runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det vil jeg meget gerne redegøre for.
Det er sådan, at de forslag, der gennemføres med finansloven, det gælder bl.a. afskaffelsen af det, vi kalder for fattigdomsydelserne, og det gælder nogle af de skatter og afgifter, der hæves, isoleret set har en meget begrænset, negativ virkning på arbejdsudbuddet, nemlig i en størrelsesorden, der samlet er på omtrent 4.000 personer – 4.000 personer.
Det skal jo ses i sammenhæng med, at regeringen har en økonomisk politik med en strategi, som dækker bredt, altså at man med den her finanslov stimulerer væksten med en kickstart, sikrer penge til at investere i nogle af de ting, der gør Danmark stærkere på den lange bane.
Så har man jo ved siden af det et reformprogram, som sigter på en massiv forøgelse af arbejdsudbuddet via reformer.
Det er klart, at den udfordring er blevet en lillebitte smule større med de forslag, der her er gennemført, og det vil regeringen tage højde for.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Når jeg gestikulerede for at sige, at jeg gerne ville have svaret gentaget, var det ikke, fordi finansministeren talte lavt og det var svært at høre, det var simpelt hen, fordi jeg var overrasket over, at tallet var 4.000.
For selv om finansministeren pakkede det ind ved at sige, at der var en beskeden, negativ virkning, er en nedgang på 4.000 i arbejdsudbuddet faktisk et ret stort antal, når man i regeringsgrundlaget under det, der handler om forslaget til en fuldt finansieret skattereform, der reducerer skatten på arbejde, siger, at ambitionsniveauet for sådan en skattereform er at øge arbejdsudbuddet med 7.000.
Der står ikke noget i forslaget her om, at man skulle reducere arbejdsudbuddet.
Skal det så forstås derhen, at man med den aftale, der nu ligger, hvor man reducerer arbejdsudbuddet, så har gjort udfordringen for dansk økonomi større, og at behovet for en eventuel skattereform dermed er større end det, der er opgjort i regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Altså, jeg forstår godt hr. Kristian Jensens politiske interesse i at skabe en dramatisk stemning om, at det har en vis, begrænset effekt på arbejdsudbuddet at afskaffe nogle ydelser i det sociale system, som vi anser for at være uanstændige.
Men det, man jo hører finansministeren sige, er, at vi er fuldt bevidste om den begrænsede virkning, der er, og som jeg gør gældende; den afviser vi ikke skulle være til stede rent beregningsmæssigt, og vi tager højde for den i det reformprogram, regeringen agter at gennemføre.
Så der er såmænd ikke nogen dramatik i den sammenhæng.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Der er ikke ret meget i regeringsgrundlaget, som jeg synes er godt.
En af de få sider, som jeg synes er glimrende og fremsynet, er, at regeringen jo i modsætning til, da den var i opposition, vil være med til at lave en skattereform og endda bygge videre på den skattereform, som vi gennemførte, dengang vi sad i regering.
Man lagde op til i regeringsgrundlaget, at man skulle øge arbejdsudbuddet, få det med til at styrke dansk økonomi, få det med til at gøre den mere holdbar.
Skal jeg forstå det sådan, at for nu at leve op til det, der står i regeringsgrundlaget, er kravet til en skattereform forøget med mere end halvdelen?
Altså hvis man skulle have et plus på 7.000, men starter med et minus på 4.000, skal man så ud og have f.eks. 11.000 ud af en skattereform, for at have det samme arbejdsudbud, som lå til grund for alle valgløfterne, der er skrevet ind i regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nej, sådan skal spørgeren ikke forstå det.
Spørgeren skal bare forstå det sådan, at regeringens samlede reformprogram vil tage højde for effekten af de forslag, der her er gennemført.
Og spørgeren skal forstå det sådan, at regeringen har en økonomisk politik, der dækker over flere aspekter og flere problemstillinger i modsætning til den tidligere regering, altså at man sætter gang i væksten, at man har fokus på efterspørgslen og på at bekæmpe ledigheden, at man har fokus på at sikre provenu til at investere i nogle af de ting, der gør dansk økonomi stærk på den lange bane, og at man har fokus på arbejdsudbuddet og vil gennemføre reformer, der styrker arbejdsudbuddet.
Så enkelt er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Mener ministeren, at de midlertidige job, der skabes ved fremrykkede offentlige investeringer, mere end opvejer de negative konsekvenser af regeringens politik på beskæftigelsen i form af afskaffelse af starthjælp, kontanthjælpsloft, 450-timers-regel, forhøjelse af NO x -afgift, ekstra afgifter på grænsehandelsfølsomme varer, stramninger i den såkaldte pengetanksregel, afgift på reklamer m.v.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Jeg skal nok være trofast i forhold til at afæske finansministeren svar på en masse spørgsmål, som jeg tror mange danskere egentlig stiller sig selv, og som jeg håber vi folketingsmedlemmer vil følge op på herinde.
Der vil jeg tage min del, det kan jeg love finansministeren.
Når jeg stiller spørgsmålet her, er det, fordi regeringspartierne har givet det indtryk i de år, der er gået, før man overtog magten og ledelsen af det her land, at det var magtpåliggende for de partier at gøre noget for de mennesker, der bor i yderområderne af Danmark.
De er ofte ladt i stikken i forhold til vækst og udvikling, og der er problemer med at fastholde deres bosætning – alt for mange vælger at flytte ind til de store byer, og Danmark bliver på den måde vredet skævt.
Og der er det klart, at finanslovaftalen for 2012, som nu er indgået, er det første sted, hvor vi nu som opposition kan finde ud af, om regeringen så lever op til de løfter, de har givet den danske befolkning om at sikre, at Danmark ikke bliver vredet skævt, og at der også sker initiativer til gavn for folk, der bor i yderområderne.
Vil finansministeren ikke medgive mig, at når vi ser på finanslovaftalen, er det påfaldende, at det, man kan fremhæve som noget særligt for yderområderne, er en akuthelikopterordning, som Dansk Folkeparti fik gennemført sammen med den tidligere regering, og som er en forsøgsordning, som man fortsætter, mens de ting, som landdistrikterne skriger på, f.eks. en fortsættelse af nedrivningspuljen, altså konkrete penge, der kan bruges af folk til at forskønne de landsbyer og de områder, de bor i, så der kan komme større bosætning, bliver fjernet?
Landdistriktsmidlerne bliver droslet ned af regeringen; de ting, der virkelig gør en forskel der, og som regeringen kunne have taget med for at vise, at man mente tingene alvorligt, er væk; de er skåret ned, de er nedprioriteret af regeringen.
Giver det ikke et billede af, at regeringen i virkeligheden med den her finanslovaftale ikke har levet op til sine tidligere proklamerede løfter om at være en regering for hele Danmark og også sikre folk, der bor i yderområderne, en særlig indsats?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Altså, jeg føler allerede et særligt bånd til hr. Kristian Thulesen Dahl i forhold til hans trofasthed her hver onsdag og i en masse andre sammenhænge.
Det er jeg sikker på er »the beginning of a beautiful friendship«, som man siger i en berømt film.
Men jeg er ikke enig i den fremstilling, man her giver.
Det er klart, at finanslovforslaget jo ikke afspejler, at regeringen med et slag har realiseret alle de ambitioner, partierne har, og alle de ambitioner, der ligger i regeringsgrundlaget – absolut ikke.
Men jeg mener, at den kickstart, der er gennemført, er af afgørende betydning for hele Danmark, ikke mindst for udkantsområderne.
Og jeg hører jo spørgerens parti som et parti, der gerne stiller sig op og kerer sig om udkantsområderne og deres vilkår i en masse sammenhænge, men alligevel har man haft svært ved at få et meget klart svar fra spørgeren og spørgerens parti på, om de støtter den kickstart, der nu er gennemført, eller ej.
Og det undrer mig, for det er jo grundlæggende i udkantsområderne, man mærker problemerne først og hårdest, når arbejdsløsheden stiger, når væksten falder, når vi sidder fast i krisen, og når politikerne ikke vil gøre noget.
Der har vi handlet, og det tror jeg vil kunne mærkes – i hvert fald i forhold til en situation, hvor man ikke havde gjort noget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Jeg skal formelt set jo sige tak for svaret, men jeg må nok sige, at det var noget af en gang udenomssnak.
Altså, man taler om en kickstart, der jo bl.a. indeholder udgifter til etableringen af en betalingsring omkring København, som om den har noget som helst at gøre med en særlig indsats for yderområder – så skulle København være et yderområde.
Man siger, at en kickstart, der, for så vidt angår et stort milliardbeløb, består i, at man ønsker at lave kraftværker, tror jeg, i store byer i Danmark om fra at være kulbaserede til at være biomassebaserede, er en kamp, regeringen virkelig har taget nu for at sikre Udkantsdanmark eller yderområderne nogle bedre vilkår.
Altså, det kan gøres bedre, vil jeg sige til finansministeren.
Hvad med de ordninger, der har været tidligere specifikt for at hjælpe danskere, der bor i yderområder, til at have bedre bosætning, til at have bedre vækst?
Er der nogen som helst elementer i regeringens finanslovforslag, finansministeren kan fremhæve, og som viser, at der rent faktisk er gjort noget særskilt for at hjælpe de mennesker, der bor i yderområderne, ud af den krise, de er i?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er godt, at man kan regne med hr. Kristian Thulesen Dahl, når nu de øvrige spørgere falder fra som fluer.
Det er min klare opfattelse, at den finanslov, der er fremlagt, og den aftale, der er indgået med Enhedslisten, også er til fordel for det, man med et lidt omdiskuteret begreb kalder for Udkantsdanmark, i og med at det indeholder en kickstart.
Og en kickstart er ikke mindst vigtig i forhold til netop de dele af Danmark, der jo ofte rammes hårdest og først i økonomiske kriser som den, vi står i.
Jeg vil derudover fremhæve det initiativ, der medgår i forslaget, og som handler om at sikre finansieringen af akuthelikoptere, som sikrer en ordentlig betjening også af yderområderne på det punkt.
Så det er i hvert fald to forslag, der efter min opfattelse trækker i den rigtige retning i forhold til spørgerens ærinde.
Jamen spørgeren og jeg er grundlæggende uenige om, hvordan en kickstart virker, og hvorvidt den er nødvendig.
Altså, jeg har den opfattelse, at en kickstart virker i hele Danmark, at den er nødvendig, og at den mærkes særlig nyttigt i de områder, der er mest udfordret og rammes tidligst af konjunkturtilbageslag, og det er i høj grad udkantsområderne.
Jeg har ikke hørt spørgeren fremsætte forslag til særskilt hjælp til udkantsområderne, som spørgeren har været i stand til at finansiere på en konkret måde, i den debat, vi har haft om finansloven i de senere uger.
Så jeg synes, at det, der står tilbage, er, at regeringen har gennemført en kickstart.
Den gavner økonomien, og det må særlig siges at være positivt for de områder, der er mest økonomisk udfordret, også når det gælder vækst og beskæftigelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Nu må der lige være en grænse for, hvor meget historieforfalskning finansministeren kan lave – han forsøger.
Altså, at påstå, at Dansk Folkeparti har spillet nogen som helst rolle i den finanslovaftale, regeringen har lavet sammen med Enhedslisten, vil nok være at tage munden for fuld. Jeg må resumere over for finansministeren, at vi er blevet inviteret til et sættemøde – en fin kop kaffe, det er slet ikke det, og der var endda kage til, og det glæder os jo altid, når vi endda bliver trakteret på en fornuftig måde – men jeg må nok erkende, at muligheden for overhovedet at få svar på nogle spørgsmål og indgå i en dialog med finansministeren om den samlede finanslov ikke var til stede, for der blev jo ikke flere møder.
Det er finansministerens ret at ville det sådan – det anfægter vi overhovedet ikke, sådan er demokratiet, der er kommet et nyt flertal i Folketinget – men så skal finansministeren ikke stå her i Folketingets spørgetid og proklamere, at han ikke har set noget bidrag fra os til, hvordan man skal sikre yderområderne.
Jeg stod så sent som sidste onsdag her og forsøgte at få en diskussion med finansministeren om nedrivningspuljen, fordi det jo også er noget af det, Kommunernes Landsforening har fremhævet som noget af det, der virkelig gør en forskel for yderområderne.
Men desværre fik jeg jo ikke mulighed for at få indflydelse hos finansministeren – med det resultat, at når vi ser finanslovaftalen for 2012, kan vi se, at der ikke er er en videreførelse af den nedrivningspulje, som landdistrikterne har været meget glade for.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen jeg beskylder bestemt ikke hr. Kristian Thulesen Dahl for at have påvirket finanslovforhandlingerne i nogen negativ retning, overhovedet ikke.
Jeg gør bare stille gældende, at hr. Kristian Thulesen Dahl i sin argumentation her i Folketingssalen og i en masse andre sammenhænge lægger stor vægt på ting, der kan og bør gøres bedre, men måske fokuserer lidt mindre på, hvordan hr. Kristian Thulesen Dahl agter at finansiere alle de tiltag, han finder nyttige.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen bud, men det kommer vi jo forhåbentlig tilbage til i den kommende tid.
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Hvad forventer ministeren, at jobeffekten af regeringens samlede finanslovforslag vil være i 2012, når man både tager højde for kickstarten og skatte- og afgiftsstigningerne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Mener ministeren, at regeringens aftale om den økonomiske ramme for finansloven med Enhedslisten lever op til såvel regeringsgrundlagets budskab om en skatte- og afgiftsramme på 5 mia. kr. som finansministerens egne udtalelser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Spørgsmålet lyder: Hvilke initiativer tager regeringen med finanslovaftalen for at modvirke, at Danmark skævvrides, for så vidt angår bosætning og vækst?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Mener ministeren, at de midlertidige job, der skabes ved fremrykkede offentlige investeringer, mere end opvejer de negative konsekvenser af regeringens politik på beskæftigelsen i form af afskaffelsen af starthjælp, kontanthjælpsloft, 450-timers-regel, forhøjelse af NOx-afgift, ekstra afgifter på grænsehandelsfølsomme varer, stramninger i den såkaldte pengetanksregel, afgift på reklamer m.v.?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen det er jo sådan, at regeringens økonomiske politik går på to ben, om jeg så må sige.
På den ene side har man en opmærksomhed på, at i en tid med udsigt til stigende arbejdsløshed og faldende beskæftigelse skal man fremrykke offentlige investeringer for at sikre en højere beskæftigelse.
Man holder altså hånden under beskæftigelsen.
Det er sådan, man får en stærk økonomi i Danmark, nemlig ved at gøre begge dele og balancere dem mod hinanden.
Med finanslovaftalen har vi løst den første opgave.
Vi har fået en kickstart på plads.
Beskæftigelsen er, som jeg tidligere har oplyst den tidligere spørger om, set i sammenhæng med den samlede finanslovaftale løftet med 12.000 personer i 2012 i forhold til, hvad der ellers ville være sket.
Så er der et reformprogram, som på den lange bane sikrer et arbejdsudbud, hvilket gør, at vi også har hænder til at løfte de arbejdsopgaver, der kan skabes efterspørgsel efter.
Så det er en økonomisk politik, der går på to ben.
Den er afbalanceret, og den er ansvarlig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Hvis man læser i den aftale, der er indgået, kan man se, at kickstarten forventes at øge beskæftigelsen med 9.000 personer i 2012 og 12.000 i 2013, så jeg formoder, at det er det tal, finansministeren henviser til.
Men det, der er kernen i mit spørgsmål, er jo netop at spørge ind til de negative beskæftigelseseffekter, der notorisk er af en række af de forslag, som regeringens finanslovaftale også indeholder.
Er de medregnet heri?
For jeg har i hvert fald til gode, også fra den debat, vi havde tidligere i dag, at høre regeringens vurdering af beskæftigelseseffekten af eksempelvis en NOx-afgift eller en reklameafgift.
Der har været meldinger ude fra forskellige på området.
På en reklameafgift, lyder det fra branchen, kan man risikere at tabe 900 arbejdspladser.
NOx-afgiften har vi været inde på.
På Lolland-Falster er vurderingen, at der er risiko for tab af 4.000 job, og sådan er der så mange tal i forbindelse med de konkrete forslag.
Som finansministeren svarede hr. Kristian Jensen, er arbejdsudbudseffekten entydigt negativ.
Altså, er alle de tal og alle de konsekvenser medtaget i de beregninger?
For det fremgår på ingen måde af de aftaler, der er tilgængelige for os andre på Finansministeriets hjemmeside.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Der blev så senere i spørgerækken spurgt til, om man kan lave en beregning af jobeffekten, altså beskæftigelseseffekten, efterspørgselseffekten, af den samlede finanslovaftale i 2012.
Svaret er, at den er 12.000 personer – 9.000 som følge af kickstarten og 3.000 personer i medfør af de andre forslag.
Det er det forhold, Venstre har hæftet sig manisk ved i debatten.
Men der er jo så den modsatte effekt af de øgede offentlige udgifter, der afholdes.
Så samlet set er det 12.000 personer, når man efter fuldstændig gængse regnemetoder regner på beskæftigelsesvirkningen af den aftale, der er indgået.
Så enkelt er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om finansministeren så ville være mere konkret i forhold til de delelementer, jeg spurgte ind til.
Hvilken negativ effekt på beskæftigelsen har man medtaget i forslaget om en stigende NOx-afgift?
Hvilken negativ effekt på beskæftigelsen som følge af den reklameafgift, man vil indføre, er der?
Hvor meget er den sat til?
Jeg efterlyser ikke bare sådan en standardprovenubetragtning over, at efterspørgslen jo reduceres, når skatterne stiger, men også en betragtning over den konkurrencesituation, som vi som sagt tidligere har brugt en del tid på at tale om i dag, i forbindelse med en NOx-afgift – altså det, at man simpelt hen risikerer, at virksomheder forlader landet.
Vi har Aalborg Portland med 350 arbejdspladser, vi har meldinger fra Lolland-Falster om, at man dér frygter et tab på helt op til 4.000 arbejdspladser på baggrund af NOx-afgiften.
Jeg skal bare høre finansministeren, om man har medtaget effekter som følge af den dårligere konkurrencesituation for de berørte virksomheder.
Er det medtaget i den beskæftigelseseffekt, eller er det blot en standardmæssig betragtning over, hvad ekstra provenu koster i forhold til købekraften?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nu synes jeg, at det ville klæde spørgeren at henholde sig til gængse regnemetoder, præcis som jeg gør.
Altså, der er regnet på beskæftigelseseffekten af det forslag, vi har lavet, og den aftale, vi har indgået, efter fuldstændig samme metoder, som Venstre gjorde brug af, da Venstre sad i regering for få måneder siden.
Det viser, at vi får 12.000 flere job ud af at gennemføre det her forslag i 2012.
Det er en beregning, der er gennemført efter samme regler, samme metoder, som Venstre stod for og betjente sig af for få måneder siden.
Så ville det da være klædeligt, hvis man ville holde sig til at debattere inden for de rammer, også efter at man er kommet i opposition.
Så er der en arbejdsudbudsvirkning, og den har jeg jo gjort klart rede for over for hr. Kristian Jensen.
Jeg har også gjort klart rede for, hvordan regeringen vil forholde sig til den.
Der er med det her forslag investeret i en række ting, som efter min opfattelse sikrer en bedre konkurrenceevne, herunder ikke mindst i forskning og uddannelse, på et klart højere niveau, end spørgerens eget parti havde lagt op til.
Så det er forskellen.
Det synes jeg ikke er så svært at forstå.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Det er næsten helt besynderligt, at finansministeren nu skal være den store fortaler for gængse regnemetoder.
Det er jo et spørgsmål, vi har brugt ufattelig meget tid på her i forhold til, hvordan finansministeren regnede, før han blev finansminister.
For da var det fuldstændig anderledes, og så kan man da i hvert fald sige, at det ville have klædt finansministeren, hvis han havde været lydhør over for de sandfærdige vurderinger af Socialdemokratiets politik, der blev leveret, da man sad i opposition.
Men da blev det jo afvist som det rene fifleri og politisk bestillingsarbejde.
Men jeg kan love finansministeren, at når vi skal til at behandle de helt konkrete forslag, vil vi naturligvis fra Venstres side spørge ind til de beskæftigelseseffekter.
For det er jo altså besynderligt, at man på den ene side siger, at løsningen er en kickstart, og på den anden side siger, at der kommer et reformprogram senere.
Man starter så med at rulle baglæns på den dagsorden, der angår det holdbarhedsmæssige.
Det stritter altså lidt i alle retninger.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det var vist mere en kommentar end et spørgsmål.
Men det får mig bare igen til at understrege, at der er fremlagt en økonomisk politik, som har sigte på alle de parametre, der er væsentlige, for at vi får vækst og beskæftigelse i Danmark.
Den første opgave, man har løst, er også den mest akutte, nemlig at gennemføre en kickstart, hvilket jeg egentlig troede spørgerens parti havde ytret en eller anden form for sympati for, og som spørgerens parti jo også delvis har medvirket til at gennemføre – og tak for det.
Det er det, der lige aktuelt er det, vi skal have gjort noget ved, og det er det, regeringen har gjort med den aftale, vi har indgået med Enhedslisten.
Det er sagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Hvilke initiativer tager regeringen med finanslovaftalen for at modvirke, at Danmark skævvrides, for så vidt angår bosætning og vækst?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
»En Fair Løsning« var der ikke 90 mandater for efter valget.
I »En Fair Løsning« blev der lagt op til at hæve skatter og afgifter med mere end de 5 mia. kr., vi nu har gennemført, og dermed skaffe mere finansiering til de formål, jeg gerne vil tilgodese, og som jeg indimellem hører spørgeren også er interesseret i at tilgodese, selv om jeg ikke i stand til at forstå, hvordan det skal kunne lade sig gøre med den økonomiske politik, spørgeren i øvrigt står for.
Så det grundlæggende er, at nu er der skaffet ressourcer, og de ressourcer vil blive bragt i anvendelse i forbindelse med kommuneaftalerne for 2013.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Det tror jeg der er mange i kommunerne der synes regeringen gør.
Altså, jeg står her, ikke med kommunerne rent fysisk, men med en lang liste med navnene på en række kommuner, som S og SF helt konkret har lovet flere penge, hvis man kom til magten, det kunne man levere.
Man har selv sagt lokalt, at Norddjurs Kommune skulle have 55,4 mio. kr. ekstra, Svendborg 84,9 mio. kr. ekstra, Kalundborg 72,4 mio. kr., Billund skulle have 39,3 mio. kr., Hvidovre 72 mio. kr., Mariager Fjord 63,2 mio. kr. osv. osv.
Jeg kunne nævne alle på listen.
I valgkampen sagde man direkte: Hvis vi kommer til magten, får man de her beløb ekstra til velfærd.
Man angav helt nede på decimalniveau, at det her var det beløb, de ville få ekstra til velfærd, at det var ens politik.
Så spørger jeg bare finansministeren stille og roligt i dag: Hvornår kommer de penge ud til kommunerne?
Er de forduftet, eller er det blevet til noget med, at det må vi da se på, og næste år skal der være en forhandling?
Eller kan finansministeren sige, at selvfølgelig realiserer man de valgløfter, man har givet de her borgere i alle de her kommuner om, at stemte de på S og SF, ville de få den her vare – ja eller nej?
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Synes ministeren, at det er godt, at man på den måde går ind og sidestiller kulturerne i overenskomsterne?
Er det et synspunkt, som ministeren og regeringen bakker op?
Jeg er helt med på, at overenskomsterne netop er nogle, der bliver aftalt mellem arbejdstager og arbejdsgiver.
Men jeg synes nu godt, at regeringen kunne have en holdning til, om den synes, at den her sidestilling af forskellige kulturer i overenskomsterne er en positiv udvikling.