runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Ja, det er lægerne, der foretager den faglige prioritering.
Det står faktisk i den lovgivning, som vi har vedtaget her i Folketingssalen, og det er en del af det, som vi diskuterer her i dag.
Det står faktisk også i vejledningen til loven om det udvidede frie valg.
Så det er lægen, der skal prioritere den mere syge frem for den mindre syge.
Det er fuldstændig indiskutabelt.
Men når lægen så har truffet et valg om, hvilken behandling der skal udføres, har patienten en ret til at gå et andet sted hen end i det offentlige, såfremt det offentlige ikke kan levere behandling, og såfremt der er en aftale mellem det offentlige og et privat sygehus.
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Men kunne vi så ikke også få en seriøs diskussion om, hvorfor de læger har indstillet de patienter til operation?
Det, vi her hører, er da virkelig et tegn på ejendommelig henvisningspraksis.
Jeg kender nemlig godt den statistik, og den imponerer mig slet ikke.
Den handler jo om, at lægerne måske skal have information om det store ansvar, de har for ikke at indstille nogen til operation, hvor det måske ikke er nødvendigt.
Den vinkel skal vi også have på, og da jeg fremførte det på Lægeforeningens årsmøde – nu skal jeg ikke referere – blev jeg ikke direkte modsagt på det punkt.
Dermed er alt jo ikke sagt om sagen.
Men den statistik synes jeg altså godt kan kalde på en anden handling end den, som fru Lone Dybkjær opfordrer til, nemlig at vi forlænger ventetidsgarantien, behandlingsgarantien.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det er navnlig til det, som den konservative ordfører sagde om benchmarking, altså om, at kommunerne skal lære af hinanden og have best practice.
Der er selvfølgelig ikke nogen tvivl om, at man altid skal lære af hinanden, og som tidligere kommunalbestyrelsesmedlem ved jeg i hvert fald, at det er noget, man allerede er i fuld gang med.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det faktisk er en udvikling, der har været i gang i kommunerne i mange, mange år?
Hver eneste dag har man i mange år siddet og kigget på nøgletal for at se, om der er noget, man kan gøre bedre.
Er det så ikke lidt fantasifuldt at forestille sig, at der lige pludselig er ekstra ting, der kan trylles frem bare ved at benchmarke og ved at lave best practice?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg synes, det er vigtigt at kigge på, at vi over de sidste år har haft en realvækst på 1,6 pct. om året i det offentlige forbrug.
Det er vi nødt til at forholde os til i kommunerne.
Nu er vi også nødt til at se på, at det private marked er inde i en lavkonjunktur.
Det er det offentlige og kommunerne selvfølgelig også nødt til at tage medansvar for.
Derfor tror jeg egentlig også, at der er en almen, stor forståelse i kommunerne for, at vi er nødt til at gå til benet og finde ud af, om vi kan gøre tingene på nogle andre måder.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Er der ikke en iboende fare ved, at man hele tiden jagter et gennemsnit?
Hvis det er sådan, at dem, der ligger over gennemsnittet, altid skal ned på gennemsnittet, er det så ikke en langsom udhuling, der her går i gang?
Vil man så ikke hele tiden komme ned på et lavere niveau?
Risikerer vi i virkeligheden ikke bare, at vi presser kommunerne til at spare på områder, hvor de sådan set af demografiske og sociale årsager har valgt et bestemt serviceniveau?
Der er jo forskel på kommunerne.
Man kan ikke skære alle over en kam.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Men når man kigger på kommunerne under et, er det jo også vigtigt, at man sikrer i aftalesystemet, at vækstkommunerne måske kan klare sig anderledes end de kommuner, der ikke er i vækst.
Sådan er det nødvendigvis.
Det, jeg synes er vigtigt at pointere her, er, at KL jo ikke er kommet med deres udspil endnu, og det, der her er lagt frem, er jo ikke det endelige, så kommunerne har heller ikke lavet beregninger af, hvordan og hvorledes det her kommer til at være.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Jeg vil godt tage tråden op.
Jeg synes, at det da må være lidt irriterende for en kommunalmand som ordføreren for De Konservative at opleve, hvordan en finansminister fra ens egen regering fremlægger lister over, hvad serviceniveauet i de pågældende kommuner er, og bare beder om, at man nu sætter sig ned i kommunerne og finder ud af, hvor gennemsnittet ligger, og hvordan man kan nå ned på det gennemsnit, der nu bliver fremvist.
Det må da være ret frustrerende, når man ved, at man i sin kommune har nogle bestemte udfordringer med de ældre eller med børnene eller med sine daginstitutioner, at man så får at vide: Her er facitlisten, læg jer på gennemsnittet, for på den måde kan kommunerne over en bred kam spare omkring 10 mia. kr.
Det må da være ret frustrerende også for den konservative ordfører, når man sidder ude i en kommune og skal se på, hvordan man prioriterer over for sine borgere.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Det, som jeg mærker er frustrerende, er tolkningen af det, som ministeren har sagt, for jeg mener ikke, ministeren har sagt noget om, hvordan og hvorledes kommunerne skal gøre det, jeg mener lige præcis, at det er andres tolkning heraf, der er frustrerende.
Jeg betragter de udmeldinger, der er kommet fra finansministeren, som vejledende, og ifølge de vejledende tal har kommunerne frit råderum til at kunne gå ind og finde de besparelser, der skal til inden for deres egne budgetter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Det synes jeg er en meget, meget positiv udlægning, for der er jo ikke nogen tvivl om, at når man, som regeringen siger, skal finde penge til sundhedsvæsenet og man siger, at specialområdet ikke må underlægges besparelser, er der jo kun to steder tilbage, og det er de ældre og vores børn.
Så når finansministeren lægger en liste frem og siger: Her, venner, er alle de kommuner, der ligger over det gennemsnitlige serviceniveau, her er alle de kommuner, der ligger under det gennemsnitlige serviceniveau, værsgo, her er inspiration til at se, hvordan man lægger sig på gennemsnittet, så er der vel ikke andre steder, man som kommunalpolitiker kan kigge hen, end på daginstitutionerne, skolerne, ældrecentrene og plejehjemmene.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg synes, det desværre er en meget, meget forsimplet tilgang til hele den kommunale bevægelse.
Vi har netop lavet en kommunalreform, hvor der er sket en masse ting.
Kommunerne har overtaget en masse opgaver fra de tidligere amter.
Der ligger bl.a. opgaver i forhold til hele det her område med unge og ældre med særlige behov, og der er det altså vigtigt, at kommunerne lige finder ud af, hvordan og hvorledes man kan styre de ting.
Der er mange penge at hente i det i øjeblikket.
Det, vi oplever i øjeblikket, er, at det er meget dyrt for kommunerne, og selvfølgelig skal kommunerne nu finde ud af, hvordan de skal håndtere det.
Det kan kommunerne godt selv finde ud af, og det vil vi også selv finde ud af, så der er mange muligheder for at spare frem for bare at tage fra børnehaver og tage fra skoler, som er det, Socialdemokratiet rigtig gerne vil fortælle er skræmmebilledet.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at det vil være ganske let at have nulvækst, at det ikke vil være noget stort problem, og at det ikke er noget, borgerne kommer til at mærke.
Jeg vil gerne forfølge det spor, jeg har været ved før, fordi ordføreren jo står bag et forslag til vedtagelse, hvori der står, at kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre.
Tidligere ordførere har fortalt, at kommunerne har fået flere opgaver.
Det, der er spørgsmålet, er, hvordan det har givet et større politisk råderum.
Derfor vil jeg gerne have i hvert fald tre konkrete eksempler på, at det kommunale selvstyre er blevet styrket med kommunalreformen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Hvis jeg herfra har givet udtryk for, at det skulle være let for kommunerne at finde penge, så er det i hvert fald forkert sagt, for det bliver ikke let.
Men jeg tror, det er en sund indfaldsvinkel at have, at det kan lade sig gøre, for jeg tror, at det offentlige system, også i kommunerne, har brug for en gang imellem lige at få tingene vendt rundt, så man kan se, at de kan gøres på en bedre måde.
Vedrørende præcis de her områder, vi talte om der er kommet ind fra amterne, er der altså ting, vi kan gøre væsentlig bedre og væsentlig anderledes i kommunerne, og det skal vi selvfølgelig lære af.
Så skal jeg nævne tre konkrete ting, og den ene kunne være, at vi har fået rådighed over infrastrukturen.
Det vil sige, at vi også kan få en bedre kommunikation med vores borgere, fordi vi lige pludselig kan få kommunikationsafdelinger.
Så vil jeg også nævne, at der altså lige pludselig er mulighed for en større politisk prioritering i forhold til at lægge budgetterne.
Det kunne være tre meget præcise ting.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, hvordan man får et øget kommunalt selvstyre, ved at man skal ud at køre med bus, for så vidt jeg er orienteret, er der for det første en række regler, man skal opfylde, og for det andet er det, som den kompetence har betydet, at man har fået en langt større arbejdsbyrde, som man i øvrigt ikke føler sig kompenseret for.
Det andet eksempel forstod jeg ikke, så det må jeg bare bede ordføreren om at gentage.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Det er jo reelt nok.
Nu nævnte jeg ikke ordet bus, men jeg sagde infrastruktur.
Kommunerne har modtaget en masse veje, og de veje er jo lige pludselig fleksible spillere i hele den kommunale planlægning, og det er ret vigtigt.
Der er selvfølgelig vedligeholdelsesomkostninger, men der er faktisk også penge at hente i dem, og der er masser af muligheder i forhold til de veje.
Der er lige pludselig en politisk kompetence i forbindelse med de veje, og man kan f.eks. lave en bymidte, som man ikke har kunnet før, hvor de lå i amtsregi.
Så her har lokalpolitikerne faktisk fået et væsentlig større råderum, fordi de råder over vejene.
Kommunikationen synes jeg ikke er særlig svær at forstå.
Det gælder også digitaliseringen, der kommer ud til de enkelte borgere.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Ganske kort vil jeg spørge: Er ordføreren enig med Venstres ordfører i, at nulvækst i kommunerne betyder et uændret højt serviceniveau?
Det var det, der blev sagt.
Er ordføreren enig i det?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Jeg har tit stået herinde og sagt, at enten kommer de forslag, der er i forespørgslen, for tidligt, eller også kommer de for sent.
Det her synes jeg er en god timing, eftersom regeringen jo netop skal i gang med at forhandle med KL om de næste års budgetter.
Overordnet er det altså ganske vigtigt at indse, at Danmark er midt i en økonomisk situation, og derfor er det også vigtigt at forstå, hvad det er for nogle udmeldinger, regeringen er kommet med.
Den økonomiske situation er naturligvis, at vi er i en lavkonjunktur, og der må man jo sige, at den private sektor er faldet markant de seneste år, og den offentlige sektor er steget.
Derfor har vi naturligvis en politisk overordnet mission for at sikre, at der ikke sker en skæv balance mellem det offentlige og det private marked.
Hvad enten vi kan lide det, eller vi ikke kan lide det, er det altså sådan, at det er det private marked, der finansierer det offentlige marked, og det vil sige, at vi altså skal sikre, at der er vækst, og at der er penge i det private marked, sådan at man også kan finansiere det offentlige marked.
Regeringen er kommet med en plan, hvor der skal spares 4 mia. kr. i kommunerne, isoleret set kun i kommunerne.
Jeg forstår udmeldingen sådan, at nu skal vi tilpasse den offentlige sektor til det private marked.
Her er det også vigtigt at sige til den kvalitet, at kvaliteten er politisk valgt.
Jeg tror, at alle her i salen ved, at jeg helhjertet går ind for det kommunale selvstyre, og derfor vil jeg også sige, at de udmeldinger, jeg har hørt fra regeringen, betragter jeg som værende rammebeløb.
Man har nævnt et antal personer, 8.000 personer, som et eksempel, mere end at det på nogen måder kan være realistisk i forhold til kommunerne.
Kommunerne må selv finde ud af, hvordan og hvorledes de finder de penge.
De fleste kommuner vil sikkert også prøve at finde besparelserne ved at lave udbud eller lave andre ydelser.
Det er jeg slet ikke i tvivl om, for der er ingen kommuner, der er tjent med, at vi mister varme hænder – og kommunalpolitikere skal også genvælges.
Der er heller ingen tvivl om, at kommunerne i højere grad i fremtiden også skal være med til at benchmarke med hinanden, og det kan være med til at give et godt og konstruktivt billede på, hvordan man opnår endnu bedre besparelser, også nogle, som man ikke lige har tænkt over.
Derfor er det også vigtigt, at kommunerne virkelig kommer ind i kampen om udfordringsretten.
Det er vigtigt, at man udfordrer regeringen ved at sige, hvordan og hvorledes kan man komme af med noget bureaukrati i forhold til den plan, der hedder: af med bøvlet.
Det er ganske udmærket, at den udfordringsret er der.
Det er vigtigt, at vi målretter den offentlige sektor, så vi får mest muligt for vores penge, men der skal også være tryghed i kommunerne, og den tryghed skal vi give både som lokalpolitikere og sandelig også herindefra, sådan at offentlige arbejdspladser ikke bliver utrygge arbejdspladser.
Vi skal vide, hvad vej vi vil med det offentlige rum.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Det må jo så betyde, at vi skal have de samme niveauer.
Hvis man så lige meget kort prøver at sammenligne det, var der jo 30.000 – jeg tror, det er langt flere – færre ansatte i 2001 end i dag.
Faktum er også, at der var over 60 mia. kr. mindre til rådighed – også reguleret for pris og løn – dengang end nu.
Jeg må så forstå det sådan, at det var meget bedre at få S og R – bakket op af SF, ligesom det var dengang, og hvem der nu kommer til at hænge sammen – hvis man kunne få færre ansatte, som man havde dengang under SR, og havde færre penge til rådighed.
Hvordan hænger det overhovedet sammen?
Så ønsker man faktisk at få det samme niveau indført igen, som man havde dengang, hvor SF bakkede op om den tidligere SR-regering.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Det var dog et underligt spørgsmål at stille, synes jeg nok.
Det er da korrekt, at der år efter år tilføres flere penge til den offentlige sektor, og det har været tilfældet i flere år.
Men vi ved jo også – vi, der er til stede her i dag – at vi har været igennem en stor kommunalreform, en stor strukturreform.
Vi ved også godt, at det kommunale selvstyre er under pres.
Og vi ved også godt, at der er nogle kommuner, der, på grund af at vi har en skæv udligningsordning, som ikke rammer rigtigt, virkelig bløder, og det var det, jeg var inde på i mit indlæg.
Så synes jeg, at man skal være opmærksom på, at det i forbindelse med strukturreformen jo ikke er antallet af varme hænder, der er blevet øget i væsentlig grad.
Alene strukturreformen har kostet 13.000 ekstra administrative stillinger.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Jamen så lad os prøve at gøre det helt enkelt.
Når der i VK-regeringens tid er kommet mere end 30.000 flere sæt hænder i den offentlige sektor, er det jo rent illusorisk at tale om nedskæringer; så er der klart tale om, at man har fået flere hænder i den offentlige sektor til at udføre de forskellige opgaver med.
Kan vi så ikke bare lige holde den der og så få bekræftet, at der ikke kan være tale om nedskæringer, når der samlet er flere hænder til rådighed?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Man kan vende den om og spørge: Har vi fået mere velfærd, eller har vi fået mere bureaukrati, mere kontrol i en utålelig offentlig sektor, som for de kommunalt ansatte er vanskelig at arbejde i, eller hvor er det lige, vi er?
Derfor synes vi jo, det er ret væsentligt, at vi får gennemført en evaluering af hele kommunalreformen, således at vi kan se, hvordan den virkelige verden ser ud – set med borgernes øjne.
Ja, det kan man få.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil egentlig gerne spørge til noget af det, der står i B.T. i dag.
Nu skal man ikke tro på alt, hvad der står i B.T., men der er bl.a. en artikel om Villys vildskud, som der står.
Og der står, at hr. Villy Søvndal erkender, at han er kommet til at sige noget forkert, og at de 4 mia. kr., som der skulle spares og findes i kommunerne, bliver til 24 mia. kr.
Så siger hr. Villy Søvndal samtidig: »Jeg synes ikke, jeg giver et forkert billede af regeringens politik.«
Der vil jeg gerne spørge, om hr. Flemming Bonne er enig med sin partiformand i, at det stadig væk giver et korrekt billede af regeringens politik, når tallet går fra 4 mia. kr. til 24 mia. kr.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jeg synes, hr. Villy Søvndal giver et fuldstændig korrekt og reelt billede af situationen.
Hr. Villy Søvndal skulle have sagt, at der skal skæres 24 mia. kr. i de offentlige udgifter, og så havde den været på plads.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Så tager vi et andet eksempel.
Jeg var inde på i min ordførertale, at Europa-Kommissionen laver de her halvårsrapporter, hvor de går ind og vurderer den økonomiske situation i medlemslandene, og der er man jo kommet frem til, at den danske model har formået at håndtere krisen med en fleksibilitet, der har gjort, at stigende arbejdsløshed og underskud under krisen ikke medfører længerevarende problemer.
Nu er SF jo blevet et meget unionselskende parti, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Er SF enig med Europa-Kommissionen i den her påstand om, at Danmark faktisk har godt styr på samfundsøkonomien?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
SF er enig i, at man fra regeringens side i opgangstiderne måske kunne have været bedre til at føre finanspolitik.
Jeg tror, der var et par år, hvor der blev brændt lidt for mange penge af til skattelettelser i stedet for at bruge de penge til at investere i mere uddannelse til alle de unge, der er ude i udkantsområderne og ikke har nogen uddannelse.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
I mit stille sind kom jeg til at tænke på, at det egentlig er besynderligt, at så mange mennesker hver dag har lyst til at yde en kæmpe indsats i det, som ordføreren for Socialistisk Folkeparti betegner som en utålelig offentlig sektor.
Men o.k. Venstrefløjen er jo mestre i bare at love og love, og det kan jeg så sandelig også høre at ordføreren gør i sin tale her i dag, men man mangler jo så stadig ansvarligheden til at fortælle, hvor de her penge rent faktisk skal komme fra.
Og derfor kan man også godt forstå lidt, at man har så svært ved at få den her hemmelige økonomiske plan færdig i Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, for i takt med at dagene og ugerne går, ja, så stiger regningen for det, der skal finansieres, blandt oppositionspartierne.
For ud over at vi jo må formode, at man har tænkt sig at efterleve det krav, der vil komme fra EU, om at finde de 24 mia. kr., så er der bare i forrige uge udstedt løfter fra oppositionens side for op imod 50 mia. kr. Det var der en ganske glimrende debat om og eksempel på i sidste uge, hvor man fra oppositionens side jo måtte erkende, at man var kommet til at udstede de her løfter.
Kan vi her i dag få fuldstændig klarhed over og sikkerhed for, at alle de løfter vil være finansieret i den nye plan, det vil sige, at man løser både udfordringen i forhold til den henstilling, man får fra EU, og udfordringen med at finansiere alle de løfter, som man har afgivet, og som ikke er en del af »Fair Forandring«?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Når jeg brugte bemærkningen utåleligt, så hænger det sammen med, at kommunalreformen har taget utrolig hårdt på mange medarbejdere, som har gået rundt i uvished, og som ikke har været klar over, hvad det lige var for en omstillingsproces, de skulle igennem.
Der er mange, der har måttet melde sig syge, og som har været udsat for nogle psykiske belastninger.
Det har været en vanskelig proces, og meget af det er efter mine begreber helt unødvendigt.
Med hensyn til pengene til vores løfter i »Fair Forandring« vil jeg sige: Jamen gå ind på vores hjemmeside, har jeg sagt flere gange i dag, for der vil man kunne se, hvordan vi finansierer løfterne igennem »Fair Forandring«, og så kan jeg herfra give tilsagn om, at når sløret bliver løftet for den samlede økonomiske plan, vil man kunne se, at der er fuldstændig sammenhæng.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Personligt synes jeg fortsat, at det er dybt nedladende at betegne en masse menneskers arbejdsplads i den offentlige sektor som værende utålelig.
Men det er tilsyneladende det synspunkt, man har i Socialistisk Folkeparti.
Vi bliver nødt til igen at spørge ind til det.
Jeg er meget ked af, at vi skal kredse lidt om det her.
I »Fair forandring«, som i øvrigt er underfinansieret med 2 mia. kr., er der jo ikke dækning for alle de her mange ekstra løfter, som er udstedt, senest at der fortsat lige skulle være en vækstpakke på 31 mia. kr.
Jeg kan også gå længere tilbage og tage alle de løfter, man har givet om ulandsbistand, sygehuse og andet.
Alle de ting er jo ikke en del af indholdet i en underfinansieret skatteplan fra oppositionen.
Derfor er vi nødt til at spørge: Kan vi få fuldstændig sikkerhed og vished for, at alle de ting, man lover kommunerne og danskerne, også er indeholdt i den plan, man har tænkt sig at lægge frem, og at der er fundet finansiering til dem?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Vil det sige, at den konservative ordfører vil sige til de danske kommuner – også de kommuner, som er dårligt stillede, og som hvert år taber på bloktilskudsfordelingen, fordi kriterierne ikke er i orden – at de kan regne med, at nulvækst for dem betyder, at de kan fastholde det antal ansatte, de har i dag, og at de kan fastholde det serviceniveau, de har i dag?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Den radikale borgmester og de radikale medlemmer af byrådet dér gjorde deres for at få deres kommune til at fungere, og det gør de radikale, hvor de er valgt rundtomkring, som i de eksempler, jeg har givet.
De tager ansvar, de forsøger at få økonomien til at hænge sammen.
De får en ringe hjælp, for ikke at sige ingen, fra regeringen, men det er jo så en anden sag, og det er sådan set det, den her debat handler om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-07:
Nu er det jo et faktum, at den nuværende regering siden 2001 har skaffet 66,5 mia. kr. i realvækst; altså, efter at der er korrigeret for inflation og pris- og lønudvikling osv. osv., er der i realvækst 66,5 mia. kr. ekstra til den offentlige sektor.
Er det ikke en god idé at kvalificere disse 66,5 mia. kr. plus alle de andre kommunale kroner, således at man får en bedre service i kommunerne?
Og i forbindelse med det vil jeg gerne spørge Det Radikale Venstres ordfører: Hvorfor er Det Radikale Venstre så meget imod, at kommunerne lærer af hinanden?
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jamen det går vi brændende ind for, det er en forrygende idé at lære af hinanden; der er da ikke noget bedre end at dele viden.
Det, der er spørgsmålet, er, om man skal anvise, at alle skal gøre alting gennemsnitligt.
Nej, når man deler viden, er det netop for at sige: Sådan gør vi, og lad jer inspirere af det.
Men det der med at gøre selvfølgeligheder til noget, vi skal have store politiske uenigheder om, forstår jeg ikke.
En tidligere spørger ville gøre det til en stor politisk uenighed, om man gik ind for god ledelse eller ej.
Det er det meget svært at være uenig i.
Og i den diskussion synes jeg det er tankevækkende at regeringspartierne ligesom siger: Nu har vi hældt penge ned i halsen på jer de sidste små 10 år, og nu skal I bare spare lidt, og halløj, hvor I klynker; det går ufattelig godt.
Er det det, der er hr. Flemming Damgaard Larsens sang?
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Tak for det.
Nu er det ikke hemmeligt for nogen, at Det Radikale Venstre flere gange har været ude at udtale sig om, at reformer sådan set er vejen til at løse alle nuværende og fremtidige udfordringer.
Var det regeringen, eller var det oppositionen?