runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-16:
Det helt grundlæggende fundament for en normal økonomi er sådan set, at de, der bruger pengene, også betaler det, der skal betales.
Regeringen har givet ufinansierede skattelettelser til de rigeste familier, men det er jo ikke dem, der bliver ramt.
Det er jo ikke hr. Mads Rørvig eller nogen af os andre her i Folketingssalen, der kommer til at undvære fundamentale ting i vores hverdag.
Det er jo ikke os, der kommer til at skulle flytte fra hus og hjem, fordi vi pludselig står og mangler op til 12.000 kr. om året allerede i 2013.
Det er jo en meget, meget kort varsel, man har givet familierne, så de kan få mulighed for at få indordnet deres økonomi og forudsige, hvad der skal ske fremadrettet.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at man siger, at alle holder for.
Mange af dem, der har fået disse ufinansierede skattelettelser, mange af dem, der har scoret kassen på de store prisstigninger på boliger m.m., er ikke dem, der holder for.
Det er de lavestlønnede børnefamilier, som kommer til at holde for, og vi kommer til at se en masse børn og børnefamilier, der bliver endnu fattigere, og som kommer til at flytte fra hus og hjem, og det er regeringens ansvar, når det sker.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Hr. Kamal Qureshi nævner ordet rimeligt, og hvad er det, der er rimeligt?
Jo, det, der er rimeligt, er, at man holder hus med det offentliges økonomi, og at man tager det seriøst, når vi står over for udfordringer, der er kommet udefra.
Så skal vi selvfølgelig betale de regninger, der kommer, og når vi skal konsolidere økonomien med 24 mia. kr., synes jeg, det er yderst rimeligt, at regeringen fremlægger en plan for, hvordan det gøres.
Det, der netop ikke er rimeligt, er, at man lader danskerne hen i uvished om, hvad der skal ske med dansk økonomi fremadrettet.
Så nævner hr. Kamal Qureshi, at boligejerne har scoret en uforholdsmæssig stor gevinst.
Jeg glæder mig til at høre hr. Kamal Qureshis bud på, hvordan boligejerne skal brandskattes, hvis det er så uretfærdigt.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-16:
Venstres ordfører sagde, at man skal føre en ansvarlig økonomisk politik.
Spørgsmålet er, om den her regering har gjort det.
Den økonomiske og finansielle krise startede i efteråret 2008, da Lehman Brothers – dem, vores ligestillingsordfører kalder Lehman Sisters – gik konkurs.
I 2009, nogle måneder efter, at det var klart for hele verden, at vi havde en økonomisk krise, havde vi en debat i Folketinget.
Der konstaterede VKO-flertallet i et beslutningsforslag, at vi havde en holdbar udvikling i de offentlige finanser.
Der gik nogle måneder, og så fik vi forårspakke 2.0.
Politikken var ikke mere, at der var en holdbar udvikling, for man havde erkendt, at der var en krise, men nu skulle vi igennem krisen så let som muligt, altså have skattelettelser i et hidtil uset omfang.
Der gik et lille år, og så er vi, hvor vi er nu: i fuld gang med at stramme op.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvad er det næste?
Er det stramning, slagtning, eller er det bare ligegyldighed, og vi kører videre?
Hvad er det næste udspil fra Venstre?
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Hvis man kunne løse Danmarks problemer ved at arbejde 12 minutter mere om dagen, skulle vi da gøre det.
Men vi kan jo høre på fagbevægelsen, at det ikke kan lade sig gøre.
Hr. Nick Hækkerup kan jo forsøge at udpege de personer, der gerne vil arbejde 12 minutter mere om dagen, for jeg kan i hvert fald udpege nogle, der ikke kan eller ikke vil arbejde 12 minutter mere om dagen.
Og jeg kan forstå, at det er en gennemsnitsbetragtning.
Så må S og SF jo gå ud og udpege de personer, der kan arbejde 24 minutter mere om dagen.
Den plan hænger ikke sammen.
Det er vist kun hr. Nick Hækkerups og AE's lommeregnere, der kan få »En Fair Løsning« til at give 24 mia. kr. i løbet af de næste 3 år.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-16:
Jeg tror faktisk, man kan gå så langt som til at sige, at det ved vi nok noget om generelt set i Folketingssalen: at der antagelig vil blive brug for færre ufaglærte og flere faglærte og flere med uddannelse.
Det er også derfor, at genopretningspakken jo tager hånd om at sikre, at vi tilvejebringer 2 mia. kr. til at sikre, at der er aktivitet, så vi kan nå 95-procents- og 50-procents-målsætningen.
Men det er et retorisk spørgsmål, der bliver stillet, og det retter sig jo ikke rigtig mod, om der bliver brug for flere eller færre.
Det, jeg egentlig bør svare på, er: Vil dette være skadeligt for beskæftigelsen i det danske samfund?
Nej, det er klart, at det har nogle effekter nu og her, som kan være negative, fordi man jo ikke kan tage så mange penge ud af samfundet og bruge til at afvikle gælden, uden at det kan mærkes i det danske samfund, men det er jo en langsigtet strategi også at sikre, at vi ikke taber flere arbejdspladser til udlandet, end vi allerede har gjort.
Det gælder altså også private arbejdspladser.
Vi har brug for at sikre danske virksomheder i en meget hård og international konkurrence.
Selvfølgelig bliver der brug for uddannet arbejdskraft i fremtiden snarere end uuddannet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-16:
En langsigtet strategi, der skal sikre danske virksomheder, bliver der sagt.
Der er jo ikke noget langsigtet i at forringe ufaglærte menneskers mulighed for at uddanne sig, fordi det jo er det, man gør med det her forslag.
De muligheder, mennesker, der har fået allermindst uddannelse i det danske samfund, har for videreuddannelse, for at gøre 9. klasse færdig for at tage en hf, sådan at de f.eks. kan komme videre på pædagoguddannelsen, eller hvad det nu kunne være, forringer man.
Jeg kan godt forstå det banner, der er uden foran vores vinduer.
Jeg synes i øvrigt, det er smukt: Ja til job og uddannelse, bliver der sagt fra unge mod pakken.
Det her er så perspektivløst, at det næsten ikke er til at forstå, også selv om det kommer fra Venstre og De Konservative.
Jeg er glad for, at ministeren i det mindste indrømmer, at det her får konsekvenser.
Så mit andet spørgsmål er: Kan ministeren bekræfte, at det her forslag vil betyde, at færre voksne mennesker vil få uddannelse, at de vil få mindre uddannelse?
Det bliver selvfølgelig konsekvensen af det her forslag, at ufaglærte vil få ringere muligheder for efteruddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-16:
Det fremgår simpelt hen også af lovforslaget, at det får konsekvenser.
Der er ca. 500 færre i de kommende år, som vil vælge at uddanne sig på SVU.
Det er 500 personer, som vil blive ramt af det.
Dog har vi bare for få år siden haft langt mindre søgning til at benytte sig af SVU i mellem 40 og 80 uger.
Så 500 bliver omfattet af det her lovforslag, og det svarer til under 1 promille af arbejdsstyrken.
Når jeg siger, det er på langt sigt, er det jo også på kort sigt, og det er jeg glad for fru Johanne Schmidt-Nielsen sørger for at jeg nu får præciseret.
På kort sigt er det jo afgørende, at vi ikke kommer under pres på kronen, for det vil føre til rentestigninger.
Jeg har en vis respekt for, at vi ser meget forskelligt på tingene, fordi fru Johanne Schmidt-Nielsen jo er socialist og ser livet og økonomien helt anderledes, end vi gør.
Det, der undrer mig mere, er, hvis man vender blikket over mod f.eks. Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, at der ikke er større forståelse der for, at man skal nedbringe en gæld, inden man kan optage nye lån, og det får vi faktisk brug for i det danske samfund.
Vi kommer ikke væk fra gældsætningen i øjeblikket.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-06-16:
Regeringen vælger altså at spare sig ud af krisen eller måske ind i en endnu større krise – hvem ved? – og det til trods for, at der altså er ufaglærte i det her land, der mister deres job hver eneste dag lige for tiden, og at det er en udvikling, vi bare vil se bliver værre og værre.
Derfor har jeg altså for at følge op på fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål stadig væk brug for at få at vide, hvorfor det er smart at gennemføre en lovgivning, der gør, at færre får en uddannelse fremover.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-16:
Det er altså det rene vrøvl, at S og SF har fremlagt en plan, som på nogen måde til fulde skulle leve op til EU’s konvergenskrav.
Det er jo simpelt hen ikke sandt.
Der er trods alt også i den danske debat ved at opstå konsensus om, at det gør den jo ikke, den løser ingen problemer i 2011, 2012 og 2013 overhovedet.
Tværtimod har partilederne sagt: Det finder vi ud af med Barroso, vi skal bare have en bette snak, så skidt med det.
Derudover skylder man fra S og SF's side svar på en række spørgsmål: Vil man have den efterløn, eller vil man afskaffe den?
Vil man fastholde nedskæringen i dagpengeperioden, eller vil man ikke gøre det efter et eventuelt valg?
Man skylder også at svare på, hvordan man vil udmønte den ekstra uge, som timelønnede skal arbejde, med den plan, som S og SF har fremlagt – 1 uge hvert eneste år, som man ikke har redegjort for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-06-16:
Det er faktisk utrolig dejligt at stille spørgsmål til ministeren og så få lov til at redegøre for SF's politik.
Det synes jeg er fedt.
Det ligger helt fast, at S og SF's plan lever op til EU’s konvergenskrav.
Det ligger helt fast, at vi kan skabe vækst og arbejdspladser, sikre uddannelse og velfærd med vores plan, fordi fagbevægelsen har givet os sit ord på, at den er med til at skaffe de 15 milliarder, ved at danskerne arbejder lidt mere – selv danskerne har sagt ja til vores plan og afvist regeringens plan.
Så det synes jeg bare er herligt.
Men vi skal jo stille spørgsmål her, og derfor vil jeg gerne spørge: Når ministeren har så stort et behov for at sige, at man med genopretningspakken skærmer af for 95-pct.- og 50-pct.-målsætningen, så der ikke forringes på 95-pct.-målsætningen, hvordan harmonerer det så med regeringens yderligere politik, som med den nylig indgåede kommuneaftale sikrer nulvækst i kommunerne med store, store og fatale konsekvenser for bl.a. folkeskolen, som jo gør, at vi vil se, at ikke bare 12.000 fremover går ud af folkeskolen uden de fornødne forudsætninger for at tage en ungdomsuddannelse, men at det formodentlig vil blive endnu flere med den politik, regeringen fører?
Det er helt usammenhængende på alle måder, og det er jeg egentlig rigtig, rigtig glad for at ministeren selv delvis indrømmer ved sige, at der er færre, der fremover kan få en uddannelse, med det her lovforslag, vi behandler i dag.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-16:
Jamen jeg vil altså ikke gå ind i nogen yderligere polemik om den plan, som S og SF har fremlagt, og som jeg ikke ser som en plan, men som nogle luftige og gyldne løfter til befolkningen om, at man kan komme igennem så alvorlig en krise, som man er i nu, ved simpelt hen bare at bruge nogle flere penge, og at alt så løser sig.
Så jeg vil ikke bruge mere tid på det.
Hvis det er sådan, at fru Pernille Vigsø Bagge er i tvivl om, hvorvidt der er sået tvivl om, at man lever op til konvergenskravene, så kan hun jo se på sin egen ordførers udtalelser til Berlingske Tidende i dag, side 10, hvoraf det klart fremgår, at også hr. Ole Sohn er meget i tvivl om, hvordan man lige når målene.
Sådan som jeg genkender tallene, er det nogle tal, der fremkom for et par uger siden, og som afsenderen, nemlig Dansk Arbejdsgiverforening, senere trak tilbage.
Der var fejl i dem, og jeg mener, tallet var 7.000.
Det ændrer dog ikke på, at situationen er den, at vi skal have lavet en langt bedre folkeskole.
Vi har en supergod folkeskole i dag, men vi har sendt et rejsehold rundt her i nogle måneder, og de kom tilbage med en række anbefalinger, og i forligskredsen vil vi nu drøfte, hvordan vi moderniserer folkeskolen, så vi sikrer, at langt flere bliver langt dygtigere i den danske folkeskole.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Venstres ordfører siger, at alle bidrager til at betale regningen, altså den regning, der skal betales, fordi regeringen i årevis har ladet pengene fosse ud af statskassen til skattelettelser.
Kunne Venstres ordfører ikke fortælle, hvordan det er, at han bidrager?
Hvordan er det lige præcis, at Venstres folketingsmedlemmer bidrager til at betale den regning?
Vi ved alle sammen, at børnene kommer til at betale, og at de arbejdsløse kommer til at betale.
Børnene kommer til at betale med, at de i nogle af de mest udsatte familier mangler det, der er helt basalt i et børneliv.
De kommer til at se frem til en lang sommerferie uden noget som helst ferie.
De vil ikke kunne holde fødselsdag.
Nogle gange er der endda børn, der oplever, at de bliver syge, uden at familien har råd til at købe den nødvendige medicin.
Hvordan er det lige, at Venstres ordfører og de andre folketingsmedlemmer fra Venstre bidrager til at betale den regning, der skyldes Venstres skattelettelser?
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Jeg synes jo godt, man kunne have ønsket en bemærkning fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti i den her forbindelse, da det her jo er ændringsforslag, der stiller det meget skarpt op: Riget fattes penge, hvem skal betale?
I det her tilfælde: Er det børnefamilierne, der skal betale, eller er det dem, der tjener allermest i samfundet, der skal betale?
Ændringsforslagene bygger på nogle svar, vi har fået fra Skatteministeriet, som viser, at hvis man undlader at hæve topskattegrænsen, det vil sige, at hvis man lader topskatten ligge, hvor den ligger i dag, så kan man frem til 2015 få akkurat det samme i kassen, som hvis man dropper at reducere børnechecken.
Altså, helt enkelt: Skal vi give dem, der allerede har fået en stor skattelettelse oppe i toppen, en endnu større skattelettelse, eller skal vi gøre den suspension, at skattelettelsen skal øges for de rige, permanent?
Jeg kan altså se af tallene, at frem til 2015 giver det nøjagtig det samme.
Det viser sig oven i købet, at besparelsen for statskassen fremadrettet efter 2015 vokser ved at fastholde topskattegrænsen i stedet for at hæve den sammenlignet med det, man nu foreslår at gøre med at reducere børnechecken.
Så det er altså både på kort sigt og på lang sigt en bedre idé for statens finanser at fastholde den nuværende beskatning af topskatteyderne, det vil altså sige mennesker, der tjener mere end 400.000 kr., det vil sige familier, der tjener mere end 800.000 kr., en beskatning, som jo altså i parentes bemærket lige er blevet sat dramatisk ned, at fastholde den nedsatte skat, kan man sige, og så droppe at skære ned i børnechecken.
Jeg synes da, det ville være interessant at få at vide, hvorfor V og K og O synes, at det er vigtigere at lave en yderligere lettelse for topskatteyderne, familier, der tjener 800.000 kr., end det er at sikre, at der ikke skal skæres ned i børnechecken til den enlige mor, til familier med tre børn.
Hvorfor er det en vigtig politisk vægtning?
Hvorfor fastholder man det, når man kan se, at der er økonomi til at gøre det modsatte, nemlig at undgå at skære ned i pengene til børnefamilierne og til gengæld sige, at topskatteydere skal betale den skat, som de betaler i dag, også næste år og næste år og næste år igen?
Jeg synes, vi har brug for at få et svar fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Man kan forestille sig, at man kører i en bil, stille og roligt derudad, og pludselig hører man en lyd.
Det lyder ikke rigtigt, slet ikke, og det bliver værre, efterhånden som man fortsætter ud ad vejen.
Der er ingen tvivl, der er noget galt med bilen.
Det tager et par dage, hvor man må klare sig uden en bil, og det koster selvfølgelig penge, som man måske havde planlagt at bruge på en ferie, en middag med en, man holder af, eller noget helt tredje.
Man kan også vælge at lukke ørerne og håbe på, at der ikke er noget galt med bilen, eller håbe på, at skaden vil forsvinde af sig selv.
Man kan sænke farten, køre forsigtigt og nå frem måske 12 minutter senere end forventet.
Vi ved alle sammen, at biler ikke reparerer sig selv, og at fejl ikke forsvinder, så en dag, hvor man skal bruge bilen, vil den ikke længere.
Motoren giver allerhøjst et par host og et lille stille suk.
Nu er det ikke længere blot en middag eller en ferie, der må aflyses, men det handler om et nyt lån til en helt ny bil, for den gamle vil ikke længere.
Skaden forsvandt ikke af sig selv, men blev blot værre og værre, og nu er bilen lige til at hugge op.
Fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal vil blot køre videre derudad og lade, som om intet er hændt – det går nok, ingen grund til at køre på værksted nu og her, reparationen kan vente et par år endnu.
Er det en løsning, er det fair over for dem, der er afhængige af, at bilen også kan køre i morgen, og er det fair over for de borgere, der er afhængige af, at velfærdssamfundet fungerer i morgen, om 1 uge og ud i fremtiden?
Selvfølgelig er det ikke det, og derfor ønsker Venstre, at vores økonomi skal på værksted snarest muligt.
Det er nu, vi skal reparere, mens underskuddet stadig lader sig udbedre med relativt beskedne midler, for i Venstre ved vi, at venter vi 2, 3 eller 4 år på en løsning, som hverken Socialdemokraterne eller Socialistisk Folkeparti har været i stand til at gøre rede for, så kommer vi til at vente forgæves, og vi kommer til at stå over for en regning, der er langt, langt større end den, som vi skal betale i dag.
Vi støtter genopretningsplanen, fordi vi ved, at rettidig omhu betaler sig, fordi vi er modstandere af at skubbe regningen foran os og lade den trække renter og renters rente, og fordi vi mener, det er urimeligt at lade borgerne i fremtidens velfærdssamfund betale for det svigt, som Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne vil argumentere for her i dag.
Vi støtter en plan, der ned til mindste detalje redegør for, hvordan vi vil reparere statens økonomi.
Sådan ligger landet.
Vi har debatteret dette lovforslag i udvalget og ved både første- og andenbehandlingen, vi har fået svaret på alle spørgsmål og tager gerne imod nye spørgsmål, for her er syn for sagen: Ingen flotte ord eller håb om en forkromet aftale ude i fremtiden.
Vi har booket tid på værkstedet, vi kender i forvejen prisen, og vi ved, hvornår vi kan komme ud og køre igen.
Det er mere, end hvad Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti kan sige.
Rasmus Prehn (S), 2010-06-16:
Vi har fremlagt et fuldstændig klokkeklart alternativ for danskerne.
Er det sådan, at man vil spare sig ud af krisen og dermed spare sig fattig, risikere, at luften tages ud af væksten, eller vil man arbejde sig ud af krisen?
Det er et klokkeklart valg.
Jeg ved godt, hvad jeg vil vælge.
Jeg vil da hellere arbejde mig ud af krisen, end jeg vil spare mig ud af krisen og risikere, at luften tages ud af væksten.
Det er et klart valg.
Og danskerne bakker op om vores økonomiske politik, så jeg kan godt forstå, at man føler sig så meget i defensiven, at man kommer op med den form for beskyldninger.
Men vi har stadig væk ikke fået et svar på det, der egentlig var spørgsmålet.
Nu var det mig, der stillede spørgsmålet til Venstres ordfører, og det gik nemlig på: Hvorfor skal man i en kommune, hvor man har valgt en kommunalbestyrelse, der har overholdt samtlige aftaler – samtlige aftaler er overholdt – risikere en straf på op til 500 kr., fordi der er nogle andre, der ikke har overholdt aftalen?
Det er fru Sophie Løhde, det er Venstre simpelt hen nødt til at forklare.
Hvorfor skal man betale en bøde for nogle andre?
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
Hr. Rasmus Prehns stiller i dag et spørgsmål, som han i virkeligheden formentlig fuldstændig er i stand til selv at besvare, nemlig med, at det er et element i kommuneaftalerne.
Der er et kollektivt ansvar for at overholde de indgåede aftaler under et.
Det er jo ikke noget, der bare er opfundet sådan her i sidste uge eller et eller andet.
Der har altid været et kollektivt element i form af, at kommunerne skulle overholde aftalerne under et.
Det har enhver regering da her altid stået på mål for og sagt, at det jo er det, der er forudsætningen for aftalesystemet kommunerne imellem.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det er ret absurd at høre Venstres ordfører tale om, at man skal tage ansvar, for det gør regeringen jo netop ikke.
Regeringen handler dybt uansvarligt ved at fastholde, at man vil blive ved med at give skattelettelser til de rigeste, samtidig med at man vil have, at det er nogle af dem, der er mest udsatte i dette land, som skal betale regningen – arbejdsløse, børnefamilier, dem, der er afhængige af velfærden ude i kommunerne.
Men det, jeg gerne vil høre et svar fra Venstres ordfører på, er: I den situation, hvor en familie flytter til en kommune, og kommunen konstaterer, at børnene bliver udsat for overgreb, og der er mange børn i den familie – skal kommunen så gøre det, der er bedst for børnene, og som står i lovgivningen, nemlig fjerne børnene og anbringe dem, med det resultat at der kommer en kæmpeudgift på kommunebudgettet og kommunen ikke overholder de økonomiske rammer, eller skal kommunen overholde de økonomiske rammer, som regeringen har dikteret?
Hvad er Venstres svar på det?
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
Fru Line Barfods spørgsmål er, hvorvidt kommunerne skal overholde lovgivningen eller ej.
Jeg synes næsten, spørgsmålet er for banalt til at blive besvaret.
Jeg tror, det sandsynligvis vil være meget, meget svært at finde nogen her i Folketingssalen, som i ramme alvor kunne mene, at kommunerne ikke skal overholde lovgivningen, men det kan jo være, det måske er opfattelsen i Enhedslisten.
Jeg kender ikke nogen kommuner, som siger: Nej, vi lukker øjnene for det.
Vi tager ikke et ansvar, vi overvejer fuldstændig at ignorere lovgivningen.
Men det kan være, fru Line Barfod gør det, jeg skal ikke kunne sige det.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Vi finder oven i købet mere end de 24 mia. kr., som regeringen siger man mangler, men det er jo et spørgsmål om, hvem man vil tage pengene fra.
Vi mener, at pengene skal tages hos de rigeste, vi mener, at pengene skal tages hos de multinationale selskaber, vi mener, at dem, der får gevinsten af nordsøolien, skal betale en rimelig skat, som svarer til den, der er i vores nabolande.
Så der er masser af muligheder for at finde pengene, hvis man vil.
Fru Sophie Løhde siger, at man ikke kan finde nogen, som siger, at lovgivningen ikke skal overholdes.
Men det kan jo ikke lade sig gøre at overholde lovgivningen, det er jo det, vi har hørt i de sidste uger i forhold til handicappede og i forhold til socialt udsatte.
Kommunerne siger igen og igen, at det ikke er muligt både at overholde den økonomiske ramme, som regeringen dikterer at kommunerne skal overholde, og overholde lovgivningen, så hvis Venstre ikke går ind og siger, hvad det så er, der er det afgørende for Venstre, forholder man sig ikke til problemet.
Så svarer man faktisk ikke vælgerne på, hvilken holdning man egentlig har, og det synes jeg man burde gøre.
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
At Enhedslisten også godt kunne tænke sig et skattetryk på 100 pct., er heller ikke nogen overraskelse.
Regeringen og kommunerne forholder sig i den grad til problemerne.
De forholder sig i den grad til udfordringerne, de forholder sig i den grad til de aktuelle problemer ude i kommunerne, hvor kommunalpolitikere, borgmestre og andre påpeger, at her er der nogle ting, som burde laves om.
Der er måske noget lovgivning, som spænder ben for, at man kunne gøre tingene på en bedre måde, men det er jo sådan set derfor – og det ville fru Line Barfod jo også vide, hvis hun havde læst kommuneaftalen – at der så er mulighed for, at man går ind og laver nogle ændrede lovgivningsmæssige rammer, som gør, at kommunerne derved og selvfølgelig også fremadrettet skal overholde lovgivningen.