runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Nu er der jo ikke noget nyt i den retorik, der kommer fra Enhedslisten.
Det er jo sådan, at man fra Enhedslistens side faktisk i bund og grund er modstandere af alt, hvad der hedder udbud og udlicitering.
Man vil have, at det skal være det offentlige, som tager hånd om folk fra vugge til grav, og man vil ikke have, at man får tingene i det rette perspektiv.
Netop på det her område har kommunerne jo igennem mange, mange år – i hvert fald 10 år, som jeg sagde før – brugt udbud og udlicitering som et rigtig godt drivmiddel til at få gennemsigtighed i de priser og de rammeaftaler, som kommunerne opererer med.
Det er det, som vi tror at man med det her forslag vil underminere, altså at der ikke vil komme den del af kommunernes opgaver ud i udbud, og derved vil vi ikke få den prisgennemsigtighed, som er nødvendig for kommunerne.
Derfor er det sådan set lodret imod en god tendens, hvis man gik ind og støttede det her forslag.
Line Barfod (EL), 2009-05-28:
Jamen jeg har forstået på debatten – både under førstebehandlingen og her – at Dansk Folkeparti går ind for så meget privatisering som overhovedet muligt.
Jeg går ud fra, at der ikke er nogen områder overhovedet, som Dansk Folkeparti mener ikke kan privatiseres.
Det at tage sig af vores børn, af vores ældre, af vores syge er alt sammen områder, som Dansk Folkeparti mener det vil være bedst bliver privatiseret.
De skal måles og vejes som varer og behandles, som om det er varer, altså behandles som på en fabrik.
Jeg kan forstå, at det er de samme principper, der her skal gøre sig gældende.
Det er jo det, som mange medarbejdere og mange borgere klager over.
De synes ikke, det er rart at blive behandlet på den måde.
De ældre synes ikke, det er rart, at alting skal gøres op i minutter, altså at der er 5 minutter til at skifte dynebetræk, at der er 3 minutter til at gå ned med skraldespanden osv., og at der ikke er noget tid i øvrigt til at holde i hånd og drikke en kop kaffe.
Men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, det er rigtig godt, fordi det allervigtigste er at fremme så meget privatisering som muligt.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-28:
For ganske nylig havde vi ikke bare en, men hele to af regeringens ministre på banen.
Meget kort tid efter, at dette meget klare og også meget principielle budskab var blevet sendt af sted af ikke bare en, men to ministre fra regeringen, havde vi lejlighed til som samlet opposition at fremsætte dette helt konkrete forslag, som netop handler om at tage imod opfordringen fra regeringen, netop at give den frihed, give mindre bureaukrati, række hånden ud til regeringen og sige: Vi lytter til jer, vi vil gerne komme med konstruktive forslag til netop mindre bureaukrati, mindre statslig styring og mere frihed til kommunerne.
Beslutningsforslaget handler nemlig om at sige, at det skal være op til kommunerne selv at vurdere, hvornår det giver mening at sende tingene i udbud, og hvornår det ikke gør det.
Professor Carsten Greve fra Copenhagen Business School har lavet en undersøgelse, der viser, at vi faktisk ved for lidt om konsekvenserne, når vi sender ting i udbud.
Nogle gange går det rigtig godt, andre gange knap så godt, så lad os få undersøgt nogle af de her ting.
Med forslaget her lægger vi op til at få lavet en undersøgelse af netop konsekvenserne, når kommunerne sender ting i udbud.
Vi siger, at i den periode, hvor vi undersøger tingene, hvor vi finder ud af, om det nu er en god idé eller en skidt idé, giver vi kommunerne den frihed, at de selv kan bestemme, om tingene skal sendes i udbud eller ej, så derfor suspenderer vi kravet om, at hele 26,5 pct. skal sendes i udbud.
Derfor er det jo skuffende – meget, meget skuffende – at man den ene dag siger meget klart fra regeringens side, at man ønsker mere frihed, mindre bureaukrati og har tillid til de offentligt ansatte, og når man så får et konkret forslag og får mulighed for at sætte handling bag ordene, gør man det stik modsatte.
Det er desværre meget typisk for den siddende regering, og jeg synes, det er rasende ærgerligt.
Bertel Haarder (V), 2009-05-28:
Jeg kan fortælle, at vi drøfter mange ting, og desværre er SF jo ikke med til de drøftelser.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-28:
Jeg skal også denne gang forsøge ganske kort at redegøre for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan stemme for forslaget, og jeg vil gerne illustrere det med at citere ordret, hvad Socialistisk Folkepartis ordfører, fru Nanna Westerby, sagde ved førstebehandlingen af dette forslag den 31. marts kl. 19.17 i Folketingssalen.
Jeg citerer ordret, hvad fru Nanna Westerby sagde: »Med hensyn til praktikpladscentre tror jeg ikke – og det står der heller ikke i forslaget – at vi har gjort os nogen konkrete tanker om, præcis hvor mange praktikpladscentre, der ligger.
Den udgift, der kommer til at være med praktikcentre, er vores økonomer allerede ved at regne ind i vores finanslovforslag for 2010, som af gode grunde jo ikke ligger lige nu.«
Man har altså overhovedet ingen idé om, hvad man foreslår.
Det kan man jo ikke mene alvorligt.
Der er tale om rent populisme og intet andet, for hvis man gjorde det af hensyn til ungdommen, ville man have gjort sig den ulejlighed at have lavet et forslag, der er længere end to sølle sider, og man havde gjort sig den ulejlighed at regne tingene igennem, inden man bad Folketinget om at tage stilling.
I Dansk Folkeparti mener vi, at en midlertidig forhøjelse af antallet af skolepraktikpladser er en del af løsningen, men vi skal først have et ordentligt økonomisk skøn fra regeringen, og vi skal ikke begynde at oprette nye centre rundtomkring i landet, og vi skal sikre, at en midlertidig forhøjelse netop bliver midlertidig og ikke permanent.
For når økonomien igen går op, skal unge mennesker ud i virksomhedspraktik frem for skolepraktik.
Virksomhedspraktik er faktisk en væsentlig del af det danske erhvervsuddannelsessystem.
Fra Dansk Folkepartis side vil vi arbejde videre med seriøse drøftelser, og når vi når frem til en løsning, bliver beslutningen taget på et oplyst grundlag, så vi ved, hvad vi gør, og så vi bare nogenlunde ved, hvad vi forventer det kommer til at koste.
Se, det er at behandle ungdommen seriøst.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-28:
Tak for det.
Det, som hr. Martin Henriksen siger, er jo lidt noget sludder, eller også er han i hvert fald uenig i den fremgangsmåde, som også regeringen bruger.
Det er klart, at vi ikke sætter et præcist antal på, hvor mange skolepraktikpladser der skal oprettes.
Det ved vi ikke.
Det er en vurdering, som vi hverken kan eller skal foretage.
Det er en vurdering, som vi i vores forslag har bedt arbejdsmarkedets parter om at foretage, ligesom undervisningsministeren beder Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser om at lave den vurdering.
I forhold til økonomien bag de her praktikpladscentre er det jo sådan, at der mange steder allerede i dag inden for den eksisterende økonomiske ramme faktisk bliver oprettet praktikpladscentre.
Den udvikling kunne vi godt tænke os at skubbe på, fordi det er meget vigtigt, at skolepraktik ikke bliver en dårlig praktik, men at vi får så høj en kvalitet som muligt.
Så vil jeg gerne til sidst høre hr. Martin Henriksen: Når nu vi kunne høre, at hr. Martin Henriksen for en måned siden sagde, at han ville arbejde for, at der blev fremlagt noget i Folketinget, så vi kunne få genindført skolepraktikken inden sommerferien, hvordan synes hr. Martin Henriksen så selv at det går med det?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-28:
Nu er det jo sådan, at hvis man skal forhøje antallet af skolepraktikpladser, behøver man ikke en lovændring.
Så det er sådan set forholdsvis ligetil.
Det, der er spørgsmålet, er, om vi kan blive enige med regeringen og Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, som også sidder i forligskredsen om erhvervsuddannelserne, om, at vi midlertidigt forhøjer antallet af skolepraktikpladser, sådan at vi kan gøre de unge mennesker på erhvervsuddannelserne, som har svært ved at få en praktikplads, en tjeneste.
Men det, der jo bare er essensen i Dansk Folkepartis kritik af Socialistisk Folkepartis forslag, er sådan set, at man ikke selv ved, hvad det er, man foreslår.
Man siger: Vi skal have nogle praktikpladscentre, men vi ved ikke, hvor de skal være henne, vi ved ikke, hvor mange vi skal have, og vi ved ikke, hvad de koster.
Det er den ene del af vores kritik af Socialistisk Folkepartis beslutningsforslag.
Man har selv sagt i Folketingssalen, at man ikke ved det.
Den anden del af vores kritik, er, at det jo sådan set ikke er en midlertidig foranstaltning, men en permanent foranstaltning.
Hvis det ikke var en permanent foranstaltning, hvorfor skulle man så ønske at bygge nye skolepraktikpladscentre?
Skal man så rive dem ned igen?
Det hænger ikke sammen, og det er jo det, der er problemet.
Derfor synes jeg bare, at man skal have en seriøs indgangsvinkel til det, så man dels får belyst, hvad det kan risikere at komme til at koste, dels hører fra arbejdsmarkedets parter.
Det er jo lidt ærgerligt, at fru Nanna Westerby sådan set bekræfter mange menneskers fordomme, nemlig at når Folketinget har mødefri periode, går alle politikere på ferie.
Så forstår jeg, at Socialistisk Folkeparti holder ferie.
Det bliver en lang og god ferie, og jeg håber, at den bliver dejlig.
Der vil vi så i mellemtiden bl.a. bruge vores tid på at sikre, at der sker en midlertidig – med streg under midlertidig – forhøjelse af antallet af skolepraktikpladser, sådan at unge mennesker, der har problemer med at finde en praktikplads ude i en virksomhed, kan komme ind og få skolepraktik.
Men det er jo væsentligt, at vi gør det på en ordentlig måde, så vi har nogenlunde styr på, hvad det kommer til at koste.
Der har været nogle skøn på mellem 0,5 og 1 mia. kr.
Jeg ved godt, at Socialistisk Folkeparti bare mener, at de nok ligger et eller andet sted, og at dem kan man så lede efter i sin ferie.
Men vi mener bare, at man skal håndtere det på en seriøs måde, og det er det, vi forsøger at gøre.
Det, Socialistisk Folkeparti har lagt frem i Folketingssalen, er ikke seriøst, og derfor stemmer vi imod.
Men bare rolig: Vi arbejder videre, når fru Nanna Westerby er gået på ferie.
Bertel Haarder (V), 2009-05-28:
Jeg vil gerne forsikre de 5.400 praktikpladssøgende om, at vi er i fuld gang med at drøfte, hvad vi kan gøre for at lette deres situation.
Vi har fået en ny præmieringsordning vedtaget her i Folketinget – tak for det – og vi har uden ophold fortsat med at drøfte det spørgsmål, som er på i dag, nemlig om vi skal foretage en lempelse i adgangen til at gå i skolepraktik.
Så sent som i mandags fik vi indstillingen fra Rådet for Erhvervsuddannelserne, som indstiller, at man på tre områder lukker op.
Samtidig overvejer vi, om vi i den forbindelse skal ændre skolepraktikken lidt, og disse drøftelser foregår fortløbende.
Der er berammet to møder allerede i den meget nære fremtid, og det er møder med arbejdsmarkedets parter og Kommunernes Landsforening.
Og selvfølgelig holder jeg tæt kontakt til de forligspartier, som regeringen er forpligtet over for, og hvortil SF jo ikke hører.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-28:
Nu har der jo været meget snak om det her med økonomi, og at det koster ekstra at oprette de her skolepraktikpladser.
I SF er vi også meget optaget af, at økonomien skal hænge sammen, og derfor vil jeg også meget gerne spørge undervisningsministeren: Nu har undervisningsministeren sagt mange gange, at vi har en uddannelsesgaranti i Danmark, og at man, hvis man ikke kan få en skolepraktikplads på en retning, så bare kan gå over på en anden retning.
Hvorfor er det så, at der er så mange nye penge, der skal findes?
Havde man slet ikke regnet med, at de unge ikke ville bruge den her uddannelsesgaranti?
Havde man slet ikke sørget for finansieringen ud fra, at de unge ville benytte sig af den her uddannelsesgaranti, som man ellers har brystet sig så meget af?
Eller hvordan er det med det?
Bertel Haarder (V), 2009-05-28:
Jeg synes, at jeg svarede både høfligt og kort, men alligevel fyldestgørende, på det, der er på Folketingets dagsorden i dag, nemlig spørgsmålet om, om vi skal åbne for mere skolepraktik.
Så stiller fru Nanna Westerby mig et spørgsmål om noget helt andet, nemlig om uddannelsesgarantien, og jeg kan oplyse, at den gælder, ganske som den er aftalt.
Det, som forslaget handler om, er vi i fuld gang med, sådan som jeg beskrev, og som sagt kom indstillingen fra Rådet for Erhvervsuddannelserne så sent som i mandags, og der er allerede berammet to ekstra møder i den kommende fremtid.
Så mon ikke vi nu lige skulle stemme om det her forslag.
Det synes jeg vi skulle.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-28:
Til det her med, at vi ikke ved det, vil jeg sige: Nej, vi ved ikke, præcis hvor mange skolepraktikpladser der skal oprettes.
Det håber jeg heller ikke at Dansk Folkepartis ordfører forestiller sig at han ved.
Men arbejdsmarkedets parter kan ret hurtigt komme med et bud på det.
De har selv foreslået, at man åbner mere op for at bruge skolepraktik, for hver dag er der unge, der må stoppe deres uddannelse.
Nej, vi synes ikke, at man bare skal give los og åbne op for permanent at lave en masse skolepraktikpladser.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det her skal være en konjunkturudjævner, og at arbejdsmarkedets parter skal være med til at vurdere, hvornår der er brug for den.
I forhold til praktikpladscentrene er det jo sådan, at der allerede er skolepraktik, og dem, der allerede nu er i skolepraktik, vil vi gerne give en bedre kvalitet, end vi har for nuværende.
Derfor vil vi gerne oprette de her praktikpladscentre, som man allerede har mange steder.
Men jeg vil bare gerne høre Dansk Folkepartis ordfører med hensyn til det, som jeg ikke fik svar på, nemlig det, at man har sagt, at man syntes, det var vigtigt, at der inden sommerferien blev åbnet op for mere skolepraktik.
Nu er vi tæt på at have den sidste dag i Folketinget, inden vi går på sommerferie herindefra.
Hver dag er der unge, der må stoppe deres uddannelse, fordi de ikke kan finde en praktikplads.
Hvordan går det med at få regeringen til at åbne op for brugen af skolepraktik?
Kristian Jensen (V), 2009-05-28:
Det er korrekt, at hvis man lægger vægt på den beregningsmetode, som kaldes Ginikoefficenten, vil man se, at der er en stigning.
Og det, jeg lægger vægt på, og som er vigtigt for mig og grunden til, at jeg synes, det er en god skattereform, er, at der bliver et større rådighedsbeløb til dem med de laveste indkomster, ligesom der bliver et større rådighedsbeløb til dem med de høje indkomster.
Det er en skattereform, der gør, at danskerne samlet set, uanset hvordan deres indkomstforhold er, får et større rådighedsbeløb til sig selv, fordi vi sænker skatten på arbejde for både de lave og de høje indkomster.
Og det synes jeg er ganske glædeligt.
Jeg siger ikke, at det er godt, at uligheden stiger.
Jeg siger: Det er godt, at vi får en skattereform, der gør, at vi får løst nogle af de problemer, der er.
Jeg synes, det er godt, at vi får lavet en skattereform, der styrker statens holdbarhed med 5,5 mia. kr., og jeg synes, det er godt, vi har fået lavet en skattereform, som gør, at samfundet bliver ca. 30 mia. kr. rigere, når vi tager og bruger den regnemodel, som Skattekommissionen er kommet frem til.
Det synes jeg er godt og glimrende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Nu sluttede fru Line Barfod selv af med ordet privatisering, og det er jo faktisk egentlig ikke hele sandheden, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det er faktisk ikke privatisering, der som sådan er målet.
Målet er at få gennemsigtighed i de priser, som kommunerne bruger og betaler for forskellige ydelser, hvad enten det drejer sig om kommunernes rengøring, om udlevering af mad, eller hvad det nu kan være.
Det er ikke et mål i sig selv at få det privatiseret.
Målet er at få opgaverne beskrevet nøje, således at man kan få vurderet prisen og får nok for de penge, som skatteyderne giver til en given opgave.
Så vil jeg gerne sige, at jeg udmærket godt bemærkede i gårsdagens debat, hen ad de sene aftentimer, at fru Line Barfod var på talerstolen og sige, at Dansk Folkeparti under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag havde sagt, at vi ville have så meget udlicitering som overhovedet muligt.
Det har jeg sådan set aldrig sagt, og det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Vi har sagt, at vi er glade for, at vi bruger udbud som et godt drivmiddel i kommunerne til at få gennemsigtighed i opgaveprocesserne, ved at vi får vurderet tingene, således at vi kan se, hvor meget vi får for hvilken pris.
Det synes vi er sund fornuft, og det synes vi også at Enhedslisten burde acceptere og forstå.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at afrundingen af den debat om boligejerne, der var under min ordførertale, sådan set bare handlede om, at der var noget, man havde glemt at fortælle, og at jeg bare stilfærdigt midt i snakken om, hvorfor der ikke blev lagt alt muligt frem her, ville påpege, at man sådan set havde glemt at fortælle boligejerne, da man sendte et brev ud til 400.000 af dem, at man ville have dem til at betale knap 4,5 mia. kr. mere i skat.
Det var et brud på et klart løfte fra Venstre, og det var sådan set bare det, jeg refererede til, da der blev spurgt ind til det her forhold med boligejere.
Og så går reformen også ud over lejerne.
Jeg er da glad for, at skatteministeren gentager, at der er 40 pct. af lejerne, som kommer til at opleve stigende husleje, det er fint nok.
Det kom simpelt hen som et chok for Dansk Folkeparti i går, i hvert fald for dets ledere, der forsøgte at sige, at uligheden ikke stiger, at hjemmeserviceordningen ikke bliver forringet, og at reformen ikke i høj grad gavner de velstillede.
Og vi er bare lige nødt til, inden vi stemmer – for nu er det sidste chance – at få bekræftelsen fra skatteministeren: Vokser uligheden med den her reform, ja eller nej?
Kristian Jensen (V), 2009-05-28:
Hvis vi lige tager boligejerne først, vil jeg gerne bede hr. Jesper Petersen, som er så begejstret for Venstres valgmateriale, at han gemmer det i årevis, om at fortælle, hvad det præcis er i brevet, som Venstre udsendte til boligejerne, som hr. Jesper Petersen mener at vi ikke lever op til, altså bare sådan hvilke af de ting, der er skrevet i brevet, som hr. Jesper Petersen mener at vi ikke lever op til.
Hvad angår lejerne, går den her skattereform ikke ud over lejerne, medmindre man mener, at det er et problem, at de får flere penge.
Det kan godt være, at hr. Jesper Petersen mener, at det er et problem, at lejerne får flere penge mellem hænderne, men det synes jeg ikke er et problem.
Jeg synes ikke, at det går ud over lejerne, når der kommer en skattelettelse, der er til gavn for dem.
Med hensyn til de spørgsmål, der blev nævnt her, er det korrekt, at hvis man tager den teoretiske måde at beregne ulighed på, som Ginikoefficienten er udtryk for, vil der være en stigning, men det, der er vigtigt for mig, er, at der er indkomstfremgang også til lavtlønsgrupperne.
Jeg har det fint med, at vi bekæmper fattigdommen, ved at også dem med de laveste indkomster får flere penge mellem hænderne.
Jeg er ikke sat i verden for at bekæmpe rigdom som SF, jeg er sat i verden for at bekæmpe fattigdom.
Hvad angår hjemmeserviceordningen, er der en række områder, hvor vi ikke skærer ned, men hvor vi fastholder det nuværende støtteniveau i de kommende år fastlåst i kroner og øre.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
På den måde er regeringen jo fuld af fikumdik.
Det er det samme med hjemmeserviceordningen.
Den bliver ikke ringere, man udhuler den bare, og så skulle det se ud, som om det var meget bedre.
Vi skal lige have det sidste på plads, inden vi stemmer, for der er jo ikke flertal, hvis det går op for Dansk Folkeparti, at de stemmer for en skattereform, der øger uligheden, hvad dets ledere i går var i tvivl om om den faktisk gjorde.
Til slut må vi have det med det socialt afbalancerede.
Det var jo et løfte, da vi startede hele den her proces, og vi står nu med en reform, der, hvis det går vel, giver 1.000 kr. til de 10 pct. dårligst stillede og 16.000 kr. til de 10 pct. bedst stillede.
Nogle kan komme til at tabe på den, det vil skatteministeren ikke afvise, og det er helt klart i bunden, mens de velstillede vil få store gevinster.
Så Venstres definition af »socialt afbalanceret«, som kan rumme så stor en forskel på de gevinster, som man giver forskellige grupper i det her samfund, kunne jeg godt tænke mig at få som afslutning, og så må vi se, om det faktisk går op for Dansk Folkeparti, hvad de er ved at stemme ja til, nemlig en historisk skævvridning af Danmark.
Kristian Jensen (V), 2009-05-28:
Jeg kan starte med at konstatere, at efter at hr. Jesper Petersen har været voldsomt interesseret i et brev, som Venstres daværende formand udsendte i forbindelse med valgkampen i 2007, og efter at vi så kom til det konkrete, har hr. Jesper Petersen ikke en eneste gang villet svare på, hvad det konkrete i det brev skulle være.
Det kan jeg godt forstå, for jeg står med brevet her.
Jeg har nemlig en kopi af brevet, og jeg har læst det igen for at se, hvad det dog skulle være, som vi har forbrudt os mod, i forbindelse med at det brev blev udsendt.
Det, der står, er, at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien.
Der er taget en række initiativer, herunder fastholdelse af skattestoppet, grænser for, hvad det er for renteudgifter, der bliver beskåret, en lang indfasning og ikke mindst en kompensationsmodel, der gør, at hvis man taber mere på lavere renteværdi og på lavere ligningsmæssige fradrag, end man vinder på de skattelettelser, der kommer, ja, så kompenserer vi fuldt ud.
Så der kommer ikke skattemæssige overraskelser, og hr. Jesper Petersens såkaldte bekymring for skatteyderne og for boligejerne er altså gjort til skamme, fordi hr. Jesper Petersen sikkert ikke har læst brevet, men blot hørt, at det var udsendt, og derfor har troet, at det var noget, der kunne bruges i en debat her.
Det er ikke rigtigt, vil jeg sige til Jesper Petersen, og jeg er ked af, at hr. Jesper Petersen ikke har villet svare på det spørgsmål, der blev stillet.
Det er jeg meget enig i.
Derfor er jeg sådan set helt enig med hr. Niels Helveg Petersen i, at der er andet, men at skattereformen her er med til at gøre, at vi får forbedret vores konkurrenceevne.
Det tror jeg er uomtvisteligt.
Frank Aaen (EL), 2009-05-28:
Det var, fordi det ikke var et spørgsmål til skatteministeren.
Det var et spørgsmål til Dansk Folkeparti og delvis også til Konservative.
For vi har jo haft nogen debat med både Dansk Folkeparti og Konservative om, hvorvidt den her reform øgede uligheden eller den ikke gjorde.
I går fik vi at vide af fru Pia Kjærsgaard, at reformen ikke øgede uligheden, fordi dem, der fik de højeste skattelettelser, også skulle betale selv.
Det har vi så fået dementeret af skatteministeren i dag.
Det er jo meningen med reformen; skatteministeren har en ideologisk opfattelse af, at det er godt for samfundet, men i hvert fald er der ingen tvivl for skatteministeren om, at det her øger uligheden i samfundet.
Jeg stillede det samme spørgsmål til hr. Mike Legarth her i løbet af i dag, nemlig om han kunne bekræfte, at uligheden blev øget på grund af den her reform.
Men nu vil jeg gerne høre efter, hvad skatteministeren har sagt, nemlig at uligheden vokser.
Videre fik vi i går at vide, at selvfølgelig kunne man godt have brugt de penge, der gives i skattelettelser til de rigeste, til velfærd.
Det ville så have været imod regeringens politik, men sådan rent teknisk set kunne man faktisk have gennemført, at man i stedet for at give pengene til de rigeste havde givet pengene til at forbedre velfærden.
Det får mig altså til at spørge, om Dansk Folkeparti specielt er blevet ført bag lyset, eller om regeringen helt åbent har sagt, at det er en politik med mere ulighed og færre penge til velfærd, den vil have, og den politik vil man gerne støtte den i.
Kunne vi ikke få et svar fra Dansk Folkeparti på det enkle spørgsmål: Har man misforstået, hvad det her går ud på, eller er ulighed og mindre til velfærd noget, man helt bevidst støtter?