runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg er godt klar over, at jeg bliver nødt til at gå hjem og læse mit sidste svar meget grundigt igennem, for når hr. Martin Geertsen siger, at han er hundrede procent enig med mig i spørgsmålet om en betalingsring, så må jeg virkelig have det læst igennem.
Der må være smuttet et eller andet.
Hvad de penge skal bruges til, vil også fremgå af det lovforslag, som kommer.
Det, ringen så også vil betyde er, at de, der stadig væk har brug for at køre bil, for det er der stadig væk mange der har, så kan gøre det på en nemmere og mere ubesværet måde end i dag, så de ikke skal bruge så meget tid på transport, som miljørapporten nu så klart dokumenterer er det, der bliver resultatet.
Martin Geertsen (V), 2012-01-18:
Jeg tror også, at jeg skal hjem at læse mit svar til transportministeren igennem for at sikre mig, at jeg nu også er hundrede procent enig med transportministeren.
Det, som jeg i virkeligheden ville spørge til, var, om ikke transportministeren tror, at betalingsringen ville glide lidt nemmere ned hos de mange mennesker, som jo er kritiske over for betalingsringen, hvis det var sådan, at transportministeren kunne løfte sløret for, hvad det er for nogle konkrete projekter, det drejer sig om.
Nu har vi jo lige hørt transportministeren hælde Københavns overborgmesters synspunkt ned ad brættet i spørgsmålet om en havnetunnel, men hvad er det så mere konkret?
Altså, er det flere busser, og i givet fald hvorhenne?
Er det flere S-tog?
Er det mere metro?
Hvad er det helt konkret?
Er det lidt af det hele, eller er der nogle områder, hvor man særlig vil sætte ind?
Nu vil jeg prøve at hjælpe transportministeren lidt ved at sige, at det måske kunne være, at det fik trængselsringen til at glide lidt nemmere ned.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Så er det jo godt, at det ikke varer så lang tid, før hr. Martin Geertsen kan få styret sine lyster.
Der vil være masser af konkrete projekter, og nogle af dem nævner hr. Martin Geertsen.
Provenuet skal gå til at forbedre den kollektive trafik i og omkring København, til at gøre den bedre, mere effektiv og billigere.
Det er altså en meget klar målsætning.
Så det er en bred vifte af ting, der skal til.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at hvis man ser det her i en horisont på 10-15 år, vil man se, at vi har været i stand til at give nogle rigtig gode svar på de udfordringer, som en moderne hovedstad i realiteten har, sådan at det er nemmere at komme hertil med bil, og sådan at der er nogle helt anderledes effektive og billige transportsystemer, når det gælder den kollektive trafik, som jeg føler mig helt overbevist om rigtig mange andre lande vil misunde os.
Så kan Venstre jo tilslutte sig det til den tid, når det er blevet en succes.
Så har man ligesom kunnet ride på begge heste.
Det er jo set før.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Er ministeren enig i folketingsmedlem for SF Lisbeth Bech Poulsens opfordring i MetroXpress den 13. januar 2012 til omegnskommunerne om at udvise »solidaritet« med københavnerne og støtte etableringen af en betalingsring?
Mit spørgsmål lyder således: Er ministeren enig i folketingsmedlem for Socialistisk Folkeparti Lisbeth Bech Poulsens opfordring i MetroXpress den 13. januar 2012 til omegnskommunerne om at udvise solidaritet med københavnerne og støtte etableringen af en betalingsring?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg skal jo ikke blande mig i, hvad et folketingsmedlem opfordrer til.
Det, jeg i realiteten gerne vil, er at opfordre til en god, ordentlig dialog med både Københavns Kommune og med omegnskommunerne om, hvordan vi på den bedste måde løser det her problem.
Regeringen giver nu sit bud på det i et lovforslag, som kommer inden for nogle uger.
Vi giver et bud på, hvordan vi løser det, som vi synes er nogle alvorlige problemer, og vi giver også nogle bud, gerne i samarbejde med bl.a. omegnskommunerne, på, hvordan vi kan sikre et bedre, mere effektivt og billigere kollektivt trafiksystem.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Tak for svaret.
I et svar til en tidligere spørger var ministeren inde på, at det var, som om der var sket et skifte i dansk transportpolitik.
Det kan jeg da bekræfte at der er, for vi har nemlig i mange år haft en god tradition for brede trafikforlig, når det drejer sig om alle større trafikale tiltag, men det er jo netop regeringen og dens støtteparti, Enhedslisten, som med det her temmelig ideologiske forslag om en betalingsring, der er på vej til at bryde den gode tradition.
Der var også et svar til en tidligere spørger om, at Venstre ikke vil gøre noget; og hvad vil Venstre?
Der må jeg så konstatere, at ministeren åbenbart ikke er særlig opmærksom på den store trafikaftale fra januar 2009, hvor der netop var et historisk forlig om en lang række konkrete projekter, som vi satte i gang her i hovedstaden.
De er fuldt finansierede.
Det er bl.a. derfor, at kassen i Infrastrukturfonden er forholdsvis tom nu.
Alle partierne og også de nuværende regeringspartier har været med til at bruge pengene på fornuftige projekter, der vil gavne trafikken i hovedstadsområdet.
Samtidig iværksatte vi oven i købet nogle strategiske analyser, som leder frem til, at vi omsider kan få lavet en helhedsplan.
Det virker, som om ministeren og resten af regeringspartierne ikke er særlig opmærksomme på den aftale, men jeg håber da, at vi kan få en større bevidsthed om den.
Men for at vende tilbage til det om solidaritet: Jeg tror, at der er mange, der undrer sig over brugen af ordet solidaritet i sammenhæng med betalingsringen.
Det er i hvert fald ikke solidarisk over for omegnskommunerne, hvor borgerne rammes hårdt af ringen.
Det er ikke solidarisk over for de titusinder af lønmodtagere, som fra 2014, formentlig, skal til at betale 11.000 kr. om året for at passe deres arbejde på den ene eller den anden side af ringen.
Og det er da slet ikke solidarisk over for de forholdsvis lavtlønnede borgere, som selvfølgelig rammes forholdsvis meget hårdere end de mere velstillede borgere.
Derfor vil jeg godt følge op ved at spørge: Hvad vil ministeren sige til de mange lønmodtagere, som i øjeblikket er meget frustrerede over at skulle til at betale meget dyrt for at passe deres arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg har ingen problemer med, at vi gør de her spørgsmål meget brede, men må jeg bare sige, at der skal to til at danse tango og der skal to til et forlig.
Jeg tror ikke, at der har været nogen som helst tvivl om, hvor Venstre er i forhold til tanken om en eller anden form for trængselsafgift.
Og der er jo heller ingen tvivl om, hvor regeringspartierne stod i valgkampen.
Så jeg tror ikke, at vi skal køre det længere, end at der en gang imellem også er et skel og politisk uenighed.
Og det er så fint nok.
Nej, må jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, det, jeg var mere interesseret i, var den måde, som hr. Martin Geertsen negligerede nogle minutter på.
Det, der var mit spørgsmål, var jo i realiteten, at hvis man har sådan en negativ holdning over for betydningen af nogle minutter, hvad nytter det så at investere i store infrastrukturprojekter?
Vores to partier har jo investeret milliardbeløb, hvor gevinsten i nogle situationer har været i omegnen af nogle minutter, men det har vi været enige om var fornuftigt.
Grunden til, at jeg lige præcis sagde, at jeg synes, det er glimrende, at Venstres trafikpolitiske ordfører er til stede, var, at vi ligesom kunne få bekræftet, at selv om det måske kun er nogle forholdsvis få minutter, der spares, kan det være en rigtig god investering at fortsætte med at investere også i motorveje og infrastruktur, også på Sjælland.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Jamen jeg skal da slå fast med syvtommersøm, at Venstre står fuldstændig ved hvert eneste af de mange projekter, vi har aftalt med bl.a. Socialdemokraterne og de andre regeringspartier, bl.a. den store trafikaftale fra januar 2009.
Det handler om at spare minutter, men også om at sikre den fornødne kapacitet på bl.a. vejområdet og i den kollektive trafik.
Men i Vejdirektoratets nye miljøundersøgelse omtales det, at der skønsmæssigt spares 15.600 timer om dagen fremover, hvis man får en betalingsring.
Det lyder jo godt, det lyder besnærende, men dykker man ned til, hvad det betyder for den enkelte borger og bilist, så bliver man meget, meget skuffet.
Hr. Martin Geertsen har tidligere her nævnt de meget få minutter, som spares, f.eks. 5 minutter for kørsel mellem Roskilde og Rådhuspladsen, altså forsvindende små besparelser for den enkelte.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Nu begynder det jo at blive interessant, for nu negligerer hr. Kristian Pihl Lorentzen også en reduktion på 5 minutter.
Betyder det, vil jeg spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, at de projekter, vi har planlagt, men ikke gennemført endnu, og som kun kan påvise, at her får vi en sparet tid på nogle forholdsvis få minutter, skrotter vi, for så er de ikke værd at gå efter.
Det kan eksempelvis være en bro ved Frederikssund og alle mulige andre steder, kan vi så godt glemme det?
Så er det jo virkelig et skifte, hvis man på den måde negligerer det.
Så synes jeg et eller andet sted det er uforståeligt, når man nu henviser til den her miljørapport, at man ikke vil acceptere, at der meget tydeligt står i den rapport, at det her svarer til 2.000 ekstra arbejdsdage, hver eneste dag ringen er i drift, og at det for den enkelte bilist betyder, at bilisten kan spare 7 arbejdsdage om året ved at komme hurtigere frem.
Det er det, man kan læse meget tydeligt i den rapport, som vi har fået, og som jeg synes man også bør tage med i sine betragtninger, ikke mindst hvis man vil have nogle samfundsmæssige perspektiver på det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Tak for det, men det, det handler om, er jo, om der er et rimeligt forhold mellem den tidsbesparelse, man får, og så de store beløb, man faktisk skal til at betale her for at passe sit arbejde.
Desuden savner vi i bemeldte rapport jo kraftigt, at der er en belysning af alternativet: Hvor meget længere rejsetid vil de pågældende bilister, der tager bilen i dag, fordi de føler, de har behov for det, få, hvis de skal vælge kollektiv transport?
Det har vi ikke fået særlig meget belysning af.
Mange af dem vil jo få fordoblet eller tredoblet deres rejsetid.
Jeg vil gerne henvise til en stor artikel i Jyllands-Posten i dag, hvor Dansk Transport og Logistik påpeger, at der jo for den nuværende trængsels vedkommende meget er tale om en falsk trængsel, forstået på den måde, at det er et midlertidigt fænomen, der skyldes meget store anlægsarbejder på metroen, opgravninger ved Nørreport, omfattende arbejder for forsyningsselskaberne – stort set næsten alle gader i København er jo gravet op lige nu – og derfor er det et midlertidigt problem.
I samme artikel påpeges muligheden for, at Københavns Kommune kan planlægge bedre, således at der tages mere hensyn til fremkommeligheden, bl.a. ved at indstille lysreguleringerne bedre, lade taxier bruge busbaner osv.
Er ministeren enig i, at der for en stor dels vedkommende er tale om en falsk eller en midlertidig trængsel i København?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg vil bare endnu en gang måske lige gøre opmærksom på, at det, så vidt jeg husker, er 102 eller 103 dage siden, at vi havde et regeringsskifte.
Kom nu, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen
Altså, det er jo et eksempel på, at man meget hurtigt kommer i opposition, og så er det nemt at være sådan lidt populistisk i synspunkterne.
Det er ikke rimeligt at sige, at der ikke er nogen trængselsproblemer, at det skyldes, at vi har vejarbejde i København.
Jo, jeg medgiver, at der er meget, men det er altså ikke et ordentligt svar til den, der sidder nede på Køge Bugt Motorvejen og, havde jeg nær sagt, venter i rigtig meget tid.
Som jeg påpegede før, svarer det til op til 7 arbejdsdage på 1 år, hvor man sidder og venter i trængsel.
Det er ikke godt nok.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Kan ministeren bekræfte Socialdemokratiets trafikordfører, Rasmus Prehns, udtalelse på Altinget den 13. januar 2012 om, at der i øjeblikket, det vil sige, inden lovgrundlaget er vedtaget, arbejdes på at optage lån til »milliardinvesteringer« i den kollektive trafik, inden indtægterne fra en eventuel betalingsring kan finansiere dem?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg kan bekræfte, at det er nødvendigt at udvide kapaciteten i den kollektive trafik, så der er plads til de ekstra passagerer, som trængselsafgiften forventes at give, og det fremgår jo sådan set også meget tydeligt af det finanslovforslag, som er fremsat, og som, så vidt jeg forstår, skal vedtages i morgen.
Her er afsat 800 mio. kr. til at forberede bedre kollektiv trafik, inden trængselsafgiften træder i kraft.
René Christensen (DF), 2012-01-18:
Ministeren siger jo alle de rigtige ting, og det er også derfor, at jeg er lidt ked af, at ministeren er så stålsat: At når den nye regering har lavet noget, kan det ikke laves om.
Vi har da hørt, at i den regering, der er nu, er der noget, man gerne vil rulle tilbage; der er noget, man gerne vil lave om – på andre områder i hvert fald – i forhold til hvad den gamle regering har lavet.
Her er der så et område, hvor jeg mener den nye regering skulle sige: Den her kamp vil vi gerne kæmpe.
Nu har jeg haft nogle til at undersøge det lidt, og der er altså flere lande, der ikke har en 50-kilometers-grænse.
Som sagt har Tyskland – som det eneste land, efter hvad jeg har kunnet få oplyst – en 100-kilometers-grænse, men der er flere lande, som har en 80-kilometers-grænse.
Den her kilometergrænse er altså åbenbart til diskussion.
Der er i hvert fald nogle lande, der har fået forhandlet sig frem til noget andet og langt bedre end det, vi har i Danmark.
Derfor er min opfordring til ministeren: Lad os nu tage den her kamp.
Ministeren siger det jo selv, og ser vi på Danmark, har vi verdens bedste kok, vi har omkring 10-15 restaurationer med Michelinstjerner, og vi har en super god debat om nordisk mad i øjeblikket.
Mange af produkterne, der bruges, kommer netop fra de her små producenter, og det gælder altså også de små kødproducenter.
Det er også dem, der leverer til de gode historier, som virkelig har sat Danmark på kortet.
Man må bare sige, at det er i København det sker, men det er altså ikke i København, alle de her små landbrug ligger.
De ligger rundtomkring i hele landet, og der er 50-kilometer-grænsen altså det største problem.
Nogle af de små producenter er ikke blandt dem, der producerer mange, mange tusinde ton kød om året.
Det kan de ikke nu uden at komme ud på et marked, hvor de skal foretage nogle meget store investeringer.
Det her drejer sig ikke om, at disse producenter skal til at eksportere, for så skal de bare leve op til de regler, der er for alle andre.
Det drejer sig om, at de ikke kan få lov til at udvikle sig, få et brand og få et godt navn på det danske marked og så gå ud og foretage de store investeringer og blive store arbejdspladser, der også skaber arbejdspladser i Udkantsdanmark.
Det må ministeren da også synes er en god idé – og det her bremser det.
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg tror, at jeg vil sige til hr. René Christensen, at det er ufattelig fristende som minister at sige: Nu går jeg ned og prøver at få lavet reglerne om, nu går jeg ned til Kommissionen, og så prøver jeg at få lavet reglerne om.
Det er enormt fristende, fordi det er det nemme svar.
Sagen er jo bare den, at jeg simpelt hen ikke vil være med til at bilde danske virksomheder ind, at jeg kan ændre noget, som man i årevis har forhandlet med Kommissionen.
Tidligere fødevareminister hr. Henrik Høegh har forhandlet det her med Kommissionen i årevis, efter at de havde sendt os en åbningsskrivelse, det vil sige, at de lægger op til en Domstolssag mod Danmark.
Jeg kunne da nemt sige, at jeg går ned og prøver at fikse det, og så går tiden med det, men sagen er bare den, at jeg sandsynligvis ikke kan.
Derfor synes jeg, at vi lige så godt kan sige klart til virksomhederne: Hør lige engang, det her er de vilkår, I bliver nødt til at leve med.
Jeg synes, at det er vigtigt, at virksomhederne får nogle klare svar på, hvad de kan regne med.
Og jeg står inde for det, som min forgænger har gjort.
Jeg kan kun se, at han har forhandlet det bedste, han kunne.
René Christensen (DF), 2012-01-18:
Den her lille producent har fundet den her rigtige god idé med den her skinke, som vi ellers altid har købt nede i Italien.
Den har man nu fundet ud af at lave i Danmark.
Forbrugerne vil gerne have den, de vil gerne give den høje kilopris, det arbejder man med.
Hvis man så kommer op på at sælge mere end 125 kg om ugen, altså mere end 5,6,7,8 skinker om ugen, skal man som lille producent, måske som en tomandsvirksomhed, leve op til de samme regler, som Tulip skal, for at få lov til at levere de her få skinker til de her restaurationer inde i København, som gerne vil betale den høje pris.
Det er jo ikke fair konkurrence.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke har så meget selvtillid, at hun siger: Selvfølgelig går jeg ned i EU med sagen, jeg sidder for bordenden nu, vi har formandskabet; nu går jeg ned, og så kæmper jeg den her kamp for de producenter i Danmark, som gør det, vi gerne vil have.
Jeg kan jo høre på ministeren, at vi sådan set er enige om, at det, de her små slagtere laver, er noget rigtigt spændende.
Det er rigtig spændende, og vi vil dem gerne.
Så skal vi da bekæmpe den, og særlig når vi sidder for bordenden.
Jeg er sikker på, at ministeren godt kunne få kæmpet en bedre regel hjem en det om de 50 km.
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at det er nøje afstemt i de forskellige lande.
Nu bliver der nævnt forskellige landes regler, og de er afstemt efter de geografiske forhold, der er i de lande.
Det vil sige, at det er nogle omhyggelige forhandlinger, der har været i Bruxelles om de her sager.
Det, Dansk Folkeparti beder mig om, er at gå ned og forlange at få ændret nogle regler, som er blevet forhandlet igennem årevis.
Her er man nået frem til en konklusion, og man er nået frem til et forhandlingsresultat.
I det øjeblik vi så skal føre det ud i livet, siger vi, at vi i øvrigt løber fra det, vi har forhandlet.
Det mener jeg ikke er seriøst.
Jeg mener heller ikke, at det er seriøst midt i den allerstørste finansielle krise, jeg næsten kan komme i tanker om, hvor jeg skal sidde som en del af formandskabet og skal forhandle en landbrugsreform, som udgør 40 pct. af EU's samlede budget.
Skal jeg så sidde og bruge min forhandlingstid på at forhandle om nogle lokale spegepølser, der skal flyttes 5 km længere eller kortere.
Ja – også her kan jeg svare meget klart ja.
Vi er stærkt optaget af, at små virksomheder kan etablere sig i Danmark og komme videre.
Vi er stærkt optaget af, at også de små og mellemstore virksomheder kan trives og udvikle sig.
Det er grundlaget for hele vores ambition om at sikre vækst og job og velfærd.
Det handler om flere områder.
Vi skal styrke virksomhedernes finansieringsmuligheder, vi skal styrke eksportfremmeindsatsen, det skal være nemmere at starte og udvide virksomheder, og det skal være nemmere at drive virksomheder.
Regeringen har allerede taget initiativer som f.eks. en styrkelse af ordningen med kom i gang-lån, altså iværksætterlån, så man nemmere kan få finansieret sin virksomhed.
Og der kommer også en meget erhvervsrettet afbureaukratiseringsindsats inden for de næste måneder, så vi kan få fjernet noget af bureaukratiet.
Jeg synes faktisk, at der sker en masse ting.
Der er lige kommet en ny analyse fra Fødevareøkonomisk Institut omkring rammevilkårene for fødevarevirksomheder, og analysen viser, at der faktisk er en række rammevilkår, der vurderes som bedre.
Forskning, uddannelse og videnspredning er godt i Danmark, og de faktorer skal vi selvfølgelig holde øje med.
Så er der løn, afgifter og skatter, som man ser mindre positivt på.
Så det er da en udfordring, men vi er jo stærkt optaget af, at det er der, væksten i høj grad skal komme.
Som fødevareminister kan man se, at det f.eks. er på det økologiske område, at gårdbutikkerne starter; det er der, der kommer en masse gode ideer; det er dem, der ender med at sælge, og de er ret dyre, inde i Torvehallerne med den høje kvalitet og de lækre varer; og det er dem, der sætter dagsordenen på fødevareområdet.
Jo, det vil vi vældig gerne styrke, men det ændrer jo ikke på, at vi lever med de regler, som den tidligere regering har fået forhandlet igennem med Kommissionen, og vi sætter ikke spørgsmålstegn ved fødevaresikkerheden.
Det er ikke det, vi skal konkurrere på.
René Christensen (DF), 2012-01-18:
Jeg er da glad for nu, at jeg har kaldt ministeren i åbent samråd, hvor vi kan tale videre om det her, hvis man ser sådan på det, at de små er så små, at man simpelt hen ikke gider at beskæftige sig med dem.
Det er et så dårligt svar.
Jeg er faktisk lidt rystet over, at ministeren vil svare sådan.
En anden ting, jeg så vil sige til ministeren, er, at det er utroligt, at man, når man kommer i regering, så ikke kan kæmpe mod EU.
Dansk Folkeparti har faktisk vundet nogle kampe i EU i fællesskab sammen med den regering, som sidder i dag.
Så man kan godt vinde sager i EU, hvis man vil.
Men hvis ministeren har den holdning, at man simpelt hen ikke gider at tage kampen for de små producenter i EU, så kan jeg godt forstå, at vi er milevidt fra hinanden, og så kan vi jo ikke komme videre i den sag.
Men jeg er glad for, at jeg har kaldt ministeren i samråd, så vi i hvert fald også kan få den debat op.
Mette Gjerskov (S), 2012-01-18:
Jamen jeg glæder mig også til at tage en diskussion om det her i samråd, for det, jeg bliver bedt om her, er, at jeg skal ændre nogle regler, som Dansk Folkeparti selv har været med til at indføre.
Det er det, jeg bliver bedt om.
Dansk Folkeparti har selv støttet den tidligere regering og har været med til indføre de her regler og har bakket op om den minister, som har forhandlet om reglerne.
Det, Dansk Folkeparti beder om nu, er, at når man har indgået et kompromis med Kommissionen om, hvordan rammerne skal være, så skal man bare løbe fra det, sådan at det første, man gør, er at løbe fra en aftale.
Jeg er ikke interesseret i at løbe fra nogen aftale.
Jeg er ikke interesseret i, at vi overtræder EU-reglerne.
Jeg er interesseret i, at vi skaber nogle ordentlige betingelser for vores virksomheder i Danmark, og jeg synes lige så godt, at jeg først som sidst kan sige til de virksomheder: De her regler er kommet for at blive, tilpas jer dem, og så lad os endelig tale om, om der er nogle muligheder for, at jeg kan stille op med noget, som kan hjælpe jer; har I brug for udvikling af noget, har I brug for ny teknologi, har I brug for støtte til et eller andet, så lad os prøve at kigge på det.
Men det skal ikke ske ved at løbe fra en aftale og ikke ved at overtræde fødevarereglerne.