Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-29:
Hvis man skal tro tænketanken Global Footprint Network, havde Jordens befolkning den 19. august sidste år allerede brugt de ressourcer, som kloden kan genskabe på et år.
Resten af året trak vi sådan set bare mere og mere over på kontoen.
Og her i Danmark kan vi desværre ikke sige os fri for vores del af ansvaret – tværtimod.
Det er da ikke et Europamesterskab, der er værd at vinde, og hvis vi skal undgå at gøre det, kræver det jo, at vi bevæger os væk fra vores brug og smid væk-kultur.
Det kræver, at vi blive bedre til at genbruge, låne og dele.
Det er jo sådan set ikke en ny tanke i Danmark.
Siden det første andelsmejeri i 1882 har vi fundet store fordele ved at gå sammen med andre om store investeringer i andelsforeninger, brugsforeninger og kooperativer.
Vi har en lang tradition for at have tillid til hinanden og gå sammen om at dele og løse tingene i fællesskab.
Det nye er så, at det jo er blevet muligt at skabe kontakt, tillid og fællesskab – også med folk, man ikke kender – og det er måske en af grundene til, at deleøkonomien får så meget luft under vingerne i de her år.
Vi er også begyndt at deles om de mindre investeringer og det daglige forbrug.
I Danmark kan du køre med i andres biler via portalen www.gomore.dk, der på få år har fået over 200.000 brugere.
Det betyder, at flere kører sammen i færre biler og dermed udleder mindre CO2.
Hjemmesiden www.trendsales.dk har 765.000 brugere og en omsætning på 500 mio. kr. om året.
Det betyder, at en mindre mængde tøj ender på forbrændingen, fordi det bliver byttet eller solgt videre.
Det er altså både iværksætteri, big business og mærkbare gevinster for miljøet.
Et fransk studie viser, at hvis vi bliver bedre til at dele tøj, transport, møbler og hvidevarer, kan vi reducere husholdningsaffaldet med 10 pct.
Kan vi f.eks. dele en boremaskine med 4 naboer, femdobler vi forbrugstiden for maskinen og får den til en femtedel af prisen.
Derfor handler det om at være dem, der kommer først med de smarte løsninger og de nye forretningsmodeller.
Fremtidens vindere bliver de virksomheder, som forstår at få mere ud af mindre.
Det er ikke altid en god idé at blive ved med at deles om gamle ting, f.eks. kan brugt legetøj fremstillet af blødt pvc-plast og købt før 2007 indeholde skadelige phtalater.
Det bør derfor i stedet afleveres til genbrugspladsen.
Det er heller ikke sikkert, at det gamle, energikrævende køleskab skal flytte til sommerhuset.
Regeringen har sammen med SF og Enhedslisten fokus på at understøtte udviklingen af deleøkonomien og udbrede de initiativer, der spirer frem, med finansloven for 2015.
I 2015-2018 har vi afsat 10 mio. kr. om året til deleinitativer, som fremmer cirkulær økonomi og deleøkonomi.
Det kom også til udtryk i 2013, da vi etablerede en tilskudsordning for borgere og foreninger med en ildsjæl i maven og grønne ideer på tegnebrædtet.
Den ordning har indtil videre støttet 120 projekter over hele landet med en samlet værdi af næsten 26 mio. kr.
Flere af projekterne bidrager til deleøkonomien.
Vi har støttet byttemarkeder, fælleshaver, tøjbiblioteker og deleordninger i grundejerforeninger
Regeringen præsenterer snart en ny strategi for ressourceeffektivitet og affaldsforebyggelse, fordi vi skal have mere værdi ud af vores ressourcer.
Vi skal undgå, at fælles dyrebare ressourcer bliver til affald.
Det kan vi bl.a. gøre ved at dele endnu mere, og et af de initiativer i den nye strategi, der understøtter deleøkonomien, er f.eks. en guide til foreningsdanmark, som skal gøre det nemmere at lave deleordninger i boligforeningen, kolonihaven eller sommerhuskvarteret.
Vi skal bygge videre på de gamle danske traditioner for at få mere ud af ressourcerne i fællesskab.
Det skal være nemt at dele og bytte og låne og leje.
For bl.a. på den måde kan vi mindske presset på de sparsomme ressourcer, vi har, så vi kan give et mindst lige så rigt land videre til de næste generationer, og så vi ikke fra august måned bliver ved med at trække over på klodens kassekredit.