runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Når hr. Pelle Dragsted prøver at tegne et billede af, at alle aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere er så syge og så langt væk fra arbejdsmarkedet, er det forkert.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er sådan, at det er rigtigt, at der vil være aktivitetsparate, som bliver berørt af 225-timersreglen, hvis kommunen vurderer, at de inden for 1 år har mulighed for at finde ordinær beskæftigelse svarende til 6 uger.
Og det er jo ikke nødvendigvis småjobs.
Det kan det være, og det kan jeg så ikke se hvad der skulle være galt i, altså at man får en berøring med arbejdsmarkedet engang imellem i stedet for bare at komme længere og længere væk fra det.
For hvis der er noget, der fører til social deroute, så er det mange, mange år, hvor man kommer længere og længere væk fra arbejdsmarkedet.
Man må også bare konstatere, at ude i jobcentrene har de rent faktisk efterspurgt nogle værktøjer med noget automatik i, som kan være med til at give folk et incitament til at være i berøring med arbejdsmarkedet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Der er masser af incitamenter til at være i berøring med arbejdsmarkedet.
Forholdene for kontanthjælpsmodtagere er ikke den luksus, som ordføreren forsøger at give udtryk for.
Faktisk ville jeg ønske, at mange herinde i højre side af salen selv prøvede i bare 6 måneder at være på kontanthjælp – ud at plukke pileurt, ud på Amager Fælled i 37 timer om ugen for kontanthjælpen – og så kunne de komme herop og gentage deres myter, deres fordomme og deres manglende respekt for de danskere, som er ramt af sygdom og ledighed, og som er ofre for den politik, vi fører.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg påskønner og respekterer sådan set hr. Joachim B. Olsens ærlighed.
I forlængelse af hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål og det svar, der meget forsinket kom i går fra Finansministeriet, som viser, at der for stort set ingen er nogen som helst effekt, i forhold til hvor mange flere det matematisk set kan betale sig for at gå på arbejde, siger hr. Joachim B. Olsen i sit svar: Jamen Liberal Alliance vil gå langt videre ad reformsporet; vi vil skære dybere i kontanthjælpsmodtageres ydelser.
Dansk Folkeparti har jo fulgt Liberal Alliance ned ad det her spor, og derfor er spørgsmålet nu: Hvor meget længere vil Liberal Alliance gå med Dansk Folkeparti i hånden?
Hvor meget mere skal der skæres, hvis det står til hr. Joachim B. Olsen?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Der er nogle familietyper på kontanthjælp, som, også efter det her gennemføres, har et relativt lille incitament, for med det her loft har man jo valgt, at man ikke vil skære i selve kontanthjælpen.
Når man sammenholder det med sammensætningen i de familier, hvor det er ægtepar på kontanthjælp, må vi jo konstatere, at det i helt overvejende grad er indvandrere, som er kommet til Danmark, og som på en kontanthjælp i Danmark har en levestandard, som er langt, langt højere, end den var der, hvor de kommer fra.
Selv om de måske havde gode uddannelser og gode job, er deres levestandard på kontanthjælp langt højere, end den var der, hvor de kommer fra.
Så der er stadig væk incitamentsproblemer i kontanthjælpssystemet, også efter det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-17:
Jeg synes ikke rigtig, hr. Joachim B. Olsen svarede på mit spørgsmål.
Det, jeg henviser til, er det svar, vi fik fra Finansministeriet i går, som viser – og nu går jeg ind på hr. Joachim B. Olsens præmisser – at der er 14.000 danskere, som vil miste penge ved at gå på arbejde, og at der er 37.000, som har en gevinst på under 1.000 kr. ved at gå på arbejde.
Det er der i dag, og det vil der også være, både når vi har indført integrationsydelse og kontanthjælpsloft, og derfor er spørgsmålet: Konsekvenserne af det her kontanthjælpsloft er jo, at en masse mennesker bliver fattigere, og at de vil have sværere ved at betale deres bolig, men det ændrer ikke noget ved det, der er hr. Joachim B. Olsens synspunkt, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde.
Så hvor meget længere ned ad det spor skal vi gå, og hvor meget længere vil man med Dansk Folkeparti i hånden skære yderligere i ydelserne for danskere på kontanthjælp?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Det er jo et meget debatteret lovforslag, som vi færdigbehandler her i dag, men regeringen og Venstres ambition er, at flere skal i beskæftigelse.
Derfor vil vi øge gevinsten ved at arbejde frem for at være på passiv forsørgelse.
I vores optik er det helt urimeligt og uholdbart, at danskere på kontanthjælp har nogenlunde det samme til rådighed som eksempelvis en medarbejder i en butik til minimumsløn, der passer sit arbejde hver dag.
Alle skal bidrage til det fælles velfærd og det arbejdende fællesskab, og det markerer vi med det her lovforslag i dag.
Som det er i dag, må vi jo sande, at det er næsten lige så givtigt at være på kontanthjælp, som det er at være i aktiv beskæftigelse på en lav løn.
Modsat den tidligere regering er det slet ikke en udvikling, som Venstre vil acceptere.
Vi vil sørge for, at det altid kan betale sig at arbejde, uanset hvilket fuldtidsjob man tager, også til en lav løn.
Jeg medgiver, at det kræver en hård prioritering, men sådan er det i mange familier, hvor lønningerne også kan være i den lave ende.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
I dag sender Spastikerforeningen gennem medierne et opråb fra virkeligheden, som de kalder det, et opråb til Folketinget om, at loven skrottes.
Mange handicappede leder efter et arbejde, men alt for få virksomheder åbner dørene.
Og hvordan skal økonomisk straf få handicappede, der i forvejen leder efter et job, til at banke endnu mere energisk på virksomhedernes lukkede døre?
500-600 danske krigsveteraner vil miste op mod 2.000 kr. om måneden.
Et los bagi er en noget særpræget slags fortjenstmedalje at sige tak for indsatsen på.
Så kan man jo bare skifte bolig, som ministeren siger, men de billige boliger ligger jo de steder i landet, hvor arbejdsløsheden er højest, og så er vi lige vidt.
Højrefløjen tror jo tydeligvis på mirakuløse økonomiske incitamenter med indbyggede trylleformularer, der både skaffer de nødvendige arbejdspladser og hjælper syge mennesker ud i job.
Men man tror åbenbart også på sådan helt særlige magiske strygninger, som kan få de døve til at høre og lemmer til at vokse ud og mennesker med adhd og soldaterveteraner med stress og depressioner til at slappe heeelt af og fokusere på at have et arbejde.
Helt berettiget har mange mennesker været forarget over tvetungede svar på enkle spørgsmål.
Vi er vist alle sammen trætte af bortforklaringer og usammenhængende undskyldninger.
Men efter at have prøvet blev partiet dresseret af regeringen og faldt – sådan meget passende her op til helligdagene – ned som et plysklippet, højreorienteret påskelam.
Så meget for at have stemt på Dansk Folkeparti.
En tale udadtil i valgkampe og en anden tale bag sløret, når de forhandler med regeringen.
Nu lyder Dansk Folkeparti jo bare som et ekko af Finansministeriets Excelark, mens de monotont rabler udenadslære om økonomiske incitamenter.
Her i Folketingssalen har vi jo set dem sidde og vugge frem og tilbage med hovederne, fremstammende usammenhængende sætninger fra ministeriets økonomiske-religiøse tekster.
Så meget for et parti, der er afsløret i det ene utroværdige løftebrud efter det andet.
Den ene dag prøver Dansk Folkeparti at skille sig lidt ud fra resten af højrefløjen ved at vise en lille smule social samvittighed.
I dag deltager de i at uddele blå bøllebank til borgere, som er endt på bunden af samfundet og på kanten af arbejdsmarkedet.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-17:
Danmark skal hjælpe mennesker på flugt.
Folk, der flygter fra død og ødelæggelse, krig og ufred, har krav på vores beskyttelse.
Men det er også klart, at de mange mennesker, der kommer til vores land i disse år, de mange flygtninge, der vælger, at Danmark skal være slutdestination for deres flugt, er en udfordring – en meget stor udfordring.
Vi skal indrette en politik, der er i balance, så vi på den ene side bærer vores del af ansvaret og hjælper mennesker i nød, men samtidig gør det i et omfang, der er realistisk.
Vi skal kunne følge med.
Derfor har vi Socialdemokrater også været med til at stramme den danske asyllovgivning med det formål at bringe antallet af asylansøgere i vores land ned.
Men hvad så med dem, der kommer?
Hvad så med dem, der faktisk skal være i Danmark?
Hvordan behandler vi dem?
Svaret er, at de skal integreres af hensyn til dem selv og af hensyn til samfundet.
Ingen har godt af at være passiv, alle har bedst af at være en del af et fællesskab, have et arbejde, have et netværk; det giver identitet og livsglæde.
Og for samfundet som helhed er det klart at det er langt bedre, hvis så mange som muligt bidrager i stedet for at være på forsørgelse.
Derfor vil vi Socialdemokrater også gå langt for at få mennesker i arbejde.
Alle, der har fulgt debatten, vil vide, at vi har fremsat en lang række forslag, der skal sikre beskæftigelse af flere flygtninge.
Hvorfor støtter vi så ikke nærværende forslag?
For det første vil beskæftigelseseffekten være meget lav.
Det er ikke gætværk eller mavefornemmelser – det ved vi, for man har prøvet det før.
For det andet vil det have en meget skadelig effekt på integrationen.
Det vil skabe fattigdom og presse børnefamilier ud i armod.
Igen: Det er ikke noget, vi tror, det er noget, vi ved, for man har prøvet det før.
Desværre har regeringen ikke ønsket en forhandling med os om det.
I stedet er man endt med dette forslag, som er virkningsløst, når det kommer til beskæftigelsesfrekvensen, men skadeligt, når det kommer til integrationen.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-03-17:
Kan ordføreren uddybe, hvordan han kan sige, at han ved, det vil skabe fattigdom?
Mig bekendt er det ikke at overgå til fattigdom, hvis man kommer ud på arbejdsmarkedet og får sig et job, og det er jo hensigten med integrationsydelsen.
Og uden at man hundrede procent kan drage paralleller til starthjælpen, blev starthjælpen i 00'erne rent faktisk kaldt en succes, hvis man kigger på den rent beskæftigelsesmæssige del.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-17:
Men det er også meget nemt at pege på folk, som har sagt, at det var en fiasko – både isoleret set i forhold til den beskæftigelseseffekt, der var, idet den jo var ganske lille, men så sandelig da også i forhold til den effekt, den havde på integrationen.
Hvis hr. Marcus Knuth havde orienteret sig om det i de mange høringssvar, som er blevet indleveret, ville han jo kunne se, at det er ganske veldokumenteret, at det gik ud over integrationen, og at specielt børnefamilier blev meget hårdt ramt.
Vi ved, at det gik ud over familiers mulighed for at skifte garderobe til deres børn, når det f.eks. blev vinter.
Det var jo også derfor, vi foreslog, at man, hvis man insisterede på at indføre den her ydelse, skulle supplere med nogle muligheder for, at familier kunne få hjælp til f.eks. at købe vintertøj til deres børn.
Marcus Knuth (V), 2016-03-17:
Men nu var det ikke bare en, jeg kendte, det var Rockwool Fonden, der kaldte starthjælpen for en succes, hvis man kigger på den beskæftigelsesmæssige del.
Men det, der generer mig ved hele den her diskussion, er jo, at det lyder, som om ordføreren antager, at integrationsydelsen er noget, man bare er på permanent.
Formålet med integrationsydelsen er jo, at man skal være på den kortvarigt, indtil man kommer ud på arbejdsmarkedet.
Mener ordføreren ikke, at den bedste vej til integration er arbejdsmarkedet?
Dan Jørgensen (S), 2016-03-17:
Jo, hvis ordføreren havde lyttet til min tale, ville ordføreren jo kende svaret på det spørgsmål.
Jeg sagde sådan set ganske tydeligt, at det er noget af det allervigtigste.
Nu citerer hr. Marcus Knuth Rockwool Fonden.
Jamen det er jo netop også Rockwool Fonden, som har sagt, at der er meget store negative integrationsmæssige effekter af en sådan ydelse.
Og der er det bare, vi må sige, at på trods af at der er en lille – og det anerkender vi, men vi siger bare, at den er meget lille – beskæftigelseseffekt, så er den meget, meget lille effekt altså ikke værd at tage med på grund af de meget, meget store negative konsekvenser, det har for integrationen.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Danmark er et af de lande, som er dårligst til at integrere mennesker fra tredjelande, flygtninge, på arbejdsmarkedet.
Måske er vi det land, der har den højeste ydelse.
Det ligger helt fast.
Så nu vil jeg gerne spørge Enhedslisten: Hvad er det helt konkret, I vil gøre for at få indvandrere fra tredjelandes beskæftigelsesgrad op på niveau med danskernes?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Jeg vil starte med at sige: Tænk, hvis verden var så simpel som hr. Joachim B. Olsens tankegang.
Altså, tænk, hvis det virkelig var så let at få mennesker i arbejde, at hvis bare man tog pengene fra dem, så kom de sådan hokuspokus trylletrylle i job.
Sådan hænger virkeligheden ikke sammen.
Er der noget som helst, der tyder på, at flere flygtninge kommer i arbejde af, at vi gør dem fattigere?
Det store flertal af de mennesker, som blev ramt af de her nedskæringer, blev bare fattigere.
De fik bare sværere ved at få livet til at hænge sammen.
Jeg vil gerne gøre mere for, at flygtninge kan komme i job, men jeg tror ikke et sekund på, at redskabet er at isolere flygtninge og deres børn i fattigdom.
En af de ting, jeg gerne vil gøre, er at stille krav til arbejdsgiverne i Danmark.
Det kan være, jeg kan få lov til at svare på det i anden omgang.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Det var en lang snak uden at komme til de helt konkrete løsninger.
Nu var det noget med at stille krav til arbejdsgiverne.
Altså, virkeligheden er den, at vi er et af de lande, der er dårligst til at integrere flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet.
Der er en helt elendig statistik på det.
Kigger man ud i verden og ser på de lande, som er bedre til det, må man bare konstatere, at der er barriererne for at komme ind på arbejdsmarkedet også lavere rent lønmæssigt.
Så nu spørger jeg igen: Enhedslisten vil gerne have meget, meget høje ydelser i international sammenhæng, men hvad er det, I helt konkret vil gøre for at få flygtninge ind på arbejdsmarkedet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Det kan godt være, hr. Joachim B. Olsen synes, det er langt, men jeg synes, det er yderst centralt.
Det er for mig fuldstændig afgørende, at verden ikke er så simpel, som hr. Joachim B. Olsen forsøger at udlægge den, nemlig at det der der med at tage pengene fra folk betyder, at folk kommer i arbejde.
Det er sådan, hr. Joachim B. Olsen, at en busbillet koster det samme for en flygtning på kontanthjælp som for en dansker på kontanthjælp, at fodboldkontingentet til fodboldklubben koster det samme for børn af flygtninge som for børn af danske kontanthjælpsmodtagere.
Hvordan får vi mennesker i arbejde?
Alt for mange job besættes i Danmark af bl.a. østeuropæisk arbejdskraft, uden at jobbet nogen sinde er slået op i Danmark, uden at man f.eks. har ringet til det danske jobcenter.
Det tror jeg vi kunne gøre noget ved.
Vi løser intet ved at isolere mennesker i fattigdom.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Jeg synes, at det er dejligt, hvis vi har et mangfoldigt arbejdsmarked.
Det er jo det, det her forslag skal være med til at fremme, nemlig at der kommer flere flygtninge ind på det danske arbejdsmarked.
Og det undrer mig egentlig, at Enhedslisten, som også ved festlige lejligheder taler meget om mangfoldighed, ikke rigtig har nogen forslag til, hvordan flygtninge kommer ind i arbejdsmarkedsfællesskabet.
Der er to ting, vi ved virker: Det er øget vækst, og det er lavere ydelser.
Det er de to bedste ting for at kunne få flygtninge til at få en højere beskæftigelsesfrekvens, og Enhedslisten afviser konsekvent begge dele.
Hvilke forslag har man selv ud over at stemple andres forslag som usympatiske?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Som jeg har svaret til hr. Joachim B. Olsen, synes jeg, det er et problem, at mange job i Danmark besættes uden nogen sinde at have været slået op i Danmark, at mange job besættes, uden at arbejdsgiveren har gjort sig ulejlighed med at kontakte det lokale jobcenter.
Jeg tror, at vi kunne få mange flere både danskere og flygtninge i Danmark i arbejde, hvis vi handlede i forhold til det problem.
Det gør man, hvis man placerer flygtninge i fattigdom.
Og det er sådan, at prisen på bleer, havregryn og busbilletter er præcis den samme for flygtninge, som bor i Danmark, som for dig og mig.
Og derfor giver det ingen mening at sige til flygtninge, der kommer hertil: I skal leve for endnu mindre end alle andre.
Det eneste resultat, man får ud af det, er, at de her mennesker isoleres, og derved skubber vi dem endnu længere væk fra det danske arbejdsmarked, end de er i forvejen
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Jeg tror, at folk tænker over rigtig mange ting.
Jeg tror, at folk tænker over, at de godt kunne tænke sig et rigtigt arbejde med rigtige kollegaer i stedet for at plukke pileurt ude på Amager Fælled.
Jeg tror, at folk gerne vil være fri for, at de ikke kan gå til deres mors begravelse, fordi de så bliver trukket i kontanthjælp, som vi hørte det forleden dag.
Jeg tror godt, folk kunne tænke sig at leve et liv i værdighed, for det, I har skabt, er et uværdigt liv for de mennesker i Danmark, som er ramt af arbejdsløshed og sygdom.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-17:
Jeg skal blot bede ordføreren om at udtrykke sit synspunkt om noget.
Det er ikke gået nogens næse forbi, at Finansministeriet har svaret på en række spørgsmål, og svaret på Finansudvalgets spørgsmål 76 har fyldt meget i debatten, men beskæftigelsesministeren har jo endnu ikke svaret på Finansudvalgets spørgsmål 30, som blev stillet den 3. november sidste år, altså for mere end 4 måneder siden.
Og i den forbindelse har Præsidiet jo udtalt, at man ville have fundet det hensigtsmæssigt, om det var blevet besvaret inden andenbehandlingen.
Det er en afgørelse, som Præsidiet traf i går.
Men sådan er det jo altså ikke; vi har ikke fået svaret på dette spørgsmål, som bl.a. handler om kommunefordelingen af berørte børn i forbindelse med de mange spørgsmål, der har været om fattigdom.
Så jeg skal blot høre ordføreren, når vi nu ikke har mulighed for at stille spørgsmålet til ministeren, som jeg har forstået ikke har tænkt sig at gå på talerstolen, om det er tilfredsstillende for Folketinget, at man ikke har fået svar på det.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Nej, det er fuldstændig ved siden af.
Vi taler her om en lov, som vel bare – sådan beskrevet i overskriftsform – vil forringe vilkårene for 30.000 mennesker, og 14.000 mennesker står foran udsættelse af deres bolig.
Og så tager man så lemfældigt på det, at man ikke leverer svarene.
Men jeg synes til gengæld, det kan minde om det med brug af incitamenter, når nu netop hr. Benny Engelbrecht spørger.
Vi har set, at der har kunnet gå måneder, hvor man ikke har kunnet tage sig sammen til at få svaret, men da så hr. Benny Engelbrecht klagede til Præsidiet, gik der 1 dag for et af spørgsmålenes vedkommende, og så kom svaret.
Så i nogle sammenhænge virker incitamenter altså.
Her var det en klage fra hr. Benny Engelbrecht, der trods alt havde en vis virkning.
Christian Langballe (DF), 2016-03-17:
Nu har venstrefløjen jo simpelt hen gjort, hvad de kunne, for at forplumre hele debatten, og jeg må sige, at når jeg hører ordføreren stå på talerstolen, bliver jeg næsten helt nostalgisk, for det minder mig om sådan en 1. maj-tale i 1970'erne med en masse marxistiske paroler uden substantielt indhold.
Det, jeg bare vil spørge om, er noget enkelt, men jeg vil for det første godt lige understrege, at vi gik til valg på det her kontanthjælpsloft, og vi står fuldstændig ved de løfter, vi har givet i valgkampen.
Så vil jeg godt spørge substantielt: Er det ikke rigtigt, at det her lovforslag betyder, at det skal udredes, om folk er for syge til at arbejde, og at ingen syge mennesker bliver sendt i arbejde?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Nu lå der et par spørgsmål i det, men jeg vil sige det sådan, at det er en meget formel måde, man kan sige at Dansk Folkeparti har sagt at man ikke vil skære i kontanthjælpen på, og jeg tror, at det muligvis kan have en akademisk interesse på teologisk institut et eller andet sted, hvorvidt man tager fra selve kontanthjælpen, eller man tager fra de ydelser, der følger med.
For den, der bliver ramt af det, har det nøjagtig samme betydning: Okay, du tog ikke pengene fra min højre lomme, du tog dem fra min venstre lomme i stedet for.
Men manden er jo lige fattig af den grund.
Hvad var det andet spørgsmål?
Det skal jeg lige have fat i.
Det kommer igen.
Lad mig få det igen.
Christian Langballe (DF), 2016-03-17:
Jamen det er jo simpelt hen det, der er problemet.
Ordføreren lytter jo slet ikke til argumenter.
Det er bare sådan en selvkørende maskine, hvor man står og debatterer med sig selv, i forhold til hvordan man gerne vil have det her lovforslag til at se ud.
Der er jo ikke noget substantielt indhold i det.
Altså, det er da elendigt.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Det var vist bare en røffel, jeg fik der.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Da ordføreren stillede spørgsmål til mig, da jeg stod på talerstolen, værdsatte hr. Karsten Hønge min ærlighed.
Så vil jeg håbe, at jeg kan få den samme ærlighed.
Det her kontanthjælpsloft indebærer, at en enlig mor på kontanthjælp med to børn får 17.400 kr. udbetalt.
Det må ordføreren så synes er for lidt.
Er det ikke rigtigt forstået?
Man skal have mere 17.400 kr. udbetalt.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Nu har vi haft en meget lang øvelse i alle mulige tal.
Det, jeg kan sige, er, at vi ikke mener, at der for så vidt er nogen grund til at sætte de beløb, vi har i den nuværende lovgivning, op.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Men kan ordføreren ikke bare svare ja eller nej.
Det her handler om, hvad kontanthjælpen er, det handler jo om tal.
Det er jo kroner og øre.
Så når man med kontanthjælpsloftet får 17.400 kr. udbetalt som enlig mor på kontanthjælp med to børn, så skal ordføreren bare sige, at det er alt for lidt.
Det er alt for lidt.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Jo, men det er den der sædvanlige manipulation med tallene
Altså, man kan finde en bestemt familiekonstruktion et bestemt sted i landet med en bestemt boligydelse, der gør, at man kommer op på et forholdsvist højt tal.
Tilsvarende kan man så finde mellem 500 og 600 soldaterveteraner, hvoraf nogle af dem vil blive ramt af en nedskæring på 2.000 kr. om måneden.
Se, nu påstår jeg jo heller ikke, at det er alle 5-600 soldaterveteraner, der bliver ramt af et nedslag på 2.000 kr. om måneden, men nogle af dem gør.
Og det samme gælder om de manipulerede tal, som hr. Joachim B. Olsen bruger, at i ganske særlige situationer får man et beløb, som er det, som hr. Joachim B. Olsen nævner, i andre situationer er det langt mindre.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Den mindsteløn, vi tager udgangspunkt i, er den mindsteløn, man tager udgangspunkt i, når nogen skal have adgang til dagpengesystemet.
Det er altså den mindsteløn, som fagbevægelsen siger at man skal have, før man kan komme ind i dagpengesystemet.
Det er vel rimeligt nok, at vi tager udgangspunkt i den samme mindsteløn i begge systemer.
Det synes jeg det virker meget logisk at man gør.
Så vil jeg også sige, at når vi sammenligner det med, hvad det er, en person i arbejde har til rådighed til sig selv, har vi også inkluderet alle de tilskud osv., og det er jo en fuldstændig en til en-sammenligning.
Det er jo en fuldstændig en til en-sammenligning, og det er den mest gennemskuelige sammenligning, man overhovedet kan lave, med alle de ting, der selvfølgelig er i det her.
Det er da klart.