runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2011-06-14:
Det lovforslag, vi her har til behandling, er jo et resultat af den store aftale, der blev indgået for nylig mellem regeringen, Dansk Folkeparti og fru Pia Christmas-Møller – i hvert fald i den tilrettede version efterfølgende.
Det er et vigtigt element, men det er kun et delelement i den store aftale, vi her snakker om.
Det er et spørgsmål om, at vi ønsker at øge trygheden i vores samfund, at vi ønsker at videreføre en markant og fast, men retfærdig retspolitik, hvor vi gør en forstærket indsats mod de kriminelle, både med hensyn til forebyggelse, med hensyn til opklaring, med hensyn til domfældelse og med hensyn til strafudmåling, når det er gået galt.
Der er ingen tvivl om, at hjemmerøveri og organiseret indbrudskriminalitet, som er det essentielle i det lovforslag, vi har til behandling, er en meget, meget alvorlig form for kriminalitet.
Det er stærkt intimiderende, og det er noget, som for langt de fleste mennesker, som udsættes for den her form for kriminalitet, er en følelsesmæssig påvirkning, som man først meget sent bliver helt fri af, hvis man i det hele taget bliver det.
Derfor er det helt klart, at det her er et lovforslag, som Venstre støtter, nemlig at vi hæver normalstraffen, så den fra som udgangspunkt at være de nuværende omkring 2½ år ved hjemmerøveri som udgangspunkt bliver 5 års fængsel, og at vi for organiseret indbrudskriminalitet hæver den nuværende strafudmåling med omkring en tredjedel i forhold til det nuværende strafniveau.
Det synes vi er rimeligt.
Det er med til at understrege, at vi har en markant retspolitik, som slår hårdt ned over for på de kriminelle.
Der er også i aftalen fra maj måned lavet nogle beregninger på, hvad det her vil koste af ressourcer, både i forhold til flere fængselspladser og i forhold til personale i Kriminalforsorgen og dens institutioner.
Disse beregninger og dette merforbrug er vi helt bevidste om, og det vil så indgå, om jeg så må sige, forlods i de forhandlinger om en fornyelse af Kriminalforsorgens 4-års-aftale, som jo skal indledes til efteråret.
I den forbindelse skal man altså også huske, at det merforbrug, der vil være af pladser i kriminalforsorgen, og dermed det øgede personaleforbrug jo er et forbrug, der først indtræffer om et betragteligt stykke tid.
Det er jo sager, som først skal opstå, det er sager, der først skal pådømmes, og så vil den forlængede strafudmåling falde bagest, i enden af den straf, der i forvejen ville være blevet udmålt.
Så det er ikke et her og nu-merforbrug pr. 1. juli, når loven træder i kraft, eller pr. 1. januar 2012.
Det vil komme langt senere.
Men vi skal naturligvis tage højde for det i den 4-års-aftale, der skal forhandles og gennemføres til efteråret, det er vi helt opmærksomme på, og det fremgår altså også af aftaleteksten.
Jeg vil også gerne her sige, at vi taler om normalstraffe, og fremhæve det udtryk, og jeg vil også gerne fremhæve udtrykket som udgangspunkt.
Der er ikke tale om, at vi indfører minimumsstraffe.
Og det kan jo så være i formildende eller i skærpende retning med alle de nuancer, der er i den enkelte sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Jeg vil gerne spørge Venstres retsordfører, hvad der er årsagen til, at man har udvalgt de egentlige hjemmerøverier – som beløb sig til 22 sidste år – som mål for en strafskærpelse, men ikke tager den del med, hvor der er et indbrud, og hvor beboeren kommer hjem, så det udvikler sig til et hjemmerøveri.
Hvorfor har man valgt at udvælge én gruppe, men ikke tage andre med, som bliver udsat for hjemmerøveri?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er – måske kan ordføreren ikke svare på det, men jeg har også stillet det i Retsudvalget – hvad der egentlig skal ske med dommene i de allerallergroveste sager.
De første to domme, jeg slog op i Rigsadvokatens undersøgelse, er udmålt til henholdsvis 5 og 8 år, så hvordan forventer ordføreren for Venstre at de strafudmålinger kommer til at ligge i fremtiden, for strafferammen er jo kun 10 år?
Kim Andersen (V), 2011-06-14:
Når vi tager de egentlige hjemmerøverier, er det, fordi det efter vores opfattelse er en form for kriminalitet, som er meget, meget grov, og som er særdeles krænkende i forhold til det menneske eller de mennesker, som udsættes for den.
Derfor har vi ønsket at skærpe straffen på det her område og markere, at vi altså anser det for at være en meget grov og krænkende form for kriminalitet, som vi gerne vil slå hårdt ned på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Jo, men er det ikke lige så krænkende at komme hjem og blive udsat for et røveri i sit eget hjem, når det er en indbrudstyv, der pludselig hiver en pistol frem og truer sig til nogle værdier?
Det tror jeg kan være mindst lige så krænkende, alt efter hvad der sker.
Og det betyder faktisk, at nogle af de sager, som kan være meget, meget grove, vil blive udmålt meget, meget mildere end det, som regeringen her foreslår.
Den anden ting var, at jeg ikke helt fik svar på, hvad det her kommer til at betyde for dommene i de allerallergroveste sager.
En sidste ting er: Vil Venstre være med til at se på, at vi får givet en torterstatning til ofrene for hjemmerøverier?
For der er ret mange af de røverier, der ikke bliver opklaret; det er kun i halvdelen af tilfældene, at man faktisk finder gerningsmanden.
Kim Andersen (V), 2011-06-14:
Jeg vil meget gerne være med til at se på, om den erstatning, der gives til ofrene, er rimelig.
Vi har også tidligere haft igangsat et arbejde herom.
Jeg vil meget gerne være med til at se på, om der er noget, der skal forbedres på det område.
Det er klart, at ofrene virkelig skal behandles ordentligt og hæderligt af samfundet.
Med hensyn til de allerallergroveste former for hjemmerøverier, vil jeg sige, at der jo – også i forhold til de sager, som ordføreren her nævner – stadig væk er noget af strafferammen tilbage, om jeg så må sige.
Der kunne være givet strengere straffe, så det vil sige, at der er mulighed inden for strafferammen til at tage højde for de allermest bestialske og forfærdelige eksempler.
Med hensyn til den form for røveri, hvor man kommer hjem og man eventuelt bliver truet med en pistol eller der udøves vold på anden måde, vil jeg da ikke afvise, at det er en form for indbrud med så megen magt og voldsanvendelse og af en sådan grovhed og bestialsk karakter, at det også karaktermæssigt vil kunne benævnes som et hjemmerøveri.
Men det må vi jo i givet fald prøve at stille nogle spørgsmål om i udvalget – og det forstår jeg også at ordføreren har gjort – for at få en helt klar besked om, hvordan hjemmerøveri defineres.
Jeg vil tro, at der er en glidende overgang, og jeg vil tro, at et eksempel som det, der her bliver nævnt, meget let vil kunne karakteriseres som et hjemmerøveri.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Det er jo dejligt at høre, at man vil bistå og sige, at det støtter man, når Dansk Folkeparti har forhandlet med regeringen om bl.a. tryghedspakken.
Jeg ved jo, at fru Karen Hækkerup tidligere har været ude at sige, at det, vi vil gøre med hjemmerøverier, hvor vi siger, at straffen som udgangspunkt skal være 5 år, har man fra Socialdemokratiets side ikke kunnet støtte.
Hvorfor kommer denne ændring lige pludselig?
Hvorfor vil man lige pludselig gerne støtte den her strafskærpelse?
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
I forlængelse af ordførerens svar vil jeg sige, at jeg ikke helt forstår det, ordføreren siger, for som jeg forstår lovforslaget, er det netop meningen, at det kun skal være de tilfælde, hvor gerningsmanden fra starten har planlagt det som et røveri – altså har planlagt, at der er nogle i hjemmet, som man så kan røve – der skal være omfattet af det her, og ikke de tilfælde, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævnte, hvor beboeren kommer hjem og overrasker nogle i sit hjem, der så bruger våben.
Jeg forstår simpelt hen ikke den skelnen.
Derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor man er ude i at skulle lave den her strafskærpelse, for så vidt man kan se af den redegørelse, der er kommet, og de domme, der er, er domstolene i dag i stand til at lave en afvejning af, hvor hård en straf der skal gives, alt efter hvor grov forbrydelsen er.
Hvad er det konkret for nogle sager, som har gjort, at Venstre finder, at det er nødvendigt at lave de her strafskærpelser?
Kim Andersen (V), 2011-06-14:
Altså, nu ved vi jo kun alt for godt, at Enhedslisten ikke overhovedet forstår eller accepterer strafskærpelser.
Vi ved jo kun alt for godt, at Enhedslisten dybest set er fuldstændig imod den konsekvente retspolitik, som VK-regeringen står for og har stået for gennem alle årene.
Det er jo det, der karakteriserer Enhedslistens politik, forslag og retorik, når vi snakker kriminalitet.
Derfor undrer spørgsmålet mig i og for sig ikke spor.
Enhedslisten ville jo helst lade retspolitikken dalre, og derfor er det også vanskeligt at se, hvordan der overhovedet vil kunne blive bare et minimum af stringens i retspolitikken blandt de partier, der forestiller at skulle udgøre et alternativ til den nuværende regering.
Jeg er af den overbevisning, at der er brug for en strafskærpelse på området.
Og hvad angår de helt præcise definitioner, tror jeg, at det vil blive afklaret ved domsafsigelsen.
Det klart, at de sager, hvor man kommer hjem og overrasker nogen, og hvor der bliver udøvet voldskriminalitet og truet og måske skudt, som fru Line Barfod her nævner, må for min skyld også meget gerne blive omfattet af strafskærpelsen.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg forstår stadig ikke Venstres holdning.
Altså, nu har jeg jo den opfattelse, at man skal vælge en retspolitik, der virker.
Det er derfor, jeg bl.a. har været meget glad for at få resten af oppositionen med på en handlingsplan mod bandekriminalitet, som har nogle forslag, der rent faktisk ville virke.
Jeg kan forstå, at Venstre så ikke går helt så meget op i, om det virker, det skal bare se pænt ud.
Derfor forstår jeg simpelt hen heller ikke, at Venstres ordfører kan stå her og sige, at man ikke har sat sig ind i, hvad det er for en type hjemmerøverier, der er omfattet af lovforslaget.
Jeg forstår ikke, hvad det er, der gør, at Venstre synes, det er godt med et lovforslag, som kun omfatter én slags hjemmerøverier og ikke den anden slags hjemmerøverier.
Det er det ene spørgsmål, jeg stadig gerne vil have svar på.
Det andet spørgsmål er: Hvad er det konkret for nogle sager eller ny viden, der er kommet til Venstre siden Rigsadvokatens redegørelse for få måneder siden, som viste, at domstolene godt er i stand til at give forskellige straffe for de forskellige typer hjemmerøveri, afhængigt af hvor grov forbrydelsen er?
Kim Andersen (V), 2011-06-14:
Jeg anerkender, at der er blevet givet strengere straffe, men vi synes ikke, at de for den her form for kriminalitet er blevet skrappe nok, og derfor er vi tilhænger af det forslag, vi her har til behandling.
Vi vil meget gerne have en markant forøgelse af straffen for den her meget, meget grove og krænkende form for kriminalitet, som vi taler om.
Vi er i Venstre meget optaget af, hvordan retspolitikken virker.
Vi er på borgernes side, vi er imod de kriminelle og forbryderne.
Det ses også ganske klart af, at den retspolitik, som regeringen og regeringspartierne har ført gennem de seneste 8-10 år, slår meget markant igennem.
Vi får flere kriminelle både fra rocker- og bandemiljøet bag tremmer.
Vi har en statistik, som på mange områder viser, at vi er ved at få bugt med kriminaliteten og får knækket kurven.
Vi har også lavet vores mange tiltag til forebyggelse og sat nye penge af ude i kommunerne til forebyggelse af ungdomskriminalitet, og der er overhovedet ingen tvivl om, at det virker og har en effekt.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Det var da rart at høre, at man støtter, at der netop kommer et konsekvent initiativ over for forbrydere i det her samfund.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg troede egentlig, jeg havde formuleret mig meget tydeligt, nemlig at det gør vi, fordi det i forhold til de forbrydelser, som det her vil omfatte, som er de meget grove og meget krænkende forbrydelser, er rimeligt, at der er en ordentlig straf.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Det er jo helt forkert, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Altså, det er jo helt forkert at sætte det op på den måde, for der vil stadig væk være en efterlønsordning, og der vil stadig væk være tryghed, også for dem, som ikke engang betaler til en efterlønsordning, men som enten psykisk eller fysisk bliver nedslidt på arbejdsmarkedet, så de kan trække sig tidligere tilbage.
Den tryghed vil stadig være der, når det er, at vi efter et valg gennemfører den efterlønsreform, som vi har lavet med et flertal i Folketinget.
Med hensyn til hullet i statskassen vil jeg sige, at fru Line Barfod igen og igen kommer med nogle postulater, som bare ikke har hold i virkeligheden.
Altså, jeg synes, at man, når man taler om økonomi, skal prøve at se på, hvad der egentlig er sket rundtomkring i verden, for hele verden har været igennem en økonomisk krise, det har vi også her i Danmark, og der har været penge, som desværre skulle betales.
Sådan er det jo, økonomiske kriser efterlader regninger, og de penge skal betales, og pengene skal stemme overens med det, vi har i statskassen.
Jeg ved godt, at man fra Enhedslistens side har det meget ømfindtligt med forbrug af penge, for det er jo meget nemmere bare at bruge en masse penge end egentlig at betale regningen.
Men regningen skal betales.
Det er jo ret interessant at høre, at man fra Socialistisk Folkepartis side prøver at tale udenom, i forhold til hvad man vil efter et valg, altså, hvad man vil, hvis man får magt her i Folketinget sammen med Socialdemokratiet.
Ordføreren siger, at man ikke kan tale om det lige nu og ikke vil tage stilling til, om man vil tilbagerulle de strafskærpelser, som vi altså skal vedtage her, men til gengæld vil man lægge det over på Straffelovrådet.
Altså, siden hvornår er Straffelovrådet blevet politikere?
Det må jo være politikerne her i Folketinget, der skal vedtage landets lovgivning og dermed også længden af straffe på de enkelte kriminalitetsområder.
Helt ærligt: Vil fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke sige det, som det er, nemlig at man egentlig ikke er optaget af at bekæmpe kriminaliteten, at sørge for, at der er en mærkbar konsekvens for forbryderne?
Sig det nu bare helt ærligt, for Socialistisk Folkepartis hjerte banker for forbryderne; de må helst ikke få så lange straffe som overhovedet muligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Jeg kan konstatere, at fru Marlene Harpsøe ikke er mere politiker, end at hun ikke kunne tage stilling til, om der skulle gives noget mere i erstatning til ofrene for hjemmerøverier.
Så er det i hvert fald på plads.
I forhold til Straffelovrådet skal opgaven for Straffelovrådet ikke nødvendigvis være at rulle det her tilbage.
Straffelovrådet skal ind over for at sikre, at der er sammenhæng og proportionalitet i straffene.
Jeg er stærkt imod, at man bare udvælger én gruppe ofre og siger, at det er her, man vil lægge en strafskærpelse ind, og så giver man en lang næse til en anden gruppe ofre, nemlig dem, som har været udsat for nøjagtig den samme oplevelse i en situation, hvor et indbrud har udviklet sig til et røveri.
Jeg kan se, at fru Marlene Harpsøe sidder og ryster på hovedet, men det er jo korrekt, at lige præcis den gruppe ikke er omfattet af det her lovforslag, og jeg har et oprigtigt ønske om, at det her skal opleves som retfærdigt og rimeligt for den samlede gruppe af ofre.
Det er det, der er meningen med Straffelovrådet – og ikke at rulle noget tilbage.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det høringssvar, som er kommet fra Den Danske Dommerforening, fordi de påpeger et problem, som jeg synes vi her i Folketinget bliver nødt til at tage alvorligt, og det er balancen i forhold til de forskellige strafudmålinger, som vi fra Folketingets side angiver vi gerne vil have at gerningsmændene skal idømmes for en bestemt type kriminalitet.
Det er eksempelvis sådan, at med det her lovforslag bliver normalstraffen for et hjemmerøveri 5 års fængsel, dog kan det går op og ned efter en konkret vurdering, om der er skærpende eller formildende omstændigheder.
Udfordringen er, at eksempelvis forsøg på manddrab straffes med 6 års fængsel, og der vil jeg bare spørge den konservative ordfører: I forhold til den ubalance, der godt kan ses at opstå der, hvad har man så fra De Konservatives side og fra regeringens side påtænkt sig at gøre for at få undersøgt den ubalance?
Tom Behnke (KF), 2011-06-14:
Jeg synes bestemt, at man kan se på det.
Jeg mener ikke, at der nødvendigvis er tale om en ubalance, for i det omfang, at der skulle være tale om en ubalance, er det, fordi man vægter det ene mere end det andet.
Hvis man, som vi gør i lovforslag L 209, fokuserer på de egentlige hjemmerøverier, altså der, hvor man ligger trygt og rart i sin seng i sit eget hjem, natten er faldet på, børnene ligger og sover, og så er der pludselig nogle, der sparker døren ind eller på anden måde bryder ind i ens hjem og med vold eller trusler om vold, måske endda bevæbnede, tager en som gidsel i ens eget hjem og stjæler ens værdier, man bliver måske endda oven i købet udsat for vold eller frihedsberøvelse, mens det står på, og børnene skal se på det, så synes jeg, at det er så alvorlig en forbrydelse, så alvorlig en forbrydelse, at jeg ingen problemer har med, at det bliver straffet med 5 års fængsel eller mere, overhovedet ikke.
Om vi så i forhold til andre forbrydelser qua det her forslag skal se på, at det så måske yderligere skal have nogle strafskærpelser, kan vi godt gøre.
Det har jeg ikke umiddelbart tænkt mig at gøre i forhold til det her, men det kunne man godt gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Jeg bliver nødt til at gentage for fru Marlene Harpsøe, at det her lovforslag ikke handler om de 359 hjemmerøverier, som Dansk Folkeparti gerne vil have det til at handle om; det her handler om de ca. 22 hjemmerøverier, der var sidste år.
Så lad os nu bare kalde en spade for en spade og konstatere, at Dansk Folkeparti taler om et ude i offentligheden og prøver at give indtryk af, at det her virkelig er en meget, meget stor sag, men virkeligheden her i Folketingssalen er, at det her jo ikke handler om noget særligt – når man sådan går det efter i sømmene i hvert fald.
Om SF vil rulle det her tilbage efter et folketingsvalg, kan jeg ikke stå og sige på nuværende tidspunkt.
Jeg kan bare sige, at vi skal have Straffelovrådet til at kigge hele røveriområdet igennem.
Vi synes, det er dybt urimeligt og uretfærdigt over for de ofre, som fru Marlene Harpsøe her taler om, de 359, at en forbrydelse, der i virkeligheden kan vise sig at være grovere end et hjemmerøveri, som udmåles til 5 år efter det her forslag, faktisk vil blive takseret meget billigere.
Der er behov for sammenhæng og proportionalitet i det her.
Vi støtter hårdere straffe for hjemmerøverier, og derfor har vi også tidligere støttet, at det blev en skærpende omstændighed.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg nævner det, fordi meget retspolitik i Folketinget bliver lavet sådan lidt hovsaagtigt.
Så er der en forhandling om at forringe efterlønnen, og man har haft en krisepolitik, der har været fejlslagen.
Danmark er havnet i recession, og pludselig bliver det nødvendigt at lave indgreb, der gør, at flere hundredtusinde almindelige mennesker oplever utryghed i forhold til deres mulighed for at kunne trække sig tilbage.
De kan ikke selv længere vælge, om de vil gå på efterløn, og i hvilken alder de vil gå på efterløn, de har måske ikke mulighed for få et andet arbejde, og så kan man kun komme på dagpenge, og den er blevet sat ned til 2 år.
Hvis man så ryger ud af dagpengesystemet, kan man komme på kontanthjælp, men det kan man kun, hvis man ikke har et hus, eller hvis man ikke er gift.
Så kan man måske søge seniorførtidspension, men det er jo igen afhængig af, at man har en varigt nedsat arbejdsevne, og man er også ægtefælleafhængig på den indkomst.
Så for mange mennesker er der jo en ekstrem utryghed forbundet med de lovpakker, der bliver lavet i Folketinget.
Det bliver så koblet op på, at der så kommer noget betaling til Dansk Folkeparti, og nu har vi hørt fru Marlene Harpsøe gentage gang på gang, at det her handler om flere hundrede sager.
Hun har korrekset den ene ordfører efter den anden, og derfor er jeg glad for, at den konservative ordfører bekræftede, at det korrekte tal rent faktisk kun er 22.
Tom Behnke (KF), 2011-06-14:
Hvilke sammenhænge, man synes det her skal indgå i, spiller ikke nogen rolle for mig.
Det lovforslag, vi står her med i dag, L 209, er en idé, jeg har haft liggende på mit skrivebord i lang tid.
Det er et ønske, jeg har haft længe, altså, at vi laver en markant indsats i forhold til indbrudskriminalitet.
Nogle af de tiltag er allerede sket, og jeg havde også et ønske om, at vi lavede nogle strafskærpelser i forhold til de organiserede indbrud.
Det er kommet med nu.
Jeg har længe haft et ønske om, at vi i forhold til de egentlige hjemmerøverier skærpede straffene markant, for jeg mener, at det er så grov en krænkelse af os som mennesker.
Uanset antallet, for heldigvis er antallet ikke ret stort, men uanset antallet mener jeg, at det er så grov en krænkelse, så det forslag har længe ligget på mit bord.
Det er ikke noget, der er poppet op i mit hoved i forbindelse med nogle aftaler om 2020-reformpakker og sådan noget.
Det her har jeg længe ønsket, og jeg er så glad for, at det nu kommer igennem – uanset årsagen til, at det kommer igennem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Det er fantastisk dejligt, at det har ligget længe på hr. Tom Behnkes bord – der har det jo ligget godt.
Man kan i hvert fald konstatere, at Rigsadvokaten har konstateret, at der ikke har været behov for strafskærpelser, og det har justitsministeren – i hvert fald indtil for nylig – accepteret i forhold til hjemmerøverier.
Men mit spørgsmål er om noget andet.
Hr. Tom Behnke sagde, at det her virkelig vil sende et signal til gerningsmændene for egentlige hjemmerøverier om, at det skal man holde sig fra.
Så vil jeg godt spørge, hvad det så er for nogle signaler, som det sender til gerningsmændene og ofrene i forbindelse med de andre røverier, som ikke er omfattet af det her forslag.
Tom Behnke (KF), 2011-06-14:
Så vil de blive omfattet af § 288, stk. 2, altså strafskærpende forhold, hvor strafferammen er 10 år.
Og når vi i Folketinget sender det klare signal, at lige præcis i forhold til de egentlige hjemmerøverier ønsker vi en markant strafskærpelse, kan domstolene jo også i andre røverisager, for at opnå proportionalitet i strafudmålingen, bruge den strafferamme, der er, og som altså er på helt op til 10 år.
Det kan de gøre, det står domstolene fuldstændig frit for, så længe det ikke strider mod en anden lov – det er klart, det må det selvfølgelig ikke gøre.
Men proportionaliteten kan opnås.
Så derfor tror jeg faktisk på, at det her lovforslag vil have en afsmittende effekt i forhold til andre hjemmerøverier.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Jamen det interessante er jo, at den her strafferamme sådan set altid har været tilgængelig, og det, regeringen vælger at stramme for, er de 22 egentlige hjemmerøverier.
Jeg mener bare, at det sender et uheldigt signal til de andre ofre, som også står i en meget, meget ubehagelig situation.
Og det sender et signal til gerningsmændene i de andre sager om, at det mere er til at betale sig fra, end hvis det er et egentligt hjemmerøveri.
Så handler det jo bare om at planlægge det, så det falder ind under de rette paragraffer.
Nej, jeg mener, at der er behov for noget mere sammenhæng i den måde, vi har indrettet det her på.
Et sidste spørgsmål: Jeg lagde mærke til, at hr. Tom Behnke talte meget om ofrene, men hvordan forholder Det Konservative Folkeparti sig til at sikre ofre for hjemmerøverier, for der er mange af dem, som aldrig vil kunne få stillet deres gerningsmænd til regnskab?
Hvordan forholder Det Konservative Folkeparti sig til SF's forslag om at sikre, at der kan udbetales en tortgodtgørelse efter retsplejelovens § 26, stk. 3, til de her mennesker, som har været udsat for den her meget krænkende oplevelse?