Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Ligesom ordføreren fra Venstre er vi enige i, at det her også er et af de elementer, som skal implementere rødvinsreformen, og ligesom Venstres ordfører er vi også enige i, at det her er en skattereform, som er historisk skæv, som er en skændsel for det samarbejdende folkestyre, som ikke for alvor tager livtag med den økonomiske krise og den stigende arbejdsløshed, som skaber usikkerhed om skatterne de næste 10 år, og som i hvert fald får erklæret skattestoppet for stendødt.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at regeringen tager fejl hver eneste gang, hele tiden og uden stop.
Gudskelov er der et stort embedsapparat, som på stykker af kørslen kan sikre, at det ikke kun går galt, og det her er faktisk et eksempel på et forslag, som i det store og hele er fornuftigt.
Vi er selvfølgelig positive over for enkel og effektiv kontrol og mindre skatteplanlægning.
Vi synes grundlæggende, det er godt, at SKAT får flere oplysninger i forbindelse med aktiehandler, og vi synes, det er helt logisk, at fradrag for tab bliver betinget af viden om erhvervelsen af aktierne, så man kan vide, om det nu er, som det skal være.
Også den såkaldte fastslåsordning for nogle felter på selvangivelsen er fornuftig.
Her bliver vi bare nødt til lige at råbe vagt i gevær, for vi skal jo være sikre på, at det her også kan lade sig gøre teknisk, og med de erfaringer, der er fra it-systemerne og implementering af it-systemerne i SKAT i øjeblikket, kan det jo give anledning til agtpågivenhed.
Med andre ord ser forslaget i det store og hele fornuftigt ud.
Vores forbehold over for forslaget er - ud over det, jeg nævnte før, som vi nok kan få udredt - at det her efter lovforslaget skulle give en besparelse på administrationen i SKAT på helt op til 93 årsværk.
Det kan man undre sig over, og man kan navnlig undre sig over, hvordan en styrket indsats mod sort arbejde, som efter forslaget først og fremmest er en styrkelse på en række områder med mere kontrol osv., kan betyde, at der er behov for færre medarbejdere.
Om forslaget når målet om at sikre en mere enkel og effektiv kontrol og en mindre skatteplanlægning, afhænger nemlig også i denne sammenhæng af, hvad det er for en virkelighed, forslaget skal fungere i.
Virkeligheden er, at med de meget omfattende besparelser, regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført og agter at gennemføre på SKAT, er der meget stor risiko for, at de problemer, vi i øjeblikket har, bare bliver værre.
Med hensyn til skattegabet, som har været stigende fra 2002 til 2006, er vi stadig langt fra målet.
Vi ved, at restancerne bare vokser og vokser, vi nærmer os et niveau på svimlende 30 mia. kr., de kæmpestore problemer med it-investeringerne på trods af stadig større budgetter ser ikke ud til at kunne løses, og toldkontrollen sejler fuldstændig.
Vi modtager stadig mere bekymrende meldinger ude fra landet om, at inddrivelsen sejler, ligesom Rigsrevisionen jo har påpeget, at ressourcerne i SKAT ikke står mål med det, der skal til for at løse opgaverne.
SKAT havde i 2006 9.000 årsværk, i 2012 vil antallet af årsværk være reduceret til 6.700.
Med andre ord skal 6.700 årsværk udføre 9.000 årsværks arbejde.
SKAT's egen direktør, Ole Kjær, har sagt det på en meget rammende måde, og jeg citerer: Så store besparelser vil gøre det umuligt for os udføre et kvalificeret stykke arbejde.
Det nytter ikke meget, at vi vedtager en fin og funklende og velmenende regulering som den, der er tale om her, hvis den ikke har de rammer, som skal til, for at den kan fungere ude i virkeligheden.
Det er desværre det, vi frygter bliver tilfældet med det foreliggende forslag.