runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Jeg beklager: Der er ikke noget nyt.
Hvert ord, der står i bemærkningerne, er meget velovervejet.
Det er jo ikke noget stort forslag, det er teknisk meget enkelt.
Jeg synes, at hr. Ole Sohn ved lejlighed - når han nu er faldet helt til ro og ikke er så nervøs mere skulle prøve at læse parallelteksterne og se, hvor få ord der egentlig er ændret, for der er ikke ændret ret meget.
Og der er intet nyt i, at man skriver, at regeringen har haft nogle overvejelser.
Naturligvis foreligger der interne notater, før man skriver et lovforslag - det kan enhver jo regne ud.
Vi havde naturligvis ikke behøvet at skrive det - men så ville hr. Ole Sohn vel have spurgt alligevel.
Jeg synes, det er rimeligt, vi skriver, at vi har haft nogle overvejelser, inden vi fremsatte lovforslaget -
hvad ellers?
Det kommer som sagt ikke af sig selv.
Man kan jo komme med alle de personlige bemærkninger, man vil, det tyder jo bare på, at man ikke selv har argumenterne i orden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Sådan helt almindelige overvejelser, som man gør sig i en regering, plejer jo ikke at blive skrevet ind i argumentationen for et lovforslag.
Det er jo det, der er sket her.
Og det er derfor, det faktisk er interessant for os.
Selvfølgelig skal en regerings medlemmer have lov til at snakke sammen og skrive papirer til hinanden på kryds og tværs, men det plejer at være sådan, at hvis man skriver noget ind som en begrundelse i et lovforslag for, hvorfor det skal gå så pokkers stærkt, så har man som opposition mulighed for se de papirer.
Jeg kan jo bare konstatere, at ministeren ikke er interesseret i, at der er åbenhed.
Jeg kan konstatere, at ministeren ikke ønsker at oplyse Folketinget om, hvorfor det skal gå så stærkt, for det er efter sigende det, der står i undersøgelsen.
Så må vi jo efterfølgende tage en diskussion om det her i Udvalget for Forretningsordenen, for magen til praksis skal man lede længe efter, altså at man i forslaget skriver, at der er en undersøgelse, som er årsagen til, at man skynder sig, og så siger: Den er i øvrigt hemmelig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Nej, der er intet nyt.
Det er helt sædvanligt, at de overvejelser, der er i regeringen, er undtaget fra offentlighedsloven.
Det har de været, så længe jeg kan huske - i en menneskealder eller måske længere, formentlig meget længere, for vi fik jo først offentlighedsloven i min ungdom, og inden da var der overhovedet ikke nogen offentlighedslov.
Så der er altså ikke noget nyt i det her, det har altid været sådan.
Ole Sohn (SF), 2008-12-16:
Jo, vil jeg svare ministeren, det her er nyt.
Det er nyt, at vi er kommet dertil i Folketinget, at man fremsætter et lovforslag og redegør for en undersøgelse i bemærkningerne til lovforslaget, men selve undersøgelsen forholder man Folketinget.
Det er ganske nyt.
Det er naturligvis en fejl fra ministeriets side, at man er kommet til at skrive et internt regeringsnotat ind som en undersøgelse, og derved har ministeren et problem.
Og når man er kommet til at skrive det ind ved en fejl, er det, fordi den undersøgelse jo intet har med en undersøgelse at gøre, men er et krav fra fru Pia Kjærsgaard om, at regeringen skal ydmyge sig ved at fremsætte dette lovforslag.
Men jeg synes, det ville være klædeligt for ministeren, hvis ministeren her fra talerstolen gentog, hvad hun krystalklart sagde i samrådet forleden.
Ministeren undgik det i første runde, så jeg vil gerne bede ministeren om her fra talerstolen at gentage, hvad ministeren sagde i samrådet, nemlig at formålet med dette lovforslag er at hindre tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard.
Nej, overvejelser kommer ikke af sig selv, vil jeg sige til ministeren.
Men det er heller ikke sådan, man har formuleret det i forslaget.
Og den lovgivende forsamling har da naturligvis ret til at se undersøgelsen.
Hvis det var et internt regeringsnotat, ville man vel, hvis man endelig var så kluntet, skrive: Vi har på baggrund af et internt regeringsnotat, som ikke kommer andre ved, besluttet at fremsætte et lovforslag.
Men det ændrer jo ikke ved - og jeg forstår det sådan set godt, for ministeren har jo en dårlig sag - at ministeren på den måde igen fra talerstolen over for ordførerne, som sådan set har brugt temmelig meget arbejdstid på at få svar frem, i den grad forsøger at tale udenom, at tale sort og at gøre sig munter.
Jeg vil gerne en gang til bede ministeren om her fra Folketingets talerstol at gentage - det er jo lidt vigtigt, at det også bliver sagt fra Folketingets talerstol - at formålet med loven er at hindre tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard.
Og det er det rene bluff, for det sker jo ikke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Formålet med loven er at skærpe kontrollen med dem på tålt ophold.
Forud for det er der foregået nogle undersøgelser, sonderinger og overvejelser, som hr. Ole Sohn og andre ikke får kendskab til indholdet af.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-16:
Da jeg blev valgt til Folketinget - og jeg er jo forholdsvis nyvalgt så havde jeg en eller anden grundlæggende respekt for visse folketingspolitikere, heriblandt integrationsministeren, som jeg vidste ville holde fanen højt for folkestyret, og som altid ville sige, at det er vigtigt, at vi får debatten, at det er vigtigt, at vi får vendt spørgsmålet, og vi skal ikke tage forhastede beslutninger.
Sådan nogle folketingsmedlemmer er det, der gør, at vi har et flot og levende demokrati i Danmark.
Derfor vil jeg også gerne spørge integrationsministeren, hvordan det kan være, at vi ikke kan vente med at gennemføre det her forslag.
Hvordan kan det være, at vi ikke kan have en debat og lidt eftertanke og måske lidt mere tid til spørgsmålet, så vi får det her forslag behandlet og måske vedtaget med et flertal - det tror jeg nu ikke - men i hvert fald sådan, så der ikke er nogen, der føler sig snydt?
Er det ikke en del af det at have et levende demokrati?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Nu kan man jo kun vedtage med flertal.
Der blev sagt noget andet, men ifølge betænkningen forstår jeg, at der er et flertal.
Det er ikke mange lovforslag, der bliver vedtaget i Folketinget, som der er brugt flere timer på i Folketingssalen, som der er stillet flere spørgsmål og givet flere svar til og holdt længere samråd om, end det her lovforslag.
Det her lovforslag, må man sige, har Folketinget sørget for, og det synes jeg er fint.
Det er blevet behandlet uhyre grundigt, så jeg kan slet ikke forstå, hvad man skulle vente på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-16:
Jeg har noteret mig, at der er lovforslag, der debatteres mindre og måske også med god grund.
Det her handler om vores grundlæggende opfattelse af demokrati, det handler om vores grundlæggende opfattelse af, hvordan vi behandler andre medborgere, og derfor har vi brug for den her gode og grundige debat.
Man kan altid sidde og ryste på hovedet i Folketingssalen, man kan altid sidde og fnyse, men nu kender jeg jo netop integrationsministeren som en minister, der tager Folketinget meget alvorligt, og derfor stiller jeg mig også undrende over for den her behandling af et lovforslag, som netop ligger så mange på sinde.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Det ryster mig egentlig i min grundvold, at vi har en minister, der har så høj integritet - eller havde det - som er villig til at lade det flyde over bord, fordi regeringen og Dansk Folkeparti gerne vil have det.
Det synes jeg er trist for vores demokrati.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-12-16:
Men så er det, jeg virkelig kan undre mig.
Nu læser jeg meget præcist ministerens svar op på spørgsmål nr. 34: »Nej, de foreslåede bestemmelser gælder for alle udlændinge på tålt ophold.«
Det vil sige, at der i ministerens svar ikke er tale om en individuel vurdering.
Jeg bliver altså nødt til at spørge: Hvorfor er det, at der sker den her vildledning?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Det er jo altid klogt, når man læser et svar op, at tage spørgsmålet først.
Når der bliver spurgt, om loven er udtryk for en sagsbehandling, så må der svares nej.
Det bliver rodet fuldstændig sammen af spørgeren.
Der er forskel på lov og forvaltningsakt - den forvaltningsakt, der følger af loven.
Svaret er fuldstændig klart.
Loven er ikke en konkret sagsbehandling, men det er naturligvis de forvaltningsakter, der følger af den lov, og de beføjelser, som myndighederne får.
Ida Auken (SF), 2008-12-16:
Sovet i timen?
KL har fremlagt to alternative løsningsmodeller, der begge to løser det problem, som Justitsministeriet er tilbøjelig til at mene der er.
Der er foreslået to modeller, og vi har endnu ikke fået fortalt, hvorfor ingen af KL's modeller kan gøre hr. Jørn Dohrmann, endsige ministeriet tilfreds.
Hr. Jørn Dohrmann står bare og siger, at KL må gøre sit arbejde ordentligt.
Hvad skal de gøre andet end at gå til møde?
KL er kommet med to andre forslag og siger: Hvis de alligevel drejer nakken om på os, må vi kompenseres over DUT-systemet.
At det ikke oprører hr. Jørn Dohrmann, men at han ligesom bare bøjer ryggen, siger jo bare noget om hans rygrad.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige, at der er mange andre situationer, hvor folk skal blive enige med regeringen, hvor det ikke kan lade sig gøre.
Jeg tror, fru Ida Auken udmærket er klar over, at vi har samme problem angående batterierne.
Her man heller ikke enige om, hvordan pengene skal deles ud.
Bare fordi nogle ikke kan blive enige, er det jo ikke sådan, at man bare kan læne sig tilbage og vente på, at der ingenting sker i sagen.
Derfor mener jeg også helt klart, at KL har haft muligheden for at finde frem til en aftale med regeringen.
Det var det, vi sagde dengang at vi gerne ville give dem mulighed for, og at de så ikke ønsker at benytte sig af den mulighed, er deres valg.
Jeg mener bare helt klart, at de to parter måtte se at blive enige, hvis de ville have haft en aftale, og jeg må konkludere, at de åbenbart ikke ønskede at blive enige.
Om det er KL's eller regeringens skyld, vil jeg lade det være op til fru Ida Auken at vurdere.
Torben Hansen (S), 2008-12-16:
Nu kan jeg forstå på hr. Jørn Dohrmann, at en af årsagerne til, at man fra Dansk Folkepartis side er vendt hundrede og firs grader, er, at der er nogle, der har formastet sig til ikke at kontakte hr. Jørn Dohrmann.
Jeg håber som udgangspunkt, at sager her i Folketinget ikke afgøres af, hvem der har eller ikke har kontaktet hr. Jørn Dohrmann, men af, hvad der egentlig er sund og skinbarlig fornuft.
Den sunde og skinbarlige fornuft mener jeg rent faktisk er udtrykt i det, som Kommunernes Landsforening og alle vandværksorganisationer i fællesskab siger.
De siger: Jamen den her model vil føre til en dårligere beskyttelse af vores drikkevand.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Det er jo nok, fordi hr. Torben Hansen ikke har læst notatet fra KL.
Altså, hr. Torben Hansen ved jo også godt, at det var to parter, der ligesom skulle blive enige.
Det kunne de så ikke, og hvad skriver KL så i deres høringssvar?
De skriver, at hvis det her forslag fra KL ikke skal gennemføres, skal kommunerne kompenseres på normal vis over DUT-systemet.
De skriver altså direkte, at hvis man ikke bliver enige om det her, så mener de, at det er DUT-princippet, DUT-systemet, som skal bruges.
Jeg må jo konstatere, at de har haft muligheden for at lave en aftale - de har haft mødet.
Mødet er afholdt.
Det tror jeg også at hr. Torben Hansen medgiver, og der kunne man ikke finde ud af, hvordan det skulle skrues sammen.
Så skriver KL jo direkte i deres høringssvar, at de ønsker at få det gennemført over DUT-systemet.
Så det kan vel ikke være så vanskeligt, og det kan vel heller ikke være så svært at se, hvorfor vi beslutter os for, at det skal være DUT-systemet, der gælder.
Torben Hansen (S), 2008-12-16:
Jamen nu er vi jo kommet ud på bortforklarelsernes overdrev.
Det korte af det lange er - og det ved hr. Dohrmann også - at der skal to positive parter til at lave en aftale.
Som fru Ida Auken har læst op, har mødet været afholdt, og tilbagemeldingen til KL var lig nul fra ministeriet.
Det er måske blevet sådan, fordi ministeriet har kendt KL's notat af den 7. november, som er fra den samme dag, som sagen var til førstebehandling, hvor KL siger, at det bedste ville være den her delegationsbestemmelse.
Så får vi beskyttet grundvandet, og alle kommunerne bliver kompenseret for det, som de selvfølgelig skal.
Men hvis det er sådan, at alt andet vakler og falder, jamen så bliver vi jo nødt til at tage det næstbedste eller tredjebedste eller fjerdebedste.
Det er så DUT'en, og det er så også det, der i Miljøministeriets notat lige pludselig bliver til det, man har anbefalet.
Nej, det har man bestemt ikke anbefalet.
Men der skal altså to positive parter til at lave en aftale, og så nytter det ikke noget, at den ene part - i det her tilfælde Miljøministeriet - ikke på noget som helst tidspunkt er gået aktivt og positivt ind i at lave den her aftale.
Så det helt grundlæggende spørgsmål endnu en gang til hr. Jørn Dohrmann: Gør det ikke indtryk, at alle de, der sidder med det her, altså kommunerne og vandværkerne, alle vandværksorganisationerne - helt ned til dem, der sidder en formand med et rødt ringbind, og som oppumper 100.000 eller 50.000 kubikmeter vand om året - siger, at det her ikke duer?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Jamen alting gør indtryk på mig, og det var jo også derfor, at vi under førstebehandlingen besluttede, at de nu skulle have muligheden for at mødes, så de kunne diskutere situationen igennem.
Jeg må så også henholde mig til, at når KL svarer, at hvis det her skal gennemføres og man ikke kan finde en anden aftale, så er det DUT-systemet, man gerne ville læne sig op ad.
Det er fuldt forståeligt for mig, og jeg har selvfølgelig accepteret KL's notat, fordi man ikke kan blive enige.
Jeg skal ikke gøre mig til overdommer over, om det er regeringen, der ikke vil på det her område, eller om det er KL.
Man kan have nogle formodninger, men det skal jeg undlade at komme ind på her.
Jeg havde gerne set, at alle kommuner, som havde haft udgifter, også ville få de udgifter dækket.
Det sagde jeg under førstebehandlingen, og det mener jeg også her.
Per Clausen (EL), 2008-12-16:
Så har jeg også oplevet det: at Folketingets medlemmer foretrækker at lytte til mig i stedet for at snakke sammen.
Det er ikke så ringe endda.
Til hr. Jørn Dohrmann vil jeg bare sige: Er det ikke korrekt, at hr. Jørn Dohrmann under førstebehandlingen af den her sag sagde, at det forslag, der lå fra regeringens side, ville føre eller kunne føre til dårligere vandkvalitet, kunne føre til, at vi i fremtiden skulle rense vandet, og derfor så han gerne, at man fandt en anden model, og at det skulle man forhandle med KL om?
Er det ikke også rigtigt, at den model, KL har foreslået, ville sikre præcis det, hr. Dohrmann ønsker at opnå, nemlig at kommunerne fik de penge, som de har brug for til at rense vandet, og at de, som ikke har brug for penge til at sikre grundvandet, ingen fik?
Så hr. Dohrmann kan få det, præcis som han vil have det, hvis han stemmer for det ændringsforslag, som vi har stillet.
Det er et ændringsforslag, som er i nøje overensstemmelse med, hvad KL klart har sagt, de ønsker.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Jamen jeg sagde lige for et øjeblik siden, at jeg gerne havde set, at man havde fået dækket de omkostninger, man har i forbindelse med kortlægning af sine vand- og vandindvindingsområder, for det er uretfærdigt, som jeg ser det, at nogle bliver belønnet for at have svinet vandet til, som bl.a. her i København og i Esbjerg, og så er der andre, der skal kortlægge vandet for dem fremover.
Det hersker der ingen tvivl om.
Men vi er også nødt til at forholde os til, at de to parter ikke kan blive enige.
De har haft muligheden for at afholde et møde; det var det, regeringen lovede under førstebehandlingen: at den ville afholde et møde med KL.
Og man kan så ikke blive enige.
Der har KL jo også svaret i et notat fra den 7. november, at hvis man ikke blev enige på det område her, og skal det her gennemføres, så er det DUT-systemet, de ønsker skal bruges fremover.
Per Clausen (EL), 2008-12-16:
Hvorfor gør hr. Dohrmann så det?
Det gør han, fordi regeringen, da KL foreslog det over for regeringen, afviste det.
I en situation, hvor KL og regeringen ikke kan blive enige, vælger hr. Jørn Dohrmann at støtte regeringen, på trods af at han tidligere har sagt og stadig siger, at når det kommer til det konkrete indhold, er han enig med KL.
Altså, hvad er fornuften og logikken i, at hr. Jørn Dohrmann sikrer en lovgivning, som er præcis det modsatte af det, hr. Jørn Dohrmann ønsker sig, bare fordi regeringen nægtede at lytte til KL?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-16:
Jamen selv om jeg også er kirkeminister, er det ikke sådan, at jeg kan foranstalte mirakler.
Derfor kan jeg ikke bare gå hjem i Integrationsministeriet og trykke på en knap, og så ligger der et lovforslag.
Det kræver faktisk, at der er nogle ting, man skal undersøge.
Hvordan er det?
Hvad skal det være?
Det skal vi drøfte med Justitsministeriet.
Og det er såmænd undersøgelsen.
Selvfølgelig går der overvejelser forud, blyanten skriver jo altså ikke på papiret af sig selv, der må være nogle, der fører den med en hånd.
Det har vi gjort ud fra drøftelser internt i Integrationsministeriet og sammen med Justitsministeriet.
Det er altså sådan her i Danmark, at det er helt lovligt for en regering at have nogle tanker og nogle samtaler under det lovforberedende arbejde, de er omhyggeligt undtaget i offentlighedsloven.
Det er der gode grunde til, for ellers turde regeringsmedlemmer jo aldrig have en tanke.
Derfor er det lovforberedende arbejde undtaget, og det bliver det ved med at være, i hvert fald så længe jeg kan være med til at bestemme.
Så de overvejelser der går forud, og de notater, der måtte ligge, får de nysgerrige oppositionspolitikere ikke - ikke, fordi der er noget særlig hemmeligt i det, men fordi det er et velerhvervet princip, der gør, at vi kan tænke og tale frit, før vi kommer til Folketinget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-16:
Der er sendt en mail, og da der nu også er afholdt det her møde, er det ganske klart, som jeg ser det, at når to parter ikke kan blive enige om, hvordan sagen skal gribes an, så må de jo ligesom også forstå, at vi ikke kan detailregulere.
Når parterne har fået muligheden for at diskutere, mener jeg også, at det er KL's opgave at få svarene decideret fra regeringen.
Jeg vil kalde det en opgave for regeringen og KL i forening at finde frem til en forståelse på området, og så synes jeg, at det er mærkeligt, at man bare sender en mail og siger, at her er der en opgave, som ikke er løst.
Jeg forventer, at KL repræsenterer alle 98 kommuner, og jeg ville også forvente, at de havde kontaktet ordførerne, hvis de mente, der var et problem.
Jeg mener, at KL har sovet i timen.
Torben Hansen (S), 2008-12-16:
Socialdemokratiet lægger afgørende vægt på, at danskernes drikkevand er rent, og at danskernes fælles resource - grundvandet - får den allerhøjeste beskyttelse.
Med det lovforslag, L 47, som vi andenbehandler i dag …
Jeg vil gerne sige, at jeg er enig med formanden.
Det lovforslag, L 47, som ligger foran os i dag, vil ifølge kommunerne og ifølge vandværkerne føre til det stik modsatte, nemlig en forringet beskyttelse af danskernes grundvand.
Det er Socialdemokratiet enig med dem i.
Ved selve førstebehandlingen af lovforslaget, som var den 7. november, var der rent faktisk et flertal uden om regeringen, der sagde, at den her model med, at det skulle DUT'es, ikke duer, fordi det ville underkompensere de kommuner, der har de store drikkevandsinteresser, og det ville overkompensere de kommuner, der rent faktisk ikke har noget grundvand, som de skal lave indsatsplanlægning efter.
Så regeringen blev sendt tilbage for at lave en ny forhandling med KL om at få strikket en finansieringsordning sammen, sådan at det er de kommuner, der har udgifterne til indsatsplanlægning, der rent faktisk også er de kommuner, der bliver kompenseret for deres udgifter.
Dansk Folkeparti var rent faktisk med i det flertal, der var den 7. november, som tvang regeringen tilbage for at forhandle med KL.
Det, vi desværre kan se i dag, er, at der har været forhandlet på skrømt, og at regeringen nu åbenbart, fordi Dansk Folkeparti er vendt hundrede og firs grader, har flertal for en ordning, der rent faktisk vil medføre, at de kommuner, der har udgifterne til beskyttelse af drikkevandet, ikke får dækket deres omkostninger.
Oven i det hele kan vi også konstatere, at der i det notat, som Miljøministeriet sendte over til sagens behandling, nemlig bilag 5, står, at Kommunernes Landsforening har tilkendegivet, at kommunerne skal kompenseres på normal vis over DUT-systemet, hvis der fastsættes en statslig afgift.
Det er i mildeste fald en fuldstændig uvederhæftig udlægning af notatet fra KL og af det, kommunerne har sagt, for
det, kommunerne har sagt, er, at de vil have en hjemmel til individuelt at fastlægge afgifterne sådan, at de kommuner, der har grundvandet og ansvaret for at beskytte det, også bliver kompenseret for det, men at det kun er i yderste nødstilfælde, at de vil acceptere DUT-ordningen.
Det står der klokkeklart i kommunernes notat, som har været baggrunden for mødet, men det bliver i Miljøministeriets udlægning til, at de tilslutter sig modellen.
Jeg synes, at det nærmer sig det fuldstændig uvederhæftige.
Vi synes, og jeg tror også, at jeg kan sige det på vegne af resten af oppositionen, at der spilles hasard med indsatsplanlægningen.
Jeg vil derfor gerne anbefale, at det samlede Folketing stemmer for det ændringsforslag, som er stillet af oppositionen.
Det er faktisk ret godt.
Prøv at læse det!