runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2015-10-23:
Jeg vil også gøre det kort.
I fremsættelsen af dette forslag fremhæves det, at formålet med lovforslaget er, at Familieretsafdelingen får samme organisatoriske status som resten af Ankestyrelsen, og at der gives mulighed for, at Ankestyrelsen kan beslutte at behandle principielle eller generelle familieretlige sager på et møde med udvidet votering.
Ligeledes lægger vi vægt på muligheden for udvidet votering, som vi håber og tror vil give mulighed for større inddragelse af flere perspektiver i principielle sager.
Vi lægger vægt på, at flere af høringssvarene fremhæver, at det vil styrke borgernes retsstilling.
Det ser vi som en positiv udvikling, og hvis forslaget kan bidrage i den retning, bakker vi selvfølgelig op om det.
Vi er positive over for forslaget.
Alternativet støtter forslaget.
Trine Torp (SF), 2015-10-23:
Tak for det.
Det bliver ganske kort.
SF tilslutter sig lovforslaget og har i øvrigt ikke andre bemærkninger til det.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Tak for det.
Som allerede nævnt er det her forslag af en noget teknisk karakter, og det har allerede været behandlet her i salen.
Men da det nu er min første gang på denne ærefulde talerstol, vil jeg alligevel lige give det et par ord med på vejen.
Formålet med lovforslaget er jo at integrere det familieretlige område fuldt ud i Ankestyrelsen, så det ikke længere er en del af departementet, men får samme organisatoriske status som resten af Ankestyrelsen.
Det vil fremover give Ankestyrelsen mulighed for at behandle principielle eller generelle sager på møder, hvor der også kan deltage lægfolk som beskikkede medlemmer.
Desuden har høringen som bekendt vist, at der generelt er meget bred opbakning til lovforslaget, og vi kan i Det Konservative Folkeparti også tilslutte os forslaget, som jo hænger tæt sammen med L 7, som vi skal behandle senere i dag.
Karen Ellemann (V), 2015-10-23:
Tak for det, og en stor tak til alle ordførerne for den her meget positive modtagelse.
Lad mig starte med at give et svar til Dansk Folkeparti på det spørgsmål, som blev stillet: Det her lovforslag kommer ikke til at have nogen indflydelse i forhold til diskussionen om sagsbehandlingstiderne i Ankestyrelsen, for det er, som det bliver nævnt, egentlig bare – måske lidt enkelt sagt – en praktikalitet i forhold til at integrere Ankestyrelsens opgavevaretagelse på det familieretlige område fuldt ud i Ankestyrelsen.
Det gør vi, fordi vi et eller andet sted skal have gjort op med en historisk betinget ordning, som ikke er nødvendig.
Vi opnår nu, at Ankestyrelsen fuldt ud bliver en almindelig styrelse under ministeriet, også på det familieretlige område.
Så lad mig sige her, at jeg er glad for den opbakning, som lovforslaget har mødt her fra partierne, og vil naturligvis stå til rådighed, hvis der skulle være spørgsmål og ønsker om at få tingene nærmere belyst undervejs i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Laura Lindahl (LA), 2015-10-23:
Jeg vil selvfølgelig også tilkendegive, at Liberal Alliance støtter forslaget, idet vi synes, det giver mening, at familieretsafdelingen får samme organisatoriske status som resten af Ankestyrelsen.
Vi synes, at netop det overordnede mål med lovforslaget, nemlig at familieretsafdelingen får den samme status, giver rigtig god mening.
Det giver god mening, at Ankestyrelsen kan behandle familieretlige sager på møder, hvor der deltager lægfolk.
Det styrker borgernes mulighed for at klage til Ankestyrelsen, og det støtter Liberal Alliance selvfølgelig op om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-23:
Tak for det.
Nu kan jeg se, at fru Pernille Skipper ikke er
til stede i salen.
Det er jo sådan set lidt ærgerligt, for jeg havde tænkt mig at indlede med at sige, at jeg var ualmindelig rasende over de udtalelser, der har været i pressen i forbindelse med førstebehandlingen af den her sag.
For der hører jeg fru Pernille Skipper sige, at det efter hendes mening var en aftale, der afspejlede, at de parter, der har indgået aftalen, primært mener, at det er dem, der adopterer, altså adoptanterne, forældrene, vi tager os af.
Og det mener jeg simpelt hen ikke er ordentligt.
Fru Pernille Skipper har siddet med til stort set hvert eneste forhandlingsmøde, der har været på det her område helt indtil det sidste, og det vil sige, at vi kan diskutere, om det er 90 pct. eller 95 pct. af tiden, vi brugte på at debattere børnene – 90 pct. eller 95 pct. af tiden blev brugt på at debattere, hvordan vi kunne sikre, at de børn, der kommer ind i adoptionssystemet, ikke er handlet; at de kommer hertil på ordentlige forhold; at de forældre, der skal tage imod dem, er gearet til det, er klædt på til det.
Det var det, 90 pct. eller 95 pct. af tiden blev brugt på.
Så jeg synes simpelt hen ikke, det er ordentligt at komme med den slags udtalelser.
Så må Enhedslistens ordfører, der så er til stede,
Det er netop det, der er udgangspunktet, og det er min opfattelse, at det har været udgangspunktet hele bordet rundt – nu skal jeg jo ikke stå og sige alt muligt på alles vegne, men jeg mener, at alle har taget netop det her med adoptionssystemet enormt alvorligt.
Vi har nogle meget store dilemmaer, der har ikke være nogen lette løsninger, og jeg mener sådan set ikke, at der har været nogen, der har forsøgt at springe over, hvor gærdet var lavest.
Vi har taget hvert enkelt af de problemer, der har været, vi har behandlet dem seriøst, vi har kigget dilemmaerne lige ind i øjnene, og dem er der rigeligt af, skulle jeg hilse og sige, og så har vi forsøgt at lande en aftale, der skaber stabilitet og skaber ro om det her område, og som mest af alt gør, at vi får kontrolleret, at den fuldstændig utilstedelige menneskehandel, der foregår i verden, ikke bliver en del af det adoptionssystem, som vi i Danmark bidrager til.
Så det er altså intentionerne i den her aftale.
Det betyder, at vi indfører skærpede krav over for organisationerne, som står over for at formidle den internationale adoption, og det betyder, at vi skærper tilsynet med organisationerne, vi skaber en større tydelighed på området, og endelig giver vi en hånd i forhold til rådgivning over for de familier, der skal adoptere.
Alt i alt afspejler det jo et dybtfølt ønske om, at de børn, der kommer hertil, altså kommer fra den baggrund, der gør, at de skal adopteres, faktisk også får det bedst tænkelige adoptionsforløb, når nu de er i den ulykkelige situation, at de ikke kan bo med deres biologiske forældre.
Så det har altså været formålet med den her aftale.
Vi har behandlet den en gang i salen.
Nu kan jeg se, at fru Pernille Skipper er kommet til stede, så kan hun jo få et referat, ellers skal jeg nok stille nogle spørgsmål.
Tak for ordet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-23:
Tak for det.
Det er jeg så ikke sikker på at der bliver behov for.
Jeg skal starte med at sige på vegne af hr. Holger K. Nielsen fra SF, som ikke kunne være til stede i dag, at SF ligesom Socialdemokratiet tilslutter sig det her lovforslag.
Det er jo en uændret genfremsættelse, så det er ikke så forfærdelig lang tid siden, at det her lovforslag har været førstebehandlet og dermed debatteret i salen her.
Og jeg kan tilslutte mig det, som vores daværende ordfører, hr. John Dyrby Paulsen, og den daværende forsvarsminister, hr. Nicolai Wammen, sagde ved den lejlighed.
Så jeg vil sige ganske kort: Det er et lovforslag, som stadig væk er vigtigt, og derfor er det også klogt, at den nye regering har genfremsat det.
Foreign fighters er et reelt problem.
De er hjemmehørende i Danmark, vælger at tage ud og kæmpe, og dermed opnår de militære færdigheder.
Det her lovforslag giver Forsvarets Efterretningstjeneste mulighed for at følge op i forhold til foreign fighters, og jeg tror, det er helt afgørende for, at vi kan beskytte den danske befolkning.
Og så er det sådan, at det i lovforslaget også sikres, at der indhentes retskendelse – det er selvfølgelig også en vigtig del.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig det her lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2015-10-23:
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at det fremover gøres muligt for Forsvarets Efterretningstjeneste at aflytte folk, der har fast ophold i Danmark, men som opholder sig i udlandet.
Det har først og fremmest betydning i forbindelse med afsløring af de såkaldte hellige krigeres lyssky gerninger.
Det er klart, at vi skal være så gode som muligt til at fange de hellige krigere og stoppe deres attentatplaner.
Dansk Folkeparti støtter derfor L 9, ligesom vi gjorde det i foråret, da lovforslaget blev fremsat første gang under navnet L 200.
Peter Juel Jensen (V), 2015-10-23:
Tak, formand.
Det vil jeg benytte mig maksimalt af.
Det lovforslag, som vi nu starter første behandling af, er et lovforslag, som desværre er blevet til på baggrund af en meget trist og tragisk begivenhed i Danmark.
Det omhandler hele spørgsmålet om, hvad vi gør for at være i stand til at bekæmpe terror både i Danmark, men også uden for Danmark.
Vi oplevede jo alle sammen, hvordan det danske samfund i februar måned blev ramt af en dybt tragisk terroraktivitet, og i det lys må man selvfølgelig også fra dansk side se på, om der er ting, vi skal gøre anderledes, om der er brug for flere redskaber, og ikke mindst, om der er ting, der kræver handling.
Lovforslaget er udarbejdet af den tidligere regering, men blev trukket i forbindelse med valgudskrivelsen.
Forud var gået et længere forhandlingsforløb mellem den daværende regering og flere partier.
Resultatet af disse drøftelser er dette lovforslag.
Lovforslaget tager afsæt i, at man skal have bedre mulighed for at overvåge bl.a. de såkaldte foreign fighters, som er et stadig stigende problem, nemlig folk, der tager fra Danmark til krigsområder i f.eks. Syrien og Irak med henblik på potentielt at kunne vende tilbage til det danske samfund og dermed komme til at udgøre en risiko for os alle sammen og for vores tryghed og frihed her i Danmark.
Derfor kan vi også konstatere, at selv om der har været en længere diskussion i forbindelse med de nye redskaber, som FE får med det her lovforslag, er vi i fællesskab nået frem til en balanceret og fornuftig tilgang, hvor FE skal have en dommerkendelse, inden de går skridtet videre i forhold til at foretage en overvågning af bestemte personer.
Når det er sagt, er det også afgørende, at vi har tillid til efterretningstjenesterne, så de får mulighed for at gøre deres arbejde, uden at vi politisk viser mistillid.
I Venstre har vi tillid til, at Forsvarets Efterretningstjeneste gør alt, hvad de kan.
Når det er sagt, er det selvfølgelig også af afgørende betydning, at vi i det udvalgsarbejde, som nu kommer til at finde sted, kommer til at adressere nogle af de punkter, som er blevet rejst i forbindelse med det lovforslag, der nu har været i høring, men omvendt må vi også sige, at der er indgået en politisk aftale, som Venstre er en del af, og jeg synes, at der er grund til at kvittere for, at vi på den måde som en del af forsvarsforligskredsen også er blevet enige om, hvad der fremadrettet skal gøres i forhold til efterretningstjenesterne.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen, og vi lægger afgørende vægt på, at vi får styrket vores efterretningskapacitet i FE, således at FE har de bedste redskaber og de bedste muligheder for at følge med i, hvad der sker uden for Danmarks grænser og dermed også er i stand til at hjælpe, sådan at hverken Danmark eller for den sags skyld andre lande bliver mål for terrorhandlinger.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-10-23:
Tak for det.
Det her lovforslag blev til i foråret, i kølvandet på et terrorangreb i København.
Der var en række alvorlige drøftelser i kølvandet på det og endda også oplæg til et lovforslag, som jo bestemt skulle beskytte vore vestlige værdier, men som desværre i sit oplæg gik på, at man skulle kunne overvåge danskere i udlandet uden forudgående retskendelse.
Heldigvis førte de ret langstrakte forhandlinger til, at vel alle partier fandt sammen om, at det duede simpelt hen ikke, altså at vi ikke skulle sælge ud af vore retsprincipper for at beskytte vore værdier.
I den sammenhæng kan vi nu notere med tilfredshed, at vi faktisk får givet Forsvarets Efterretningstjeneste de redskaber, der skal til for at overvåge danskere i udlandet, som ikke er venligsindede over for Danmark.
Det kan man altså, men vi holder fast i de retsprincipper, vi har i Danmark.
Derfor er det glædeligt, at så bredt et flertal finder sammen om det.
Derfor er det her forslag et godt forslag, som er helt nødvendigt og på sin plads i kølvandet på det, der er sket.
Derfor kan vi støtte op om forslaget fra Liberal Alliances side.
René Gade (ALT), 2015-10-23:
I Alternativet har vi jo ikke haft mulighed for at være med i forhandlingerne eller debatten før sommerferien, og derfor stiller vi os stadig væk kritisk, ligesom jeg hørte at Enhedslisten også gør, i forhold til forslaget.
Men i øjeblikket synes vi, at den terrortrussel, der tales om, måske ikke nødvendigvis bekæmpes bedst ved at lovgive på den her måde, hvor vi kommer til at forulempe demokratiet – som vi i nogle henseender gør ved at tage en kasket på, hvor vi siger, at de foreign fighters, der muligvis truer os her i landet, kan vi bekæmpe ved at lovgive os ud af det med ekstra overvågning.
Så vi ser frem til måske at blive klogere i udvalgsarbejdet, men lige nu kan vi ikke støtte op om forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-10-23:
Tak for det.
Det danske samfund er ved den digitalisering, der er foregået, selvfølgelig blevet mere sårbart, både over for nedbrud på hele dette område og over for angreb.
Derfor er det væsentligt at sikre en lovgivning, der kan modvirke det, og det handler det lovforslag, vi behandler nu, om.
Men nu er det her så igen.
Vi vil ikke undlade at pege på, at der jo er kommet en række høringssvar, og at der også i erhvervslivet er bekymring for, hvad det her rent konkurrencemæssigt betyder.
Derfor er det selvfølgelig nødvendigt, at udvalgsarbejdet nu forsøger at tage hensyn til de signaler, der er kommet, og måske kunne man overveje – for alt kan jo ikke afklares nu, inden loven kommer til at virke – om det kunne være hensigtsmæssigt med en revisionsparagraf, sådan at man får kigget på det, når det har virket i et par år.
Det synes jeg er værd at overveje i udvalgsarbejdet, altså om man skulle indsætte en sådan paragraf.
Men ellers er vi enige i, at de her sikkerhedsforanstaltninger er nødvendige.
Så vi støtter lovforslaget, men ser frem til under udvalgsarbejdet at komme tættere ind på bekymringerne og diskutere med de øvrige partier, om der set i lyset af de høringssvar, der er givet, kunne findes interesse for en revisionsparagraf på det her område.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-23:
Tak for det.
Når demokratier bliver udsat for terrorangreb, udfordres vores helt grundlæggende værdier på mange forskellige måder.
Noget af det mest charmerende ved demokratier er jo, at vi er rigtig dårlige til både at føre krig og til – kan man sige – at tage totalitære redskaber i brug, og derfor bliver vi udfordret, når vi skal imødegå terror.
Den balance – det synes jeg man bliver nødt til at sige meget åbent og ærligt –
er svær, som mange af de ordførere, der allerede har været på talerstolen, også har sagt.
For Radikale Venstre har det, ligesom både Liberal Alliance og flere andre også har nævnt, været helt afgørende i forhold til det konkrete lovforslag her, at der nu er kommet krav om, at der, hvis man skal gribe ind i meddelelseshemmeligheden, altså aflytte og følge danske statsborgere i udlandet, så skal en retskendelse til.
Det giver altså den sikkerhed for enhver borger, der tager ud, at man som efterretningstjeneste ikke bare kan begynde at aflytte hvem som helst.
Derfor synes jeg faktisk, at det her lovforslag rammer den balance, der skal være imellem hensynet til det, som måske er vores mest basale frihedsrettighed, nemlig retten til tryghed, på den ene side, og på den anden side retten til selvfølgelig at ytre sig og færdes uden at blive overvåget.
Det her er svært stof, men vi synes altså, at vi med den retskendelsestilføjelse, der er kommet, også kan støtte dette forslag, idet vi ligesom mange andre selvfølgelig vil følge udvalgsbehandlingen og de høringssvar, der har været, meget nøje.
Men vi er positivt indstillet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-23:
Jeg kan meddele, at Det Konservative Folkeparti også agter at støtte lovforslaget, og jeg ligger fuldstændig på linje med de øvrige ordførere, der har været heroppe og har meddelt, at deres partier også støtter lovforslaget.
Jeg synes også, det er meget, meget vigtigt, at der er den rigtige balance, og vi synes også, det har været godt, at der er blevet taget en runde om det.
Vi synes, det er godt, at der kræves en dommerkendelse.
Vi må da også sige, at det her er ganske alvorligt, og efterretningstjenesterne i Danmark skal have mulighed for at indsamle oplysninger om potentielle terrorister.
Vi ved jo, hvordan vi, når vi hver dag færdes herinde i Folketinget, er omgivet af sikkerhedsforanstaltninger, og en af de mest alvorlige terrortrusler synes jo at komme fra folk, der netop tager ophold i udlandet.
Så jeg kan kun sige, at jeg synes, det er et godt lovforslag, og vi ser selvfølgelig også frem til at se høringssvarene.
Men vi støtter lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2015-10-23:
Tak for debatten og for den brede tilslutning, der har været fra partierne.
De senere år har truslen fra især et stigende antal udrejste ekstremister fra vestlige lande, de såkaldte foreign fighters, udgjort en voksende udfordring, og det gælder altså også for Danmark.
Konflikten i Syrien og Irak er i dag den væsentligste faktor i trusselsbilledet, og mindst 125 personer er eller har været udrejst fra Danmark.
I Danmark hjemmehørende personer, der rejser til udlandet for f.eks. at tilslutte sig en terrororganisation og modtage militær træning eller deltage i kamphandlinger m.v., udgør i dag et væsentligt element i trusselsbilledet i forhold til Danmark.
Forsvarets Efterretningstjeneste er Danmarks udenrigsefterretningstjeneste og dermed vores øjne og ører i udlandet.
En af tjenestens vigtigste efterretningsmæssige opgaver er at søge og afdække trusler og følge personer, der opholder sig i udlandet, og som f.eks. gennem militær træning og kamphandlinger opnår konkrete færdigheder og en voldsparathed, der kan udgøre en trussel mod Danmark og danske interesser.
Der er som sagt sket en markant stigning i antallet af i Danmark hjemmehørende personer, der rejser til udlandet for at modtage en sådan træning eller deltage i kamphandlinger eller deciderede terrorangreb, og dermed kommer disse personer i kontakt med netværk og organisationer, som Forsvarets Efterretningstjenestes indsats er rettet imod.
Men en konsekvens af de eksisterende begrænsninger i lovgivningen har været, at Forsvarets Efterretningstjeneste i dag ikke målrettet har kunnet følge udrejste danske ekstremister, selv om de potentielt kan udgøre en meget alvorlig terrortrussel mod Danmark og danske interesser.
De personer, der udrejser fra Danmark, tilslutter sig nu i al overvejende grad ISIL, der udøver terror og brutalitet i et hidtil uset omfang, og som vi med bl.a. danske kampfly har bidraget militært til at bekæmpe i netop Irak.
Lovforslaget vil styrke Forsvarets Efterretningstjenestes muligheder for at opdage og afdække terrortrusler mod Danmark og danske interesser på et tidligere tidspunkt, end den gældende lovgivning giver mulighed for.
Og Forsvarets Efterretningstjeneste får med lovforslaget adgang til at indhente oplysninger om en i Danmark hjemmehørende fysisk person, når denne opholder sig i udlandet og der er bestemte, konkrete grunde til at formode, at den pågældende deltager i aktiviteter, der kan indebære eller forøge en terrortrussel mod Danmark og danske interesser.
Som flere af ordførerne også var inde på, sikrer lovforslaget samtidig, at ved indgreb i meddelelseshemmeligheden skal der indhentes en retskendelse.
Oplysninger, der indhentes som følge af den nye bestemmelse, er desuden omfattet af den kontrol, som Tilsynet med Efterretningstjenesterne allerede i dag udfører i forhold til også Forsvarets Efterretningstjeneste.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-23:
Også ved det her lovforslag skal jeg på vegne af hr. Holger K. Nielsen fra SF sige, at de også tilslutter sig lovforslaget.
Det her er også en uændret genfremsættelse, så det er ikke så lang tid siden, det har været debatteret i salen, og også den her gang kan jeg tilslutte mig det, vores daværende ordfører, hr. John Dyrby Paulsen, og daværende forsvarsminister sagde ved den lejlighed.
Det her er et spørgsmål om sikkerhed for vores teleinfrastruktur og om, hvordan vi beskytter et samfund, der er blevet mere og mere digitalt.
Jeg har forstået, at der fra branchen har været udtrykt forskellige bekymringer, men også at der er taget højde for noget af bekymringen.
Jeg lagde meget mærke til, at den daværende minister afsluttede sin tale, da det blev førstebehandlet første gang her, ved til Folketinget at tilkendegive – og jeg citerer: Lovens nærmere indhold skal udmøntes i en række bekendtgørelser, der fastsætter de detaljerede tekniske regler.
Vi vil inddrage branchen i den proces, ligesom udkast til bekendtgørelser vil blive drøftet af de partier, der støtter lovforslaget.
Citat slut.
Jeg håber bare, at den nye minister også vil slutte sin tale med at tilkendegive de samme principper, som den tidligere minister gjorde.
Marie Krarup (DF), 2015-10-23:
Center for Cybersikkerhed under Forsvarsministeriet får med denne lov mulighed for at kontrollere og sikre sikkerhedsniveauet hos danske teleudbydere.
Det kan man kalde rettidig omhu i forbindelse med et område, der bliver stadig sværere at kontrollere, og hvor Danmarks sikkerhed dermed er sårbar.
I Dansk Folkeparti anser vi det for væsentligt at sikre vores informationssikkerhed
mest muligt.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2015-10-23:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag handler om hele sikkerheden for vores teleinfrastruktur, men også hele spørgsmålet om, hvordan vi beskytter et samfund, der bliver mere og mere digitalt.
Derfor er vi også nødt til fra dansk side at være opmærksomme på, hvordan vi kan sikre, at den kritiske infrastruktur bliver beskyttet bedst muligt.
Af samme grund glæder vi os til at gå i gang med udvalgsbehandlingen – for det har været et ret omdiskuteret lovforslag, inden det blev fremsat første gang.
Der har været diskussion i offentligheden om det, og ikke mindst har der også været en lang række bidrag fra branchen om deres frygt for, hvilken betydning det her lovforslag kunne få for telebranchen.
Når det er sagt, har vi noteret os, at lovforslaget nu har været sendt i høring, og der er kommet en række høringssvar.
Nogle af høringssvarene er mere kritiske end andre, men overordnet set synes vi at lovforslaget ser fornuftigt ud.
Venstre tilslutter sig lovforslaget.