runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Vores holdning er, at der er en række væsentlige overvejelser i forhold til de retssikkerhedsmæssige problemer, der kan være i, at der ikke er en egentlig domstolsprøvelse, i forslaget, netop fordi man har taget udgangspunkt i dem, der bliver taget på fersk gerning, og dem, som tilstår, og samtidig har sørget for, at sanktionen ikke udføres af dem, der pågriber.
Det kan så styrkes yderligere, hvis man kan få en form for hurtig domstolskontrol, og som et parti, der er meget optaget af retssikkerhed i enhver sammenhæng, er vi selvfølgelig interesserede i det.
Jeg er glad for, at Venstres ordfører er det i denne sammenhæng - det kan være sværere på andre områder, men nok om det - så jeg synes, det kunne være fint, hvis vi kunne styrke det yderligere.
Det synes jeg måske også ligefrem ville give en bredere basis for enighed rundtom i Folketinget, og det kunne jo være godt.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Jeg er glad for det, som ordføreren for Det Radikale Venstre siger.
Det Radikale Venstre har jo markedsført sig som fortaler for retssikkerheden, og jeg synes jo, det er tankevækkende, at man accepterer, at folk, der ellers kunne idømmes straf på op til 3 måneders ubetinget fængsel, nu kan slippe med at indrømme skylden over for politiet og så indgå en aftale med kommunen, uden at der er en egentlig domstolsprøvelse.
Så det er jeg er rigtig glad for at ordføreren sagde.
Ordføreren gav tidligere udtryk for, at som forslaget ligger i sin nuværende form, kan man godt acceptere det.
Opfølgende vil jeg gerne spørge: Kunne man ikke forestille sig den situation, hvor en person, der bliver taget i en forbrydelse og bliver presset af politiet til at erkende sig skyldig i et forhold, som vedkommende måske rent faktisk ikke er skyldig i, vil indgå en sådan kontrakt og dermed ikke bliver udsat for et justitsmord, men udsat for et kompromis i relation til vedkommendes retsfølelse?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Man må i hvert fald sige, at de pågældende betjente, eller hvem det skulle være, der skulle have presset uskyldige mennesker til at tilstå forbrydelser, i hvert fald har gjort sig skyldige i noget, der måtte undersøges nærmere af relevante myndigheder.
Det tror jeg vi kan være enige om.
Men jeg synes, det er gode overvejelser, hr. Karsten Lauritzen kommer med i forhold til, at vi kan styrke retssikkerheden.
Det var også det, jeg lagde op til i min ordførertale, og jeg synes, man skal huske på, at når der er tale om behandling af beslutningsforslaget her, er det jo sådan - i øvrigt i modsætning til det forslag, vi behandlede lige før at man har været så smart at beskrive tingene i bemærkningerne, så der netop er mulighed for den fleksibilitet, der gør, at selv om vi ikke er hundrede procent enige, men 98 pct. enige, kan vi godt sige ja, fordi der kan forestå nogle forhandlinger om, hvordan forslaget konkret skal udmøntes.
Derfor er det ikke så problematisk at sige ja, når det står i bemærkningerne, og ikke som før, hvor man nagelfast beskrev, hvordan det skal gøres, i selve beslutningsforslagets tekst.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
I Ny Alliance har vi sympati for intentionerne i Enhedslistens forslag.
Vi mener, at der over for de unge kriminelle er god grund til at handle hurtigt, handle konsekvent og samtidig sikre, at denne konsekvens giver mening for den unge kriminelle.
Det er vigtigt, at vi, så godt vi kan, prøver at give de unge mulighed for at vælge en anden »karriere« end kriminalitet.
Vi har da også noteret os de bemærkninger, der har været i dag og tidligere om, at vi gør det her allerede.
Nu er Ny Alliance jo et parti, der godt tør ignorere det sædvanlige - det, vi har prøvet.
Vi prøver gerne det her, men vi vil gerne, som andre i Retsudvalget også har været inde på, se, hvordan det her forslag adskiller sig fra den nuværende retstilstand.
Kan vi allerede det her eller ej?
Det vil det være vigtigt for os at få svar på.
Men vi er som sagt positive over for intentionerne i Enhedslistens forslag.
Tom Behnke (KF), 2008-05-08:
Jeg synes, det ville være helt fint at slå græs eller lignende i stedet for at skulle i fængsel, hvis det er sådan, at det stadig væk er under kontrollerede forhold, og hvis det stadig væk har karakter af, at det er en sanktion i forhold til det, man har gjort forkert.
Men jeg er ikke indstillet på, at det ikke skal have konsekvenser i forhold til straffeattest.
For hvis der er noget, børn og unge har respekt for i forhold til kriminalitet, så er det risikoen for at få en plettet straffeattest.
Alle de børn og unge, jeg har mødt i min karriere i politiet, og som har været involveret i kriminalitet, har alle sammen givet udtryk for dette: Åh nej, det allerallerværste, der sker nu, er, at straffeattesten bliver plettet.
Det er simpelt hen det mest præventive redskab, vi overhovedet har over for børn og unge, og det må vi ikke fjerne.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Jeg synes, at man blander en lang række ting ind i det, som overhovedet ikke har noget med det at gøre.
Vi diskuterer en dagsorden, som Enhedslisten selv har sat om ungdomskriminalitet og om virkning med konsekvens.
Loven gælder ens for alle, og sådan skal det være.
Og sådan mener jeg og Venstre, at det er.
Men skal jeg tolke det på den måde, at Enhedslisten ikke mener, at der konsekvens for dem, der er øverst i samfundet?
Og mener Enhedslisten helt konkret, at der er nogle, der befinder sig i de øverste samfundslag, der ikke bliver dømt for det, de gør sig skyldige i?
Er det det, Enhedslisten giver udtryk for?
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Ja, det er lige præcis det, jeg giver udtryk for - vi har hørt det adskillige gange.
Når der har været sager om ministre, der begår ulovligheder - og det har der været adskillige gange i denne regerings tid - får vi hver gang at vide, at det er noget småtteri, og at det ikke er noget, man overhovedet skal bruge tid på, og at det da er noget pjat overhovedet at beskæftige sig med, at ministre begår ulovligheder.
Jeg synes, det er mere alvorligt, når ministre, der er voksne mennesker, og som burde føle et stort ansvar, og som har mange til at hjælpe og rådgive sig, begår ulovligheder, end når unge mennesker begår noget ulovligt.
Jeg synes også, at de unge skal mærke en konsekvens.
Når vi diskuterer forslag, der rammer arbejdsgivere - f.eks. det forslag om hemmelige jobklausuler, vi diskuterer i øjeblikket, hvor medarbejdere bliver stavnsbundne og ikke har ret til at skifte til et job i en anden virksomhed - er holdningen hos de borgerlige og hos Dansk Folkeparti, at det ikke skal have nogen som helst konsekvenser for arbejdsgiverne.
For det vil jo have den konsekvens, hvis det bliver opdaget, at de har begået ulovligheder, at aftalen så ikke virker.
Og så er argumentet, at man da ikke kan komme en straf oveni.
Det er der for mig ingen sammenhæng i.
Og så er der for mig ingen sammenhæng; så er det for mig dobbeltmoral.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Hvis en minister begår noget ulovligt, bliver ministeren selvfølgelig straffet for det.
Det siger sig selv.
Hvis det ikke var tilfældet, tror jeg vi havde oplevet et ramaskrig i det danske samfund.
Og det er jo ikke tilfældet.
Så alle er lige for loven - det er vores udgangspunkt i Venstre.
Jeg synes tværtimod, at det er tankevækkende, at Enhedslisten har det sådan, at der for visse forseelser ikke skal være en domstolsprøvelse.
Enhedslisten, som går så meget op i retssikkerheden, mener rent faktisk, at unge, der kan idømmes straf på op til 3 måneders ubetinget fængsel, ikke behøver at komme for en domstol.
Hvis de indrømmer, kan vi finde en løsning i baggården ude hos landbetjenten.
Det synes jeg faktisk er lidt tankevækkende!
Jeg har tillid til domstolene, og i Venstre har vi tillid til domstolene.
Jeg er ked af at måtte erkende, at man tilsyneladende ikke har det i Enhedslisten.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Jeg har meget stor tillid til domstolene på en lang række områder.
Men jeg mener også, at der er nogle ting, vi må se på, hvis det skal virke i forhold til de unge.
For så er det ikke en plet på straffeattesten, der skal til, så er det en helt anden indsats, der skal til.
Men jeg mener ikke, at der er lighed for loven i Danmark.
Jeg mener, at der er utrolig stor forskel på, hvem der skal føres en sag imod.
Hvis der er en i bunden af samfundet, der stjæler nogle penge, eller der er en kontanthjælpsmodtager, der udfylder et skema forkert eller ikke får indsendt den rigtige oplysning, så har det meget store konsekvenser for dem.
Det mener jeg ikke er lighed for loven.
Jeg mener heller ikke, at det er lighed for loven, når man siger, at der skal være mærkbare konsekvenser - ungdomsfængsel, plet på straffeattesten og alt muligt andet - for unge, der begår en mindre forseelse.
Men når det er arbejdsgivere, der har adgang til advokatbistand og revisorbistand og alt muligt andet, skal der ikke være nogen sanktion, hvis de stavnsbinder deres medarbejdere.
Det hænger for mig ikke sammen.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-08:
Vold er en tragedie.
Værst er vold, når det foregår i familier, hvor børn, der burde have en tryg opvækst, i stedet oplever utryghed, svigt og hensynsløshed, som vold i familien betyder.
Vold kan overhovedet ikke accepteres, særlig ikke i familier, hvor børnenes tarv er vigtig.
Det er samtidig påvist, at vold er arveligt, vold avler vold, og det er vigtigt at gribe ind over for voldelige personer.
Derfor har regeringen fremlagt handlingsplaner, der fokuserer på den her problemstilling.
Det har ført til en styrkelse af indsatsen mod vold i hjemmene.
Den seneste handlingsplan har lagt vægt på en række aktiviteter rettet mod den voldsudøvende mand.
Derudover er regeringen i gang med at undersøge muligheden for at idømme partneren en betinget dom med krav om behandling.
Gennem Dialog mod Vold tilbydes voldsudøveren behandling.
Behandlingen består af individuelle samtaler, gruppebehandling, forståelse af, hvordan de kan bruge det lærte, og udslusning til samfundet.
Det er da også vigtigt at tage fat i den voldsramte kvinde.
Hun tilbydes også en behandling for at bearbejde de problemer, som er opstået på grund af volden.
Formidling af viden om den voldsudøvende mand til fagfolk er en del af strategien til at modvirke voldsudøvende mænd.
Gennem de sidste 2 år har Dialog mod Vold forsket i viden om voldsudøvende mænd og i, hvilke indikatorer der karakteriserer en familie udsat for vold.
På den måde vil vi i fremtiden bedre kunne spotte familier, der er ramt af vold.
Siden 2004 har kriminalforsorgen tilbudt behandling til indsatte, som er dømt for voldskriminalitet, og som viser tilbagevendende voldelig adfærd.
Kriminalforsorgen følger op for at se, om der bliver behov for yderligere behandlingstilbud.
De indsatte tilbydes ligeledes anger management.
Siden juli 2004 har det været muligt at bortvise voldelige eller truende personer fra hjemmet i op til 4 uger.
Denne ordning vil blive evalueret på baggrund af de praktiske erfaringer med ordningen.
Det sker med henblik på at undersøge, om der er behov for yderligere tiltag.
For at sikre, at vold bliver opfattet som uacceptabelt, vil regeringen køre en kampagne, hvor mandlige rollemodeller fortæller, at vold mod kvinder ikke kan accepteres.
Så regeringen er meget opmærksom på problemerne med de voldelige partnere og er som sagt allerede i gang med at undersøge muligheden for at idømme behandlingsdomme til voldelige partnere.
Venstre mener derfor, at det er utidigt at træffe en beslutning nu om at give voldelige partnere betingede domme, selv om de samtidig skal i behandling.
Venstre mener, at det vil være en fordel at afvente ministerens undersøgelse.
Venstre vil derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-08:
Det er godt at høre, at der fra regeringspartierne er en hel masse på vej.
Det kan vi jo kun afvente i spænding, for noget skal der ske.
Jeg vil ikke stå her og sige, at der ikke bliver gjort en hel del for at hjælpe voldsramte familier, men vi ved altså, at der er rigtig mange familier derude, som har det skidt, hvor volden er en del af hverdagen, og hvor børnenes trivsel er i fare, fordi der er vold.
Derfor må man bare erkende, at uanset at man gør mange gode ting og har lavet mange gode opfølgende opstramninger i løbet af de sidste år, så er der altså stadig væk mange kvinder, der finder sig i at få tæsk.
Der er sådan set også mænd, der får tæsk, men flertallet af dem, som rammes af vold, er kvinder.
Man siger med et slag på tasken, at op imod 40.000 kvinder lever med vold i hjemmet, og at omkring 30.000 børn vokser op i familier, hvor der er vold.
Det er rigtig, rigtig mange mennesker - det er rigtig mange liv - som har det hårdt, og som har nogle svære vilkår, fordi volden er en del af det daglige samliv hjemme i familien.
Vi ved også, at vold avler vold, og at 80 pct. af de mænd, som begår vold, selv har været udsat for vold i deres barndom, og derfor er det utrolig vigtigt, at man får behandlet voldelige mænd.
Modsat ministeren, som ikke helt tror på effekten af behandling, har jeg altså en tro på, at man kan behandle voldelige mænd, og jeg vil hellere sige, at hvis man ikke kan finde den rigtige behandling, så må man ikke give op, så må man sørge for at gøre den bedre, for det kan ikke være sådan, at alle er tabt for at kunne nås gennem fornuftig behandling.
Det vil være et utrolig godt initiativ at få flere voldelige mænd i behandling, også dem, som ikke selv formår at indse, at deres vold er et problem, som ikke er et, konen har skaffet dem på halsen, fordi hun gør dem sur, men et, de selv har, fordi de ikke kan styre deres reaktion og ikke kan håndtere deres følelser.
Derfor er det rigtig godt at lægge op til, at man laver den her forsøgsordning, hvor voldelige mænd altså kan tvangsbehandles.
Vi støtter som sagt forslaget, som vi jo også selv er medforslagsstillere på, og vil gerne understrege, at det selvfølgelig er vigtigt, når man skal lave sådan en forsøgsordning, at man screener, sådan at mænd, der, som justitsministeren sagde det, vil tage imod en sanktion som den her for at slippe billigere, ikke bliver nogle af dem, som vil blive tilbudt at kunne komme i sådan et forløb.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Hvis en mand banker sin kone gul og blå, skal han selvfølgelig straffes for det.
Dansk Folkeparti finder det urimeligt, hvis denne mand vil kunne slippe med en betinget dom mod at gå i behandling.
Det er uacceptabelt, hvis denne voldsperson blot kan gå frit rundt, og desuden vil det ikke forhindre samme mand i at søge tilbage til konen og gentage sine voldelige handlinger.
En betinget dom giver ikke offeret den tryghed, som han eller hun har krav på, og derfor skal gerningsmanden selvfølgelig bag lås og slå.
Offeret skal føle sig tryg ved, at volden er stoppet og gerningsmanden er i fængsel.
Vi finder det dog udmærket, hvis den voldsdømte ønsker at modtage behandling, men her skal det bemærkes, at frivillighed er essentiel.
Man kan ikke behandle og ændre på en person, der ikke selv mener, at vedkommende har et problem.
Derfor er det vigtigt, at gerningsmanden også erkender de problemer, som vedkommende har, således at han kan modtage behandling.
Vi finder det urimeligt, at der skal være særlige forhold for personer i partnerskab, hvad angår straf.
Volden er ens, uanset om den er begået mellem ægtefolk eller mellem fremmede, derfor skal den også dømmes ens.
Dansk Folkeparti har derfor fremsat et beslutningsforslag, B 110, som skal førstebehandles den 16. maj her i salen.
Forslaget har til hensigt at hæve strafferammen for partnervold, således at f.eks. en voldelig ægtemand ikke længere kan få rabat i straffen, blot fordi vedkommende er gift med offeret.
Tværtimod burde det være en skærpende omstændighed, hvis volden er begået af en person, som offeret har et intimt og fortroligt forhold til.
Som ligestillingsordfører vil jeg også benytte lejligheden til at pointere, at partnervold ikke udelukkende bliver begået af mænd mod kvinder, men at denne form for vold også udføres af kvinder mod mænd.
Uanset hvad, er partnervold en uacceptabel gerning, som skal straffes hårdt; ingen kone eller ægtemand kan være tjent med det voldsomme overgreb, som partnervold er. Man skal således ikke belønnes for at banke sin kone eller mand, men have den ubetingede fængselsstraf, som man fortjener.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke stemme for forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-08:
Det, jeg gerne vil høre fra Dansk Folkeparti, er, om det skal være kutymen, at en 12-årig, som begår noget kriminelt, skal have en fængselsstraf, i stedet for at der gøres en indsats, der skal få barnet i en sund og naturlig retning?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Hvis et barn eller en ung person på f.eks. 12 år kommer i et ungdomsfængsel, jamen så er der i Dansk Folkepartis øjne tale om en person, som er så langt ude, at der ikke er andre muligheder end at placere vedkommende i et ungdomsfængsel, hvor personen skal lære at have respekt for autoriteter og skal lære, hvad det vil sige at opføre sig ordentligt - og i det hele taget også komme ud af det miljø, som personen færdes i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-08:
Jeg skal på vegne af vores retsordfører, fru Karina Lorentzen, fremføre SF's holdning til det her:
Forslaget må være guf for dem, der forestiller sig en sanktion for lovovertrædere under 18 år.
Her vil de unge nemlig få en sanktion inden for 5 dage, så de hurtigt mærker konsekvenserne af deres handling, og offeret vil ligeledes føle, at der tages hånd om problemet med det samme.
Det er vigtigt, at den unge kan forbinde handling og sanktion, og det sker ikke altid i et almindeligt retssystem, hvor tingene går langsomt og der ofte kan være hændt nye overtrædelser i mellemtiden.
Med det her forslag får den unge oven i købet en chance.
Hvis vedkommende overholder sanktionens betingelser og ikke forfalder til ny kriminalitet, kan man skåne straffeattesten for en plet.
Det vil have en god, resocialiserende effekt, og i de tilfælde, hvor det går galt igen, kan sagerne føres gennem det almindelige retssystem.
Vi ved jo godt, at en plet på straffeattesten kan betyde, at man ikke kan få fritidsjob, eller at det kan blive nytteløst at tage drømmeuddannelsen.
Det giver sig selv, at en sådan sanktion har sine begrænsninger, og det er forslagsstillerne også opmærksomme på.
Det vil kun være på tale i tilfælde, hvor der ikke er tale om tvivl om skyldsspørgsmålet, og hvor forbrydelsen ikke er grov.
Jeg synes, det er meget rigtigt at opstille vilkår, og jeg tror, at vi skal tænke meget mere i det inden for vores straffesystem.
Vi skal støtte de unge i en kriminalitetsfri tilværelse, og det gøres bedst på en meningsfyldt måde som f.eks. ved, at den unge følger kurser i at styre sit temperament, fjerner sin graffiti eller arbejder for at betale for sit hærværk.
Det er positivt, at der er tale om et forsøg, hvor vi vil være i stand til at vurdere, om en sådan sanktion er fornuftig.
Vi foreslår derfor, at der føres statistik over recidivister.
SF kan derfor støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-08:
Jeg er sådan set enig i mange af de ting, som den konservative ordfører siger, men der er alligevel nogle af konklusionerne, jeg synes skurrer lidt i ørerne.
Den konservative ordfører får det nærmest til at lyde, som om alting nu er godt, i forhold til hvordan det var under den tidligere regering.
Jeg vil gerne sige, at jeg egentlig ikke synes, at alting var godt under den tidligere regering.
Men det var dog os, der sad i den tidligere regering, som lavede ungdomssanktionen og mange af de programmer, som vi i øvrigt også kender nu.
Det er også venstrefløjen i Folketingssalen, som har kæmpet for at få SSP-indsatsen højere op på dagsordenen, og vi kan sådan set kun beklage, at der ikke følger penge med, når de borgerlige skal dele ud af deres gode gaver.
Men det, jeg ekstra vil kommentere, er, at når den konservative ordfører siger, at de unge ikke føler, at der er en konsekvens - og den konsekvens skal man mærke første gang - er jeg sådan set enig.
Spørgsmålet er bare, hvordan det går i dag.
Hvordan synes den konservative ordfører det går med det i dag?
Har vi ikke lige præcis problemerne, fordi folk skal vente i månedsvis; der skal gå en hel masse ting galt, før der er nogen, der griber ind?
Jeg giver nemlig den konservative ordfører ret i, at det er det, de unge efterlyser, men hvordan synes hr. Tom Behnke egentlig, at det går med det i dag?
Tom Behnke (KF), 2008-05-08:
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt kommer til at stå her og sige, at nu er alting godt.
Der vil være langt imellem, at man kan tillade sig at sige det i et samfund i udvikling.
Der er ikke 2 dage, der er ens, der sker hele tiden noget nyt.
Så det tror jeg ikke man kan nå frem til.
Men det, man godt kan få lov til at sige, og det var så også det, jeg gjorde, er, at det i hvert fald er blevet bedre nu. Det er dog stadig væk ikke godt nok, og det er præcis derfor, regeringen har taget initiativ til og har fået nedsat en kommission, der skal se på det her og finde ud af, hvordan vi gør det endnu bedre, hvordan vi sørger for virkelig at blive rigtig gode på det her felt.
Vi glæder os meget til at se, hvad en række eksperter når frem til, og på den måde kan vi jo ved fælles hjælp få mulighed for at gøre det her endnu bedre.
Der er jo iværksat en lang række tiltag, men de forskellige tiltag, der bliver iværksat, skal nå at virke, og vi skal også nå at se effekten af dem.
F.eks. var vi også meget store tilhængere af ungdomssanktionen, og vi syntes, det var en rigtig god måde at gøre tingene på, men det viste sig jo, at ungdomssanktionen i sin struktur ikke havde den ønskede effekt, nemlig at de unge holdt op med at begå kriminalitet - næsten tværtimod.
Derfor ser vi i øjeblikket på, hvordan vi kan gøre det endnu bedre.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-08:
Jeg mener faktisk, at man har sovet i timen.
Man har undgået at sætte ind i forhold til den forebyggende indsats.
Man har ikke haft øje for, at der ligger en del på retsområdet, og at der ligger en del hos velfærdsministeren, som handler om den sociale indsats, om handleplaner, som man ikke i tilstrækkelig grad har fået koordineret.
Nu er det, som om virkeligheden er ved at ramme regeringen, og så har man tænkt: Nu skal vi også se at få nedsat en kommission, der skal se på det her med ungdomskriminalitet.
Det, man så starter med at se på, er erstatningsansvar, for det er det, der interesserer folk mest.
Det er fint nok, at der kan blive betalt for det, men var det måske ikke den anden vej rundt, man skulle have startet, nemlig ved at sige: Lad os nu se på, hvad vi kan gøre for at nedbringe kriminaliteten?
Hr. Tom Behnke siger, at der er en udvikling, og at man derfor aldrig kan slå hænderne sammen og sige, at nu kan det ikke blive meget bedre.
En del af udviklingen er jo, at regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, lige har fremsat forslag om, at 12-årige skal kunne sættes i ungdomsfængsel.
Agter regeringen at støtte den tanke, at børn i 5. klasse skal fjernes fra hjemmet og sættes i ungdomsfængsel?
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Det glæder mig da, hvis De Konservative holder fast i at være positive over for konfliktmægling, for det er der generelt kommet ret gode resultater ud af for både offer og gerningsmand.
Men det interessante synes jeg var, at hr. Tom Behnke sagde, at vi skal se på, hvilken sanktion der virker.
Problemet er jo, at de sanktioner, vi har i dag via retssystemet, giver de unge en plet på straffeattesten, og det betyder, at mange af dem bliver fastholdt i at være kriminelle.
Det betyder, at den konsekvens, det ofte får, er at det stempler dem som kriminelle, og i mange tilfælde oplever de det ikke så hårdt.
Derfor vil jeg høre, om hr. Tom Behnke ikke tror, at det kan have en bedre effekt i forhold til både den unge og kammeraterne, hvis de bliver sat til at slå græs eller male plankeværker eller noget andet, i stedet for at de måske skal 1 uge i fængsel.