Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg tror, at jeg kan love fru Pernille Vigsø Bagge, at jeg i den grad har været i dialog med alle interessenter.
Der har jo været en meget, meget livlig debat om det her på det tidspunkt, da folkeskoleloven blev vedtaget.
I forhold til de nationale test vil jeg godt understrege, at Forældreorganisationen Skole og Samfund var positiv.
I forhold til elevplaner var skolelederne og Skole og Samfund positive.
Hvis vi lige tager elevplanerne, har det også været mit indtryk, at Danmarks Lærerforening sådan set er positiv.
Det, man var bange for, var, at det blev en skabelon.
Og derfor er der en diskussion som den, fru Pernille Vigsø Bagge spurgte til før, nemlig om der er et arbejdstidsspørgsmål og et spørgsmål om, at man skal honoreres særskilt for at lave elevplaner.
Men det er jo noget andet og en del af værktøjet at have en elevplan.
Så derfor er der altså en mere nuanceret diskussion Jeg vil også lige minde fru Pernille Vigsø Bagge om, at det lyder, som om de her nationale test har været udrullet i årevis - de er jo altså ikke gennemført endnu.
Det beklager jeg.
Jeg ville ønske, hvis jeg skulle sige noget, som vi kunne lære af i forligskredsen, at vi kunne undgå det kaos, der har været omkring test, man sætter i gang, men hvor it-system og indhold ikke er på plads.
Det er også derfor, at vi fra Socialdemokraternes side har foreslået, at de skal udskydes.
Jeg har med interesse læst den beskrivelse, som SF giver af den danske folkeskole.
Men heldigvis kan jeg ikke genkende det billede, som SF prøver at tegne af folkeskolen.
Jeg vil bare citere nogle enkelte ord, som SF bruger i sit beslutningsforslag: en kontraktliggørelse, disciplinerede lærere, rangordning, mistillid.
Jeg kender hele det her vokabularium, men jeg er nødt til at sige, at når man svinger sig op i de højder i forhold til essensen af SF's forslag, nemlig at de nationale test og elevplaner ikke skal være obligatoriske, men frivillige, synes jeg, at det desværre er med til at give en helt skæv debat om det, som vi i virkeligheden har en meget stor interesse i at drøfte i fællesskab med SF, nemlig hvordan vi udvikler den gode folkeskole.
Jeg vil godt gå lidt ind i nogle af de her ting, fordi jeg synes, det er så ærgerligt, at det er blevet til sådan en hellig krig, og at hele diskussionen om fremtidens folkeskole handler om at være for eller imod nationale test og elevplaner.
Nej, det ville det nok næppe være.
Når SF skriver i bemærkningerne, at med de nationale test og elevplanerne vil undervisningen primært rette sig imod test.
Jeg er ked af at sige det, men jeg synes simpelt hen, at det er en grov undervurdering af lærerne.
Vi har nogle rigtig dygtige lærere i den danske folkeskole, og jeg er sikker på, at lærerne fuldt ud er i stand til at lave nogle rigtig gode forløb, med den tid der er til undervisningen.
Jeg har svært ved at se, hvorfor SF har den mistillid til lærerne.
Det er ti nationale test, der skal gennemføres i løbet af ni skoleår.
Der er masser af tid til den gode undervisning, og jeg synes, at vi skulle bruge kræfterne på det.
Når vi er optaget af det - og derfor vil jeg selvfølgelig også stå fuldt inde for de ting, som er en del af folkeskoleforliget - er det, fordi vi vægter, at der er en systematisk evalueringskultur.
Det skal ikke være for at disciplinere lærerne eller for at kontrollere eller skabe mistillid, men faktisk er det noget, der er blevet peget på i en række undersøgelser, og som jeg synes det er vigtigt vi tager alvorligt, i forhold til hvordan vi ønsker os, at den gode folkeskole skal udvikle sig.
Jeg vil gerne henvise til, at det jo ikke bare er OECD-rapporten fra 2004, der peger på, at der er behov for en systematisk evalueringskultur i folkeskolen, det er også EVA, Danmarks Evalueringsinstitut, som har lavet en undersøgelse af den løbende evaluering i folkeskolen tilbage i 2004.
Det, som EVA understreger, er netop betydningen af systematisk evaluering, skriftlighed i evalueringen og tilbagemeldinger i forhold til ikke at kigge tilbage, men at kunne snakke om, hvordan man fremadrettet løfter det enkelte barns niveau.
Jeg kan også forstå, at SF er optaget af undervisningsdifferentiering.
Elevplaner er jo netop et redskab, der kvalificerer lærere og elever i fællesskab til at sige i forhold til den enkelte elev, at sådan ser billedet ud, og hvor er det, der er mest behov for, der løftes i fællesskab.
Når SF mener, at lige præcis de nationale test er en kontraktliggørelse, er jeg nødt til spørge SF: Betyder det så også, at SF er imod afgangsprøver?
Altså, det er vel også en kontraktliggørelse.
Det er jo en helt regulær politisk diskussion om, hvordan det er, vi ønsker at have en balance mellem metodefrihed ude på den enkelte skole og nogle få, men vigtige evalueringsredskaber undervejs.
Og det synes vi er vigtigt.
Vi synes, der er kommet en passende balance i de forlig, der er lavet, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om dem fra Socialdemokraternes side.
Jeg vil lige minde om, at det jo viser sig, at der stille og roligt, i og med skolerne selv udformer elevplanerne - for det er jo det, der ligger i det - faktisk er en stadig mere positiv holdning til elevplanerne, også blandt lærerne.
Jeg vil godt citere fra bladet Folkeskolen, som lavede en stikprøveundersøgelse på skolerne, og der var en tillidsmand fra Hobrovejens Skole i Randers, som sagde med følgende citat: »»Jeg må desværre indrømme, at meldingen fra kollegerne er, at planerne giver bedre forældresamtaler.
Jeg siger desværre, fordi jeg fra begyndelsen var skeptisk indstillet.
Det er jeg ikke mere«, siger tillidsrepræsentanten«.
Den her artikel, som i øvrigt har overskriften »Udbredt tilfredshed med elevplaner«, medførte en stor debat efterfølgende i bladet Folkeskolen, fordi man syntes, det var rigtig strengt, at bladet Folkeskolen refererede fra nogle steder, hvor man havde positive erfaringer med elevplaner.
Og det er der, hvor det bliver ærgerligt; der bliver det en skyttegravskrig.
Jeg synes, vi skal bruge kræfterne på at få en passende balance, sådan at test netop ikke bliver brugt til rangordning og ikke bliver brugt til den markedsskole, som vi er fuldstændig enige i hos Socialdemokraterne det ikke skal bruges til.
Derfor er vi også meget tilfredse med de fingeraftryk, som Socialdemokraterne har fået sat, bl.a. netop at det ikke skal bruges til rangordning, men som et pædagogisk redskab, herunder skriftlighed i evalueringen, som vi faktisk tror at rigtig mange forældre er glade for i det daglige arbejde.