runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Jeg er glad for, at det under den tidligere sag for ganske få minutter siden blev bekræftet netop af spørgeren, at vi nu har danmarkshistoriens største budgetter
nogen sinde
Ja, der er lavet nogle spilleregler og fordelinger, men servicerammen lige præcis til velfærdsydelser har aldrig været større, end den er i dag.
Fra Venstres side siger vi nu klart og tydeligt til de nye kommuner: Nu ligger bolden hos jer, tag den og spil den – netop også med de muligheder, der er i reglerne nu – og gennemfør fuld og reel decentralisering.
Det handler jo ikke om det fantasibillede, som spørgeren her stiller op om skolelukning og andet.
Der må man lokalt foretage sin prioritering inden for de muligheder, man nu har til rådighed.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Hr. Erling Bonnesen sagde det jo meget ærligt i sin indledning: I Venstre ved vi, hvad vi vil.
Ja, så er der jo ikke nogen grund til at spørge andre – så kan man bare gøre, som man har lyst til.
Det, som vi ønsker, er faktisk, at det ikke bare skal være Venstre, der bestemmer, hvad der sker, og slet ikke kun Venstre på Christiansborg, men at man faktisk får mulighed for at få selvstyre lokalt og får lov til selv at bestemme.
Hertil hører også, at man får pengene.
Det er jo ikke nok, at Venstre i en pæn skåltale siger, at der skal bestemmes lokalt, hvis ikke man får pengene, og hvis det, der så sker, er, at man skal lukke hundredvis af skoler, børnehaver og biblioteker osv. rundtom i landet.
Hvor er så det kommunale selvstyre til selv at udvikle kommunen og beslutte, hvordan tingene skal være på demokratisk vis, når man overhovedet ikke får lov til selv at råde over økonomien, men kun får diktater?
Og hvis man alligevel begynder at bruge lidt for mange penge, jamen så falder Thors hammer.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
I Venstre har vi en klar holdning til dette beslutningsforslag fra oppositionen.
Vi mener ikke, der er brug for en kommission om lokalt selvstyre, af den simple grund, at vi i Venstre ved, hvad vi vil, og er i fuld gang med at gennemføre det.
Med kommunalreformen, udligningsreformen og budgetterne på plads er der taget et stort skridt fremad til fremtidssikring af velfærdssamfundet og løsning af den borgernære service samt øvrige opgaver.
Vi har verdens mest decentrale samfundsstruktur, og den sikres netop ved gennemførelsen af den nye kommunalreform.
Og der er nu mulighed for at gennemføre reel og fuld decentralisering helt ud til institutioner, skoler, børnehaver m.v., og institutioner og forældrebestyrelser får bestemmelsesretten over budgetter, planer m.v.
Det giver reel lokal indflydelse, og med kommunalreformen skabes nye stærke enheder, som kan udgøre et bæredygtigt fundament for et styrket kommunalt selvstyre, hvor kommunerne får større handlefrihed til lokalt at tilrettelægge opgavevaretagelsen på en bedre og mere sammenhængende måde.
Der ligger også en udfordring i at sikre indhold og kvalitet i den offentlige opgavevaretagelse, og derfor lægger man i forlængelse af kommunalreformen op til en kvalitetsreform, som skal sikre, at de nye organisatoriske rammer fyldes ud med kvalitetsløsninger til borgerne i hverdagen.
For os i Venstre er udgangspunktet for dette arbejde naturligt en sikring af skattestoppet og videreudviklingen af det frie valg.
Det giver tryghed og fleksible muligheder for borgerne i hverdagen, og Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Karen J. Klint (S), 2007-02-01:
Nu rejste jeg sådan set slet ikke en debat om, hvor arbejdspladserne skulle ligge.
Jeg rejste et meget banalt spørgsmål om, hvornår teknikken virker, så man kan stole på at kunne komme igennem på telefon der, hvor man nu skal igennem på telefon.
For med hensyn til den lukning på 16 dage for at flytte et par telefoner eller skaffe nogle rum, folk kan sidde i, er det faktisk sådan, at de fysiske rammer i statsforvaltningen først er klar omkring maj måned, og derfor skal man selvfølgelig kunne tage telefonen andre steder.
De kan heller ikke, fordi tingene ikke er i orden, komme til at omjournalisere de der 5.000 sager, de har liggende.
Så det, jeg efterspørger et svar fra ministeren på, er: Hvad gør vi ved de borgere, som kommer i klemme lige nu?
Det er ikke med hensyn til at flytte arbejdspladser, men med hensyn til nogle andre ting, f.eks. de sociale nævn.
Hvis nu folk ikke kommer igennem og får sagt, de har et problem – der er jo tidsfrister på noget af det her, der er forældelseskonsekvenser, hvis man ikke får rejst sagen i tide – er vi så ikke nødt til at have en nødplan til at hjælpe borgerne, der kommer i klemme på grund af teknikaliteter, hvis det er det, vi skal kalde det?
fTTM050.fm Page 3698
Det vil jeg meget gerne følge op på i forlængelse af det spørgsmål, der stilles her, for målsætningen er selvfølgelig, at tingene skal fungere så hurtigt, som de overhovedet kan komme til at fungere.
Der er ingen tvivl om, at det, hvad angår nogle af de statslige arbejdspladser, har været en udfordring, at vi sådan set som statslig arbejdsplads har stået som sidste led i en flyttekæde, hvor først nogle amtskommunale medarbejdere har skullet flytte ud med henblik på at blive placeret decentralt, for at staten nogle steder i landet har kunnet ibrugtage nogle amtskommunale institutioner eller bygninger og lokaler.
Det kan være en forklaring nogle steder.
Andre steder kan der være et element vedrørende vakante stillinger, fordi vi altså har slået meget hårdt på regionalpolitisk at sige, at vil have den regionale statslige forvaltning forankret et sted, som ikke er hundrede procent centralt i regionen.
Der kan være mange forskellige forklaringer.
Men hvis der er nogle konkrete problemstillinger med hensyn til den statslige forvaltning i Region Syddanmark, synes jeg, at det ville være rart at få dem foldet ud til mig skriftligt eller på anden vis.
Så skal jeg selvfølgelig følge op på dem, for borgerne skal selvfølgelig kunne regne med, at tingene fungerer, med det lille aber dabei, at når man sætter hele Danmark på én stor flytteøvelse, så må der ligesom i privatlivet også være lidt tålmod.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu står jeg ikke her fra Folketingets talerstol og fører regeringsforhandlinger, og det er heller ikke min opgave at gøre det.
Men jeg sidder som medlem af gruppen og skal, forhåbentlig også efter næste valg, selvfølgelig der give mit besyv med.
Men jeg mener, at for Det Radikale Venstres vedkommende, og det er vi enige om, er det afgørende i en tillidsreform, at de bånd, der bliver lagt på medarbejdere og institutioner, bliver løsnet, så de kan få lejlighed til at gøre det, de er bedst til.
For det giver den bedste service over for borgerne.
Det her starter i virkeligheden ved borgeren, og når vi ønsker en tillidsreform, er det, fordi vi er stærkt bekymrede for, som jeg også sagde i mit indlæg, at kvaliteten i de velfærdsydelser, vi kommer med, er for dårlig.
Det betyder, at man fremmer stresset, man fremmer nedslidningen af medarbejderne, man fremmer afgangen fra de offentlige job over til private job, hvor lønnen er bedre, og hvor man i højere grad får den frihed, for det har erhvervslivet jo fundet ud af.
Det er i virkeligheden ledelsesprincipper fra det private erhvervsliv, vi gerne vil have indført fTTM050.fm Page 3687 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM også i den offentlige sektor, så der er større frihed, samtidig med at vi gerne vil have, at det politiske niveau i kommunerne bliver ansvarliggjort, og dermed revitaliserer man det kommunale politiske selvstyre.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Den mulighed har kommunerne jo ikke.
Staten bestemmer med udgiftsloftet, hvor mange penge kommunerne må bruge, så selv om kommunekassen bugner, må man ikke i kommunen ved hjælp af det kommunale selvstyre sørge for, at man ikke skal lukke skoler, børnehaver og biblioteker.
Det er ikke et fantasibillede, det er jo de meldinger, der kommer ind fra kommunerne om, hvad der skal ske, og det er jo også det billede, som regeringen selv har tegnet på et tidspunkt.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu kan jeg indlede med at sige, at den idé ikke er groet i den radikale baghave.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke i forbindelse med et kommende regeringssamarbejde kan drøfte det.
Det er jo nogle overskrifter, som Socialdemokratiet er kommet med, og så vidt jeg ved, er der nedsat en arbejdsgruppe, der skal udmønte det her.
Vi glæder os over, at Socialdemokratiet er meget indstillet på, at der skal være mere lokal indflydelse på, hvordan man kan løse opgaverne.
Vi konstaterer også, at det jo ikke er helt ubekendt for Folketinget at have nogle minimumsstandarder.
Vi har det jo i folkeskoleloven om, hvor mange timer eleverne skal have osv.
Men vi mener ikke, det er løsningen, og jeg tolker det sådan set heller ikke sådan, at Socialdemokraterne har sagt, at det er løsningen.
Men de vil tilsyneladende foreslå noget, og det må vi forholde os til, når det kommer.
Men ideen er ikke en del af den tillidsreform, som vi opererer med.
Karen J. Klint (S), 2007-02-01:
Der er en anden Thors hammer, som står i Odense.
Den er lidt forgyldt; det synes jeg ikke Thors hammer er, når vi bruger begrebet herinde i Folketinget.
Den anden står ved de tidligere Haustrups fabrikker ved Odense, hvor man kan se den
Det var nu ikke det, jeg ville stille spørgsmål til hr. Poul Nødgaard om.
Jeg synes, det var et meget interessant svar, vi fik om mad til de ældre.
Jeg oplever i nogle andre sammenhænge, at når man nu rationaliserer den måde, man vil producere og udbringe mad på til de ældre, så er det ikke alene et økonomisk spørgsmål, men argumentet er faktisk: Det er, fordi kommunalreformen tvinger os til at harmonisere.
Hvis man får sammenlagt nogle kommuner, hvor flertallet har haft køle-fryse-mad og mindretallet af de sammenlagte kommuner har haft personlig udbringning af mad eller personlig produktion af mad, så skal man harmonisere, og så harmoniserer man selvfølgelig til det, som flertallet er for.
Så hørte jeg hr. Nødgaard sige, at DF er parat til at protestere imod harmoniseringen i kommunalreformen?
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Jeg vil godt have lov at sige til fru Anne Baastrup og andre interesserede: Prøv at gå igennem, hvad Dansk Folkeparti, efter vi fik den borgerlige regering i 2001, ved den ene finanslovaftale efter den anden har gennemført af kæmpe forbedringer bl.a. for den gruppe, vi taler om her, vores ældre medborgere.
Ældrechecken er f.eks. indført permanent i dansk lov.
Nu er det hvert år kun et spørgsmål om, hvor meget den skal forhøjes med.
Det er ikke længere et spørgsmål, om den skal udbetales til svage grupper af ældre mennesker.
Det er vi stolte af at have været med til.
Sådan kunne jeg nævne en lang række områder, hvor vi har tilført betragtelige midler til den sociale sektor.
Og så skal man mere eller mindre skældes ud, noget i den retning i hvert fald, for, at vi ingenting gør, og at vi bare følger Thors hammer, og hvad ved jeg.
Vi følger aldeles ikke Thors hammer.
Hvis Thor laver noget ufornuftigt – finansministeren hedder det her på talerstolen, undskyld, pardon, det burde jeg vide som medlem af Præsidiet – er det klart, at så vil vi også sige til ham under de årlige finanslovforhandlinger, og det ved finansministeren godt, at vi har nogle ønsker og nogle krav til finansloven.
Erkend, vil jeg sige til både SF og Enhedslisten, som specielt er dem, der angriber Dansk Folkeparti i debatterne i Folketinget, at uden Dansk Folkeparti var mange af de sociale forbedringer, der er gennemført, aldrig blevet gennemført.
Det var ikke sket, hvis ikke vi havde haft 24 mandater – udslagsgivende mandater – her i Folketinget.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Hr. Nødgaard er altså støtteparti til en regering, der lige nu laver en skatteomlægning, der forærer de meget store firmaer, selskaber og f.eks. Danske Bank 8,5 mia. kr.
Det er jo en prioritering fra regeringens side, som Dansk Folkeparti støtter.
Det, jeg bare spørger om, er: Hvordan vil Thors hammer ramme de forskellige kommuner?
For hvis vi ser på den oprindelige trussel eller løfte, afhængigt af med hvilke øjne man ser, fTTM050.fm Page 3678 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM så var det rent faktisk en trussel, der lå over hele forløbet, dengang kommunerne begyndte at blive dannet i løbet af 2006.
Det, vi kan se frem til nu, er, at der er nogle kommuner, der står i en situation, hvor de skal miste penge, hvis den aftale, som Dansk Folkeparti jo støttede, rent faktisk skal gennemføres.
Så spørger jeg: Hvor er Dansk Folkeparti nu?
Jeg kan ikke forstå det.
Man støttede det forrige år i december, hvor er man nu?
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Nu troede jeg ikke, det var en stor finanspolitisk debat, vi skulle have, men jeg går da gerne ind i den.
Vi kan gå tilbage i alle arkiverne og finde ud af, hvordan regeringen, også da der sad en socialdemokratisk ledet regering, måtte fortælle kommunerne, hvor langt de kunne gå i forskellige situationer.
Sådan har det altid været.
Hvis man fuldstændig lod det køre løs ude i kommunerne, hvor en stor procentdel af det samlede budget her i landet bruges, så tror jeg simpelt hen, at selv fru Baastrup vil erkende, at det ville gå ravruskende galt i dette land.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Jamen det er jeg da glad for at høre.
For jeg blev noget bekymret, dengang hr. Nødgaard besvarede hr. Ole Glahns spørgsmål, nemlig: Hvordan vil Thors hammer blive brugt?
Er det hr. Nødgaards opfattelse, at man, i stedet for at skattestoppet skal overholdes over en kam i alle kommuner, skal gå ind i hver enkelt kommune og kontrollere, om skattestoppet er overholdt, og hvis det ikke er, så falder Thors hammer?
For så bliver det nemlig meget vanskeligt for hr. Nødgaard at gennemføre den politik, der bl.a. går ud på, at ældre skal have en værdig behandling, og at ældre skal have noget ordentlig mad.
De ting hænger ikke sammen.
Hvis det er sådan, at Thors hammer skal falde, vil vi naturligt komme til at se kommuner, der skal spare.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Nå, det fik nogle op af stolene.
Jamen hør nu her, det her må være logik både for fru Line Barfod og for mig: I det øjeblik der er et fuldt behov for 200.000 til f.eks. plejesektoren – nu ved jeg ikke, om tallet er 200.000, der er selvfølgelig mange, der forlader arbejdet – så skal der nogle andre til at erstatte dem, det skal der ikke herske nogen som helst form for tvivl om.
Ellers er folk jo overladt til deres egen skæbne, og det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Men det, jeg sagde i mit tidligere svar, var, at jeg kan frygte, om vi kan blive ved med at rekruttere folk, for jeg tror, at mangelen på arbejdskraft bliver meget tiltagende.
Og jeg vil gerne have lov at sige helt utvetydigt, at når en kommune, jeg vil ikke sætte navn på, leverer mad ud til 8 dage, både til den borger, der skal have kold mad, og den borger, der skal have varm mad, og det står i et køleskab og er lukket inde og alt det der, så synes jeg simpelt hen, det er uanstændigt, det vil jeg gerne have lov at sige.
Jeg forstod, at det, borgeren henvendte sig om, var, at han ikke følte, at hr. Erling Bonnesen havde svaret godt på fru Line Barfods spørgsmål, og for at give en lille håndsrækning til fru Line Barfod, der ikke så tit får en håndsrækning, vil jeg gerne have lov at sige, at det synes jeg ikke er godt.
Jeg ville i hvert fald ikke acceptere det, hvis jeg var kommunalpolitiker i min kommune.
Hør nu her, jeg giver som tidligere kommunalpolitiker udtryk for, at jeg aldrig i min kommune ville acceptere, at man sender mad ud i 8 dage; der er den frosne mad, og nogle får madpakker med ud, og så ligger det der på rad og række i 8 dage.
Men fru Karen J. Klint skal ikke tro, at hun kan fremsætte et beslutningsforslag om det her, og at Dansk Folkeparti så uden videre stemmer for.
Det gør vi ikke ud fra – det er, hvad debatten her i formiddag har vist og forhåbentlig vil vise resten af dagen – at det kommunale selvstyre selv må bestemme.
Men derfor må man godt give udtryk for, at man synes, at nogle ting er forkerte.
Det allerbedste er, som man gør det i en lille kommune nede ved Ringsted, ikke i Ringsted, fTTM050.fm
Page 3679
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
men i en nabokommune, før den blev storkommune: Der kom man med maden frisk dampende hver dag ind ad døren.
Det er helt vidunderligt.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Jeg synes ikke helt, jeg fik noget svar.
Kunne hr. Poul Nødgaard, for nu at gøre det meget præcist, svare på: Er det Dansk Folkepartis mål, at de 200.000 offentligt ansatte, der i de kommende år forlader den offentlige sektor for at gå på pension og efterløn, skal erstattes, altså at man skal finde nye 200.000, der skal ansættes til at udfylde de funktioner, de hidtil har udført?
Er det Dansk Folkepartis mål?
Og hvis det er, har man så en plan for det?
Og vil man være med til også at sikre den nødvendige finansiering af den plan, hvis det koster fTTM050.fm Page 3677
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM nogle flere penge for at sikre nogle bedre arbejdsvilkår
Vi har jo diskuteret en del om, at der ikke var penge nok til at gennemføre kommunalreformen.
Men en ting er penge, der skal også være nogle mennesker til at udføre opgaverne for borgerne.
Og regeringen har jo, hvad jeg er fuldstændig enig i, opdaget, at der er omkring 200.000 offentligt ansatte, der vil kunne gå på pension i de kommende år.
Vi kunne forstå på forespørgselsdebatten i sidste uge, at regeringen ikke har nogen plan om at erstatte de 200.000 offentligt ansatte.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti har en plan for, hvordan vi skal erstatte de 200.000 offentligt ansatte, og om man også vil være villig til at sikre, at der kommer penge med.
For noget af det, der skal til, er jo formentlig at sikre bedre arbejdsvilkår, så folk hverken bliver nedslidte eller flygter til andre sektorer.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Hr. Ole Stavad rører ved noget meget ømt og også noget meget centralt.
Jeg er godt opmærksom på de ting.
Vi kan f.eks. tage de der børn, DAMP-børn, og alle de forskellige grupper af vanskeligheder, som en kommune har løst for mange kommuner.
Jeg tror, det bl.a. er den kategori, hr. Ole Stavad tænker på.
Der kan også blive tale om, at en kommune måske kunne overveje at trække nogle børn hjem, fordi de vil tage sig af dem hjemme under dårligere forhold.
Det og meget andet vil vi være opmærksomme på, og hvis indenrigsministeren hører efter – jeg ved ikke, hvor meget han hører efter debatten, men jeg går ud fra, at han hører lidt efter i hvert fald – så må han kunne bekræfte senere på dagen, at også regeringen må være interesseret i, at hvis der er nogle ting, der går om ikke skævt, men mindre godt, vil jeg hellere sige, så skal vi rette op på det mindre gode.
Det skylder vi de borgere, der er ramt af sociale problemer.
Ingen tvivl om det.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Som hr. Poul Nødgaard ved, fremgår det jo af indenrigsministerens redegørelse, at af de såkaldte »kan«-institutioner, der er de tunge institutioner, har kommunerne valgt allerede pr. 1. januar 2007 at overtage 81 pct., som dækker, oplyses det, ca. 86 pct. af alle pladserne.
fTTM050.fm Page 3676 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Det, der jo er bekymringen, og som jeg i hvert fald desværre har modtaget nogle signaler om, er, at den specialiseringsgrad, der er så vigtig for at sikre, at den enkelte handicapgruppe får det helt rigtige tilbud, kan risikere ikke at være helt så klar, som den er i øjeblikket, men at man lægger handicapgrupper sammen i de samme institutioner med den samme behandling.
Det er jo specielt der, hr. Poul Nødgaard bør have opmærksomheden, og hvor vi også bør forstå at det ikke er så nemt for kommunerne, for de har påtaget sig et ansvar, der rækker langt ud over deres egne borgeres behov, når de skal forsyne en hel region.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Nu var hr. Ole Stavad med et langt stykke af forhandlingerne om kommunalreformen, og jeg tror også, at hr. Ole Stavad vil kunne bekræfte det, når jeg siger, at noget, der optog os utrolig meget, var, hvordan det sociale område nu bliver overført til kommunerne.
Jeg tror ikke, det bliver nødvendigt at gå sammen med hverken Socialdemokratiet, Radikale, SF eller Enhedslisten om nogen ting.
Hvis der er nogle ting, hvor vi måske får et praj fra andre partier om, at der er noget, der halter, og vi kan se, at det er rigtigt, så vil vi gå til indenrigsministeren, der har siddet for bordenden under forhandlingerne om kommunalreformen, og sige, at her er der altså noget, vi må se på.
Det har vi i øvrigt gjort ved flere lejligheder, uden at jeg skal gå i detaljer, også under reformens tilblivelse; vi er gået hen og har sagt, at der lige er nogle ting, vi vil have kigget på en ekstra gang, og så har en beredvillig regering naturligvis sagt: Det ser meget rigtigt ud, så laver vi det.
Og det sker også på det her område.
Men jeg tror faktisk ikke, der er nogen grund til at tro, at det skulle gå galt.
For det indtryk, jeg har, og den melding, der har været, ikke alene fra sammenlagte kommuner, men også der, hvor en kommune fortsætter som selvstændig kommune og modtager de samme opgaver, er, at det er gået rigtig godt med at få det kørt ind her fra den 1. januar.
Men der kan opstå nogle problemer hen ad vejen, og så er vi garant for at ville løse dem.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg glædede mig specielt over et enkelt tilsagn fra hr. Poul Nødgaard i hans ordførertale, nemlig tilsagnet om, at vi på de tunge sociale områder har et særligt ansvar, og at vi der ikke har plads til, og at det ikke er ansvarligt i forhold til de mest udsatte grupper, at der bliver langvarige overgangsproblemer.
Så jeg vil bare for det første kvittere for den bemærkning og for det andet spørge, om hr. Poul Nødgaard vil forsikre, at Dansk Folkeparti sammen med os andre vil være med til at tage et fælles ansvar, hvis nu regeringen skulle være lidt for langsom i optrækket på det område; at man er parat til i fællesskab at sikre, at der bliver fulgt op, hvis det, som man kan være lidt bekymret for, skulle vise sig at blive realiteten; og at det er noget, vi bliver nødt til at påtage os ansvaret for for at sikre, at de mest udsatte også får en ordentlig behandling.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu er det jo ikke tilfældigt, at jeg spørger Dansk Folkepartis ordfører, for Dansk Folkeparti er jo bærende for flertallet for finansloven og har dermed et stort ansvar for den samlede økonomi her i landet.
Jeg prøver ikke at foruddiskontere noget, jeg siger bare, at det specielle ved det her jo er, at finansministeren har sagt, at han vil gå efter hver enkelt kommune.
Det skulle være meget underligt, hvis ikke der var nogen kommuner, der lå over det aftalte udgiftsniveau på grund af gennemførelsen af kommunalreformen, fordi det har været dyrere at gennemføre kommunalreformen, end man havde forudset.
Derfor spørger jeg igen hr. Poul Nødgaard, om hr. Poul Nødgaard mener, at det er nogle arbejdsbetingelser, som er rimelige for de nye politikere og medarbejderne i de nye kommuner.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Altså, jeg kunne godt væve mig ind i en hel masse svar på det der, men jeg mener sådan set også, hr. Ole Glahn og hele Folketinget må have respekt for, at regeringen har indgået en aftale om økonomien.
Det er rigtigt, at når 2006 er overstået, skal der laves en evaluering af, om det er gået, som det skal.
Man skal vist endda vente, til den kommunale revision har set på, hvordan tingene står.
Lad os nu lade være med at tage sorgerne på forskud.
Det synes jeg ikke vi skal gøre i den her debat.
Den her debat synes jeg er en meget pædagogisk debat, der drejer sig om, hvordan det egentlig gik med at få det her skib sat i vandet.
Vedrørende økonomien for 2006 for de sammenlagte kommuner: Lad os nu vente og se og så tage en debat om det til den tid.
fTTM050.fm
Page 3675