runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-04-15:
Jeg vil da også gerne starte med at afsløre, at vi også støtter forslaget, og vi gør det da gerne med begejstring.
Det her forslag, som det er sagt nu adskillige gange, skal jo ses som en titelbeskyttelse, en beskyttelse, der samtidig kan medvirke til, at vi får skabt klarhed både for pårørende og patienter om, hvilke personalegrupper der tager vare på opgaverne i sundhedsvæsenet.
I forbindelse med trepartsforhandlingerne blev autorisation af socialog sundhedsassistenterne omtalt, ligesom der tidligere i det her Folketing har været fremsat forslag om det samme.
Autorisationen er som sagt en titelbeskyttelse.
Den ændrer ikke på hverken opgavevaretagelsen eller arbejdstilrettelæggelsen på sundhedsområdet.
Opgavefordelingen mellem sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter er derfor uændret.
Men fra konservativ side kan vi også tilslutte os, at social- og sundhedsassistenterne fremtidigt får en titelbeskyttelse i form af en autorisation, og vi ser frem til, at forslaget bliver positivt modtaget og får en bred opbakning blandt alle partierne.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-15:
Det fører jo måske til en konflikt, som ikke er nødvendig.
Vi har også været med bag beretningsbidraget i sin tid, så det er ikke at løbe fra det, men mere, at det som sagt sådan set er lidt træls, at vi skal have den diskussion på nuværende tidspunkt.
Vi vil selvfølgelig så også godt under udvalgsarbejdet have ministerens svar på de forskellige protester, der er kommet ind, og måske en lille smule mere gennemgribende end de kommentarer, vi har fået i høringssvaret.
Men med dette forbehold går vi også ind for lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2008-04-15:
Det er jo ikke det, der bliver det afgørende.
Men du kan sige, at forudsætningen for…
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Men så er vi jo også ved kernen i det totale fravær af frit valg, for pointen er jo - og det tror jeg, de fleste mennesker, der har en psykisk lidelse, eller hvis børn har en psykisk lidelse, har et stærkt ønske om - at lidelsen bliver behandlet på den bedst tænkelige måde.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan være i tvivl om.
Men det, fru Sophie Løhde siger her, er jo, at afgørende for, om den bliver behandlet, er, om der er private tilbud.
Det vil sige, at der altså bliver flyttet ressourcer over i det område, hvor der er private tilbud med den konsekvens, at disse ressourcer mangler der, hvor der ikke er private tilbud.
Derfor får vi jo en lidt - synes jeg bemærkelsesværdig prioritering også i forhold til det psykiatriske område, når det afgørende for, om man får behandling eller ej, ligesom bliver, om der er private tilbud eller ej.
Sophie Løhde (V), 2008-04-15:
Jeg er udmærket klar over, at Venstre og Enhedslisten har meget forskellige holdninger til spørgsmålet om frit valg.
For Venstre er det et af de mest centrale spørgsmål i dansk sundhedspolitik, at vi udstyrer patienterne med det frie valg til at kunne gå et andet sted hen, hvis ikke man kan tilbydes behandling i det offentlige.
Det er velkendt, at der inden for det psykiatriske område også findes en række diagnoser og problemstillinger, som der ikke findes et tilbud om i privat sammenhæng.
Man kan jo så ikke, hvis ikke der er nok kapacitet inden for det offentlige til at behandle den pågældende sygdom, så garantere, at patienterne må gå over i det private, hvis der ikke findes noget privat tilbud.
Sådan kan man ikke stille det op.
Derfor handler det ikke om en sikkerhed, men det handler om en behandlingsret, altså at man mulighed for at komme et andet sted hen, hvis ikke regionerne kan levere behandling inden for 2 måneder og der i øvrigt er tilbud andetsteds.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Nu kunne man jo godt i et sundhedssystem, hvor frit valg - og de skævvridninger, det giver - er blevet et grundelement, gå ind for, at det også udvides til andre områder, uden at man synes, at selve princippet måske er det bedste.
Jeg vil gerne spørge fru Sophie Løhde, om vi har nogen som helst sikkerhed for, at mennesker, der er 19 år og nedefter, overhovedet får nogen behandling inden for 2 måneder.
Altså, det at man kan få behandling et andet sted i det private, hvis der ikke er et offentligt tilbud, giver jo ingen garanti for, at der bliver nogen behandling.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-15:
Med de faldne bemærkninger kan jeg godt se, at jeg måske får lidt svært ved at få lovforslaget gennemført.
Nej, jeg vil naturligvis takke for alle ordførernes meget positive bemærkninger.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Som det er fremgået også af tidligere indlæg, er det jo cirka et års tid siden, at vi behandlede et nogenlunde tilsvarende beslutningsforslag, som var fremsat af Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten.
Og det, at der så kommer et forslag i dag fra regeringens side, kan jo kun give anledning til glæde og tilfredshed.
Det er måske ikke engang rigtig overraskende, for som jeg husker debatten, vi havde her for et års tid siden, fremgik det af den, at det vistnok kun var timingen, der var forkert ved det beslutningsforslag, der var fremsat fra dele af oppositionens side.
Det hang vel bare sammen med, at vi kom før regeringen, og det skal man jo ikke.
Så derfor måtte der gå et år, inden det kunne falde på plads.
Det er der måske ikke sket de store ulykker ved.
I hvert fald kan vi nu konstatere, at der er sket to, synes jeg, gode ting.
Det er det ene.
Man anerkender altså, at det er på et ordentligt niveau osv.
Og den anden ting er, at man på den anden side dermed giver en vis form for sikkerhed til patienterne i forhold til kvaliteten af den ydelse, der bliver leveret.
Derudover må man vel sige, at forslaget jo ikke sådan lægger op til, at det behøver at have de store konsekvenser for den behandling, der sker på sundhedsområdet, men jeg er sådan set også enig i, at den diskussion, som foregår, og som omhandler, hvem der nu udfører hvilke opgaver mest hensigtsmæssigt i sygehusvæsenet, nok er bedst tjent med at blive klaret i en dialog mellem alle de involverede parter, snarere end ved at man vedtager en lov her i Folketinget.
Så heller ikke på det område vil jeg benytte en anledning til at rejse nogen kritik af regeringen.
Jeg håber, at der bliver en anledning til at sige noget mindre fordelagtigt om ministeren under et senere punkt, men det her punkt synes jeg er meget fornuftigt.
Bare en bemærkning afslutningsvis, som man næsten må komme med, når nu behandling af forslaget sker lige præcis i dag, og dagen i dag er jo dagen før i morgen, om man så må sige: Det er jo ikke sikkert, at det her lovforslag er nok til at sikre rekrutteringen til de her uddannelser i fremtiden.
Det kan godt være, at man ud over autorisationer og anerkendende ord også bliver nødt til at lade dem følge op af noget lidt mere kontant.
For et eller andet sted plejer der jo at være en sammenhæng mellem løn og den respekt, man omgærer forskellige funktioner med.
Og hvis der skal være sammenhæng mellem alle de smukke ord, der i dag er blevet sagt om de mennesker, der udfører det her meget, meget vigtige arbejde, og vigtigheden af, at de får en autorisation, så må der vel også blive en slags kontant udbetaling i løbet af de kommende uger.
Sophie Løhde (V), 2008-04-15:
Nu nævnte ordføreren i sit indlæg bl.a. ventetiderne på Rigshospitalet for patienter med spiseforstyrrelser og sagde, at de var på helt op til 12 måneder.
Ordføreren kaldte det sågar helt uanstændigt.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at det netop er Socialdemokraterne i Region Hovedstaden, som har afvist at indgå et samarbejde med de private på området, og om det ikke er korrekt, at regionen sågar ville have fået halvdelen af sine udgifter refunderet af staten, såfremt man havde indgået en aftale med de private på området.
Ligeledes vil jeg gerne spørge ordføreren, om han kan forklare sådan lidt mere præcist, hvornår Socialdemokraterne tilsyneladende har skiftet holdning i det her spørgsmål, eller om det bare er Socialdemokraterne i Region Hovedstaden, som er helt galt på den.
Jeg undskylder mange gange: Hr. Per Clausen, ja.
Nu kom jeg helt fra det. …
at betingelsen for, at der er mulighed for at gå i behandling i privat sammenhæng, selvfølgelig også er, at der eksisterer et tilbud i privat sammenhæng, og der er en række diagnoser inden for det psykiatriske område, som der heldigvis, må vi sige, er så få i Danmark der har, at der ikke findes nogen tilbud i privat sammenhæng.
Men hvis vi vender tilbage til eksempelvis patienter med spiseforstyrrelser, vil jeg sige, at der findes tilbud i privat sammenhæng.
Og jeg kan ikke forstå, at hr. Per Clausen ikke synes, det er en god idé, at unge piger med spiseforstyrrelser skal have mulighed for at komme i behandling i privat sammenhæng, når nu det offentlige ikke kan give et tilbud.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Jeg vil gerne takke fru Karin Nødgaard, fordi hun jo sådan set har gjort det meget klart, hvad regeringens muligheder er her: Man kan vælge at lave lovgivningen sammen med Dansk Folkeparti, og så skal den strammes noget mere op, sådan at der ikke er nogen, der sniger sig ind, eller man kan vælge at lave den sammen med de øvrige partier i Folketinget, og så får man måske en bredere og mere åben lovgivning.
Det, jeg gerne vil spørge fru Karin Nødgaard om, er den erklæring, som de her forfattere skal skrive under på, om grundlæggende værdier.
Jeg går ud fra, at det er noget, Dansk Folkeparti er meget optaget af, og så vil jeg bare spørge, om fru Karin Nødgaard mener, at det er rimeligt, at man i den erklæring lægger begrænsninger på ytringsfriheden for de her forfattere, for der står jo, at det, de skal skrive under på, er, at hån mod grupper på grund af bl.a. tro er en ulovlig handling i Danmark.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Det lovforslag, som nu er til debat, og som hænger sammen med det lovforslag fra integrationsministeren, der senere skal debatteres, har længe været på vej, og der skal ikke være tvivl om, at vi har noteret os den store debat, der løbende har været i medierne om denne sag vedrørende etablering af en fribyordning i Danmark, en fribyordning, som man også har set i andre lande i verden.
Har der været uro i verden, er der opstået Muhammedkrise, er der lavet film, så har det været drøftet, hvordan forfulgte skribenter skulle hjælpes.
Det er på mange måder også positivt, at det er sådan, at vi kan kommunikere vidt og bredt ud i verden, og at adgangen til information er stor.
Men der er også en fare.
Denne fare består i, at ord kan fejlfortolkes og give anledning til uro og ufred.
Det er jo det, vi har set meget af her på det seneste.
Det er disse mennesker, som man med en ændring af litteraturloven vil prøve at hjælpe midlertidigt ved at give dem ophold i Danmark i en dansk kommune, som ønsker at huse dem og en eventuel familie.
Selvfølgelig er det vigtigt, at det bliver en ordning, som er åremålsbestemt, og at det er en ordning, som på ingen måder må opfattes som et smuthul til senere asyl.
Kriterierne for at være forfulgt skal meget nøje følges, så de bliver overholdt, og på en måde, så vi ikke pludselig oplever et vist antal personer, som kalder sig forfulgte skribenter uden nødvendigvis at være det.
Der må løbende følges med i den udvikling.
Så er der hele spørgsmålet om beskyttelse af disse personer, som en tidligere ordfører også var inde på.
De erfaringer, der er fra f.eks. andre europæiske lande, har ikke vist det store behov, men vi ved jo, at det har været på tale at give husly i Danmark til f.eks. Hirsi Ali tidligere på året.
Havde hun sagt ja tak til det tilbud,
Det er meget vigtigt, at de kommuner, der påtager sig opgaven, også har tænkt det meget godt igennem, da det er vigtigt, at det økonomiske og især også det menneskelige er på plads, inden den forfulgte forfatter ankommer, så man ikke pludselig står med en kommune, der ikke kan leve op til opgaven.
Derfor er vi jo også opmærksom på, at der er nogen, der på en eller anden måde skal holde lidt øje med kommunerne under opholdene. For Dansk Folkeparti er det meget afgørende, at denne lov evalueres, og det skal ifølge lovforslaget ske med udgangen af år 2009.
Det er meget vigtigt, at man med sådan en meget følsom og omsiggribende lov ser på, om der er ting eller områder i den, som måske ikke har været hensigtsmæssige, og som ikke virker efter de intentioner, der har været.
Så vi ser frem til det videre udvalgsarbejde, men vi vil selvfølgelig også komme med nogle bidrag til, hvordan vi måske kunne ønske os at den skulle forbedres.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Ytringsfriheden er utrolig vigtig for denne regering, og derfor har vi også valgt at åbne rammerne - åbne dørene, åbne sluserne - så man kan tage fat og komme med et bidrag, således at vi her i Danmark også sikrer, at de, der er forfulgt af diktatur andre steder i verden, kan have et fristed her hos os.
Og som jeg sagde tidligere til den socialdemokratiske ordfører, har vi jo lagt evalueringsdelen ind allerede om halvandet år.
Lad os nu komme videre, få de erfaringer og så komme ud over stepperne med det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Jeg er fuldstændig enig i, at al politik handler om prioritering: Hvis man vil noget, er der noget andet, man må fravælge.
Nu har jeg ellers forstået, at den her regering, som trods alt har siddet i en længere årrække, mener, at ytringsfriheden er noget af det allervigtigste, der findes, og det kan vi sådan set godt være enige i.
Så synes jeg bare, det er mærkeligt, at man så ikke vælger at prioritere det allervigtigste med bare lidt flere midler, end man har valgt at gøre.
Det kunne man jo godt mene var en eller anden form for dilemma mellem det, der siges, og det, der gøres.
Eller hvad?
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi er meget tilfredse med, at der er blevet udformet sådan en erklæring, som jo også er optrykt i integrationsministerens lovforslag, som skal behandles efterfølgende.
Og vi mener ikke, at det er et spørgsmål om at begrænse ytringsfriheden som sådan.
Men når spørgeren så selv kommer ind på det med at håne, vil jeg sige, at jeg slet ikke mener, man skal bruge sådan et udtryk som hån som noget, der skal være relevant i Danmark, og derfor skal de selvfølgelig overholde de retningslinjer, som der er i den her erklæring.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Jeg er helt enig i, at der er rigtig meget bud efter de offentlige midler på en lang række felter.
Men man må jo også ligesom gøre op med sig selv, hvad man vil prioritere.
Nu nævner hr. Simon Emil Ammitzbøll selv, at jeg kommer fra en kommune; det er også ganske rigtigt, og der kan man jo heller ikke det hele.
Altså, der må man ligesom prioritere, om man f.eks. vil gå hen og investere i store idrætsbegivenheder eller andre ting, hvor man jo giver et godt kommunalt beløb, fordi man mener, der kommer meget igen.
Vil man brande sig på kultur, har man her en mulighed; det koster nogle penge, men det skulle gerne komme mangefoldigt igen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
I Det Radikale Venstre er vi også rigtig glade for det her forslag, især fordi det oprindelig er Det Radikale Venstre, der har prøvet at tage ideen op, og det er meget vigtigt at kæmpe for ytringsfriheden.
Nu er ordføreren jo også tidligere borgmester og må derfor have lidt indsigt i den kommunale økonomi, og at den kan være presset.
De her 500.000 kr. - om det så er lidt mindre eller ej, så lad os sige 480.000 kr. - er vel stadig en stor udgift i mange kommuners budget, hvis de skal tage den fra andre ting, når man samtidig ser, hvor presset kommunernes økonomi er i øjeblikket.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Det er og må blive en lokal prioritering, om man vil være med eller ej, og heldigvis har vi jo lagt en evaluering af ordningen ind her om et års tid.
Så lad os nu komme i gang og få gjort os nogle erfaringer med den her ordning.
Som tidligere nævnt har vi lænet os meget op ad ICORN's retningslinjer for det.
Det er jo en fribyordning, det er byernes ordning; det åbner vi op for, og lad os så kigge på lovforslaget, som det ligger, om halvandet års tid.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-15:
Det her drejer sig vel ikke kun om ansvar, glæde og nytte for den enkelte kommune; her har vi vel med en sag at gøre, som også drejer sig om et nationalt ansvar.
Det er vel også derfor, regeringen fremsætter lovforslaget i dag, og derfor synes jeg - og det synes Socialdemokratiet - at det er pokkers ærgerligt, at nogle kommuner måske måtte fravælge en ellers stor lyst til at tilmelde sig grundet økonomi.
Det her drejer sig, sådan som det er anslået, om omkring 3 mio. kr. om året.
Det er ikke ret mange penge, i lyset af at vi kunne bære et internationalt ansvar i større omfang og måske i højere grad få byer til at tilmelde sig.
Jeg vil gerne høre, om det slet ikke har gjort indtryk på ordføreren.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Mig bekendt er der ikke nogen af de forfattere, der er med i ICORN på nuværende tidspunkt, der kræver beskyttelse.
Man kan jo aldrig sige aldrig, selvfølgelig kan det ske, at der skal bruges mange penge et sådant sted.
Men alt i alt er jeg altså mest for, at det er det lokale demokrati, der kører på det felt her.
Vi har fået de store og stærke kommuner, så et beløb på 500.000 kr. - den beregning er måske også lige i overkanten - skal man i hvert fald være klar til at investere i et tiltag som det her, ellers tror jeg ikke på, at man for alvor vil det.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Det må jo så betyde, at når Dansk Folkeparti ganske ofte har sagt, at blasfemiparagraffen, racismeparagraffen osv. forhindrer mennesker i Danmark i at ytre sig, så har det ikke noget på sig, det er bare noget, man siger, for når det kommer til at stille krav til forfattere - som jo netop har brug for ytringsfriheden - så vil man gerne stille de krav.
Altså, al den der diskussion, som Dansk Folkeparti har rejst i tide og utide, om, at vi i Danmark lægger nogle begrænsninger på ytringsfriheden igennem racismeparagraf og blasfemiparagraf, mener Dansk Folkeparti i virkeligheden slet ikke.
Henriette Kjær (KF), 2008-04-15:
Det forslag, der ligger her, er Vi Konservative meget glade for.
Det er en rigtig god ordning vedrørende det problem, visse skribenter rundtomkring i verden desværre nogle gange oplever, nemlig at de bliver forfulgt, fordi de er kritiske over for det system, der er herskende i det land, de bor i, eller fordi de skriver eller på anden vis ytrer sig om noget, der ikke er accepteret det pågældende sted.
Vi i Danmark er jo vant til at have vores fulde ytringsfrihed, vi kan skrive i aviserne, hvad vi har lyst til, vi kan få udgivet bøger, der endog er meget kritiske over for politikere her i landet.
Vi har mulighed for at skrive skuespil, der er kontroversielle.
Kort sagt: Vores ytringsfrihed er stort set ubegrænset.
Men det er jo ikke alle, der oplever den form for frihed.
Vi oplever desværre fra tid til anden skribenter, der bliver udsat for trusler, krænkelser og direkte mordforsøg.
Det er klart, at vi bliver nødt til at have en definition af, hvem der er omfattet af en sådan ordning, og her er Vi Konservative tilfredse med, at ICORN er valgt som organisation.
Der er to helt overordnede betingelser, der skal være opfyldt.
Den ene er, at man skal virke som skribent, hvilket er ret bredt defineret.
Den anden er, at man skal være forfulgt netop på grund af sin litterære virksomhed.
12 byer har allerede meldt sig som interesserede i at være med i fribyordningen, og det synes jeg er meget positivt.
Det er godt, at der er denne interesse for ordningen, så danske kommuner også kan være med til at beskytte ytringsfriheden og dermed indirekte kæmpe forfulgte menneskers sag.
Vi Konservative kan støtte forslaget
fuldt ud.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Jamen så kan jeg starte med det sidste.
Det med at holde øje skal selvfølgelig ikke være noget med, at der hele tiden skal sidde en og overvåge.
Jeg vil da ikke afvise, at det kunne blive en opgave for Kulturministeriet ligesom at være tovholder på det.
Hvad angår den statslige finansiering, synes jeg også, at jeg tidligere har svaret den radikale ordfører benægtende.
Vi forholder os til, at det ifølge lovforslaget, som det ligger, er sådan, at det skal være kommunerne, som skal stå for det her.
Vi kan jo se, der er kommuner, der har ytret interesse for at blive en friby, og vi har så en forhåbning om, at de vil leve op til det ud fra de kriterier, der er lagt på bordet i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-15:
Jeg tror ikke, der er nogen, der i den her sammenhæng ønsker at kvæle det her initiativ, men det er jo dog også sådan, at vi som land mange gange har været foregangsland, netop når det drejer sig om ytringsfrihed og rettigheder.
Det kunne vi måske også godt være her, og derfor kunne jeg godt finde på at stille fru Karin Nødgaard følgende spørgsmål: Hvis der kommer et ændringsforslag fra f.eks. Socialdemokraterne på det her punkt, kunne Dansk Folkeparti så måske tænke sig at gå med til en udvidelse af rammen af kunstnere, og kunne Dansk Folkeparti måske også tænke sig at sige, at det var i orden med en større statslig finansiering?
Så vil jeg gerne lige stille et allersidste spørgsmål til fru Karin Nødgaard, og det går på, at det af ordførertalen fremgik, at man fra Dansk Folkepartis side meget gerne ville have, at der var nogle, der skulle være med til at holde øje med kommunerne.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Jeg kan næsten svare identisk med det, jeg lige svarede til den radikale ordfører, nemlig at vi har forholdt os til det her lovforslag, som det ligger, og det drejer sig om en bred vifte af skribenter - forlæggere og illustratorer er med - og det synes vi er meget fint.
Vi synes måske endda, det er lidt bredere end det, man har set i andre lande, og det synes vi er positivt at man har kigget på.
Det er det, vi forholder os til i dag.
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi, når man nu har draget nogle erfaringer i udlandet, så også går ind og kigger på dem i Danmark, og at vi ikke begynder at gøre det bredere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-15:
Jeg fik ikke rigtig fat på, om fru Karin Nødgaard i sin ordførertale kom ind på, om også Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at også andre kunstnergrupper kunne omfattes af ordningen.
Her tænker jeg eksempelvis på musikere og filmskabere.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Sikke mange spørgsmål fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, men jeg skal da prøve at svare på lidt af det.
Det der med at tænke selv synes jeg jo netop Dansk Folkeparti er vældig gode til, og jeg synes også tit, at De Radikale er efter os, når vi så kommer og ytrer, hvad vi tænker og mener.
Omkring det med ytringsfriheden siger jeg jo netop, at det er en ordning, som vi bakker op, fordi vi er fortalere for, at ytringsfriheden skal have sin plads i det her samfund.
Det har den bare ikke alle steder i verden, og derfor siger vi så, at vi gerne vil gå ind og bakke op omkring en ordning, som kan hjælpe de her forfulgte mennesker, så de kan komme til en dansk by.
Omkring det med økonomien og kommunerne: Vi tager stilling til lovforslaget, som det ligger.
Det ligger sådan, at det er en kommunal opgave at stå for økonomien og finansieringen, og Kulturministeriet har så en lille pose penge, de kan gøre godt med, men det er det, der er betingelserne for den ordning, der bliver taget stilling til i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Nu er det jo også tilladt at tænke selv og tænke nye ideer og komme med forslag til, hvordan man kan forbedre ting; det gælder for oppositionen, men i virkeligheden jo også for Dansk Folkeparti.
Det synes jeg ikke Dansk Folkeparti skal lade sig begrænse af.
Jeg synes bare det er tankevækkende, at Dansk Folkeparti altid stiller sig op som den største forsvarer af ytringsfriheden.
I sidste uge kunne man ikke få tilslutning til et forslag om, at man skulle gøre noget mere for at sikre offentligt ansattes ytringsfrihed, i dag kan man ikke få Dansk Folkepartis tilslutning til, at staten skal gå ind og give et økonomisk bidrag i forhold til at sikre forfatteres ytringsfrihed.
Hvis det nu viser sig, at der er økonomiske problemer for kommunerne med det her over en årrække, vil Dansk Folkeparti så i det mindste overveje, om det er noget, man kan gå ind i i evalueringen?