runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Regeringen foreslår en række forenklinger på friskoleområder, og grundlæggende kan vi da også tilslutte os regeringens forslag.
Vi synes, det er fornuftigt, at en friskole får mulighed for at udvide med en bygning i umiddelbar nærhed af den eksisterende bygning.
Det er også helt fint, at private gymnasiale skoler får mulighed for at indgå i administrative fællesskaber med f.eks. gymnasier inden for den offentlige forvaltning og erhvervsskoler.
Det kan vi ikke på nogen måde modsætte os.
Man kan så undre sig over, at friskolerne på grundskoleniveau ikke også får den samme mulighed, men det kan ministeren måske svare på.
Det er så også noget, friskolerne har efterlyst, men det synspunkt er så ikke blevet imødekommet fra ministeriets side.
Jeg vil i øvrigt så også bare sige til fru Britta Schall Holberg, at vi i Dansk Folkeparti også læser høringssvarene.
Lovforslaget indebærer også, at arbejdet med tildeling af fripladstilskud til frie grundskoler forenkles, ved at Fordelingssekretariatet kan hente elektroniske oplysninger direkte fra skattemyndighederne med forældrenes tilladelse.
Det kan vi selvfølgelig også tilslutte os.
Det foreslås, at frie grundskoler med internationale afdelinger ikke længere skal være forpligtet til at føre elever på disse afdelinger op til folkeskolens afgangsprøver.
Friskoler har jo også en generel adgang til at undlade at holde afgangsprøver, hvis det er en del af deres pædagogiske og faglige grundlag.
Det forslag har vi lidt svært ved at se fornuften i.
På den ene side kan man naturligvis argumentere med, at vi lever i en global verden og alt det andet pjat, men på den anden side er det rimeligt at forvente, at personerne i én skoles bestyrelse har indblik i og forstår det danske samfund og herunder taler sproget.
Det synspunkt bør man fastholde, om end vi er villige til at se på en løsning for de tyske skoler i Danmark, da de jo har en anden baggrund end så mange andre såkaldte internationale skoler.
Vi vil også gerne have et klart svar på, hvorfor forslaget ikke giver mulighed for eller pålægger internationale skoler at sikre, at eleverne går op til en danskprøve.
Det er jo ikke urimeligt at forvente, at elever på skoler i Danmark kan lidt af det sprog, som danskerne taler.
Det behøver jo ikke nødvendigvis at være noget, man pålægger dem at gøre, men som skole bør man i hvert fald som et minimum have mulighed for at give eleverne tilbuddet.
Så der er helt klart fornuftige elementer i forslaget, som vi uden problemer kan støtte, og der er også elementer, som vi finder værende i strid med vores grundlæggende opfattelse på en række områder.
Det synspunkt burde de fleste forhåbentlig være enige i.
Julie Rademacher (S), 2008-04-04:
Da den socialdemokratiske ordfører, fru Christine Antorini, ikke kan være til stede, fremfører jeg derfor Socialdemokraternes synspunkt vedrørende lovforslaget.
Lovforslaget indeholder en række forslag til forenklinger på frie grundskolers og private gymnasiale skolers område samt forslag om, at private gymnasiale skoler skal have mulighed for at indgå i administrative fællesskaber med f.eks. gymnasier inden for den offentlige forvaltning og erhvervsskoler.
Lovforslaget indebærer desuden, at arbejdet med tildeling af fripladstilskud til frie grundskoler forenkles, ved at Fordelingssekretariatet kan hente elektroniske oplysninger direkte fra skattemyndighederne med forældrenes accept.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Britta Schall Holberg (V), 2008-04-04:
Ja, tak for det.
Med dette lovforslag understreges det, hvor vigtigt det er, dels at interessenter sender høringssvar til Folketinget i forbindelse med lovforberedelse, dels at Folketingets enkelte medlemmer, ministeren og ministeriets embedsmænd nærlæser de høringssvar, som kommer ind.
En gang imellem har jeg indtryk af, at høringssvar er sådan noget, som man sådan skipper,
havde jeg nær sagt, også for folketingsmedlemmers vedkommende.
Det skal man ikke gøre, for dette lovforslag er i den grad præget af, hvad betydning disse høringssvar har, og af, at ministeren har lyttet.
Lovforslaget, der er et forenklingsforslag - det betyder, at seks forskellige love er sammenskrevet til en - var oprindelig, da det blev sendt til høring, meget mere omfattende; da omfattede det også de frie kostskoler.
De frie kostskolers forening, der i øjeblikket har drøftelser med undervisningsministeren om en række af de forenklinger, der er i lovforslaget, har med deres høringssvar udvirket, at forenklingsforslagene vedrørende deres område fremsættes som et særligt lovforslag på et senere tidspunkt, når forhandlingerne er afsluttet.
Skoleforeningen er indkaldt til næste møde, som kommer til at ligge midt i april.
I dag drøfter vi altså alene forenklinger for de frie grundskoler, de frie erhvervsskoler og de private gymnasier.
Det drejer sig om, at disse frie gymnasieskoler skal have mulighed for at indgå administrative fællesskaber, og det vil selvfølgelig lette det daglige arbejde og spare administrationsomkostninger.
Desuden udvides mulighederne for, at frie grundskoler og private gymnasieskoler har mulighed for at brede deres territorium lidt ud, så kravet nu bliver, hvad skal vi sige, at alle bygningerne ikke behøver ligge på den samme matrikel.
Kravet er bare, at bygningerne skal ligge i gåafstand, det vil sige, at man f.eks. kan have en gymnastiksal eller hal, der ligger i gåafstand fra den egentlige skole.
Skoler med internationale afdelinger skal ikke længere forpligtes til at føre deres elever op til folkeskolens afgangsprøve, og det vil være en lettelse for mange.
Jeg har set i høringssvarene, at der er nogle, der gerne vil have, at man alene kan gå op i dansk, men det ligger altså ikke i lovforslaget her.
De skoler - der er fire i alt - der har et andet undervisningssprog end dansk, samt de tyske mindretalsskoler, får fremover mulighed for at have to repræsentanter, som ikke taler dansk, i bestyrelsen.
Tidligere var kravet, at alle skulle tale dansk, og det vil være en lettelse for disse skoler, at der kan være to, der ikke gør det.
Derudover indeholder forslaget en justering af tilskudsreglerne, så de frie gymnasier bl.a. får samme tilskud til brobygningsforløb og introduktionskurser, som offentlige gymnasier får, ligesom sagsbehandlingen vedrørende fripladser bliver forenklet.
Loven træder ifølge forslaget i kraft den 1. august 2008.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-04:
Det er en god idé at forenkle og modernisere de gældende regler for de frie grundskoler og private gymnasier.
Som det fremgår af høringssvarene, er der bred opbakning til det her forslag, og det kan vi altså tilslutte os.
Men i forbindelse med forslaget vil vi kort bemærke, at vi er bekymrede over tendensen til, at det offentlige uddannelsessystem kommer under pres på grund af private løsninger.
Vi ser det over hele linjen fra folkeskoler til videregående uddannelsesinstitutioner, nemlig at private løsninger bliver mere og mere attraktive på grund af det økonomiske og ideologiske pres på de offentlige institutioner.
Det er ikke en udvikling, som Enhedslisten støtter op om.
Men vi kan altså støtte det konkrete forslag.
Lene Hansen (S), 2008-04-04:
Jeg vil da give fru Pia Adelsteen fuldstændig medhold i, at detailhandelen sagtens kunne gøre mere for netop at overholde de regler, der findes i Danmark på det her punkt.
Det er jo sådan, at man kan få legitimationskort, men det er meget, meget få, der i virkeligheden har dem, og det er meget, meget få detailhandlere, som efterspørger et bevis for alder, når købet foretages.
Så dér er der plads til forbedringer, det er helt sikkert.
Men med hensyn til hvorvidt vi skal ende på en aldersgrænse på 18 år, vil jeg sige, at vi er i gang med en forhandling, og derfor er det jo en del af et forhandlingsforløb, og hvor vi ender, kan vi ikke forudse endnu.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Jeg skal så blot høre, om det ikke var bedre, at man med hensyn til den eksisterende regel om de 16 år i langt højere grad gik ind og så til, at den blev overholdt, frem for bare at skærpe den yderligere.
Vi ved alle sammen, at unge mennesker under 16 år sagtens kan få cigaretter, sagtens kan få nogle ældre kammerater til at købe både cigaretter og øl i butikkerne.
Der er selvfølgelig et forældreansvarsproblem der, mener jeg, men ville det ikke være langt bedre, at man gik ind og så til, at den eksisterende regel blev overholdt, frem for bare at skærpe den og stadig væk ikke have nogen mulighed for at se til, at den blev overholdt?
Lene Hansen (S), 2008-04-04:
Det er Socialdemokratiets mål, at vi skal fremme folkesundheden på alle punkter, og det vil naturligvis indgå som et væsentligt element i den politik.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Jeg synes, det er rigtig dejligt at høre, at Socialdemokratiet ønsker at forbyde tilsætningsstoffer totalt.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Lene Hansen om, er, om fru Lene Hansen ønsker, at aldersgrænsen for køb af både alkohol og tobak skal være 18 år, således at man f.eks. til en gymnasiefest ikke kan få øl.
Lene Hansen (S), 2008-04-04:
Vi står her med et lovforslag, der ved første øjekast godt kan læses som et halvhjertet forsøg på at gennemføre små forbedringer, men dog forbedringer.
Men ved en nærmere gennemgang bliver det tydeligt, at det i virkeligheden er et meget dårligt gennemarbejdet lovforslag.
Det er alt for lemfældigt og for imødekommende over for tobaksindustrien, og det forbedrer ikke for alvor folkesundheden, hvilket åbenbart har været ambitionen.
Et godt helbred er ganske afgørende for vores livskvalitet.
Forebyggelse af sygdomme skal derfor stå centralt i den danske sundhedspolitik, hvis det står til os.
Derfor skal der tages helt andre midler i anvendelse end dem, som dette lovforslag lægger op til.
I høringssvarene udtrykker Lægeforeningen og Børnerådet stor forundring over, at det positive tiltag for folkesundheden, som regeringen her foreslår ved at sætte aldersgrænsen op til 18 år for køb af tobak, ikke følges op af en tilsvarende stramning for køb af alkohol.
Vi undrer os også.
Få er vel i dag i Danmark i tvivl om, at tobaksrygning har en meget negativ indflydelse på folkesundheden, men det samme kan man sige om alkohol.
Danske unge har jo verdensrekord i alkoholforbrug, og skadevirkningerne af en for tidlig alkoholdebut er velkendte.
Ved at skabe to aldersgrænser, 16 år for alkoholkøb og 18 år for tobakskøb, er regeringen heller ikke med til at gøre livet lettere for detailhandelen.
Så vil ministeren sikkert om lidt hævde, at det er positivt, at tobaksindustrien nu pålægges at oplyse om alle tilsætningsstoffer i tobaksvarer.
Men ærlig talt, så forslår det som en skrædder et vist sted.
Man aner en stærk lobbys tilstedeværelse her.
Det er vores mål, at tobaksindustrien helt forbydes at tilsætte stoffer, der øger forbrugernes afhængighed af tobak - punktum.
Det vil nemlig reducere forbruget af tobak kraftigt og dermed forbedre folkesundheden, så det kan mærkes.
Som det fremgår - forhåbentlig - af min klare tale, kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget i dets nuværende udformning.
Faktisk vil vi foreslå, at ministeren trækker det tilbage til en nærmere bearbejdning.
Men hvis det ønske bliver afvist, ser vi hen til, at udvalgsarbejdet og debatten her i Folketinget kan føre til et bedre og stærkere forslag, som vi kan støtte - til gavn for folkesundheden.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-04-04:
Det er således, at Venstre er et demokratisk parti, og vi er meget lydhøre over for at se på, hvad der er af synspunkter omkring det her forhold under udvalgsarbejdet.
Vi er ikke sådan et betonparti, der på forhånd afviser tingene.
Jeg har jo sagt helt tydeligt og helt klart: Venstre støtter lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-04:
Jamen hvis man støtter lovforslaget, så støtter man alle fire punkter, men man støtter alligevel ikke det der punkt 3 vedrørende forretningens indretning.
Det er jo sådan set det, der i hvert fald bliver sagt her fra Folketingets talerstol.
Jeg gentager, at det ikke er uinteressant, at man altså har et lovforslag, som ikke har et regeringspartis fulde støtte, men det er altså åbenbart tilfældet.
Det bliver spændende med det videre forløb.
Jeg forstår, at Venstre jo nærmest ønsker det der punkt ud af lovforslaget, sådan som det bliver sagt her.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Jeg skal blot høre hr. Karl Bornhøft om, hvorvidt han ikke finder det paradoksalt, at SF ønsker en aldersgrænse ved 18 år for køb af tobak og alkohol, når man har en seksuel lavalder på 15 år, hvor man altså kan træffe en beslutning, der kan medføre en graviditet, der kan medføre en abort, som bestemt også er noget, der kan sætte præg på ens liv, faktisk resten af ens liv.
Men i forhold til tobak og alkohol er der jo en stor aldersforskel.
Vivi Kier (KF), 2008-04-04:
Når jeg siger følges tæt, er det klart, fordi det er en helt ny behandlingsform, vi sætter i gang.
Lad os kigge på det.
Jeg tror da på de udenlandske erfaringer, der har vist, at det her er en måde, vi kan komme i kontakt med en gruppe misbrugere, vi har haft svært ved at få kontakt med, på, og at det også vil lykkes i Danmark.
Det er jo svært at sige, hvad resultaterne vil vise.
Hovedformålet med det her forslag er at reducere antallet af rygere, og især skal vi undgå, at de unge overhovedet begynder at ryge.
Der er ligesom tre tiltag i det her med aromastofferne.
Når vi indfører dem, så lever vi op til det, der står i EU-direktivet, og det finder vi er almindelig sund fornuft.
Så er der aldersgrænsen, som vi hæver fra 16 til 18 år, og er det, som vi har hørt i denne debat, rimeligt, er det o.k., og hvorfor gør vi det ikke på en masse andre områder?
For os er det meget, meget vigtigt, at vi har sat fokus på rygning.
Vi vil gerne ind og forebygge, at man overhovedet begynder at ryge.
Heri ligger der en klar signalværdi, et klart sundhedspolitisk tiltag.
Selvfølgelig kan vi ikke forhindre, at nogle gør det, man jo flere unge vi får til at lade være med at begynde at ryge - nu kan jeg kigge op på de mange unge tilhørere - desto længere er vi nået med hensyn til vores sundhedstilstand.
Så slipper vi for alle de her besværlige rygestopkurser og med at komme ud af den her afhængighed, som er så svært.
Så aldersgrænsen synes vi er et rigtig, rigtig fornuftigt sundhedspolitisk og forebyggelsespolitisk tiltag.
Den sidste del er reklamedelen.
Hvordan må man anbringe tobaksvarer osv. osv.?
Alt i alt må vi sige, at vi fra konservativ side kan se positivt på lovforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-04-04:
Jeg vil svare på den måde, at vi faktisk ser de ting i en sammenhæng.
Det er derfor, vi har valgt at arbejde, sådan som jeg har tilkendegivet her i dag.
Vi mener ikke, at man bare skal adskille de ting, vi mener i øvrigt ikke, at man skal lade være, bare fordi tingene er sværere.
Derfor er vores budskab, at vi synes, at der ligger et ordentligt oplæg til en videre diskussion.
Det har vi tænkt os at følge til dørs, og så må vi se, hvor langt vi kan komme i den sammenhæng.
Mit svar i den her sammenhæng er, at hvis man skulle tage bestik af alle livets situationer i forbindelse med hvert enkelt lovforslag, så vil jeg gætte på, at man aldrig fik vedtaget nogen lovforslag.
Derfor er vi fokuseret på i den her sammenhæng at sikre, at det, der er til gavn for folkesundheden, fremmes.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Vil det sige, at en vigtig beslutning som at gå i seng med en person, måske blive gravid, måske skulle have en abort, kan man godt træffe som 15-årig, men for at beslutte at købe enten tobak eller alkohol skal man være 18 år?
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-04-04:
Nej, det finder jeg ikke paradoksalt, men jeg kan ikke forhindre andre i at synes det.
Vivi Kier (KF), 2008-04-04:
Det glæder mig jo, at hr. Karl H. Bornhøft giver udtryk for gerne at ville fremme sundheden og være med til en forebyggende indsats.
Det er vi helt enige i.
Til gengæld skulle man ind at kigge på hele tilsætningsproblematikken.
Det ved vi er noget, der kræver rigtig, rigtig mange kræfter, for det er jo ikke nok, at vi bare gør det i Danmark, vi er nødt til også at gøre det globalt og internationalt.
Og så vil jeg spørge SF's ordfører, om man hellere vil bruge sine kræfter på alle de her tilsætningsstoffer i et produkt, som vi egentlig alle sammen gerne vil have at vi undgår at skulle bruge, eller om man vil bruge kræfterne på at fremme sundhed og få endnu flere i det hele taget til at holde op med at ryge.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-04-04:
Jeg sagde jo helt tydeligt og klart, at Venstre støtter lovforslaget, så det er der ingen tvivl om.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-04:
Jeg synes jo, det var en væsentlig bemærkning, der kom fra ordføreren, om forretningens indretning.
Det får mig da til at spørge, om Venstre støtter forslaget eller ikke gør, for som det bliver fremlagt her, lyder det jo nærmest, som om Venstre ikke støtter ministerens lovforslag.
Og det er jo da ikke helt uden betydning.
Man kan sige, at det er en helt ny parlamentarisk skik, at ministeren fremsætter et lovforslag, som åbenbart ikke har regeringspartiernes fulde støtte.
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Det er klart, at man kan gøre to ting, og man skal efter min mening gøre begge dele, men man kunne selvfølgelig godt nøjes med at gøre en af delene.
Det ene er at sikre, at indtagelsen af narkotika kan ske under sundhedsmæssigt forsvarlige forhold.
Det andet, man kunne gøre, var, at man faktisk også sørgede for, at de narkomaner, som helt åbenlyst var i en meget, meget dårlig tilstand, fik narkotika, uden at de behøvede at prostituere sig eller på anden vis kriminalisere sig.
Det er klart, at man kan gøre begge dele eller kan gøre en af delene.
Hvis man kun vil gøre en af delene, vil det alligevel være et enormt fremskridt.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-04:
Jeg forstår godt ordførerens argumenter i forbindelse med de 200 personer, som man måske ikke lige får fat på.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om han kan komme med nogle forslag til, hvordan vi så skal få fat på dem, for jeg har det lidt svært med det sidste, som ordføreren sagde om narko.
Er det noget med, at det er staten, som skal stå for at udlevere narkoen til narkomanerne, eller hvordan er det?
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-04:
Jo, men jeg har måske brugt et forkert udtryk.
Det, der er vigtigt for mig, er selvfølgelig, at vi følger behandlingen.
Det synes jeg vi af anstændighedsmæssige grunde simpelt hen er nødt til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Jeg bliver bare lige nødt til at kommentere det.
Så vidt jeg har set, står der ikke nogen steder i lovforslaget, at der er tale om et forsøg, men at der er tale om en opstart af en behandlingsmulighed, og at vi så finder midlerne fremover, og at der gives en statusredegørelse efter 2 år.
Er den radikale ordfører ikke enig i det synspunkt?
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-04:
Også Det Radikale Venstre kan støtte det her forslag.
Det her forslag har været lang tid undervejs - kan man sige -
men bedre sent end aldrig
Det, jeg synes er vigtigt nu i lyset af den her debat, er selvfølgelig, at vi i udvalget går konstruktivt ind i det videre arbejde med lovforslaget - om den økonomiske side af det her.
Jeg er enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det jo ikke kan være meningen, at vi giver sådan en fast sum ud uden at have en fornemmelse af, at der rent faktisk er nogle misbrugere, der trods alt får glæde af de her penge.
Det er jo altid lidt problemet, når de indgår som en del af kommuneaftalen, men vi må så finde en eller anden form, så vi giver dem ganske målrettet.
Så mange penge er der trods alt heller ikke i det, og derfor er det vigtigt, at de målrettes temmelig nøje.
Det håber jeg så også ministeren eventuelt vil være interesseret i at indgå i.
Det er altså lidt generende for os andre, når medlemmer af samme parti som ministeren absolut skal benytte lejligheden til at tale længe med ministeren, mens vi andre står på talerstolen.
Nå, det generer mig bare principielt, fordi det så bliver endnu mere komisk at stå her.
Det var faktisk noget, jeg gerne ville spørge om - på linje med den socialdemokratiske ordfører - altså at vi går ind og tager en diskussion om, hvad vi gør med hensyn til den økonomiske fordeling, for det er jo altså lidt vigtigt, og der er det også vigtigt at få et positivt tilsagn fra ministeren.
Så vil jeg sige, at vi jo har kaldt det et forsøg, og det har vi gjort af flere grunde.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi diskuterer eller netop ikke diskuterer, hvad succeskriterierne så er.
Det er også lidt i lyset af det, den konservative ordfører sagde.
Jeg tror ikke, at vi skal regne med, at vi får alle ud af det her misbrug.
Det kan ikke være et succeskriterium i sig selv.
Jeg synes sådan set, at det enkle succeskriterium er, at de mennesker, det handler om, får et bedre liv, end de ellers ville have haft.
Det er selvfølgelig også en lidt elastisk målestok - det indrømmer jeg gerne - men i virkeligheden har vi måske ikke så sørens mange andre målestokke på en gruppe mennesker, der er så langt ude i deres misbrug, som der her er tale om.
Det vil jeg også gerne sige, fordi jeg synes, som den socialdemokratiske ordfører også sagde, at det er vigtigt, at vi inddrager brugerne.
Det er altså nogle mennesker, vi skal hjælpe, og derfor er det også nogle mennesker, som vi på en eller en måde må have en kontakt til, så vi er sikre på, at det her gøres så godt som muligt selvfølgelig med baggrund i lægefaglig ekspertise, og hvad ved jeg.
Men jeg tror, det er vigtigt, at vi ikke her sætter os på den høje hest og tror, at vi har svaret på alle spørgsmål i den her sag.
Heldigvis er der jo ikke så mange af os, der har været så langt ude, at vi personligt kender til situationen.
Vivi Kier (KF), 2008-04-04:
Jeg må sige, at der er mange tekniske ting i forslaget, som jeg sagde før.
Det kræver en masse forberedelse, og der skal sidde nogle lægefaglige personer, der skal rådgive os i, hvordan det her kommer til at virke bedst, og selvfølgelig vil jeg altid lytte til de faglige råd og anvisninger, vi måtte få.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i.
Noget af det, vi ved allerede nu, er jo, at ikke alle brugerne vil være interesserede i nødvendigvis at fixe deres heroin, men måske mere at ryge den eller sniffe den eller andet, for det vil faktisk være sundere end at skulle stikke sig gentagne gange i de vener, der måske ikke længere findes.
Er det også noget, man fra konservativ side vil være villig til at kigge på: at vi får inddraget brugerne, således at vi får tilrettelagt en behandling, som de rent faktisk også kan profitere af?
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-04:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan man får fat på den restgruppe på omkring 200 narkomaner, for nogle af dem kunne jo godt, som ordføreren selv var inde på, bo ude i de små samfund, som man måske ikke så nemt kommer i berøring med.
Derfor synes jeg, at det ville være meget relevant, at Enhedslisten kommer med et bud på, hvordan vi skal gøre det.
Hvis der blev oprettet sundhedsrum, kan jeg ikke forestille mig, at det ville være muligt at etablere dem ude i en lillebitte provinsby.
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Jeg tror, at man ville komme langt, hvis man gjorde det til en mulighed for kommunerne.
Jeg er f.eks. ret sikker på, at de ville gøre det i Københavns Kommune.
De ville muligvis også gøre det i andre større kommuner.
Og så vil man ramme en meget stor del af de her 200 narkomaner.
Det er jeg helt enig i.
Det er sikkert rigtigt, at selv om vi får 180 flere med, skal det nok vise sig, at de 20 sidste, som ikke bliver omfattet, er de allersvageste.
Men jeg synes bare, at vi skal gå så langt, som vi kan, og når vi ved, at f.eks. Københavns Kommune gerne vil det her, synes jeg, at vi skal give dem den mulighed.