runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-09:
Tak for det.
Da vores ordfører på området, fru Mette Bock, ikke kunne være her, kan jeg gøre det meget, meget kort, nemlig ved at sige, at vi fuldt og helt kan støtte det her forslag, som er blevet gennemgået her fra Folketingets talerstol.
Og derfor kan vi anbefale det for Tinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jeg tror ikke, jeg tør tale på Enhedslistens vegne, men jeg skal i hvert fald gøre opmærksom på, at de også støtter op.
Det her lovforslag er, som vi også har hørt tidligere, jo af lettere teknisk karakter, men ikke desto mindre synes vi fra SF's side, at det er to rigtig gode forslag.
Det omfatter to vigtige institutioner i det danske samfund.
Institut for Menneskerettigheder gør et uvurderligt arbejde i Danmark og resten af verden for at styrke menneskerettighederne.
Efter at Institut for Menneskerettigheder også er blevet menneskerettighedsinstitution i Grønland, finder vi det i SF kun naturligt, at IMR's bestyrelse udvides med et medlem udpeget af Grønlands Råd for Menneskerettigheder.
Den anden del af forslaget, der omhandler Udviklingspolitisk Råds overtagelse af kompetencen til at udpege to medlemmer af bestyrelsen for DIIS, er også i naturlig forlængelse af oprettelsen af Udviklingspolitisk Råd.
DIIS har en vigtig opgave med at levere politisk uafhængige analyser og indspark til dansk udenrigs-, sikkerheds- og udviklingspolitik.
En bestyrelse, der er udpeget af flere forskellige organer, giver den bedste mulighed for at sikre, at DIIS fortsat kan levere disse vigtige og uafhængige indspark.
Derfor er det også vigtigt, at Udviklingspolitisk Råd får kompetencen til at kunne udpege medlemmer af DIIS' bestyrelse.
SF støtter derfor forslaget, og jeg vil gerne sluttelig takke både DIIS og IMR for deres store arbejde og selvfølgelig også ministeren og resten af regeringen for det store fokus på og arbejde for menneskerettigheder.
Lone Loklindt (RV), 2013-04-09:
Og det her lovforslag følger jo op på det, da der på begge institutioner er sket naturlige ændringer, som kræver konsekvensrettelser.
Den allerførste er jo meget glædelig, mener vi i Radikale Venstre, nemlig at Grønlands landsstyre i november har besluttet, at lov om Institut for Menneskerettigheder også bør sættes i kraft for Grønland.
Grønlands landsstyre har endvidere etableret Grønlands Råd for Menneskerettigheder, der er sammensat af repræsentanter for forskellige civilsamfundsorganisationer, og de havde deres første møde allerede her i marts.
Ligesom i Danmark er det vigtigt, at rådet fungerer som et talerør for civilsamfundet, og det er også vigtigt, at Institut for Menneskerettigheders bestyrelse tager det alvorligt og lytter til, hvad der sker i Rådet for Menneskerettigheder.
De har jo til opgave at følge instituttets arbejde med at fremme og beskytte menneskerettigheder i Danmark og i udlandet, og rådet kan vurdere arbejdet, men også komme med forslag til nye aktiviteter.
Så derfor er det jo den naturligste ting, at Institut for Menneskerettigheders bestyrelse også skal have en repræsentant fra rådet for menneskerettigheder i Grønland.
Den anden konsekvensrettelse er, at DIIS, Dansk Institut for Internationale Studier, i stedet for en repræsentant fra Danidas styrelse, som jo er nedlagt, nu får en fra Udviklingspolitisk Råd; det er ret naturligt, at det så bliver Udviklingspolitisk Råd, som har afløst den nedlagte styrelse her fra starten af 2013.
DIIS har en meget vigtig funktion i forhold til strategisk rådgivning og udvikling, og som også de tidligere ordførere var inde på, er vi i Radikale Venstre meget, meget glade for, at vi i begge sammenhænge – både i forhold til den danske udviklingspolitik, hvor strategien blev ændret sidste år, og i forhold til den vægt, som Institut for Menneskerettigheder har fået ved at få yderligere økonomiske midler – kan se, at menneskerettigheder er kommet så centralt ind i både vores udviklingspolitik og selvfølgelig også den danske situation.
Jeg vil gerne takke regeringen for fortsat at have arbejdet med menneskerettigheder som et centralt omdrejningspunkt, og derfor er vi selvfølgelig fulde af opbakning til det her lille tekniske, men vigtige forslag.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Vi synes, det er godt, at Grønlands Råd for Menneskerettigheder får mulighed for at udpege et medlem til Institut for Menneskerettigheders bestyrelse.
Det kan kun fremme arbejdet der og i Grønland.
Vi finder det ligeledes naturligt, at Udviklingspolitisk Råd overtager kompetencen til at udpege medlemmer af Dansk Institut for Internationale Studiers bestyrelse fra Styrelsen for Internationalt Udviklingssamarbejde – det var en lang svada – ganske simpelt fordi denne styrelse er nedlagt.
Det var ordene fra Det Konservative Folkeparti.
Søren Espersen (DF), 2013-04-09:
Det her institut er jo ikke det institut i Danmark, vi brænder allermest for, men vi har forståelse for, at Grønland har ønsket at blive en del af det, og da vi samtidig kan konstatere, at det ikke har nogen økonomiske konsekvenser for det offentlige, er det svært at finde nogen argumenter imod det.
Så derfor vil vi støtte forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2013-04-09:
Jeg vil også gerne takke formanden og sige, at vi fra Socialdemokraternes side selvfølgelig støtter lovforslaget, lovændringen.
Det gør man bl.a. ved at udvide bestyrelsen med et medlem udpeget af det nye råd Grønlands Råd for Menneskerettigheder, og så er det også en ændring, at det nye Udviklingspolitiske Råd, som træder i stedet for Danidas Styrelse, nu udpeger en repræsentant til Dansk Institut for Internationale Studier.
Det er to vigtige tekniske ændringer, så det støtter vi selvfølgelig.
Det er vigtigt, og det har regeringen sørget for ved at indarbejde FN's konventioner aktivt i vores udenrigs- og udviklingspolitik.
Vi giver økonomisk støtte til organisationer, initiativer og processer, der er med til at sikre mennesker retten til et bedre liv overalt på kloden.
Vi har også vedtaget en ny strategi for dansk udviklingssamarbejde, der netop peger på rettigheder og menneskerettigheder som det helt centrale, og vi har, som sagt, fra Socialdemokraternes side et vigtigt mål om, at Danmark skal tage afstand fra alle overtrædelser af menneskerettigheder – også når det sker i lande, vi i øvrigt deler værdier med.
Derfor skal det hilses velkommen, at man har styrket menneskerettighedsarbejdet under den her regering, og at vi også kigger på os selv, i forhold til hvad vi kan gøre bedre i Danmark, for det er en forudsætning for, at vi har troværdighed, når vi skal kritisere andre lande for krænkelser af menneskerettigheder.
Så vi synes, det er godt med de her to tekniske ændringer, og jeg vil bare benytte lejligheden til at rose regeringen for det store arbejde, man har gjort for at styrke menneskerettighederne, også i Danmarks udenrigspolitik.
Tak for ordet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-04-09:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil kommentere på ændringerne i lov om Institut for Menneskerettigheder og ændringerne i lov om Dansk Institut for Internationale Studier, og jeg vil gøre det kort.
Vi ser også meget positivt på, at man har oprettet Grønlands Råd for Menneskerettigheder, og det er naturligvis i sin rette sammenhæng, at dette råd får plads i Institut for Menneskerettigheders bestyrelse.
Det er en mindre, teknisk ændring, men den har alligevel en betydning, da det også på det her område vil forstærke det tætte bånd i rigsfællesskabet.
Vi håber, det kan give anledning til en god udveksling af viden og erfaringer mellem parterne.
Det eneste løftede øjenbryn, der har været i høringssvarene, har været i forhold til den situation, hvor alle bestyrelsesmedlemmer dukker op, og der er et lige antal.
Det er afklaret, så vidt jeg kan se, at instituttet selv finder ud af at lave regler for det.
Jeg har heller ikke mange kommentarer til forslaget om ændring af lov om Dansk Institut for Internationale Studier.
Det er en naturlig forlængelse af den lov , vi drøftede sidste år, om internationalt udviklingssamarbejde, at Udviklingspolitisk Råd overtager kompetencen til at udpege medlemmer til DIIS' bestyrelse.
Det vil samtidig styrke DIIS, som dermed fastholder en bredt forankret støtte fra de relevante organisationer, og det giver jo god mening, at udpegningen af medlemmerne til bestyrelsen foretages af et råd, som har overtaget en række af den nedlagte styrelses opgaver.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
For Dansk Folkeparti har det i de sidste 40 år – nu har vi ikke eksisteret i 40 år, men i hvert fald i al den tid, Christiania har eksisteret – været en torn i øjet på os, at der har eksisteret et lovløst område beliggende her midt i Danmarks hovedstad.
Derfor er det også vores ønske, at Christiania på et tidspunkt opnår en normalisering forstået på den måde, at Christiania bliver et område, hvor de samme regler gælder, som også gælder i resten af landet.
Det være sig byggelovgivning; det være sig på alle andre områder; at man eksempelvis betaler ejendomsskat; at der bliver fri og lige adgang til at bosætte sig på Christiania – ja, i det hele taget sådan, at al anden lovgivning også gælder dér, inklusive loven om euforiserende stoffer, og at narkotikasalget på Christiania derfor også ophører.
For os betyder det så også, at det på et tidspunkt, når den normalisering er opnået i praksis, vil være et led i den, at man så ophæver særlove for Christiania.
Det er så regeringens opfattelse, at vi er nået til det punkt nu, hvor tingene åbenbart er blevet så normale på Christiania, at man ikke behøver at have særlige regler gældende for Christiania.
For at vi kan opfatte Christiania som et normalt område, som en almindelig del af kongeriget, skal man være nået frem til det punkt, hvor christianitterne har nået en vis modenhed i deres opfattelse af, hvad der er det normale.
Det mener vi ikke er tilfældet nu.
Der foregår stadig væk et omfattende hashsalg; der foregår anden kriminalitet på Christiania; der foregår hyppigt voldsepisoder; man kan høre om, at der er selvbestaltede vagtværn, som holder vagt om kriminaliteten, så den kan foregå uhindret og uforstyrret; man hører om skyderier; og politiet har ikke adgang til at patruljere på Christiania på samme måde som i resten af samfundet.
For et års tid siden var der også en meget speciel episode, hvor en journalist havde formastet sig til at fotografere på Christiania.
Han blev frarøvet sit udstyr og alle sine ejendele og blev jaget nøgen ud af Christiania.
Dermed står det klart for os, at Christiania på ingen måde fungerer som et normalt sted i Danmark.
Dermed står det også klart for os, at Christianias modenhed ikke er til at kunne få lov til at få samme status som resten af landet.
Med andre ord: Christiania er ikke normaliseret, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti heller ikke støtte, at den juridiske del af Christianias normalisering kommer på det her tidspunkt.
Tingene må blive normale i praksis, ude i den virkelige verden, før de gør det på papiret.
Det er vores standpunkt her, og derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Det kan jeg bekræfte hundrede procent.
Jeg har selv den politiske opfattelse, at jeg synes, det er flot.
Og det er et politisk ønske for mig, at der er plads til at have et Christiania, men jeg synes ikke, det er et mål at have to forskellige retstilstande for to forskellige grupper af danskere, og derfor er det selvfølgelig et mål at få gjort op med de ulovlige byggerier på Christiania.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-04-09:
Der blev den 22. juni 2011 indgået en aftale mellem Christiania og staten med en samlet løsning for fremtidigt ejerskab.
Aftalen indebærer, at en udvikling af Christianiaområdet kan implementeres i et samarbejde mellem Fonden Fristaden Christiania og den statslige ejer.
Der er indgået fem delaftaler efter 22. juni-aftalen, og det er købs- og lejeaftaler og aftaler om genopretning, fremtidig drift og vedligehold.
Der er derfor nu grundlag for at ophæve loven, som det var forudsat ved lovændringen i 2004.
Derfor fremsættes dette forslag, og det er vi glade for fra radikal side.
I de indgåede lejeaftaler mellem staten og Fonden Christiania er der indsat sanktioner, som kan anvendes i forhold til sager om ulovligt byggeri, og det er sanktioner, der skal sikre, at der også efter ophævelsen af Christianialoven bliver taget hånd om byggeri på Christianiaområdet.
Der er også mulighed for at forfølge ulovligt byggeri efter den øvrige lovgivning, herunder bygge- og fredningslovgivningen.
På den baggrund kan Christianialoven ophæves, og det er vi som sagt glade for fra radikal side, men vi ser frem til, at områdets normalisering fortsat respekterer områdets nyere historie, og at vi, selv om vi skal insistere på lovliggørelse, også insisterer på, at det i første omgang er vores samarbejdspartnere derude, der skal implementere denne lovliggørelse.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Nu er der altså gået 9 år, og nu er vi lige ved at kunne nå et resultat.
Men jeg vil bare godt lige her på falderebet have en bekræftelse fra ministeren på, at ministeren tager det alvorligt, at der her er nogle brud på de præmisser, der er hele grundlaget for aftalen.
Man bygger på en måde, som det præcis var aftalt man ikke kunne gøre, og vi har i god tid annonceret, at det der skal laves om.
For en ting er, at vi så får en normal, almindelig lovgivning, som vi så kan bruge til at få rettet op på det her, og det er godt nok, men der er jo nogle goder, nogle meget favorable vilkår, der har været en del af aftalen.
Så noget for noget, kan man sige.
Og der vil jeg bare lige sikre mig at ministeren har samme opfattelse, nemlig at man selvfølgelig skal leve op til det her.
Tak for det.
Det er jo helt afgørende, at den nye fond nu får bevist, at man tager lovgivningen alvorligt, og at man har tænkt sig at leve op til den fra A til Å, sådan at vi også får en ny retstilstand derude, at vi får et opgør med kaos, får ro og orden, et ordentligt, lovlydigt samfund, der retter sig efter reglerne ligesom alle andre.
Hvis fonden ikke der i forbindelse med handelsaftalen går forrest og viser, at man har tænkt sig at leve op til det, begynder det måske også at være svært for befolkningen at tro på, at vi får gjort kål på al den kriminalitet, der foregår derude, og at det ikke bliver til en hjælp til de omkringliggende.
Vi har jo i de her forhandlinger forsøgt at imødekomme alle de der ønsker om positive tiltag, der gerne skulle være udmøntningen af aftalen.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Altså som sagt, for så vidt angår det ulovlige byggeri på volden, vil jeg i hvert fald lægge mig i selen for, at vi finder løsninger og får gjort op med det.
Jeg må desværre nok sige – det er jo ikke en del af den her lovgivning – at det at få gjort op med hele hashmarkedet både på Christiania og i resten af København og den politimæssige indsats, det kræver, ligger under justitsministeren, og det er nok ikke noget, jeg kan love bliver løst, inden vi når til tredje behandling af det her forslag, for det er en større opgave end som så, men en opgave, som regeringen naturligvis også tager meget seriøst, uanset hvor den kriminalitet foregår.
Per Clausen (EL), 2013-04-09:
Det kan jeg gøre kort, for ministeren nævnte det jo faktisk her til sidst.
Altså, det vil nok være lidt kompliceret, hvis man nu siger, at den fond, som ejer Christiania, skal forpligte sig til at afskaffe kriminaliteten på Christiania.
Et tilsvarende krav kan man så stille til de mennesker, der ejer husene rundtomkring i resten af København, og det vil nok føre for vidt.
Jeg tror, det er bedst, at man overlader det til politiet og retsmyndighederne i øvrigt at tage sig af det.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Det er jeg ikke uenig i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-04-09:
Lovforslaget her er en del af energiaftalen, og det er en del af energiaftalen, som vi er meget tilfredse med, nemlig at vi med det her forslag understøtter den omstilling, som er helt nødvendig ude i virksomhederne med omstilling til at anvende vedvarende energi i fremstillingsprocesserne.
Det er et rigtig godt lovforslag, og for Venstre har det været helt afgørende, at der er så vide rammer som overhovedet muligt, og at alle vedvarende energiformer er omfattet, dvs. både grøn fjernvarme, biogas, biomasse, sol og vind og andre vedvarende energikilder.
Kravet er blot, at de erstatter fossile brændsler.
Det er ganske mange penge, der er tale om.
Det kommer til at støtte en meget, meget stor omstilling.
Allerede i år er der 250 mio. kr. i puljen, og i de kommende år frem til 2020 er der 0,5 mia. kr. i den her pulje.
Det er vores håb, at virksomhederne får øjnene op for den her ordning.
Der er meget, meget store muligheder i det.
Vi har også en forventning om, at det kommer til at bidrage meget, meget kraftigt til omstillingen til mere vedvarende energi.
Ikke mindre end 16 PJ i 2020 er det forventningen at resultatet bliver af det her, og dermed bidrager det jo også til, at Danmark når sine klima- og energipolitiske mål i 2020.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
De to foregående ordførere har allerede været inde på, at lovforslaget her er en del af udmøntningen af energiaftalen, som blev indgået mellem næsten alle Folketingets partier for godt et års tid siden.
Og der kan man så søge til det formål, at man støtter et projekt, som erstatter fossile brændsler med vedvarende energi til procesformål eller erstatter fossile brændsler med fjernvarme til procesformål samt til energieffektiviseringer.
Desuden kan kraft-varme-værker også søge om tilskud til at overgå til biomasse, hvis de leverer den producerede varme til procesformål i virksomheder.
Det er jo som sagt
en del af den energiaftale, som blev indgået mellem de fleste partier her i Folketinget sidste år, og det er et ganske fornuftigt element i den energipolitik, som er aftalt af et flertal her i Folketinget.
For en ting, der bekymrer mig lidt, er, at en ting er, at vi giver tilskud til, at man erstatter fossilt brændsel med fyring med biomasse i stedet for, men en anden vigtig ting, synes jeg, er, at den biomasse, der så bruges – om det er træflis, halm, eller hvad det end måtte være – er noget, der kommer fra lokalområdet, og altså ikke er noget, der bliver fragtet fra eksempelvis Canada, så der bruges en masse fossilt brændstof på at transportere den fra oprindelseslandet til Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig, at det var noget, man kunne ramme ind på en måde, så det er lokalt produceret biomasse, der benyttes til de her formål, man kan søge støtte til, altså så vi undgår, at folk nærmest står og griner af os, når vi giver støtte til, at der fyres med biomasse, som man bruger en masse fossilt brændsel på at transportere hertil.
Men jeg skal sige, at da det jo er en del af energiaftalen, som Dansk Folkeparti støtter, så støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Tak, formand.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, og det kan vi, fordi det jo er en udmøntning af energiforliget.
Vi synes, det her er en glimrende dagsorden, hvor vi støtter omstillingen til grøn energi, og det er alle teknologiformer, der involveres.
Vi fjerner de fossile brændstoffer og erstatter dem med vedvarende energikilder og giver et støttebeløb til det, nemlig 250 mio. kr. det første år og 500 mio. kr. hvert år frem til 2020.
Så det er mange penge, det handler om, men det er altså en fornuftig dagsorden, som jo handler om, at vi vil have renere luft, vi vil have renere vand, sundere mad.
Vi vil have reduceret energiforbruget, og også dét vil kunne ses på bundlinjen, vil jeg sige til hr. Villum Christensen.
Vi vil have energieffektiviseringer, mindre CO2-udledning, og på bundlinjen vil vi nå de reduktionsmål, vi har sat os.
Så der er mange dagsordener inde over i den sag, vi har på dagsordenen her, men altså: fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Steen Gade (SF), 2013-04-09:
SF støtter forslaget, og hvis der nu er nogen, der lytter til debatten, kunne jeg godt have lyst til at sige, at det med, at vi har korte debatter om de her forslag, altså ikke er det samme, som at de ikke er vigtige, og at de ikke er store, og at det ikke er meget store skridt, vi tager i det her land. Vi foretager med den energiaftale en meget, meget stor ændring i hele vores energisystem, og vi allokerer også adskillige midler, der fører til, at det kan lade sig gøre på en måde, hvorpå man både tager hensyn til den nødvendige grønne omstilling, til modernisering og effektivisering af produktionsapparatet og til, at forbrugerne får billig vedvarende energi både nu og fremover, hvis vi ser det hele samlet.
Det er virkelig mange penge og dermed også en hjælp til den omstilling, der skal i gang og også er i gang i mange private virksomheder, i fjernvarmesystemer, i kraft-varme-systemet.
Jeg vil nævne, at det jo også fører til en forholdsvis pæn reduktion af CO2 efter beregningerne, nemlig 1 mio. t i 2000, altså 1,5 pct., og at vi øger vores vedvarende energiandel ved hjælp af det her lovforslag med 1,1 pct.
Så det er et godt forslag, hvori der jo også er job.
Jeg vil til slut sige, at vi lige for tiden har en stor diskussion i Danmark om, om vores samlede energipolitik nu er for hård ved erhvervslivet osv. Får vi det nu gjort på den rigtige måde?
Så vil jeg sige, at nogle af de diskussioner altså mangler relation til virkeligheden, og en del af virkeligheden er den, vi står med her.
Det gør vi, ikke specielt for at please nogen.
Vi gør det, fordi vi mener, at det er nødvendigt.
Men det er da også en hjælp netop til de virksomheder, som bliver mere konkurrencedygtige, og i en fremtid, hvor vedvarende energi også vil præge vores konkurrenter mere, så har man også været med til at fremtidssikre vores private virksomheder.
Så jeg vil bare bruge den anledning her, hvor vi faktisk hjælper erhvervslivet og også dets konkurrenceevne ved de her forslag, til at sige, at meget af den debat, der kører i det offentlige rum omkring hele energiaftalen, synes jeg lidt mangler proportioner.
Det er faktisk en aftale, der har taget ganske store hensyn til produktionsvirksomheder, og her i dag er et af eksemplerne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-04-09:
Vi er jo i gang med en historisk grøn omstilling, og vores energiaftale fra sidste år er den mest ambitiøse, vi har haft, og måske den mest ambitiøse, verden har set.
I aftalen går vi efter at få kul ud af vores el- og varmeproduktion, vi opsætter vindmøller, og vi sætter ind i produktionssektoren med dette forslag, hvor vi får vedvarende energi ind i industriens proces.
Så forslaget er en fin perle i den perlekæde, vi skabte i marts sidste år, altså for lidt over et år siden.
Med forslaget er der frem til og med 2020 afsat 3,75 mia. kr. til en omstilling til grøn procesenergi.
Det er temmelig voldsomme summer.
Der er tale om en væsentlig økonomisk hjælp, som vil gavne en lang række projekter, der har en klima- og en energieffekt.
Det drejer sig om fire forskellige typer, altså projekter, der erstatter fossile brændsler med energi fra vedvarende energi, projekter, der erstatter fossile brændsler med tilslutning til fjernvarme, energieffektiviseringer i direkte tilknytning til disse to typer projekter samt, som der står, projekter i kraft-varme-værker og varmeværker, der erstatter fossile brændsler med energi fra vedvarende energikilder.
Der er også i lovforslaget administrative regler som f.eks. dokumentationskrav og oplysningspligt, der er bestemmelser om bortfald og tilbagebetaling af tilskud, om klager, straf osv.
Men når vi når frem til sommeren, skulle vi gerne være i gang med vores ordning om tilskud til grøn procesenergiomstilling.
Vi gør det rette for økonomien, for miljøet, for fremtiden, for kloden og for den sunde fornuft.