runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Og tak til ordføreren.
Som ordføreren også sagde i sin tale, er der jo også gode ting i finansloven, og det synes Dansk Folkeparti bestemt også der er.
Vi har dog et spørgsmål, og det er om ejendomsvurderingerne.
Der er det jo ret interessant at høre, om Venstre stadig væk har en holdning til det.
For før man indgik den her aftale, var Venstre jo ret skarpe, i hvert fald i forhold til klageretten.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan ser ordføreren nu på det, at der står nogle borgere derude, som ved, at de har betalt for meget i forhold til ejendomsvurderingen, men som nu får frataget deres mulighed for at klage?
Hvordan stiller Venstre sig til det?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jamen vi mener det samme, som vi har gjort hele tiden, og som vi gik til forhandlingerne – i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti – til regeringen med, nemlig at allerhelst vil vi gå direkte til opgaven med at lave et nyt vurderingssystem, sådan at man her og nu kunne løse nogle af de problemer, der er, også bagudrettet.
Det vil regeringen ikke.
De har nedsat et arbejdsudvalg og vil først se resultatet af det.
Og til den tid, når vi kan se, hvad det er, vi kan blive enige om som det fremtidige system, skal vi også have lavet en aftale om, fra hvor langt tilbage folk kan klage.
Det, vi gerne ville have gjort her og nu, men som vi ikke kom igennem med, var jo at sænke grundskatteloftet med 10 pct. – det blev det jo ikke mere præcist af, men så ville der da være færre danskere, der betalte for meget, og så ville nogle få en lettelse, der måske var for stor, men det ville det fremtidige system kunne tage hånd om.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Før finanslovsforslaget blev fremsat, havde Venstre været med til at lave en aftale med regeringen, hvor man flyttede et milliardbeløb fra velfærd til skattelettelser til erhvervslivet.
Det var vi imod.
Så kan vi se på, hvad Venstre har fået ud af forhandlingerne om finansloven, da man kom ind i det forslag, regeringen havde fremsat, og det, jeg kan se, er, at Venstre har fået lavet nogle flere besparelser for erhvervslivet.
Den største går ud på at reducere emballageafgiften.
Det betyder på dansk, at virksomhederne kan få lov til at bruge mere emballage uden afgift – altså mere emballage.
I modsætning hertil har man så accepteret og sagt ja til, at man skal skære ned på voksen- og efteruddannelsen – mindre efteruddannelse af sygeplejersker, lærere og pædagoger – altså mere emballage, mindre efteruddannelse.
Er det Venstres sådan helt klare politik?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Nej, på ingen måde.
Altså, det, jeg lige redegjorde for, var de forhandlinger, hvor Dansk Folkeparti var med, nemlig da vi forhandlede med regeringen om hele ejendomsvurderingsområdet.
Der ved Dansk Folkeparti jo udmærket at vi ikke mødte en ret forstående regering og altså ikke fik en aftale, men regeringen var jo ude at sige i medierne, at de havde en aftale med Enhedslisten.
Så møder vi op til forhandlinger om finansloven, og der er betingelsen altså for, at vi kan komme til at snakke skatte- og afgiftslettelser for 2,2 mia. kr., at vi ikke bringer regeringen i mindretal på den aftale, de har med Enhedslisten.
Det er et kompromis; det ændrer ikke på Venstres holdninger til hele ejendomsvurderingssystemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Først vil jeg da gerne ønske Venstre tillykke med at have vristet regeringen ud af Enhedslistens kløer i finanslovsforhandlingerne.
Det er da sådan set al ære værd, og det vil jeg gerne lette på hatten for.
Men der er jo også et større billede med sådan en finanslov.
Og Venstre har jo den overordnede økonomiske politik, at der ikke skal bruges flere penge i den offentlige sektor.
Der skal være et udgiftsstop, og de flere penge, der måtte komme i kassen som følge af vækst i samfundsøkonomien, skal i stedet bruges på at lette skatten for borgere og virksomheder.
Det er vi enige med Venstre i.
Alligevel kan vi konstatere, at Venstre har indgået aftale med regeringen om en finanslov, som vil øge det offentlige forbrug med 1,5 pct. i 2014 i forhold til 2013.
Det er en procentsats, som er lige så stor som i de glade dage i 00'erne, hvor de offentlige udgifter eksploderede under Venstres regeringsledelse.
Hvordan hænger det sammen?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Altså, hovedårsagen til, at der ikke er nulvækst, er jo, at vi ikke har et flertal.
Og vi har hele tiden sagt, at så længe den nuværende regering sidder, vil vi forsøge at trække den i vores retning, men vi erkender også, at vi ikke kan komme igennem med alt det, der er vores politik.
Det er jo bare en kendsgerning.
De 1,5 pct. er jeg vidende om.
De dækker jo ikke over, at der er 1,5 pct. vækst i det offentlige forbrug, på den måde, vi plejer at diskutere det offentlige forbrug på.
For det er en teknisk begrundelse, der ligger bag, nemlig at man ikke har brugt alle afsatte midler i 2013, og dermed får man så en procentuelt højere vækst i 2014.
Men det, der er interessant, når man går ind og ser på den tabel, som jeg er sikker på hr. Ole Birk Olesen refererer til, er altså også, at ser man på den nuværende decembervurdering i forhold til den sidste, som vi havde i august, kan man se, at det offentlige forbrug altså er faldet med 600 mio. kr. – men procenter kan være taknemmelige.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Det er nogle meget tekniske ting, hr. Peter Christensen hiver frem for ligesom at forvirre eventuelle tilhørere til den her debat.
Og det forhold, at den offentlige sektor kan drives billigere i 2013, skal jo ikke betyde, at man bare skal fyre løs i 2014.
Så modsætningen mellem, hvad Venstre siger er Venstres politik, og hvad Venstre har indgået aftale om med den her finanslov, står jo tilbage.
Hvorfor laver Venstre en aftale om at forbruge 1,5 pct. mere i 2014, når Venstre synes, at de offentlige udgifter skal holdes i ro?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Man kalder det en teknisk forklaring, men det var jo, fordi der blev brugt et procenttal, som kræver en forklaring.
Og hvis vi skal have en politisk drøftelse og ikke en teknisk, så er det jo ikke anderledes, end at det, som hr. Ole Birk Olesen startede med at rose os for – nemlig at gå ind og holde Enhedslisten ude af en aftale – ville vi jo ikke kunne have gjort, hvis vi havde insisteret på, at der skulle være et udgiftsstop.
Så altså: Det var et kompromis.
Vi tror på, at det er bedst for Danmark, at vi har lavet en finanslovsaftale sammen med regeringen, og det hørte jeg egentlig også Liberal Alliance sige.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Nu var Dansk Folkeparti desværre ikke inviteret over til de forhandlinger, så derfor ved vi jo ikke, hvad Venstre har forespurgt om.
Men det, som Venstre i hvert fald gav udtryk for tidligere – og i samklang med Dansk Folkeparti – var jo netop det her om klageretten.
Der er jo boligejere og også lejere for den sags skyld, som står derude, og som ved, at de har betalt for meget – altså åbenlyse sager.
Og nu skal de jo i en periode frem til 2016 agere kassekredit for den danske stat.
Er det nu Venstres politik, at det har man ikke en holdning til?
Man kan jo se i aftalen, at det er sådan, at både Venstre og De Konservative noterer sig L 80, og at man vil stemme hverken for eller imod ved afstemningen om forslaget.
Er Venstre blevet sådan holdningsløse i forhold til det med klageretten?
Ole Hækkerup (S), 2013-12-18:
Tak, hr. formand, og tak til Venstres ordfører.
Jeg skal da begynde med at kvittere for, at Venstre sammen med De Konservative og regeringen har været med til at tage ansvar for næste års finanslov.
Men noget af det, som jo fremgik af Venstres udspil til finanslovsaftalen, men som ikke kom med i finanslovsaftalen, var forslaget om massive besparelser på udviklingsbistanden – et af de forslag, Venstre kom med, og som blev begrundet med, at vi lever i en tid, hvor, og nu citerer jeg hr. Lars Løkke Rasmussen, »hver en krone skal vendes«.
I hvilket omfang mener Venstres ordfører, at lige præcis hr. Lars Løkke Rasmussen selv har vendt hver en krone i sin omgang med de danske udviklingsmidler i GGGI?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jeg tager også gerne debatten her om udviklingsbistanden.
Vi synes sådan set, at når vi er i en økonomisk situation, hvor vi skal spare, vi skal prioritere midlerne, så bør vi da også kigge på udviklingsbistanden.
Og selv om vi havde gjort det, ville Danmark stadig være blandt de fire lande, der vil give mest i udviklingsbistand.
Så jeg er sådan set ærgerlig over, at regeringen ikke er parat til at tage den diskussion og finde nogle løsninger på, at vi også prioriterer midlerne inden for udviklingsbistanden.
Ole Hækkerup (S), 2013-12-18:
Det var i virkeligheden noget lidt andet, jeg spurgte om: Mener ordføreren, at hr. Lars Løkke Rasmussen ville være den rette til at stå i spidsen for de besparelser i den danske udviklingsbistand, som Venstre foreslår?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Det er jeg hundrede procent sikker på, for det, som Venstres formand viste i den periode, hvor han var finansminister og statsminister, var, at han tog fat i de udfordringer, vi havde økonomisk, og satte gang i den reformkurs, som sådan set medførte, at vi fik lavet reformer, der svarer til omkring 100.000 flere i arbejdsudbud.
Det var altså en kurs, som Socialdemokraterne gik til valg på at være imod og så efterfølgende gerne vil tage æren for.
Det, der sådan set er grunden til, at det også strukturelt lysner lidt, er, at der også begynder at komme en effekt af nogle de svære beslutninger, vi tog før valget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Det er åbenbart lidt svært at få et svar her, så nu vil jeg stille sådan et relativt simpelt ja-/nejspørgsmål.
Er det vigtigt for Venstre, at dansk udviklingsbistand ikke bruges til frås såsom f.eks. flyrejser på 1. klasse?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Altså, for mig er det vigtigt, at vi prioriterer de penge, vi har i den offentlige sektor.
Jeg mener sådan set, at det bliver mere og mere afgørende, hvis vi samtidig skal kunne skabe rum til at lette byrder på danske arbejdspladser.
Men at Socialdemokratiet vil bruge den her finanslovsdebat på at diskutere GGGI, er deres valg.
Jeg synes, det er et mærkeligt niveau.
For jeg kunne have valgt at svare igen med det hav af sager, hvor regeringen ikke har styr på offentlige midler; hvor regeringen ikke kan finde ud af at drive en regering.
Men det vil jeg så også lade være med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Mener hr. Peter Christensen, at det er udtryk for benhård prioritering af offentlige midler – for at citere hr. Peter Christensen selv – at flyve rundt på 1. klasse?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jeg synes, det er plat, og jeg kan jo konstatere, at den sag, som Socialdemokratiet vil bruge tredjebehandlingen af finansloven på, altså vedrører nogle rejseregler, som regeringen selv havde godkendt.
Derfor synes jeg egentlig, at der må være en grænse for, hvor mærkværdigt det bliver.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-18:
Jeg vil gerne diskutere lidt ulandsbistand med hr. Peter Christensen, for Venstre vil jo gennemføre den største enkeltstående besparelse på udviklingsbistanden
nogen sinde.
Og det er jo lidt interessant, hvad det er, Venstre vil spare på; det har vi jo ikke rigtig hørt noget om.
Men hvis man er så økonomisk ansvarlig, som man siger man er, må man jo have lavet en liste over, hvilke projekter der skal skæres væk.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen, om Venstre kan garantere, at der ikke bliver skåret ned på de projekter, der er i Afrika – ja eller nej.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Nej, det tør jeg ikke stå her og garantere.
Jeg kan sige, hvad vores politik er, og det er sådan, at hvis vi får en udviklingsbistand, som er på 0,7 pct. af BNI, så vil Danmark stadig væk være blandt de fire lande i verden, der giver mest.
Det, som vores ordfører på området har lavet et oplæg om, er, at det store beløb, selv efter vi har reduceret, skal målrettes Afrika.
Så når det her vil være implementeret, vil der over tid samlet være flere penge til netop Afrika, hvor nogle af verdens fattigste mennesker bor.
Så Afrika er vores hovedfokus.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-18:
Det er jo så meget interessant, at man siger, at Afrika skal have flere penge, men at man ikke kan garantere, at man ikke vil skære ned på det.
Men det kan være, vi får lidt mere at vide om det.
Så vil jeg spørge om tre andre lande, som får støtte, nemlig Bangladesh, Burma og Nepal.
Kan man så fra Venstres side garantere, at de tre lande ikke vil blive udsat for nedskæringer, eller er det netop dem, der skal skæres væk, for at man så kan give flere penge til Afrika?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jamen altså, hvis der som følge af prioriteringer er udgifter, som ligger ud over, hvad man kan hente i forhold til at gøre tingene smartere i sundhedssektoren, og som ligger ud over det, der skyldes, at der bare kommer flere patienter – sådan forstår jeg spørgsmålet – så vil vi da finansiere det ved prioriteringer inden for andre dele af den offentlige sektor.
Så jeg synes måske, det er en noget luftig debat.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-18:
Når Venstre vil skære ned på ulandsbistanden med 2,5 mia. kr., er det med det argument, at selve bistanden skal målrettes fattigdomsbekæmpelse i Afrika.
Det må så betyde, at der er noget andet, man skærer fra.
Nu har ordføreren jo gentagne gange sagt, at det handler om prioritering, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Venstre så i det regnskab prioriterer, at GGGI fortsat skal have økonomisk støtte.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Som jeg sagde tidligere, er der p.t. 2.800 udviklingsprojekter, der gives penge til, og jeg kommer ikke i dag til at stå her på talerstolen og prioritere dem.
Jeg kan sige, hvad vores politiske tænkning er, nemlig at vi bør fokusere udviklingsbistanden yderligere, og det gør man jo også i dag.
Altså, der er da masser af lande, man ikke er i.
Jeg ser heller ikke noget problem i, at Danmark overholder FN's målsætning og stadig skal være blandt de lande, der kommer til at give mest i hele verden, men altså ikke giver mere end det, FN anbefaler, fordi det jo giver rum til, at vi også kan udvikle det danske samfund og gøre os alle sammen rigere.
Jeg anerkender sådan set ikke præmissen for diskussionen, at det her er lig med det antal tusinde fattige børn, som hr. Per Clausen insisterer på er resultatet.
Det, jeg altid savner i en diskussion med Enhedslisten, er jo, hvad Enhedslisten ville gøre for at sikre en stærk økonomi i Danmark, for det får man sjovt nok aldrig nogen svar på.
Det er altid, at virksomhederne skal beskattes, og at alle, der ikke er en del af arbejdsmarkedet, skal have flere penge.
Det er ikke en opskrift, vi tror på i Venstre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Venstre har med finanslovsaftalen været med til afsætte en ekstra milliard til de ældre frem til 2017.
Vil Venstres ordfører komme ind på, om det er Venstres politik, at den ekstra milliard skal fortsætte efter 2017?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jamen den ekstra milliard er jo finansieret, og det har vi gjort sammen.
Altså, det ville sådan set være meget nemt for mig at svare ja ud fra sådan en almindelig økonomisk teknisk betragtning, for hvad angår den samlede økonomi for ældreområdet, vil der, alene på grund af at der bliver flere ældre, være et fremtidigt pres, sandsynligvis også for flere penge til ældreområdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Det kan godt være, jeg overfortolker, men jeg hører Venstres ordfører anerkende, at man kun kan bruge nogle ekstra penge på de ældre på en række andre velfærdsområder, hvis man ikke har nulvækst – man kan ikke have nulvækst og så prioritere nogle ekstra penge til de ældre, som vi har gjort her.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Nu er det sådan, at hvis man næste år laver en finanslov med et udgiftsstop, så vil den her milliard kroner stadig væk være til de ældre.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Selv om Venstre vil indføre nulvækst, har jeg forstået det sådan, at Venstre stadig væk vil finansiere det demografiske træk, altså at der f.eks. bliver flere ældre, ved at gennemføre effektiviseringer for et beløb, der svarer til, hvad det koster.
Men ud over de stigende udgifter som følge af den udvikling er udgifterne på sundhedsområdet jo steget yderligere de seneste år, bl.a. fordi nye behandlingsformer gør det dyrere, ligesom bedre medicin presser priserne op.
Vil Venstre også finansiere de stigende sundhedsudgifter, der altså ligger ud over det demografiske pres, og som vi ved yderligere findes?
Når jeg og andre spørger om de her ting, er det, fordi det er så vanskeligt at blive klog på, hvad Venstres politik egentlig er.
Jeg må jo prøve igen.
Til spørgsmålet om de stigende sundhedsudgifter, der vil være ud over det demografiske pres, er det da – udledt af det, hr. Peter Christensen sagde før – Venstres svar, at der ikke vil være øgede udgifter, fordi det vil Venstre bare klare med højere produktivitet, og at man skal løbe stærkere, hvis man ellers kan, i sundhedssektoren, eller vil man rent faktisk finansiere, hvis der er øgede udgifter på sundhedsområdet ud over det demografiske træk?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Til spørgsmålet om, om vi vil finansiere de udgifter, der måtte være, er svaret: Det vil vi!
Venstre er et ansvarligt økonomisk parti, så der kommer ikke til at være udgifter, vi ikke finansierer.
Men det, der er interessant, er jo at snakke om, at produktivitet er en del af løsningen, for det, der er centralt i regeringens økonomiske politik, er, at man siger, at vi skal få den offentlige sektor til at løbe længere i fremtiden svarende til 12 mia. kr.
Det er sådan set en del af vores løsning også.
Men Venstre skal komme med en plan for de 12 mia. kr., regeringen vil ikke komme med en plan.
Og jeg vil bare henvise til vores udspil for finanslov til i år, hvor vi jo viser, hvordan man kan tilvejebringe både 5 mia. kr. til at lette skatter og afgifter, samtidig have et udgiftsstop og samtidig have mulighed for at prioritere det offentlige område med over 1 mia. kr.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Lad os nu sige, at det demografiske træk så finansieres via de effektiviseringsgevinster, som Venstre også opgør til 12 mia. kr. Det accepterer vi.
Så er vi også enige om, kan jeg høre, at der er yderligere udgifter, bl.a. på sundhedsområdet; behandlingsformerne bliver bedre, medicinen bliver bedre, og det koster mere.
Skal det også finansieres via de effektiviseringsforbedringer?
Og skal ældremilliarden efter 2017 også finansieres af effektivitetsforbedringer?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Altså, jeg mener simpelt hen, at regeringspartierne har fået den der ældremilliard fuldstændig galt i halsen.
Den er finansieret.
Den er også finansieret fremover, så hvis det eneste, regeringspartierne fokuserer på, er den her ekstra milliard kroner til de ældre, som vi har aftalt nu, så vil vi jo fremover kunne blive enige om et udgiftsstop.
Og det glæder mig da egentlig, for hvis det, der er målestokken for debatten i dag, er den ene milliard kroner ud af de mange penge, som udgifterne i den offentlige sektor udgør i dag, så er det lige ved, at vi skal ned og give hinanden håndslag her efter debatten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Lad mig holde det helt enkelt: Vil Venstre finansiere de øgede udgifter på sundhedsområdet ud over det demografiske træk – ja eller nej?
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Vi kommer ikke til at have udgifter, vi ikke finansierer, det er helt sikkert.
På sundhedsområdet har vi jo historisk viden om, at der er et konstant økonomisk pres, og derfor er det jo enormt glædeligt at have kunnet konstatere, at netop sundhedssektoren har været i stand til at have en meget høj produktivitet.
Især i årene, hvor Venstres formand var sundhedsminister, så man jo, at det, at man også gik ind og bevilgede penge efter, hvor mange flere patienter man fik behandlet i sundhedssystemet, øgede produktiviteten helt enormt, og det er også en del af løsningen.
Det er også en del af den løsning, som regeringen jo generelt selv peger på i forhold til den fremtidige økonomiske politik.
Per Clausen (EL), 2013-12-18:
Jeg kunne godt tænke mig, om hr. Peter Christensen kunne fortælle mig, hvor mange tusinde fattige børn der går på en stærk dansk økonomi.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Vi har lavet en aftale med regeringen om en reform af kontanthjælpen, og jeg kunne aldrig finde på at stå og bruge udtryk som at være stolt af, at man har været inde at lave svære reformer, der giver den konsekvens for mennesker.
Det gør de.
Det gør de jo altid, for ellers ville der da være noget helt galt i forhold til det ressourceforbrug, der har været.
Så selvfølgelig påvirker de reformer mennesker, men vi mener, at også den reform bidrager til at gøre dansk økonomi stærkere, og at den gensidige forsørgerpligt er sådan en, som selvfølgelig vil have nogle konsekvenser, men som er en del af løsningen.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-18:
Det er nok det, man på dansk kalder sort tale.
Altså, uanset hvad man spørger om i forhold til udviklingsbistand, er det sådan et automatsvar, der går i gang.
Jeg begyndte ikke at spørge om alle mulige 2.800 projekter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre – bare med et ja eller et nej: Kommer GGGI til at opleve en besparelse, eller gør de ikke?
Altså, det kan vel ikke være så svært at svare på, medmindre selvfølgelig man ikke vil dele det med offentligheden.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Jo, jeg synes da, at det sikkert er en udmærket debat.
Altså, om man i al fremtid vil give støtte til GGGI, tør jeg sandelig ikke stå her og garantere.
Jeg kan også selv høre på regeringspartierne, at der løbende er en diskussion af de forskellige udviklingsprojekter, så det kan da godt være, at man ikke kan blive ved med at få noget ud af det over tid.
Der er 2.800 projekter, og så længe vi sidder i opposition, foregår det jo ved, at vi tager stilling til dem via aktstykker i Finansudvalget.
Jens Joel (S), 2013-12-18:
Tak til Venstres ordfører, og også tak for samarbejdet om finansloven og for det, man jo kan kalde nogle billige blå stemmer.
Jeg er lidt nysgerrig på noget af det, som ikke kom med i finansloven, selv om Venstre har snakket meget om det, nemlig spørgsmålet om nulvækst.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Når jeg tøver lidt, er det, fordi jeg ikke er helt sikker på, at tallet holder hundrede procent.
Men vores ambition er klart at holde et udgiftsstop frem til 2020, fordi det netop vil kunne frigøre, lad os sige et sted mellem 20 og 30 mia. kr. – jeg tror nok, det sandsynlige vil være omkring 22 mia. kr. – til, at vi så kan lette byrder på de danske arbejdspladser.
Det mener vi at der er et enormt stort behov for.
Når den reference er der, er det, går jeg ud fra, fordi regeringspartierne også synes, vi skal gøre det lige så godt som i Sverige.
Men så er man jo også nødt til at kigge på skatter og afgifter, og dem kan man kun fjerne ved at lade verdens største offentlige sektor have den samme størrelse, som den har i dag.
Jens Joel (S), 2013-12-18:
Det skal ikke komme an på tallet.
Ifølge Finansministeriets opgørelse i forbindelse med spørgsmål 410 er det i hvert fald 21,8 mia. kr., men lad os bare sige det.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Vores ambition er jo at holde det offentlige forbrug uændret og sige, at verdens største offentlige sektor sådan set skal blive ved med at være verdens største offentlige sektor, men den skal ikke vokse yderligere andet end det, man fremskriver med som følge af lønstigninger og prisstigninger på varekøb.
Det er jo ikke en ukendt politik for regeringen, det er en virkelighed, vi har set i de sidste år, og det vil altså give nogle muskler, som vi kan bruge til at fjerne byrder på arbejdspladser.
Kan vi få flere danskere i beskæftigelse, vil vores økonomi blive bedre, væksten vil blive højere, og vi vil blive et rigere land, og det vil sådan set også i sidste ende have en positiv afsmitning på det offentlige.