.
Nu er det jo sådan i Danmark - desværre - at det, at partierne får lov til at bestemme noget, ikke nødvendigvis er ensbetydende med mere demokrati.
Vi kender i hvert fald til et parti, som er i Folketinget - nemlig ordførerens eget - hvor der ikke er tradition for, at man i de enkelte opstillingskredse har nogen som helst demokratisk proces.
Det er meget mere topstyret, hvem det er, der får de enkelte kredse.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Dansk Folkeparti vil håndtere det her, hvis det var, det kom igennem.
Det kunne jo så blive en oplagt anledning til rent faktisk at indføre demokrati i Dansk Folkeparti, sådan at man i stedet for bare at give de bedste kredse til de mest magtfulde personer internt i partiet sagde: Nu vil vi faktisk give mulighed for, at man blandt medlemmerne - det deltagende demokrati - kan være med til at bestemme noget her.
Er det en overvejelse, som Dansk Folkepartis ordfører har gjort sig?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Ordføreren har i hvert fald lige gjort sig overvejelse om, hvorvidt han er lidt i tvivl om, hvilken indsigt hr. Rasmus Prehn har i interne forhold i Dansk Folkeparti.
Personligt vil jeg selvfølgelig glæde mig over, at hr. Rasmus Prehn tænker på vores velbefindende og vores demokratiske sindelag i Dansk Folkeparti, men det er jo altså sådan, at vi har en organisation, og der har vi årsmøder, og vi har kongresser, vedtægter, valgudvalg osv.
Sådan er det i alle partier, og mig bekendt er der ikke den store forskel på, hvordan man gennemfører de her kandidatvalg.
Det er jo sådan, at det er medlemmerne i Dansk Folkeparti, som bestemmer, hvem der skal på vores liste.
Så skal jeg ikke gøre mig klog på, hvordan det er i Socialdemokraterne, men jeg har da en opfattelse af, at det også burde være sådan i Socialdemokraterne.
Det er mere end en gang, vi har oplevet, at fagbevægelsen går ind og blander sig lidt i, hvem Socialdemokraterne skal stille op de forskellige steder, og hvem der skal have de vigtige kredse.
Jeg husker f.eks. engang i Vejlekredsen, hvor fru Karen J. Klint heldigvis fik mandatet, men hvor man kom fra København med en anden kandidat, som kom fra fagbevægelsen, og man mente, at her var lige den, der skulle til i Vejle, og vedkommende måtte så tage med toget hjem igen.
Sådan kan det jo også gå, og det er altså medlemsdemokrati.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Min fulde respekt for forslagsstillernes synspunkter og holdninger, og jeg tror også, jeg har forstået ordførerens argumenter for det.
Jeg vil godt lidt nærmere ind på det her med kredsenes betydning igen og spørge ordføreren: Har ordføreren og partiet gjort sig nogen overvejelser om, hvilken betydning - såfremt de her to forslag bliver vedtaget - det kan få for kredsene, og overvejelser om forslagenes betydning sådan i den samlede valgmaskine og ikke kun i den enkelte situation, men sådan den samlede betydning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Man behøver jo ikke det store analysearbejde eller kartotek for at kunne vurdere, at de kredse, der har mange vælgere, selvfølgelig også er de kredse - for en kandidat, som gerne vil vælges - hvor man måske har den største interesse i at lade sig opstille.
Sådan har det været ved alle de foregående valg, som jeg kan huske, i hvert fald siden jeg begyndte at interessere mig for politik, og sådan er det jo selvfølgelig også med de nye valgkredse, hvor vi, til trods for at vi har gjort nogle af de mindre valgkredse større, har oplevet, at nogle af de store så til gengæld er blevet halveret - eksempelvis er Randers, Kolding og Vejle nogle af de kommuner, hvor man jo faktisk ødelagde nogle store, gode valgkredse og så fik to små i stedet for.
Sådan er det gået nogle steder, men jeg vil selvfølgelig ikke gøre mig klog på, hvordan det vil gå for Venstres kandidater ved et folketingsvalg.
Det tilkommer jo ikke mig.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Jeg spurgte faktisk om ordførerens holdninger, meninger, vurderinger i forhold til kredsene, men dem synes han ikke sådan rigtig at ville foretage, og så vil jeg da godt prøve at præcisere det lidt og spørge, om ordføreren og partiet har gjort sig nogle overvejelser om betydningen af forholdet mellem den enkelte opstillingskreds og storkredsen i den samlede valgmaskine, hvis man skal sige det således.
Det er der, jeg vil hen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Der vil jo altid være en sammenhæng, i og med at der er blevet færre storkredse.
Det betyder selvfølgelig også, at der i de enkelte storkredse er flere kredse, og dermed konkurrerer man jo i partierne med flere kandidater fra sin egen liste.
I Østjylland eksempelvis, hvor jeg er valgt til Folketinget, har man 11 kredse, og det havde man ikke tidligere.
Derfor kan der selvfølgelig ligge en fordel - skråstreg ulempe i, at kredsene er blevet større, og at der er blevet flere kredse inde i den enkelte storkreds.
Men det er jo ikke noget, jeg skal stå og kloge mig på.
Det, jeg sådan set bare appellerer til, er, at man med de her to lovforslag giver en større demokratisk opfattelse af og en større demokratisk indsigt i, hvordan valget til Folketinget foregår.
I dag er det jo altså desværre sådan, at man kan blive valgt med færre stemmer end en, der får flere, og det synes jeg og Dansk Folkeparti virker underligt.
Det virker underligt, at man, når der eksempelvis er 262 flere vælgere, der stemmer på den ene kandidat i forhold til den anden, så kan se, at den, der bliver valgt, er den, der har fået færrest stemmer.
Det plejer jo at være sådan i et demokrati, at den, der får flest stemmer, er den, der bliver valgt.
Jeg synes egentlig, jeg har gjort mig stor ulejlighed med at svare på det her indtil flere gange.
Det her er et tillæg til den eksisterende valglov.
Der er ikke noget, der ryger ud.
Der er ikke nogen ting, der ryger ud af valgloven om opstillingsmåden.
Vi mener faktisk, at det er politikernes evner, der skal til for at blive valgt, og ikke vedkommendes efternavn.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Nu vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren kan oplyse mig om, hvorvidt der er en sammenhæng mellem den store valgkredsreform og det faktum, at der er flere medlemmer, der er valgt med lavere personlige stemmetal efter dette valg, end der var i 2005.
Kan ordføreren fortælle mig, om der er en sammenhæng mellem de to ting?
Det lyder meget sympatisk, sådan som hr. Kristian Thulesen Dahl fremstiller sagen, men lovforslaget er jo fremsat med ønske om, at det skal have virkning allerede her fra denne sommer, og det giver sammenlagt 3-4 måneder til en drøftelse i vores lokale demokratiske partiforeninger.
Sådan er fakta, hvis hr. Kristian Thulesen Dahl vil læse, hvad der står i lovforslaget.
Med hensyn til det andet punkt, som hr. Kristian Thulesen Dahl vil have bekræftet, kan jeg da godt bekræfte, at sådan ville det være.
Men vi mener bare, at en så væsentlig ændring skal ses i en større sammenhæng, og når ministeren selv siger, at hun ikke kan afvise, at valgkredsreformen kan have en eventuel sammenhæng med antallet af valgte, der opnår valg, selv om man har fået et lavere personligt stemmetal - altså at de to ting har noget med hinanden at gøre - så skal jeg ikke stå her og være klogere.
Tværtimod.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Altså, jeg forstår helt ærligt ikke, hvad Socialdemokraterne er bange for.
Det er hævet over enhver tvivl.
Og man tog faktisk beslutningen om reformen rimelig hurtigt, vil jeg vove at påstå.
Det var jo ikke sådan, at man brugte hundrede år på denne reform, som dramatisk ændrede hele billedet - for det har den selvfølgelig gjort med indførelsen af storkredse; det ved enhver, der har beskæftiget sig med politik i mere end 5 minutter.
Derfor synes jeg, at det er helt absurd, at Socialdemokratiet, i den argumentation, de fremfører nu, siger, at der bare er blevet lavet sådan en stor valgkredsreform.
Jeg mener ikke, at den har været drøftet i detaljer alle mulige steder med alle mulige involverede, og at man har kunnet sige, hvad de fulde konsekvenser af det ville være.
Det her forslag er jo en detalje i forhold til det, der netop er blevet gennemført.
Jeg fatter ikke, hvordan man kan bruge den argumentation.
Man kan godt sige: Vi vil ikke have flere muligheder.
Det er i orden, det kan jeg acceptere.
Men at man skal bruge så lang tid på noget, der er så lille en del i forhold til det andet, forstår jeg ikke.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Der er jo i forslaget ikke lavet nogen form for konsekvensanalyse af, hvad de her ting vil komme til at betyde.
Hvis der havde været en grundig konsekvensanalyse, så havde vi kunnet tage debatten på et mere sagligt og oplyst grundlag. Hvad angår den hastighed, hvormed valgkredsreformen blev indført, så skal jeg da fortælle fru Lone Dybkjær, at de ansvarlige ordførere fra vores parti rejste landet tyndt for at diskutere med alle partiforeninger, der overhovedet ytrede interesse for det.