runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Kære ordfører fra SF, det svar holder jo overhovedet ikke.
Hvis vi kigger midt på side 18 i Socialistisk Folkepartis eget forslag, står der: »S og SF vil derfor forbeholde sig ret til at pålægge landbruget øgede skatter og afgifter …«.
Klarere kan det jo ikke siges.
Og i det ovenstående afsnit lige før står 1,1 mia. kr.
Det kan jo ikke siges klarere.
Det er en ren knockout fra Socialistisk Folkeparti til landbrugserhvervet og fødevaresektoren.
Så jeg vil spørge en gang til: Hvordan vil man forklare 140.000 danskere, at mange af dem står til at miste deres arbejde, hvis Socialistisk Folkeparti får magt, som de har agt?
For det er jo det, der er fakta.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Det er jo det, der en af de store forskelle på Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Når vi er med i en aftale, er tingene fuldt finansierede.
Det er ikke tilfældet, når man indgår en aftale, hvor man også har de korrekte regnestykker med ind i aftalen.
Jeg vil gerne sige, at Socialdemokraterne jo er kommet med en plan selv, »Fair Forandring«, hvor man går ind og vil øge afgifter og skatter markant, og det vil absolut betyde, at vi får en stærk forværret konkurrencesituation i Danmark, som vil medføre, at vores eksportgivende virksomheder og at meget industri vil være meget sværere stillet i forbindelse med det udbud og de tilbud, de giver til andre lande, og med hensyn til den danske eksport.
Det vil koste danske arbejdspladser, hvis man går ind og støtter Socialdemokraternes »Fair Forandring«; det vil koste mange, mange milliarder kroner, og det vil koste mange, mange job, og de penge, man vil bruge, er penge, man vil låne sig til.
Det skal nok blive en succes!
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Det lyder jo flot.
Velfærden i Danmark kan sove trygt, der er slet ikke tale om skattelettelser, der er tale om skatteomlægninger.
Var det bare så vel, fristes jeg næsten til at sige, for de finansieringskilder, der jo er nævnt i det her lovforslag, altså det, som hr. Hans Kristian Skibby kalder for skatteomlægninger, er nogle meget, meget uklare punkter.
Tag nu f.eks. en ny grøn kvælstofregulering fra 2013.
Det er fuldstændig uklart, om miljøministeren har styr på den, og om den overhovedet kommer i hus inden 2013.
Så er der pesticidafgiften fra 2011.
Kan hr. Hans Kristian Skibby garantere, at det er hundrede procent på plads og nagelfast, at den vil bidrage til at finansiere det her fuldt ud?
Det samme med lønsumsafgiften fra de finansielle virksomheder.
Kan hr. Hans Kristian Skibby garantere, at de her tre elementer krone for krone vil finansiere det her forslag?
Nu er det jo sådan, at der heldigvis bor flere end 14.000 mennesker i udkantsområderne i Danmark, og det vil sige, at de her penge, der bliver spredt så meget ud, over 14.000 landmand, ikke er det, der sætter gang i udkantsområderne.
Til gengæld betyder det her lovforslag jo, at kommunerne i udkantsområderne mister penge på det, og dermed gør man ondt værre for Udkantsdanmark.
Så på den måde synes jeg egentlig at det her lovforslag skaber langt flere problemer end det løser.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at Socialdemokratiet har opfundet en ny politik: Dem, der ligger ned, tramper vi bare en ekstra gang på.
Så når det bliver sagt, at det ikke har nogen indvirkning at fordele 500 mio. kr. på 14.000 landmand, så må jeg i hvert fald sige, at det da i hvert fald har den virkning, at man så fordeler en skattestigning på 1,1 mia. kr. på 14.000 landmænd, på et landbrugserhverv, som på trods af en global krise, har formået at sørge for en stor eksportgevinst til Danmark på over 100 mia. kr.
Og jeg vil høre, om ikke Socialdemokratiet mener, at der skal nogen i det her land til at skaffe nogle indtægter til det velfærdssamfund, som vi alle sammen er optaget af at vi har, og som vi også gerne skulle have i fremtiden.
Så hvordan vil man sikre det ved at brandskatte et erhverv, som i den grad lever op til at skaffe penge til Danmark?
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Dansk økonomis vækst skal på fode igen, helt sikkert, og det er ikke kun landbruget, der skal hjælpe til med det, det skal mange andre erhverv også.
Så derfor har Socialdemokraterne spillet ud med en lang række tiltag.
Allerede dengang vi kunne se, at dansk økonomi var på vej ned ad bakke, handlede vi i tide, og vi handlede i et omfang, som ville kunne gøre, at man kunne bremse dansk økonomis nedtur.
Dengang fokuserede vi f.eks. på at investere benhårdt i byggeriet, sådan at de bygningsarbejdere, der var blevet sendt hjem med en fyreseddel i hånden, kunne komme i arbejde.
Vi lagde frem, hvordan vi ville investere i et grønnere Danmark, i væksterhverv inden for vedvarende energi, men alle de tiltag blev hældt af brættet af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Så hvis man vil prøve at foregøgle den danske befolkning, at Socialdemokraterne ikke klart og tydeligt går ud og siger, hvordan vi vil skabe mere vækst i Danmark, er det decideret usandt.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Jeg har sådan set ikke fået noget svar på, hvordan man fra Socialdemokratiets side vil være med til at sikre, at et erhverv, der henter over 100 mio. kr. hjem i eksportgevinst, skal klare sig i fremtiden, når man vil brandskatte det med 1,1 mia. kr. fordelt på 14.000 landmænd.
Det kan jeg altså ikke rigtig se giver vækst.
Det er jo heller ikke det, vismændene siger.
Men jeg kan så også forstå, at Socialdemokratiet har taget elementer ud af vismændenes rapport og kun forholdt sig til det, som man i Socialdemokratiets optik synes er nødvendigt at forholde sig til.
Så jeg vil gerne have svar på, hvordan man vil sikre, at det her erhverv, som hjælper os til at sikre et velfærdssamfund, skal overleve i fremtiden med brandskatning.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Nu forholder vi os til det her lovforslag, som virkelig er Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis klare løsning på, hvordan dansk landbrug skal overleve.
Min holdning til det er så, at det her ikke kommer til at hjælpe dansk landbrug med at overleve.
Der vil være rigtig mange bedrifter rundtomkring i landet, som i de kommende år må lukke ned og bliver overtaget af naboen, og når naboen skal overtage, så er der stadig væk et meget, meget højt prisniveau for jorden, og på den måde vil de landmænd, der eventuelt skal i gang med at stifte et brug, komme fra start med en meget, meget stor gæld, fordi det her forslag er med til at drive priserne op.
Og på den måde synes jeg ikke at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er med til at skabe nogle klare og gode, positive udsigter for det danske landbrug, desværre.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Venstres ordfører overser jo, hvordan vi vil gå ind og støtte erhvervet, og hvordan vi vil være med til at sikre, at der er midler til en omstilling af landbruget i retning af mere økologi, mere kvalitet og endnu flere arbejdspladser.
Det synes jeg da er en afgørende pointe.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Det fremsatte lovforslag er et forslag, som går ud på, at grundskyldspromillen kan sættes ned for ejendomme, der benyttes til landbrug, gartnerier, planteskoler, frugtplantager og skovbrug.
Det er en del af en udmøntning af aftalen »Grøn Vækst«, som blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti den 9. april i år, og den del, der er i det her lovforslag, omhandler så nedsættelsen af skatten på produktionsjord.
Det er en håndsrækning til nogle erhverv, som er hårdt ramt af de konjunkturer, vi p.t. er vidne til, og svigtende afsætningsmuligheder og dårlige afregningspriser udgør en utrolig giftig cocktail for hele det danske landbrugserhverv.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi, at vi har en forpligtelse til at stimulere erhvervets økonomiske situation, så den i hvert fald ikke bliver værre, men derimod bedre.
Der er i alt 139.000 beskæftigede i branchen, hvoraf de 77.000 er ansat i landbruget og de 62.000 er ansat i fødevareerhvervet.
Dertil skal så lægges en række følgeindustrier i energisektoren, agroindustrien og hele bygge- og anlægsbranchen, som også nyder godt af forskellige anlægsinvesteringer, som der i løbet af årene er foretaget.
Dertil skal lægges, at på netop det her område er der vitale interesser på spil, og ikke mindst yderkantsområderne har en pæn andel af arbejdspladserne.
Bruttogælden i landbrugssektoren udgør omkring 350 mia. kr., sådan som det også tidligere i dag er blevet sagt fra Folketingets talerstol, og derfor er den samlede branche også særdeles sårbar over for de nyeste konjunkturer, idet værdien af eksempelvis produktionsjord og produktionsudstyr er kommet under ekstremt pres.
Det er et pres, der har medført, at truslen om teknisk insolvens for den enkelte erhvervsdrivende er mere end overhængende faretruende.
Fra Dansk Folkepartis side er vi derfor meget tilfredse med den her aftale.
Det er en delaftale, som nedsætter erhvervets grundskatter med 500 mio. kr., og det er absolut et lovforslag, som går i den rigtige retning.
Men vi anerkender stadig væk, at der skal mange, mange andre incitamenter og virkemidler til for at redde erhvervet og hjælpe og bidrage til, at det hele ikke falder på gulvet for den her meget store industri, hvor man jo kan se, at der er et utrolig stort antal danske arbejdspladser på spil.
Så Dansk Folkeparti kan på den baggrund støtte det fremsatte lovforslag.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkepartis begrundelse for at stemme for 0,5 mia. kr. i gaver til Venstres venner er, at man gerne vil sikre nogle arbejdspladser.
Nu mangler der jo i den grad også arbejdspladser i byggeriet, så vil Dansk Folkeparti også sikre, at der kommer nogle penge til f.eks. at få gang i klimarenoveringer, som for alvor kunne være med til at sikre arbejdspladser i byggeriet?
Dansk Folkeparti lægger jo stemmer til, at regeringen kræver nedskæringer af kommunerne, så masser af mennesker bliver fyret i ældreplejen og på skolerne og mange andre steder.
Vil Dansk Folkeparti også være med til, at der bliver sendt nogle penge dertil, så man kan sikre de arbejdspladser, der skal sørge for, at der er nogen til at tage sig af vores børn og vores syge og vores ældre?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Jamen det er jo den sædvanlige klagesang, som vi hører fra Enhedslistens ordfører.
Det er den sædvanlige sang om, at det går ad Pommern til, og at det sådan set er regeringens og Dansk Folkepartis skyld; vi gør ikke det rigtige, vi trykker ikke på de rigtige knapper, vi hjælper ikke befolkningen, vi hjælper ikke virksomhederne, vi er med til at ødelægge landets økonomi, og det hele går sådan set fløjten.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det, som ordføreren skildrer i det spørgsmål, som bliver stillet til mig, er ikke virkeligheden.
Det her er ét lovforslag, som konkret går ind ét sted og gør, at en øm tå måske kunne få det lidt bedre.
Men Dansk Folkeparti har jo netop støttet incitamenter til, at vi skal have mange forskellige små initiativer sat i gang for at sikre, at det ikke går så galt, som det kan gå, og som vi kan se det gør i rigtig, rigtig mange af vores nabolande.
Derfor støtter vi også det her forslag.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
For det er altså deres virkelighed, at der ikke er nogen job, og at de i den grad godt kunne tænke sig at komme i gang med at lave de mange klimarenoveringer, som der er behov for.
Det er også muligt, det ikke er Dansk Folkepartis ordførers opfattelse, at det er virkeligheden, at der er mange, der bliver fyret i den her tid ude i kommunerne, men så burde ordføreren tage ud og snakke med de mange skolelærere og hjemmehjælpere og mange andre, der bliver fyret.
Der er det bare, jeg spørger: Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti i stedet for målrettet at gå ind med nogle penge, som kunne sikre arbejdspladser, så er med til at dele 0,5 mia. kr. ud til Venstres venner?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Venstres venner, Enhedslistens venner – jeg går ud fra, at vi alle sammen har en fælles interesse i, at det danske samfund skal komme igennem den her krise så godt og velafbalanceret som overhovedet muligt.
Så ved jeg godt, at Enhedslisten har en helt anden dagsorden, og den går så ud på, at man skal udstede endnu flere kreditobligationer, landet skal forgældes, vi skal kaste en kæmpestor pose penge ud, for Enhedslisten har jo bl.a. foreslået, at vi skulle opkøbe huse på tvangsauktioner i Danmark og så lade folk bo i husene efterfølgende.
Man kan ikke købe huse gratis på tvangsauktion uden penge – det er ganske simpelt nonsens, det kan ikke hænge sammen.
Derfor er man nødt til at have en velafbalanceret samfundsøkonomi, og det får man bedst ved det, vi har været med til at støtte her, nemlig at man laver en masse små delelementer, som samlet set kan være med til at gøre branchen bedre stillet til at imødegå de meget store økonomiske udfordringer, som ligger i, at hele verden oplever en recession, som mange selvfølgelig har set komme som noget af en overraskelse.
Men det er selvfølgelig nødvendigt, at vi ikke bare sender en stor ballon op og smider alle pengene ud på en gang, men går ind og kigger på tingene.
Det gør vi med det her forslag, og det er der en god idé i.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Historien gentager sig.
År efter år, siden VK-regeringen kom til og Dansk Folkeparti støt og roligt har bakket op hele vejen igennem, har vi set skattelettelser, skattelettelser og skattelettelser.
Så mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører er: Hvor skal der spares med den her yderligere skattelettelse på ½ mia. kr., når nu Dansk Folkeparti går over i Finansministeriet til november eller december og skal lave en finanslovaftale med Venstre og Konservative?
Hvor skal der spares på velfærden i Danmark?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Ordet skattelettelser var jo det ord, jeg hørte flere gange i spørgerens indlæg, og jeg vil gerne sige, at mange af de skattelettelser, der bliver nævnt, ikke er skattelettelser, det er skatteomlægninger.
Det ville man også kunne læse, hvis man var socialdemokrat og gad læse de ting, som der ligger.
Hvis man kigger på den seneste skatteomlægning, vil man over årene kunne se, at den faktisk medfører en forbedret likviditet på 5½ mia. kr., som så bl.a. kan bruges målrettet til nogle initiativer, som kan gavne det danske samfund efterfølgende.
Så det er ikke en skattelettelse, vi har fået, det er en skatteomlægning, som i de første 2-3 år giver en skattelettelse, men på sigt er det en skatteomlægning, og det er der sådan set sund fornuft i, og det er noget, som vi ikke har haft nogen som helst kvaler med at indgå i fra Dansk Folkepartis side.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Jeg fortæller – modsat andre – at det her er en klar økonomisk politik fra regeringens side, som vi naturligvis bakker op om.
Vi er i Det Konservative Folkeparti ikke bange for at tage ansvar for den økonomi, der er derude.
Vi er et økonomisk ansvarligt parti, og det er vi faktisk ganske stolte af.
Det betyder også, at man en gang imellem skal gøre noget for at sikre nogle arbejdspladser i landet, og det gør vi bl.a. med det her lovforslag.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-04:
Ansvarlige, siger den konservative ordfører, men man har jo her i Folketinget forsøgt at haste det her forslag igennem, og det, man så lægger frem med hensyn til finansiering, er jo først og fremmest og med den allerbedste vilje fugle på taget.
Det er jo ikke noget, der er videre konkret, og ordføreren står selv på talerstolen her og sår tvivl om, om det er noget, vi kan regne med.
Hvor meget risikerer vi at skulle have op af vores lomme for at finansiere, at landbruget skal have skattelettelser?
Hvor meget risikerer vi at skulle finde af besparelser andre steder – på børnehaveområdet, på folkeskoleområdet, på ældreområdet – fordi man vælger den her snuptagsløsning, altså tager penge fra kommunerne og siger, at man giver dem i skattelettelse til landbruget?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Når det her bliver hastet igennem, er det jo netop, for at det skal have en effekt for 2011.
Det er jo netop, for at vi ikke nøler noget som helst igennem ved at sidde og vente på, hvordan og hvorledes udviklingen er.
Og det er vel ganske indlysende at gøre det sådan.
Så deler jeg ikke opfattelsen af, at borgmestrene er meget usikre, i forhold til at man skal til at lave kompenserende besparelser på skolerne.
Det er en helt anden diskussion i forhold til det her.
Tværtimod er det her en del af den vækstpakke, som de borgerlige partier her gerne vil have fremmet for at sikre, at der også er penge fra det private erhvervsliv, som kan sikre, understøtte og underbygge den offentlige sektor.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-04:
Selv om det ikke er noget voldsomt stort beløb, betyder det jo alt andet lige, at det er nogle penge, kommunerne risikerer at skulle finde, hvis finansieringen ikke er på plads.
Det må ordføreren kunne give mig ret i.
Så med hensyn til det her med, at man skynder sig, at man ikke vil lurepasse, altså at man nu vil skynde sig at få gjort noget, vil jeg spørge: Hvorfor var man så længe om at handle med hensyn til den store økonomiske krise?
Hvorfor var man forbeholden over for at fremrykke offentlige investeringer og alt muligt, da det var nødvendigt for at sikre bygningshåndværkeres beskæftigelse?
Hvordan kan det hænge sammen?
Altså, der er kun fugle på taget og hastværk – hvordan kan det hænge sammen?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Det eneste, jeg blot står og siger på denne talerstol om økonomien i forhold til finansiering, er, at vi er helt overbeviste om, at det her er fuldt dækket økonomisk.
Jeg vil bare ikke give nogen garantier fra den her talerstol.
Det vil jeg ikke med det økonomiske marked, som vi ser, og som vi har oplevet de sidste mange år.
Jeg tror, det ville være ganske uklogt af en politiker at stå og give nogen som helst form for økonomiske garantier fra den her talerstol i øjeblikket.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Jeg har stadig ikke forstået, hvordan det at dele 0,5 mia. kr. ud til Venstres venner skulle kunne sikre nogen som helst arbejdspladser.
Kan den konservative ordfører ikke forklare mig det?
Vil den slagteriarbejder, der er blevet fyret, fordi man nu i stedet kører svinene til Tyskland, hvor de så bliver slagtet af kolonnearbejdere til 20-30 kr. i timen, få sit arbejde tilbage, fordi man deler den her halve milliard kroner ud?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Det er jo igen en anden diskussion.
Det, vi skal sikre her, er, at landbruget har nogle gode vækstbetingelser og også nogle betingelser for overhovedet at blive i landet.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi kan arbejde på det.
Så hele diskussionen om slagteriarbejderne synes jeg ikke nødvendigvis hænger sammen med den her debat.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Hele argumentationen fra både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er, at hvis man giver 0,5 mia. kr. til Venstres venner, sikrer vi en masse arbejdspladser både direkte i landbruget og i fødevareindustrien.
Fødevareindustrien er bl.a. slagterier.
Derfor spørger jeg: Regner man med, at dansk landbrug skal ned på det niveau, og mener man, at man vil komme derned med den halve milliard kroner, man deler ud her?
Hvad er det for nogen konkurrencevilkår, som man regner med at skulle konkurrere på?
Vil man skaffe arbejde til de arbejdsløse slagteriarbejdere med den her halve milliard kroner?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Nu ved jeg ikke, om fru Line Barfod nogen sinde har været selvstændig erhvervsdrivende, men jeg kan i hvert fald meddele, at en af de ting, der gør det svært at være selvstændig erhvervsdrivende – også som landmand – bl.a. er skatter og afgifter.
Derfor er det altså vigtigt, at de bliver reduceret, så man kan sikre, at der kommer et ordentligt provenu, så de folk kan få en ordentlig indkomst.
Og det betaler man jo også skat af, så der kommer også penge ind ad den vej.
Det er derfor, at vores vækstpolitik heldigvis ligger så langt fra, hvad Folketingets socialistiske sides vækstpolitik gør.
Det skal der også være stor forskel på – heldigvis for det.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Nu har jeg forståelse for, at den radikale ordfører startede med at redegøre for, at man ikke var den sædvanlige ordfører, så jeg skal vare mig for at komme ud i for mange detaljer.
Det er min oplevelse, og jeg vil så på samme måde som ordføreren sige, at det så var min observation i hvert fald og personlige betragtning, at den finansielle sektor, da det her kom på banen, jo også sagde, at man måske ikke lige var sådan allermest begejstret for, at man skulle være med til at finansiere det her.
Men det lå sådan lidt i luften eller mellem linjerne – kald det, hvad man vil – at det nok var lidt i sektorens egen interesse.
Man prøver så at sige at have is i maven, hvis man også skal have det her til at fungere fremadrettet.
Så jeg vil også sige, at jeg faktisk har respekt for, at den radikale ordfører her siger, at vi sådan set står lige præcis på kanten af en knivsæg og skal prøve at have de her ting med frem.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-04:
Nej, det kan man sige, så skal det i hvert fald følges af andre ting, også.
Men Det Radikale Venstre har sådan set heller ingen planer om at lave en øget beskatning på jordbruget.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Vi fik en fuldstændig tilståelse her.
Ordføreren står og siger, at det kan bidrage til at finansiere.
Altså, ordføreren står jo og redegør for, at vi har en økonomi, som hverken ordføreren eller jeg har overblik over, og at vi derfor ikke rigtig kan sige, præcis hvor meget det her vil bidrage til at finansiere det her forslag.
Det er da glædeligt, at den konservative ordfører er kommet hertil, for vi kan konkludere, at det her forslag ikke er fuldt finansieret.
Det vil betyde, at der vil gå skattelettelser ud til borgerne, som vil være med til at underminere velfærden i Danmark.
Så det var da en erkendelse, og det vil jeg også håbe at den konservative ordfører kan slutte op om.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Hvis hr. Thomas Jensen havde hørt godt efter under mit indlæg, havde han hørt, at jeg jo sagde, at netop med den økonomiske krise, der er i øjeblikket, er det vigtigt hele tiden at kunne styre.
Vi har en målsætning, regeringen har en målsætning om, at det her er tre værktøjer, som kan bidrage til de ting.
Der er også beskrevet en nødløsning for, hvordan og hvorledes det kan gøres, hvis der sker et eller andet.
Så jeg vil ikke i give nogen som helst garantier, men jeg fortæller, at det her er målsætningen, for det er det, regeringen vil gøre.
Og det er da meget præcist at gøre det.
Hvordan og hvorledes væksten så kommer til at ske, er meget svært at vide – det tror jeg at hverken du eller jeg har facitlisten på.
Det ville jo være rart.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Det synes jeg nu ikke vi gør.
Nu er det ikke os, der har fremsat det her lovforslag, som med rund hånd spreder nogle skattelettelser ud over store jordbrug, som i virkeligheden ikke behøver de her skattelettelser.
Vi havde meget hellere set, at provenuet af de her skattelettelser blev investeret i en omstilling af dansk landbrug i retning af økologi og mere kvalitet.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Hvis man nu skal lave en hurtig matematisk beregning, kan man se, at det her omhandler 500 mio. kr., og SF vil så brandskatte med 1,1 mia. kr.
Der er sådan set et spænd derimellem, så det hænger jo ikke rigtig sammen, når man siger, at man alene vil kigge på omlægning.
Det skal landbruget så selv betale for ved en yderligere skattetildeling på 1,1 mia. kr.
Men jeg vil gerne spørge om, hvordan det hænger sammen, at man ved et landsmøde står og siger, at nu vil man understøtte dansk erhvervsliv, og så lægger man så 1,1 mia. kr. på 14.000 landmænd.
Altså, jeg ville i hvert fald sidde og ryste i bukserne, hvis jeg var industrimand, for
hvad er så summen sammen med det, der skal lægges på de øvrige erhverv?
Det tegner sådan set ikke godt for dansk erhvervsliv, må jeg sige, hvis SF får lov til at regere i det her land.