runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Nu er Alternativet jo et nyt parti i Folketinget, og derfor bliver det jo også spændende at høre, om Alternativet har en helt ny formel til integrationspolitik, helt nye forslag, der vil virke helt anderledes i forhold til det, man har gjort de sidste 30 år.
For man må jo netop konstatere, at integrationen har fungeret rigtig dårligt, specielt i forhold til mennesker med flygtningebaggrund.
Det er simpelt hen bare faktuelt sådan, det er.
Altså, når kun en ud af fire cirka er kommet i arbejde efter 10 år, har vi gjort det rigtig dårligt, men jeg har ikke hørt noget fra Alternativet endnu, som fuldstændig vil ændre på det forhold.
Så indtil videre må vi jo regne med, at det er rigtig svært, når mennesker tager fra f.eks. Syrien og Eritrea helt til Danmark, ikke taler sproget, har en helt anden kulturbaggrund og skal ud at konkurrere med danskere og andre europæere på det danske arbejdsmarked, hvor mindstelønnen er ganske høj, og hvor man skal have en høj produktivitet for at få et arbejde.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Alternativet har bl.a. hæftet sig ved, at der fra Sønderborg er kommet nogle tiltag, som viser, at man kan få flygtninge i arbejde.
Man har bedt den nuværende regering om at kigge på de ting, som stiller sig hindrende i vejen for det – det håber jeg regeringen vil gøre.
Trampolinhuset har også nogle gode forslag.
De har et pilotprojekt, hvor man har allieret sig med Frederiksberg Kommune og med ISS for at få flygtninge i arbejde.
Jeg håber også, at regeringen vil se på det tiltag.
Jeg håber i hvert fald ikke, at man vil skære i de ydelser, man i dag giver til Trampolinhuset, eller at man vil begynde at sige, at flygtningene ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Så vi er helt enige i, at flere flygtninge skal i arbejde.
Både når de er i proces, og hvis de får opholdstilladelse, skal flere flygtninge selvfølgelig arbejde.
Så det skulle jo gerne blive sådan, at mennesker med flygtningebaggrund kan forsørge sig selv, for ellers ser vi altså på en forsørgelsesbyrde, som er varig og ganske tung for alle de mennesker, som betaler skat i Danmark.
Og der synes jeg man må anlægge en rimelighedsbetragtning og sige: Hvad er det egentlig, der er rimeligt at bede de arbejdende danskere om i forhold til at betale de her ydelser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Nu ser ordføreren og jeg jo forskelligt på en række ting, men jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at det, når man nu har børnepenge i forhold til børnecheck og børne- og ungeydelse, er meningen, at det skal gå til barnet, altså til de udgifter, der er ved at have børn.
Så kan man være enig eller uenig og mene, at den skal afskaffes eller noget andet, men er ordføreren enig i, at det er sigtet med de her to ydelser?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jamen børneydelsen er jo en ydelse, som man giver til forsørgere, sådan at de kan disponere frit over den.
Det er jo ikke staten, der bestemmer, præcis hvordan den skal bruges.
Men i forhold til de ydelser, der er lagt frem, synes vi som sagt, det er helt rimeligt, at der er et optjeningsprincip.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Det kan godt være, jeg ikke helt kan tolke svaret, men i hvert fald i vores optik kan man selvfølgelig ikke kontrollere, hvad folk bruger de her ydelser på, men man giver den til folk, der har børn, dels fordi børn er en rigtig god investering, hvis man skal se på bundlinjen, dels fordi det er en hjælp til de udgifter, man nu engang har.
Så kan man være politisk enig eller uenig i det.
Derfor kommer det til at gå ud over de børn, hvis forældre får et langt mindre råderum; de kommer til at vokse op i fattigdom.
Da der var hele diskussionen om starthjælp i den forrige regering, var den ene organisation efter den anden, herunder også i forbindelse med rapporten fra Rockwool, ude at sige, at det her simpelt hen ikke er nok til at dække leveomkostninger.
Så mener ordføreren, at det er rimeligt, at børn skal straffes, fordi deres forældre ikke har kunnet finde et arbejde endnu i den tid, de har boet i Danmark?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jeg mener simpelt hen, at den her retorik om at straffe børn er helt i hegnet.
Jeg har personligt en række venner og bekendte med flygtningebaggrund, hvis forældre under vanskelige vilkår har søgt og fået arbejde i Danmark, og som har arbejdet hårdt og har skabt en tilværelse for sig selv og deres familie, og det er kommet børnene til gode.
Det gør det selvfølgelig, når forældrene tager et ansvar, søger et arbejde og knokler for at få det hele til at hænge sammen.
Det betyder rigtig meget for familierne.
Så der er jo altså andre måder at løse tingene på end kun ved at se på de ydelser, der er til rådighed.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Jeg kunne bare godt tænke mig at følge op på det her, for jeg ved jo, at det faktisk er en mærkesag for Liberal Alliance at lade pengene følge barnet, og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at vide, hvorfor det princip ikke gælder i det her tilfælde, altså når det handler om flygtninges børn.
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Det her lovforslag kommer jo ikke kun til at handle om ældre mennesker.
Det kommer til at handle om alle flygtninge, der kommer hertil, og det handler så om reglerne for optjening af pension.
Der siger vi, at de her regler skal harmoniseres.
Der skal ikke være forskel på, om man er dansker, der har haft ophold i udlandet i en periode, eller man er indvandrer, eller man er flygtning, der kommer hertil.
De konkrete regler har jo ikke noget at gøre med, om man får anerkendelse som flygtning.
Det er jo helt andre regler, der er afgørende for det.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det virker, som om ordføreren ikke helt forstår, hvad der blev spurgt om.
Sagen er, at ordførerens argument er, at man ligestiller flygtninge med andre mennesker.
Det kunne være danskere, der har valgt at bo på Solkysten hele deres liv for at slippe i skat og så vender hjem.
Fair nok, at de ikke kan hæve fuld pension.
Men det er ikke det, det her forslag handler om.
Det handler om mennesker.
De lander i Danmark.
De får ophold, fordi de har krav på beskyttelse, og fordi de kun har været her ganske få år, skal de leve af en ekstremt lav ydelse.
Det ikke noget, de har valgt.
Det er noget, de er blevet tvunget til.
Det er forskellen, hr. ordfører.
Er det rimeligt, at mennesker, som er tvunget på flugt af en brutal morderbande som Islamisk Stat, skal komme herop og så leve en alderdom i fattigdom?
Og med brøkpensionen er der slet ikke diskussion om, at det er fattigdom.
Det er fattigdom.
Det er en af de laveste ydelser, vi har i Danmark.
Den ligger markant under enhver form for fattigdomsgrænse.
Er det rimeligt for mennesker, som er tvunget på flugt?
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Jeg synes, ordføreren burde læse lovforslaget tættere.
For så vidt angår den del, at man ikke har ret til at modtage en pension eller en brøkpension, kan man sådan set søge om at få andre ydelser.
Så der er jo ikke her tale om, at vi bringer mennesker ud i fattigdom.
Her er der tale om, at vi sådan set siger, at der ikke skal være gunstigere regler for flygtninge, der kommer hertil, for så vidt angår pension, end for danskere eller indvandrere, der er indvandret til Danmark.
Det er sådan set princippet.
Den nuværende lov, vi ændrer her, har ikke været gældende i en lang årrække.
Det er jo først inden for det seneste halve år, at den har været gældende.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det sidste er jeg helt klar over.
Det var Enhedslisten, der gennem hårdt arbejde gennemtvang den her ændring, og jeg er helt klar over, at Venstre med kirurgisk præcision forsøger at få enhver forbedring skabt for nogle af de fattigste grupper, som det er lykkedes Enhedslisten at skaffe i de sidste 4 år, til at forsvinde.
Det er jo et faktum.
Men det passer ikke, at det her ikke vil føre til fattigdom.
Brøkpensionen, inklusive at man kan få nogle ydelser, er en ekstremt lav ydelse.
De mennesker, der er på brøkpension i Danmark, og det gælder sådan set både flygtninge og danskere, er nogle af de mennesker, der får den allerlaveste ydelse i vores samfund.
De lever for så få penge.
Det er fattigdom, hr. ordfører.
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Vores udgangspunkt er, hvad der er rimeligt.
Rimelighed er i den her sag, at der ikke er gunstigere regler for flygtninge, der kommer hertil, end for danskere eller for indvandrere, der kommer til Danmark.
Det er derfor, vi harmoniserer reglerne.
Så er det helt klart, at der nu er uenighed mellem Enhedslisten og Venstre i forhold til den her gruppe af mennesker, men det er jo åbenlyst.
Jeg synes sådan set, at rimeligheden tilsiger, at vi skal harmonisere de her regler.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Lad os så bare snakke om det, som det er, i stedet for at snakke om alle mulige indviklede begreber osv. Er det rimeligt, at folk, der flygter – måske fra de frygtelige IS – skal leve på et meget, meget lavere niveau i Danmark end almindelige danskere?
Er det rimeligt, at vi skal tilbyde dem meget, meget ringere levevilkår, end du og jeg har?
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Det er jo der, hvor uenigheden opstår.
Jeg mener ikke, at det er meget, meget ringere vilkår, eller at der her er tale om fattigdom.
Hvis vi vedtager denne lovgivning, er der tale om, at man ikke kan opnå fuld folkepension, men at man kan opnå en brøkpension, eller at man ikke har ret til folkepension, men at man har ret til andre ydelser som eksempelvis kontanthjælp.
Det kan man sådan set også godt leve af.
Det niveau, vi har på kontanthjælpen, har vi besluttet her i Folketinget at man sådan set godt kan leve af.
Det kan man også leve af som ældre over 66 år.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Så vil jeg gerne spørge om en anden ting.
Jeg går ud fra, at ordføreren ved, at langt de fleste, der flygter, er yngre mennesker, og de bliver forhåbentlig ikke ramt så hårdt af det her, for de kan nå at bo mange år i Danmark.
Tror ordføreren virkelig på, at man tænker på pensionsreglerne, som måske først er aktuelle for en om 10-20 år, når man sætter sig i en båd et eller andet sted omkring Middelhavet og begiver sig mod Europa?
Tror ordføreren virkelig på det?
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Jeg er sådan set optaget af, at vi skaber rimelighed, at vi skaber harmonisering, og at der ikke er mennesker, der har gunstigere regler for så vidt angår folkepension end andre.
Nu har vi så et lignende forslag her, hvor vi ændrer reglerne tilbage igen.
Så jeg ved ikke, hvor meget Radikale og Socialdemokraterne egentlig har følt for det her område, før Enhedslisten påpegede det.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Det kommer ikke bag på mig, at ordføreren ikke mener, at det her lovforslag har noget at gøre med at gøre folk fattige.
Man skal jo ikke ønske ondt for andre mennesker, men jeg kunne da godt tænke mig, at ordføreren bare i en periode prøvede at leve for den ydelse, som brøkpensionister kan blive udsat for, og som jo ligger langt under kontanthjælpen.
Så det er bare sådan en opfordring til at tænke lidt over det i sommerferien.
Så vil jeg sige, at jeg synes, det bliver meget ulogisk, for ordføreren forsvarer sig med, at det godt kan være, det er en lav ydelse, men den er lige så dårlig som den, andre får, så det er i orden.
Og i øvrigt kan de jo søge om særlig støtte.
Så indrømmer ordføreren jo, at man vil byde mennesker at leve for en utrolig lav ydelse, man faktisk ikke kan leve af.
Det er jo det, ordføreren gør.
Så sådan hænger tingene sammen i ordførerens argumentation – eller de begynder rettere sagt at falde fra hinanden.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jeg tror måske ikke, at Enhedslistens ordfører har noget at lade Liberal Alliance høre i forhold til stråmænd og det at være optaget af de rigeste.
Vi er optaget af, at mennesker, der går på arbejde, har en mulighed for at forsørge dem, der står uden for arbejdsmarkedet.
I Danmark er det sådan, at balancen har forskubbet sig, så vi er meget få om at forsørge mange.
Vi er ca. 3,5 person i arbejde om at forsørge hver person uden for arbejdsmarkedet.
I lande som Sverige og Holland er det cirka 5,6.
Det vil sige, at der er man mange flere i arbejde om at forsørge dem uden for arbejdsmarkedet, og det er jo en balance, der gør, at der ikke opstår så stort et pres på dem, der er i arbejde.
Det er ikke sikkert, at hr. Pelle Dragsted er så optaget af det, men det er vi i Liberal Alliance, og derfor skal der være flere i arbejde til at forsørge dem, der virkelig har brug for det og står uden for arbejdsmarked.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Der er ikke tale om en afstraffelse, det vil jeg gerne afvise.
Men man har jo ikke de samme rettigheder som asylansøger, flygtning eller tredjelandsborger i Danmark, som man har som dansk statsborger.
Vi har jo et system, hvor de fulde rettigheder i vores samfund er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Jeg håber da, at rigtig mange af de asylansøgere, som nu er flygtninge og kommer til Danmark, forhåbentlig bliver integreret, og med de forslag, vi lægger frem, tilskyndes de til f.eks. at lære dansk, så de hurtigt kan komme ud af det offentlige system og ud på arbejdsmarkedet og hurtigt få permanent opholdstilladelse og til sidst blive danske statsborgere og aktivt bidrage til vores samfund.
Det er sådan et system, som vi ønsker at understøtte.
Men jeg må bare sige, at det system, man har, med meget høje ydelser, som den tidligere regering lavede, tror jeg i virkeligheden et stykke hen ad vejen kan være med til – det er min politiske opfattelse – at sørge for, at der ikke er nok, der kommer ud og får et job og bliver integreret, men i virkeligheden bliver fastholdt i passiv offentlig forsørgelse.
Og det fremmer i hvert fald ikke integrationen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Gad vide, om ordføreren forstod, hvad jeg sagde.
Ordføreren kalder det en harmonisering.
Det, som er helt særligt for flygtninge, er, at de netop ikke har valgt at forlade deres hjemland.
De er blevet tvunget på flugt.
Det har vi fra dansk side anerkendt.
Vi har anerkendt, at deres liv var i fare, ellers ville de ikke have fået ophold.
Derfor har man i årevis i Danmark skelnet mellem mennesker, som frivilligt har valgt at bosætte sig i et andet land i en årrække, og så flygtninge, som har været tvunget på flugt.
Kan ordføreren godt se, at der er forskel?
Kan ordføreren godt se, at vi her har at gøre med en gruppe, som ikke har haft nogen mulighed for at optjene en fuld folkepension?
Det er det ene.
Det andet er: Det gennemgående argument hele dagen har været, at mennesker skal ned i ydelse, fordi de skal motiveres til at arbejde.
Er ordføreren enig med mig i, at de her mennesker ikke motiveres til at arbejde, eftersom det er ældre mennesker, som ikke kan arbejde?
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Nu kommer de her regler jo til at gælde fremadrettet, og de kommer til at gælde for alle flygtninge, der kommer hertil, også selv om de måske kun er 10 eller 15 eller 20 år.
Så det handler jo ikke om eksisterende folkepensionister.
Det her handler jo om den fremtidige situation for flygtningene, der kommer hertil, hvor vi siger, at der ikke skal være gunstigere regler for dem end for danskere, der har haft ophold i udlandet, eller for indvandrere, der kommer hertil.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det er fint at håbe – håbet er jo lysegrønt.
Vi er fuldstændig enige om, at det allerbedste, der kan ske for flygtninge, der kommer hertil, er at komme hurtigt ind på det danske arbejdsmarked.
Og Enhedslisten er i den grad klar til forhandlinger om ting, der virkelig kan skabe den bevægelse.
Men det er bare ikke at gøre familier fattige – tværtimod.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Hele regeringens politik og også de her asylstramninger hviler jo på, at det at være flygtning og en del af det her ydelsessystem er midlertidigt, og at man skal ind og få et arbejde og permanent opholdstilladelse, hvis man ønsker det, og i sidste ende dansk statsborgerskab, hvis man lever op til de krav, der er for det, og bidrager aktivt til det danske samfund.
Jeg synes godt, vi kan forsvare sådan et system, hvor man er på en lavere ydelse, ligesom det er midlertidigt at være studerende, hvor man er på en lavere ydelse, nemlig SU, end hvis man er på kontanthjælp.
Det er vigtigt for os at sørge for, at Danmark ikke bliver en magnet for asyltilstrømningen.
Og det er altså vores bekymring, at det kan ske i dag, og derfor har vi ændret det her ydelsessystem, som også i sidste ende understøtter integrationen, bl.a. med den her sprogpræmie, som jo er en del af et andet lovforslag, der er blevet behandlet dag.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Men derfor er der rigtig god grund til så at undersøge det, for vi er jo forpligtet af flygtningekonventionens artikel 23, som jeg læste op lige før.
Jeg vil gerne gøre det igen.
Der står: »Med hensyn til offentlig hjælp og understøttelse skal de kontraherende stater indrømme flygtninge, der lovligt bor indenfor deres område, samme behandling som deres egne statsborgere.« Jeg kunne derfor godt tænke mig at høre ministeren reflektere en lillebitte smule over sit eget udsagn om, at der er tale om forskelsbehandling, og så den her artikel, som vi altså er forpligtet af.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Der er lovlig og der er ulovlig forskelsbehandling, og de her regler gælder jo også danske statsborgere, der har været rejst væk fra Danmark og vender tilbage.
Det er præcis den samme problemstilling, som der var med starthjælpen.
Så jeg mener sådan set, at vi lever op til de bestemmelser, der er i flygtningekonventionen.
Jeg kunne ikke forestille mig andet.
Når vi har et optjeningsprincip, har man jo levet op til optjeningsprincippet, hvis man har boet i Danmark.
Men hvis man kommer til Danmark og ikke har nogen tilknytning, hvis man kommer hertil som ny, har man ikke levet op til det, men så kommer man forhåbentlig til at leve op til det.
Det synes jeg er ret og rimeligt, og det synes jeg giver meget god mening.
Og jeg er sikker på, at det er i overensstemmelse med både EU-retten og FN's flygtningekonvention fra 1951 – hvis jeg ikke tager meget fejl.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Men der er altså alligevel flere, der med god ret rejser spørgsmålet.
For man kan jo som flygtning ikke, som jeg også tidligere sagde fra talerstolen, vælge lige at tage til Danmark og arbejde eller bo her i 2 år for så, når man søger asyl, at være berettiget til den her type ydelse.
Men jeg vil så gerne spørge som opfølgning – for jeg mener jo, der er usikkerhed omkring det, og ministeren virker temmelig skråsikker, i forhold til at der ikke er noget at komme efter – om vi kan få afklaret, hvordan det forholder sig i forhold til flygtningekonventionen, og om regeringen så agter at rette ind efter flygtningekonventionen, hvis det skulle vise sig at være i strid med flygtningekonventionen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Selvfølgelig kan vi undersøge det.
Det er jeg sikker på Justitsministeriets og Skatteministeriets dygtige embedsfolk allerede har gjort.
Og jeg tror for at være helt ærlig – det kan vi godt bruge mange kræfter på – at vi vil nå frem til det resultat, som man nåede frem til med starthjælpen, nemlig at den respekterede indholdet af vores internationale forpligtelser.
Men selvfølgelig er fru Zenia Stampe velkommen til at spørge under udvalgsbehandlingen, og så bliver der givet svar under ministeransvar.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-07-03:
Tak for det.
Jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet.
Jeg vil også sige til resten af udvalget, at det er skønt at være tilbage i udvalget.
Jeg glæder mig til en masse gode timer sammen med jer i salen, på udvalgsmøder og andet; det skal nok blive rigtig godt og fornøjeligt.
Og så tilbage til sagen.
Når man lytter til Venstre, kan man jo få det indtryk, at alt var bedre under den borgerlige regering i 00'erne.
Men sandheden er jo noget andet.
Integrationsindsatsen var ikke ligefrem prangende på det tidspunkt.
Der blev flere kriminelle indvandrere, flere børn voksede op i fattigdom, og da krisen kom, blev indvandrere hårdt ramt, og mange af dem mistede arbejdet.
Nu har vi fået en ny regering, men der er jo ikke tænkt noget nyt i forhold til at løse de her problemer.
I stedet for får vi den samme blokpolitik, som vi havde i 00'erne, og det kan undre meget, når man tager resultaterne i betragtning.
Vi ønsker noget andet.
Vi ønsker et bredt samarbejde i Folketinget om Danmarks udlændingepolitik.
Det synes jeg Socialdemokratiet og den tidligere regering har vist i 4 år er muligt.
Vores udgangspunkt er, at vi skal have en udlændingepolitik, som er robust og retfærdig.
De mennesker, som kommer til Danmark, skal bidrage til vores samfund og ikke være på passiv forsørgelse, og vi vil ikke have et parallelsamfund, hvor danske værdier og kultur ikke gælder.
Vi ønsker en ny kurs.
Derfor vil vi stille klare krav.
Hvis man kommer til Danmark som enten familiesammenført eller som flygtning, skal man arbejde, og kan man ikke få et rigtigt job med det samme, skal man gøre nytte for sin ydelse, f.eks. i nyttejob.
Vi vil have en integration, der virker.
Kommer du til Danmark, skal du arbejde.
Asylpolitikken skal bestemmes i Danmark, og vi tager vores del af ansvaret, men vi skal også kunne følge med.
Derfor har vi for første gang i 12 år strammet reglerne for asyl.
Det er både ordentligt og rimeligt.
Vi ønsker som sagt en robust udlændingepolitik, men den skal også være retfærdigt.
Vi er bekymret for, hvad det vil betyde for integrationen, hvis vi ændrer flygtninges mulighed for at få pension.
Flygtninge fra krig og ufred vil sjældent have mulighed for at få deres optjente pension med til landet eller optjene den i en flygtningelejr.
Hvordan søren skulle det kunne lade sig gøre?
Og det vil jo nærmest pr. definition betyde, at de vil blive stillet dårligere end andre folkepensionister.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke, som forslaget foreligger, støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-07-03:
Tak, formand.
Det her forslag er jo en del af den integrationspakke, der blev lavet her kort efter, at der kom regeringsskifte.
Den her del drejer sig om flygtninge og folkepension, og det er det her med, at man sidestiller flygtninge med folk, der i forvejen er i Danmark. Vi har regler om brøkpension, og de kommer så også til at gælde for flygtninge.
I den forbindelse er det sådan, at man normalt medregner, at man skal have en pension fra det land, hvor man kommer fra.
I de tilfælde, hvor flygtninge ikke kan få det, kan de så få, hvis ikke de kan opnå ret til folkepension, integrationsydelse eller kontanthjælp efter lov om aktiv socialpolitik.
Det er også derfor, vi har reglerne om, at man ikke bare skal komme til landet, og så kan man få folkepension, selv om man egentlig ikke har ydet noget i Danmark.
I det her tilfælde med brøkpension er det blevet lavet sådan, da det blev aftalt meget hurtigt, at herboende flygtninge har mulighed for at indrette sig efter de ændrede regler.
Dermed laves også en overgangsordning, der skal gælde indtil den 1. januar 2021.
Det vil sige, at de flygtninge, der ikke når at optjene ret til folkepension inden 2021, stadig væk får pension efter de gamle regler.
Efter 2021 er det de nye regler, hvorefter man skal have optjent ret til folkepension, der gælder, ellers får man integrationsydelse eller kontanthjælp.
I den forbindelse kan man modtage særlige tillæg og personlige tillæg.
Dansk Folkeparti synes, det er rimeligt, at man ser på bopælstiden, altså den tid, man har været i Danmark, og derfor støtter vi selvfølgelig det forslag her, som er en del af den aftale, vi har været med til at indgå.