runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Altså, det er jo sådan, at hvis præmissen er forkert, bliver svarene også forkerte.
Selvfølgelig kan det altid svare sig at arbejde, for det, hr. Hans Andersen dybest set spørger om, er, om man selv kan vælge, om man vil være på offentlig forsørgelse eller have et arbejde.
Det er, uanset om man er forsikret eller man er kontanthjælpsmodtager.
Og der har vi et sanktionssystem, vi er fælles om, som gør, at man kan tage pengene helt fra folk.
Jeg er fuldstændig af den opfattelse, at det er langt bedre at være konsekvent og sige: Hvis ikke man står til rådighed og tager det arbejde, der er anvist – hvis det ellers er ordentligt og miljømæssigt korrekt osv., hvad vi ellers plejer at sige – så skal man ingenting have.
Det er der, forskellen er, nemlig at nogle af de venner, hr. Hans Andersen har, tror, at man kan trække frinummer og vælge at få en ydelse, de så påstår er højere end ved at tage et lavtlønsjob.
Og sådan er virkelighedens verden ikke skruet sammen.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-19:
Jeg vil lige hurtigt tage ordet og minde om, hvad det er, vi skal til at stemme om nu.
Det er i alt seks beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, og som handler om at sikre nogle mere rimelige løn- og pensionsvilkår for ministre og folketingsmedlemmer.
Det handler i sin enkelhed om noget så banalt, som at politikere skal have den samme pensionsalder som ganske almindelige mennesker, lønmodtagere, fordi der jo ikke er noget specielt nedslidende ved det at sidde på de bløde sæder, vi sidder på i Folketingssalen, som tilsiger, at vi skal kunne gå på pension før alle andre.
Så handler det om, at man skal have siddet i hvert fald 2 år på ministertaburetten, før man får adgang til de meget gunstige vilkår, som det udløser; at man ikke skal kunne optjene de vilkår så hurtigt som i dag; og ikke mindst at der indsættes et loft, så man ikke kan få mere end ½ mio. kr. om året i alt i pension fra forskellige politiske hverv.
Det handler også om noget så fuldstændig grundlæggende, som at man ikke også skal kunne få pension, mens man render rundt og får løn som folketingsmedlem, som nogle altså gør.
Det er alt i alt ikke et forslag, der sender nogen på fattiggården.
Det er ikke noget voldsomt.
Det er egentlig ikke særlig indgribende, og det er i hvert fald slet ikke urimeligt.
Alligevel bliver vi med al sandsynlighed stemt ned lige om lidt.
Det gør vi, fordi et flertal har deponeret sine stemmer hos en såkaldt Vederlagskommission, som består af tidligere politikere og nogle bureaukrater, og som med al sandsynlighed vil komme frem til, at politikere af en eller anden mystisk årsag har fortjent at få endnu mere gunstige vilkår, end der er i dag.
Det er hvert fald
Når det kommer til politikere, må der gerne bruges flere penge; når det kommer til arbejdsløse, er kassen er tom.
Det er ansvarsforflygtigelse, så det basker, og det er rigtig, rigtig pinligt.
Om ikke andet skal man have det i sin bevidsthed, hvis man nu stemmer nej til det her beslutningsforslag.
Det er en sidste appel om bare at gøre det tilnærmelsesvis mere forståeligt for den jævne dansker, hvilke forhold vi har herinde bag de tykke mure.
Mai Mercado (KF), 2015-05-19:
Det tror jeg faktisk var første gang, at der var sådan antydningen af et svar, og det er jeg jo rigtig glad for, og jeg håber, at det fortsætter nu.
Dengang regeringen kom med sin plan »Et stærkt værn mod terror«, stod der jo i et af initiativerne, at PET skulle have adgang til oplysninger om flypassagerer.
Der er jo ingen tvivl om, at for os er retssikkerheden rigtig vigtig, og vi ser gerne, at de her oplysninger kun kan indhentes med en dommerkendelse, men i selve teksten, står der, at PET får adgang til relevante oplysninger.
Når man så ser lovforslaget, ser man jo faktisk, at det er oplysninger, som skal igennem SKAT, og at PET derefter kan hente oplysningerne hos SKAT.
Man kan faktisk ovenikøbet læse i et af høringssvarene, at Dansk Told & Skatteforbund ser forslaget som et skridt i den rigtige retning, der vil styrke muligheden for at profilere potentielle smuglere i forbindelse med toldkontrol.
Pludselig kommer noget, der før handlede om kampen mod terror, til at handle om kampen mod toldkontrol.
Det lugter jo lidt af at give SKAT endnu mere magt, endnu flere beføjelser, så derfor vil jeg bare spørge statsministeren: Hvorfor er det pludselig, at det er SKAT, som skal inddrive de her oplysninger, og hvorfor er det ikke PET, sådan som det først var tiltænkt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg tror, at fru Mai Mercado har fået lidt forkert fat på lovforslaget, men jeg vil egentlig anbefale, at man diskuterer det med justitsministeren.
Men grundlæggende i forhold til det her PNR-lovforslag håber jeg stadig, at vi kan regne med, at De Konservative og Venstre og andre partier, som har været positive over for det her forslag, stadig er det.
Jeg er meget glad for, at vi har fået lovforslaget fremsat, jeg håber også, vi kan få det vedtaget, og jeg håber, at det, som både Konservative og Venstre har sagt tidligere om det her forslag, vil betyde, at vi kan få det her forslag vedtaget.
Det er et utrolig vigtigt redskab i forhold til at bekæmpe terror og noget, regeringen har kæmpet for i rigtig lang tid.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-05-19:
Tak for det, formand.
For i går kunne man jo i Politiken læse, at regeringen havde tænkt sig at give PET adgang til at overvåge alle danskeres rejsevaner, både i forhold til identitet og pasoplysninger og helt ned til, hvem de rent faktisk rejser sammen med – dvs. en intensivering af vilkårlig masseovervågning af helt almindelige menneskers rejsevaner.
Det er selvfølgelig noget, som Alternativet er dybt bekymret for, fordi vi ser et skred fra en selvfølgelig nødvendig overvågning af borgere ud fra en begrundet mistanke og så til en fuldstændig vilkårlig masseovervågning af fuldstændig lovlydige borgere i Danmark.
I dag er det jo sådan, at man også kan overvåge vores e-mail-korrespondance, vores sms'er, vores telefoner, og vi ser altså et skred i den måde, vi håndterer borgernes ret til et privatliv på.
Det er selvfølgelig noget, som bekymrer os gevaldigt, og hvis det ikke var ministerens formulering, var det i hvert fald avisens formulering i overskriften, at Danmark var i gang med at blive verdensmester i overvågning af borgere.
Der vil jeg selvfølgelig høre statsministeren, om det virkelig er regeringens intention at gøre Danmark til det land i verden, hvor man overvåger borgere allermest.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Først lige et par ting: Det er altså ikke rigtigt, at man kan overvåge menneskers e-mail og telefonsamtaler.
Der kræves jo dommerkendelse for at kunne gå ind og overvåge en specifik persons kontakter – bare så det er helt på plads.
Det, der er vigtigt for regeringen i den her sammenhæng, er, at vi har de nødvendige redskaber til at bekæmpe terror.
Der er intet, der får os til at tro, at vi kan slappe af i forhold til den terrortrussel, der er mod os i den vestlige verden, og derfor bliver vi nødt til at tage redskaber i brug, så vi kan overvåge potentielle terrorister.
Der er det her med at få adgang til passagerlister – en adgang, vi har haft på anden vis tidligere – helt afgørende.
Man kan sagtens være imod.
Man kan sagtens være imod de her forskellige tiltag, men jeg er også nødt til at sige klart i al respekt for spørgeren, at man så også kommer til at svække Danmarks muligheder for at bekæmpe terrorister.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-05-19:
Jeg havde næsten regnet med, at statsministeren ville give det her svar, og det er klart, at der her er en holdningsforskel, med hensyn til hvordan vi håndterer terrorspørgsmålet.
Selvfølgelig skal der være mulighed for at overvåge borgere ud fra en berettiget mistanke, selvfølgelig skal der det.
Det, jeg klandrer, er masseovervågning.
Jeg har lyst til at komme med et helt konkret citat fra næstformanden i EU's parlamentariske udvalg om borgernes rettigheder og retlige og indre anliggender, Jan Philipp Albrecht, og nu citerer jeg direkte: »Det er et åbent brud på grundlæggende rettigheder at masseindsamle og opbevare passageroplysninger.
Det har ingen gang på jorden.«
Mit spørgsmål til statsministeren er selvfølgelig, om det ikke er paradoksalt, at med ambitionen om at beskytte vores demokratiske frihedsrettigheder, sælger vi ud af dem.
Hvad er statsministerens holdning til det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jamen jeg er helt uenig.
Jeg er helt uenig i, at vi har et masseovervågningssamfund, og at vi på nogen måde er tæt på en grænse, hvor vi overvåger borgerne for meget.
Derfor er jeg nødt til at sige, at hvis man vil bekæmpe terrorisme – og det bliver vi nødt til at gøre – må man have de rigtige redskaber.
Så nytter det ikke noget, at vi ikke tør gå ind i de diskussioner om, hvordan man gør det mest effektivt.
Der er det her med at få adgang til passagerlister et uhyre vigtigt redskab i forhold til at finde ud af, om potentielle terrorister rejser ind og ud af landet. Det er et uhyre vigtigt redskab, og derfor håber jeg selvfølgelig, at vi kan få et flertal for det her i Folketinget.
Det er et meget væsentligt næste skridt til at bekæmpe de kræfter, som vil et land som Danmark det ondt.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-05-19:
Vi har jo meget kort tid, men jeg har egentlig lyst til at komme med nogle kommentarer om EU-Domstolen, som jo netop sagde, at Danmark overskred sine beføjelser i forbindelse med logningsdirektivet, men det må blive på et andet tidspunkt.
Mit sidste spørgsmål går faktisk på, at der i den selv samme artikel i Politiken var en udmelding fra det, der hedder Rådet for Digital Sikkerhed, der sagde, at det slet ikke var nødvendigt at indføre de her nye tiltag om borgernes rejseaktiviteter, hvis man ellers ønskede at opfange mistænkelige rejsemønstre.
Hvad er holdningen fra statsministerens side i forhold til den klare anbefaling fra Rådet for Digital Sikkerhed, altså at det her overhovedet ikke er nødvendigt, hvis man ellers ønsker at opfange mistænkelige rejsemønstre?
For man kan gøre det allerede i dag uden at bruge cpr-nummer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Som vi har diskuteret mange gange, og som justitsministeren også har givet udtryk for, er der behov for – for at kunne beskytte os selv – at der er nogle mennesker, der kan følges tæt, og at vores efterretningstjenester kan følge nogle personer tæt, for det er måden, hvorpå man kan forudse bestemte handlinger, forudse ekstremistiske handlinger eller holdninger, så man kan afdække sporene.
Og der er man nødt til at have den her måde at gå ind på, altså ved at afdække passagerlister; man er nødt til at finde en måde, det kan foregå på.
Så det her er altså et vigtigt og et meget relevant skridt for at kunne beskytte os selv og sikre, at vi kan gå hårdt op imod terrorister, som vil Danmark det ondt.
Jeg må sige, at jeg har fulgt debatten om det her med, om det gør en forskel, at vi er til stede i Irak og hos vores allierede i Syrien.
Og jeg har meget svært ved at acceptere det her billede af, at hvis vi bare havde ladet være med at tage af sted, var sagen løst.
For sandheden er jo, at med den indsats, som vi fra dansk side har ydet sammen med vores allierede, er det jo også meget sandsynligt, at vi har formået at holde ISIL tilbage igennem flere måneder.
Er vi i mål?
Nej, det er vi bestemt ikke.
Derfor i dag en stor tak fra Folketinget og også fra regeringen til de mennesker, der er dernede.
Jeg har været nede at besøge dem.
De kæmper en fantastisk brav kamp for at holde ISIL tilbage i Irak, og deres arbejde er det hele værd.
På et tidspunkt skal vi så tage stilling til, om vi skal forlænge deres mandat.
Det tør jeg absolut ikke udelukke at vi skal.
Det er meget muligt, at vi skal det.
Og jeg vil gerne takke og kvittere for, at Venstre og Konservative allerede nu har meldt så klart ud, at det mener de at vi skal gøre.
Men jeg tror alligevel, at regeringen vil se på situationen på jorden og drøfte det her med vores allierede, inden vi melder så klart ud.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-19:
Er ministeren enig i, at udgifterne alt andet lige må være de samme, om undervisningen finder sted i Sønderborg, eller om den finder sted i Flensborg?
Så det her er altså ikke en diskussion om økonomi, men en diskussion om principper.
Det er jo også derfor, beslutningsforslaget går ud på at pålægge regeringen at ændre loven, for selvfølgelig skal loven overholdes.
Men jeg forstår, at der umiddelbart ikke er spor imødekommenhed fra ministerens side.
Her er jo et konkret eksempel, hvor man netop kunne vise, at man har respekt for, at forholdene er lidt anderledes i en grænseregion.
Jeg vil kun rose ministeren for, at der foregår en masse møder, og at man har en god dialog, men hvis der ikke kommer noget ud af det – jeg fik ikke svar på, om der var nogle konkrete initiativer på vej – giver det jo ikke særlig meget til borgerne i grænseregionen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Jeg tror, fru Eva Kjer Hansen udmærket kender til, hvordan det er, når man sidder i regering, i forhold til at det nogle gange kan være besværligt, men at lovene faktisk skal overholdes.
Og det er ikke bare lige at ændre det, fordi et enkelt universitet har bedrevet en praksis for en kortere periode.
Vi har ikke lavet en gennemgribende vurdering af de økonomiske konsekvenser af at gennemføre forslaget, men det vil jo betyde, at andre vil kunne gøre de samme ting, altså at det vil blive muligt at udbyde uddannelser i nabolande.
Så vil man skulle lave en geografisk afgrænsning, det vil også være afhængigt af, hvor mange pladser der udbydes, og hvor populære de udbud er.
Man godt forestille sig, at det vil være populært at oprette danske uddannelser i Sverige og Norge, og det vil jo i så fald skulle afgrænses meget betydeligt.
Jeg tror, at den farbare vej at gå er at søge det uddannelsessamarbejde, som jeg er helt enig med spørgeren i vi skal, og få etableret nogle konkrete uddannelsessamarbejder over grænser, hvor begge eller flere uddannelsesinstitutioner, der indgår i samarbejderne, og de lande, der indgår, bidrager lige meget, sådan at det er et reelt gensidigt samarbejde.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-05-19:
Vi har i år fejringen af 100-året for kvindernes stemmeret, men der er også kun 5 år til, at det er 100-året for, at vi har en hel region, der stemte sig hjem, og vi har altid værnet om, at det var en særlig situation, men vi var alle sammen lykkelige over, at vi fik nogle hjem igen.
Derfor har vi altid forholdt os meget sagligt til og været meget bevidst om, hvordan man håndterede uddannelse, samvær og udvekslinger, og vi har fundet løsninger hver eneste gang.
Det undrer mig meget, at jeg står med en minister fra et parti, som i den grad har værnet om den særlige situation, der er i det syddanske.
Jeg bliver altså nødt til at bede om ministerens forklaring en gang til: Hvordan kan det være, at man ikke engang vil være åben for, at vi får lavet den lov om?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Jeg synes, det er al ære værd at appellere til de følelser, som jeg tror vi alle sammen kan finde frem, og som jeg deler fuldt og helt.
Men jeg synes også, at jeg må påpege, at der er ved at gå en lille smule valgkamp i den her, når man som oppositionsparti kan fremsætte beslutningsforslag, som skal ændre den lov, som man selv har forfattet, dengang man havde ministerposten, for netop at indskærpe og præcisere, at det her ikke skulle kunne lade sig gøre, og så nu ønsker, at det skal komme til at koste flere penge.
Hvis man tillader det, bliver der jo tale om en konstruktion, hvor der alene undervises på en campus i Flensborg på de pågældende uddannelser, og det giver efter min mening ikke de mest optimale fordele ved samarbejdet, fordi det skal være et gensidigt samarbejde, der bidrager til uddannelsesmiljøet i både Sønderborg og i Flensborg.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-05-19:
Men vi er meget interesseret i en fremtid, der giver mening, og vi lærer af alt, hvad vi kan.
Hvorfor er det, at vi så siger: Nej, fordi vi sagde for 10 år siden, at det ikke kunne lade sig gøre, vil vi i hvert fald aldrig nogen sinde komme til at gøre det?
Altså, fremtiden er jo, at vi værner om vores syddanske, og SDU har vist os, at det er muligt.
Altså, kom nu, vil jeg sige til ministeren.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Det er, fordi der har været en praksis, som andre jo ikke har benyttet sig af.
Men bliver den praksis lovliggjort, vil det jo være noget, mange, mange andre også vil kunne benytte sig af, og så skal vi finansiere uddannelser i andre lande for danske midler.
Jeg synes faktisk, at det princip, som Helge Sander indførte, var ret fornuftigt.
Jeg tror godt, at vi kan kigge på andre og nye veje, men jeg synes ikke, at vi skal derhen, hvor det bliver et princip, at vi finansierer danske uddannelser i udlandet, for så kan jeg se det løbe løbsk.
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for selvfølgelig at gøre opmærksom på det, som vi alle sammen er optaget af, nemlig hvordan vi også i grænseområdet udvikler vores samarbejde.
Det er jo sådan set en meget god anledning til også at diskutere, hvorfor de videregående uddannelser er vigtige og særlig også i et både nationalt og internationalt perspektiv.
Jeg håber da ikke, at der skulle være nogen tvivl om, at er der noget, der ligger den her regering på sinde, er det selvfølgelig uddannelse, som er en af vores højeste prioriteter.
Vi har også taget mange initiativer for at løfte kvaliteten på vores uddannelser og sådan set også styrke internationaliseringen, og derfor vil jeg da gerne imødekomme forslagsstillerne, som jeg går ud fra primært tænker på vores tyske nabo, som jo også har et stort potentiale for vækst, og som vi alle sammen skal blive dygtige til at udnytte.
Jeg har ærligt talt lidt svært ved at se, hvad det er for nogle afgrænsninger, der ligger, både i forhold til geografien, men sådan set også i forhold til det økonomiske, og derfor må vi jo så lægge kræfter i at udbygge det samarbejde, der er, med de initiativer, der er i gang, og selvfølgelig også se på, hvordan vi kan gøre det bedre i fremtiden.
Men jeg synes, at det er lidt hurtigt at fremsætte et forslag, som pålægger regeringen at ændre en lov, uden at vi i virkeligheden kender konsekvenserne heraf, og derfor kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-19:
Jeg vil gerne kvittere positivt over for hr. Jeppe Bruus for de positive meldinger omkring det grænseoverskridende samarbejde og så høre, hvad Socialdemokratiet tænker der kan være af nye initiativer.
Hvad er det, man konkret kunne gøre for at styrke det grænseoverskridende samarbejde?
Her ser man en mulighed, som SDU har stablet på benene, og som de har fået indskærpet af ministeren de altså ikke må.
Som vi var inde på tidligere, er økonomien jo den samme, fordi de studerende i stedet for at få deres undervisning i Flensborg nu får den i Sønderborg.
Jeg spørger bare: Når hr. Jeppe Bruus siger, at vi skal se på, hvad vi kan gøre bedre, hvad er det så for nogen udspil, Socialdemokratiet kunne tænke sig at komme med?
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Tak for det.
Der er da en lang række, vi allerede har været i gang med, bl.a. for at se på, hvordan du kan tage på praktikophold i udlandet, hvordan du kan udvikle fælles uddannelse osv.
Den model, der foreligger, er jo sådan, at den finansieres.
Men det, forslaget her lægger op til, er jo, at du laver et mere rent snit, hvor du kan have SDU, der sådan set finansierer uddannelse i Flensborg, uden at der i realiteten er nogen danske studerende involveret.
Det er jo der, hvor vi synes det er mere hensigtsmæssigt, at der sker en gensidig vidensudveksling.
Jeg er ikke fuldstændig ekspert i det samarbejde, der foregår, og derfor har jeg egentlig også, da man havde fremsat det her forslag, tænkt, at det måske måtte komme fra SDU.
Men jeg vil da stadig væk gerne positivt tilkendegive, at vi selvfølgelig gerne vil være med til at se på det, men vi er usikre på, hvor afgrænsningen af det forslag, der er fremsat, går, og derfor synes jeg sådan set, det er sagligt nok at være imod.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
I forhold til den konkrete samarbejdskonstruktion har ministeriet oplyst gældende ret over for Syddansk Universitet, nemlig at såfremt universitetet ønskede at modtage de her aktivitetsbestemte tilskud, så skulle det foregå på den måde, at man kun støtter uddannelsesaktiviteter i det land, som de hører til.
Men vi er i ministeriet også i tæt dialog med de tyske samarbejdspartnere.
Der er afholdt en række møder, og vi kommer til at gå endnu tættere ind i det.
Der inddrager ministeriet både Syddansk Universitet og – meget oplagt – de øvrige videregående uddannelsesinstitutioner i regionen, sådan at det kan sikres, at der er nogle fordelagtige og gensidige langsigtede uddannelsessamarbejder.
Det synes jeg er helt oplagt, det kan bare ikke være på en måde, der ikke overholder gældende ret, og sådan at det kommer til at koste den danske stat.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-19:
Tak for ministerens ord om det hensigtsmæssige i at styrke det grænseoverskridende samarbejde.
Jeg vil meget gerne, om ministeren kunne blive mere konkret, med hensyn til hvad det er for nogle initiativer, ministeren vil tage.
Og det vil være interessant, hvis ministeren også kunne forklare, hvad fordelen er ved, at de studerende, der var i Flensborg, nu skal valfarte til Sønderborg for at modtage den undervisning, de ellers ville have fået i Flensborg, hvis man kunne finansiere undervisningen i Flensborg.
Så hvilken fordel er der ved, at de nu skal tage til Sønderborg, og hvad er det præcis for nogle initiativer, ministeren vil tage for at styrke det grænseoverskridende samarbejde på uddannelsesområdet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at vores regeringsførelse ikke kan sammenlignes med hr. Lars Løkke Rasmussens regeringsførelse, hvor man ikke havde styr på økonomien, og hvor man ganske enkelt år for år brugte flere penge, end man havde afsat.
Det kan man ikke sammenligne.
For nu er der kommet styr på økonomien, og det nye i dansk økonomi er, at vi overholder budgetterne.
Så jeg må lige forstå hr. Lars Løkke Rasmussen rigtigt: Skal der ansættes flere mennesker i den offentlige sektor fremadrettet?
Ligger det i de økonomiske planer fra Venstres side?
Og igen er vi jo nødt til at gætte, for der ligger ingen plan fra Venstre.
Vi er nu tilbage ved den diskussion, vi har haft rigtig mange gange, og budskabet er jo egentlig ganske enkelt.
For det første har regeringen jo ført en økonomisk politik, hvor vi har haft styr på tingene, og hvor budgetterne holder.
For det andet har vi også sikret, at det offentlige forbrug er vokset med 10 mia. kr. siden 2011; det er jo noget, som Venstre ikke kunne have gjort, hvis de havde haft nulvækst i den periode, vi snakker om her.
For det tredje kunne de her diskussioner jo undgås, hvis Venstre bare ville lægge en økonomisk plan frem.
Vi andre er nødt til at gætte på, hvem der skal fyres i den offentlige sektor.
For én ting er sikkert: Nulvækst betyder fyringer.