Karen Hækkerup (S), 2013-02-05:
Allerførst vil jeg gerne slå fast, at borgerens retssikkerhed er uhyre vigtig for regeringen.
Borgeren skal kunne regne med at få afgørelser, der er i overensstemmelse med love, bekendtgørelser og ankepraksis, og vi skal have et klagesystem, der virker, så fejl kan blive rettet og borgere kan få den hjælp, de har ret til efter lovgivningen.
I Danmark har vi en lovgivning, der indebærer, at der ydes omfattende hjælp på det sociale område, og vi har været vant til, at omfanget af den hjælp, der har været til rådighed, har været stigende.
Billedet er nu, at økonomien er hårdt presset, og det sætter en bremse for uprioriterede udgiftsstigninger også på det sociale område.
De enkelte kommuner kan inden for lovgivningens rammer fastsætte generelle vejledende serviceniveauer for den lokale udmøntning af hjælp efter serviceloven.
Kommunerne overvejer derfor for tiden ekstra nøje, hvad der er det rette serviceniveau, og også hvilken hjælp den enkelte har ret til efter en konkret og individuel vurdering af den pågældendes behov.
Det er altså ikke sådan, at enhver nedsættelse af hjælp på det sociale område er i strid med lovgivningen.
Men kommunerne skal selvfølgelig overholde den lovgivning, der gælder, både når de fastlægger et vejledende serviceniveau, og når de træffer konkrete afgørelser.
Det kan imidlertid ikke undgås, at der opstår uenighed mellem borgere og kommuner om afgørelse af en sag.
Det kan heller ikke undgås, at kommuner træffer afgørelser, der efterfølgende bliver ændret i klagesystemet.
Sådan må det være, når reglerne er skønsmæssige.
Derfor har vi også et klagesystem til at tage højde for, at forkerte afgørelser kan ændres, og vi har et kommunaltilsyn, som bl.a. skal gribe ind, hvis en kommune ikke skulle efterleve en bindende afgørelse fra klagesystemet.
At kommunerne har vilje til at overholde lovgivningen, skal og må vi lægge til grund.
Det er en helt grundlæggende forudsætning for hele samfundet.
Statistikken viser et stigende antal klagesager, og at andelen af sager i de sociale nævn, der bliver enten ændret eller hjemvist, steg til 28,2 pct. fra 2010 til 2011.
I samme periode har sagsbehandlingstiden for klagesager i de sociale nævn været lang og voksende.
Det er en udvikling, der går i den forkerte retning.
For det første vil Ankestyrelsen senere i år iværksætte en undersøgelse af, hvordan kommunerne anvender og henviser til serviceniveauer og økonomiske hensyn, når de træffer konkrete afgørelser efter serviceloven.
Undersøgelsen skal vise, om kommunernes praksis ligger inden for lovgivningens rammer.
Undersøgelsen vil blive fulgt op af en dialog med kommunerne, med henblik på at tvivl og fejl kan undgås, så kommunerne kan træffe korrekte afgørelser i første instans.
For det andet gennemføres en undersøgelse af kommunernes efterlevelse af ankemyndighedernes afgørelser og rettidigheden heraf.
Regeringen tager samtidig initiativer til, at kommunerne får bedre redskaber til at træffe rigtige afgørelser i første instans, og at retssikkerheden styrkes gennem et mere effektivt klagesystem.
Der er i 2012 taget flere initiativer direkte målrettet de kommunale forvaltninger.
Ankestyrelsens rådgivning af kommunerne er i 2012 blevet forbedret med en skriftlig hotline, og Ankestyrelsens principafgørelser er gjort mere praktisk anvendelige i den daglige administration i kommunerne.
KL og Social- og Integrationsministeriet har sammen udviklet voksenudredningsmetoden, som understøtter sagsbehandlerne i at komme igennem alle væsentlige sagsbehandlingsskridt, så der kommer færre fejl i afgørelserne og der kan træffes bedre og mere målrettede afgørelser.
I den aftale, som regeringen i november 2012 har indgået med Enhedslisten og Liberal Alliance, om statsforvaltningernes struktur og en forenklet klagestruktur er herudover aftalt at øge rådgivningsindsatsen over for kommunerne med 5 mio. kr. årligt.
Der bliver tale om en systematisk rådgivning af kommunerne af Ankestyrelsen netop med henblik på at reducere fejl, så borgere kan få den korrekte afgørelse i første omgang.
Primært om lovforslaget vil jeg gerne fremhæve, at det er en forenkelt klagestruktur, der netop har været i høring – et forslag, der skal styrke retssikkerheden ved på en række punkter at gøre klagesystemet mere effektivt.
Med forslaget skal alle klager på det sociale område fremover behandles i Ankestyrelsen.
De sociale nævn nedlægges hermed.
Et væsentligt mål er en mere ensartet praksis for afgørelser på tværs af landet, så det bliver uden betydning for sagsbehandlingen, hvor i landet en borger bor.
En andet mål er, at sagsbehandlingstiden skal blive kortere, ikke mindst i de principielle sager.
De principielle sager skal kun behandles én gang, og sagsbehandlingstiden forkortes dermed.
Ændringen skal også give grundlag for bedre kvalitet og ressourceudnyttelse gennem faglig specialisering og fleksibel fordeling af ressourcer til de områder, hvor der er konkret behov herfor.
Det er min klare forventning, at der på den måde vil blive kortere sagsbehandlingstid, også i de sager, der ikke er principielle, når et nyt ankecenter i Ankestyrelsen er etableret.
Når principielle sager kan udvælges blandt samtlige klagesager, bliver der også bedre mulighed for at udvælge principafgørelser, der er egnet til at vejlede kommunerne på aktuelle fokusområder.
Med hurtigere principafgørelser, der er fokuseret på aktuelle problemfelter, får alle kommuner hurtigere og klarere orientering om korrekt praksis på de områder, hvor der er tvivl her og nu.
Hermed skulle flere afgørelser også kunne træffes rigtigt og hurtigt af kommunerne i første omgang.
Med regeringens initiativer gennemføres der således en solid indsats for at belyse og styrke kommunernes overholdelse af lovgivningen, og det er min klare forventning, at vi på den måde får styrket retssikkerheden for borgerne på det sociale område.