runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
I 1999 under Poul Nyrup-regeringen indførte den socialdemokratiske regering en regel om, at patienter skulle kunne blive behandlet på et privathospital, efter at de havde stået på venteliste i 3 måneder.
Det må jo være et eller andet udtryk for, at man principielt er enig i den behandlingsgaranti, der er i dag, om, at man skulle kunne blive behandlet hurtigt, lige meget hvilken sygdom man blev ramt af.
En af grundene til, at den tidligere regering tabte valget, var jo netop – og der taler jeg om den tidligere S-regering – at ventetiderne på hospitalerne var helt urimeligt lange.
Det fik den tidligere regering gjort op med.
Behandlingsgarantien har været en succes.
I 2010 blev 116.000 behandlet under behandlingsgarantien.
I de foregående år var det henholdsvis 97.000 og 63.000, og før 2005 var det 50.000.
Ventetiden er faldet siden indførelsen af behandlingsgarantien, og det er derfor et skridt i den forkerte retning, når man tager et opgør med behandlingsgarantien.
Jeg synes heller ikke, og det synes vi ikke i Liberal Alliance, at det stemmer overens med nogen af de udmeldinger, som regeringen er kommet med, især fra Socialdemokratiet, om et opgør med velfærdsstaten, og hvor alt skulle være på bordet.
Det, at der er privathospitaler, som konkurrerer på lige fod med offentlige hospitaler, er for os at se et helt grundlæggende udgangspunkt for et moderne velfærdssamfund.
Det er jo netop borgeren, der skal være i centrum.
Nu vælger man så at gå tilbage, man vælger at sætte systemet over borgeren, på trods af at 460.000 danskere er blevet behandlet under den her behandlingsgaranti.
Regeringen tager et skridt i den forkerte retning, og det er beklageligt.
Det er beklageligt for borgerne, og det er også på sigt beklageligt i forhold til den danske økonomi, da der er store besparelser at hente ved at putte ydelser i udbud.
Jeg har selv spurgt ind til det hos sundhedsministeren flere gange for at få svar på, hvilke besparelser der ligger, hvis man putter sundhedsydelser i udbud.
Det havde jeg meget, meget svært ved at få svar på, indtil der var en journalist, der begyndte at grave lidt i det, og så kom der til sidst svar.
Jeg står her med en liste med 38 behandlinger – det er ikke en udtømmende liste, men det er 38 behandlinger – hvor man sammenligner prisen, når sundhedsydelser bliver lagt i udbud, med prisen på privattaksterne, som er de takster, som det offentlige har forhandlet sig til med privathospitalerne, dvs. takster, som ligger under DRG-taksten, og der kan man se, at der er ganske markante besparelser.
Hvis der skal prioriteres i sundhedsvæsenet i fremtiden, er en helt nødvendig prioritering, at flere sundhedsydelser kommer i udbud, for der er et enormt besparelsespotentiale.
Kan ordføreren bekræfte, at når en patient bliver henvist til et privathospital, er prisen for behandling på det privathospital lavere, end den er i det offentlige sundhedsvæsen?
Jane Heitmann (V), 2012-03-29:
Jeg bliver bare nødt til at spørge ganske kort: Tror ordføreren, at flere eller færre vil benytte sig af deres sundhedsforsikring i fremtiden, nu hvor regeringen vil fjerne danskernes ret til hurtig behandling inden for 1 måned?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Jeg er meget enig i, at man skal sætte patienten i fokus, og derfor vil jeg også bare have lov til at fortsætte citatet af hr. Kjeld Møller Pedersen: »Jeg har været skeptisk over for en så kort frist fra dag et. Og det har vist sig, at på sygehusene har de ikke den nødvendige tid til at få afklaret, hvad der skal ske med patienten.
Det betyder, at man sender patienter af sted på privathospital i bundter ».
Der findes også andre citater af hr. Kjeld Møller Pedersen, som netop også understreger, at der er problemer med behandlingsgarantien.
Så hvis nu man havde lyttet til en af den tidligere VK-regerings egne kære eksperter, ville man måske også være nået til den erkendelse, at der er problemer med behandlingsgarantien.
Det var måske også det, der var baggrunden for, at den daværende konservative sundhedsminister netop også endte med at konkludere, at der var behov for at gøre op med behandlingsgarantien og indføre en differentieret behandlingsgaranti.
Og det var måske også derfor, at man fra borgerlig side ved den seneste sundhedsminister, hr. Bertel Haarder, netop også tog fat på nogle retningslinjer i forhold til skulder- og fedmeoperationerne.
Nu har vi ikke set nogen endelige tal for, hvor mange der har opgivet deres sundhedsforsikring, efter at vi har fjernet skattefritagelsen, og det er jo noget af det, der kan blive spændende at se i de kommende måneder, for det kan selvfølgelig betyde flere ting i både den ene og den anden retning.
Jeg tror sådan set, at det, der bliver interessant at se, bliver, hvordan vi får nedbragt ventetiderne på de offentlige sygehuse.
Hvordan undgår vi, at folk venter?
Hvordan sikrer vi, at flere borgere bliver udredt hurtigst muligt, så de får en viden om, hvad de fejler, og vi får lavet det bedst mulige behandlingsforløb, således at patienterne – – borgerne – i sidste ende får den bedst mulige behandling?
Det synes jeg vi skylder dem, og jeg har faktisk tillid til, at det kan den læge, der står over for patienten, bedst vurdere – langt bedre end fru Jane Heitmann og mig selv.
Mig bekendt bliver man ikke behandlet hurtigere på et hospital, bare fordi man er medlem af 3F.
Nu er jeg heller ikke medlem af 3F, så det skal jeg ikke kunne sige noget om, men det tror jeg nu er tvivlsomt.
Men lad os bare tage det med de her sundhedsforsikringer.
Det, der jo netop er problemet med at have en skattefritagelse for sundhedsforsikringer – og det var den diskussion, vi havde tidligere – er: Hvorfor skal nogle borgere have en begunstigelse i forhold til skat, fordi de har en sundhedsforsikring?
Det svarer altså lidt til at sige, at vi med en bilforsikring begunstiger bilejerne, så de kan trække deres bilforsikring fra i skat, for så benytter de ikke den kollektive trafik.
Det er jo lidt det, der er synspunktet, synes jeg, fra borgerlig side, og jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg har fuld forståelse for, at man vil have en bilforsikring eller en sundhedsforsikring.
Jeg synes bare, at det er rimeligt, at man selv betaler for den.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Jeg forstod ikke, om svaret var, at man ikke troede på det, jeg stod og sagde 3F tilbød.
For det er direktøren, Torben Möger Pedersen, der selv går ud og siger, at det var noget, man kunne lære af i sundhedsvæsenet, og at man kommer til en læge efter 5 dage, og at en typisk ventetid på en diagnose er 22 dage.
Den mulighed har syge 3F'ere.
Vil ordføreren give mig ret i, at dem, der er 3F'ere, får skattefritagelse for de penge, de giver til deres fagforening?
Nu er Socialistisk Folkeparti jo altid gået ud med den her ideologi om, at der skal være lighed for alle, lighed i sundhed, samt om, at de her sundhedsforsikringer ikke var udtryk for lighed i sundhed, specielt ikke når de var skattefritaget.
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad ordføreren siger til, at 3F som forbund tilbyder deres medlemmer en ydelse, som kun er for deres medlemmer, som nu har betalt en sum penge hver måned, som de får skattefritagelse for.
Det er så en meget sjov ting.
Samtidig får de så en bedre udredning og en bedre behandling, fordi de er medlemmer af 3F.
Hvad så med de psykisk syge?
Hvad så med børnene?
Hvad med pensionisterne?
Hvad med de lavtlønnede?
Er det ikke udtryk for ulighed?
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Tak for det.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad mener ordføreren med denne dialog?
Hvad er det præcis, der skal foregå i den her dialog med patienten?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Nu tror jeg også, at vi kan klare en ekskursion ud på et hospital, hvis der er behov for det.
Det, som regeringen siger, og det synes jeg i øvrigt den radikale sundhedsordfører, fru Camilla Hersom, sagde meget, meget klart, er, at regeringen vil sætte som mål, at patienter med symptomer på alvorlige sygdomme er udredt inden for 30 dage.
Det var det, ordføreren sagde, og derfor synes jeg også, at man skal lade være med at lægge hinanden andet i munden.
Det, den socialdemokratiske ordfører bl.a. sagde, var, at når man har sin udredning, er det også rimeligt, at man selvfølgelig skal behandles hurtigst muligt, men det kan også godt være, at det er nødvendigt med en differentiering.
Lad os så bare tage to eksempler.
Der har været det her med de hængende øjenlåg.
Det er måske ikke den sygdom, der er mest presserende at behandle.
Men der kan være andre sygdomme, som måske er betydelig mere presserende at behandle.
Der tror jeg sådan set at man lægefagligt godt kan finde ud af at vurdere, om det her er noget, som er en akut opstået sygdom, som betyder noget i forhold til patientens førlighed eller arbejdsevne, eller hvad det nu kan være, eller om det er noget, som patienten måske har levet med i mange år, og som vedkommende nu gerne vil have at der bliver set på.
Jeg har selv en mus i knæet, som er en gammel fodboldskade.
Det er 20 år siden, den opstod.
Jeg har ikke et akut behov for behandling, og det kan godt være, at jeg, når jeg en dag går til læge med det, godt vil kunne leve med at vente 3 måneder.
Det er ikke noget, jeg har behov for at blive behandlet for i morgen, og sådan tror jeg faktisk at der er mange der har det.
Jeg tror godt, at vi kan forstå, at der er nogle, der måske har et behov for hurtigere behandling end lige os selv.
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jeg er meget, meget utryg på vegne af patienterne.
Hvad angår en dialog med patienten, hvem tror ordføreren så kommer først til behandling?
Er det bankdirektøren, eller er det førtidspensionisten, der har det lidt svært, men som har fået stillet en diagnose og skal have opereret knæet?
Hvem er det, ordføreren tror kommer først, når man skal have en dialog og ikke længere har en rettighed?
For det er jo afviklingen af rettigheder, det her går ud på.
Lovforslaget går ud på, at de rettigheder, patienterne har opnået og har i dag, bliver forringet, og så handler det om, hvem der er bedst til at argumentere.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Uanset om det er en bankdirektør, et folketingsmedlem, en førtidspensionist eller en studerende, tror jeg sådan set, at den godt uddannede læge i den konkrete situation er i stand til at vurdere, hvor mange smerter patienten har, og hvad det betyder i forhold til fremtidig førlighed.
Jeg tror rent faktisk godt, at en læge kan foretage den vurdering, og jeg har i hvert fald betydelig mere tiltro til, at det er en læge, der foretager vurderingen, end at det hr. Hans Andersen eller mig selv, der skal foretage den vurdering.
Det tror jeg ikke at vi har de faglige forudsætninger for, og derfor tror jeg sådan set, det er godt, at vi overlader det til lægerne og til sundhedspersonalet at vurdere, hvorvidt den ene eller den anden skal behandles først, eller hvor meget det haster med at komme i behandling.
Mig bekendt får man, hvis man er medlem af en fagforening, et skattefradrag for de første 3.000 kr. af et fagforeningskontingent.
Så langt er vi enige.
Men bare fordi man er medlem af 3F, får man ikke lov til at trække en sundhedsforsikring fra i skat.
De samme regler gælder i øvrigt for sundhedsforsikringer, som de gælder for alle andre ting.
Det, der er det helt afgørende – og det er jo også det, der er regeringens position i det her – er, at vi gerne vil være med til at sikre en hurtig udredning.
Jeg hører også VK sige, at det er de enige i.
Det har de også arbejdet for, det lykkedes bare ikke at komme igennem med det.
Jeg håber da, at vi i fællesskab kan blive enige om at sætte fokus på en hurtig udredning til gavn for patienterne.
Det sikrer da et bedre patientforløb, og i sidste ende forhåbentlig også, at vi får behandlet patienterne meget, meget hurtigere.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om, og derfor glæder jeg mig sådan set også til, at vi får lejlighed til at fremlægge det forslag, vi har diskuteret, både da vi var i opposition og nu igen i dag.
Jeg glæder mig rigtig meget til at fremlægge forslaget og få en debat på baggrund af det, men jeg hører sådan set, at det, fru Liselott Blixt siger, er, at der også er opbakning til, at vi skal have udredningen med.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Jeg vil understrege, at jeg holder den her ordførertale på vegne af fru Lisbeth Bech Poulsen, så derfor er jeg ikke inde i alle detaljer af tingene, og det kan jeg se på hr. Ole Birk Olesen at han ikke lige havde hørt at jeg startede med at sige.
Dernæst vil jeg sige, at det, jeg frygter, er, at danskerne ikke længere kan være med til at købe sommerhuse i især tyndtbefolkede områder i Jylland, bl.a. der, hvor jeg er valgt.
Til det vil jeg sige, at hvis det betød, at det udelukkende var udlændinge, der købte sig ind i de områder, så ville der være meget, meget lange og meget, meget døde perioder i de lokalområder.
Det synes jeg ville være uansvarligt, og jeg synes faktisk, at det her beslutningsforslag fra Liberal Alliance er en kende uansvarligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-30:
Det var en interessant ordførertale.
Jeg konstaterer, at SF's ordfører siger, at SF frygter, at det her vil føre til stigende sommerhuspriser.
Det sagde SF's ordfører.
Det har hr. Benny Engelbrecht som ordfører for Socialdemokraterne jo afvist vil være tilfældet.
Har SF's ordfører en mulighed for at overbevise sin regeringsfælle, Socialdemokraterne, om, at det her faktisk vil føre til stigende sommerhuspriser?
Andreas Steenberg (RV), 2012-03-30:
Liberal Alliance har fremsat et forslag om at afskaffe den såkaldte sommerhusregel, der som udgangspunkt forhindrer, at udlændinge kan købe sommerhuse i Danmark.
Det er et at Danmarks forbehold over for EU-samarbejdet, som vi har haft, siden vi indtrådte, da der jo ellers er ret til at købe sommerhuse på tværs af landegrænserne i EU.
Det er sådan, at EU-borgere stadig kan købe helårshuse i Danmark, hvis de skal bo her på helårsbasis, så reglen omhandler altså kun sommerhuse.
Liberal Alliance mener, at det vil sætte gang i et fastfrosset boligmarked.
Vi mener ikke, at sommerhusreglen er skyld i boligmarkedets problemer.
Problemerne skyldes selvfølgelig, at boligboblen brast, og den generelle økonomiske krise.
Hvis man afskaffer sommerhusreglen, vil nogle ejere formentlig opleve stigende priser og dermed en fortjeneste, men der vil stadig kunne opstå kriser på boligmarkedet.
Liberal Alliance mener også, det vil skabe vækst i landdistrikterne.
Det er ikke påvist, at den effekt findes.
Omvendt kan man argumentere for, at udlændinge ikke vil udleje huset, og at de kun vil komme få uger om året.
Det vil faktisk skabe mindre vækst og mindre omsætning i turismen.
Vi tror også, at udlændinge vil købe sommerhuse i de i forvejen stærke turistområder nær strande og kyster, hvorimod mindre attraktive områder, hvor sommerhuse i dag ikke kan sælges, stadig vil opleve problemer med salg af sommerhuse.
Radikale Venstre kan samlet set ikke støtte at ophæve reglen.
Og vækstpotentialet er ikke dokumenteret.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Må jeg ikke bare minde hr. Ole Birk Olesen om, at der ikke skal meget til, før det er til gavn for Grækenland.
De er i en helt særlig økonomisk situation, så jeg tror, de ville hilse alt velkommen.
De ville holde brandudsalg af alt, hvad de kunne komme i tanke om.
De er parat til at sælge hvad som helst.
Næh, det, vi skal tænke på, er, at vi har fået en særregel i Danmark.
Vi er et lille land, hvad vi kan se, hvis vi sammenligner os med den nordlige del af Tyskland, hvor en kommune som Hamburg er næsten lige så stor som Danmark.
Jeg er altså bare nødt til at spørge hr. Ole Birk Olesen, om han ikke regner med, at det ville give et enormt pres på de danske kyster, hvis man åbnede op for det og sagde, at alle kvit og frit kunne købe de her boliger.
Ville det så ikke ske i bestemte områder, ligesom vi har set det i Nordsjælland, hvor boligerne er eksploderet i pris, fordi der er en vis efterspørgsel på den slags boliger i det område, mens der ville være boliger andre steder, der stod tomme?
Selv om man sælger mange boliger til en høj pris i Nordsjælland, er der mange andre steder, hvor man næsten ikke kan komme af med boligerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-30:
Når Dansk Folkepartis ordfører ikke vil svare på spørgsmålet, kan jeg da prøve.
Jeg tror, at det har skabt arbejdspladser at bygge den feriebolig.
Jeg tror, at hendes besøg i Grækenland skaber arbejdspladser og omsætning i økonomien.
Så det tror jeg, og jeg forestiller mig, at hvis det var sådan, at fru Pia Kjærsgaard ikke kunne få lov at købe feriebolig i Grækenland, ville hun måske købe en i Tyrkiet.
Nej, det ville hun måske ikke, fordi der måske er nogle religiøse modsætningsforhold, men så da i Spanien, og at spanierne så ville have fået gavn af de penge, som fru Pia Kjærsgaard ville lægge der.
Deraf kan man se, at det er til gavn for Grækenland, og det ville også være til gavn for Danmark, hvis udlændinge kunne få lov til at lægge penge i Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-03-30:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi store tilhængere af den sommerhusregel, der er nu, og derfor er vi også imod forslaget fra Liberal Alliance.
Vi synes, det er afgørende, at priser på sommerhuse er overkommelige for almindelige danskere, og vi synes ganske enkelt ikke, at det kun skal være forbeholdt de allerrigeste at have et sommerhus; det skal være en mulighed for hr. og fru Jensen.
En afskaffelse af sommerhusreglen vil kunne medføre prisstigninger.
Det vil selvfølgelig være belejligt for dem, der ejer sommerhuse og ønsker at sælge dem, og det vil være meget belejligt for dem, der ejer mange sommerhuse og ønsker at sælge dem, men det vil være skidt for de almindelige mennesker, der gerne vil have et åndehul til sig selv og deres familie for en billig penge.
Derudover er det problematisk i forhold til de allerede hårdtramte udkantsområder, vi har i Danmark, hvis det er sådan, at antallet af udlejninger falder, og der dermed bliver færre turister, for så vil indtægterne falde, og det vil være skadeligt for de hårdt belastede områder, som vi allerede har.
Derfor støtter Enhedslisten en bevarelse af sommerhusreglen og er imod forslaget fra Liberal Alliance.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
På vegne af SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, som passer parlamentarisk arbejde andre steder, skal jeg meddele følgende: Det fremsatte forslag vil afskaffe sommerhusreglen, som har været indskrevet i erhvervelsesloven siden 1959.
Den dikterer, at personer, som ikke har haft bopæl i Danmark i sammenlagt 5 år, skal søge Justitsministeriet om tilladelse til at købe fast ejendom.
SF mener, at lovgivningen, som den ser ud nu, sikrer, at der er udlændinge med stærk tilknytning til Danmark, som har adgang til at købe ejendomme.
Men samtidig sikrer den imod, at store udenlandske investorer opkøber hele den danske vestkyst.
Den nuværende ordning sikrer Justitsministeriet et godt overblik over salg af ejendomme til udenlandske købere, og det er vi faktisk godt tilfredse med.
Konsekvensen af at ophæve sommerhusreglen kan meget vel være, at sommerhuspriserne kommer op på et niveau, hvor danske købere slet ikke kan være med.
Det vil helt klart skabe tab af arbejdspladser, tab af omsætning og manglende udvikling af Danmarks tyndtbefolkede områder.
Og det ønsker SF ikke.
SF ønsker levende danske kystbyer, hvor der er liv, handel, arbejdspladser og udvikling til gavn for dem, der bor der, hele året.
Endvidere frygter vi, at det vil skade den generelle turisme i Danmark, og at det korte opsving, som en ophævelse af sommerhusreglen kan have, vil give et negativt resultat på længere sigt.
Det er også vigtigt for SF, at hvis vi først beslutter at ophæve vores særregel i EU, så er løbet kørt, og vi får aldrig mulighed for at at genetablere den.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-30:
Jeg må for god ordens skyld sige, at regeringen endnu ikke har fremlagt en 2020-plan.
I forhold til den helt grundlæggende diskussion vedrørende finansiering synes jeg at ordføreren kommer lidt let uden om mangelen i Liberal Alliances forslag, nemlig at der ikke er nogen konkret finansiering.
Det er rigtigt, at der er sat den overskrift, at Liberal Alliance godt kunne tænke sig at reducere det offentlige forbrug med over 7 mia. kr.
For debattens skyld ønsker jeg i hvert fald en konkretisering af, hvor de 7 mia. kr. skal findes.
Er det på folkeskoleområdet?
Er det på sygehusområdet?
Det vil da gøre alle klogere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-30:
Liberal Alliances forslag om at nedsætte momsen på hotel- og restaurantydelser og give fuld momsafløftning for selv samme ydelser lyder umiddelbart sympatisk, men vi ser fra Venstres side nogle udfordringer i forslaget.
Først og fremmest lægger forslaget op til differentieret moms på forskellige ydelser.
Det er vi ikke tilhængere af i Venstre.
Dernæst er det et dyrt forslag: Ifølge Horesta ville det betyde knap 8 mia. kr. i tabt provenu for staten, og jeg forstod på skatteministeren, at det endda er endnu højere i de beregninger, som skatteministeren nævnte lige før i sin tale.
Beslutningsforslaget lægger op til, at de her penge skal findes ved reduktioner i det offentlige forbrug.
I Venstre vil vi da gerne være med til at se på, om man kan reducere det offentlige forbrug, men vi mener, at det er lidt hovedkulds, at det overhovedet skulle kunne lykkes at skaffe 8-10 mia. kr. og anvende dem på differentieret moms og fuld momsafløftning for hoteller og restauranter.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige her fra talerstolen, at i Danmark er turisterhvervet et ret vigtigt erhverv.
I 2010 blev der omsat for over 68 mia. kr., og hvert år skaber turisterhvervet mere end 100.000 arbejdspladser i Danmark.
Jeg har en formodning om, at baggrunden for forslaget faktisk er, at man ønsker at styrke dansk turisme, og i Venstre mener vi, at det godt kan lade sig gøre at styrke dansk turisme og dansk turismes konkurrenceevne.
F.eks. kunne man arbejde på at få ryddet op i det vidtforgrenede system, som i dag udgør Danmarks turisterhverv.
Det kunne også være relevant at få en bedre sammenhæng mellem turismeerhvervet og relevante uddannelsestilbud, så vi på alle niveauer får målrettet uddannelser, der kan understøtte den service, som turisterne efterspørger.
For vi ved faktisk, at turister ikke kun vælger rejsemål alene ud fra prisen på overnatninger eller restaurantbesøg.
De vælger rejsemål baseret på rejsens samlede værdi, og det vil sige, at det også er en god service, gode oplevelser, adgang til kvalitetsprodukter m.v. Derfor mener vi fra Venstres side, at turisterhvervet kan udvikles på anden vis end ved momsafløftning og nedsættelse af momsen på hotel- og restaurantydelser, så samlet set kan Venstre derfor ikke støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Nu er det sådan, at jeg ikke har været nede at diskutere det spørgsmål med grækerne, så det kan jeg jo ikke rigtig svare på, men jeg kan sige, at i Dansk Folkeparti ønsker vi ikke, at alle mulige andre bare skal kunne komme og købe de danske sommerhuse, som det forslag, vi diskuterer her i dag, handler om, hvis det skulle være forbigået nogens opmærksomhed.
Vi ønsker også at tage udlejning seriøst, og at vi giver mulighed for at udleje sommerboliger.
Det tror vi altså mere på, og vi kan også se i aviserne, at der er flere, der i dag har deres sommerhuse til udlejning, uanset om det er til grækere eller tyskere.
Det her skulle gerne give arbejdspladser.
Det skulle ikke bare betyde afvikling af bestemte områder, hvor der er mange sommerhuse.
Derfor er det meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi bevarer de særregler, vi har i dag, som også er meget rummelige.
Udlændinge, som har tilknytning til Danmark, har også mulighed for at købe en sommerbolig.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-30:
Regeringen har ikke nogen intentioner om at gennemføre det her forslag.
Regeringen har en intention om at gennemføre progressive prioriteringer i det offentlige, således at vi prioriterer det, der er vigtigst, bl.a. uddannelse og sundhed.
Vi har også en ambition om at gennemføre en fuldt finansieret skattereform, så vi kan sænke skatten på løn.
Det er meget klare prioriteringer.
Det vil føre frem til en stærk turismestrategi for Danmark.
Det her mener jeg er et forslag, der mangler valid finansiering, og det er samtidig ikke nødvendigvis det rigtige svar på spørgsmålet.