runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg tror, det handler lidt om, at rønnebærrene er sure, fru Louise Schack Elholm.
Man ville lave en aftale, der sådan ville give 1,5 mia. kr. over 2 år, og man ville ikke være med til mere.
Så prøver man at opfinde nogle forskellige argumenter.
Må jeg ikke sige, at der er fokus på, at vi nu sikrer 12 pct. lærlingeog praktikpladser.
Vi laver en boligsocial indsats – det redegjorde jeg også for – både i forhold til infrastrukturdelen og i forhold til hele renoveringsdelen, og i den boligsociale indsats er det trygheden og trivslen, der kommer i centrum.
Det er nyt.
Det er nogle helt andre fokusområder end dem, man havde, og der har man faktisk det med, at de mørke områder forsvinder, også når man indretter det arkitektonisk.
Det kunne være, at fru Louise Schack Elholm skulle bruge lidt tid på at sætte sig ind i aftalen.
Det ville være godt.
Vi laver nedrivninger, som vi jo aftalte i en bredere vækstkreds og skal behandle senere i dag, og det er også nyt.
Vi gør det, at vi kigger på en arbejdsgruppe om Landsbyggefondens økonomi.
Der er en aftale om, at vi skal se, om vi kan høste en gevinst ved effektivisering.
Der er masser af nye punkter.
Det ville måske være en god idé for Venstre at sætte sig ind i aftalen, så vi kunne diskutere den på et fornuftigt og sagligt grundlag.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Jamen først vil jeg da sige, at jeg trods alt er glad for, at regeringen viderefører de indsatser, som vi startede på i 2009 og 2010 med boligsocial indsats, med fleksibel og kombineret udlejning og helhedsplaner, som man dengang stemte imod.
Så det er jeg trods alt glad for at man fortsætter med.
Men det undrer mig, at det kun er i ord, man laver nye tryghedsting.
Det er fine, nye floskler, men der er jo ikke nogen nye initiativer.
Jeg har så været opmærksom på, at de tidligere ordførere hver gang i den sidste kommentar vælger at bede mig om at komme med eksempler, hvilket jo er umuligt, for jeg kan ikke komme tilbage og sige noget bagefter.
Det er jo smart at komme med det som den sidste kommentar, for så kan jeg jo ikke svare.
Jeg er jo kommet med eksempler.
F.eks. har jeg nævnt, at Mjølnerparken har lavet nogle forskellige forslag i forhold til at undgå skjulesteder, lave mere åbne områder, og det kunne man godt arbejde længere hen imod.
Så derfor undrer det mig, at man ikke har taget ved lære af nogle af de ting, man har set fungere forskellige steder, og laver det og siger, at det er det, man målretter det hen imod.
Hvorfor har man ikke lavet nogle nye redskaber, som gør, at man i højere grad kan få blandet beboersammensætningen i de almene boligområder?
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Nu er det sådan, at hr. Ole Birk Olesen gør det, at han sætter det ind i sin egen kontekst og i sin egen argumentation for, hvorfor han ikke er med.
Men vi har lavet en aftale, der både er økonomisk holdbar isoleret set, og som sikrer, at vi får markant fokus på forbedringerne, og sikrer, at vi kan fortsætte den boligsociale indsats med tryghed i centrum.
Det er vigtigt.
Så har vi nedsat en arbejdsgruppe, som nu kigger på, hvordan vi sikrer holdbarheden fremadrettet.
Der er god holdbarhed i den aftale, vi har lavet, men det er klart, at man ikke kan blive ved med at lave aftaler, der forlænger tilbagebetalingstiden.
Det har jeg også sagt, og derfor kan dem, der har taget ansvar, også diskutere med hinanden, hvordan det skal se ud fremadrettet.
Det er det svar, jeg kan give hr. Ole Birk Olesen i dag.
Der, hvor jeg synes der er en udfordring, er selvfølgelig der, hvor vi nu laver en 4-årig aftale og forlænger tilbagebetalingstiden med 5 år.
Det er vi opmærksomme på, og derfor har vi også sagt, at nu evaluerer vi og kigger på det, går ind i diskussionen, men der er ikke noget stort økonomisk problem.
Det behøver man søreme ikke at have gået længe på universitet eller journalistuddannelsen for at finde ud af, og derfor er det meget uforståeligt, at Liberal Alliance ikke vil tage et medansvar her, men det er klart, at på sigt er vi nødt til at se på, hvordan vi sikrer en fortsat velfungerende almen sektor, uden at vi bliver ved med at forlænge tilbagebetalingstiden, og den diskussion skal vi selvfølgelig have i forligskredsen.
Men den diskussion får man jo kun, hvis man går ind og tager ansvar og ikke melder sig ud af klubben af partier, der gerne vil være med til at tage ansvar.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Ministeren siger, at det jo ikke noget problem at optage lån, som tilbagebetales i løbet af 17 år frem mod 2032.
Det er da rigtigt nok, at isoleret set er det ikke det.
Men behovet for at optage lån i Landsbyggefonden forsvinder vel ikke i de kommende år?
Der er vel behov for at optage nye lån fremadrettet, også efter 2020 og efter 2025 og helt op til 2032, og så bliver 2032 jo pludselig til 2035 og 2040 og 2050 og 2055 måske.
Der må være et punkt, hvor det her går fra at være økonomisk holdbart til ikke at være økonomisk holdbart.
Er det ikke lidt mærkeligt, at regeringen først vil fremlægge sådan en redegørelse i løbet af et par år, og ikke før man bruger pengene?
Den her slags spørgsmål-svar fungerer jo bedst, hvis den, der svarer, tager udgangspunkt i det, der bliver spurgt om.
Jeg siger jo til ministeren: Jeg er klar over, at isoleret set udgør det ikke et problem, hvis man udvider tilbagebetalingen med 5 år indtil 2032.
Men agter ministeren da nu at holde op med at låne penge fremover, så vi kun skal have de her lån, der skal tilbagebetales i 2032, eller agter ministeren fortsat at låne i de kommende år også, så 2032 bliver til 2035 bliver til 2040 bliver til 2045 bliver til 2050?
Den analyse skal vi jo have.
Per Clausen (EL), 2015-01-23:
Jeg vil bare spørge hr. Thomas Danielsen: Hvilke konkrete initiativer, som der er taget for at reducere Danmarks CO2-udslip og sikre overgangen til vedvarende energi, ønsker Venstre at rulle tilbage?
For jeg kunne forstå, at vi var gået for vidt, og derfor vil jeg gerne høre: Hvad er det, der skal rulles tilbage, hvis Venstre skulle få mulighed for det?
Intet skal rulles tilbage, men det skal gå langsommere fremover, end regeringen ønsker.
Betyder det også, at Venstre har opgivet den vision, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen opstillede, da han sagde, at Danmark skulle være uafhængig af fossile brændstoffer i 2050?
Har man også opgivet det?
Og hvis man ikke har opgivet det, er hr. Thomas Danielsen så ikke enig med mig i, at det jo ligesom forudsætter, at man gør noget i årene frem til 2050, altså også fra 2020 til 2030 og fra 2030 til 2040, for at man skal kunne nå resultatet med en fornuftig udgiftsprofil, kan man sige?
Jens Joel (S), 2015-01-23:
Jeg forstår det sådan, at det er 40-procentsmålsætningen i 2020, som Venstre jo ganske rigtigt står uden for aftalen om.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvornår Venstre mener at vi skal reducere med 40 pct., hvis vi i 2050 skal være nede på nul, om man vil.
Hvornår skal 40-procentssnittet så ligge, hvis ikke det skal ligge i 2020?
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Jeg har ikke sagt, at intet skal rulles tilbage.
Jeg har sagt, at vi skal stå ved det energiforlig, vi har lavet.
Vores ambition om en udfasning af fossile brændsler i 2050 er vi heller ikke løbet fra.
Jeg kan ikke forstå, hvordan hr. Per Clausen kan udlede det af min tale.
Vi har stadig væk verdens højeste klimaambitioner i Danmark, og Venstre støtter langt de fleste af dem.
Det er rigtigt, at den nuværende regering ønsker at gå længere, end vi gør, på alle områder, men vores ambition for fossile brændsler 2050 står vi fortsat ved.
Jens Joel (S), 2015-01-23:
Det er glædeligt.
Jeg blev også en lille smule nysgerrig i forhold til det, som Venstres ordfører så brugte noget tid på, nemlig det her med, hvad det var, vi ligesom gjorde for meget.
Og jeg kunne da godt tænke mig at følge op på hr. Per Clausens spørgsmål og spørge: Hvad er det, vi har foreslået, som vi ikke skal gøre?
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Jamen det er ikke nogen hemmelighed, at regeringen ønsker en hurtigere udfasning af CO2 og har højere mål, end Venstre lægger op til.
Så det er jo et de områder, hvor man har lavet en aftale mellem regeringen og Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti, og hvor vi jo så står udenfor.
Jeg kan ikke komme med et midtvejsårstal for, hvornår vi skal have en 40-procentsreduktion.
Vi har en målsætning, som vi fortsat står ved, i forhold til vores CO2-udledning, men det ændrer jo ikke på, at vi har en fælles aftale og laver en klima- og energipolitik på tværs af Folketinget, som jeg håber vi fortsat kan stå sammen om.
Og der gør vi sådan set bare stilfærdigt opmærksom på, at vi er nervøse for de forslag, der kommer, hvor vi løber alt for langt foran de omkringliggende lande, som vi konkurrerer med.
For vi eksporterer jo på den måde arbejdspladser, som i dag har den mest miljøvenlige produktion, til lande, som har en mindre miljøvenlig produktion.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
2015 bliver et klimaår – man kan sige, det er klimaåret – og derfor har vi i SF ment, at det var vigtigt at få lavet en vedtagelse om, hvordan vi i Danmark håndterer det næste år og forbereder mødet i Paris, COP 21, det næste store klimamøde, så godt som overhovedet muligt, og får lagt en ambitiøs linje for Danmarks ageren i det her år.
Det er jo på baggrund af, at vi fik femte rapport fra Det Internationale Klimapanel.
Den var alarmerende, det ved vi alle sammen.
Tingene ser værre ud, og der er behov for at gøre mere.
Den siger dog også, at der er nogle bestemte ting, vi kan gøre.
Så det er jo ikke sådan, at alt er opgivet, vi kan faktisk handle.
Det viste, at der skal mere til, og det vil sige, at vi står på en lidt usikker grund.
Derfor mener jeg, at vi skal prøve at adressere, hvordan vi kan forberede os bedre, hvordan vi kan tage nogle initiativer, som letter en beslutning i Paris.
Jeg kunne fristes til at sige, at Paris er sidste udkald, men nu har jeg været så længe i politik, at det der med at sige, at det er sidste udkald, skal man nok aldrig.
Men vi er derhenne, hvor risikoen for, at man ikke får en global aftale og det hele ender i bilaterale aftaler, faktisk er overhængende, hvis Paris ikke lykkes.
Derfor mener jeg, at vi skal have debatten.
Jeg håber også på en bred vedtagelse, og når jeg lægger vægt på det, er der jo flere grunde til det, men en af de vigtigste er jo, at det vil give en minister i et valgår – hvem det måtte være – en klar tryghed i forbindelse med, hvad hovedlinjen er, og hvad det er, vi skal gå efter i det her land.
Og da jeg synes, det må stå over alle andre ting, er det det, jeg lægger vægt på.
En sidste bemærkning til den formulering, der er i hele forespørgslen, skal være, at det, jeg vil lægge vægt på i debatten, er forhandlingerne i forbindelse med Paris og ikke de ting, vi gør i Danmark.
Så derfor er det en vedtagelse, der rammer forhandlingerne i forbindelse med Paris i december måned det her år ind, som jeg håber vi kan få ud af debatten.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Jeg forstår ikke helt spørgsmålet fra Steen Gade, men ja, vi er bekymrede for, at vi løber for hurtigt i Danmark i forhold til de lande, som vi konkurrerer med.
Det gør vi jo, hver gang vi pålægger erhvervslivet byrder.
Så forringer vi jo vores konkurrenceevne.
Så det er noget af det, vi er optaget af.
Derfor er vi glade for, at vi fortsat opnår at lave brede aftaler med regeringen, med SF og med Enhedslisten, fordi vi derved formår at trække i en lidt mere moderat retning.
Det er ikke, fordi vi ikke er klimaambitiøse.
Men vi må så også bare anerkende, at vi er det mest klimaambitiøse land i hele verden, og hvis vi løber for langt foran, mister de andre lande os af syne, og vi mister så vores danske produktion af syne.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Tak, og også først lige tak for, at vi er enige om forslaget til vedtagelse.
Lad os så diskutere det, vi er uenige om.
Er det korrekt opfattet, at det er sådan, det hænger sammen, og at det ikke er noget i fortiden?
For det er jo ikke rigtigt, at dansk industri har højere energiafgifter end deres konkurrenter i udlandet, når vi direkte snakker om afgifter.
Det er jo EU's minimumsdirektiv, vi gennemfører.
Karen J. Klint (S), 2015-01-23:
Jeg synes faktisk, at det, man nu ridser op her, ville være utrolig farligt.
Skulle borgerne have en løbende vetoret over for, hvem en regering skal indgå en handel med?
Altså, det er jo som regel sådan, at man, hvis det er i en kommune, ikke engang vil have en handel, en købsaftale, på et åbent møde, før man er færdig med det.
Og vi har det jo også først her, når det er noget, som er færdigt.
Når jeg siger, at jeg ikke oplever det her beslutningsforslag som en øget dialog, er det, fordi det kan være en underskriftindsamling og så et færdigt forslag, der bare ligger på vores bord, og så skal vi behandle det.
Jeg vil hellere ud, ligesom hr. Flemming Damgaard Larsen sagde det, og have en dialog med borgerne.
Og så løfter vi selvfølgelig som ansvarligt parti de ideer, som vi synes ud fra et socialdemokratisk synspunkt er gode.
Og hvis man ikke synes om det, Socialdemokratiet er, er der jo mange flere, der kan melde sig ind i vores parti og så være med til at udvikle partiet.
Jeg vil gerne have højnet den politiske dialog i Danmark, men jeg vil ikke nødvendigvis have den ved siden af partierne – jeg vil gerne have den i de referencerammer, vi er bekendt med.
Ib Poulsen (DF), 2015-01-23:
Først vil jeg sige til fru Karen J. Klint, som taler om, at der er 75 pct. tilbagegang i medlemsskaren hos de enkelte partier: Jeg kan berolige med, at det ikke er et problem, vi kender i Dansk Folkeparti.
Jeg tror, det har noget med den førte politik at gøre, måske.
Det er sagt for egen regning.
Det her forslag giver mulighed for, at borgerne kan bede Folketinget om at behandle et emne eller en sag, som der er samlet et antal underskrifter sammen til – i det her tilfælde 50.000 – enten ved en elektronisk underskriftsindsamling, eller også kan det ske ved en almindelig underskriftsindsamling, og man kan jo også kombinere de to ting.
Det er sådan set ligegyldigt.
Muligheden for de her borgerdrevne beslutningsforslag kender man allerede i dag i Finland, hvor man har gennemført syv til otte forslag fra borgerne, og et enkelt af dem er endda blevet vedtaget.
Ideen om borgerdrevne beslutningsforslag ligger helt i tråd med Dansk Folkepartis holdning om mere nærdemokrati og borgerinddragelse, ja, med hele ideen om at få bredt Christiansborg og Folketinget lidt mere ud til borgerne, så afstanden mellem borgerne og folketingspolitikerne føles kortere uden for Christiansborgs tykke mure.
Det er vi store tilhængere af.
I den sammenhæng kan jeg ikke lade være med at nævne muligheden for flere folkeafstemninger i Danmark, hvilket jo ligger i fin forlængelse af det her forslag.
Det jo velkendt, at det er en mærkesag for Dansk Folkeparti.
Det er noget, man kender i Schweiz i forvejen.
Så kunne jeg ikke lade være med at notere mig den pingpong, der var mellem ministeren og forslagsstilleren om, at i EU er det endnu sværere med borgerinddragelse på grund af afstanden, tror jeg det var.
Det er ikke den vej, man skal gå.
Jeg har et andet forslag.
Det er, at man i stedet for måske kunne opfordre de 98 kommuner og de endnu eksisterende fem regioner til at bruge den her idé: Man kunne lade et antal borgere afhængigt af kommunens eller regionens størrelse indsamle et antal underskrifter og så lokalt tvinge politikerne til at tage en sag op.
Det synes jeg ville være meget relevant.
Her tænker jeg også på, at man ude lokalt kunne tvinge kommunalbestyrelser og regionsråd til nogle borgerafstemninger om nogle sager.
Jeg tror, det var det.
Til sidst kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-23:
Nu hører jeg, hvad regeringen har af holdninger.
Det, jeg egentlig bare var nysgerrig efter at høre, var, hvad De Radikale mener.
Nu snakker jeg med den radikale ordfører, og som jeg kender det radikale parti, også indefra, er man jo dybt optaget af, hvordan man kan styrke engagementet hos borgerne, og hvordan man kan sikre, at de føler sig involveret, hørt og taget seriøst.
Det er så det, der ligger i det her forslag.
Det er ét bud på at gøre det.
Jeg synes jo, at det også er interessant, at Det Radikale Venstre helt klart på forhånd afviser de erfaringer, som man har set i Finland.
Det Radikale Venstre har endda været positive over for en lignende model i EU.
Så jeg kan kun tolke det, som om man fra radikal side bakker på nogle af de holdninger, man i hvert fald tidligere har givet udtryk for, når de her spørgsmål er blevet diskuteret i andre fora.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-23:
Det mener jeg sådan set ikke at vi gør.
Jeg er meget optaget af, og det er hele den radikale gruppe, at vi har måder at diskutere og være i nærkontakt med vælgerne på, også mellem valgene.
Men vi er også meget optaget af, at det repræsentative demokrati faktisk er den måde, vi gerne hver især vil stå til ansvar for det arbejde, der gøres.
Og derfor mener vi ikke, at det her forslag er det rigtige forslag og svar på den udfordring, som forslagsstillerne jo selv skitserer, nemlig at man godt kunne ønske sig, at den deltagelse i demokratiet, der er, var større, og at man også godt kunne ønske sig, at den tillid, der er mellem borgere og politikere, var større.
Det her forslag er ikke svaret på den udfordring.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Tak for det.
Engagerede og aktive borgere er vigtigt for demokratiet, og jeg tror også, det er vigtigt, at vi hele tiden sideløbende tænker på, hvordan vi kan styrke det.
Hr. Uffe Elbæk skal have ros for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Ofte fortaber folketingsdebatterne sig i helt kortsigtede problemer, og det skal man ikke kan kimse af, men vi synes samtidig, det er vigtigt af og til at løfte blikket og drøfte de visioner, som også bør være en del af den politiske debat.
Forslaget om borgerdrevne beslutningsforslag er bestemt værd at diskutere.
Muligheden findes jo netop andre steder; i EU fik vi det med Lissabontraktaten, så 1 million borgere kan pålægge Kommissionen at fremsætte forslag for Rådet, og forslagsstilleren nævner også selv Finland som eksempel.
I en tid, hvor det hævdes, at afstanden mellem politikere og vælgere forøges, er det værd at se på, om vi kan gøre noget ved det, og mulighederne for at indføre borgerdrevne beslutningsforslag skal derfor efter vores opfattelse diskuteres seriøst.
Vi vil ikke lægge os fast på, om det skal gennemføres i præcis den form, som hr. Uffe Elbæk foreslår, men vi håber faktisk på en udvalgsbehandling, hvor der bliver mulighed for at grave dybere ned i fordeler og ulemper.
Vi vil f.eks. gerne have en høring og inddrage eksperter; vi vil gerne prøve at komme videre med det her og udfolde og udvikle det.
Så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Vi synes, det er et fint forslag.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-23:
Det vil jeg selvfølgelig med det samme sige tak for.
I samme ombæring vil jeg også gerne understrege, at det her jo er det bud, som jeg er kommet frem til, men jeg er fuldstændig åben over for, at der kan være behov for justeringer af det.
Så jeg håber også på en god debat i udvalgsarbejdet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Jeg synes, det er et rigtig fint initiativ, og det glæder vi os til og ser frem til.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Jamen godt, altså vi har jo faktisk lige netop, hvad skal vi sige, lettet det for erhvervslivet.
Det er jo sådan, det er.
Det lyder bare så mærkeligt, at man så skal høre en masse diskussioner om, at vi strammer.
Nej, vi har jo lige netop i enighed lettet belastningen for erhvervslivet.
Det andet, jeg vil sige til hr. Thomas Danielsen, er: Hvad bygger han nu det der med, at vi er så gode, på?
Altså, mig bekendt er vores CO2-udslip pr. indbygger da et af de højeste overhovedet i hele Europa.
Hvorfor skal vi så bilde vælgerne ind, at vores CO2-udslip er et af de laveste, når det ikke er tilfældet?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-23:
Jeg vil gerne takke for en god debat, som jeg synes har været vigtig – det er klimaspørgsmålet jo – den har også været nyttig, og det er de her debatter jo som regel.
Det, jeg tager med fra et bredt flertal i Folketinget, er selvfølgelig et stærkt mandat frem mod forhandlingerne i Paris, og det er jeg glad for.
Det er klart, at debatten har afsløret nogle uenigheder om tempoet internt i Danmark, og der er mange af de diskussioner, vi kommer til at genbesøge i forskellige variationer i årene fremover.
Det, der ikke skal genbesøges efter denne debat, er som sagt det mandat, som Danmark nu går til forhandlingerne med.
Og jeg glæder mig til at afrapportere, hvordan vi har gjort det – forhåbentlig efter at vi har nået en solid og ambitiøs klimaaftale i Paris sidst på året.
Tak for det.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Jeg sluttede sådan set også min ordførertale af med at rose regeringen for, at man netop forholder sig til den klima- og energiaftale, som vi har indgået i 2012.
Derfor sænkede vi også afgifterne, dengang vi kunne se, at de løb løbsk.
Det er sådan set det, vi appellerer til at man fortsat gør.
Ja, vi er foran på en lang række parametre, som ministeren sådan set også ridsede op.
Derfor er vi de førende i verden, hvis nu man kalder det førende, når man går foran på energiområdet.
Det mener vi i Venstre man kan kalde det.
Det er ikke alle virksomheder, som er så glade for, at vi har nogle tungere byrder, men vi har også et ansvar at løfte, og det gør vi.
Per Clausen (EL), 2015-01-23:
Nu er jeg jo ked af at gøre det helt klart for hr. Thomas Danielsen, hvad det så er, der står i det her forslag til vedtagelse, men det, der står, er jo, at det er de udviklede i-lande og de store udledere, som særlig skal påtage sig nogle ambitiøse og forpligtende reduktionsmål.
Det fremgår også meget klart, at det også handler om, at der skal skaffes nogle penge fra de rige lande til at finansiere både beskyttelse mod klimaforandringer og omlægning i tredjeverdenslande.
Så vi kan sagtens stemme for det, der ligger her, men det står selvfølgelig ikke alene.
Ligesom jeg kunne forstå, Venstre havde nogle sidebemærkninger, har vi også nogle sidebemærkninger; de går så bare i den modsatte retning af Venstres sidebemærkninger.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Jamen det er jo sådan set stadig væk ikke i overensstemmelse med det, som ordføreren gav udtryk for i sin tale, hvor han tordnede mod, at vi er alt for uambitiøse.
Og derfor undrer det mig egentlig lidt, at ordføreren ikke selv kommer med et forslag til vedtagelse i stedet for.
Altså, der er jo ikke nogen forskel på det her og så det, som vi ellers har haft som forhandlingslinje – hverken i tidligere regeringer eller fremadrettet.
Det er jo noget med, at de rige lande skal finansiere noget for de fattige lande – det er vi meget enige i, og det har vi også historisk gjort, og det skal vi selvfølgelig også være med til fremadrettet.
Så står der direkte i teksten noget om de ambitiøse reduktionssatser fra særlig de store udledere, altså USA og Kina, som hr. Steen Gade også understregede i sin egen ordførertale.
Og det er det, jeg ikke synes hænger helt sammen med hr. Per Clausens udtalelse.
Men det er fint, hvis man nu falder lidt til ro og så finder et mere behersket forslag til vedtagelse.
Per Clausen (EL), 2015-01-23:
Jeg kan bare konstatere, at det, der står i forslaget til vedtagelse, er, at det især er ilandene og de mest udviklede lande, som skal påtage sig ambitiøse og forpligtende reduktionsmål.
Det er helt i overensstemmelse med, hvad jeg sagde i mit indlæg.
Men hvad jeg sagde, var, at ud over at have en fornuftig og rimelig strategi for, hvordan man vil løfte opgaverne, når man forhandler i forhold til FN, så er vi også nødt til at have andre elementer i vores politik, både nationalt og internationalt.