runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nej, jeg vil ikke indrømme, at det er en afskaffelse, overhovedet ikke.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har det med at være meget polemisk og tage tingene, som om at sådan er det bare.
Sådan er det ikke, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, uanset hvor meget man prøver.
Der er stadig væk en ret til efterløn, en rettighed, som venstrefløjen gør meget ud af, og som jeg også synes er i orden, en 3-årig efterlønsordning.
Så nej, jeg vil overhovedet ikke indrømme på nogen måde, at efterlønnen er afskaffet, det er forkert.
Så har jeg da godt set, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten har rykket meget store annoncer ind: Så og så meget i skattelettelser, og det er det, som efterlønnen koster.
Det er jo en meget forsimplet og forkert version.
Det er sådan en Enhedslisteretorik, og behold den bare i fred, for jeg tror såmænd ikke engang, at ret mange andre hopper på den.
Det passer ikke.
Vi har haft diskussionen mange gange, rigtig mange gange her ved åbningsdebatter og afslutningsdebatter og finanslovdebatter.
Skattelettelserne, skatteomlægningen er finansieret krone for krone.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen ved det godt, selv om hun ikke vil indrømme det og forsøger at stille et forsimplet regnestykke op.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
Jeg bliver helt bekymret for, om V og K har snydt Dansk Folkeparti.
At udskyde en skattelettelse, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, er ikke det samme som at droppe en skattelettelse, at afskaffe en skattelettelse.
Det betyder bare, at der går lidt tid.
Det er jo ikke sådan, at de, der er blevet snydt for deres efterløn, om et par år vil få muligheden igen.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen, der kom nemlig ikke noget svar: Hvorfor foreslår Dansk Folkeparti ikke, at man trækker nogle af skattelettelserne til de rigeste tilbage?
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at det er bedre at forringe efterlønnen og dagpengene – og det er jo stort set en afskaffelse, det håber jeg at fru Pia Kjærsgaard vil indrømme – end at trække skattelettelserne til de rigeste tilbage?
Jeg vil igen understrege, at det at udskyde en skattelettelse altså ikke er det samme som at afskaffe den.
Jeg håber ikke, at fru Pia Kjærsgaard er hoppet på den i forhandlingerne med Venstre og Konservative.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nu er der jo altså udskudt nogle skattelettelser, hvilket vi også har været nødt til at gøre set i lyset af den økonomiske situation.
Det håber jeg at fru Johanne Schmidt-Nielsen er opmærksom på.
Og så vil jeg godt lige tilbage til den der seniorførtidspension, hvor man siger, at det overhovedet ikke er anderledes med den.
Jo, det er faktisk ret anderledes.
Man skal have en afgørelse inden for 6 måneder, man kan få den i op til 5 år inden folkepensionen, der er ikke nogen arbejdsprøvning, og det, der er væsentligt, er, at alle bliver omfattet af den.
Der er jo rigtig mange i dag, som stadig væk ikke er omfattet af efterlønnen, som ikke har nogen muligheder overhovedet, også en masse ufaglærte, også dem, som jeg har hørt folk tale om nu og her som dem, der er nedslidte.
Der er altså mange af dem, som overhovedet ikke er omfattet af en efterlønsordning.
Så det er bestemt anderledes end det, fru Johanne Schmidt-Nielsen forsøger at lægge op til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
Jeg vil sådan set starte med at rose fru Pia Kjærsgaard, for jeg synes, det er så fint, at de tusindvis af mennesker, der bliver ramt af fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkepartis efterlønsforringelser, i dag får fuldstændig klar besked, nemlig at seniorførtidspension ikke er anderledes end førtidspensionen.
Det er ikke lettere at få en seniorførtidspension end en førtidspension, dvs. at den kan ikke bruges til noget, den er ikke nogen hjælp.
Det synes jeg er klar besked.
Dansk Folkeparti har jo sagt igen og igen, at man ikke kunne drømme om at forringe efterlønnen.
Så sent som i december kom den melding.
Det løfte holdt heller ikke stik.
Fru Pia Kjærsgaard siger så fra talerstolen i dag, at der ikke var andre muligheder.
Det er jo ikke korrekt.
Man kunne f.eks. have trukket nogle af de skattelettelser tilbage, som Dansk Folkeparti har lagt mandater til igen og igen.
Hvorfor gjorde Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard ikke det?
Hvorfor sagde man ikke til regeringen: Vi vil ikke være med til de der skattelettelser, vi vil ikke være med til at sende regningen videre til de ledige, til de nedslidte?
Man kunne have valgt at trække nogle af skattelettelserne tilbage.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Først og fremmest var det jo finanskrisen, som gav os et gevaldigt dyk i Danmark.
Det tror jeg ikke man kan komme uden om overhovedet.
Ja, så har der været problemer med underskud og overskud, som der desværre altid har været.
Det, der jo bare er essensen i det, er, at mens Dansk Folkeparti har udgjort et parlamentarisk flertal sammen med den borgerlige regering, har vi faktisk sørget for at betale gælden tilbage.
Vi har ikke brugt det, som Socialdemokratiet og ikke mindst Socialistisk Folkeparti gerne ville have os til at gøre.
Vi har faktisk været ualmindelig mådeholdende, hvad det angår.
Havde vi fulgt anvisningerne fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, havde det set meget, meget værre ud, end det gør i dag.
Så havde vi haft grund til at skære endnu mere, end det, vi har gjort.
Så var det gået ud over endnu flere mennesker.
Og Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti havde da også måttet erkende, at man havde været nødt til det.
Sådan er det.
Jamen det er jo en kendsgerning: Sådan er det, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Jeg må jo så sige, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti på ingen måde har holdt sig tilbage, når det gjaldt om at fortælle, hvad pengene ikke blev brugt til, og hvordan vi bare skulle forhøje de offentlige budgetter.
Vi har faktisk været mådeholdende i forhold til, hvad der har været gældende før.
Ole Sohn (SF), 2011-05-31:
Et eller anden sted vil jeg da gerne rose, for jeg synes, det er meget rosværdigt, at man først siger ét til vælgerne og så gør noget andet og så står ved, at man har lavet det løftebrud, at man har forringet efterlønnen – at man faktisk de facto har afskaffet efterlønnen.
Det er da første gang, at der kommer sådan en klar melding fra Dansk Folkeparti.
Så har jeg i øvrigt noget andet ros til bemærkningen om, at budgetter skal holdes.
Er det ikke korrekt, at budgetterne, i den tid Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag for regeringen, er skredet i 8 ud af 9 år?
Næsten hvert eneste år har Dansk Folkeparti bidraget til at bruge flere penge, end der var afsat på budgettet.
Og når man bruger flere penge, end der er afsat, skal de jo betales tilbage.
Så er spørgsmålet, om det er derfor, man har halveret dagpengene, forringet børnechecken og de facto afskaffer efterlønnen og forhøjer pensionsalderen for henved 400.000 danskere.
Er det dem, der skal betale regningen for, at man ikke har kunnet styre budgetterne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Altså, jeg sagde det jo, tror jeg nok, lidt i min omtale af efterløn i min ordførertale, at der er en plan, der skal følges, hvis man vil have en økonomisk ansvarlighed.
Der blev fremlagt en 2020-plan, en 2020-plan op til årstallet 2020.
Jeg tror ikke, der er så mange, der måske lige tænker på den der 2020-plan – det er lidt indforstået – hvor vi tilrettelægger økonomien i de mange år fremover.
Jeg tror bare ikke, at der var nogen vej udenom.
Der er ikke nogen, der har anvist mig nogen vej udenom, overhovedet, ikke et eneste øjeblik.
De der 12 minutter om dagen, som man forsøger med fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, kan vi jo ikke bruge til noget som helst.
Altså de der 15 mia. kr., man vil forsøge at skaffe ind på det, sat op imod de 18 mia. kr., der nu ligger omkring efterlønsdelen, tror jeg taler for sig selv.
Det her er rigtige penge, vi snakker om.
Det er rigtige penge, og det andet er bare noget, der hænger i luften, og som alle godt inde i sig selv ved – dem, der ikke siger det offentligt – bare ikke kan blive til noget som helst.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Der er naturligvis også den mulighed, at hr. Kristian Thulesen Dahl 3 dage i træk bliver fejlciteret af medierne.
3 dage i træk, den 29. december, den 30 december og den 31. december, blev hr. Kristian Thulesen Dahl citeret for, at der ikke var nogen grund til at forringe efterlønnen.
Det var det, han blev citeret for, og det, jeg refererede til.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er jo kendt for at være en dygtig mand.
Man har ham til at forhandle finanslov, og han anses somme tider for at være den allerdygtigste i Dansk Folkeparti, og det kræver meget at blive det.
Det er jeg overbevist om.
Men pointen er bare, og jeg vil så spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvornår gik det op for fru Pia Kjærsgaard, at hr. Kristian Thulesen Dahl den 29. december, den 30 december og den 31 december udtalte sig på en økonomisk uansvarlig måde, og at fru Pia Kjærsgaard måtte tage over og sørge for, at hun sammen med Venstre og Konservative og Radikale Venstre kunne forringe efterlønnen?
Mette Frederiksen (S), 2011-05-31:
Det var en lang smøre fra fru Pia Kjærsgaard og ikke mange ord om efterløn.
Jeg kunne nu godt have lyst til, at vi også i dagens debat bliver meget konkrete.
I Aarhus bor Kjeld, han er 51 år gammel, han startede på arbejdsmarkedet, dengang han var 14 år, han arbejder stadig væk som murer, og han døjer, som vi siger i Jylland, med både hans knæ og hans ryg.
Allerede i dag er det sådan, at han er undtaget for at løfte fliser og arbejde med fliser, fordi hans krop ganske enkelt ikke kan mere.
Sådan er Kjeld, og sådan er hans arbejdsliv.
Jeg synes, at han har gjort sit.
Nu kan jeg så ikke lade være med at spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvorfor forringer Dansk Folkeparti Kjelds efterløn?
Hvorfor skal Kjeld vente med at gå på folkepension, til han er 67 år?
Hvorfor er det egentlig sådan, at det er Kjeld og de andre med de hårdeste job, dem, der kom først ud på arbejdsmarkedet, dem med størst nedslidning, der i dag skal rammes hårdest af Dansk Folkepartis politik?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Det, jeg kan forsikre ordføreren om, er, at hos Socialdemokraterne behøver vi ikke at slå ordet solidaritet op i en ordbog, hvad man åbenbart skal hos Dansk Folkeparti.
Vi mener, at solidaritet er, når vi løfter i flok.
Det er også derfor, vi har den faste overbevisning, at når Danmark skal ud af den alvorlige krise, som ikke bare er den finansielle krise, men også er den krise, regeringen har bragt os i, er det vigtigt, at vi løfter i flok.
Derfor kan det undre, at når vi f.eks. foreslår, at bankerne skal betale lidt mere, eller at millionærerne skal betale lidt mere, så siger Dansk Folkeparti: under ingen omstændigheder.
Næh, nej, de synes, det er meget nemmere at bede helt almindelige efterlønsmodtagere om at betale regningen.
Folkepensionisterne skal betale regningen.
Er det solidaritet?
Nej, det er det modsatte.
Og med de beslutninger, som Dansk Folkeparti har været med til at træffe, har de vist fuldstændig klart over for danskerne, at de ikke ønsker et solidarisk Danmark; at de er parate til at give store skattelettelser til de rigeste og i det hele taget store fordele til de rigeste.
Jeg synes, det er dejligt, at vi kommer til folketingsårets slutning og nu kan se, at alle partierne har bekendt kulør.
Vi ved, at man ikke kan regne med Venstre, fordi de løber fra alle løfter, og vi ved præcis det samme om Dansk Folkeparti.
Det giver vælgerne noget at vælge imellem.
René Christensen (DF), 2011-05-31:
Jamen det var en fin snak om, hvad man bør gøre.
Men jeg vil så lige stille et spørgsmål.
Hvis man nu slår ordet solidaritet op, hvad læser man så solidaritet er?
Når man viser solidaritet, giver man personligt afkald på noget, som så kan gavne fællesskabet.
Hvis nogle af de rigeste i samfundet, nogle af dem, som tjener allermest, bruger lovgivningen til det yderste – til at tælle dage, til at gøre andre ting i forbindelse med lovgivningen, sådan at man ikke behøver betale skat i Danmark; hvis man bruger de der momshuller, der er, så man kan lease biler andre steder end i Danmark netop for ikke at komme til at bidrage til samfundet – er det så at udvise solidaritet?
Er det solidaritet, og er det fair, at den lille mand, manden på gulvet, måske ikke lige har en advokat til at kigge på tingene og ikke lige hele tiden går rundt og finder ud af, hvilke huller der er i lovgivningen, og ikke får mulighed for at lease biler i Tyskland og får lov at tælle dage med hensyn til at have mulighed for at bo uden for Danmark?
Er det solidaritet, at nogle af de rigeste i landet har mulighed for at finde de huller?
Jeg kan da se, at skatteordføreren for Socialdemokratiet er fuldstændig enig med mig i, at det her simpelt hen er noget svineri.
Det er ikke solidaritet at berige sig selv på andres bekostning.
Og det er ikke solidaritet, når man vælger ikke at betale til fællesskabet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Vi er meget enige i, at det er det bedste for Danmark, hvis vi fortsat har et solidarisk samfund, hvor vi løfter i flok, og hvor vi sikrer, at når der er en regning, der skal samles op for en forfejlet krisepolitik, så gør vi det sammen.
Og egentlig havde jeg også håbet i ganske lang tid, at man i Dansk Folkeparti var enige med os i det, for det er i hvert fald det, man sådan går og siger ved festlige lejligheder.
Det har så vist sig, at det ikke på nogen måde hænger sådan sammen, for hver gang Dansk Folkeparti har haft mulighed for at få indflydelse på, hvem der egentlig skulle betale kriseregningen, har man med stor systematik og stor præcision undtaget de allerrigeste danskere.
Det var de rigeste danskere, som fik de største skattelettelser, mens det var dagpengemodtagerne, som fra den ene dag til den anden fik at vide, at de ikke får dagpenge i 4 år, men nu i 2 år.
Dem, der derimod skal bidrage, er efterlønnere og folkepensionister.
René Christensen (DF), 2011-05-31:
Tak for det.
Det, jeg vil starte med at sige, er, at jeg synes, det har været en utrolig spændende debat med fru Helle Thorning-Schmidt – der er i hvert fald blevet sagt mange fine ord.
Det, jeg har lagt mærke til, at man har talt meget om, er, at alle skal være med til at betale regningen, at vi skal være sammen om Danmark, at vi skal udvise solidaritet, at der skal være lighed, og at vi skal værne om velfærdssamfundet.
Det er alt sammen ord, som jeg kan nikke bekræftende til, og det støtter vi meget op om.
Så vil jeg godt høre: Hvad bygger det velfærdssamfund, som vi har i Danmark, så på, for at vi kan holde hånden under de svageste i vores samfund?
Det er jo bl.a., at vi betaler vores skat; det er jo bl.a., at vi betaler vores afgifter; og det er jo bl.a., at vi betaler vores moms, sådan at vi har råd til at tage hånd om de svageste, vi har i vores samfund.
Der vil jeg godt høre fru Helle Thorning-Schmidt, om Socialdemokratiet er enige i, at vi skal holde fast i det princip, at vi i fællesskab skal være med til at støtte op om velfærdssamfundet, således at vi også i fremtiden kan værne om det velfærdssamfund, som vi alle sammen er så stolte af.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Vi har sagt helt tydeligt, at vi ønsker at øge priserne på cigaretter.
Det har vi sagt, fordi vi er nødt til at finde nogle midler, så vi kan øge behandlingen i forhold til f.eks. kræft.
Vi siger det ganske ærligt og åbent til danskerne.
Jeg ved godt, at De Konservative og Venstre har det med at sige ét før et valg, og så gøre noget andet efter et valg, men vi har valgt, at vi gerne vil gøre det modsatte.
Vi vil være fuldstændig ærlige over for danskerne, og derfor siger vi det, som det er: Cigaretterne og de usunde fødevarer kommer til at stige i pris, og pengene skal gå direkte til, at vi kan få en bedre sundhed, bedre forebyggelse, bedre psykiatri og bl.a. bedre kræftbehandling.
Det er en af de forskelle, vælgerne må tage stilling til.
Vi er parate til at sige det til danskerne, som det er, og også finde finansieringen til nogle af de områder, vi gerne vil prioritere.
Helle Sjelle (KF), 2011-05-31:
Det undrer mig jo egentlig ikke, at man ikke får noget klart svar, for det har vi ikke fået hele dagen fra Socialdemokratiets formand, så det er vi ikke forvænt med.
Jeg synes egentlig, at et klart svar ville klæde Socialdemokratiets formand.
Jeg spørger bare, fordi jeg synes, vi har det godt her i Danmark.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi skal begynde at ligne Sverige.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
For det første vil jeg sige, nej, der var ikke så meget om efterløn, men det er nok, fordi jeg havde forudset, at der ville være rigtig mange spørgsmål til mig om efterlønnen, så jeg synes sådan set, at jeg ville prøve at bruge min ordførertale på måske lidt andre ting, som også kunne interessere en hel del.
Det håber jeg da også jeg får svar på.
Men lad os nu holde os til det, fru Mette Frederiksen spørger om.
Jeg havde meget gerne set, at Socialdemokratiet havde været med og hjulpet til.
Det kunne godt være, at vi havde kunnet gøre det på en lidt anden måde, at vi havde kunnet finde nogle penge på en anden måde, men det kunne bare ikke lade sig gøre.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det, der er sket, er, at efterlønnen bliver rykket med ½ år ad gangen.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er jo i og for sig nøjagtig det samme, vi har gjort i det velfærdsforlig fra 2006, hvor Socialdemokratiet også deltog.
Det er så bare fremrykket.
Det har simpelt hen været en nødvendig, bydende gerning, og jeg havde da gerne set ...
Mette Frederiksen (S), 2011-05-31:
Jeg synes, at ordføreren taler udenom.
Det er jo ikke nødvendigt at forringe efterlønnen, som Dansk Folkeparti og regeringen gør.
Man kan vælge at gøre noget andet.
Så bliver der sagt, at Socialdemokratiet ikke vil hjælpe til.
Nej, selvfølgelig vil vi da ikke hjælpe til med at forringe efterlønnen for Kjeld og de andre, og derfor kan jeg da sådan set også sige det meget klart: Jeg synes, at det er fuldstændig proportionalitetsforvrængning, når Dansk Folkepartis ordfører står og bruger det meste af ordførertalen i dag på at tale om grænsekontrol og andre ting.
For os er Kjeld vigtigere.
Kjeld og mange andre har arbejdet på det danske arbejdsmarked i snart 40 år, nogle af dem kommer til at lægge mere end 50 år på det danske arbejdsmarked, og jeg synes, at man bliver nødt til at stille sig selv spørgsmålet, også her i Folketingssalen: Er det rimeligt, at det er de mennesker med de korteste uddannelser og de hårdeste job, der nu skal betale mest for den økonomiske krise, eller havde det været klogere, om vi i stedet, som vi foreslår fra Socialdemokratiet side, løfter i flok?
Jeg vil gerne sige det meget, meget klart: Jeg synes ikke, at det er rimeligt, at mennesker, der har været på arbejdsmarkedet, siden de var 14 år og i dag har ondt i deres krop, skal betale den højeste pris.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg har godt set, at mange af de der annoncer fra 3F siger det samme, men det er bare forkert.
Det må hr. Per Clausen også indse.
Hvad er det, der har gjort det?
Jo, altså, jeg må så sige, at det har været en nødvendig opgave.
Jeg har også brugt udtrykket, at det ikke har været nogen forlystelsesopgave.
Jeg hører altså ikke til dem, der står med armene op over hovedet rent ideologisk og siger: Hold da op, nu har vi gjort noget ved efterlønnen, det er noget, vi har sukket efter i mange år.
Men jeg må altså bare sige, at da aftalen fuldt ud var i hus, syntes jeg bestemt godt, at det var noget, man kunne leve med, samtidig med at økonomien var på plads.
Det er jo ikke lige det, der optager Enhedslisten allermest, men det er altså væsentligt for Dansk Folkeparti, det er væsentligt for den velfærd, vi gerne fremover skulle yde vores børn og børnebørn og faktisk også os selv.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg kan forstå på fru Pia Kjærsgaard, at hun ikke har gjort det nemmere at få førtidspension, hvis man tidligere kunne få efterløn.
Hun har ikke opnået noget resultat der.
Det er jeg ikke spor rystet over.
Altså, fru Pia Kjærsgaard er ikke i stand til at ryste mig.
Men jeg vil godt spørge fru Pia Kjærsgaard om, hvornår det var, at det gik op for Dansk Folkeparti, at det var nødvendigt at afskaffe/forringe efterlønnen, for den 29. december, den 30. december og den 31. december understregede hr. Kristian Thulesen Dahl i klare vendinger, at det var der ikke noget behov for.
Det var Dansk Folkeparti fuldstændig afvisende over for.
Hvad kan forklaringen så være på, at nu er det absolut nødvendigt?
Hvad er der sket siden december måned 2010, der gør, at nu er det nødvendigt at afskaffe efterlønnen?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nu er det jo hverken hr. Villy Søvndal eller mig, der skal sidde og kigge på folk, der skal have en seniorførtidspension.
Jeg fatter ikke, hvordan man kan udtale sig så skråsikkert, som hr. Villy Søvndal gør.
De får bare afslag alle sammen, siger han.
Altså, det hører jo ingen steder hjemme, overhovedet.
Må jeg bare lige fortælle, at økonomiprofessor Nina Smith f.eks. udtaler, at ordningen kan føre til flere på overførselsindkomst og dermed reducere den samlede effekt af tilbagetrækningsaftalen.
Altså dem, der meget gerne vil afskaffe efterlønnen, er ikke så glade for de udtalelser, men jeg må bare sige: Nå, det lader da til, at man er meget opmærksom på det, og at det er noget, der kan komme til at virke også i den retning, som jeg gerne vil have.
Det er fuldstændig rigtigt, at det går hurtigere; man skal ikke have nogen arbejdsprøvning.
Samtidig – og det er nok en meget, meget væsentlig forskel – man behøver ikke at have været medlem af en a-kasse for at få den, og det er måske i virkeligheden det, der er det kæmpestore problem, som a-kasserne eller fagforeningerne i hvert fald har tordnet imod, og der er næppe tvivl om, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har den samme opfattelse, nøjagtig den samme opfattelse.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jamen jeg vil egentlig bare kvittere for indrømmelsen fra fru Pia Kjærsgaard.
Det har varet nogen tid, for vi har diskuteret det her før, og fru Pia Kjærsgaard har efterladt et indtryk af, at det ville blive anderledes at få tilkendt førtidspension.
Fru Pia Kjærsgaard medgiver nu, fair nok, at der ikke bliver ændret på kriterierne.
Det betyder, at Keld og alle de andre nedslidte ikke får deres seniorførtidspension.
Så sig det dog.
Deres sag bliver behandlet hurtigere, men der er ikke ændret en millimeter i tilkendelseskriterierne.
Derfor beder jeg bare fru Pia Kjærsgaard om ikke at gå rundt og sige noget, der ikke holder vand ude hos folk, der har en forventning om, at hvis de har ondt i knæ og ryg, kan de nok få lov at slutte på arbejdsmarkedet med en seniorførtidspension.
Nej, det kan de ikke, for kriterierne er med fru Pia Kjærsgaards ord præcis de samme, som de var før.
Jeg synes, det er det tætteste, vi er kommet i en debat med fru Pia Kjærsgaard her i Folketinget på en fuldstændig indrømmelse af, at den argumentation, der har været fremført indtil nu, slet, slet ikke holder vand.
Hvor alvorligt er det så?
Det er alvorligt, for alle de nedslidte mennesker kan ikke få deres seniorførtidspension.
De kan altså ikke få nogen ydelse, de falder altså ud af systemet, for oven i det kommer jo så halveringen af dagpengeperioden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nu har jeg bemærket, at der ikke skal så forfærdelig meget til at ryste hr. Villy Søvndal.
Hr. Villy Søvndal bliver rystet hver anden dag i pressemeddelelser og i udtalelser; der skal ikke så meget til.
Det bliver sagt, at han får et afslag, men hvor ved hr. Villy Søvndal det fra?
Der er ikke ændret på kriterierne.
Nej, det er der ikke, men det er sådan set ikke Dansk Folkeparti, der har været med til at lave de kriterier.
Jeg tror mere, det var hr. Villy Søvndal, der var med til det i sin tid, da man debatterede førtidspensionen.
Man siger, at der bliver givet et afslag, men jeg må bare sige, at jeg nok tror, der er andre, der har nogle andre holdninger til det.
For efter det her forlig blev lavet, var der jo ret mange udtalelser fra professorer i arbejdsmarkedsforhold og andre, der udtalte, at det her godt kunne blive en meget uoverskuelig offentlig udgift.
Det er jo nok ikke lige det, vi har søgt, men det var faktisk den frygt, der lå hos rigtig mange mennesker.
Det ved jeg ikke om hr. Villy Søvndal har noteret sig, men sådan var det faktisk.