runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Jamen vi spurgte jo ministeren den 19. april, hvor mange børn der havde ventet i over 1 år.
Der var ministeren ikke interesseret i at spørge regionerne; han svarede os i hvert fald, at det vidste man ikke.
Vi spørger igen den 30. april og får at vide, at man ikke ved, hvor mange børn der har ventet over 1 år.
Vi spørger igen den 30. august.
Der siger ministeren igen: Det ved vi ikke, det har vi ikke et overblik over.
Hvordan kan det så være, at ministeren nu pludselig efter et år, hvor vi har spurgt og spurgt og spurgt, siger: Nu vil jeg gerne vide det.
Er det ikke, fordi ministeren godt ved, at der er nogle journalister, der er ved at grave i det her?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Selvfølgelig har jeg ikke været bekendt med det.
Hvis jeg havde det, havde det jo været nemt at besvare de tidligere spørgsmål, der er stillet.
Jeg synes på den anden side, at det er en trøst, at jeg så sent som for 14 dage siden kunne svare meget detaljeret på, hvor mange der har ventet under 2 måneder, og hvor mange der har ventet over 2 måneder.
Det er altså den måde, man har opgjort det på.
Men da nu fru Özlem Sara Cekic bliver ved med at spørge om, hvor mange der har ventet 1 år, har vi altså bøjet os og sagt til regionerne: Vi må skaffe de oplysninger.
Men man har dem altså ikke endnu, og jeg håber heller ikke, at det er alt for besværligt at skaffe dem.
Men nu får vi dem i hvert fald.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Det er, fordi ministeren udmærket er klar over, at ministeren er på glatis her.
Vi spørger den 23. april, vi spørger den 30. april, vi spørger den 30. august, hvor mange børn der har ventet over 1 år på behandling, og samtlige gange siger ministeren: Det har jeg ikke tal på.
Som jeg forstår, kan ministeren spørge regionerne, det er jo det, vi efterlyser – om ministeren vil spørge regionerne.
Det vil ministeren ikke, ministeren vil ikke oplyse de tal.
Derfor undrer det mig rigtig meget, at ministeren i dag, efter et års spørgen, siger, at ministeren nu vil spørge regionerne.
Hvad er årsagen til, at ministeren ikke har spurgt regionerne før?
Det kan kun være, at ministeren har vidst, hvor mange børn der har ventet over 1 år – hvilket ministeren ikke bekræfter i dag.
Det kan også være, at ministeren godt kan se, at det antal børn, der venter, vil give ministeren hovedpine, og derfor ikke er interesseret i at offentliggøre tallene.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Har ministeren i det næsten halve år, vi har spurgt nu, været bekendt med, hvor mange børn der har ventet i over 1 år – ja eller nej?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Jeg har sendt et svar på spørgsmål 804, hvor man tydeligt kan se, hvor mange der har ventet mindre end 2 måneder, og hvor mange der har ventet mere end 2 måneder.
Der findes ikke i øjeblikket opgørelser af, hvor mange der har ventet mere end 1 år, men det kommer, for jeg fik jo et spørgsmål i sidste uge – den 30. september 2010 – og for at kunne besvare det spørgsmål har jeg bedt regionerne om at lave en særskilt opgørelse over, hvor mange der har ventet over 1 år.
Jeg skal ikke kunne sige, om fru Özlem Sara Cekic har spurgt forgæves tidligere, for jeg har ikke alle spørgsmål og svar med her, men det er da i hvert fald en trøst, at hun ikke længere føler, at hun skal spørge forgæves, for nu har jeg sørget for, at der kommer svar på det spørgsmål, der blev stillet for en uge siden.
Jeg følger selvfølgelig udviklingen i antallet af børn, der står på venteliste til børne- og ungdomspsykiatrien, løbende.
Det gør jeg bl.a. via Danske Regioners kvartalsvise ventelisteopgørelse.
Den baserer sig på de regelmæssige opgørelser, som man laver ude i regionerne.
Af de opgørelser fremgår det, hvor mange børn og unge der har ventet henholdsvis under 2 måneder og over 2 måneder.
Jeg har derfor ikke tal på, hvor mange børn der har ventet i mere end 1 år, og det er, fordi der ikke offentliggøres løbende opgørelser over antallet af børn og unge, der har ventet i mere end 1 år.
Men til brug for min besvarelse af spørgsmål 878 i Sundhedsudvalget i sidste uge har jeg bedt Danske Regioner om at lave en særskilt opgørelse, hvoraf det vil fremgå, hvor mange der har ventet i over 1 år.
Den opgørelse vil jeg sende til Sundhedsudvalget, så snart den er færdig.
Jeg vil gerne tilføje, at siden indførelsen af de udvidede behandlingsrettigheder i psykiatrien har der været adgang til, at man kan se de fremadrettede ventetider på Venteinfo.dk.
Desuden arbejder Sundhedsstyrelsen på, at man skal kunne følge ventetiden til psykiatrisk behandling via Landspatientregistret.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Det er jo sådan, at SF er en del af …
Ja, undskyld.
Har ministeren kendskab til, hvor mange børn der har ventet over et år på behandling i børne- og ungdomspsykiatrien, og vil ministeren besvare dette med et ja eller nej?
Har ministeren kendskab til, hvor mange børn der har ventet over et år på behandling i børne- og ungdomspsykiatrien, og vil ministeren besvare dette med et ja eller nej?
Lykke Friis (V), 2010-10-06:
Jeg kan sige, at den her regering har sat danmarksrekord, hvad angår klima- og energiforskning.
Det kan jeg ikke tage æren for, for jeg har ikke kæmpet for det, fordi jeg ikke har været minister.
Men jeg kan sige, at det er det, som denne regering har gjort.
Er det egentlig ikke et meget godt signal at sende?
Mit andet svar: Nej, jeg vil ikke stå her og give nogen garanti om noget som helst, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at når man har et forlig, så er det ligesom der, forhandlingerne foregår.
Derudover er det også sådan, at forhandlingerne internt i regeringen heller ikke er afsluttet, så det ville nok ikke være sådan helt smart, at jeg står her, før sagen er afsluttet med mine regeringskolleger, og kommer med nogen garantier om det ene eller det andet.
Med hensyn til de langsigtede rammer vil jeg sige, at de fuldstændig ligger i Klimakommissionens overordnede anbefalinger og det, som også statsministeren meldte ud i går, nemlig at vi skal have en dato for, hvornår vi bliver uafhængige af fossile brændsler.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Hvad er ministerens holdning til, at vi i Folketinget ikke kan få oplyst, hvor mange børn der venter over et år i børnepsykiatrien?
Vi er blevet lovet opgørelsen i næsten et år nu.
Opgørelsen over, hvor mange børn der har ventet, skulle være kommet i efteråret 2009, men det er desværre endnu ikke sket.
Undertegnede har spurgt Sundhedsministeriet utallige gange inden for de sidste 6-8 måneder, om ministeren vil fortælle, hvor mange børn der har ventet på børnepsykiatrisk og ungdomspsykiatrisk behandling i over 1 år.
Ministeren har i næsten samtlige sine svar skrevet, at man har spurgt regionerne, og at regionerne har sagt, at der er så mange, der venter i under 2 måneder, og så mange, der venter i over 2 måneder, men ikke, hvor mange der venter i over 1 år.
Så undrer det mig nu i dag, at ministeren siger, at han nu vil spørge regionerne: Har ministeren ikke gjort det i et år nu?
Hvad er ministerens holdning til, at vi i Folketinget ikke kan få oplyst, hvor mange børn der venter over 1 år i børnepsykiatrien?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Sundhedsministeriet arbejdede over vinteren 2008-2009 med en udredning om afregning på private sygehuse.
Det skete i forlængelse af, at regeringsgrundlaget jo havde fastsat et mål om fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse.
Dette udredningsarbejde rummede nogle beregninger af omkostningsniveauet på de mest omkostningseffektive offentlige sygehuse, de såkaldte referencetakster.
Man spurgte altså, hvad prisen var på de billigste offentlige sygehuse.
Man kan sige, at derved blev der sat fokus på bedste praksis og billigste praksis i det offentlige sygehusvæsen.
De foreløbige beregninger, som altså var fremadrettede, viste, at hvis man tog udgangspunkt i den billigste fjerdedel eller billigste tredjedel af de offentlige sygehuse, fik man et udgangspunkt på mellem 65 og 72 pct. af den offentlige takst.
På tidspunktet for udredningen var den udvidede frit valg-ordning suspenderet som bekendt som følge af sygeplejerskernes strejke i 2008.
Den var jo suspenderet hele vejen frem til 2009, og det var derfor, at udredningen skulle forberede regeringen på den forhandling, der skulle være med henblik på fastsættelse af taksterne pr. 1. juli 2009.
Den 1. april 2009, altså før genindførelsen af det udvidede frie valg, indgik regeringen og Danske Regioner en aftale om tilrettelæggelsen af samarbejdet med de private sygehuse.
Den aftale lagde rammerne for den fremtidige takstfastsættelse i forhold til de private sygehuse.
Ifølge aftalen skulle forhandlingerne med de private i første omgang tage udgangspunkt i de udbudspriser, der havde været forhandlet, mens det frie valg var suspenderet.
Derefter skulle man tage afsæt i referencetaksterne, som jeg beskrev, men dem var der behov for først at kvalificere, og aftalen førte umiddelbart til, at taksterne blev sat 17 pct. ned, da det udvidede frie valg blev genindført den 1. juli 2009.
Det var jo til tiden, for det var den 1. juli 2009, at suspensionen af behandlingsgarantien blev gennemført.
De endelige referencetakster blev offentliggjort den 28. oktober 2009.
På det grundlag blev taksterne i øvrigt reduceret yderligere, så den samlede nedsættelse af taksterne blev på mere end 20 pct.
Som nævnt trådte takstnedsættelsen i kraft, i samme øjeblik frit valg-ordningen blev indført.
Det betyder i al sin enkelhed, at de væsentlig lave takster var gældende, fra den første patient blev behandlet under frit valg-ordningen, efter at udvalgsarbejdet var afsluttet.
Når nedsættelse blev mulig, hang det sammen med, at det private marked var blevet større.
Taksterne, der bruges til at betale de private sygehuse for behandling af frit valg-patienter, er i dag noget lavere end den gennemsnitlige afregning på de offentlige sygehuse.
Det er altså billigere på de private end på de offentlige.
Men til den pris kunne man ikke have givet patienterne et frit valg, da ordningen blev indført i 2002.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-06:
Tak for det.
Jeg spørger indenrigs- og sundhedsministeren: Hvorfor blev privathospitalerne overbetalt lang tid efter, at taksterne ifølge Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses beregninger kunne nedsættes med 25 pct.?
Jeg takker ministeren, og jeg forstod faktisk også besvarelsen, og det er jo fuldstændig korrekt, at i den periode, hvor konflikten løb, var der ikke et udvidet frit sygehusvalg.
Men hvorom alting er, vil jeg gerne spørge ministeren om det, der er blevet diskuteret rigtig meget, også i den seneste uge, nemlig om der virkelig var en overbetaling af de private hospitaler på 25 pct.
Der er mange, der argumenterer for de 25 pct., men nu siger ministeren, at der i de aftaler, der nu ligger, er sket en reduktion på 20 pct.
Vi har jo også en statsminister, der har været ude at vedkende sig, at der rent faktisk har fundet en overbetaling sted.
Det har vi ikke tidligere kunnet få hverken sundhedsministre eller statsministeren til at vedkende sig, men det er trods alt sket her i de sidste få døgn.
Det, der jo til stadighed må være politikernes opgave her på Christiansborg, er at udvise rettidig omhu, og på sundhedsområdet er det bl.a. at sikre, at pengene bliver brugt bedst muligt.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om ministeren hermed siger, at på grund af konfliktperioden og på grund af det grundige arbejde, der er lavet i Sundhedsministeriet, har der rent faktisk ikke siden det tidspunkt, hvor ministeriet fandt ud af, at der måske var en overbetaling på 25 pct., fundet en overbetaling sted.
Hvorfor blev privathospitalerne overbetalt lang tid efter, at taksterne ifølge Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses beregninger kunne nedsættes med 25 pct.?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Jeg skal ikke kunne sige, om der ligger oplysninger, som jeg burde have kendskab til.
Jeg kan ikke sige mere på nuværende tidspunkt.
Det er så meget, som jeg ved. Så synes jeg da i øvrigt, at vi har haft en udmærket korrespondance mellem SF og statsministeren og mig.
Der står så meget, som vi ved.
Men nu får vi mere viden, og så kan vi svare på spørgsmålet.
Hvis det er et led i en aftale, at ministeriet skal skaffe nogle bestemte oplysninger fra regionerne, så skal vi selvfølgelig skaffe de bestemte oplysninger fra regionerne.
Jeg kan se, at vi har haft en korrespondance.
Jeg har skrevet et brev den 16. august til spørgeren og hr. Ole Sohn, og jeg har den 18. august skrevet til hr. Ole Sohn.
Der har jeg sagt så meget, som der nu er mulighed for at sige.
Der forklarer jeg også, at Danske Regioners årlige opgørelse normalt kommer i maj måned, og at regionerne har oplyst, at tallene for aktiviteter og ventetider i 2009 vil være forsinket og forventes offentliggjort senest i løbet af september måned.
Det skrev vi i en mail den 5. juli til satspuljepartiernes sundhedspolitiske ordførere.
Det fremgik ligeledes af mailen, at tallene ville blive sendt til ordførerne, så snart de var ministeriet i hænde.
Det var det, jeg meget høfligt skrev til spørgeren, eller rettere sagt: Det er vist det, som statsministeren meget høfligt skrev til spørgeren den 16. august.
Og jeg skrev noget af det samme til hr. Ole Sohn den 18. august.
Så det er jo ikke sådan, at vi har blæst på de henvendelser, vi har fået.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Det er jo ikke for at være efter den nye sundhedsminister, men jeg spurgte faktisk den nye sundhedsminister, da han trådte til.
Da skriver ministeren, at de bliver offentliggjort, som de gør, og ministeren skriver selv til mig, at det ifølge aftalen var korrekt, at tallene skulle komme i efteråret 2009 – og det er ikke sket endnu.
Derfor spørger jeg om ministerens holdning.
Brevet har ministeren selv skrevet til mig, og han har jo også underskrevet det med hilsen Bertel.
Derfor går jeg ud fra, at det er ministeren.
Hvad er ministerens holdning til det?
Vi er blevet lovet, at vi skulle få at vide, hvor mange børn der har ventet over 1 år i børnepsykiatrien, og efter et år har vi endnu ikke fået at vide, hvor mange børn der venter over 1 år i børnepsykiatrien, og vi har lavet en politisk aftale om, at de her børn skulle komme i behandling efter 2 måneder.
Synes ministeren, det er tilfredsstillende, at vi ikke kan få oplyst, hvor mange børn der venter mere end 1 år på at komme i behandling, når vi har besluttet, at de kun skulle vente i 2 måneder?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Hvis det havde været med i spørgsmålet, at vi har brudt et eller andet løfte, så ville jeg selvfølgelig have taget stilling til det.
Det var ikke med i spørgsmålet, og derfor er jeg ikke som ny minister i stand til at svare på det her.
Men jeg kan da selvfølgelig grave tilbage og se, om der var et løfte, og jeg kan bede om forklaring på, hvorfor det ikke er blevet opfyldt.
Selvfølgelig kan jeg det.
Jeg vil bare minde om, at det altså ikke er første gang, at et folketingsmedlem spørger en minister, om vedkommende kan få det og det oplyst, og så får det svar, at de tal har vi ikke.
Så kan man jo somme tider være så heldig, at de skaffes efterfølgende, og det er det, jeg kan love i dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Det er jo simpelt hen ikke korrekt, når ministeren siger, at vi ikke er blevet lovet det før.
I efteråret 2009 skulle der komme en specifik oversigt over, hvor mange børn der havde ventet over 1 år.
Det blev vi lovet, og SF er ligesom mange andre partier en del af det her forlig, som går ud på, at børn i børnepsykiatrien har en 2-måneders-behandlingsgaranti.
Så det er vi blevet lovet, og de tal har været et år undervejs.
Ministeren synes, at det er en kæmpesejr for undertegnede nu, fordi det er på grund af undertegnede, at man nu får de her tal.
Jeg vil bare lige minde ministeren om, at det her forlig er indgået for de børns skyld, som har en sindslidelse, og at det er for deres skyld, at de her tal skulle opgøres i 2009.
Hvad er ministerens holdning til det, man har lovet fra regeringens side til forligsparterne, altså at der skulle være en opgørelse over de børn, der har ventet mere end 1 år – at den skulle komme i efteråret 2009, og at den endnu ikke er kommet?
Synes ministeren, at det er tilfredsstillende, eller synes ministeren ikke, at det er tilfredsstillende?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Som jeg lige har redegjort for i forbindelse med det tidligere spørgsmål, offentliggør Danske Regioner kvartalsvis – hvert kvartal – hvor mange børn og unge der står på venteliste i børne- og ungdomspsykiatrien.
Det er Danske Regioner, der har besluttet, at ventelistetallene opdeles i antal børn og unge, der har ventet i henholdsvis under og over 2 måneder.
Og det er jo en relevant opdeling, for den hænger sammen med, at en ventetid på mere end 2 måneder som bekendt giver ret til at vælge privat behandling.
Det er jo derfor, det er relevant at se på, hvor mange der venter henholdsvis mindre eller mere end 2 måneder.
Det er disse ventelisteoplysninger fra Danske Regioner, jeg videregav i forbindelse med min besvarelse af spørgsmål 804 for en uge siden.
Jeg kunne således oplyse Sundhedsudvalget, hvor mange børn der står på venteliste så sent som 1. juli i år.
Som det også fremgik af min besvarelse af spørgsmål 2, altså det tidligere spørgsmål, offentliggøres der ikke løbende opgørelser over børn og unge, der har ventet i mere end 1 år, men det er jo altså det, vi nu laver om på.
Nu beder vi Danske Regioner om at lave en særskilt opgørelse, hvoraf det fremgår, hvor mange der har ventet i over 1 år.
Men det er altså ikke tilfældigt, at man hidtil har opgjort det som under og over 2 måneders ventetid.
Det er det, der er relevant for den garanti, der er givet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-10-06:
Et meget, meget kort spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, at hverken ministeren eller ministeriet er bekendt med, at der er børn, der venter over 1 år i børnepsykiatrien, ja eller nej?
Lykke Friis (V), 2010-10-06:
Til det kan jeg kun sige, at der, hvor slaget skal slås, jo præcis er, når ændringsforslaget kommer og vi så ser, hvad der er blevet afsat til det her punkt – og tage til takke med det.
Jeg forstår da godt, at DI siger hov, hov, jeg forstår også, at Dansk Energi siger hov, hov, hvor er de penge blevet af?
Sådan er det også på universitetsområdet som sådan, at man altså forhandler netop om globaliseringsmidlerne efterfølgende.
Det ville så sandelig da være meget underligt, hvis regeringen selv skulle beslutte sig for uden om de forligsparter, man har, hvad pengene skulle gå til.
Så kan jeg selvfølgelig også lige sige, at jeg med interesse har noteret mig, hvad Klimakommissionen har peget på.
Klimakommissionen barslede jo som bekendt den 28. september, og Klimakommissionen er der bl.a. inde på at kvittere for den store satsning, der har været omkring klima- og energiforskning.
Jeg minder bare om, at denne regering har sat danmarksrekord i klima- og energiforskning, men siger selvfølgelig også, at skal Danmark være i stand til at gennemføre den her omstilling, er det vigtigt, at vi som minimum bevarer det beløb, der har været indtil videre.
Morten Bødskov (S), 2010-10-06:
Er statsministeren enig i, at »når man er nede i Folketingssalen, må man som minister sådan set vælge at svare, som man vil«?
Ida Auken (SF), 2010-10-06:
Jeg står her bl.a. med et notat fra Dansk Industri, energibranchen.
Jeg må sige, at de måske er lige så bekymrede som oppositionen over, at de her midler ikke længere er at finde i finanslovforslaget, og at man nu skal tage til takke med et halvt løfte om, at de kommer efter nogle forhandlinger, man ikke alene er herre over, og hvor vi ved, at der simpelt hen er færre midler at forhandle om, og at flere og flere ting ligesom bliver lagt over under globaliseringsmidlerne.
Så DI er sådan set også temmelig bekymret for det her område.
Vil ministeren ikke forklare, hvorfor man har valgt det sådan på finansloven?
Og det er jo ikke fuldstændig parallelt med andre år, for der er en mindre bevilling før forhandlingerne om globaliseringsmidlerne.
Det må ministeren også erkende.
Hvorfor har man valgt at skære ned på det her område, når man nu tager hele verden rundt og holder skåltaler om, at Danmark skal være en grøn vindernation, og at energiteknologi virkelig er et af de områder, vi skal klare os på?
Morten Bødskov (S), 2010-10-06:
Mener statsministeren, at de såkaldte særlige rådgivere skal kunne sende endnu ikke offentliggjorte regeringsarbejder til eksempelvis pågældende ministers parti?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-06:
Jamen jeg tillægger det overordentlig stor betydning, at vi efterlever alle regler, herunder også regler for afvikling af spørgetimen.
Det er også derfor, at jeg koncentrerer mig om at svare så præcist og fyldestgørende på det, jeg bliver spurgt om, som overhovedet muligt og i forhold til det spørgsmål, der er stillet.
Så kan det simpelt hen ikke blive mere præcist end at sige: Nej, jeg er ikke enig i det citat.
Jeg hæfter mig ved, at det er udenrigsministeren jo i øvrigt heller ikke.
Det er jo baggrunden for, at udenrigsministeren i et brev til Folketingets formand i mandags meget har beklaget den besvarelse, der blev givet den pågældende dag.
Den beklagelse har jeg taget til efterretning.
Det er ikke nogen nyhed.
Det er man sådan set ikke nødt til at trække mig ned i spørgetimen for at konstatere.
Det fremgår endda med citater, som spørgeren selv har trukket frem her i dag.
Morten Bødskov (S), 2010-10-06:
Det er jo altså udtryk for, at en regering har siddet for længe, når man ikke tager det mere alvorligt, at ministrene selvfølgelig skal svare korrekt, fyldestgørende og præcist i Folketinget.
Man kan ikke få statsministeren til at forholde sig til en udtalelse, som nu har været diskuteret i ganske mange uger på et temmelig højt niveau, altså, om svaret på spørgsmålet fra hr. Jonas Dahl, det svar, som udenrigsministeren gav i Folketinget den pågældende dag, var udtryk for et fyldestgørende og præcist svar.
Det kan man ikke få et ja eller nej til fra statsministeren.
Altså, statsministeren sidder sammen med udenrigsministeren her i dag på baggrund af en ministeransvarslov.
Det står meget, meget præcist, at ud over korrekte svar, skal der også gives fyldestgørende og præcise svar.
Derfor er det da et meget, meget enkelt spørgsmål til statsministeren, som vi vil have svar på.
Statsministeren er leder af den her regering, hvor der er en minister, en vicestatsminister tilmed, som er under anklage for at have brudt ministeransvarsloven, fordi hun ikke har svaret fyldestgørende og præcist.
Kan vi få statsministeren til at sige, om det svar, der blev givet til hr. Jonas Dahl fra udenrigsministeren den pågældende dag, var udtryk for et fyldestgørende og præcist svar?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-06:
Selvfølgelig kan man få et svar på det.
Det er jo allerede givet, og derfor er vi jo ude i en øvelse, der bare går ud på at bruge hinandens tid på ting, vi godt ved.
Spørgeren ved jo udmærket godt, at udenrigsministeren selv i mandags i et brev til Folketingets formand meget har beklaget det svar, der blev givet i Folketingssalen den pågældende dag.
Spørgeren ved udmærket, at jeg selv var i samråd i Udvalget for Forretningsordenen samme dag.
Spørgeren står endda og refererer mine egen udtalelser til det.
Så det, vi er i gang med nu, er sådan set bare at bruge hinandens tid på en ikke særlig konstruktiv måde, der ikke kaster noget lys ud over noget, der ikke i forvejen er oplyst.
Morten Bødskov (S), 2010-10-06:
Det vil altså sige, at vi er i den fuldstændig barokke situation, at selv om den pågældende minister sidder lige ved siden af statsministeren, så er man ikke i stand til at få statsministeren til at svare på, om udenrigsministeren i den pågældende spørgetime har svaret fyldestgørende og præcist på det spørgsmål, der blev stillet.
Det er jo helt barokt.
I og med at statsministeren i debatten har sagt, og jeg citerer, at selvfølgelig skal en minister svare fyldestgørende og præcist, så kan man ikke få et klart svar fra statsministeren her i salen i dag på, om den udtalelse, der er kommet fra udenrigsministeren, svaret på hr. Jonas Dahls spørgsmål, er udtryk for et fyldestgørende og præcist svar.