runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-19:
Det var da, hvad skal man sige, en særlig måde at besvare spørgsmål på.
Så vil jeg da spørge igen: Hvad er årsagen til, at man fra regeringens side valgte at ændre det forslag, regeringen i første omgang havde lavet, nemlig et forslag, der gjaldt for de tre personer, der er mistænkt for terrorrelaterede forbrydelser, til et forslag, der gælder for alle på tålt ophold?
Det er den ene del af spørgsmålet.
Så vil jeg også gerne spørge, om ministeren kan bekræfte, at hvad angår de personer, som det her lovforslag kommer til at omfatte, de personer, som nu skal udsættes for daglig meldepligt, er det bestemt ikke alle i den gruppe, der er til fare for statens sikkerhed.
Altså, kan ministeren bekræfte, at der er personer i gruppen af mennesker på tålt ophold, der ikke udgør en fare for nogen som helst?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Dette forslag er udtryk for regeringens og min holdning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-19:
Det er dybt problematisk, at vi i dag skal vedtage et lovforslag, som Folketinget ikke kan få at vide hvordan skal administreres i praksis.
Det er jo faktisk det, ministeren står og siger fra talerstolen nu.
Det er det, alle de svar, vi har fået, har været udtryk for.
Vi kan ikke finde ud af, vi må ikke få at vide, hvordan det her lovforslag, der i dag bliver vedtaget med regeringen og Dansk Folkepartis stemmer, skal bruges i virkeligheden.
Mit spørgsmål er: Hvad er årsagen til, at man fra regeringens side i første omgang ønskede at lave en lov, der kun gjaldt for de tre personer, der er mistænkt for terrorrelaterede forbrydelser, og så pludselig skiftede holdning og lavede en lov, der skal gælde for alle på tålt ophold, uanset om de er til fare for statens sikkerhed eller ej, uanset hvilke forbrydelser de har begået eller ikke begået?
Hvad er årsagen til, at ministeriet pludselig ændrede holdning og sagde, at den her lov skulle gælde for alle?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Alle svar er rigtige, for det afhænger af situationen.
Det har jeg jo gjort gældende den ene gang efter den anden, også i samrådet.
Der er svaret igen og igen og igen.
Vi vedtager et lovforslag, der gælder for en personkreds, og når loven skal administreres, skal det gøres af politiet og Udlændingeservice.
De har forskellige momenter, som fremgår af lovforslaget, af bemærkningerne til forslaget og af svarene, som de skal gå frem efter, og så kommer det an på en konkret vurdering.
Jeg har sagt, at jeg ikke kan sagsbehandle konkrete sager, men jeg kan sige, at 1 times ophold inden for et døgn kan være - kan være - lovligt.
Meningen er, at man skal være i Sandholmlejren.
Jeg har jo selv sagt, at hvis man kommer for sent til toget, kommer hjem og fortsætter til tandlægen, er det ikke sikkert, at det er i strid med påbuddet.
Men hvis det gentager sig, er det klart, at så skal det anmeldes til politiet.
Det handler om, at vi er uenige, men de regler, der fremgår, er klare for en administration, der er vant til at administrere.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-19:
Jamen jeg tror da, ministeren er drønærgerlig over, at der er en offentlighedslov, som her i dag ved tredjebehandlingen har givet os indsigt i, hvad det var, lovforslaget her var designet til, nemlig alene den persongruppe, som vurderedes at være til fare for statens sikkerhed.
Nu har det så været ministeren meget om at gøre, at forslaget skulle omfatte en langt større personkreds, heriblandt mennesker, der ingen problemer har været med, jævnfør politiets udtalelser i det lovforberedende arbejde og i øvrigt også svar på spørgsmål.
Men jeg vil gerne spørge om en anden ting.
I onsdags svarede ministeren Folketinget, at 1 times ophold i Center Sandholm med efterfølgende meldepligt ikke nødvendigvis er en overskridelse af de krav, der stilles i lovgivningen, som den ligger her i dag.
Torsdag, altså i går, svarede ministeren, at 1 times ophold ikke er nok, i dag er det så er blevet fredag, og nu skal lovforslaget endeligt vedtages om et øjeblik, og jeg vil bare høre: Har ministeren et tredje, nyt spændende synspunkt, eller kan man lægge sig fast på et af de to første?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Hr. Morten Østergaard er jo ikke den type, der sidder og hører efter, hvad der bliver sagt, eller læser svarene.
Jeg har givet flere skriftlige svar, jeg har givet svar i samrådet, og jeg har givet svar under andenbehandlingen, men jeg gentager gerne.
Lovforberedende arbejde er undtaget, og det er et godt princip.
Det skal være sådan, at politikere indbyrdes, også sammen med deres kolleger i andre ministerier og sammen med embedsmændene, kan få lov til at gøre sig nogle overvejelser, uden at det nødvendigvis skal skrives ned, eller man skal stå til regnskab for det.
Det er nemlig sådan, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at man skal have lov til at komme med nogle strøtanker, man skal have lov til at diskutere dem, man skal have lov til at blive klogere, og man skal også have lov til at lægge dem i skuffen, så de måske ikke bliver til noget.
Det er derfor, der er det glimrende princip i offentlighedsloven, at lovforberedende arbejde er undtaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-19:
Jeg vil spørge angående den undersøgelse, som ministeren ikke vil lægge frem, men som er omtalt i bemærkningerne til lovforslaget.
Er grunden til, at ministeren ikke vil lægge den frem, at det netop præcist fremgår, at det, man har undersøgt, er, hvordan man kan skærpe kontrolforanstaltningerne for personer, der er til fare for statens sikkerhed?
Er det, fordi lovforslaget har fået en anden karakter og rækker langt ud over en personkreds, som skulle være til fare for statens sikkerheddet, at ministeren ikke vil lægge undersøgelsen frem?
Som noget af det sidste ved behandlingen af lovforslaget synes jeg, det ville være rart endelig at få et klart svar på, hvad det er, der har gjort, at den undersøgelse, der er omtalt i bemærkningerne som grundlag for lovforslaget, ikke tåler dagens lys.
Søren Krarup (DF), 2008-12-19:
Der er sagt så meget vrøvl i denne debat, og der er især givet udtryk for så dårlig juridisk tænkning - bl.a. af juristen fru Line Barfod, som jeg ikke fik lejlighed til at svare på før - at jeg vil gentage, at retssamfundet forudsætter et retsområde.
Det vil sige, det forudsætter folk, der har dansk statsborgerskab, når Danmark er retssamfundet, mens hele verden ikke er dansk retssamfund.
Hvis man ikke kan sondre imellem retssamfundet som det, i hvilket det gælder, at loven er grundlaget for det hele for den, der er statsborger, fra at have ubegrænsede rettigheder som borger i verden, så kan man overhovedet ikke tænke juridisk, og så ophæver man retssamfundet.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Under andenbehandlingen henstillede Folketingets formand til, at man overvejer, hvordan man omtaler folk, der ikke er til stede og ikke har mulighed for at deltage i debatten, men som har været inviteret af Folketinget til at give en saglig vurdering i forbindelse med en høring.
Jeg synes, at den henstilling bør gentages, og at fru Pia Kjærsgaard bør overveje, om det, man går ind i, er en saglig argumentation, eller om man i stedet forsøger at tilsvine dem, man er uenig med.
I forhold til Højesterets dom: Fru Pia Kjærsgaard kommer heller ikke med nogen dom, der tilsidesætter den dom, der lå i forvejen.
Derfor efterlyser jeg endnu en gang et svar: Mener fru Pia Kjærsgaard, at det ikke er udtryk for dansk retspraksis, når der ligger en højesteretsdom?
Så vil jeg bare om Christianiadommen sige, at den sagde, at man gerne måtte rydde Christiania dengang.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Jeg vil anbefale fru Pia Kjærsgaard at stille sine spørgsmål til Socialdemokraterne og venstrefløjen, til dem selv og ikke til mig.
Det føler jeg mig ikke ansvarlig for, for nu at sige det på den måde.
Men fru Pia Kjærsgaard forholdt sig jo ikke til substansen: Hvad er lovkvalitet i det hele taget?
Det er, at man selvfølgelig ikke bruger sit flertal til at sige: Nej, i denne sag vil vi ikke have den samme lovkvalitet, som vi ellers har aftalt.
Det er jo ikke flertallet, der bestemmer, hvornår mindretallet føler sig ordentligt behandlet.
Det er altså mindretallet, der skal behandles ordentligt.
Det er derfor, der er regler.
Ellers kunne man sådan set bare sidde og aftale det ovre i ministerierne.
Det bliver dét.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg kan forstå, at hr. Søren Krarup ikke kender til nogen dom, der tilsidesætter højesteretsdommen fra 1959.
Så forsøger hr. Søren Krarup i stedet for, som Dansk Folkeparti ofte gør, at skyde budbringeren og sige, at de, der er kommet med budskabet, er utroværdige eller dybt inficerede i de autonome, og hvad det ellers er, hr. Søren Krarup siger.
Men det ændrer ikke ved, at man ikke har noget argument imod en højesteretsdom.
Det andet argument, som hr. Søren Krarup dog trods alt kommer med, er, at menneskerettigheder og retssikkerhed kun skal gælde for danskere.
Jeg mener, at vi skal bygge Danmark på, at retssikkerhed og frihed gælder for Loke såvel som for Thor.
Uanset om folk er danskere eller mennesker fra andre lande, så gælder de fundamentale rettigheder, herunder retten til at blive stillet for en dommer, og herunder at man ikke bare kan frihedsberøve en gruppe mennesker, men at man er nødt til at have en konkret begrundelse for hvert enkelt menneske, man frihedsberøver.
Søren Krarup (DF), 2008-12-19:
Fru Line Barfod er et naivt menneske, og hun er selvfølgelig også interesseret i at være det i denne sag.
Jeg havde i foråret den særegne fornøjelse at diskutere i Juridisk Diskussionsklub, dels med Henning Koch, dels med Jonas Christoffersen.
Og jeg må tilstå, at det ikke gav mig anledning til at nære samme tillid til Henning Koch, som jeg kunne forstå fru Line Barfod har.
Jeg synes også, at det helt elementære, som er så grundlæggende i denne sag, er, hvem der har retsgarantier i Danmark.
Det har danske statsborgere.
En mand, der kommer administrativt hertil som udlænding, har da naturligvis ikke de retsgarantier, som danske statsborgere har.
Derfor er det fuldstændig meningsløst at tale om, at man altid har krav på at komme for en domstol.
Det har man ikke uden videre, når man er her administrativt og kan udvises og skal udvises administrativt, når PET har fundet, at man går med attentatplaner.
Derfor er og bliver jo også bare den manglende evne til at sondre imellem en dansk statsborger og en udlænding udtryk for en dårlig juridisk tænkning, som også burde gøre en jurist - i hvert fald en, der vil kunne se sig selv i øjnene - mistænksom.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg går heller ikke ud fra, at noget, fordi det kommer fra en professor, er den højeste sandhed.
Men jeg lægger faktisk til grund, at hvis Højesteret er kommet med en dom, så antages den dom at være udtryk for retspraksis i Danmark, indtil der kommer en dom, der laver den om.
Man kan være enig eller uenig i den dom, men den udtrykker den retspraksis, der er gældende, og som andre domstole skal rette sig efter.
Der ligger en højesteretsdom fra 1959.
Det er den, professor Henning Koch har gjort opmærksom på.
Jeg har hverken fra ministeren eller nogen andre fået oplyst, at der skulle være kommet en eneste højesteretsdom siden 1959, der har tilsidesat den dom.
Derfor går jeg ud fra, at den stadig er retspraksis i Danmark, og det er det, argumentationen bygger på.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup kender en dom, vi andre ikke har hørt om.
Søren Krarup (DF), 2008-12-19:
Fru Line Barfod er jo jurist, og jeg kan ikke lade være med så at stille hende det spørgsmål, om hun i fuldt alvor kan gentage professor Henning Kochs ord om, at Danmark minder om en politistat.
Det er jo en så meningsløs snak, som burde give en jurist en vis fornemmelse af, at den såkaldte juridiske professor måske ikke er særlig troværdig.
I tirsdags gjorde jeg opmærksom på, at man i forfatningskampen også havde en juridisk autoritet at støtte sig til fra højre side.
Det var to juridiske professorer.
Måske kender fru Line Barfod deres navne.
Det var hr. Nellemann, og det var Henning Matzen.
De var Estrups juridiske autoritet, tilfældigvis var de også Højremænd.
Og fuldstændig det samme oplever vi jo her med Henning Koch, der er dybt inficeret, jeg er lige ved at sige i de autonomes kreds.
Så jeg vil spørge fru Line Barfod: Vil hun i fuldt alvor acceptere Henning Koch som en juridisk autoritet?
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
I modsætning til hr. Jesper Langballe tror jeg faktisk på, at PET i stor udstrækning er i stand til at beskytte mennesker, der bliver truet.
Jeg tror ikke, at de render rundt og leger med skæg og blå briller i de her sager, det har jeg heller ikke noget ønske om at de skal gøre.
Men jeg mener heller ikke, de er dommere, og for mig er det altså fuldstændig fundamentalt i et retssamfund, at hvis man er mistænkt for noget, så stilles man for en dommer, og så afgør dommeren, om man er skyldig.
Det gælder, uanset om det er en terrorsag, eller om det er en mafiasag.
Vi kender jo også sager fra andre lande, hvor der er en mafia, og hvor man også kan risikere, at hvis det kommer frem, hvem der har vidnet, får de vidner en kugle gennem hovedet.
Vi har også andre sager i Danmark med organiseret kriminalitet, hvor man, hvis der er nogle, der har fungeret som meddelere, kan være nervøs for, at disse kan få en kugle gennem hovedet.
Vi har haft hele sagen med Dan Lynge og andre.
Der må man så sørge for at beskytte de vidner.
Det har vi vidnebeskyttelsesprogrammer til.
Selvfølgelig skal man gøre det.
Men vi skal ikke selv begynde at indskrænke demokratiet.
Først det vil for alvor udgøre en trussel imod det samfund, vi har i dag.
Jeg er absolut ikke ligeglad med, om nogen får en kugle gennem hovedet, ligesom jeg absolut ikke er ligeglad med, om nogen bliver udsat for tortur.
Jeg mener, det er statens opgave at beskytte os alle sammen bedst muligt mod at få en kugle gennem hovedet eller blive udsat for tortur.
Men det gør vi gennem retsprincipper.
Jeg mener ikke, at det at blive stillet for en dommer bare skal være et ideal, som vi skal tage frem og pudse af en gang imellem.
Jeg mener, at det er fuldstændig fundamentalt for samfundet, og det gælder, uanset om vi taler om sager, hvor der er mistanke om terror eller om menneskehandel, rockerkriminalitet eller om andre sager, hvor man også kan risikere, at der er nogen, der får en kugle gennem hovedet.
Derfor har vi faktisk indrettet vores retspleje, så der er mulighed for at lukke dørene.
Vi har muligheder for at håndtere sager.
Det har man gjort før.
Vi har muligheder for at beskytte vidner, det har man også gjort før.
Vi har et retssamfund, og vi er ikke i en undtagelsessituation.
Så truet er det danske demokrati heldigvis ikke af de få, der måtte ønske at omstyrte demokratiet.
Vi er mere truede, hvis vi selv begynder at indskrænke demokratiet.
Jesper Langballe (DF), 2008-12-19:
Jeg har et spørgsmål til fru Line Barfod, som jeg for så vidt kunne have stillet til mange andre ordførere i den her debat.
Det er den der stadige gentagelse af, at hvis man er mistænkt for terrorvirksomhed eller drabsplaner, så skal man stilles for en dommer.
Nu vil jeg spørge fru Line Barfod, om hun er fuldstændig ubekendt med for sådan lød det - hvad formålet med administrativ udvisning er.
Det er det, at PET har vurderet, at hvis de i en retssal lægger beviser mod den pågældende frem, så vil det betyde en kugle gennem hovedet på PET’s kilde.
Så kan fru Line Barfod sige, at det er hun ligeglad med osv.
Men det lød, som om fru Line Barfod er fuldstændig ubekendt med, at det faktisk er det, der er formålet med administrativ udvisning.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-19:
Jeg må sige, at jeg stadig væk har mine bekymringer og betænkeligheder i forhold til det lovforslag, som bliver vedtaget her i dag med det spinklest mulige flertal, og dem har man fra regeringens side ikke gjort ret meget for at dulme.
Jeg er oprigtigt optaget af at afværge terrorisme og sætte terrorister bag lås og slå, men jeg synes altså ikke, at man må give køb på almindelige menneskerettigheder og måske endda også på grundlovsfæstede rettigheder, for så går vi terroristernes ærinde.
Vi skal sørge for, at det, der skal overholdes, bliver overholdt, og jeg har ikke fået svar på mine spørgsmål om frihedsberøvelse.
Vi kunne også i dag i Information læse, at vicerigspolitichef Hans Viggo Jensen også har haft sine betænkeligheder i forbindelse med det her lovforslag.
Helt præcist har han skrevet som kommentar til lovforslaget, da han sad og arbejdede med det: Forventes det, at politiet uden konkret begrundelse i forhold til denne lov om tålt ophold vil skærpe opholdet og den gældende meldepligt?
Jeg har fået det papegøjesvar, at opholdet i Kriminalforsorgens pensioner sker efter en dom, men at et ophold i Center Sandholm efter lovforslaget er en kontrolforanstaltning, og så kan man ikke sammenligne de to ting.
Det mener jeg godt man kan.
Det skal man altså også, hvis man afsoner i en pension, men ellers har man fri adgang til ophold uden for pensionen.
Ministeren hævder endvidere, at man kan få tilladelse til at overnatte uden for centret, hvis der er særlige grunde til det.
Det kan man altså også på pensioner.
Det er det, der hedder en udgang.
Personer på tålt ophold skal melde sig hver dag.
Personer på tålt ophold skal overholde meldepligten, ellers vanker der fængselsstraffe.
Sådan er det også med pensioner.
Her kan man blive tilbageført til fængslet i lukket regi, hvis man overtræder visse forhold.
Jeg synes, den her nøje opregning viser, at der ikke er forskel overhovedet på den frihedsberøvelse, som foregår i pensionerne, og så det, som ministeren påstår ikke er en frihedsberøvelse, men bare en kontrolforanstaltning for personer på tålt ophold.
At gentage en sætning flere gange er altså ikke det samme som en saglig argumentation, og den har jeg ikke fået.
Jeg synes, at grundloven skal holdes, og hvorfor skal vi vedtage det lovforslag her i dag, når der kan være et bedre på vej i løbet af nogle måneder, når det udvalg, som regeringen selv har nedsat, er færdigt?
Jeg synes ganske enkelt ikke, at det forslag her er Danmark værdigt, og det vil være en skændsel for landet, hvis der bliver anlagt en sag ved Højesteret, som viser, at forslaget er grundlovsstridigt.
Jeg ser altså gerne, at ministeren træder op på talerstolen og redegør for de her forhold.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg har forstået, at ministeren mener, at hun er tvunget til at fremsætte det her forslag, fordi det er blevet besluttet som en pris for, at Dansk Folkeparti ville stemme for.
Jeg vil bare understrege, at jeg mener, at ministeren har sin personlige frihed til at nægte at gøre den slags, hvis ministeren mener, at det er i strid med det, hun ellers har stået for tidligere.
Mener ministeren, at hun har givet fyldestgørende svar til Folketinget på, hvordan denne lov vil blive administreret, når den er vedtaget, sådan at Folketinget har haft mulighed for at vurdere konsekvenserne af lovforslaget?
Jesper Langballe (DF), 2008-12-19:
Det var dog et mærkværdigt svar.
Vil det sige, at fru Line Barfod mener, at når PET anbefaler administrativ udvisning og frabeder sig en retssag, så er det, fordi PET er fuldkommen på vildspor og bare kan lide at lege med skæg og blå briller?
Er fru Line Barfod ikke klar over, at det hele er farligt, hvis PET lægger beviserne frem i en retssal, selv om den er lukket, og selv om der, sådan som man har foreslået, er særlig betroede advokater?
Jeg tror i og for sig, at det er realisabelt, at man kan sørge for at have advokater i sådan en retssag, hvis diskretion man kan stole på.
Så står der stadig væk det tilbage, at den tiltalte selv får at vide, hvad det er for beviser, man har imod ham, og hvor man har dem fra.
Og hvis der er tale om en med rette terrormistænkt, så skal der ikke ret meget fantasi til at forestille sig, at de oplysninger hurtigt er ude med jungletrommerne, og at det betyder en kugle gennem hovedet på PET’s vidne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Jeg vil bare minde om det, for det synes jeg er en pointe.
Men tilbage til Henning Koch, for der har jeg sådan set også lidt, jeg har lyst til at sige: Altså, jeg husker jo en debat umiddelbart inden novembervalget 2001 - det var i oktober - hvor Henning Koch deltog meget aktivt i forhold til det, jeg havde sagt fra Folketingets talerstol.
Han sagde, at jeg havde skændet den danske grundlov; han sagde, at jeg havde krænket den danske grundlov.
Nu ved jeg ikke, hvordan man kan krænke den danske grundlov uden at overtræde den, men anledningen til, at han gjorde det, var, at jeg fra Folketingets talerstol havde sagt, at jeg ville bekæmpe islam i den fundamentalistiske udgave.
Det mente han var en krænkelse af grundloven.
Så der er altså noget om, at Henning Koch sådan skyder med spredehagl, og jeg betragter altså ikke Henning Koch som et seriøst arbejdende menneske.
Jeg betragter ham faktisk som en omvandrende politisk meningsmaskine forklædt i videnskabelige gevandter.
Men de er da kommet i en lind strøm.
Altså det, det drejer sig om - det kan man jo lige så godt indrømme fra den socialistiske oppositions side - er, at man vil trænere det her; at man ikke vil stramninger af udlændingelovgivningen.
Det vil Socialdemokratiet heller ikke, og hr. Simon Emil Ammitzbøll bliver simpelt hen nødt til at erkende, at sådan er det.
Socialdemokratiet vil jo ikke være med til den der underskriftindsamling.
Det kan vi godt forstå i Dansk Folkeparti.
Men jeg kan godt forstå, at andre partier på den venstre side ikke kan forstå det.
Det er jo ikke vores problem.
Jeg må bare sige, at vi jo har hørt et hobetal af eksperter.
Vi har jo ikke kunnet stå op om morgenen og tænde for radioavisen, uden at vi har hørt alle de her eksperter.
Vi har ikke været til høringer, uden at vi har hørt alle de her eksperter.
Vi har ikke kunnet læse aviser eller se tv-aviser, uden at vi har hørt alle de her eksperter.
Jeg tror altså ikke, at der er mere at gøre.
Det er der jo altså ikke.
Og jeg ser det som et udtryk for, at venstrefløjen til evig tid vil forsøge at underminere dansk udlændingelov.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Der findes næppe et forslag, der har været så meget polemik om ved mange møder i Folketinget, så langt vil jeg give fru Pia Kjærsgaard ret.
Men når jeg taler om grundig lovbehandling, taler jeg for det første om, at man skal overholde regeringens egen vejledning om lovkvalitet - det har man ikke gjort - og for det andet taler jeg om, at der skal være tid nok.
Jeg har selv været med til at give en minister en næse for for kort tid til en sagsbehandling, endda sammen med fru Pia Kjærsgaards egne partifæller.
Og der var der længere tid, end der var til denne lov.
Det, jeg har brug for, er ikke, at der bliver stillet 2 ekstra spørgsmål eller 198 spørgsmål til integrationsministeren.
Flere af høringsparterne har klaget over, at de ikke har haft nok tid.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll omtaler igen den her mangelfulde behandling af det her lovforslag.
Nu er det jo sådan, at Socialdemokratiet bare ikke vil være med på de der underskrifter.
Socialdemokratiet ville gerne for nogle dage siden, det vil de så ikke i dag.
Det er den der slingrekurs, som Socialdemokratiet har udøvet i den her sag.
Men når nu endelig det er, så må jeg bare lige nævne, at der er stillet 198 spørgsmål.
Jeg kan på en eller anden måde godt ærgre mig over, at vi ikke fik stillet de sidste 2.
De kunne måske have drejet sig om en vurdering af, hvor lang tid toget tager om at køre til Århus.
Jeg kan høre, at det også er blevet berørt under den her snak.
Det havde da også været interessant.
Vi var lige nået op på 200, hvis vi havde stillet et par spørgsmål til.
Men 198 spørgsmål var det.
Der har været en høring på 4 timer.
Der har været et 3 timer langt åbent samråd.
Der har været en anden behandling, som varede 5-6 timer, og jeg tror, at vi nu kører på 4. eller 5. time ved den sidste behandling.
Altså, hvad vil man mere?
Det er jo så grundigt, som det her overhovedet kan være, og jeg må sige, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke et øjeblik er i tvivl om, at det her er blevet behandlet seriøst, og at det her er grundigt gennemgået.
Jeg tror næppe, der er noget lovforslag, som er så grundigt gennemgået som netop det her om tålt ophold.