Bjarne Corydon (S), 2012-02-08:
Det er jo også en måde at gøre det på.
Det tror jeg såmænd kunne blive udmærket.
Det er jo et spørgsmål, der fører forholdsvis vidt.
Det drejer sig dels om finanspagten og budgetloven, dels om pensioner og overførselsindkomster.
Lad mig indlede med at slå nogle helt grundlæggende ting fast.
For det første er det sådan, som økonomi- og indenrigsministeren lige har gjort opmærksom på, at vi nu forsøger at finde flertal til at indføre en budgetlov i Danmark, hvorved vi lever op til de forpligtelser, vi erhverver med finanspagten.
Men jeg synes, man skal være meget opmærksom på, at ønsket om at have en budgetlov er noget, der har optrådt i dansk politik, allerede i god tid inden vi fik en finanspagt.
Det blev gjort gældende af den tidligere regering.
Der var seriøse forhandlinger om det med mit parti før regeringsskiftet.
Det var en del af den økonomiske politik, vi gik til valg på, og det er en del af regeringsgrundlaget.
Så budgetloven laver vi, fordi vi synes, det er en god idé.
Og at vi så samtidig lever op til de forpligtelser, vi har i Europa, er jo kun en sidegevinst, om man så må sige.
Budgetlovforslaget vil jo blive fremlagt, og i den sammenhæng vil der blive god lejlighed til at diskutere det i detaljer.
Jeg kan i dag ikke komme nærmere ind på, præcis hvordan det vil blive skruet sammen på forskellige leder og kanter.
Det vil naturligvis grundlæggende være sådan, at budgetloven har til formål at hjælpe os med at løse det problem, der er gået på tværs i skiftende regeringer i dansk politik, nemlig at man ikke har været i stand til at holde styr på de offentlige udgifter, og at man ikke har været i stand til at overholde sine budgetter, og at der ikke har kunnet regnes med, at de udgifter, man havde forudset, da man fastlagde den økonomiske politik, faktisk også var dem, der blev realiteten i regnskaberne.
Det problem skulle vi gerne have løst, og derfor er tanken at operere med udgiftslofter, som sikrer og hjælper til, at vi kan leve op til det krav, der også gælder i finanspagten, nemlig at de strukturelle og de faktiske underskud år for år bliver af en karakter, der vil være ansvarligt.
Det er det grundlæggende i det, men det vil ikke være sådan, at budgetloven i sig selv regulerer størrelsen af overførselsindkomsterne som sådan.
Det vil ikke være en del af budgetloven.
Men igen vil jeg gerne anholde det her spørgsmål om, at det skulle være i forlængelse af en finanspagt.
Det er noget, vi selv har foreslået og faktisk gerne vil.
Det vil vi, fordi vi anser det for at være elementært ansvarligt.
Det citat, hr. Frank Aaen gør gældende, vil jeg meget gerne stå fuldstændig ved.
Det er et stort skridt, det her.
Det kan sammenlignes med en række andre vidtrækkende skridt i den økonomiske politik, som gjorde, at man fik styr på problemer, der ellers havde plaget dansk økonomi.
I udgangspunktet var der diskussion om det, men i dag stiller de færreste seriøst spørgsmål ved, om det i sin tid var en god idé.
Det er rigtigt, at jeg har fremmet spørgsmålet om førtidspension.
Det er helt korrekt, det vil jeg gerne vedstå.
Der har man jo haft en udvikling med et bredt førtidspensionsforlig for, tror jeg, 11-12 år siden.
Man regnede i forlængelse af den beslutning med et udgiftsniveau, som så har vist sig at blive væsentligt overskredet – frit efter hukommelsen med i størrelsesordenen godt 9 mia. kr.
Det er bare sådan, at de penge skal man jo så finde, medmindre man har tænkt sig at lade underskuddet vokse.
Det har vi ikke tænkt os at gøre.
Derfor vil vi operere med udgiftslofter og med en lov, som indeholder mekanismer, der sikrer, at den til enhver tid siddende regering får pligt til at reagere, når den bliver opmærksom på sådan en udvikling.