runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Nu er der jo blevet talt en del om beskæftigelseseffekten af det her.
Der er vel to bemærkninger til det: Hvis man har en milliard, får man mest beskæftigelse ved at bruge den på mere velfærd.
Så hvis det er det, man gerne vil, synes jeg, man skulle argumentere for det.
Jeg vil også sige, at hvad angår boligjobordningen, er det vel et stort spørgsmål, hvor meget mere der bliver lavet, end der ellers ville være blevet lavet.
Altså, jeg tror, de fleste af de projekter, der er lavet med støtte fra boligjobordningen, var blevet lavet alligevel.
De kan måske være blevet fremrykket et stykke tid, men jeg tror ikke, at de, der har bygget nye tilbygninger til deres sommerhus eller har fået repareret det sommerhus, de måske har i Frankrig, eller hvad det nu er, man har fået tilskud til, ikke havde gjort det alligevel.
Det er bare sket nu i stedet for, fordi der var et skattefradrag, man kunne få.
Jeg vil ikke udelukke, at vi i Enhedslisten kunne støtte en boligjobordning af en eller anden art – det har vi også diskuteret.
Så har vi bare sagt, at det i givet fald skulle være i forbindelse med at lave energirenoveringer, altså nogle ting til forbedring af klimaet og miljøet.
Det kunne man godt overveje.
Men det har mere sådan været ud fra, at vi hellere ville have givet tilskuddene direkte, og det gælder jo i det hele taget.
Hvis man vil bruge offentlige penge på at understøtte forskellige formål, er det måske bedre at give dem som et tilskud til et projekt i stedet for at give dem som et skattefradrag.
For det viser sig jo, at folk er meget kreative, når de skal have noget lavet.
Og det vil de gerne have fradrag for.
Det er måske bedre at sige, at vi gerne vil give penge til et konkret projekt.
Så vi er ikke meget for hele den her ordning, som her foreslås, men altså, havde det været til at lave energibesparelser eller klimaforbedringer med, kunne vi måske have diskuteret det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-04:
Jeg synes ikke, at hr. Torsten Schack Pedersen er rimelig, når jeg nu prøver at komme ham lidt i møde og sige, at det godt kan være, at vi en anden gang igen kan lave sådan en ordning.
Jeg synes, der er ting, der har vist, når vi har kigget på ordningen og evalueret den, at det er nødvendigt, at der bliver strammet op på den.
Det var også derfor, at jeg prøvede at være meget præcis med hensyn til at sige, hvem der relativt set har brugt den mest.
Vi kigger på det samme stykke papir, så vi er jo enige om tallene.
Det er rigtigt, at der også er en meget stor gruppe i mellemindkomstgruppen, hvis man kan sige det sådan, der har brugt den, og der er også en del med relativt lave indkomster.
Jeg prøvede at remse en række forhold op, der gør, at vi ikke støtter det, og det er ikke bare, fordi vi er med i finanslovsaftalen, men vi synes godt, at det kunne være mere fokuseret, og at ordningen kunne være indrettet på en anderledes måde, så den f.eks. også havde et energisparesigte.
Det er også derfor, at jeg prøver at komme ordføreren lidt i møde.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Jamen man kan aldrig få nok miljøeffekt, uanset hvor meget vi hæver den her afgift.
For uanset hvor meget vi hæver afgiften på udledningen af NOx i Danmark, og selv hvis man lader al NOx-udledning omfatte og ikke kun den fra de 30 pct. stationære anlæg, vil 90 pct. af den NOx-udledning, som kommer i Danmark, komme fra udlandet.
Det vil sige, at selv om vi afskaffer al NOx-udledning i Danmark, vil der stadig væk være 90 pct. af den NOx, som er her i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Men man må bare grundlæggende sige, at vi også kun lige præcis lever op til de internationale krav, som vi skal.
Danmark lever lige præcis op til de internationale krav, vi skal, i forhold til nedbringning af NOx.
Det er vi jo forpligtet til, og så kan det godt være, at hr. Ole Birk Olesen mener, at vi ikke skal leve op til de internationale forpligtelser.
Det er fair nok, men hvis hr. Ole Birk Olesens parti mener, at vi skal gøre det, så må man også bare konstatere, at hvis vi ikke har en NOx-afgift, så skal vi gøre noget andet, og det andet vil blive dyrere.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Jeg kan oplyse, at da regeringen fremsatte lovforslaget om at femdoble NOx-afgiften, var de officielle tal fra regeringen og Dansk Energi – hvis man tog regeringens tal – at NOx'en i Danmark ville blive nedbragt med 1 pct. Der er ikke en eneste person med luftvejslidelser i Danmark, der kan mærke, at NOx'en er blevet nedbragt med 1 pct.
Der er stadig væk 99 pct. af den NOx i luften i Danmark, som der var, før regeringen femdoblede NOx-afgiften.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg konstaterer bare, at der jo allerede er en situation, hvor danske virksomheder er så hårdt presset på konkurrencen, at de ikke kan sikre ordrer til Danmark.
Jeg synes, det er en påfaldende afslappet holdning til, at et af de største anlægsprojekter, vi skal til at sætte i søen herhjemme, er det ikke sikkert at en dansk producent kan levere på grund af de danske afgifter.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Nu er det jo sådan, at jeg principielt ikke mener, at man skal sagsbehandle om enkeltvirksomheder i Folketingssalen, men jeg vil sige, at netop for Aalborg Portland gør der sig jo rent faktisk en særlig lempelse gældende.
Jeg synes alligevel, at vi skal undlade at gå ind i det konkrete eksempel, men at vi netop sådan set bare skal konstatere, at det jo vil være sådan, at hvis man generelt afskaffer NOx-afgiften, er man nødt til at erstatte den med noget andet, og det andet vil blive dyrere.
Og da vi ikke får svar på, hvad det andet er, som man så ønsker at erstatte det med, tror jeg ikke, at der er nogen i erhvervslivet som vil kunne sove roligt ved tanken om, at man afskaffer en ordning, der er den mest effektive – hvor der så i øvrigt er nogle nedslag for en bestemt virksomhed, som hr. Torsten Schack Pedersen bekymrer sig meget om – med udsigt til, at der kommer noget andet, som på nuværende tidspunkt er udefineret, og som vi kun skal konstatere én ting om, og det er, at det bliver dyrere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg skal bare høre, om det gør indtryk på ministeren, når en stor dansk virksomhed, Aalborg Portland, siger, at der er risiko for, at det med en høj dansk NOx-afgift er vanskeligt for en dansk virksomhed at klare sig i konkurrencen om at levere cement til Femern Bælt-projektet.
Og jeg skal bare høre, om det ikke er sådan noget, der får en skatteminister til at tænke på, om det nu er klogt, at man har valgt at lægge en afgift på i Danmark, som betyder, at det, der skal leveres, nok ikke kan produceres i Danmark, men i stedet på grund af afgifter vil blive produceret i vores nabolande – vel at mærke på en måde, som energi- og klimamæssigt er mindre skånsom end i Danmark.
Er det ikke noget, der får en skatteminister til at overveje: Har vi nu fundet de vises sten herhjemme?
Har vi nu valgt at lave et afgiftssystem, som sikrer vækst og beskæftigelse, eller taler vi her om en afgift, som skyder os selv i foden, og som bare flytter produktionen og arbejdspladserne ud af landet, men reelt ikke gør noget, fordi NOx-forureningen jo altså har det med at bevæge sig hen over landegrænser?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Ifølge skatteministeren er formålet med den høje NOx-afgift, vi har i Danmark, at nedbringe NOx'en i luften omkring os.
Kan skatteministeren oplyse, hvor meget NOx-afgiften nedbringer NOx'en i luften omkring os?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Igennem de sidste par år har der været meget storm omkring SKAT og meget kritik af SKAT, hvilket også har vist, at der har været behov for at skabe en bedre retssikkerhed, både for borgere, men også for virksomheder, som det her forslag så omhandler.
Der har været en regulær tillidskrise omkring SKAT, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi får fokus på retssikkerheden, så vi får tilliden tilbage.
Det er trods alt vigtigt, at selskaber har en god mulighed for at tage kampen op mod staten, hvis de føler, at de har fået en uretfærdig behandling, og det er så her, omkostningsgodtgørelsen kommer ind.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er helt naturligt, at man får en omkostningsgodtgørelse, hvis man vel at mærke vinder sagen, så det ikke er de økonomiske ting, der gør, at man bliver afskrækket fra at føre en sag.
Hvis man som virksomhed fra starten kan se, at den økonomiske gevinst ved at føre sagen om den fejl, som SKAT f.eks. skulle have begået, er langt lavere end de omkostninger, man potentielt får ved at føre sagen, så tror jeg, at der er nogle, der måske vil lade være med at føre sagen.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt, fordi de så ikke får oprejsning for den fejl, der eventuelt er blevet begået. Så vi synes, det er helt naturligt, at man får indført omkostningsgodtgørelsen igen, men vi kan også ud fra den debat, der har været indtil videre, se, at regeringspartierne, og også SF og Enhedslisten, vil jeg gætte på, ikke støtter det.
Så det her må jo så være op til et potentielt nyt borgerligt flertal, hvis der kommer det efter et valg, at få genindført det her.
Karin Gaardsted (S), 2014-12-04:
Tak for det.
Også her taler jeg på vegne af vores skatteordfører, fru Astrid Krag.
I 2009 afskaffede Venstre og De Konservative med støtte fra Dansk Folkeparti omkostningsgodtgørelse til virksomheder og fonde i skattesager.
Pengene har partierne forlængst brugt i forbindelse med forårspakke 2.0 til at betale for skattelettelser til erhvervslivet.
Det ønske efterkommer vi, men erhvervslivet må også være med til at betale regningen.«
Derfor står man tilbage med en fornemmelse af, at Venstre og deres venner har lidt svært ved at betale, når regningen kommer.
For med det beslutningsforslag, som vi behandler nu, ønsker Venstre, Konservative og Liberal Alliance at genindføre omkostningsgodtgørelse til virksomheder og fonde i skattesager og altså at rulle betalingen af de skattelettelser, som de allerede har givet, tilbage.
Det skal finansloven for 2015 så klare.
Det bekymrede ellers ikke den daværende skatteminister, hr. Kristian Jensen, da han afskaffede godtgørelsen.
Bekymringen virker da også ubegrundet.
For det første har selskaberne helt tilbage fra juni 2009 i stedet haft mulighed for at få fradrag for deres udgifter til sagkyndig bistand, herunder advokatbistand.
Samtidig har selskaberne og de selvstændigt erhvervsdrivende fradrag for udgifter til sagkyndig bistand ved behandling af sagen i første instans og altså ikke kun i klagesager.
For det andet viser de nyeste tal fra Skatteankestyrelsen, at antallet af selskaber, der klager, er på samme niveau som i 2006.
Situationen er heldigvis ikke ændret, selv om reglerne er blevet lavet om,
og det er jo rigtig godt.
Både borgeres, virksomheders og fondes retssikkerhed er vigtigt for regeringen, så selvfølgelig skal vi holde et vågent øje med, om udviklingen går den forkerte vej.
Det synes dog ikke at være tilfældet i dag, og i en tid, hvor økonomien er knap, prioriterer vi derfor ikke at ændre reglerne.
Med finansloven for 2015 ønsker vi at styrke fællesskabet.
Derfor har vi prioriteret bedre behandling af mennesker med kroniske sygdomme, flere pædagoger i børnehaver og vuggestuer og ekstra hjemmehjælp til vores ældre.
Socialdemokraterne kan ikke beslutningsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Med det beslutningsforslag, som vi nu behandler, B 31, fremsætter forslagsstillerne forslag om, at der sikres fuld omkostningsgodtgørelse for udgifter til virksomheder og fonde, som får medhold i klager mod SKAT i det administrative klagesystem.
Forslaget begrundes med, at det ikke skal være forbundet med omkostninger at få ret i forhold til myndighederne.
Nærværende beslutningsforslag er i det store hele en genfremsættelse af beslutningsforslag B 17 fra folketingssamlingen 2013-14, som blev behandlet i Folketinget den 26. november 2013.
Så hvis der er passager i min tale, som måtte virke bekendt, er det forklaringen derpå.
I 2009 blev reglerne om omkostningsgodtgørelse til selskaber og fonde afskaffet af den tidligere VK-regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det skete med henblik på at finde finansiering til forårspakke 2.0, og det bidrog til, at de skattelettelser, erhvervslivet havde efterspurgt, kunne gennemføres.
I forbindelse med afskaffelsen af omkostningsgodtgørelsen til selskaber og fonde blev reglerne i øvrigt justeret på den måde, at selskaber og selvstændige erhvervsdrivende fik fradrag for udgifter til sagkyndig bistand ved en sagsbehandling ved SKAT.
Forslaget om afskaffelse af omkostningsgodtgørelse indgik i Skattekommissionens rapport »Lavere skat på arbejde«, der dannede grundlag for forårspakke 2.0, og i rapporten fandtes det ikke, at der var knyttet retssikkerhedsmæssige betænkeligheder til afskaffelsen af omkostningsgodtgørelse til selskaber og fonde.
Skattekommissionen lagde især vægt på, at selskaber og fonde i forbindelse med udarbejdelsen af selvangivelsen var bistået af professionelle rådgivere.
Herudover var kommissionen af den opfattelse, at anledningen til en klage ofte var, at et selskab ønskede at få afklaret retsstillingen på et givent område.
Tal fra Skatteankestyrelsen synes heller ikke at kunne danne grundlag for at konkludere, at færre selskaber og fonde klager, efter at omkostningsgodtgørelsen til selskaber og fonde blev afskaffet i 2009.
Således viser de nyeste tal, at antallet af selskaber, der klager, er på samme niveau som i 2006.
Går man ind på forslagsstillernes beslutningsforslag og tilbageruller reglerne fuldstændig, vil det betyde, at selskaber og fonde kan få omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand m.v. ved klageinstansen og ved domstolene.
Selskaber og fonde vil i stedet alene kunne få omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand m.v. i klagesager ved domstolene.
Med en sådan tilbagerulning af regelsættet til, hvad der gjaldt før ændringen i 2009, skønnes det, at statens udgifter til godtgørelsesordningen vil øges med 45 mio. kr.
Der er behov for at prioritere statens udgifter, og regeringen finder derfor ikke, at tiden er til en ændring af regelsættet.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Her er der jo typisk tale om professionelle folk, der har deres egne juridiske afdelinger og skatteafdelinger og alt muligt til at føre deres sager.
Synes Dansk Folkeparti ikke, det var mere interessant at sætte fokus på kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse og andre, som jo hurtigt får frataget deres ydelser fuldstændig, men som ikke har nogen omkostningsgodtgørelse, hvis de ønsker at rejse en klagesag?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Jo, det er klokkeklart: Når man sætter en afgift ned, stopper indekseringen eller fjerner den helt, så bliver prisen lavere i Danmark.
Det gør alt andet lige, at man ikke køber tilsvarende mængder i andre lande, hvis man får sat den tilstrækkeligt ned.
Det har vi set et empirisk bevis på med hensyn til sodavandsafgiften, som vi fik fjernet store dele af – og sådan på sigt helt – og det har betydet, at der bliver solgt flere sodavand i Danmark.
Vi kan se, at salget er stigende, og alt andet lige vil salget så foregå i danske butikker, og det er danske ansatte, som sælger dem.
Det har jeg selv nogle meninger om, for jeg har arbejdet meget med det, men det kræver altså nogle længere diskussioner.
Vigtigst af alt betyder det, at man sætter skatter og afgifter ned, at priserne bliver lavere for forbrugerne.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Jeg forstod svaret sådan, at man i De Konservative og for den sags skyld i Venstre ikke er klar over, om den forskel betyder en forskel i avancer, eller om det er forskelle i afgifter og moms.
Det synes jeg da er interessant, når man har fremsat sådan et forslag som det, vi har her i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Der er rigtig mange diskussioner om, om avancen er større i danske butikker end i tyske butikker, og det er der mange forskellige meninger om, som trækker i både den ene og den anden retning.
Jeg kan kun sige, at facit for min del er, at jeg gerne vil have mest mulig konkurrence, for det får priserne ned, og det får også avancerne ned.
Et af elementerne er, at det, hvis man sætter nogle punktafgifter ned eller fjerner dem helt, så alt andet lige bliver billigere at købe varerne i Danmark i forhold til f.eks. at købe dem i Tyskland.
Det er jo sådan set en almindelig skematisk sammenligning: Hvis man fjerner en punktafgift på en vare i Danmark, så bliver den alt andet lige billigere at købe dér.
Så er det selvfølgelig også vores opgave at presse en konkurrence igennem, så avancerne kommer ned, så det bliver billigere at være forbruger i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Jeg vil bare spørge, om Det Konservative Folkeparti er opmærksom på, at avancerne, altså fortjenesten hos detailvirksomhederne, jo er større i Danmark end i andre lande, og at dem, der f.eks. sælger øl og andre produkter i Tyskland, accepterer en lavere fortjeneste, altså sælger dem billigere i de tyske butikker, end de gør i Danmark, og at det måske er en bedre forklaring på den forskel, der er i priserne i Tyskland og i Danmark, end det med afgifterne.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Dagen i dag handler jo også om, at vi er nogle partier, som gerne vil gøre erhvervslivet mere konkurrencedygtigt og sikre, at der er vækst og arbejdspladser i Danmark.
Og vi har så en regering, som – ser det ud til – desværre stadig væk er så uopfindsom, at man holder fast i højere skatter og afgifter, fordi det for et kort øjeblik giver nogle penge i kassen, men det er jo så til gengæld med til at hæmme muligheden for, at man får skabt nogle arbejdspladser og noget vækst i det danske samfund.
Det er i det lys, man skal se de her to beslutningsforslag, både forslaget om et stop for indekseringen og forslaget om en pulje til sanering i punktafgifter.
Det Konservative Folkeparti har i sit vækstudspil afsat 2,6 mia. kr. til at fjerne 28 konkrete punktafgifter.
Det er alt fra nogle chokoladeafgifter og mandelafgifter til nogle tyggegummiafgifter osv., men det er med til at betyde, at det bliver lidt billigere at være dansker.
Vi har i Danmark Europas højeste forbrugspriser, men hvis man får fjernet de 28 punktafgifter, vi lægger op til, så vil det være billigere at være forbruger, og det vil også betyde mindre grænsehandel.
Vi mener, det er nødvendigt, at man får taget fat på afgifterne, for det er skruen uden ende, at man bliver ved med at hæve de her afgifter, både når det gælder indekseringen, men også ved at man ikke får fjernet nogle af de afgifter, som er helt uhensigtsmæssige og urimelige.
Hvis man skal kigge på grænsehandelen, er der jo nogle magnetvarer, som vi har taget fat på, delvis på sodavandområdet, delvis på ølområdet, som har betydet, at der bliver solgt flere sodavand i Danmark i forhold til i de tyske grænsehandelsbutikker.
Så det har hjulpet.
Vi kan altså se, at det hjælper, at man sætter en afgift ned.
Så derfor lægger vi fra konservativ side også op til, at vi letter ølafgiften med yderligere 350 mio. kr., så man får solgt øl i Danmark og ikke i Tyskland.
Det giver omsætning i Danmark og beskæftigelse i de danske butikker.
Så de to forslag fra V og K's side, som vi behandler her i dag, er altså et spørgsmål om at hjælpe forbrugerne, så vi får nogle lavere forbrugspriser i Danmark, så vi får skabt noget vækst og nogle arbejdspladser i Danmark, og så handelen foregår i Danmark og ikke i f.eks. Tyskland.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Jeg er ikke helt enig i præmissen for spørgsmålet, for det her er jo ikke nødvendigvis kun store multinationale selskaber, der har kæmpe skatteafdelinger og råd til dyre skatteadvokater og revisorer.
Det her kunne lige så godt være et lille selskab.
Det kunne lige så godt være bilforhandleren, eller det kunne være tømrervirksomheden med to ansatte.
Der er jo ikke nogen grund til, at det nødvendigvis skal være store selskaber.
Og små selskaber har altså ikke uanede økonomiske ressourcer til at køre sådan en sag.
For mig gælder retssikkerhed både virksomheder og borgere.
Så jeg er sådan set enig i, at der godt kunne være behov for også at kigge på retssikkerheden for borgere.
Nu handler det her forslag, som jeg ikke selv er medforslagsstiller på, om virksomhedernes mulighed for at få en ordentlig retssikkerhed.
Jeg synes sådan set, det er ganske rimeligt, at man også sørger for, at de får det.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Så kan vi regne med, at Dansk Folkeparti stemmer for, når vi på et tidspunkt efter et valg – hvis det kommer snart, det gør det nok – fremsætter et forslag om, at almindelige borgere, kontanthjælpsmodtagere, arbejdsløse og andre, der følger sig mishandlet i systemet, selvfølgelig skal have mulighed for at få godtgørelse, hvis de rejser en sag?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Vi må erkende, at da VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti ændrede reglerne i 2009 og fjernede den fulde omkostningsdækning, var det en fejl.
Det var en fejl af principielle årsager og af retssikkerhedsmæssige årsager.
For situationen er jo nu den, at en mindre håndværkervirksomhed, som oplever at have en stor sag med skattevæsenet, selv må afholde udgifterne under sagen, men de skal sågar også, hvis de vinder sagen og SKAT uretmæssigt har rejst sagen, betale omkostningerne.
Det er selvfølgelig urimeligt, og det gør jo også, at man retssikkerhedsmæssigt kan komme lidt i tvivl om, om man nu vil rejse sagen eller ikke rejse sagen.
Så det var en fejl at gennemføre initiativet i 2009.
Nu vil vi så rette op på det igen, hvis der forhåbentlig kommer en borgerlig regering, så der igen kommer retssikkerhed og kommer perspektiv i, at man selvfølgelig godt kan gå ind i en sag med skattevæsenet som overmagt og som statsmagt og så få den fulde omkostningsdækning.
Derfor holder vi fast i, at det er et nødvendigt forslag, som retter op på de problemer og skævheder, der er i systemet i dag.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Ja, jeg skal sige både for SF og for Enhedslisten, at vi er imod det her B-forslag.
Man kan godt blive lidt forundret en gang imellem, når partier, som altså for kort tid siden sagde, at det her var en dum ordning, så lige pludselig foreslår den genindført.
Jeg skal ikke kunne sige, hvorfor V og K i sin tid syntes, at det var en dårlig ordning med den her omkostningsgodtgørelse, men jeg er ret sikker på, at det spillede ind hos den daværende regering, at det her jo betød, at det var en slags pengemaskine for advokater.
Jeg vil sige, at sammen med læger er advokater måske nok nogle af dem, der er allerbedst til at sørge for, at pengemaskinen ruller, og man syntes så hos VK i sin tid, at nu måtte man nok lige sætte en bremse i, så statens udgifter ikke bare eksploderede til fordel for enkelte erhvervsgrupper.
Vi har det slet ikke sådan, at vi synes, det er en god idé bare at genindføre den pengemaskine.
Skulle det så endelig være, at man syntes, der var penge til at lave noget bedre retsbeskyttelse for folk, så synes vi, at det skulle gælde kontanthjælpsmodtagere, arbejdsløse og andre, der kommer i klemme i det sociale system, for de har jo ikke nogen hjælp.
Altså, de kan oven i købet vinde en sag, og de får ikke engang pengene tilbage, selv om de har vundet sagen.
Så kom med det, Venstre og Konservative.
Kom med det forslag om, at folk, der kommer i klemme i det sociale system, skal have godtgørelse, at de skal være sikre på, at de får dækket deres sagsomkostninger, når de har en sag og de vinder den.
Sådan er det ikke i dag, sådan burde det være – og det vil vi støtte til hver en tid.
Men mon ikke virksomhederne med deres juridiske afdelinger, som de har i forvejen, klarer at vurdere, om det er en god idé at rejse en sag, og så tage omkostningen, hvis de taber den, og tage gevinsten, hvis de vinder den?
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Der er ingen tvivl om, at det her selvfølgelig også handler om provenu, det handler om penge, og det er den primære årsag til, at vi ikke har kunnet tilvejebringe en genindførelse af omkostningsgodtgørelsen.
Men der vil jeg også sige, at hvis man så havde kunnet påpege væsentlige retssikkerhedsmæssige betænkeligheder eller udfordringer i kølvandet på afskaffelsen af omkostningsgodtgørelsen, så havde vi nok også prioriteret det højere.