Frank Aaen (EL), 2009-04-14:
Vi i Enhedslisten mener også, at det her er et ganske udmærket forslag, der giver mere gennemsigtighed, i forbindelse med hvad pengene bliver brugt til og ikke bliver brugt til; det drejer sig jo om enorme beløb.
Nu har der været nævnt forskellige tal heroppefra og også i beslutningsforslaget, og lad mig bare nævne et enkelt tal, nemlig skatteudgiften til støtte til privat pensionsopsparing, ved at privat pensionsopsparing er fradragsberettiget, og det er en årlig udgift, der i år udgør 62 mia. kr. - altså 62 mia. kr. - som bliver fordelt på en måde, så de, der tjener mest, får mest, og de får mest ikke bare i kroner, men også i procenter.
Jeg ved godt, at nogle vil sige, at om 30 år kommer pengene tilbage igen, fordi de bliver beskattet, når de bliver udbetalt, men undervejs er der faktisk en meget væsentlig skattebesparelse, fordi afkast af opsparingen på en pensionsordning også er skattelettet.
Så det er faktisk enorme beløb, der flyder ud af statskassen, og når man så år efter år samtidig sætter skatterne ned, som den her regering jo gør og har til hensigt at fortsætte med, kommer der også færre og færre af de penge tilbage.
Der er ingen diskussion i Folketinget om anvendelsen af 62 mia. kr. hvem pengene går til, hvem der har størst fordel af det, hvad de langsigtede konsekvenser er osv. osv. - mens vi har enorme diskussioner om, om der skal tilføres lidt flere penge til til de fattigste folkepensionister.
Om der skulle sættes lidt op på folkepensionen eller andre pensionsydelser, diskuterer vi, det er til debat, og det ender jo altid med, at folkepensionisterne på nær nogle få af de allerfattigste får en lang næse, så der er der virkelig hold på pengene, hvorimod der ingen debat er om det, der giver mest støtte, nemlig støtte til de rigeste via fradragsretten for pensionsindbetalinger.
Det viser jo meget godt, hvorfor det er sådan, at borgerligheden her i landet ikke synes, at vi skal have mere gennemskuelighed.
Så slipper man for en hulens bunke diskussioner.
Sådan er det jo.
Og jeg vil sige, at man jo godt kan undre sig over, at de borgerlige ikke synes, det er en god idé med mere gennemsigtighed.
Det burde de borgerlige da også interessere sig for.
Men i det hele taget bør alle da være glade for at få mere indsigt i, hvad der er konsekvensen af vores lovgivning.
Når de borgerlige ikke ønsker at få den gennemsigtighed, er det selvfølgelig, dels fordi det er et spørgsmål om hensynet til vennerne, så der ikke kommer for meget lys på, hvad det skattefradrag er værd, som de har for deres pensionsindbetalinger på 100.000 kr. og 200.000 kr. om året, dels fordi det er et ideologisk spørgsmål.
Det har været diskuteret herinde i Folketingssalen mange gange: Borgerligheden er imod statsstøtte til virksomheder, men kan de få et fradrag, så er det helt i orden.
Vi havde i sin tid selvfølgelig den diskussion om f.eks. hjemmeservice, hvor borgerligheden var imod, at man kunne få støtte til hjemmeservice, men hvis man kunne lave et skattefradrag for betaling af rengøring, var det i orden.
Forskellen på de to ting er jo, at støtten kan ses hvert eneste år på finansloven; fradraget kan aldrig ses.
Derfor kan man blive ved med at dyrke den liberalistiske illusion om, at man er imod statsstøtte, men kunne man få et fradrag, ville det ikke kunne ses, og der er ikke forskel på pengene.
Det er også derfor, de borgerlige siger: Ikke støtte, men fradrag.
Der er ikke forskel på pengene, der er kun forskel på, hvordan de bogføres, og der er forskel på, hvor synlige de er, og der er forskel på, hvor meget styr man har på pengene - om det er et egentligt tilskud, så man kan bestemme direkte, hvad og hvem det går til, eller om det er et fradrag, hvor indsigten i, hvem der får fradrag, og hvor store de er, er meget lille eller ikkeeksisterende.
Der er en god grund til, at de borgerlige er imod at lave en oversigt over skatteudgifter, og den er af liberalistisk-ideologisk art, nemlig at støtte er noget grimt noget, for det kan man se, mens et fradrag er dejligt at få, for det kan ingen se.