runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller (V), 2010-04-08:
Nu kan jeg jo ikke anbefale ænder at gå til julefrokost.
Det kan jo ende fatalt.
Det tror jeg at Shu-Bi-Dua har underholdt med.
Jeg vil da sige, at jeg synes, det her er meget værre end almindelig forspisning, for det er klart, at det er en helt uacceptabel produktionsmetode.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men nu er det jo i udlandet, det foregår, og der bestemmer vi i det danske Folketing jo rent faktisk ikke.
Så bliver det sagt, at vi kan lave et importforbud.
Jamen det hjælper altså ikke ret meget, hvis Danmark lukker af for import, ud over at vi selvfølgelig vil blive dømt ved internationale domstole osv. for at overtræde reglerne og bare ville få ballade ud af det.
Det vil simpelt hen ikke være muligt.
Som ministeren også var inde på, er det en utrolig dårlig idé for os at overtræde de regler.
Vi skal arbejde på at få det gjort forbudt i Frankrig, Belgien og de andre steder, hvor der produceres.
Det har den danske regering gjort indtil nu, og så er det, jeg håber, at vi kan komme længere ad den vej med de nye regler i EU.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Venstres ordfører siger, at det ikke vil hjælpe ret meget at indføre et importforbud.
Det er jeg så uenig i.
Man kan sige, at selvfølgelig er produktionen af foie gras ret omfattende; der er tale om over 20 millioner gæs og ænder hvert år, som altså får stoppet den her plasticslange ned gennem halsen og bliver propfodret med mad.
Det er den rene dyremishandling, som vi endda også har forbudt i Danmark.
Det står i dyreværnslovens § 5.
Så selvfølgelig bidrager det da, at vi i Danmark indfører importforbud, for så er der da langt færre ænder og gæs, som skal lide igennem deres liv for at bidrage til, at man her i Danmark kan spise det her foie gras på restauranten eller gå ned i den lokale fødevarebutik og købe det.
Vi vil da ved et importforbud i høj grad bidrage til, at færre dyr bliver udsat for den her torturlignende mishandling.
Flemming Møller (V), 2010-04-08:
Det er klart, at det vil gøre, at nogle få færre dyr vil blive mishandlet på den måde, men det er jo rent faktisk ikke muligt at lave den slags importforbud, og det er det, jeg fra starten af min tale har forklaret.
Derimod er der muligheder for at få det forbudt i EU, hvis vi arbejder stædigt på det.
Det er den vej, vi skal, og det er det, vi går ind for.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at det, der er det store problem her – og det kan man måske godt have forståelse for, hvis man kan det – er, at EU siger et eller andet, og så skal vi rette ind efter det.
De sydlige lande i EU holder jo tit sammen, og man kunne så forestille sig, at Spanien skabte et flertal for, at der skulle være tyrefægtningsarenaer i samtlige EU-lande, hermed også i Danmark.
Det ville så betyde, at Venstres ordfører ville gå ind for det, for det har EU bestemt, og derfor skynder vi os lidt at efterleve det.
Man kunne også forestille sig, at der var nogle lande, der gik sammen og sagde, at vi nu skal tillade slagtning uden bedøvelse, og at de fik flertal for det i EU.
Så ville man her i Danmark sige: Jamen så gør vi det selvfølgelig også her i Danmark i fremtiden, for det siger EU.
Det eneste, Venstre ønsker, er at sige ja og amen til alt, hvad der foregår i EU.
Flemming Møller (V), 2010-04-08:
Jeg må jo indrømme, at jeg ikke helt kan følge hr. Christian H. Hansens betragtninger om tyrefægtning, og at vi kan blive tvunget til at indføre regler her i landet om dit og dat.
Vi taler om importbegrænsninger og om, at vi vil prøve at gøre dyrevelfærden bedre i hele Europa frem for at lave nogle importbegrænsninger, som er ulovlige.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Venstres ordfører siger, at regeringen arbejder for at få et forbud mod den her tvangsfodring indført i EU.
Kan Venstres ordfører oplyse den danske befolkning om, hvor lang tid det vil tage, før man har et forbud mod det i Europa?
Jeg kan forstå, at man arbejder meget intenst på det i regeringen, og at man bruger rigtig meget tid på det, så måske har man allerede lavet en tidsplan for det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Det var rigtig godt lige at få det på plads, hr. formand.
Først vil jeg lige sige tak til Socialdemokraterne; det lyder jo som positive toner.
Og det er da også rigtigt, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få fremmet en proces i EU, hvor tvangsfodring af dyr uden et medicinsk formål selvfølgelig bliver totalt bandlyst.
Hvorfor kan det her ikke gå hånd i hånd, sådan at vi siger, at selvfølgelig arbejder vi på et generelt forbud i EU mod tvangsfodring af dyr, f.eks. til at producere foie gras, men at vi også samtidig i Danmark tager afstand fra det her ved at indføre et importforbud, fordi vi i Danmark ikke vil bidrage til den her form for dyremishandling?
Hvorfor kan vi ikke gøre begge dele?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Dansk Folkeparti kender jo i forbindelse med forbud mod ræve og den slags ting til, hvor besværligt det kan være, at der skal være en argumentation og en dokumentation for, hvad problemet er.
Vi vil, tror jeg, komme til at stå i den situation, at det, vi er oppe imod, er, at vi af rent etiske årsager vil forbyde en fødevare, som vi ikke kan dokumentere er farlig.
Det er problemet i det.
Derfor tror jeg, vi skal gå den anden vej og sige, at i første omgang drejer det sig om mærkning, og så drejer det sig om de gode muligheder, som Dansk Folkepartis repræsentant i Europa-Parlamentet og Socialdemokratiets repræsentant har for at arbejde sammen om at lægge et maksimalt pres, for de har fået indflydelse på nogle ting, som de ikke har haft indflydelse på før, og kan netop være med til at sætte en dagsorden, der gør, at vi får et højere niveau i forhold til dyrevelfærd.
Det tror jeg også vil gavne den danske konkurrenceevne på en lang række felter, hvor vi kan se at der er en lang række lande, der halter bagefter, hvad vi ønsker i Danmark.
Så på den måde kan vi sammen løfte den opgave her.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Det, jeg forstår på Socialdemokraternes ordfører, er, at man ikke vil være med til et importforbud, og derfor undrede jeg mig endnu mere over at høre det svar, hvis det virkelig er det svar, man vil komme med her.
Det er, fordi jeg lige før påske var ordfører på et beslutningsforslag, der blev behandlet hernede i salen, B 108, og som var fremsat af Socialdemokraterne, og det handlede også om forbud i forbindelse med dyrevelfærd.
Det handlede om forbud mod import af nogle bestemte hunde, som var blevet udsat for mishandling.
Og der må jeg indrømme, at det jo var glædeligt for os i Dansk Folkeparti, at man endelig fra Socialdemokraternes side ville lave et importforbud i forhold til det her med dyremishandling.
Det var også noget, der gik ind over EU's regler, og der ville man gerne gøre en indsats og forbyde det her og lave et importforbud.
Men i dag vil man ikke lave et importforbud i forhold til foie gras og mishandling af gæs og ender.
Altså, de to ting hænger bare ikke sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jo, det hænger endda aldeles godt sammen, for hvis man kan dokumentere, at der er problemer med import af noget, som er fremstillet ved mishandling eller vanrøgt eller noget andet, er der jo netop en argumentation for det.
Når vi har argumenteret for, at vi ville have særlige regler for vores svinetransporter, er vi jo gået ind og har kategoriseret dyrene og set på, om de er transportegnede eller ej.
Det vil sige, at der foreligger både en saglig vurdering og en argumentation, som vi kan bygge på og sige, at der her er saglige grunde, der taler for det.
Det er problemet med Dansk Folkepartis forslag, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke støtte det.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Nu forstår jeg ærlig talt ikke hr. Bjarne Laustsen længere.
Det socialdemokratiske forslag handlede om, at man skulle forbyde import af nogle hunde, fordi de var blevet udsat for mishandling.
Der er altså tale om dyremishandling i begge tilfælde.
Men er det sådan, at hr. Bjarne Laustsen er mere optaget af hundes velfærd end af ænders velfærd, eller er det, fordi det at gribe ind over for hundeimport ikke på nogen måde risikerer at genere nogen landbrugsinteresser, eller hvad er forklaringen på hr. Bjarne Laustsens sondring her?
Flemming Møller (V), 2010-04-08:
Jeg foreslog, at vi så på de nye regler, og om der var en mulighed for at komme igennem med at få det her forbudt.
Vi ønsker at få det forbudt i hele Europa, hvis vi havde magt, som vi havde agt.
Men det er nok lidt vidtløftigt at komme med en tidsplan.
Jeg kan kun sige, at vi synes, det rigtige sted at arbejde for tingene er i EU, for det er i udlandet, det foregår.
Dette beslutningsforslag pålægger regeringen at bryde internationale samhandelsaftaler.
Alene derfor kan Venstre ikke andet end at afvise forslaget.
Alt er selvfølgelig ikke sagt med det, for der er jo en grund til, at sådan et forslag bliver fremsat.
Det er ganske vist ikke realpolitik, for der er jo ingen reel mulighed for, at sådan et forslag bliver vedtaget og dermed ville tvinge regeringen til at bryde sine egne aftaler.
Det er ikke realpolitik; det er signalpolitik.
Det er et forsøg på at bruge denne talerstol til at sende et signal om, at forslagsstillerne tager endnu mere afstand fra denne produktionsform, end vi andre gør.
Jeg tror godt, jeg kan tale på alle ordførers vegne og sige, at der ikke er nogen her, der går ind for denne tvangsfodring, og jeg tror, at vi alle gerne på alle måder vil være den foruden.
Sandheden er jo, at vi, der stemmer imod forslaget, tager nøjagtig lige så stor afstand fra produktionsformen, som Dansk Folkeparti gør.
Vi er bare ikke helt ligeglade med, om vi overtræder vores internationale aftaler.
Løsningen ligger jo ikke her i det danske Folketing.
Løsningen ligger på EU-plan.
Her findes allerede, som ministeren var inde på, forskellige tiltag, der begrænser produktionen i Europa, men arbejdet for bedre dyrevelfærd bliver desværre bremset af nationale særinteresser.
Der er måske en løsning på vej – jeg tør ikke sige det – for med Lissabontraktaten er der jo kommet mere demokrati ind i systemet, og der er i hvert fald ringere mulighed for at dyrke disse nationale særinteresser.
Hidtil har beslutningerne jo skullet træffes med enstemmighed.
Nu er der en del beslutninger, der kan træffes med kvalificeret flertal.
Jeg synes, det ville være rigtig fint at få afklaret, om der her er en mulighed, for vi kan ikke løse det fra det danske Folketings side, men der er nogle muligheder på EU-plan.
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Under tilblivelsen af det kompromis om foie gras-produktion gik vi ind for, at foie gras-produktionen skulle afskaffes.
I kompromiset blev det så til, at ingen nye måtte starte, men at dem, der producerede på det tidspunkt, fik lov til at fortsætte mod at forske i alternativer.
Det er så det kompromis, vi har accepteret.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Jeg kan så forstå, at man sådan set ikke ønsker en ændret fordeling eller anvendelse af pengene – sådan må jeg forstå det –
og mit andet spørgsmål er så: Hvis det så i forbindelse med udvalgsbehandlingen bliver klarlagt og afklaret, at tingene faktisk kører, som de skal, så det ligesom bliver fejet af bordet, har SF så ikke længere noget ønske om en ændring af det her, og kan man så i realiteten sige, at man kan trække det her lovforslag af bordet igen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Ja, hvis det var sådan, ville vi trække lovforslaget tilbage.
Pointen er bare, at vi meget klart kan se i Svineafgiftsfondens egen analyse, at der er problemer, vi kan se i evalueringen fra Forbrugerrådet, at der er problemer.
Jeg synes egentlig, det er et godt forslag, Socialdemokraterne lægger op til, nemlig at vi får lavet en undersøgelse af det her og kigget nærmere på det, så vi har det samme erfaringsgrundlag i alle partier til at se på, hvad problemerne med det her kan være.
Derfor kan vi også komme til at diskutere, om man skal gøre det på en anden måde.
Men hvis der ingen problemer er – jeg må vist ikke tale engelsk, må jeg?
ain’t broken, why fix it? –
synes jeg, det er en meget god pointe.
Men vi mener altså, der er noget, der ikke fungerer helt optimalt i dag, for ellers havde vi ikke fremsat forslaget.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-08:
I dag bliver disse afgifter betragtet som afgiftsfonde, som landbruget betaler ind til, fordi det gavner landbruget.
Kan forslagsstilleren forstå, at hvis det er sådan, at SF's forslag kommer igennem, vil landbruget betragte det som en skat, som bliver pålagt dem, fordi den er fuldstændig under offentlig kontrol og landbruget ikke har mere at skulle have sagt der?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Jeg tror, at det er meget vigtigt at være opmærksom på, hvad pengene bliver brugt til i dag.
Man betaler pengene ind til promilleafgiftsfonden som landmand, og så kan pengene blive brugt til f.eks. et forskningsprojekt på Aarhus Universitet om bedre mejeriprodukter eller lignende.
Pengene kommer ikke nødvendigvis tilbage til landmanden, så på den måde kan man jo ikke sige, at det er en ekstra skat, at vi gerne vil have undersøgt og gjort projekterne endnu bedre.
Det er faktisk det, vi lægger op til.
Vi siger ikke, at pengene ikke på en eller anden måde skal tilbage til erhvervet, vi vil bare gerne have, at de projekter, som pengene bliver brugt til, er så gode som muligt og med til at understøtte den enkelte landmands arbejde i det daglige.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-08:
Jamen kan forslagsstilleren ikke forstå, at landbruget føler, at så længe det er deres egne penge, ligger de også bedst under deres egen kontrol?
I dag har man en bestyrelsesform, hvor det skal være et fuldstændig enigt erhverv, der sætter ind for at få deres projekter igennem.
Men hvis det er sådan, at det kommer under offentlig kontrol, siger de, at det bare er en skat mere, som de skal betale, og som de i bund og grund ikke har kontrollen over, og som de ikke ved hvor fører hen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt at være opmærksom på, at det her ikke er landbrugets penge.
Landbruget betaler det, fordi de har fået besked på at betale nogle afgifter i forbindelse med deres pesticidforbrug og i forbindelse med deres CO2-udslip.
Der skal de betaler nogle afgifter.
Vi har så som politikere sagt, at det er i offentlighedens interesse at føre pengene tilbage til erhvervet.
Men vi fører dem jo ikke tilbage til den enkelte landmand.
Vi fører dem jo ikke tilbage til den landmand, der har indbetalt afgiften, vi fører dem jo over i projekter.
Man skal være opmærksom på, at vi jo har et helt lager af foldere om landbrugets herligheder stående et sted i Danmark, som ikke bliver brugt.
Folderne står der bare, og det synes jeg er en ærgerlig måde at bruge pengene på.
Jeg ville da meget hellere have, at de kommer ud at virke, så landbruget får det bedre.
Så jeg tror faktisk, at man i landbruget skulle være rigtig glad for vores forslag, for vi vil gerne gøre det nemmere for landbruget at få noget ud af pengene.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Som Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører og som en af dem, der har fremsat det her forslag, må jeg indrømme, at jeg desværre er meget skuffet over det svar, som jeg har fået i dag fra fødevareministeren.
Det tegnede egentlig godt, for ministeren var inde på, at man faktisk har taget det her op i EU og har drøftet det, bl.a. fordi vi fra dansk side har forbudt tvangsfodring af dyr, når det ikke har et medicinsk formål.
Der er man kommet frem til et kompromis i EU, hører vi så.
Man er kommet frem til det kompromis, at de her lande, som producerer foie gras, nu må komme med alternative metoder til produktion af foie gras, og indtil da må de gerne fortsætte den her produktion.
Men jeg vil spørge fødevareministeren: Helt ærligt, synes ministeren ikke, at bare det, at man påfører et dyr en sygdom, er usædvanlig uetisk?
Med hensyn til et alternativ til en metode, hvormed man påfører et dyr en sygdom, vil jeg sige, at det kan man da ikke finde alternative metoder til.
Det må og skal da bare forbydes.
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Jeg har ikke sympati for foie gras-produktion, det vil jeg gerne understrege.
Men samtidig må jeg også understrege, at der er nogle regler for samhandel i EU, som gør, at vi ikke kan lukke af for produkter, medmindre der er tale om en sundhedsfare eller en risiko for miljøet i Danmark.
Men jeg understreger, at vi gerne vil arbejde for at få lukket foie gras-produktionen i det kommende arbejde i EU.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Det er glædeligt, at fødevareministeren vil arbejde for at få foie gras-produktion forbudt i hele EU.
Det er jeg glad for, og jeg vil meget gerne som Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører følge jævnligt op på den udtalelse fra ministeren.
Når det så er sagt, må jeg også sige, at fra Dansk Folkepartis side er vi trætte af, at regeringen, Venstre og De Konservative, er duksedrenge på det her område.
Var det ikke på tide, at man fra regeringens side begyndte at spille med musklerne over for EU og vise, at vi i Danmark prioriterer dyrevelfærd højere end samhandelsregler?
Det er i hvert fald på tide.
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Der er rigtig mange lande i EU, der har forbud mod foie gras-produktion.
Vi er enige om, at ingen nye skal starte på det her, og i det kompromis, der blev, respekterede man, at dem, der havde produktionen på det tidspunkt, fik lov til at fortsætte mod at arbejde for at afvikle produktionen.
Det er sådan, kompromiset er blevet.
Og som jeg også sagde tidligere, er det sådan, handelsreglerne er i EU.
Og det gør, at vi ikke kan lave et importforbud.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Men jeg vil gerne spørge: Er fødevareministeren ikke tilhænger af de regler?
Er det ikke sådan, at fødevareministeren synes, det er rigtig godt, at reglerne er sådan, at handelshensyn gør, at man ikke kan indføre restriktioner på handel i EU af hensyn til dyrevelfærd?
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Jeg kan bekræfte, at vi respekterer reglerne på det indre marked.
Vi har faktisk stor fordel af de regler, der er på det indre marked, også når danske fødevarer skal eksporteres og sælges i hele EU.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Så er det vel også rigtigt at sige, at de regler, der ifølge fødevareministeren forhindrer Danmark i at forbyde foie gras og andre produkter, som er produceret på en måde, som vi mener er dyremishandling, er regler, som den danske regering går ind for og faktisk også vil forsvare, hvis der f.eks. kom et andet land og sagde: Vi vil gerne forbyde det og det produkt, fordi vi mener, at det bliver produceret på en dyrevelfærdsmæssig urimelig måde.
Så de regler, som ministeren henviser til, er regler, som ministeren går ind for.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jeg tror, det ligger lidt i det, jeg startede med at sige: Hvordan angriber vi den problemstilling her, som jo er reel nok?
Er det et dyrevelfærdsmæssigt problem, eller er det et fødevaremæssigt problem?
Nu spiser vi ikke hunde i Danmark, og derfor handler det selvfølgelig om, at man har en produktionsform, hvor man tvangsfodrer for at få det produkt, vi taler om her – foie gras, den postej – og så handler det om, at vi kigger på de udskæringer, der så bliver solgt.
Der synes jeg da at det er fint, at ministeren siger, at vi skal kigge både på frilandsdelen og på de dyr, der går indendørs, og få mærkningsregler for dem, for så kan vi jo netop se, at de dyr her har været udsat for den tvangsfodring, som vi i øvrigt fra dansk side mener man helt burde lade være med at foretage – det tog vi også afstand fra for 60 år siden.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg ville gerne forstå den grundlæggende forskel, for så kunne man jo også nøjes med at mærke de her hunde, sådan at folk ikke ved et uheld købte en hund, der ikke kunne gø –
det kommer man næppe til ved et uheld, for det opdager man sådan set automatisk.
Jeg har svært ved at se forskellen.
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Tak for det.
Dette forslag pålægger regeringen at fremsætte forslag til regler, der sikrer, at landbruget og branchens organisationer frivilligt kan indføre gmo-fri zoner, og at kommunerne får mulighed for at kunne erklære sig gmo-fri.
Endvidere pålægges regeringen at arbejde for, at EU anerkender, at der kan indføres gmo-fri zoner.
Med hensyn til frivillige aftaler for landbruget og branchens organisationer gælder der her det samme som for alle andre områder, nemlig at det, der ikke er forbudt, er tilladt.
Der er derfor ikke noget til hinder for, at der lokalt indgås frivillige aftaler mellem landmænd om, at der ikke dyrkes gmo-afgrøder i et bestemt område.
Det er dog en forudsætning, at det sker på frivillig basis.
Med hensyn til kommunernes mulighed for at erklære sig gmo-fri er det ikke tilladt ved lovgivning at oprette gmo-fri zoner, som indebærer et totalt forbud mod dyrkning af gm-afgrøder.
I Danmark har vi sameksistensregler for dyrkning af gm-afgrøder, konventionelle og økologiske afgrøder, der bl.a. fastsætter krav til dyrkningsafstanden mellem disse gm-afgrøder og andre afgrøder.
Det er kun tilladt at dyrke gm-afgrøder, hvis der er fastsat dyrkningsafstande for den pågældende afgrøde.
I dag har vi fastsat dyrkningsafstande for majs, roer og kartofler.
Reglerne sikrer dermed, at alle tre afgrødetyper reelt kan dyrkes i Danmark.
Jeg vil derfor mene, at vi har reglerne for at sikre dyrkning af gm-afgrøder i Danmark på plads for disse afgrøder.
Det forholder sig imidlertid i praksis således, at der for øjeblikket ikke dyrkes nogen gm-afgrøder af danske landmænd.
P.t. er to gm-afgrøder godkendt til dyrkning i EU, nemlig gm-majsen MON810, som er resistent over for den europæiske majsborer, samt Amflorakartoflen, som har en ændret stivelsessammensætning, der gør den velegnet til industriel brug.
Gm-majsen er ikke relevant til dyrkning i Danmark, da majsborebillen ikke er et problem her i landet.
Gm-afgrøder skal godkendes, inden de må dyrkes i EU.
Dette sker efter en risikovurdering fra EU’s fødevareautoritet EFSA samt fra en medlemsstats kompetente miljømyndighed.
Det betyder, at kun gmo’er, der er vurderet som sikre for mennesker og miljø, kan godkendes.
Derfor kan der kun dyrkes sikre gmo’er i EU.
Endvidere er der et forslag på vej fra Europa-Kommissionen om at udvide medlemsstaternes nationale kompetencer, når det netop gælder dyrkning af gmo-afgrøder på den enkelte medlemsstats område.
Forventningen er, at forslaget vil give medlemsstaterne mulighed for selvstændigt at beslutte, hvilke gmo-afgrøder der skal dyrkes i den enkelte medlemsstat.
Jeg synes, det giver god mening at afvente Kommissionens forslag, før vi går videre med yderligere drøftelser om gmo-fri zoner.
Regeringen forholder sig åbent over for et kommende forslag fra Kommissionen om national kompetence med hensyn til dyrkning af gm-afgrøder.
På baggrund af de nævnte årsager kan regeringen ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Tak for det.
Gm-afgrøder til dyrkning i EU skal, som reglerne er i dag, først godkendes af Europa-Kommissionen.
Europa-Kommissionen er endvidere på vej med et forslag, der forventes at give medlemsstaterne mulighed for selvstændigt at beslutte, hvilke gm-afgrøder der må dyrkes i de enkelte medlemslande.
Det synes jeg lyder meget fornuftigt.
Hvis det skulle blive til virkelighed, får vi mulighed for at tage stilling til gm-afgrøder ved at fokusere på de enkelte afgrøder og tage stilling til, hvilke gm-afgrøder vi vil tillade her i Danmark – naturligvis efter at have foretaget de nødvendige test og vurderinger af afgrøderne.
Det er for mig at se
bedre end det, der foreslås her af forslagsstillerne, hvor man foreslår mulighed for gm-fri zoner, men uden at fokusere på afgrøder.
Det er i forvejen muligt for erhvervet at indgå frivillige aftaler, hvis de i et område er enige om det.
Der er p.t. kun godkendt to afgrøder til dyrkning i EU, og der synes ikke at være problemer på området i Danmark, så der er tid til at afvente forslaget fra EU.
Venstre afviser derfor forslaget fra Enhedslisten og hr. Christian H. Hansen.