runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Så mangler vi jo kun tre fjerdedele, for at successen er hjemme.
Jeg synes, det er lidt sørgeligt, at budskabet fra Det Radikale Venstre til folk i Nordvest, Blågårds Plads, Værebroparken og en række nordsjællandske forstæder er, at det må de sådan set bare leve med, og at det, man gør, er godt.
Der kom intet svar på, hvad man har tænkt sig at gøre – ud over at her går det godt, og det er jo det, regeringen siger, ligegyldigt hvad man spørger om.
Så er jeg bare nødt til i forhold til det økonomiske at sige, at jeg tror, det er ret godt, at hr. Jeppe Mikkelsen er retsordfører og ikke økonomisk ordfører, for jeg tror, at han i den argumentation, der kører, lidt blander offentlige besparelser generelt sammen med et lavere offentligt forbrug – hvis jeg nu skal sige det på den pæne måde.
Det tror jeg altså også godt at man kan gøre fra Det Radikale Venstre side og fra Liberal Alliances side, når nu det er sådan, at regeringen må gøre det, vil jeg sige til hr. Jeppe Mikkelsen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Først og fremmest til det første om besparelser i det offentlige: Jeg er sådan set langt hen ad vejen fuldkommen enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at der kan findes mange penge på den konto, og som hr. Simon Emil Ammitzbøll forklarer, har vi jo netop lige præcis gjort det sammen med bl.a. Liberal Alliance.
Men når man bare skriver det i et beslutningsforslag, er det som uspecificeret smørrebrød, man kommer med.
Vi får jo ikke anvist præcist, hvor pengene skal komme fra.
Det kan man jo som parti sådan set hverken stemme for eller imod i Folketingssalen.
Så til det generelle og mere indholdsmæssige: Jeg er glad for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll spørger, for jeg synes også, at rocker-bande-konflikten er den absolut vigtigste politiopgave, vi har i øjeblikket i Danmark.
Jeg synes, vi gør rigtig meget.
Jeg tror sådan set ikke, at det allervigtigste er straffens længde, men er, at man konstant ånder de her typer i nakken gennem den såkaldte Al Capone-metode, hvor myndighederne går sammen og arbejder på tværs.
Jeg synes også, man skal anerkende, at regeringen faktisk har sat et meget højt beløb af til lige præcis at bekæmpe rocker-bande-kriminalitet, og Rigspolitiet har for nylig selv afsat 10 millioner ekstra kroner til at bekæmpe rocker-bande-kriminalitet.
Det viser sig med den aktivitet, der i øjeblikket er i rocker-bande-miljøet, at det er en fuldstændig korrekt prioritering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Man kan jo blive overrasket, ikke kun på det strafferetlige område, men også på det økonomiske.
Hr. Jeppe Mikkelsen mener ikke, at man kan finansiere ting ved besparelser i det offentlige forbrug, altså ved at nedsætte det, men Liberal Alliance har lige indgået en aftale om en vækstpakke med regeringen, hvor en del af finansieringen er, at det offentlige forbrug bliver nedsat med nye budgetlofter.
Det var åbenbart godt nok i sidste uge, men ikke i denne uge, så Det Radikale Venstre har åbenbart skiftet ud i et af deres grundlæggende principper i den økonomiske politik.
Men Det Radikale Venstre om det.
Så til indholdet i forhold til forslaget.
Jeg ved godt, at man fanger dem.
Jeg ved godt, at man dømmer dem.
Vi forsøger at komme med et svar.
Det forstår jeg at man ikke kan lide.
Hvad er så Det Radikale Venstres svar?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Det lyder godt.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Jeg vil sige, at på stående fod er jeg lidt skeptisk over for det, men jeg vil da ikke afvise det hundrede procent.
Jeg vil ikke låse mig på hænder og fødder i forhold til det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Problemet med retspolitiske debatter er, at det ofte bliver sort eller hvidt.
Hvis ikke tingene er sorte, er de hvide, og hvis ikke de er hvide, så er de sorte.
Nu består tilværelsen jo heldigvis af nuancer og også farver.
For vi er enige om at afvise princippet om absolut kumulation, og vi er enige om, at princippet om modereret kumulation er bedre.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at den moderation nødvendigvis skal være på den måde, som den er i dag.
Det kunne godt være, at kurven ikke skulle flade så hurtigt og så kraftigt ud, men måske skulle flade lidt langsommere ud og knap så kraftigt.
Sagt med andre ord: Den strafrabat, man får i dag, skal måske ikke være så stor, som den er, for alle forbrydelsers vedkommende.
Vil Det Radikale Venstre være villig til at gå ind at se, om der i hvert fald for nogle forbrydelsers vedkommende gives for stor rabat ved gentagelser?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Tak for det, formand.
Jeg vil lægge ud med at fortælle, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte dette forslag.
Det skyldes en række forhold.
For det første tror jeg ikke, at en afskaffelse af strafrabatten vil have en synderlig kriminalpræventiv virkning.
Det er ikke det, som afskrækker folk.
Det er i højere grad risikoen for at blive taget.
Tværtimod tror jeg, at det faktisk vil ødelægge rigtig, rigtig meget, især over for de unge kriminelle, hvis man begynder at kumulere straffe et hundrede procent.
Vi ved, at fængsler generelt set er utrolig skadelige for dem.
Recidivstatistikkerne taler deres eget helt tydelige sprog, og nu er det så den medicin, man vil give endnu mere af.
Det er jo ikke mærkelige regler, vi har i Danmark.
De er sådan set gældende for langt de fleste lande, vi normalt sammenligner os med.
Det er helt normalt i et moderne retssamfund, at man ikke har ligefrem proportionalitet i retsvæsenet.
Sådan ønsker vi at det skal fortsætte.
Vi skal også huske på, at dette spørgsmål for nylig er blevet afvist af Straffelovrådet, som jo er ekspert i strafferet.
Til sidst synes jeg simpelt hen, at det er så uansvarligt, at man bare skriver offentlige besparelser, når man skal pege på finansiering til dette forslag.
Derefter vil det så koste 1,7 mia. kr. årligt.
Jeg ked af at sige det, men det er godt nok mange midler, man sådan lige skal ud at finde i et snuptag.
Dem har man så tænkt sig fra Liberal Alliances side bare lige at snuppe i offentlige besparelser.
Jeg er godt klar over, at man kun ønsker kumulation til og med 20 år, men det vil være langt størstedelen af midlerne, man skal ud at finde.
Liberal Alliance taler ofte om besparelser i det offentlige, og jeg tror sådan set, at man kan finde rigtig mange penge gennem besparelser i det offentlige.
Men Liberal Alliance anviser ganske enkelt ikke konkret, hvor disse penge skal findes.
De må på banen med konkrete forslag, før man som seriøst parti kan støtte sådan et forslag.
Så synes jeg i øvrigt, det er tankevækkende fra et liberalt-økonomisk synspunkt, at man vil øge de offentlige udgifter så ekstremt på dette punkt.
Det vil man lade stige med mere end 50 pct. fra Liberal Alliances side frem for f.eks. at bruge pengene på skattelettelser.
Men det er jo gudskelov ikke min opgave at forklare Liberal Alliances vælgere, hvordan det hænger sammen.
Men for at opsummere: Vi Radikale kan absolut ikke støtte dette forslag af de nævnte grunde.
Hvis man hypotetisk sagde, at vi kunne støtte intentionen i dette forslag, så kunne jeg heller aldrig stemme for det, ganske enkelt fordi det er økonomisk uansvarligt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-02:
Jeg ved ikke, om det skyldes, at hr. Tom Behnke ikke var der, da hr. Jeppe Mikkelsen stillede spørgsmål, for det var præcis det samme spørgsmål.
Jeg vil gerne svare på det igen: Nej, vi synes, at når man fremsætter sådan et beslutningsforslag, er man nødt til at være mere konkret i forhold til finansieringen af det end bare at henvise til offentlige besparelser, altså uden at henvise til, hvilken det skal være, eller hvordan eller hvornår.
Det synes vi da er for tyndt, og det er også derfor, at jeg sluttede af med i min ordførertale at sige, at jeg støttede intentionen i det, altså i forhold til det retspolitiske i det.
Tom Behnke (KF), 2013-05-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti er enig i forslagsstillernes forslag til, hvordan det her skal finansieres.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-02:
Det er jo helt til grin at lave den sammenligning.
Man kan godt gå ind for, at der skal være en retsfølelse i forhold til ofrene, og gerne ville have nogle strenge straffe og samtidig – som vi selvfølgelig alle sammen har det – have en interesse i, at recidivprocenten er lav, altså at folk ikke falder tilbage i kriminalitet.
Jeg siger bare, at i en lang række af kriminalitetstilfælde i dag er straffen så lav, at jeg synes, det er en hån mod ofrene.
Når gennemsnitsstraffen for en voldtægt er på lige under 2 år og man så i øvrigt kan blive prøveløsladt før tid, så er det altså ganske enkelt en hån mod ofrene.
Men det betyder jo ikke, at jeg sidder og siger, at jeg da er ligeglad med, om de så begår voldtægt igen, når de kommer ud.
Nej, bestemt ikke.
Jeg tror, at hele Folketinget har en interesse i, at de her kriminelle kommer ud på den anden side og ikke falder tilbage igen.
Men jeg synes altså bare, at det er en hån mod ofrene, når man giver så lave straffe på mange områder, som man gør i dag.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Men hr. Dennis Flydtkjær bliver jo nødt til at indse, at når man begynder på den argumentation, han har gjort, nemlig at sige, at straffen er for lav, så er det jo rimeligt at spørge: Hvor høj skulle straffen så have været? Jeg vil gerne spørge hr. Dennis Flydtkjær: Er det vigtigt for ham at få straffet folk eller at bekæmpe seksuelle overgreb?
For det må vi jo ligesom tage stilling til.
Hr. Dennis Flydtkjær sagde jo tidligere, at for ham var det retsfølelsen, der var det vigtigste.
Trine Bramsen (S), 2013-05-03:
Jeg synes egentlig, det giver meget god mening, at man har drøftelserne og tager de politiske forhandlinger om området, inden man ændrer det.
Hvis vi først skal ændre en lov og så ændre det på en anden måde efterfølgende, giver det enormt meget mudder, dels i forhold til de signaler vi sender, dels i forhold til det administrative apparat, der ligger bag, og som skal indrette sig efter de beslutninger, vi træffer.
Må jeg bare gentage, at jeg mener, det er afgørende, når man får kvoteflygtninge til Danmark, at de så også reelt har muligheden for at få et godt liv i Danmark.
Det handler ikke nødvendigvis om at se på integrationspotentiale i forhold til analfabetisme og andre ting i den retning, men det handler om at se på, om det er nogle mennesker, der får et godt liv, når de kommer til Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Hvad ville problemet være i at vende tilbage til den lovgivning, der var gældende før VKO's ændring af reglerne i 2005?
Så ville Socialdemokraterne slippe for det, som de siger de ikke kan lide, nemlig at man går efter dem, der er mest integrerbare.
Det er skrevet i regeringsgrundlaget, at regeringen er imod.
Det er meget simpelt at vende tilbage til den lovgivning, som var før ændringen i 2005.
Derefter kan Socialdemokraterne selvfølgelig drøfte og overveje alt det, de vil, med hensyn til hvad de så i øvrigt kan gøre.
Men hvad er problemet i at vende tilbage til den lovgivning, der var før 2005?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Der er mulighed for at stille spørgsmål i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, og der vil jeg gerne være med til at se på den praksis, som har udviklet sig.
Jeg vil da heller ikke udelukke, at der sagtens kan være et hjørne i den måde, man administrerer reglerne på, der skal ses nærmere på.
Men det at stille nogle krav til udvælgelsen af de folk, der kommer til Danmark, om, at det er nogle, der har et godt udgangspunkt for at blive integreret, synes jeg sådan set er fuldt ud legitimt.
Det vil vi holde fast ved i Venstre.
Med hensyn til den konkrete sag fremlægger fru Johanne Schmidt-Nielsen en side af den, og jeg er sikker på, at myndighederne ser en anden side af den.
Det kunne også være, at der ligger andet bag end det, fru Johanne Schmidt-Nielsen fremlægger som grunden til, at man har afvist dem som kvoteflygtninge.
Men det kan vi jo se på.
Jeg vil gerne være med til at tage udgangspunkt i nogle af de her konkrete sager under udvalgsbehandlingen, og så kan vi jo tage en fornyet politisk drøftelse som følge deraf forud for anden og tredje behandling i Folketinget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Dansk Flygtningehjælp er blevet spurgt om eksempler på mennesker, som den her lovændring, VKO gennemførte i 2005 sammen med Socialdemokraterne, er gået ud over.
Det er et ældre ægtepar fra Congo, der har fået afslag, fordi de er analfabeter.
Det her par er i en særlig udsat situation i den flygtningelejr, de bor i, fordi kvinden er blevet beskyldt for at være heks.
Mener Venstre, at det er en fornuftig politik at have i forhold til udvælgelsen af kvoteflygtninge, at det her ældre ægtepar fra Congo, hvor kvinden beskyldes for at være heks og derfor er i en særlig udsat position i flygtningelejren, får afslag, fordi de er analfabeter?
Tager man der hensyn til, hvem der har det største beskyttelsesbehov, eller tager man hensyn til, hvad der gavner den danske bundlinje mest?
Tak for det sidste held og lykke.
Jamen jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren mener, det er en dårlig idé at have den her integrationsparathedsvurdering.
Det synes jeg jo er positivt.
Socialdemokraterne stemte jo i sin tid for det lovforslag, men det er dejligt, at de er blevet klogere på det område.
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne ligesom jeg synes, det er ganske alvorligt, at de regler, vi har på nuværende tidspunkt, faktisk rammer nogle levende mennesker.
Og jo længere tid Socialdemokraterne skal sidde og overveje og drøfte og tænke sig om, jo længere en periode går der, hvor rigtige levende mennesker lider under den her lovgivning.
Jeg kom med et eksempel tidligere, nemlig et ældre ægtepar fra Congo, der har fået afslag, fordi de er analfabeter, på trods af at kvinden altså er mistænkt for at være heks.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Det har Socialdemokraterne mulighed for at ændre på med det samme.
For lige fra den dag, hvor den her regering blev valgt, har der været flertal på Christiansborg for at vende tilbage til den lovgivning, der var før 2005.
Efterfølgende kan Socialdemokraterne jo overveje alle de ting, de har lyst til at overveje; de kan se, om de kan få et flertal for det.
Jeg vil gerne høre svaret på, hvordan ordføreren kan retfærdiggøre, at der er mennesker, som lider under den lovgivning, der er i dag, og som får afslag i dag, f.eks. fordi de er analfabeter, på trods af at de har et stort beskyttelsesbehov.
Er det rimeligt, at Socialdemokraterne skal sidde og overveje nogle ting med de konsekvenser, det har?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Jeg tror som med så meget andet, at vi også her er uenig i grundpræmissen for Enhedslistens syn på politik.
Man kan godt tage nogle af de mest sårbare flygtninge og samtidig tage nogle, som har gode forudsætninger for at blive integreret i det danske samfund.
Til det her med, at vi har nogle kriterier: Det har langt de fleste lande, som tager kvoteflygtninge, og det har de jo, fordi det dels er legitimt, dels fordi der er sund fornuft i at udvælge de kvoteflygtninge, som har lettest ved at integrere sig i det pågældende land.
Vi har jo i Danmark f.eks. også en kvote – jeg tror, at den er på 20 personer ud af de 500 – for nogle meget, meget sårbare flygtninge, f.eks. handicappede og andet.
Det synes vi i Venstre også er en god idé.
Der har vi så påtaget os et ekstra stort ansvar og har taget nogle meget, meget sårbare flygtninge.
Men generelt synes vi ikke, at der er en modsætning mellem de to ting.
Trine Bramsen (S), 2013-05-03:
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne ønsker med det her forslag at ophæve udlændingelovens § 8, stk. 4, så kvoteflygtninge uanset integrationsparathed har lige muligheder for at komme til Danmark.
Vi socialdemokrater finder intentionen i forslaget om lige muligheder sympatisk.
Flygtninge er mennesker, der er personligt forfulgte.
Det må være udgangspunktet – ikke et ensidigt fokus på integrationspotentiale.
Omvendt er det også meget vigtigt, at de mennesker, der kommer til Danmark som kvoteflygtninge, har en reel chance for at få et godt liv i Danmark.
Derfor kan det være relevant at se på, om der bør være andre kriterier, der spiller ind, f.eks. om man har et netværk i Danmark, der kan hjælpe en med at komme på plads og blive en del af fællesskabet.
Som jeg indledte med at sige, er vi socialdemokrater positivt indstillet over for en ændring af de nuværende kriterier for udvælgelse af kvoteflygtninge.
Det er sådan set også derfor, at det er nævnt i regeringsgrundlaget.
Men i stedet for blot at fjerne den del af udlændingeloven, der omhandler det her, ønsker vi en særlig drøftelse og en politisk forhandling, før vi ændrer på udlændingeloven.
Udgangspunktet er som sagt, at de mennesker, der kommer til Danmark som kvoteflygtninge, skal have en reel chance for at få et godt liv i Danmark.
På den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Den nuværende uddannelsesminister udtalte i Folketingssalen tilbage i 2005, da VKO's ændringer blev gennemført, og jeg citerer: Vi kan på ingen måde være med til, at flygtninge, som har et beskyttelsesbehov, men er vanskelige at integrere, ikke kan komme til Danmark.
Det sagde han dengang.
Det kan De Radikale så åbenbart godt alligevel, for nu har man i snart 2 år haft den her praksis.
Fru Zenia Stampe siger: Jamen hvordan skulle vi ellers udvælge?
Undskyld mig, hvor svært kan det være at vende tilbage til den praksis, der var før 2005?
Der kunne man godt finde ud af at udvælge kvoteflygtninge på baggrund af beskyttelsesbehovet.
Der havde man ikke nogen formulering i lovgivningen om integrationspotentiale.
Hvad er problemet, vil jeg spørge fru Zenia Stampe om, i at vende tilbage til den lovgivning, der var før 2005, den lovgivning, som De Radikale stemte imod?
Zenia Stampe (RV), 2013-05-03:
Der er så stor forskel på, hvordan vi opfatter, hvad der skal til for at lave det her om.
For hvis Enhedslisten i alvor kan sige, at det er noget, der kræver et par minutter, har man virkelig ikke sat sig særlig meget ind i, hvad der ligger under et lovforslag.
Et lovforslag skal implementeres, der er mennesker, der skal sendes ud og se de flygtninge i øjnene, som eventuelt skal udvælges til at komme herop.
Det er jo ikke noget, man bare laver på et par minutter.
Det er jo det, der er problemet.
Jeg synes, det er brandærgerligt, at vi skal have denne debat.
Det er jo fuldstændig rigtigt, når hr. Karsten Lauritzen siger, at det er et trekantsdrama, der udfolder sig her.
Det er så ærgerligt, at vi skal bruge ressourcer på at diskutere noget, som vi er fuldkommen enige i, og spørgsmålet er, om det bliver vedtaget i dag, eller om det bliver vedtaget om et halvt år eller om et år.
Vi er fuldkommen enige, og jeg må bare sige: Medmindre vi har adgang til pludselig at ansætte en masse jurister og medarbejdere i Justitsministeriet, har vi bare ikke mulighed for at lave alt på en gang.
Derfor er den eneste måde, vi kunne have gennemført det her hurtigere på, at der var noget andet, der var kommet længere tilbage i køen, og jeg må bare spørge, hvad det skulle have været.
Skulle det have været familiesammenføring af børn, skulle det have været pointsystemet, vi skulle have levet lidt længere tid med, skulle det have været permanent ophold, de meget, meget stramme regler, vi skulle have levet med?
Jeg synes faktisk, det er en rigtig prioritering, jeg synes også, det er vigtigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Men det er jo ikke korrekt, desværre.
For det er faktisk ikke særlig kompliceret at fremsætte et lovforslag, der ændrer reglerne, således at vi kommer tilbage til den praksis, der var før 2005, hvor VKO fik tilføjet det her med integrationspotentialet.
Det tager, undskyld mig, ikke mange minutter at skrive det lovforslag.
Der er ikke alt muligt andet, der gør, at der ikke er plads til det.
Det kræver, at ministeren har tid til at komme i Folketingssalen, men mon ikke det kan lade sig gøre?
Det er ikke kompliceret.
Det er klart, at det vil tage lang tid, hvis man skal til at finde på alle mulige nye ting.
Så derfor spørger jeg igen: Hvad er problemet med at vende tilbage til den praksis, der var før 2005, hvor VKO vedtog en ændring, der betød, at man udvalgte på baggrund af integrationspotentiale?
Hvis man er villig til at gøre det, og jeg kan forstå, at De Radikale var store modstandere af det, dengang det blev vedtaget, er det bestemt ikke besværligt, og det er bestemt ikke noget, der taget meget tid, det er bare et spørgsmål om vilje.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-03:
Tak for det.
Jeg kan allerede starte med at røbe, at Dansk Folkeparti ikke kan bakke op om det lovforslag, som Enhedslisten har fremsat.
Vi synes, det er fornuftigt, når nu vi har den ordning med, at Danmark tager imod nogle kvoteflygtninge hvert år, at man så også lægger vægt på deres integrationspotentiale.
Jeg kan så forstå, som andre også har bemærket det her i dag, at regeringen jo har ændret kurs på det her område, i hvert fald indtil videre.
Man kan jo ikke lade være med at få den tanke, at når nu regeringen har gennemført en lang række lempelser på asyl- og udlændingeområdet og har kunnet se, at tallene stiger og stiger, så kunne det være, at de i regeringskontorerne var nået frem til, at det måske ikke var så heldigt også at lempe på det her område.
Det her er så et hjørne af det, men jeg håber da, at det her er et tegn på, at man hos regeringen og hos justitsministeren er begyndt at kigge på konsekvenserne af den udlændingepolitik, som man rent faktisk fører, og at det så er baggrunden for, at man begynder at trække lidt i land i forhold til ens asyl- og udlændingepolitik.
Jeg håber i hvert fald, at det er det, der gør sig gældende i en tid, hvor antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, stiger og stiger.
Det var rekordhøjt sidste år, og det bliver – hvis man skal tro det, som rigspolitiet har oplyst til Politiken – endnu højere i år.
Der er også tendenser, der viser, at familiesammenføringstallet stiger, osv. osv.
Så jeg håber, at det her er udtryk for, at regeringen er begyndt at blive lidt klogere, og den klogskab vil jeg så opfordre til, at man går videre med i forhold til andre dele af udlændingepolitikken.
Men vi kan selvfølgelig ikke støtte forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Trine Bramsen (S), 2013-05-03:
Jeg vil starte med at sige, at det jo er helt korrekt, at antallet af flygtninge i Danmark er steget, ligesom de også steg under den tidligere regering med mere end hundrede procent på bare 2 år.
Det er jo, ligesom at antallet af flygtninge er steget i resten af de europæiske lande.
Og det er selvfølgelig rigtig trist, at der er mennesker, der er på flugt i den her verden, og at antallet stiger, så der ikke bare kommer flere flygtninge til Danmark, men også til resten af verdens lande.
Når det er sagt, synes jeg egentlig, at jeg sagde det meget klart: Vi vil gerne give mennesker, der kommer til Danmark, muligheden for at få et godt liv.
Vi mener ikke, at de kriterier, der i dag ligger til grund for at modtage kvoteflygtninge, er de bedste.
Vi mener godt, at vi kan finde andre kriterier, der er mere humane, og som ikke er så firkantede som dem, vi har i dag, hvor vi netop ser, at folk, der eksempelvis er analfabeter, ikke har en jordisk chance for at komme hertil.
Så udgangspunktet for at komme hertil er, at man skal have et godt liv, at man skal kunne vågne op om morgenen og finde sig til rette i Danmark og ikke komme ud i psykiske problemer, fordi man eksempelvis ender i Danmark, eller andre former for uheldigheder.