runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2010-05-19:
Vi er jo helt enige om, at det ansvarlige er at skride ind nu.
Derfor har vi jo også sammen med SF fremlagt en plan for, hvordan vi kan gøre det, hvordan vi kan arbejde os ud af krisen på en måde, så det reelt er os alle sammen, der bidrager, og ikke bare de svageste og de fattigste, der skal betale både med nedskæringer og oven i købet også nu med fastfrysningen af overførselsindkomsterne.
Det er jo sådan, og det vil ministeren forhåbentlig give mig ret i, at priserne for mad, vinterstøvler og medicin ikke bliver fastfrosset.
Vi har jo flere gange tidligere, ministeren og jeg, diskuteret fattigdomsproblemerne i Danmark, diskuteret, hvordan der er flere og flere mennesker, der bliver sat ud af deres boliger, hvordan flere familier i Randers, hvor jeg kommer fra, nu står over for at være afhængige af kirkers hjælp for at kunne få mad og sko til deres børn.
Mener ministeren, at vilkårene for de fattige i Danmark bliver bedre eller ringere, hvis man laver den her fastfrysning?
Mener ministeren, at der bliver flere eller færre i Danmark, som kommer til at opleve fattigdomsproblemer med den plan, som regeringen har fremlagt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Der er her i Folketinget en efterhånden mangeårig tradition for, at vi har en fælles forespørgselsdebat i forbindelse med den energipolitiske redegørelse.
I år er der også en klimapolitisk redegørelse, og vi er enedes om i samtlige partier her i Folketinget at stille en fælles forespørgselsdebat til klima- og energiministeren på baggrund af de to redegørelser.
Vi stiller i fællesskab følgende spørgsmål til ministeren: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens fremtidige klima- og energipolitiske initiativer set i lyset af den klimapolitiske og den energipolitiske redegørelse?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg synes, det er rigtig rart, at fru Maja Panduro selv indrømmer, at det er ansvarligt, hvis man griber ind nu.
Det, jeg så bare ikke forstår, er, når fru Maja Panduro henviser til den plan, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti er kommet med, for den har jo ingen bud på, hvordan man klarer den her problematik med på den korte bane at få løst problemet med de 24 mia. kr. – ingen, og det er jo også det, som rigtig mange kommer med kritik af.
Der er en masse fugle på taget i forhold til de langsigtede mål, og der er også nogle ting, i forhold til hvordan vi klarer det på den lange bane, men i forhold til på den korte sigt er der ingen bud på, hvordan vi får løst det her og nu.
Og det vil være totalt uansvarligt, hvis vi ikke går ind og får løst problemet her og nu, for vi skal løse problematikken for at kunne leve op til EU's konvergenskrav.
Det vil være uansvarligt, hvis vi ikke gør det, for så ville vi faktisk opleve det, at vi virkelig kunne se, at vi svigtede de svage i vores samfund, fordi vi simpelt hen ville opleve, at landet blev fattigere.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg vil gerne afsløre for Dansk Folkepartis ordfører, at han skal være rigtig glad for, at jeg ikke står og synger opera, for det ville ikke gavne noget i noget som helst forhandlingsklima.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at det, jeg har prøvet at sige i min ordførertale, er, at Danmark har et ansvar for at bidrage til et bedre klima i denne verden, og det, vi får fra regeringen, er et oppustet stykke papir om mulige fugle på taget og i øvrigt en stor reklame for et klimatopmøde, som resten af verden er enige om var en fiasko.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Er det seriøst at fremlægge en så stor plan, uden at der er foretaget økonomiske beregninger?
Hvor meget højere skal elprisen være, hvor meget mere skal der betales i PSO, og i det hele taget hvor meget skal danske familier betale mere for at have varme og lys for at realisere den store plan her?
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Det er jo fuldstændig klart sagt i Sternrapporten, at det vil blive i omegnen af ti gange så dyrt, hvis man venter med at foretage investeringerne til senere, end hvis man investerer i grøn energi i dag.
Det, vi fremlægger i vores vision, er, at Danmark skal spare på energien, og at den energi, vi skal bruge, skal vi bruge som grøn energi, det vil sige, at vi faktisk tror på – og det er understøttet mange steder, bl.a. i Sternrapporten – at de her investeringer vil give et afkast, så det i fremtiden bliver billigere, netop fordi vi går over til grøn energi.
Men jeg kan ikke, og jeg vil ikke, det ville være halsløs gerning at gøre det, stå og komme med et tal til Venstres ordfører for, hvad der sker i 2049.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Når man hører fru Mette Gjerskovs ordførertale, minder det mig om en opera, hvor heltinden hele tiden står og synger: Jeg tror, jeg dør, jeg gør.
Hvis Danmark havde gjort det rigtige ud fra det, som fru Mette Gjerskov mener, i forbindelse med COP15, så var klodens klima frelst.
Det er faktisk det, man kan udlede af den tale, fru Mette Gjerskov holdt.
Altså, hvis bare lillebitte Danmark havde gjort helt nøjagtig det rigtige, så var klodens klima frelst.
Jeg vil spørge fru Mette Gjerskov: Er det ikke lige lovlig vidtløftigt?
Altså, skal der ikke være lidt proportioner i forholdene?
Det er fuldstændig vanvittigt at tro på, at hvis Danmark gør det helt rigtige, sådan som fru Mette Gjerskov siger, så er klodens klima frelst.
Vi skal yde et bidrag, ja, det er helt fint, og det gør vi da bestemt også hele tiden.
Vi er utrolig miljøbevidste her i landet.
Men at lægge det ud, som om det, regeringen er kommet med, bare er et oppustet papir: Så vil jeg altså næsten hellere høre en opera fra fru Mette Gjerskov.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Det kan godt være, at hr. Per Dalgaard føler sig hensat til operaen.
Jeg føler mig hensat til min studietid på kollegierne, hvor alle syntes, at alting var nemt, og at man kunne klare alting med venstre hånd, og at der ikke var noget i denne verden, der var svært, og at man kunne det hele, efterhånden som rødvinen drønede ind.
Det var selvfølgelig godt, at man havde nogle visioner, og at man havde mod på livet.
På den måde må jeg beundre fru Mette Gjerskov.
Der er stadig væk mod på livet, og der er visioner.
Men jeg vil sige til fru Mette Gjerskov: Det er ikke længere et kollegieværelse, hvor vi drikker rødvin, det er et parlament, hvor vi er faste beslutningstagere.
Bør man ikke, medmindre man vil spilde folks tid med sine taler og sine visioner, sætte nogle tal på?
Og hvordan vil man komme hen til det, man siger?
Man sætter slet ingen tal på, man siger bare: Jamen vi har til år 2049, så er vi så tæt på 2050, at så kan vi nok godt blive lidt mere konkrete i år 2049.
Jeg håber selvfølgelig, at fru Mette Gjerskov får lov til her på talerstolen i år 2049 at blive konkret, men er det her ikke lidt nemt?
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg takker for spørgsmålet.
Så vil jeg starte med at sige, at det alligevel er første gang, jeg fra Folketingets talerstol er blevet beskyldt for at have stået og drukket rødvin, inden jeg gik i salen.
Jeg vil da gerne tage en alkoholtest for at bevise, at jeg er fuldstændig appelsinfri.
Det er i øvrigt også et meget lødigt dokument, vi har lagt frem om vores vision frem til år 2050.
Det er jo ikke noget, der er grebet ud af den blå luft.
Sig mig engang, er der overhovedet ikke nogen i regeringen, der læser nogle af alle de fine rapporter, vi får fra alle de fine forskere og eksperter rundtomkring i Danmark?
Vores vision er bl.a. baseret på Teknologirådets rapporter, og den samlede hjernemasse på ingeniørområdet i Danmark, Ingeniørforeningen, har netop i deres vision vist, at det her kan lade sig gøre.
Selvfølgelig er det ikke bare grebet ud af den blå luft, og selvfølgelig er det ikke bare noget forvrøvlet rødvinssludder, det kunne jeg alligevel aldrig drømme om.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-19:
Så må jeg jo i mangel af anden information fra fru Mette Gjerskovs side konstatere, at den socialdemokratiske plan skal finansieres på to måder.
Den skal finansieres ved, at vi alle sammen arbejder 12 minutter mere, og så skal den finansieres ved, at der er nogle millionærer, der får lov til at betale noget ekstra i skat.
Det er altså det, man vil.
Ellers taler man altså bare ud over det åbne land uden at have noget substans bag ved det, man siger.
For vi kunne alle sammen bare sige, at vi har nogle visioner.
Men kan man ikke forlange af folkevalgte, at der er lidt mere substans bag?
Det er bare den substans, jeg efterlyser.
Hvordan vil man nå sine visioner?
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg vil gerne garantere ordføreren, at han ikke har lyst til at høre mig synge opera.
Men jeg vil også gerne minde ordføreren om, hvad det var, Hilary Clinton sagde, da hun modtog præsident Obama ude på landingsbanen i Kastrup den sidste fredag under klimatopmødet i december.
Hun sagde: Velkommen præsident, det her er det værste møde, jeg har været til siden elevrådsmødet i 8. klasse.
Det var måske ikke ligefrem det bedste forhandlingsklima, vi havde på klimatopmødet.
Jeg siger ikke, at Danmark kan redde verden helt alene, men jeg kan sige, at hvis vi gerne vil skabe job og arbejdspladser og vækst på energiområdet, skal vi sørge for at være foran, for ellers er det de andre, der løber med arbejdspladserne.
Og hvis vi gerne vil have, at resten af verden skal bidrage til klodens forbedrede klima, skal vi også vise, at vi kan som et af verdens rigeste lande.
Og det er bestemt ikke det, jeg ser i regeringens klimaredegørelse.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Det gør vi i allerhøjeste grad.
Der er ikke noget at skamme os over.
Danmark er helt i front med hensyn til vedvarende energi.
Vi er blandt de lande i Europa, der har den højeste andel af vedvarende energi i vores energiforsyning, og vi er blandt de lande i Europa, der i forhold til vores lands størrelse har den største eksport af energiudstyr.
Det skyldes jo ikke mindst, at vi har en meget, meget ambitiøs klima- og energipolitik, at vi er et forbillede for andre lande.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Det, Venstres ordfører står med, er vores vision for, hvordan man kommer frem til en fossilfri fremtid, dvs. en fremtid uden brug af kul, olie og gas, og at man skal gøre det i 2050.
Jeg tror ikke, der er en eneste politiker, der nogen sinde i dette Folketing – i hvert fald ikke siden Kanslergadeforliget – har fremlagt økonomiske beregninger, hvori man nøjagtig beskriver, hvad tingene kommer til at koste om 40 år.
Vi taler om ting, som ikke er opfundet endnu, vil jeg sige til Venstres ordfører, men vi har sagt meget, meget klart i den her vision, at det er dér, vi vil hen, og vi skal også nok få det finansieret hen ad vejen.
Vi tror ikke på, at der her er tale om rene udgifter, vi tror på, at der er tale om en investering, som kan give et supergodt afkast.
Siden hvornår er det blevet dårlig økonomi for en virksomhed at spare på energien?
Jeg spørger bare.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Tak for det.
Her er så den plan, der er fremlagt, »Klima Danmark 2050«.
Visionen er, at man skal være fri af fossile brændsler i 2050, men jeg mangler fuldstændig en beregning over, hvad det vil koste.
Man kan ikke komme med et forslag, uden der er økonomiske beregninger bag det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Et langt liv har lært mig, at hvis man når dertil, at man ikke engang har evnen til at skamme sig mere, er det virkelig tidspunktet, hvor de røde lamper lyser.
Jeg vil derfor godt spørge hr. Lars Christian Lilleholt: Har Venstre et bud på og en politik for, hvordan Danmark skal leve op til sin fair andel af reduktionerne, hvis det er sådan, at EU forhåbentlig kommer frem til at skulle reducere med 30 pct. af sit udslip inden 2020?
Er det en politik, der er formuleret og vil kunne blive fremlagt, eller er det sådan nogle kort, man sidder og fedter med i håb om, at man kan slippe billigere end de andre lande?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Den plan vil selvfølgelig blive fremlagt, såfremt EU-landene i enighed når frem til, at vi skal op på en 30 pct.s reduktion i 2020.
Jeg synes, der er grund til at glæde sig i dag, for Danmark er jo, som klimaredegørelsen tydeligt viser, rigtig godt på vej.
Vi når endnu længere, end vi skal i forhold til 2015.
Vi er blandt de lande, der har taget flest initiativer for at reducere vores udledninger af CO2.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Jeg kan forstå, at det er helt afgørende for Venstre som regeringsparti, at man ikke gør noget, før Klimakommissionen har talt, fordi det er meget vigtigt at rådføre sig med eksperter.
Må jeg så spørge, på hvilket grundlag man mener, at det er forsvarligt overhovedet at gøre noget i øjeblikket.
Det er tilsyneladende kun, fordi man læner sig op ad dels Kyoto, dels EU.
Det er meget, meget svært at se, hvad det egentlig er, der er Venstres politik på det her område.
Kan vi ikke få en kort redegørelse for, hvad Venstres politik egentlig er her, hvad det egentlig er Venstre brænder for, når det kommer til den gigantiske omstilling, Danmark skal igennem?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Venstre har ved flere lejligheder, senest i klima- og energiministerens tale her i dag, klart og tydeligt sagt, at vi ønsker et fossilfrit Danmark.
Vi har bedt en Klimakommission om at vurdere, hvornår det kan lade sig gøre, og vi har givet tilsagn om, at når den redegørelse kommer fra Klimakommissionen, er vi også indstillet på at tage de nødvendige politiske initiativer, der skal til for at sikre, at Danmark bliver fri af de fossile brændsler.
Men vi går i Venstre ikke ind for bare at slå om os med årstal.
Vi vil være sikre på, at de mål, vi skal nå, også er realiserbare og gennemførlige.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Nu har jeg hørt det der flere gange, og derfor har jeg også flere gange set på Klimakommissionens kommissorium, altså deres opgavebeskrivelse.
Der står ikke med et ord i deres opgavebeskrivelse, at de skal komme med en dato – ikke med et ord.
Derfor forstår jeg ikke, hvad det er, ordføreren siger, for ordføreren siger jo bare: Vi vil helst lade det sejle, sådan at vi kan vælge vores favorit, vores små kæledæggeprojekter, efter forgodtbefindende som senest med landbruget og med biogassen uden tilsyneladende at ane, i hvilken større sammenhæng det indgår.
Hvis man virkelig skal tage Venstre alvorligt, burde Venstre så ikke foreslå, at vi alle sammen satte os på hænderne og ventede, til kommissionen barslede, så vi kunne prøve noget nyt i det danske Folketing, nemlig at en kommission barsler og Venstre lytter til deres råd?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
I Venstre lytter vi til eksperterne på det her område.
Vi har nedsat en Klimakommission med nogle af Danmarks absolut førende klimaeksperter.
Vi tror, de er bedre, end vi er herinde, til at vurdere, hvornår Danmark kan være fri af de fossile brændsler.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg er simpelt hen nødt til at korrigere spørgeren, for alle har jo gennem de seneste år oplevet en stigning i deres realindkomst, og den her skattereform, forårspakken 2.0, er fuldt finansieret.
Spørgeren kan ikke blive ved med at sige, at den ikke er det, for det har vi faktisk gang på gang prøvet at vise.
Med hensyn til satspuljeforliget og de ting, spørgeren henviser til, har statsministeren sagt, at der bliver indkaldt til forhandlinger i morgen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-19:
Jeg ser også frem til, at den rapport kommer, og jeg har jo annonceret, at jeg gerne vil have både fødevareministeren og justitsministeren i et dobbelt samråd, som vi håber vi får i løbet af kort tid, hvor vi får sat fokus på det her.
Hvis vi er enige om, at det er uacceptabelt og tallet er for højt, og at vi skal arbejde på at få det bragt ned, så er det jo et spørgsmål om, hvilke handleplaner der skal være, og hvilke tommelskruer vi vil sætte på svineproducenterne – hvis vi i det hele taget kan sætte nogen på.
Men selv om det måske ikke er fødevareministerens ressortområde, tror jeg godt, han er klar over, at der ligger en bekendtgørelse, der siger noget om, at man ikke må have en produktion, der fører til – bare for at nævne en af tingene – væsentlig ulempe for dyrene, og det må man jo sige det er, hvis der er så mange dyr, der dør.
Er ministeren ikke enig i det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-19:
Vi står jo i den situation, fordi regeringen gang på gang har fejlvurderet det og har givet ufinansierede skattelettelser til de rigeste og har taget fra de fattigste.
Det er præcis også det, der sker med det her udspil, der nu kommer fra regeringen.
Derfor vil jeg da rigtig gerne vide, om det betyder, at vi ikke har en satspulje i de 2 år.
Betyder det så, at alle de projekter, vi har sat i gang, går i stå, fordi regeringen mangler penge til sine ufinansierede skattelettelser og derfor er nødt til at tage fra de allerfattigste?
Det har aldrig været SF's politik, at folk bare skulle have flere og flere penge, men vi nægter simpelt hen at tage det sidste brød fra folk, sådan som regeringen nu lægger op til.
Det, der bliver det sværeste for de her folk i de næste 2 år, er simpelt hen at skaffe penge til at købe tre måltider sund mad til deres børn.
Fattigdom er et stigende problem, og det vil det blive ved med at være, og det vil blive endnu værre for folk på overførselsindkomster, for nu skal reguleringen af deres indtægter stoppes.
Henrik Høegh (V), 2010-05-19:
Nu vil jeg ikke forholde mig til, hvilke tiltag vi skal gøre, før jeg ser rapporten fra Fødevarestyrelsen.
Jeg er enig i, at det her er et meget højt antal, og at det bør reduceres.
Så jeg vil ikke gå nærmere ind i det, før jeg ser en rapport om, hvad vi har af muligheder, blot sige, at for mig er det også et uacceptabelt højt antal døde grise.
Som hr. Bjarne Laustsen i øvrigt selv siger, er en del af det her jo også justitsministerens område.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-19:
Jeg synes faktisk godt, man kan argumentere for, at hvis der bliver født grise, der er skravlede – jeg tror, man bruger det udtryk – så er det mere humant at aflive dem, frem for at de får en kummerlig tilværelse og måske dør lidt længere henne i forløbet.
Der kan godt argumenteres med, at det er mere humant, men det, der er problemet her, er, at vi har set næsten en fordobling i antallet af dødfødte grise, og det synes jeg selvsagt er et problem.
Der vil være tab, når man har en produktion, en gris kan blive klemt osv., men målet må være, at der er overensstemmelse, så en so ikke får flere grise, end den har patter til.
Og så drejer det sig selvfølgelig om at holde liv i hele kuldet, indtil de skal slagtes.
Det må vel være målet, kan vi ikke være enige om det?
Henrik Høegh (V), 2010-05-19:
Jeg tror, alle har interesse i, at man holder liv i flest mulige grise i en besætning.
Det tror jeg enhver besætningsejer har.
Jeg skal ikke stå her og komme med nøjagtige bud på, hvad de genetiske muligheder er for, at der ikke bliver født såkaldt skravlede grise eller der ikke bliver født døde grise.
Det er jeg nødt til at have nogle fagfolk til at udtale sig om, inden vi kan sige nøjagtig, hvad det er for nogle mål, vi kan stille op.
Jeg vil nøjes med at sige, at jeg personligt har det mål, at antallet af døde grise skal ned.
Vejen dertil vil jeg se nogle bud på først, inden jeg lægger mig fast.
Ib Poulsen (DF), 2010-05-19:
Vi kan se i medierne i øjeblikket, at der er et fantastisk tobisfiskeri lige nu.
Så er mit spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at fiskeriet kan komme op og fange de 400.000 t, som der er mulighed for ifølge EU?
Man kan jo høre, at det er noget, som fiskerne skal kunne fiske uden problemer for bestanden.
Det er rigtigt, at naturen er lunefuld, og at der ikke er 2 år, der er ens; det gælder både inden for landbrug og fiskeri.
Men det er jo sådan, at tobisfiskeriet er et kortvarigt sæsonfiskeri, og det topper lige nu, lidt senere end normalt.
Hvad vil fødevareministeren gøre for at sikre, at fiskerne ikke på et eller andet tidspunkt unødigt skal vente på at få besked om kvotens størrelse, for vi risikerer lige her om lidt, at de 200.000 t så er fanget, og så skal man ligge og vente lige netop i den periode, hvor fiskeriet topper, med risiko for at sæsonen begynder at ebbe ud, når man får lov at fange kvoten?
Man er jo nødt til at høste, når kornet er modent.
Henrik Høegh (V), 2010-05-19:
Det sidste er jo i hvert fald et rigtig godt princip, det kan jeg bekræfte.
Så skal jeg sige, at vi har folk i Bruxelles i dag, som taler med Kommissionen om det her, og som gør opmærksom på de yderligere moniteringer, der har været med et meget stort fiskeri.
Ib Poulsen (DF), 2010-05-19:
Det er jo sådan, at hvis vi sikrer det her trængte erhverv, så de kan komme ud og fiske de sidste 200.000 t,
Så jeg håber, at ministeren vil gøre en stor indsats for at få det her på plads.
Henrik Høegh (V), 2010-05-19:
Jeg er enig i, at det ser ud, som om tobisfisken er derude, og at der er et grundlag for at fiske 400.000 t. Der er samtidig en god pris på tobis i år, og det betyder, at det her kunne være en tiltrængt og rigtig god saltvandsindsprøjtning til yderområderne og landdistrikterne, hvor den her omsætning jo genereres.
Jeg håber meget, det lykkes.
Jeg skal gøre mit til, at det lykkes.
Det er rigtigt, at der er et meget stort tobisfiskeri lige nu, og sandsynligheden er, at der er rigtig mange tobisfisk derude.
Det kunne godt tyde på, at vejret og klimaet i år har betydet, at vandet har været koldt længere, og derfor er tobisaktiviteten først kommet, efter at man har lavet den her monitering.
Derfor har jeg sørget for, at moniteringen fortsætter nu, så vi stadig væk registrerer, hvor mange fisk der er.
Jeg har taget kontakt til Maria Damanaki, kommissæren for fiskeri i EU, for at bede dem lave en ny vurdering på baggrund af den meget sene aktivitet i tobisfiskeriet i år.
Jeg er af den opfattelse, at det bør være muligt at give en kvote på det maksimale, netop de 400.000 t.
Jeg er ligesom hr. Bjarne Laustsen af den opfattelse, at det her er et uacceptabelt højt niveau, og derfor har jeg bedt Fødevarestyrelsen om at komme med en redegørelse for, hvad vi kan gøre for at få det her tal for døde grise i staldene til at falde yderligere, hvad det er for nogle avlsprogrammer, der arbejdes med, og hvad vores muligheder for at intervenere i det her spørgsmål er.
Inden den rapport foreligger, vil jeg ikke begynde at gå i detaljer med, hvad der kan gøres, og hvordan det kan gøres.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-19:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge til den sag, der kom frem i mandags, hvor DR tog en sag op om de mange døde pattegrise.
Jeg har set, at ministeren har været ude at sige, at han også synes, at tallet er for højt.
Det er oppe på 23,9 pct., der dør inden fravænningsperioden, og det svarer til 9,5 millioner pattegrise.
Man kan også gøre det op på den måde, at det er ca. 25.000 pattegrise, der dør hver eneste dag, og som skal ud af staldene.
Mit spørgsmål er, hvad ministeren synes vi kan gøre ved det her; om dyreværnslovgivningen er overtrådt, som den ligger, og om der er nogen EU-direktiver, der kan være brud på.
For spørgsmålet er jo, om man synes, det her er uacceptabelt.
Jeg synes, det er uetisk, og derfor vil jeg gerne høre, om ministeren ser på sagen med så stor alvor, at han synes, der er behov for, at vi gør noget med hensyn til lovgivning.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Vi har fremlagt forslag på forslag på forslag til, hvordan man skal nå frem til et fossilfrit samfund i Danmark.
Vi har inden for den sidste måned behandlet fem beslutningsforslag, tror jeg, fra Socialdemokratiet, som var en del af vores klimajobplan om, hvordan vi skaber job her og nu og grøn energi her og nu.
Det er i orden, hvis ordføreren ikke har været der.
Det er også i orden, hvis ordføreren ikke har læst rapporterne fra Teknologirådet og fra Ingeniørforeningen.
Det er i orden, hvis ordføreren ikke har læst sir Nicholas Sterns rapport, som viser, at den nation, som ikke vælger at investere i grøn energi på fuldt blus i dag, kommer til at betale ti gange så meget i fremtiden.
Det er nøjagtig det, vi ser lige nu og her i forbindelse med havvindmølleparkerne.
Regeringen var så flink at aflyse tre havvindmølleparker, da den kom til magten.
Og i dag står vi og betaler regningen, fordi det hele er meget dyrere.
Og sådan vil det blive ved.
Så der er god, sund økonomi i vores vision for klimaet i fremtiden.