runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Internationale skoler må lave filialer, kommuner må lave folkeskolefilialer, men frie grundskoler må ikke.
Kan ordføreren forklare, hvad logikken er bag det?
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Tak for gratulationen – det er jo altid godt med en ansvarlig opposition.
Jeg er meget optaget af, at man stadig væk har en stamklasse.
Det står velbeskrevet i lovforslaget, at den her udvidede mulighed for at lave holddeling stadig væk skal kunne begrundes pædagogisk og fagligt, og at der netop ikke er tale om en permanent niveaudeling.
Det er netop, fordi vi sådan set støtter, at man har en stamklasse.
Så jeg er glad for, at hr. Lars Dohn ser alle de gode ting, der ligger i folkeskolereformen, og at hr. Lars Dohn hermed forhåbentlig også er beroliget, i forhold til at stamklasser og det her tilhørsforhold, som jo også er vigtigt for den sociale trivsel, ikke fuldstændig er gået fløjten.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Jamen skidt være med bekendtgørelserne – det er ikke dem, jeg tænker på.
Den nye lov om offentlighed siger netop, at man kan undtage visse oplysninger i de her fonde.
Det behøver man ikke at lave en ny lovgivning om.
Der kunne man bare sige: Her har man offentlighedsloven, og her har man loven om fondene.
Og offentlighedsloven gælder selvfølgelig loven om fondene, og der behøver man ikke at erstatte bekendtgørelsen med en ny regel.
Man behøver da slet ikke at gøre det i IØ-fonden, der ikke skal til at i gang med nye aktiviteter.
De skal måske i bedste fald vedligeholde nogle af de aktiviteter, de har.
Der er det helt meningsløst at lave det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-11-12:
Som jeg har forstået det – og det kan godt være, at jeg har forstået det forkert, det er der jo sandsynlighed for – er det sådan, at de bekendtgørelser, der er, nu bliver erstattet af lovgivning.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Jeg forstår ikke, at man bakker op om en indskrænkning af offentlighedsloven på det her område.
Det drejer sig sådan set bare om nogle virksomheder, der får noget hjælp til at arbejde i et andet land.
Hvilke oplysninger, som kan begrænses af den nuværende offentlighedslov, er nye – nej, nu skal jeg sige det, så det er til at forstå: Hvad er det, der gør, at offentlighedsloven i sig selv med dens begrænsninger ikke er god nok?
For dér står der nemlig også, at man kan undtage oplysninger netop om interne virksomhedsforhold.
Hvorfor kan den ikke blive brugt, i stedet for at man skal til at lave en særlig lovgivning om det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-11-12:
Formålet med det her lovforslag, som vi behandler i dag, er at bevare det gode internationale samarbejde, der er mellem Investeringsfonden for udviklingslande og Investeringsfonden for østlandene og private virksomheder.
IFU's og IØ's investeringer og engagement har skabt en økonomisk aktivitet, tilført viden og teknologi og medvirket til uddannelse og træning af ansatte i lande, hvor der har været og stadig er brug for det.
Det er et samarbejde, SF støtter.
Lovforslaget skal sørge for, at fondene som hidtil kan samarbejde med udenlandske og danske virksomheder på de vilkår, de har aftalt og altid har haft.
Det handler ikke om at begrænse offentlighedens generelle indsigt i fondenes aktiviteter.
Fondene skal fortsat udvise størst mulig åbenhed inden for deres øvrige områder.
I SF går vi ind for åbenhed.
Desværre må vi også være realistiske i forhold til de udenlandske virksomheder, som fondene samarbejder med.
De kender ikke til dansk lovgivning eller dansk administrativ praksis og vil med stor sandsynlighed standse samarbejdet med fondene, hvis man fra dansk side kræver fuldstændig aktindsigt i fondenes forretningsvirksomhed.
Hvis vi gerne vil fortsætte det gode internationale udviklingssamarbejde, skal vi skabe de rammer, som IFU og IØ har brug for for at kunne samarbejde med private virksomheder.
Derfor støtter SF forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2013-11-12:
Men jeg er enig med ordføreren fra Enhedslisten i, at der naturligvis skal være mest mulig offentlighed omkring fondene i øvrigt og fondenes egen administration.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Det forstår jeg ikke.
Når offentlighedsloven i sig selv giver adgang til for fondene at begrænse offentligheden adgang til de her oplysninger, som blev nævnt i det her, hvorfor skal vi så lave en ekstra begrænsning i loven?
Kan vi ikke bare nøjes med de begrænsninger, der findes i forvejen i offentlighedsloven?
Jeg forstår ikke, hvorfor vi skal lave ekstra begrænsninger, som man i princippet kan lukke totalt af for engagementer i fondene.
Lone Loklindt (RV), 2013-11-12:
Jeg mener også, at det er meget væsentligt, at der er offentlighed om netop, hvordan fonden i øvrigt arbejder, hvordan fonden styrer sine egne midler.
Det er den slags oplysninger, der skal være fortrolighed om, for at virksomheder vil indgå i sådan nogle samarbejder.
Til gengæld kan man sige, hvis ikke virksomheden udleverer de oplysninger i første omgang, vil fonden få meget svært ved faktisk at vurdere, om virksomheden har evne til at løfte projekter ude og på den måde så kan blive valgt fra.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Den tidligere ordfører nævnte GGGI-sagen som et eksempel på, hvordan det kunne være rigtig, rigtig godt at have offentlighed i tingene.
Der er stadig væk spørgsmål i GGGI-sagen, som blev besvaret med: Det ved vi ikke, fordi det er interne GGGI-forhold.
Giver det ikke stof til eftertanke hos ordføreren, at vi har så nye og så friske eksempler på, at offentlighed faktisk er en streng nødvendighed som i GGGI-sagen?
Lone Loklindt (RV), 2013-11-12:
Som vi allerede har hørt, har Investeringsfonden for udviklingslande og Investeringsfonden for østlandene til formål at styrke erhvervsudviklingen i udviklingslandene gennem investeringsprojekter i samarbejde med private virksomheder.
Gennem fælles projekter kan der jo opnås større investeringer, end virksomhederne kan realisere alene.
Hidtil har fondenes forretningsvirksomhed været undtaget fra offentlighedsloven gennem bekendtgørelser.
De bortfalder med den nye offentlighedslov, som træder i kraft den 1. januar 2014, og det her lovforslag handler så om, at fondene fortsat skal kunne sikre de private samarbejdspartnere, både i Danmark og i udlandet, fuld fortrolighed om deres forretningsoplysninger.
Den garanti er væsentlig, for at fondene faktisk kan få udleveret et ordentligt grundlag, ikke kun når de skal vurdere virksomhedens evne til at løfte projekterne, men også for at virksomhederne vil indgå i et samarbejde.
I Radikale Venstre er vi meget optaget af den betydning, som fondene faktisk har for udviklingsarbejdet gennem de arbejdspladser, som bliver oprettet på baggrund af dansk forretningskultur og etiske principper.
Vi anerkender behovet for fortrolighed om vitale forretningsinformationer, men til gengæld er vi også meget optaget af, at der er mest mulig åbenhed om arbejdet til inspiration for andre og til demokratisk kontrol med de statslige midler.
Vi er i særdeleshed optaget af, at miljøoplysninger fortsat bliver fuldt tilgængelige, som miljøoplysningsloven og Århuskonventionen også giver grundlag for.
Vi støtter derfor lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-11-12:
Det her lovforslag vedrører, som det blev sagt tidligere, til dels noget, som bliver tilbageført igen for at sikre det i forhold til den nye offentlighedslov, som blev vedtaget i sidste samling.
Men det ændrer jo ikke ved, at lovens § 4 eksempelvis fastslår, at det påhviler udviklingsministeren at sikre åbenhed i forvaltningen af udviklingsbistanden.
Det er jo, hvis man kigger på det her lovforslag, lidt af en kontrast set i forhold til, hvad vi egentlig kan få ud af det med hensyn til den her offentlighedslov, da vi med det her lovforslag jo reelt lægger nogle begrænsninger ind, som egentlig var givet fri.
Så er det rigtigt, at de her begrænsninger alene vedrører forretningsoplysninger om den enkelte virksomhed, som ønsker at komme ind og få støtte fra de her udviklingsfonde, men omvendt siger de også, at det stadig væk er sådan, at man kan søge aktindsigt, hvis det drejer sig om personalesager og fondens interne administration.
Der vil jeg i hvert fald gerne på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi er meget interesseret i at få vide – helt klart og specifikt – hvad der udgør fondens interne administration.
Er det f.eks. honorarer til fondens formand eller virksomhedernes formænd, eller er det repræsentationsudgifter, er det rejseomkostninger, er det aflønning af eksterne konsulenter?
Hvad er det, det drejer sig om, når man taler om den her interne administration?
Vi har haft en sag for ikke så længe siden – den kører faktisk lidt endnu, kan man sige – om GGGI, og der synes jeg jo med al respekt, at vi i hvert fald fra politisk side har en stor og vigtig opgave i at sikre, at der er så høj en grad af offentlighed som muligt om, hvordan de statslige midler ad den ene eller den anden vej kanaliseres videre ud i systemerne, eksempelvis via de her investeringsfonde, som de her to fonde jo er.
Kan vi være helt klare på, at det ikke betyder, at der vil blive lukket døre, når der er vigtige og principielle ting, der skal afdækkes via eksempelvis mediernes ansøgninger om aktindsigt i de forskellige projekter?
Jeg vil i hvert fald gerne have en klar tilkendegivelse af, at der ikke ligger det i det her forslag.
Men vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og så vil vi tage den derfra.
Mette Gjerskov (S), 2013-11-12:
Man kan sige, at offentlighedsloven jo har været meget omdiskuteret i dette land det sidste års tid, og derfor er det jo ikke underligt, at der er forskellige personer og organisationer, som går ind og prøver den, tester den nu her, hvor den rent faktisk kommer til udtryk.
Jeg synes, jeg har forsøgt at læse deres indvendinger nøje, men jeg mener ikke, at der er nogen af dem, der opvejer det, at vi vil stå med nogle investeringsfonde, som vil mangle investorer og forretningsforbindelser, fordi der vil være for meget åbenhed i omgangen med deres papirer.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Jamen gør det ikke indtryk, når Advokatrådet, Danske Medier, et universitet og 3F sågar siger, at det her er ganske unødvendigt, og at det ville være rigtig godt ikke at lave skrappere begrænsninger i offentlighedsloven?
Mette Gjerskov (S), 2013-11-12:
Jo, det kan jeg bekræfte – det er der.
Men jeg kan så også samtidig understrege, og det står der faktisk også i baggrundsmaterialet til det her lovforslag,
at virksomhederne er bekymrede over, at det er op til en enkelt sagsbehandling at vurdere, hvorvidt det, de nu mener er deres forretningshemmelighed, skal behandles på den måde.
Derfor beder de om, at de får en generel undtagelse på det her område.
Det har fungeret godt i mange, mange år.
Uanset at vi har haft mange kritikpunkter på de her fondes arbejde i tidligere tider, har det ikke været spørgsmålet om det med aktindsigt, der har været problemet.
Det har mere været ovre på miljødelen, og miljødelen er jo åben.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Jeg vil godt høre fru Mette Gjerskov, om ikke der i dag i offentlighedsloven findes mulighed for, at man kan sige, at de og de ting i forvejen er fritaget for offentlighedsloven, og at det behøver man ikke lave en lovændring for.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-11-12:
Men som jeg forstår det, er det, der sker lige nu, jo en videreførelse af den nuværende retstilstand.
Der er ikke noget helt særligt, altså ud over den nuværende retstilstand, der bliver videreført.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
De to fonde har naturligvis lavet en række hensigtsmæssige ting.
Den ene fond, nemlig IØ-fonden, er jo på vej til at stoppe for nye aktiviteter, og jeg finder det fuldstændig meningsløst at lave nogle begrænsninger i offentlighedsloven for en virksomhed, som ikke skal etablere nye aftaler. Hvad angår de andre aktiviteter i den internationale fond, vil jeg sige, at der jo ikke findes nogen situationer, som ikke er dækket ind af den nye offentlighedslov.
Det er overflødigt at sige, at vi nu skal erstatte bekendtgørelserne med et nyt princip i selve fondslovene.
Vi kan bare nøjes med at bruge offentlighedsloven, den er fuldt ud dækkende for de ting, som fondene måtte finde fornuftige at dække ind, nemlig det vedrørende de interne forhold i virksomheden.
Jeg er chokeret over, at regeringspartierne synes, at det er en god idé.
Jeg forledes til at tænke, at de ikke har læst bidraget fra de forskellige organisationer særlig grundigt.
Advokatrådet siger direkte, at man som udgangspunkt bør være tilbageholdende med at gennemføre de her ting, og opfordrer til, at man nøjes med at have offentlighedsloven.
Dansk Industri, for nu at tage dem, er så beskedne, at de siger, at de fleste virksomheder vil finde det svært at samarbejde.
Det er de samme ord, vi nu har hørt igen og igen: Det er en fordel, det er lidt svært for virksomhederne.
Det vurderes at være væsentligt for virksomhederne, siger den radikale ordfører, og det gælder vistnok, som jeg forstod det, også for SF's ordfører, at sådan er det blevet sagt.
Ja, det er der nogle der siger, men hvis vi så går igennem svar fra de andre, som har bidraget, kan vi se, at de siger det direkte modsatte.
Men når der er kvalitet i de argumenter, der kommer, så synes jeg, at man bør lytte til dem.
F.eks. tager Danske Medier afstand fra det, 3F tager afstand fra det, og sågar Københavns Universitets udlandsafdeling og NGO FORUM, som er en sammenslutning af alle ulandsorganisationer i Danmark, siger, at det her ikke er hensigtsmæssigt.
Jeg synes, at der er en perlerække af gode argumenter for ikke at gennemføre den her lovgivning; jeg synes, at vi skulle lade være med at gøre det; jeg synes, at vi skulle sige, at offentlighedsloven fint dækker den her aktivitet, og at vi ikke har brug for yderligere stramninger, og at vi derfor skrotter det her forslag til lovgivning.
Vi kan ikke stemme for det.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Da vores ordfører, hr. Per Stig Møller, ikke har mulighed for at være i salen, skal jeg fremføre følgende på hans vegne: Dette lovforslag er en konsekvens af den nye offentlighedslov.
For hidtil har den forretningsvirksomhed, der udøves af Investeringsfonden for Udviklingslande og Investeringsfonden for Østlandene, igennem en bekendtgørelse været undtaget fra aktindsigt.
Denne undtagelse og bekendtgørelse falder bort med den nye offentlighedslov, hvilket umiddelbart vil betyde, at private virksomheders forretningsovervejelser og dispositioner i samarbejde med disse fonde vil kunne offentliggøres.
Da private virksomheder ofte ligger i konkurrence med hinanden, kan disse selvfølgelig ikke leve med, at deres forretningsmæssige dispositioner lægges frem for alle, herunder deres konkurrenter.
Derfor overføres bekendtgørelsens undtagelser til det her fremsatte lovforslag, hvorefter undtagelserne for forretningsvirksomhed fortsat gælder.
Det kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte, og derfor støtter vi forslaget, idet vi fremhæver, at undtagelsen kun gælder forretningsvirksomhed og altså ikke fondenes interne administration og eksempelvis personsager.
De vil være undergivet aktindsigt efter offentlighedslovens almindelige bestemmelser.
Offentligheden og dermed pressen vil således kunne holde øje med, at fondene drives forsvarligt og korrekt.
Det er kun private virksomheders forhold, de ikke får indsigt i, eftersom offentlighedsloven jo drejer sig om den offentlige forvaltning og ikke om private virksomheders forretninger.
Vi kan støtte lovforslaget.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Jeg skal gerne gentage, hvad der lige præcis blev ændret i de daværende aktivitetstimer, så vi fik det, vi står med i dag.
Understøttende undervisning har et fagligt formål.
Tiden til den understøttende undervisning er også undervisning.
Tidligere var aktivitetstimer ikke defineret som undervisning, og deraf kom hele mit mantra om, at skolen er et lærested, skolen er ikke et værested.
Det, der også er vigtigt og en stor kvalitet i tiden til den understøttende undervisning, er hele åbenheden over for det omgivende samfund, altså muligheden for, at personer med relevante kompetencer kan bidrage til undervisningen, men det vil stadig væk være den faguddannede lærer, som har det faglige ansvar for, at der sker den læringsprogression, som enhver elev har krav på.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Det er lidt i samme retning som det, fru Merete Riisager spurgte om.
Da man startede på diskussionerne om folkeskolereformen og derfor også det her lovforslag, var Venstre meget uforstående over for, hvad en aktivitetstime egentlig er.
Nu har det så ændret navn til at være understøttende undervisning.
Jeg vil bare gerne spørge fru Karen Ellemann, hvad det er, der har gjort, at det lige pludselig er blevet konkret for Venstre, hvad det her går ud på?
Det er vi måske nogle andre der har lidt svært ved at gennemskue, så hvis fru Karen Ellemann kunne forklare os det, ville det være dejligt.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Det er jo ganske enkelt ikke i overensstemmelse med lovforslaget.
Tid til understøttende undervisning og al undervisning på skolen har et fagligt sigte, har et fagligt mål og endda nogle meget klare mål, i forhold til hvilken læring den enkelte elev skal opleve i den danske folkeskole.
I forhold til hele problematikken og diskussionen om, om det her nu er et indgreb i den personlige frihed, vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er et indgreb i den personlige frihed, at man som 2.-klasseelev går i skole fra kl. 8 til kl. 14.
Det synes jeg giver rigtig god mening.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Det kan godt være, at ordføreren kan se forskel på aktivitetstimer og understøttende undervisning, men det tror jeg ikke der er ret mange andre der kan.
Jeg tror heller ikke, at man overhovedet vil kunne mærke forskel ude på skolerne.
Med den understøttende undervisning får man pædagogerne ind at varetage undervisningen alene ved katederet.
Hvordan i alverden kan Venstre støtte det?
Og hvordan i alverden kan Venstre, som har været et liberalt parti, støtte, at man inddrager børnenes og familiernes tid og fjerner det frie valg ved at udfase SFO'er og klubber?
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Det, vi ikke brød os om i regeringens oprindelige udspil, og som vi netop fik ændret ved en solid, konstruktiv forhandling, var, at man på daværende tidspunkt havde et begreb, der hed aktivitetstimer, som ikke var defineret med et fagligt formål.
Det var vigtigt for os at slå fast, at al den tid, man tilbringer i folkeskolen, er undervisningstid.
Som jeg sagde igen og igen, og jeg gentager det gerne nu, så er skolen et lærested – skolen er ikke et værested.
Og det var det, der var vores anke mod de daværende aktivitetstimer, som altså nu har fået det her meget konkrete faglige indhold, i forhold til at al tid er undervisningstid.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Ordføreren siger, at folkeskolereformen i store træk ligner det, som VK fremlagde.
I mine ører lyder det som hykleri på højt plan, for dengang folkeskoleforhandlingerne løb af stablen, var der repræsentanter fra Venstre ude og undsige både heldagsskole, helhedsskole og aktivitetstimer, som jo er rygraden i den her reform.
Og nu står ordføreren så igen og siger, hvilket hun også gjorde, dengang reformen blev fremlagt, at det her er opfundet af VK.
Hvad i alverden mener Venstre egentlig?
Er det her opfundet af VK, eller bryder man sig ikke om helheds- og heldagsskole og aktivitetstimer, som nu hedder understøttende undervisning?
Christian Friis Bach (RV), 2013-11-12:
Det kan jo nogle gange være nødvendigt at iføre sig både livrem og seler, men det konkrete her er ønsket om at sikre, at IFU og IØ – især IFU, med de nye investeringer og den stigende betydning, regeringen tillægger IFU, også på områder som klimainvesteringer i de arabiske lande – kan sikre den fortrolighed, som virksomhederne ønsker og kræver, og som det også i en række høringssvar bliver anført er afgørende for, at fondene kan udføre deres virke.
Jeg vil understrege, at det her jo ikke er en opstramning eller en mørklægning.
Det er en fortsættelse af den praksis, fondene har haft, og hvorunder de har skabt gode resultater.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Det vil sige, at når ministeren skal afveje hensynet til den danske offentlighed eller offentligheden i det hele taget med en mulig usikkerhed i forhold til nogle enkelte udenlandske virksomheder, er det den usikkerhed i forhold til de udenlandske virksomheder, som vægtes mest, og så må offentligheden i Danmark vige.
Er det sådan, man skal forstå det?
Jeg synes bare, at det er at gå både med livrem og seler, når vi nu har en offentlighedslov, som i den grad i § 30 tager hensyn til det her spørgsmål.
Og så synes jeg, at det er både overflødigt og negativt, at man så siger, at der nu her er en generel afvisning af offentlighed i de her spørgsmål.
Christian Friis Bach (RV), 2013-11-12:
Det, jeg anførte, var, at udenlandske virksomheder, som skal foretage investeringer i samarbejde med danske virksomheder, måske vil have sværere ved at tolerere den usikkerhed, der kunne fremkomme, i og med at man med offentlighedslovens § 30 sikrer aktindsigt, sikrer, at der kan undtages aktindsigt i oplysninger vedrørende forretningsforhold – men ud fra en konkret vurdering.
Med loven her tilsigter vi og giver virksomhederne en garanti for, at de interne forretningsmæssige forhold ikke vil blive omfattet af aktindsigt, og det er den garanti, der kan sikre fondene et stærkt virke og investeringer i verdens fattige lande.
Og det er det, regeringen ønsker at fondene skal tilvejebringe.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Nu gik der et lys op for mig, for ministeren siger, at det slet ikke er, fordi den nuværende offentlighedslov ikke dækker; det er, fordi udenlandske virksomheder ikke har kendskab til lovgivningen, og derfor skal det stå i en ekstra lovgivning.
Er det ikke en lidt udsøgt ekstra service at yde, at det både skal stå i offentlighedsloven og så i fondslovene, for at udenlandske virksomheder kan forstå det?
Eller er det en praksis, som regeringen nu vil til at indføre over det hele, for så har jeg da et par steder, hvor jeg tror vi skal have set lovene ret grundigt efter, for der findes også udenlandske arbejdere, der ikke er bekendt med de danske lovgivninger?
Christian Friis Bach (RV), 2013-11-12:
Jeg vil gerne takke for en god debat og for den opbakning, som lovforslaget har fået her under førstebehandlingen i Folketinget.
Lovforslaget vil jo skabe et godt grundlag for, at Investeringsfonden for Udviklingslande, IFU, og Investeringsfonden for Østlandene, IØ, fortsat kan garantere samarbejdspartnere, der er private virksomheder både i Danmark og også i det store udland, den samme fortrolighed, som de hidtil har haft, når det gælder forretningsoplysninger, som fondene modtager, når de skal gennemføre investeringer.
Det vil i givet fald gøre det meget vanskeligt for fondene at varetage deres formål og opgaver i henhold til lovgivningen og sikre de investeringer i verdens fattige lande, som vi rigtig gerne vil se.
Fondene fremlægger detaljer, som det også har været anført heroppefra, om deres investeringer; der bliver fremlagt detaljer om samfundsansvar, der bliver rapporteret om miljøoplysninger i henhold til miljøoplysningsloven, og de redskaber, som fondene i øvrigt anvender i at tilrettelægge deres virke, bliver også lagt åbent frem; og endelig kan Rigsrevisionen kigge fondene efter i sømmene.
IFU og IØ er helt i front, som det anføres i et af høringssvarene, når det gælder åbenhed og også, når det gælder dialogen med det omgivende samfund.
Derfor er jeg glad for den opbakning, der har været her i Folketinget, bag lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-12:
Vores ordfører, fru Mette Bock, er desværre blevet forhindret i at møde op her i sidste øjeblik, og det er derfor faldet i mit lod at redegøre for vores holdning til det her lovforslag.
Jeg skal starte med at sige, at vi stemmer nej til lovforslaget.
Det gør vi, fordi vi ønsker større åbenhed i forvaltningen og vi synes, regeringen og den tidligere regering gjorde alt for meget for at mørklægge.
Der er allerede mulighed for at undtage fonde fra aktindsigt, når det kommer til den del af deres aktiviteter, som omhandler deres forretningsstrategi i forbindelse med samarbejde med virksomheder.
Vi anser derfor dette lovforslag for unødvendigt.