runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Nu er der jo altså forskel på at have nogle valgløfter, hvor man går til valg på noget og siger, hvad det er, man vil gøre efter valget, og at lave en pjece, der viser, hvad det er for et syn, man har på forskellige områder.
Vi har jo heldigvis også pjecer, der handler om andre områder end ældreområdet.
Vi har faktisk en bred vifte af pjecer, som vi deler ud, og hvor vi siger, hvad det er for en politisk vej, Dansk Folkeparti vil gå, hvis man stemmer på Dansk Folkeparti.
Det er det, vi viser her.
Og vi mener hvert et ord, der står i vores pjecer.
Ja, det har det, men vi skriver faktisk også i vores pjecer, at vi ønsker en grænsekontrol.
Det kan man jo også se kan have lange udsigter i forhold til det flertal, der er.
Men vi skriver det alligevel, for vi mener virkelig, vi har behov for en grænsekontrol.
Vi skriver også, at vi ønsker noget mere politi, og det mener vi faktisk.
Og det kan vi også se har nogle lange udsigter med det her flertal.
Vi skriver faktisk også, at vi ønsker at mindske indvandringen, fordi det koster os 16 mia. kr. om året at have dem i Danmark.
Det har også lange udsigter, men vi skriver det alligevel.
Og vi mener det.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Nå, men det har Dansk Folkeparti så også fortrudt, kan jeg forstå.
Og det er da meget glimrende, men hvad vil man gøre ved det?
For de midlertidige løsninger, som er kommet igennem, og som har hjulpet nogle af dem, der mistede deres dagpengeret, er jo sikret gennem en hård indsats fra Enhedslistens side.
Det er jo ikke Dansk Folkepartis resultat.
Mener Dansk Folkeparti i dag, at det var en fejl at gennemføre den reform, Dansk Folkeparti selv foreslog, og som har haft så katastrofale følger for så mange mennesker?
Jeg mener: Det er da pænt i dansk politik og i politik i almindelighed at indrømme fejl.
Var det en fejl af Dansk Folkeparti at foreslå en halvering af dagpengeperioden for de arbejdsløse?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Det er fuldstændig korrekt med hensyn til nedsættelsen af dagpengeperioden – der har ordføreren ret.
Det, der lå i det, var jo, at da man så på det i sin tid, sagde man, at når man kiggede på de lande, som vi sammenligner os med, så man, at 2 år stadig væk var en periode, der var passende i forhold til de konjunkturer, der var.
Der må vi så sige, at både Dansk Folkeparti og andre partier, som har arbejdet med det her, også har kunnet se, at konjunkturerne jo ikke har ændret sig.
Og de tal, der bliver nævnt, er også rigtige – dem kan jeg anerkende – nemlig at der er rigtig mange, som er kommet på kanten, i forhold til at deres dagpengeperiode udløber.
Derfor har vi jo også i fællesskab her i Folketinget fået foretaget nogle justeringer af reglerne.
Men lad mig sige: Når vi kommer på den anden side af krisen, mener vi faktisk stadig væk, at 2 år er passende for en dagpengeperiode.
Ja, det er faktisk meget rimeligt.
Men det kommer jo an på, hvordan man sælger produktet.
Nu talte vi før om at oversælge, og det er sådan, at hvis man læser Dansk Folkepartis program, så vil man se, at der står ikke, at i 2014 vil der være gratis transport for ældre medborgere.
Men jeg husker tydeligt en SF-ordfører, der sagde, at det her bliver billigere efter næste valg, og det kunne man love vælgerne.
Der er altså meget stor forskel på at sige til nogle vælgere, at sådan bliver det, og at sige: Det her vil vi arbejde for.
Man skal altså bare holde sig for øje, at der er en meget, meget stor forskel på, hvordan man sælger sit produkt.
Per Clausen (EL), 2013-12-18:
Jeg tror nok, at hr. René Christensen og Dansk Folkeparti må vænne sig til, at det, man skriver og deler ud, har folk en forventning om at man vil arbejde for at få gennemført inden for de første 2-3 år, så det ikke er en 9-årsplan, man deler ud.
Vi er selvfølgelig lidt charmeret af 5-års- og 10-årsplaner, men 9-årsplaner tror jeg er en rigtig dårlig idé.
Jeg synes ikke, vi skal blive ved med at bokse rundt i det her.
Hr. René Christensens position er vist nogenlunde klar.
Jeg vil tale om noget helt andet.
Jeg vil bare stille det spørgsmål til hr. René Christensen, om han har samme opfattelse, som Venstre har, nemlig at når man forringer kontanthjælpen og skaber tusindvis af fattige børn i Danmark, så er det en nødvendig omkostning for at skabe en solid økonomi.
Altså, mener hr. René Christensen ligesom Venstre, at den kontanthjælpsreform, man har gennemført, er en kontanthjælpsreform, hvor man skaber flere fattige børn, fordi det er måden at skabe en solid økonomi på?
Eller er det sådan, at hr. René Christensen og Dansk Folkeparti faktisk har et bud på, hvordan man skal løse de problemer, som tusindvis af familier kommer til at stå i i de kommende år, når de ikke længere har råd til at leve en anstændig tilværelse?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Det er nemlig den helt rigtige dagsorden at tage fat på, for det er jo der, vi står i dag.
Den kontanthjælpsreform, der er lavet, er bestemt ikke en kontanthjælpsreform, der kun har gode ting.
Det er også en kontanthjælpsreform, som har nogle store udfordringer.
Og ingen tvivl om, at det, folk, der står uden for arbejdsmarkedet, har brug for, er hjælp til at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Folk, der ligger ned, som man skubber endnu mere til, får jo ikke rejst sig hurtigere op af den grund.
Det, vi kan se nu, er, at vi jo desværre har haft en gruppe, som under højkonjunkturen ikke fik uddannet sig; en gruppe, som faktisk har svaret enhver sit og også betalt deres skat, men som nu står i en situation, hvor de ikke har noget papir på, hvad det er, de kan.
Det er utrolig vigtigt, at jobcentre og kommuner har meget fokus på, at vi skal have opkvalificeret den her befolkningsgruppe, som faktisk står uden for arbejdsmarkedet nu, sådan at de kan blive parate til at blive en del af det opsving, som vi håber kommer i forbindelse med de store offentlige investeringer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Angreb er jo altid det bedste forsvar.
Jeg synes bare ikke, vi får nogen svar.
Og jeg synes egentlig, der er noget mærkeligt i, at når Dansk Folkeparti foreslår noget meget konkret, nemlig gratis transport til ældre, ja, så er det visioner, men når S og SF laver »En Fair Løsning«, så er det straks løftebrud.
Er det ikke meget rimeligt, at Dansk Folkepartis vælgere får indsigt i, hvordan man skaffer finansiering til det her?
Og hvornår kan vi forvente, at Dansk Folkeparti så har realiseret sine planer?
Det er da et meget rimeligt spørgsmål at få nogle svar på.
Per Clausen (EL), 2013-12-18:
Men hør nu her, vil jeg sige til hr. René Christensen!
Det er i næste måned, at de her mennesker bliver fattige, og hr. René Christensen taler, skal vi bare sige lidt langt ud i tiden igen.
Er det igen en 9-årsplan, så folk nu først bliver fattige, og så kan hr. René Christensen og Dansk Folkeparti tilbyde en løsning om 9 år?
Synes hr. René Christensen ikke, at det her er en rigtig, rigtig ubehagelig afsløring af, at Dansk Folkeparti ikke har noget ordentligt socialt sindelag, at man medvirker til at gøre tusindvis af danske familier fattige, tusindvis af danske børn fattige, uden at have et eneste konkret sikkert tilbud til dem, der kan løse deres økonomiske problemer?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti kunne have valgt ikke at gå med i den aftale, det kunne vi have valgt.
Vi kunne som Enhedslisten have valgt at stå ude på den anden side og sige: Vi har rene hænder.
Hvis vi ikke var gået med, havde den her aftale ikke set ud, som den gør.
Vi anerkender fuldt ud, at den her aftale ikke var et ønskescenarie fra Dansk Folkepartis side.
Men det er jo sådan, at når man indgår en aftale, får man flyttet nogle ting, og så må man til sidst gøre regnebrættet op og spørge: Hvad har vi fået flyttet her?
Og der må jeg bare sige: I forhold til det oplæg, der kom fra en rød regering, til, hvordan det her skulle se ud, blev vi skræmt fra vid og sans, og derfor gik vi altså ind i det her med fuldstændig åbne øjne og sagde: Hvordan kan vi få flyttet det her i en anden retning?
Det lykkedes vi ikke hundrede procent med, men vi lykkedes faktisk med at få det her flyttet i en positiv retning, sådan at vi også fik mulighed for at hjælpe de her familier.
Men ordføreren har fuldstændig ret i, at den her kontanthjælpsreform er en reform, som nogle mennesker i det danske samfund kommer til at opleve meget hårdt.
Rasmus Prehn (S), 2013-12-18:
Jeg kan næsten forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at det med den her folder til de ældre er han ikke så meget for at tale om.
Sagen er jo den, at ordføreren har stået her på talerstolen og nærmest indrømmet, at der er en kæmpestor forskel på, hvad Dansk Folkeparti går ude på gaderne rundtomkring og lover og deler foldere ud om, og hvad de så rent faktisk foreslår herinde.
Ikke desto mindre synes jeg, vi alligevel skal vende tilbage til den her folder.
For sagen er jo den, at når man kigger på den og ser alle de her mange løfter, der er, tænker man, at Dansk Folkeparti nærmest må have været nødt til at sætte skriftstørrelsen ned til en ikke særlig ældrevenlig størrelse for at få plads til alle løfterne.
Men hvor er det henne i den her folder, at Dansk Folkeparti skriver: Det her er ikke noget, vi vil gøre, det er noget, vi håber på, at vi engang i fremtiden, engang om 20 år, kan få igennem, hvis, såfremt og alt muligt.
Hvorhenne i den her folder fremgår det, at det her ikke er noget, Dansk Folkeparti arbejder på her på Christiansborg; det er bare noget, de går og håber på.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Fantastisk!
Vi har også hørt regnestykket fra den socialdemokratiske ordfører med, at nu bliver der afsat 1 milliard.
Altså er der 8 år tilbage til at nå målet for, hvad der kan ske af ting på ældreområdet.
Det er nu faktisk lykkedes for Dansk Folkeparti med den her folder – som jeg kan forstå et samlet Folketing har læst, og det takker vi meget for – at få sat ældreområdet på dagsordenen.
Der bliver faktisk afsat 1 mia. kr. til ældreområdet på den her finanslov.
Det takker Dansk Folkeparti for.
Det kunne regeringspartierne så ikke blive helt enige om: at den her ene milliard skulle være øremærket til ældreområdet.
Det havde vi gerne set.
Men vi er rigtig glade for, at vi nu har fået sat den dagsorden, at der bliver afsat 1 mia. kr., som forhåbentlig kommer til at gå til ældreområdet.
Rasmus Prehn (S), 2013-12-18:
Det er jo simpelt hen sludder og vrøvl, for der er jo ikke nogle af de konkrete forslag her, som Dansk Folkeparti har fremsat i Folketinget.
Man har talt en masse, og man taler om at sætte en dagsorden, men hvor er det f.eks. i forhold til kollektiv trafik, man har fremsat et helt konkret forslag om, at det skal være gratis for alle ældre?
Hvor er det, I arbejder for det her, hvor på Christiansborg gemmer I det arbejde?
For det er i hvert fald ikke her i salen eller i udvalgene eller i ministerierne.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jamen der er jo forskellige måder at arbejde med det her på, for man kan nemlig også gøre det, når man er i opposition eller man er støtteparti eller andet, at man jo kan komme med en masse beslutningsforslag.
Så kan man lave signalpolitik og også komme i nogle aviser rundtomkring.
Men det er jo sådan, og det ved ordføreren også godt, at når det virkelig gælder det, man vil, så er det jo ikke altid, at det kommer til at foregå lige på de grønne stole her i salen – altså når man arbejder for de ting, man gerne vil fremme.
Og vi er rigtig glade for, at det er lykkedes så godt, at vi nu kan se, at det er en af de markante ting, der også kommer i 2014, altså at det kommer til at fungere bedre på netop ældreområdet.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Nu har vi hørt en del om løfter, Dansk Folkeparti er kommet med, men som ikke er blevet til noget, og som man heller ikke har fremsat noget forslag om.
Vi har hørt om, at man er med til en kontanthjælpsreform, som man indrømmer giver en masse dårlige resultater ved at gøre folk fattige.
Lad os så tage et tredje emne, hvor Dansk Folkeparti er kommet igennem med sin politik, for det var Dansk Folkeparti, der foreslog, at man skulle halvere dagpengeperioden for arbejdsløse.
Det var Dansk Folkeparti, der var med til at få gennemført en reform, der har gjort det meget vanskeligere for dem, der er kommet i arbejde, at genoptjene retten til at få dagpenge, hvis de igen bliver arbejdsløse.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med det i dag, hvor vi har set, at 30.000 allerede har mistet deres dagpengeret, at i hver eneste måned i det kommende år vil 1.200 arbejdsløse miste deres dagpengeret, og at vi samlet set ved udgangen af næste år nærmer os 50.000 mennesker, der har mistet deres ret til dagpenge som arbejdsløse.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med det, for der er man jo kommet igennem med sin politik?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Tak, formand.
Med lovforslaget ophæves den offentlige rejsesygesikring, der dækker visse udgifter til sygehjælp til personer under midlertidigt ophold i EU- og EØS-lande, Schweiz, enkelte små stater, Færøerne og Grønland.
Lovforslaget udmønter dele af finanslovsaftalen 2014, indgået mellem regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Forslaget indebærer, at offentlig dækning af dansk sygesikrede personers udgifter til sygehjælp under ferie og studieophold i et andet EU- eller EØS-land fremover primært sker efter EU-rettens regler om koordinering af sociale sygesikringsordninger, dvs. det blå EU-sygesikringskort.
Derudover gælder også en række andre regler, der kan sikre offentlig dækning for dansk sikredes udgifter til sygehjælp i udlandet.
Regeringen finder, at de EU- og EØS-retlige regler om koordinering af de sociale sikringsordninger på tværs af landegrænser i EU-lande giver en rimelig og tilstrækkelig sygesikring for personer, der gennemfører deres ferie eller studierejse inden for EU.
Ud over den fælles europæiske dækning har borgerne mulighed for at tegne en privat rejseforsikring, på samme måde som borgerne allerede gør ved rejser til lande uden for EU.
Den offentlige dækning, forslaget medfører, svarer til sikringen i andre EU-lande, f.eks. Sverige og England.
Naturligvis støtter vi forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-19:
Tak til ordføreren.
Jeg kan jo fortsætte den samme linje, i forhold til hvad jeg tidligere har spurgt de andre ordførere om: Er det her er en forbedring eller en forringelse for de danske statsborgere?
Og så kunne det jo være interessant at høre om, hvordan man, hvis man som dansker rejser og bliver syg i et andet land – det kunne jo f.eks. være Kroatien eller Rumænien – er stillet, i forhold til at man så skal have pengepungen op.
Det her er øget brugerbetaling for danske statsborgere.
Jeg kan forstå, at SF synes, at det her er et godt lovforslag, men jeg har svært ved at finde begrundelsen for det.
Hvorfor er det et godt forslag, når man forringer de danske statsborgeres muligheder, når de rejser ud?
Jeg må jo konkludere på det her, at SF's sundhedsordfører synes, det er i orden med øget brugerbetaling for de danske statsborgere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan beregningerne for de andre borgere, der kommer til Danmark og frit kan benytte vores sygehusvæsen, så er.
Hvad ligger beregningerne af, hvad det kommer til at koste for Danmark, at man vedtager det her lovforslag, på?
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jamen det undrer mig jo, for Socialistisk Folkeparti vil gerne være de svages forkæmper, og de taler om ulighed i sundhed, og hvad vi ellers har hørt i mange år.
Vil ordføreren give mig ret i, at hvis det her rammer nogle, så er det de syge, det er de dårlige, og det er dem, der måske ikke husker at få et kort eller har glemt, at de skal rekvirere det?
For et gult sygesikringskort har vi altid fået tilsendt.
Det kom automatisk.
Det blev udskiftet automatisk.
Det gør det blå ikke.
Hvem er det, der måske glemmer at få det?
Det er jo ikke dem, der har råd til at betale.
De har måske også råd til at betale regningen på et hospital, selv om de ikke har nogen rejseforsikring eller et kort.
Hvem er det, det kommer til at gå ud over?
Er det den familie, der har spinket og sparet for at komme på en ferie, og som måske ikke er vant til at tage på ferie, og som måske ikke ved, at de skal hente et blåt sygesikringskort ved at gå på nettet?
Jeg vil så sige, at det er forsøgt tyve gange i dag og i går, og man kan ikke bestille et blåt sygesikringskort i øjeblikket.
Men hvem er det, det kommer til at ramme?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Jeg synes faktisk ikke, det er i orden at lave den konstruktion.
Det er en stråmand.
Jeg siger jo ikke, at det er i orden med brugerbetaling.
Jeg synes virkelig, det er at lægge ord i munden på mig, og jeg synes faktisk, det er en uskik, at man gør det i politik.
Jeg er imod brugerbetaling.
Men i det her tilfælde handler det jo om noget andet.
Det handler om, at man går ind og prioriterer, hvordan midlerne skal fordeles, og her går man ind og siger, at man ligestiller de her borgere med alle de andre borgere, der er f.eks. i vores nabolande.
Så spørger fru Karina Adsbøl om de borgere, der kommer udefra og gerne vil have hjælp i Danmark.
Det tror jeg er en anden debat, og hvis det er den debat, vi skal rejse, i forhold til hvad det koster og sådan noget, skal jeg i hvert fald have et andet beredskab, så jeg kan forberede mig på en anden måde.
Jeg ved ikke, om jeg kan nå at svare på alle de spørgsmål, der blev stillet, men jeg vil gerne gøre et forsøg.
Det ene er om, om det her er en forringelse.
Det gule sygesikringsbevis gav mulighed for, at man kunne få akut hjælp.
Det blå giver også mulighed for, at man kan få hjælp ud over det, der er akut.
Det, vi også gør, er, at vi sidestiller borgerne med borgerne i vores nabolande.
Nej, det mener jeg faktisk ikke.
Så kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti nu gentagne gange har nævnt en masse af de lande, som man kan tage til – Kroatien bliver nævnt.
Men man kan f.eks. nævne Tyrkiet.
Her har man jo i lang tid skullet tegne en forsikring.
Men jeg kan forstå, at det ikke er det, der er problemet.
Problemet er, at hvis man rejser i EU, skal man tegne en forsikring, og jeg kan forstå, at det ikke er noget problem med alle de andre lande, hvor man i forvejen skulle tegne forsikring.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-19:
Nej, det kan man ikke konkludere, og jeg mener heller ikke, at det var det ikke, jeg sagde.
Det, jeg siger, er, at hvis man ønsker at tage på ferie i et andet EU-land, vil man være dækket fuldt ud ligesom det lands borgere, hvis man får behov for lægehjælp eller andet, mens man er i det land.
Hvis man ønsker ting dækket, som kun bliver dækket i Danmark og ikke bliver dækket i det land, så må man tegne en forsikring.
Den overvejelse må man jo så gøre sig, og det synes jeg egentlig er rimeligt nok.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-19:
Nå, så skal jeg forstå det sådan, at Det Radikale Venstre heller ikke synes, det er rimeligt, at dem, der ikke er syge, betaler for dem, der er syge, når de er indlagt på sygehuset.
Det, som ordføreren siger der, er jo meget interessant.
Ordføreren synes så ikke, at det her er en forringelse, men hvad skal de penge så bruges på?
Hvad skal de 80 mio. kr., der bliver sparet, bruges på?
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Så kan jeg udlede af det svar, at ordføreren mener, at vi alle har lige betingelser, uanset om vi bor i Spanien, Grækenland, Tyskland, Sverige eller Danmark.
Vi betaler det samme i skat, vi har de samme rettigheder, vi får de samme behandlinger og skal betale det samme.
Så vi ligger sundhedsmæssigt på linje, med hensyn til hvad vi betaler og sådan noget, og derfor er det i orden, at vi betaler det samme, som de gør i deres lande.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-19:
Jeg har læst høringssvarene, men jeg er ikke bekymret over dem.
For det, der jo er tilfældet, er, at uanset om man er handicappet eller kroniker eller andet, er man – hvis jeg kan få fru Liselott Blixts opmærksomhed – hvis man tager en tur til Tyskland eller på ferie til Italien eller et andet sted i EU, dækket fuldstændig ligesom det lands egne borgere.
Og der findes mig bekendt også både handicappede og kronikere i resten af EU.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Nu er det desværre sådan, at vi hele tiden ser forringelser i sundhedsvæsenet, og det her er så en af dem.
Danske Handicaporganisationer skriver: »DH mener, at lovforslaget skal tages af bordet eller som minimum, at det samtidig sikres, at personer med handicap og kroniske sygdomme skal sikres de samme muligheder for at tegne private forsikringer som den generelle befolkning har adgang til.«
Sådan et par andre svar ligger der også.
Er det noget, der bekymrer ordføreren?
Camilla Hersom (RV), 2013-12-19:
De skal bruges til at gøre gode ting for den danske befolkning.
Men det er jo ikke sådan, at der er sat et lille mærkat på hver enkelt krone, som høstes i provenu på det her, og at den så skal gå til noget specifikt.
De ryger jo så at sige ned en én stor pengekasse, man så prioriterer ud fra.
Men det er jo klart, at hvis man gennemgår finansloven for 2014, vil man se, at det indgår som en del af provenuet til de udgifter, vi skal afholde for 2014 og frem.
Og der vil jeg bare minde om, at der er rigtig mange gode ting i finansloven for 2014, også på sundhedsområdet.
Samlet set mener vi faktisk at der er tale om en forbedring, al den stund at det er i danske borgeres interesse, at alt, hvad vi gør, samlet set er rimeligt og fornuftigt og prioriteret rigtigt.
Det, der er situationen i dag, er jo, at alle dem, der ikke tager på ferie, dækker de udgifter for dem, der tager på ferie.
Det synes vi ikke er rimeligt i Det Radikale Venstre.
Karina Adsbøl (DF), 2013-12-19:
Tak til ordføreren.
Jeg skal lige høre: Mener den radikale ordfører, at det her lovforslag er en forbedring for de danske statsborgere?
Samtidig kunne jeg egentlig godt tænke mig at følge op på hr. Simon Emil Ammitzbølls spørgsmål i forhold til de 80 mio. kr., man skal spare.
Hvad skal de 80 mio. kr. bruges på efterfølgende?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Ordføreren tegner et billede af de her flere hundredtusind mennesker, der rejser fra Danmark til udlandet som værende nogle stakler og udsatte borgere.
Jeg har i hvert fald svært ved at genkende det billede.
Jeg tror, prototypen på den familie, der rejser ud, nok nogenlunde meget ligner en familie, som har børn, og som bruger sommerferien på at rejse et sted hen.
I øvrigt har begge forældre et arbejde og har en god indtjening.
Det er ikke sådan, at jeg tænker: Nå, dem, der tager til USA, dem, der tager til Thailand, dem, der tager ned til Spanien, er bare nogle, der har det utrolig svært.
Det er ikke sådan, jeg tænker på det.
Men mig bekendt bruger Dansk Folkeparti da enhver anledning til at snakke om personligt ansvar, altså at man skal tage et personligt ansvar på sig, og at man skal gøre de ting, som samfundet kræver.
I det her tilfælde handler det om, at man skal bestille et blåt kort.
Jeg kan faktisk ikke se, hvad problemet er i det.
Selvfølgelig er der en oplysningspligt, i forhold til at folk ved, at reglerne ændres, og det synes jeg er utrolig vigtigt at vi som politikere påtager os.
Det kan jeg også forstå at sundhedsministeren vil arbejde videre med, så det bliver belyst ordentligt.