runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2016-03-30:
Jeg skal læse højt: Hvad mener ministeren om, at der fra 2014 til 2015 er sket en stigning på 48 pct. i antallet af statslige rejser med flyselskabet Ryanair, og vil ministeren gøre noget for at mindske brugen af Ryanair i staten?
Hvad mener ministeren om, at der fra 2014 til 2015 er sket en stigning på 48 pct. i antallet af statslige rejser med flyselskabet Ryanair, og vil ministeren gøre noget for at mindske brugen af Ryanair i staten?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Om det første er der ingen tvivl – ansvaret er mit.
Det vedstår jeg, og jeg beklager den fejl, der er sket.
Når det drejer sig om indholdet, er jeg naturligvis parat til uafhængigt af denne fejl at se på det.
Christian Juhl (EL), 2016-03-30:
Det er jeg da glad for vil ske i fremtiden.
Jeg vil høre ministeren, om vi så ikke kunne lave en handel, når nu vi er ved at snakke sammen.
Det kunne jo være en rigtig god afslutning på så træls en sag som den her.
Der er jo for det ene spørgsmåls vedkommende reelt gået 7 måneder præcis i dag, og 6 måneder og 3 dage for det andet spørgsmåls vedkommende.
Det er ret utilfredsstillende at arbejde med folketingssager af så vigtig en karakter som f.eks. asbest, som jo er livsfarligt, og så ikke få svar.
Jeg hørte ikke, hvad det var for nogen misforståelser, der havde været mellem ministerierne.
Havde de bare ligget i en bunke og samlet støv, eller hvad var der sket?
Jeg vil også minde ministeren om, at vi i dag netop har stemt om en dispensation, hvor det var regeringen, der havde brug for at dispensere for reglerne.
Så hvis det skal være gensidighed mellem Folketinget og regeringen, skal vi jo have sådan nogle ting på plads.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Uanset at vi er et team, som spiller godt og professionelt sammen, kan der opstå beklagelige fejl som den, der er opstået her, og det er ikke acceptabelt, at denne type af fejl opstår, hvor der går så lang tid, uden at der sker en besvarelse af et spørgsmål fra Folketinget.
Derfor har jeg naturligvis også i anledning af spørgsmålet her kigget på, om de kontrolmekanismer, der er til at samle op på manglende besvarelser eller manglende tilbagemeldinger, er, som de skal være.
Jeg har nu sikret mig, at de for fremtiden er, som de skal være, således at der kommer en reaktion til Folketinget.
Det kan godt være, at spørgsmålet er af en sådan karakter, at besvarelsen kommer til at tage rigtig lang tid, før man kan give den endelige besvarelse, fordi man skal ned i forskellige styrelser i forskellige ministerier.
Men det er ikke i orden, at der går måneder, uden at Folketinget hører noget, og det har jeg nu sikret mig ikke kommer til at ske for fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2016-03-30:
Ministeren siger, at der er tale om en misforståelse mellem ministerierne.
Kunne ministeren løfte sløret for, hvad det er for nogen misforståelser?
Er det ikke sådan med den nuværende regering, at det er et teamwork, hvor man taler sammen på ministermøder og prøver at koordinere tingene?
Og hvis beskæftigelsesministeren ikke får svar fra en anden minister, bliver der vel rykket, alene af den grund, at vi fra Beskæftigelsesudvalget har rykket for svar på de to spørgsmål undervejs i det nye år.
Det burde vel medføre, at en misforståelse så blev opdaget – ikke kun, fordi der blev rykket, men også fordi ministeriet har en ordentlig procedure i forhold til andre ministerier.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at beklage, at Beskæftigelsesudvalget endnu ikke har modtaget endelige svar på BEU-spørgsmål nr. 70 og 72, som der bliver spurgt til.
Det er selvfølgelig afgørende for Folketingets arbejde, at ministerierne meget hurtigt og rettidigt tilvejebringer svar på de spørgsmål, udvalgene stiller.
De to spørgsmål er en del af i alt 11 spørgsmål, der blev stillet om asbest den 31. august sidste år som opfølgning på et samråd om samme emne.
Fem af spørgsmålene blev besvaret endeligt den 28. september, mens der blev svaret foreløbigt på de resterende spørgsmål.
Og den 10. november sidste år blev der oversendt endelige svar på yderligere fire spørgsmål.
For så vidt angår de to sidste spørgsmål, har jeg fået oplyst, at der har været misforståelser i dialogen imellem Beskæftigelsesministeriet og de to andre ministerier, som skulle bidrage til svarene, og at disse misforståelser først er blevet opdaget sent.
Det er en fejl, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstilende.
Jeg har fået oplyst, at de endelige svar forventes oversendt til Beskæftigelsesudvalget i første halvdel af april i år.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at det er meget vigtigt for mig som minister, at jeg svarer Folketinget til tiden, og jeg vil i forlængelse heraf oplyse, at 99 pct. af de svar på almindelige delspørgsmål, som jeg afgav i perioden fra 5. oktober til 31. december sidste år, blev besvaret rettidigt, og heraf var 3 pct. af besvarelserne foreløbige.
Og i den foregående periode var 100 pct. af de svar, jeg afgav i perioden 3. juli til 5. oktober 2015, rettidigt besvaret, og heraf var 12 pct. af besvarelserne foreløbige.
Christian Juhl (EL), 2016-03-30:
Jeg læser spørgsmålet op: Er det efter ministerens opfattelse god regeringsførelse, at ministeren dags dato endnu ikke har svaret på spørgsmål nr. 70 og 72 fra Beskætigelsesudvalget?
De er stillet den 31. august 2015 og den 28. september 2015.
Og hvad er forklaringen på, at ministeren endnu ikke har kunnet svare på de spørgsmål?
Skriftlig begrundelse
Jeg sendte ministeren spørgsmål nr. 70 den 31. august 2015 og spørgsmål nr. 72 den 28. september 2015 om asbest.
Da jeg intet havde hørt rykkede jeg den 14. januar 2016 for svar.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-30:
Jeg kan kun svare bekræftende, at det er udtryk for min vurdering her.
Det vil jeg gerne bekræfte.
De skal være på plads.
Helt konkret har det altså været usikkerhed om en initiativforpligtelse i koordination imellem forskellige styrelser og ministerier, fordi et spørgsmål som det her involverer flere ministerier og involverer flere styrelser i samme og forskellige ministerier.
Men det skal vi være i stand til at håndtere, og det vil vi være for fremtiden.
Jeg beklager, at der er gået den lange tid i forhold til de pågældende besvarelser.
Inger Støjberg (V), 2016-03-30:
Fordi jeg mener, vi p.t. har strammet det, der skal strammes, på udlændingeområdet.
Moskeerne får vi kigget på nu.
Der hilser jeg da meget velkommen, at Dansk Folkeparti også kommer med en helt sværm af forslag.
Jeg ville også være meget skuffet, hvis Dansk Folkeparti ikke kom med en sværm af forslag, men det gør I også, og det ser jeg meget åbent på.
Martin Henriksen (DF), 2016-03-30:
Det er glimrende, at regeringen ser positivt på nogle af de forslag, som Dansk Folkeparti har haft med, og jeg kan forstå, at det gør andre partier også.
Så det er jo ganske udmærket.
Men igen mangler jeg et klart svar på spørgsmålet, for det giver – undskyld mig – ikke meget mening, at man siger: Der kommer altså for mange, men vi skal ikke have flere stramninger for at begrænse tilstrømningen.
Så siger ministeren godt nok, at det kan være, at der på sigt kommer flere stramninger.
Jeg er nu også overbevist om, at der kommer flere stramninger, for det er simpelt hen en nødvendighed.
Men hvad er det for en tidshorisont, som regeringen arbejder med?
Det er indlysende rigtigt at gennemføre yderligere stramninger i asylpolitikken eksempelvis i forhold til at kunne afvise folk ved grænsen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over ministerens svar til hr. Søren Søndergaard.
Ærlig talt er det da lidt absurd.
Vi står her i en situation, hvor finansministeren er den ansvarlige minister fra regeringen, og ministeren kan ikke svare på, om Grækenland anerkender Tyrkiet som et sikkert tredjeland eller ej.
Det vil sige, at en helt afgørende forudsætning for hele den her aftale, nemlig at man kan sende flygtninge tilbage til Tyrkiet, er der ikke en afklaring på.
Finansministeren henviser til udenrigsministeren, der kan svare på det.
Altså, jeg kan ikke se udenrigsministeren i salen.
Hvis finansministeren ønsker, at udenrigsministeren skal være til stede i salen, så vil jeg opfordre ministeren til at afbryde forhandlingerne og få hentet udenrigsministeren ind, eller også må finansministeren da kunne komme med et klart svar.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Det, vi diskuterer i dag, er jo den her Tyrkietfacilitet, som har til formål at støtte flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet i overensstemmelse med de forpligtelser, der er afspejlet i EU-Tyrkiet-handlingsplanen og i EU-Tyrkiet-erklæringen fra den 29. november 2015.
Det er jo rigtigt, at der ikke er knyttet særlige menneskeretlige betingelser til faciliteten, men det følger af den fælles forståelse, der er vedlagt som bilag til beslutningsforslag nr. B 76 om flygtningefaciliteten i Tyrkiet, at Kommissionen er ansvarlig for at forvalte bidragene til faciliteten i overensstemmelse med de gældende regler.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-30:
Men det, vi stemmer om, er, om vi skal sende flere hundrede millioner kroner til Tyrkiet uden at stille krav, f.eks. om, at Tyrkiet overholder menneskerettighederne i forhold til flygtninge.
Den aftale, som de her mange millioner kroner er en del af, handler jo om, at der skal sendes flygtninge fra Europa til Tyrkiet.
Jeg synes, det må være helt rimeligt, at finansministeren svarer på, hvad et dansk skib i Middelhavet skal gøre, hvis det samler en flygtning op – og det sker ret tit.
Det sker meget tit, at danske handelsskibe samler flygtninge op.
Det er de faktisk forpligtet til, man må ikke lade mennesker drukne, og heldigvis for det.
Hvor skal de sejle dem hen?
Skal de sejle dem til Tyrkiet eller Grækenland?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Jeg er nødt til at svare, at det, jeg søger Folketingets tilslutning til, er den økonomiske forpligtelse, EU-landene har indgået i forbindelse med aftalen med Tyrkiet.
Hvis der er yderligere spørgsmål om, hvad NATO har besluttet, eller hvad andre har besluttet, så er jeg nødt til at henvise til de respektive ministre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-30:
Der er vældig mange spørgsmål, som er ubesvarede i den her sag.
Der er mange ting, vi ikke ved om den her aftale med Tyrkiet.
Jeg vil f.eks. gerne have svar på, hvad et dansk skib i Middelhavet – og det kan både være et militært skib eller et handelsskib –
som samler en flygtning, en asylansøger, op, skal gøre med den person.
Skal det danske skib fragte vedkommende til Grækenland, eller skal det danske skib fragte vedkommende til Tyrkiet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Men det er jeg ikke ekspert i, så jeg vil bede hr. Søren Søndergaard om at spørge udenrigsministeren om det.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Jeg forstår altså, at det, ministeren helt seriøst svarer, er, at ud af 28 EU-lande er der ét land – jeg ved i øvrigt ikke, om det er rigtigt, men det går jeg ud fra ministeren har helt styr på, når han siger det fra Folketingets talerstol – der betragter Tyrkiet som et sikkert land.
Og det er det land, som resten af EU-landene inklusive ministeren har tvunget til at opfatte Tyrkiet som et sikkert land.
Alle andre afviser at sende folk tilbage til Tyrkiet, fordi de ikke opfatter det som et sikkert tredjeland.
Grækenland er i øvrigt det land, som vi i en periode ikke kunne sende folk ud til, fordi deres asylsystem er så dårligt.
Det er altså niveauet, som ministeren henviser til.
Vil ministeren ikke godt bekræfte, at Danmark ikke kan og ikke vil sende folk ud til Tyrkiet – og at når vi accepterer det med Grækenland, er det, fordi vi har tvunget Grækenland til det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Grækenland.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Finansministeren præsenterede aftalen som sådan en slags hjælp til flygtninge i Tyrkiet.
Det, man ved kommer til at ske, er, at hvis aftalen går i orden, vil folk blive forhindret i at flygte fra Tyrkiet.
Det kan man jo synes er rimeligt nok.
Altså, man kunne f.eks. sige, hvis det handlede om Danmark: Hvorfor skulle folk flygte fra Danmark, dér foregår jo ikke nogen forfølgelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Regeringen kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag, der pålægger regeringen at trække aktstykke 73 tilbage for i stedet at fremsætte et nyt.
Aktstykket om Danmarks bidrag til flygtningefaciliteten for Tyrkiet handler om at sikre finansiering til projekter i Tyrkiet, der skal forbedre forholdene for de flygtninge, der opholder sig i Tyrkiet.
Projekterne skal bl.a. sikre humanitær nødhjælp til flygtningene og forbedre deres adgang til uddannelse og arbejdsmarked.
Det økonomiske bidrag fra EU er en del af den samlede aftale, som Danmark og resten af EU's medlemslande har indgået med Tyrkiet for at håndtere migrations- og flygtningeudfordringen.
Aftalen mellem EU og Tyrkiet er baseret på gensidige forpligtelser.
Hvis EU ikke opfylder sit løfte om økonomisk bistand, kan vi heller ikke forvente, at Tyrkiet lever op til sin forpligtelse om at begrænse tilstrømningen af migranter fra Tyrkiet til EU.
Regeringen er opmærksom på Tyrkiets efterlevelse af menneskerettighederne, som det senest fremkom under forespørgselsdebatten om F 21 den 3. marts.
Dette vil vi fortsat gøre.
Men det skal ikke afholde os fra at forbedre forholdene for de millioner af flygtninge, der opholder sig i Tyrkiet, samtidig med at vi letter flygtningepresset på Europa.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Regeringen kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag, der pålægger regeringen at trække aktstykke 73 tilbage for i stedet at fremsætte et nyt.
Aktstykket om Danmarks bidrag til flygtningefaciliteten for Tyrkiet ...
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-03-30:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi tager ansvar for tingene.
Der har her i Folketinget været tradition for brede energiforlig i mere end 40 år.
Spørgerens parti og mit parti har været en kerne i de aftaler.
Jeg synes faktisk og håber også på, at når nu vi oplever, at noget af grundlaget for den aftale, vi lavede i 2012, kraftigt skrider, at vi kan være enige om at sætte os ned omkring et bord og diskutere det her og finde en fælles løsning.
Jens Joel (S), 2016-03-30:
Erhvervslivet har sådan set i alle ender og kanter brug for sikkerhed, og det er jo også derfor, at man noterer sig, at erhvervslivet gerne vil have afgiftsændringer, og at vi hjælper og afskaffer nogle af de afgifter, der står i vejen for den grønne omstilling og erhvervslivet, men de ønsker faktisk ikke en genåbning af energiforliget.
Så kan vi ikke bare få ministeren til at sige, at indholdet i energiforliget, eksempelvis hvad angår havvindmølleparker, laver man selvfølgelig ikke om på så kort tid før realiseringen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-03-30:
Det ville have været helt uansvarligt af mig som minister, hvis jeg ikke havde reageret på den meget, meget store stigning, der er i PSO-afgiften.
Jeg håber også på, at vi kan være enige om at tage det fælles ansvar at få kigget på, om der er muligheder og politisk vilje til at gøre den regning mindre.
Det er alt, alt for tidligt at begynde at diskutere enkelte elementer i det.
Jens Joel (S), 2016-03-30:
Problemet er, at hvis man går ud i medierne siger, at det hele måske er usikkert, så skaber man jo også en stor usikkerhed omkring nogle af de investeringer, der er på det grønne område, og de mange arbejdspladser, der er bundet i den sektor.
Vi har jo, som ministeren allerede har nævnt, en deadline, der nærmer sig.
Men vi kan jo ikke bare sige, at nu er der usikkerhed om hele, og så ser vi, hvad for noget af det det er.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen: Kunne ministeren forestille sig, at havvindmølleprojekter, som snart har budfrist, bliver aflyst eller udskudt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Det vil udenrigsministeren jo kunne svare på under udvalgsbehandlingen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Jeg ser så frem til at få et svar fra udenrigsministeren, men det er jo nu, vi har debatten.
Det er nu, vi har debatten her i salen.
Vi har en stærkt aktuel debat, som handler om over en kvart milliard danske skattekroner, der skal sendes af sted til den tyrkiske regering i Ankara.
Der må vi da have en situation, hvor der, når vi har debatten i Folketingssalen, så også kan komme et klart svar fra ministeren.
Altså, man kan da ikke have en situation, hvor vi som Folketing skal tage en debat, og hvor regeringen sender sin ansvarlige minister, uden at den ansvarlige minister kan komme med et klart svar.
Så kære minister: Kan Grækenland sende flygtninge tilbage til Tyrkiet, fordi man anerkender det som et tredjeland, eller kan de ikke?
For det er jo det, som den her aftale står og falder med.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-30:
Og tak til ordføreren.
Der kan jo være uenighed om, hvorvidt den her aftale var god eller dårlig, da den blev forhandlet, men når der bliver lavet den her form for aftale og der så kommer nye oplysninger frem bagefter, mener jeg i hvert fald, at det er på sin plads lige at genoverveje, hvordan vi så skal opfylde den her aftale, og om der er noget, der gør, at vi bliver nødt til at genforhandle dele af den.
Det her er jo en rigtig stor udbetaling af penge til Tyrkiet, for at de skal håndtere en grænsesikring for Europa.
Der er siden da kommet oplysninger fra Tyrkiet om krænkelser af menneskerettigheder, pressefrihed osv., meget stærke udmeldinger fra UNHCR, fra Red Barnet, fra Læger uden Grænser osv., som i hvert fald gør, at jeg tænker, om man så har overvejet, om det virkelig er i morgen, man skal udbetale de her penge, eller om man lige skal tage en tur til i forbindelse med at se på den her aftale.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordførerens parti har genovervejet den her aftale, efter at alle de her nye oplysninger er kommet frem.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Tak, formand.
Jamen jeg går da ud fra,
at når vi står her i dag og skal behandle det foreliggende beslutningsforslag, som omhandler aktstykke 73, så er det også det, vi skal debattere.
Det er i hvert fald det, jeg har forberedt mig på.
Jeg kan ikke se, hvad de spørgsmål, som fru Johanne Schmidt-Nielsen stiller, har at gøre med den aftale.
Som jeg forstår det, er det noget, der omhandler andre aftaler, som er indgået mellem EU og Tyrkiet, og jeg synes, at Danmark skal sikre, at vi overholder vores internationale forpligtelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-30:
Nej, det er faktisk et yderst relevant spørgsmål.
Hvis EU indgår en aftale med Tyrkiet om, at Tyrkiet skal tage flygtningene – at flygtningene ikke skal komme til Europa, at de skal til Tyrkiet – så må det være muligt at svare på, om et dansk skib, som samler en flygtning op, skal sejle den flygtning til Grækenland eller til Tyrkiet. Men jeg kan forstå, at hr. Benny Engelbrecht ikke ønsker at svare på spørgsmålet eller ikke kan svare på spørgsmålet, men det er noget andet, for spørgsmålet er yderst relevant. Så lad mig stille et andet spørgsmål.
Mener Socialdemokraterne ...
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Jeg kan bare ikke se, at der er noget som helst sted i det aktstykke, som Finansudvalget skal behandle i morgen – vi behandler jo nu et beslutningsforslag, der drejer sig om den aftale, som blev indgået den 29. november 2015 – som omhandler det.
Det er et andet aftalekompleks.
Man er selvfølgelig frit stillet med hensyn til at ville debattere også det her i Folketinget, men det er bare ikke det, som aktstykket handler om.
Aktstykket handler om, hvorvidt Danmark skal stille penge til rådighed på baggrund af den internationale forpligtelse, som man har indgået, og det synes jeg at Danmark bør gøre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-30:
Vi sender ikke bare penge af sted til Tyrkiet.
Det er meget uklart for mig og for mange andre, hvad det egentlig er, den her aftale går ud på.
Der er ikke stillet nogen menneskeretlige krav til, hvordan Tyrkiet skal behandle de her mennesker.
Jeg kunne så godt tænke mig at få et svar på, hvad et dansk skib, som samler en flygtning op i Middelhavet, skal gøre med den person.
Skal skibet, og det kan både være et militærskib eller et dansk handelsskib, sejle personen til Tyrkiet og sætte vedkommende af der?
Er det en del af den her aftale, som de her mange millioner kroner handler om?
Eller skal det danske skib, handelsskib eller militærskib, sejle til Grækenland og sætte asylansøgeren af der?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Det foreliggende beslutningsforslag handler om aktstykke 73 i Finansudvalget, som udmønter den aftale tilbage fra november 2015, som finansministeren netop har gennemgået, ifølge hvilken Danmark senest i morgen skal tilkendegive vores bidrag.
Som jeg forstår det, har alle andre EU-lande allerede tilkendegivet deres bidrag i forhold til internationale forpligtelser.
Det synes Socialdemokraterne også er naturligt at Danmark skal gøre, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Nu har der jo været en debat for ikke så længe siden her i Folketinget om Tyrkiet og Danmarks forhold til Tyrkiet, og der vil jeg så henvise til den.
For så vidt angår de her penge, tror jeg, at de fleste mennesker ville være tilfredse med, at der for de mennesker, der er flygtet fra deres land og bor i lejre, er nogle midler, der kan gøre deres liv lettere.
Det har jeg svært ved at forestille mig at nogen skulle være imod.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-30:
Ministeren siger, at det her handler om den rent økonomiske del.
Hvordan tror ministeren at det opfattes af de folkevalgte borgmestre, der sidder i tyrkiske fængsler, af de redaktører, som har fået deres aviser stormet og overtaget af staten, af de kunstnere, menneskerettighedsforkæmpere, som trues med retssag alene for ytringer i Tyrkiet, at Danmark overfører 287 mio. kr. eller i hvert fald over 200 mio. kr. til det tyrkiske regime?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Det spørgsmål vil jeg henvise til udenrigsministeren.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-30:
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med flygtningekonventionen, at man en bloc tilbagesender flygtninge, der ankommer til Grækenland, uden at vurdere deres personlige asylmotiv til Tyrkiet, et land, som i øvrigt ikke fuldt ud har tilsluttet sig flygtningekonventionen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Jeg vil bare gentage mit svar: at regeringen er meget tilfreds med den aftale, EU har indgået med Tyrkiet, og vi opfylder vores del af forpligtelsen, nemlig at levere de 286 mio. kr., som aftalen indebærer.
Jeg vil bare sige, at regeringen er meget tilfreds med den aftale, EU har indgået med Tyrkiet, for den sikrer to ting.
Den sikrer hjælp til de flygtninge, der bor i Tyrkiet, og som har brug for hjælp, og vil gøre deres liv lettere, og den vil opfylde det andet formål, nemlig at begrænse tilstrømningen af flygtninge til Europa.
Så vi er rigtig tilfredse med den aftale.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-30:
Siden den her aftale mellem EU og Tyrkiet blev indgået, er der jo løbende kommet nye oplysninger, som i hvert tilfælde for mig får alle alarmklokker til at ringe med hensyn til at skulle udbetale så mange penge til Tyrkiet, både i forhold til brud på menneskerettighederne, pressefrihed fra Tyrkiets side, men jo også senest her og nu, at både UNHCR og flere ngo'er har valgt ikke at ville deltage i arbejdet i EU's hot spots på bl.a. Lesbos.
Har der været nogen dialog mellem finansministeren og udenrigsministeren om, at man måske lige skulle overveje, om vi skal betale så mange penge, når der nu er kommet så mange nye oplysninger i den her sag?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-30:
Jeg tror, jeg igen er nødt til at præcisere over for hr. Nikolaj Villumsen, at det, den her debat og det her beslutningsforslag handler om, jo er den her facilitet og bevillingen af de her penge, som følger af en aftale, der er indgået i EU – og ikke af finansministrene i EU.
Min opgave er at sørge for at tilvejebringe de økonomiske midler i overensstemmelse med aftalen, og jeg synes, det er en rigtig god aftale, der er med Tyrkiet, for som punkt 1 skal vi hjælpe de flygtninge fra Syrien, der er i Tyrkiet, og som punkt 2 skal vi jo også sikre, at vi begrænser tilstrømningen af flygtninge til Europa.