runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Det her forslag er en del af ghettoplanen og tager sigte på de ganske få børn, som har store udfordringer, når de starter i skolen, fordi de ikke har kendskab til det danske sprog.
Det er det, det her forslag sætter fokus på.
Det er der, hvor vi ikke kan være det bekendt.
Vi ved jo alle sammen i dag, at vi har sprogscreeninger og sprogtest forud for skolestart, og møder man så nogle af de her børn, som ikke kan klare sig bare med lidt sprogstimulering undervejs, men virkelig har massive danskproblemer, så pålægger vi forældrene, at det er rigtig vigtigt for deres barn, at det kommer ind i et dagtilbud og får 30 timer om ugen, hvor det får kendskab til det danske sprog.
Line Barfod (EL), 2011-02-03:
Vi skal ikke her ind i en lang debat om spørgsmålet om Helsingør Kommune.
Den har vi været igennem mange gange, og der er intet fagligt, sagligt belæg for det, som fru Vivi Kier siger.
Den er skudt ned adskillige gange.
Mit første spørgsmål til fru Vivi Kier er: Hvorfor mener fru Vivi Kier at det kun skal gælde børn af arbejdsløse?
Hvis fru Vivi Kier virkelig mener, at vi skal indføre, at man ikke kun er tvunget til at gå i skole, men at man er tvunget til at gå i dagtilbud, hvorfor gælder det så kun børn af arbejdsløse?
Hvorfor er det så ikke samtlige børn i dette land, fru Vivi Kier vil tvinge til at gå i vuggestue og børnehave?
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Et skoleforløb, hvor der fra første dag er fokus på læring, udvikling og almen dannelse, er en vigtig forudsætning for, at den enkelte elev tilegner sig færdigheder, der gør hende eller ham i stand til at fortsætte på en videregående uddannelse efter endt grundskoleforløb.
Nogle børn, nogle ganske få børn, får en særdeles svær skolestart, idet de fra starten er bagud på danskkundskaber.
De har gået hjemme hos mor uden at have fået kendskab til dansk sprog og danske normer.
Det kan vi ganske enkelt ikke være bekendt, og derfor skal dette forslag ses i det lys: at give disse børn med et andet modersmål end dansk muligheden for at få en god start på et meget vigtigt folkeskoleforløb.
Disse børn skal, hvis en sprogtest viser manglende færdigheder, deltage i et obligatorisk dagtilbud på 30 timer om ugen.
Hermed hjælper vi det barn, hvis forældre ikke selv kan se fordelene i, at barnet kommer i dagtilbud, vel at mærke hvis barnet har sproglige udfordringer og mindst den ene forælder er uden for arbejdsmarkedet.
Et 30-timers obligatorisk dagtilbud vil være gratis for forældrene.
Er det rimeligt, og kan der så ikke blot spekuleres i den her ordning, så man selv slipper for at betale?
Det er spørgsmål, som er forståelige, men som også let kan besvares.
Hvis begge forældrene er i arbejde, benytter hovedparten sig af et dagtilbud, og hovedparten af den målgruppe, vi sigter til, vil alene på baggrund af deres indkomst alligevel være berettiget til en friplads.
Et obligatorisk 30-timers dagtilbud skal også ses som undervisning, idet hovedformålet med tilbuddet jo er at sikre det enkelte barn gode danskkundskaber forud for skolestart.
I Danmark sikrer grundloven os alle ret til fri og gratis undervisning, og alene af den grund skal tilbuddet være gratis, når vi pålægger forældrene at sende deres børn i et dagtilbud
, hvis en sprogtest har vist sproglige udfordringer.
Sanktionsdelen er vigtig.
De forældre, der ikke vil tage deres forældreansvar på sig, er nødt til at forstå, at det betyder noget, at ens barn ikke isoleres fra det omgivende samfund.
Jeg behøver vel egentlig blot nævne Helsingør og deres advarsel om sanktion for de mange romabørn, som ikke mødte frem i skolen.
Alene sanktionsmuligheden gjorde og sikrede, at mange børn fik en både tryg og stabil skolegang.
Fra konservativ side kan vi støtte op om lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-03:
Jeg kan i og for sig svare ja til det hele.
Det er rigtigt, at man godt kan forestille sig, at der er nogle, der forsætter i daginstitutionstilbuddet.
Man kan sagtens forestille sig, at barrieren i forhold til at sende sit barn i daginstitution skyldes nogle kulturelle traditioner og vaner osv., ingen tvivl om det.
Men det ændrer ikke på det faktum, at det er lidt sært, at det her tilbud i princippet skal stoppe, hvis begge forældre kommer i beskæftigelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Jeg vil blot spørge SF's ordfører, om det ikke godt kunne tænkes at være sådan, at selv om det gratis tilbud bortfaldt i det tilfælde, hvor forældrene kom i arbejde, så kunne man netop via den tilknytning, man har fået til en daginstitution i den mellemliggende periode, og måske via den afmystificering af, hvad en dansk institution er, forestille sig at lade sit barn fortsætte i en daginstitution, eventuelt under fripladsordningen, eventuelt ved at man nu har en indkomst i hjemmet, som gør, at man kan betale for en daginstitutionsplads.
Tror SF's ordfører ikke også, at nogle af de problemer, der er, nogle gange skyldes en kultur, en modstand mod og måske en misforståelse af, hvordan det danske samfund er skruet sammen, og at distancen nogle gange har behov for at blive nedbrudt, for at man kan se, at det måske ikke er så slemt?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-02-03:
Der er jo slet ikke nogen tvivl om, at der er nogle gode intentioner bag det her forslag, men der er altså også nogle særheder i forslaget, synes vi fra SF's side, og jeg kan godt røbe med det samme, at vi ikke kan støtte det.
Det kan vi bl.a. ikke, fordi vi er så inderlig imod den sanktion, som man vil tage i brug over for familierne, der ikke makker ret, nemlig at man vil fratage dem børnefamilieydelsen.
Der er ikke noget barn i det her land, vil jeg godt påstå, som nogen sinde er blevet bedre stillet, fordi man gør forældrene fattigere.
Vi synes jo som sagt, at der er gode intentioner bag forslaget, og vi synes faktisk, det er ganske fornuftigt, at man vil sikre sprogstimulering af ethvert barn i 3-års-alderen, som måtte have behovet, og derfor er det også en stor fejl, eller måske en mangel, i forslaget, at det ikke omfatter etnisk danske børn, som måtte have behov for sprogstimulering.
Hvorfor skal etnicitet dog være afgørende for indsatsen?
Og hvorfor stopper tilbuddet, hvis forældrene kommer i arbejde?
Stopper børnenes sprogproblemer så som dug for solen, eller hvordan forholder det sig?
Og hvorfor omfatter forslaget ikke også de yngre børn, som måske i langt højere grad er uden for daginstitution end børnehavebørn i 3-6-års-alderen, som vi jo ved for 90 pct.s vedkommende allerede er i daginstitution i dag?
Så selv om jeg er helt sikker på, at regeringen mener det godt med at fremsætte det her forslag, er der altså nogle særheder i forslaget, der gør, at vi i hvert fald ikke kan støtte det.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Når den radikale ordfører i sin ordførertale siger, at man ikke støtter flere økonomiske sanktioner, vil jeg blot høre, om man så er enig med fru Mette Frederiksen, der siger, at forældrene selv skal betale for et sprogstimuleringstilbud.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-03:
Jamen vi taler om to vidt forskellige ting.
Det her forslag er møntet på børn, som ikke kan tale eller forstå dansk i den grad, som de burde kunne i 3-års-alderen.
Og det, som jeg kan forstå fru Mette Frederiksen tænker på, er børn, som har nogle behov ud over det at kunne lære at forstå og tale dansk, nogle børn, som har nogle sociale udfordringer, nogle børn, som måske er udsat for omsorgssvigt i hjemmet.
Og her kan man jo gå ind som kommune med en § 50-undersøgelse og afdække og lave en udredning og finde frem til, hvad det er for nogle foranstaltninger, man så skal træffe over for det her barn, og der kunne dagtilbud sagtens være en del af de foranstaltninger, som man så skal tilbyde at gøre over for barnet.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
Jeg skal egentlig bare have ministeren til at bekræfte, at hvis man følger det forslag, som vi har stillet, nemlig at hvis man vurderer, at et barns normale udvikling er i fare og på baggrund af det pålægger forældrene at tilmelde barnet vuggestue eller børnehave, så vil den handling ikke være i karambolage med grundlovens bestemmelser, og derfor vil det så at sige ikke kunne erstattes af, at forældrene skal give samme tilbud til børnene i hjemmet.
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Man står og undrer sig en lille smule.
På sprogstimuleringsdelen har vi arbejdet rigtig meget med det de sidste 3 år og faktisk iværksat en masse nye tiltag i forhold til det.
Vi prøver så nu at sige, at vi har en lille gruppe, som vi kan se der er en kæmpe udfordring for, og hvor vi ødelægger deres start på skolen og deres videre uddannelsesforløb.
Og så er svaret: Nej, vi kan ikke være med til økonomiske sanktioner.
Jeg tror simpelt hen ikke, at man har læst lovforslaget ordentligt, for selvfølgelig skal forældrene motiveres, men hvis de ikke vil, skal de vide, at det her kunne blive en sanktion, og så ender de måske med at sige ja.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Jeg tror bare lige, at vi skal være enige om, at det tilbud eksisterer i dag, og det, der jo for en lille gruppe er problemet, er, at man ser rimelig stort på det tilbud til skade for børnene.
Det er så derfor, at vi med det her lovforslag foreslår en »skal«-bestemmelse.
Når den radikale ordfører går så meget op i de her familiers økonomi, synes jeg, det ville være relevant at høre, om den radikale ordfører støtter Socialdemokraternes krav om, at et sådant sprogstimuleringstilbud skal være forældrebetalt, for jeg tror, at vi kan være enige om, at betalingen for en daginstitutionsplads, også en på kun 30 timer, faktisk er væsentlig dyrere end det, der udbetales i børnechecks.
Så jeg vil blot lige høre, om den radikale ordfører vil bekræfte, at man enten er enig eller uenig med Socialdemoraterne i den økonomiske sanktion, der jo ligger i, at forældrene selv skal betale.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
Det siger jo sig selv, at reglerne for friplads gælder alle, og de gælder selvfølgelig også den her gruppe af forældre.
Det, jeg anfægter, er, at man går ind og træffer det politiske valg, at det skal være gratis, mens det for alle andre forældre selvfølgelig er omfattet af betaling eller friplads.
Når man som oppositionsparti vurderer et forslag fra en regering, skal man jo altid afveje, om målet helliger midlet.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg synes, der er så mange forkerte mellemregninger i det her forslag, at det mest korrekte for os ville være at stemme nej.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at man kan hjemmeundervise børn, som man egentlig gerne vil have ud af en mulig isolation, og jeg synes, det er forfejlet, at forslaget kun gælder børnehavebørn, når vi ved, der også er 0-3-årige børn, der vil have brug for tilbuddet her.
Jeg synes, det er forkert, at tilbuddet bortfalder, blot fordi forældrene kommer i beskæftigelse.
Jeg synes som sagt, at både den økonomiske sanktion og princippet om, at det for nogle skal være gratis, er forkert.
Så målet om, at børn omgivet af sociale problemer skal have mulighed for at komme i vuggestue og børnehave,
er fuldstændig rigtigt, men jeg mener desværre ikke, at forslaget, især ikke som det er udformet her, kommer til at imødegå de massive sociale problemer, der er.
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Jeg må sige, at det var den længste snakken uden om det, der egentlig ligger i det her lovforslag – fred være med det.
Jeg kan forstå, at der er rigtig mange angreb, men jeg har jo kun to korte bemærkninger.
Et af angrebene var, at sanktioner vil Socialdemokraterne i hvert fald ikke være med til at indføre.
Til gengæld kan man jo undre sig, for Socialdemokraterne har også fremlagt ghettoudspil og har fremlagt, hvad de gerne vil gøre, og der hedder det, at man straks laver en § 50-undersøgelse og tvangsfjerner børnene.
Det synes jeg er en voldsom sanktion.
Og hvis man tvangsfjerner et barn, fratager man jo også forældrene deres børnecheck.
Lyder det ikke en lille smule voldsomt, at man nu vil tvangsfjerne et barn, fordi det ikke kan snakke dansk?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Jeg kan høre, at fru Mette Frederiksen er klogere end alle de jurister, der sidder i ministerierne og vurderer, om lovforslagene lever op til grundloven, og at fru Mette Frederiksen ikke har noget problem med at bryde grundloven.
Det, der ligger i lovforslaget, som jeg jo kan forstå at Socialdemokraterne ikke ønsker at støtte, er jo netop at sikre, at de her børn får en god start i livet.
Det er at sikre, at den isolation, de vokser op i i dag, bliver brudt.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at børn ikke lærer kun ved, at de går i børnehave.
De lærer også ved, at de får nogle venner, som de kan lege sammen med, nogle, de kan blive sprogligt udfordret af, nogle, de kan spille fodbold sammen med, nogle, de kan komme til, når de har problemer.
Der synes jeg, det er useriøst, at fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne igen og igen forsøger at finde et figenblad for ikke at ville stemme for lovgivningen, når den kommer i Folketingssalen.
Når man lægger ting og nye oplæg frem i pressen, er der ikke grænser for, hvad Socialdemokraterne gerne vil for at bekæmpe ghettodannelser og sikre bedre integration i Danmark, men hver gang vi skal handle her i Folketingssalen, melder man fra ind ad en kant.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
Jeg bliver nødt til at anfægte den der grundlovsdiskussion, som jeg også kan se socialministeren bruger spalteplads på i dag.
Vi ønsker jo, at børn, hvis normale udvikling er i fare, skal kunne påtvinges at komme i vuggestue og børnehave i et samlet pædagogisk tilbud, og det er på grund af de samlede sociale udfordringer, der er omkring barnet.
Det er helt i orden, at vi her er politisk uenige.
Jeg mener ikke, at det først og fremmest er sproget, der er problemet, men snarere det, at vi har nogle børn og unge, der vokser op med meget massive sociale problemer, som risikerer isolation, og som på grund af det ikke får det tilstrækkelige og nødvendige danske sprog til f.eks. at kunne starte i skolen med samme forudsætninger som deres jævnaldrende.
Jeg bliver nødt til at anholde, at vi søger noget figenblad for at stemme imod det her forslag.
Vi synes simpelt hen ikke, forslaget er godt nok.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at det her bliver gratis for en meget, meget lille gruppe af forældre, hvorimod alle andre forældre i Danmark skal betale for, at deres børn kommer i dagtilbud.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at forpligtelsen bortfalder pr. automatik, hvis den ene forælder kommer i beskæftigelse.
Og så synes jeg ærlig talt, det er, undskyld mit sprogbrug, paradoksalt og absurd, at man kan hjemmeundervise et barn, som man vurderer ikke er sprogligt stimuleret godt nok.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Jeg synes, det er ekstremt pinligt, at fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne forsøger at finde et figenblad, som kan dække over, at de ikke vil stemme for det her lovforslag, som jo netop sikrer, at børn får den nødvendige sproglige stimulering.
Det, man meget klart kan se, er, at når det her er sat ind, er det for at leve op til forpligtelserne i grundloven.
Det går jeg også ud fra at fru Mette Frederiksen mener vi skal.
Man skal leve op til de krav, der er for sprogstimulering, og der tror jeg, at man skal have en meget god fantasi for at kunne forestille sig, at to forældre, som ikke engang selv behersker det danske sprog, vil være i stand til netop at leve op til den sprogstimulering, som der stilles krav om.
Derfor betyder det her jo netop, at børnene kommer ud til jævnaldrende, og det betyder, at de også vil få den sproglige stimulering, der er nødvendig, hvis de skal kunne integreres i det danske samfund.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
Så rækker jeg både hånden op og trykker på knappen.
For jeg ville nemlig gerne give en kommentar til Venstres ordfører, som jo, kan man sige, nok engang svinger sig op i et lidt unødvendigt leje i diskussionen her.
For sagen er jo den, at jeg faktisk blev lidt overrasket, da jeg læste lovforslaget.
Jeg blev egentlig glad for noget tid siden, da det gik op for mig, at regeringen nu vil være med til at sikre, at børn, også omgivet af sociale problemer, kan komme i vuggestue og børnehave.
Det er noget, vi har foreslået for flere år tilbage, så det var sådan set rigtig positivt.
Så meget desto mere blev jeg jo overrasket, da jeg så det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, fordi det går op for mig, at man kan hjemmeundervise de her børn.
Men når Venstres ordfører i dag fuldstændig rigtigt på talerstolen står og siger, at det, der også er afgørende, er at få brudt den isolation, som vi ved omgiver især nogle af vores børn med etnisk minoritetsbaggrund, der vokser op med massive sociale problemer og derfor er i en udsat livssituation, hvorfor i alverden skal de børn så hjemmeundervises?
Det var da meget, meget klogere at sørge for, at de børn faktisk kommer i dagtilbud, så de kommer ind i et forpligtende fællesskab og bliver omgivet af den nødvendige pædagogiske indsats.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
To ting: Hvorfor i alverden skulle jeg for det første tale udenom, når det gælder det her forslag?
Det er jo oprindelig undertegnede selv, der er ophavsmand til ideen om, at man skal kunne pålægge forældre at sende deres børn i vuggestue og børnehave.
Jeg tog al den skældud, der følger sådan et nyt forslag, for flere år siden i den offentlige debat, og jeg er kun i den debat blevet bekræftet i, at det er rigtigt og nødvendigt at sikre, at nogle af de allerallermest udsatte børn, der i dag ikke går i vuggestue eller børnehave, faktisk kommer i vuggestue eller børnehave.
Derfor fremsatte vi sammen med SF for efterhånden lang tid siden et forslag her i Folketingssalen, som regeringen valgte at stemme ned.
Sagen er jo den, at vi kunne have gennemført det her for lang tid siden, men vores forslag havde et andet sigte, nemlig et stærkere socialt sigte.
Når det for det andet gælder tvangsfjernelser, vil jeg sige, at der ikke står i vores oplæg – og det har du heller ikke hørt mig sige i talen her – at vi skal tvangsfjerne børn.
Intet kunne ligge mig fjernere.
Men hvis der er sociale problemer i en familie, hvis der er forældre, som desværre ikke magter forældreopgaven, hvis forældre ikke samarbejder med myndighederne, bør man selvfølgelig skride til det, vi kalder en § 50-undersøgelse ifølge serviceloven, og derefter vurdere, hvad der så skal ske med barnet.
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Jeg vil såmænd blot lige citere fra avisen, hvor fru Mette Frederiksen udtaler: Myndighederne kan i yderste konsekvens blive nødt til at tvangsfjerne børnene fra hjemmet, hvis forældrene ikke makker ret.
Lad den så ligge.
Det er der, vi går ind og kigger.
Jeg er med på, at der er rigtig mange udsatte børn, men hvis der er tale om et udsat barn, hvis der er tale om et barn, der er udsat for meget omsorgssvigt, så har vi jo en anden lovgivning, der træder i kraft, og så kan børnene jo komme ind og få en socialpædagogisk friplads.
Det her forslag handler om børn, der ikke har danskkundskaber og derfor vil klare sig rigtig dårligt i skolen, og derfor går vi ind og siger: Hvis forældrene ikke vil samarbejde, skal det være muligt at sanktionere dem for at få dem til at gå med ad frivillighedens vej.
Så jeg synes, man blander alt for mange ting sammen.
Lige nu kigger vi på sprog, og der kan jeg se, at fru Mette Frederiksen i adskillige aviser er citeret for at sige og dermed mene, at man så skal tvangsfjerne et barn.
Det synes jeg godt nok er en drastisk sanktion.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Hvis der er noget, vi går op i, er det jo ret og pligt, og det er netop derfor, vi med det her lovforslag sikrer barnets tarv, men vi sikrer også, at de forældre, der ikke lever op til den pligt, der følger med at være forældre, at der nu er nogle konsekvenser. Vi kan så forstå af det, der bliver sagt her på talerstolen i dag, at fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne ikke ønsker det.
Det er jo sådan, at alt det, fru Mette Frederiksen står og siger om, at de her nu vil blive behandlet anderledes, er decideret forkert.
For som loven er i dag, giver den jo netop alle børn mulighed for enten at kunne få en social friplads eller en økonomisk betinget friplads.
Det er en lille gruppe af forældre, vi taler om med det her lovforslag.
Det handler om forældre i udsatte boligområder med en anden etnisk baggrund, hvor enten den ene eller begge står uden for arbejdsmarkedet.
Det her handler om som samfund at tage ansvar og sikre, at vi ikke svigter børn, som ikke bliver sprogligt stimuleret hjemmefra, som ikke bliver socialt stimuleret, og som i høj grad har behov for at komme ud at møde andre jævnaldrende.
Jeg kan så forstå, at fru Mette Frederiksen, Socialdemokraterne, ikke ønsker at støtte det her, fordi man åbenbart har behov for ikke støtte op om regeringens forslag.
Samtidig vil man så også tvinge de her familier, hvor der er en eller to forældre, der står uden for arbejdsmarkedet, til selv at betale for det i modsætning til alle andre familier, som jo har ret til en økonomisk eller social friplads i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2011-02-03:
Undskyld mig, men Danmark hviler på en række værdimæssige søjler, og en af de allervigtigste er da princippet om ret og pligt, og alle andre forældre i Danmark betaler, når deres børn kommer i vuggestue eller børnehave, hvorfor i alverden skal forældre med etnisk minoritetsbaggrund, som myndighederne vurderer ikke har været i stand til at sprogstimulere deres børn, så ikke betale for det?
Det er da helt essentielt, at der gælder samme regler for alle i vores samfund, og når alle andre forældre pålægges at betale et bidrag, når deres børn kommer i vuggestue eller børnehave, skal det selvfølgelig også gælde for den her forældregruppe.
Måske er det, fordi jeg er socialdemokrat, at det er så vigtigt for mig, at man selvfølgelig sidestiller folk, ikke kun når det gælder rettigheder, men dælen duleme også, når det gælder pligter.
Jeg ønsker ikke, at der er særlige grupper, der skal have gratis mulighed for at sende deres børn i børnehave, når alle andre forældregrupper skal betale.
Vi har i Danmark heldigvis gode muligheder for friplads, hvis vi har at gøre med forældre, der har lave indtægter – det vil i øvrigt nok gøre sig gældende for en stor del af de familier, som forslaget her handler om – men vi bliver da nødt til at stå fast på princippet om, at man som forældre selvfølgelig bidrager til den samlede regning, når ens børn kommer i vuggestue eller børnehave.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Ja tak.
Jeg tror nu nok, at fru Mette Frederiksen selv her i sin såkaldte juridiske udredning gør klart, hvorfor der sker en ændring, når man går fra, at noget er en mulighed, til at det bliver en bestemmelse – altså fra »kan« til »skal«.
For når forældrene nu skal, er der jo ikke længere en mulighed, og derfor er det selvfølgelig også en anden kraft, som samfundet sætter ind i forhold til at sikre barnets tarv, og det er jo egentlig at sikre barnets tarv, vi ønsker med det her lovforslag.
Jeg er også lige nødt til at korrigere fru Mette Frederiksen, når hun siger, at det her er et forslag, som hun er kommet med.
Det er jo sådan, at regeringen allerede tilbage i 2004 indførte obligatoriske sprogvurderinger.
I 2007 blev det her tilbud udvidet til ikke kun at gælde børn med anden etnisk baggrund, men også gælde alle 3-årige i Danmark, og der er også i dag mulighed for netop at kunne stille de her pladser til rådighed.
Det, vi gør med det her lovforslag, er at gå ind og fuldt finansiere muligheden for, at man nu kan sige, at de børn, hvis forældre ikke magter opgaven, kan vi som samfund sikre får en ordentlig sproglig og social start i livet.
Det er jo tydeligt, at man leder efter figenbladene for at undgå at stemme for noget, man dybest set selv har ment gennem længere tid, og derfor vil jeg blot høre fru Mette Frederiksen, om ikke det er korrekt, at det er i fuldstændig modstrid med, hvad fru Mette Frederiksen stod og sagde om, at forældrene kunne blive fattigere af det forslag, når fru Mette Frederiksen lægger vægt på, at problemet er, at forældrene nu ikke selv skal betale for det.
Det er jo netop det, fru Mette Frederiksen lægger op til, hvis forældrene skal betale for det her dagtilbud.