runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Man vil altså hurtigt kunne erindre, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke lagde armene over kors.
Dansk Folkeparti har i den grad påberåbt sig problemets omfang, hvad angår social dumping og østeuropæisk arbejdskraft.
Det vil jeg gerne berige spørgeren med ved eventuelt at fortælle om efterfølgende.
Den anden ting, jeg vil sige noget om, er, at jeg altså synes, at det er en underkendelse af problemets omfang, hvis man tror, at man lige kan håndtere det ved hjælp af et øget antal razziaer og lignende.
Det er godt, at man gør det, men helt fundamentalt er der jo et kraftigere behov for, at man løser problemet, bl.a. ved hjælp af andre regler i EU for, hvad Danmark har ret til.
Det er fint med symptombehandling og fint, at der bliver sat penge af til det.
Men løser det problemet fundamentalt?
Nej, det gør det ikke.
Der er regeringen jo ikke til at trække til truget i forbindelse med de mulige løsninger, der kan anvises, og som for alvor vil gøre op med social dumping og løntrykkeri.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-18:
Først og fremmest vil jeg gerne have lov til sådan officielt at ønske Dansk Folkepartis finansordfører tillykke med formandsposten i Dansk Folkeparti.
Det er jo sådan lidt et sceneskifte, vi ser her.
Når man kigger op på talerstolen, ser man jo, at der er tale om en hel partierobring.
Det er sådan et helt nyt sceneskifte, vi ser her, hvor både formandsstolen og talerstolen er erobret af Dansk Folkeparti.
Varsler det en ny tid i dansk politik?
For når jeg sådan hører på, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt hele formiddagen her, synes jeg jo, det er én lang kritik af partiet Venstre.
Det er én lang kritik: Til Venstres forslag om nulvækst siger man nej tak; til Venstres forslag om en hård kurs over for de offentligt ansatte og over for de svage siger man nej tak, og til Venstres forslag om selskabsskattelettelser siger man nej tak.
Det virker, som om Dansk Folkeparti hele vejen igennem står og lægger Venstre på is.
Er budskabet, vi kan tage med her fra finanslovdebatten, at Dansk Folkeparti opfordrer Venstre til at få en ny økonomisk politik, og at Dansk Folkeparti i og for sig – hvis ikke det sker – er i gang med at melde sig ud af blå blok?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jeg kan sige tak til formanden for ordet; så er det jo fuldendt.
Altså, de ting, jeg siger her, repræsenterer jo meget nøje de ting, Dansk Folkeparti sagde i valgkampen sidste år.
Den trænede og erfarne lytter vil jo notere sig, at der er en rimelig robusthed over det, vi sagde før valget sidste år, for det er det samme, vi siger nu.
Og så må andre partier jo svare for sig.
Men man kan jo dårligt klandre Dansk Folkeparti for, at partiet er til at kende både før og efter et valg.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-18:
Hvad er det så, der er ændret?
Er det måske Venstres politik, der har ændret sig?
Sara Olsvig (IA), 2012-12-18:
Jeg kunne høre, at ordføreren i sin ordførertale kom ind på spørgsmålet om udefrakommende arbejdskraft i Grønland.
Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti kan bekræfte det, som man skriver på sin hjemmeside, nemlig at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at storskalaloven skal til endelig vedtagelse her i Folketinget.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Jeg synes ikke, hr. Kristian Thulesen Dahl skal småglædehygge sig over, at der er nogle, der varmer op til, at der skal ske et politisk skifte, men for overhovedet at kunne føre en politisk debat bliver jeg nødt til at have en form for svar på, hvad det er, først Venstre og nu Dansk Folkeparti mener og har tænkt sig, for ellers er det jo totalt umuligt at føre en politisk diskussion, og der bliver det altså noget ved overskrifterne.
Men vi får i det mindste så et klart svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl, nemlig at det der med decideret nulvækst, som i mine øjne jo vil være det samme som en nedskæringsplan, ikke holder.
Det mener Dansk Folkeparti ikke, det mener hr. Kristian Thulesen Dahl ikke.
Det kan såmænd sagtens være, at der skal være en vækst på 0,8 pct., for at vi kan have en ordentlig kvalitet i vores fælles velfærd.
Men kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke prøve at pensle lidt ud, hvorfor det efter Dansk Folkepartis mening så ikke duer med nulvækst, hvorfor det egentlig er et problem, hvis det bare var 0,0, altså ingen udvikling i de offentlige budgetter, og hvad konsekvensen af det ville være?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nu svarer jeg jo på de spørgsmål, jeg bliver stillet.
Vi har jo stillet en række meget konkrete ændringsforslag til den her finanslov, og dem vil jeg meget gerne diskutere: Boligjobordningen skulle fortsætte, vi skulle gøre mere ved grænsehandelen osv.
Men jeg svarer jo på de spørgsmål, der bliver stillet, og så bliver debatten selvfølgelig afledt af det.
Så spørger vi så, om det i en længere årrække er realistisk at operere med nulvækst i den offentlige sektor, og nej, det tror vi ikke er realistisk, hvis vi vil have det velfærdssamfund, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil have.
Så enkelt er det.
Man skal forstå det sådan, at hvis man vil have nulvækst og undgå at gøre mindre på sundhedsområdet og ældreområdet bl.a., områder, som danskerne efterspørger, så skal man finde pengene andre steder, og så kræver det virkelig en benhård prioritering.
Det kan man muligvis gøre i få år, men det kan man ikke gøre frem til 2020.
Når vi kan gøre det i få år, ligger det selvfølgelig i, at når regeringen med hr. Jesper Petersen som talsmand for det ene regeringsparti f.eks. har valgt at sige, at man skal have spenderbukserne på i forhold til vores udviklingsbistand, man skal have spenderbukserne på i forhold til asylsøgere her i Danmark, så har man jo valgt at prioritere nogle penge til det, som ikke kan bruges andre steder.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg takker mange gange.
Vi mistede 100 arbejdspladser pr. dag, inklusive om søndagen, under VK-regeringen, kunne jeg læse i avisen i dag.
Føler Dansk Folkeparti et ansvar for det kæmpe tab af arbejdspladser i de 10 år, de støttede VK-regeringen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Ja, selvfølgelig føler vi et ansvar for, hvad der foregik i de år, vi var støtteparti.
Vi lavede finanslovaftaler, og vi lavede andre store aftaler.
Så selvfølgelig føler vi et ansvar.
Og det er jo også derfor, vi har vurderet, når vi f.eks. som et svar på finanskrisens efterdønninger lavede en dagpengereform og vi nu kan se, at krisen kradser meget længere end det, man kunne forudse tidligere – og endda længere end det, som regeringen kunne forudse for et år siden, for da regnede man med, at nu var tingene vendt, men det er de ikke, og nu vurderer regeringen, at det måske vender engang i 2013 – at så må vi politikere selvfølgelig også gøre os nogle overvejelser.
En af de overvejelser, vi jo så har gjort os, er bl.a. den, som et af vores ændringsforslag handler om, nemlig at komme de ledige dagpengemodtagere, der ellers står til at ryge ud af dagpengesystemet nu, i møde med en midlertidig forlængelse af deres dagpengeret.
Det er så et af de virkemidler, som man kunne tage i brug, men som desværre ikke vinder opbakning her i Folketingssalen.
Men på den måde tager vi selvfølgelig ansvar for det, vi var med til, og vi anviser så også nogle veje til at gøre tingene bedre for almindelige danskere.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Med andre ord, hvis man forestillede sig, der var den nulvækst, og der så bliver flere ældre, og gudskelov for det, så ville det faktisk betyde, at man var nødt til at skære ned på nogle andre områder.
Sådan forstod jeg svaret fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hvis der skal uddannes flere unge, og hvis der bliver flere ældre, gudskelov for det, og hvis man så ikke lader kvaliteten i velfærden følge med der, så vil det faktisk føre til, at der skal skæres ned på andre områder.
Er det sådan, jeg skal forstå hr. Kristian Thulesen Dahl?
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
En midlertidig forlængelse bliver der sagt, men når arbejdspladserne er fosset ud af landet i de 10 år, som Dansk Folkeparti har haft magt, er det jo lidt mærkeligt, at man ikke siger, at det da var en fejl.
Jeg vil gerne høre, hvorfor pokker Dansk Folkeparti ikke mødte op til den nuværende regerings finanslovforhandlinger med kravet om en midlertidig udskydelse af ikrafttræden af dagpengeforliget.
Hvorfor står det ikke i de otte punkter, som man offentliggjorde som de punkter, man ville satse mest på, når man kom ind til statsministeren til forhandlinger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jamen det drejer sig sådan set ikke om forudsætningerne i selve aftalen.
Det er mere det med, at der i den retorik, som aftalen blev omgærdet af, var en erkendelse, også hos vores aftalepartnere, om, at man mente at kunne forudse, hvornår krisen var overstået, og hvornår tingene blev normaliseret igen.
Det, der efterfølgende har vist sig, er, at det vidste man åbenbart ikke.
Den daværende regering håbede eller troede eller spåede, at krisen ville vare kortere, end den varede.
Vi kan se, at krisen har varet ved i længere tid.
På trods af at der så er kommet en ny regering, der taler om kickstart, til, kan vi se, det ikke har virket.
Krisen kradser fortsat, og nu har man udskudt det forhåbentlige opsving foreløbig med 1 år.
Det er simpelt hen baggrunden for, at vi har vurderet, at man må tage nogle initiativer for at hjælpe de ledige.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Det lå i forudsætningerne i den aftale, som Dansk Folkeparti indgik om en 2-årig dagpengeperiode – hvilket jeg synes at Dansk Folkeparti fortjener meget stor ros for, de tog ansvar for dansk økonomi på langt sigt – at nettoledigheden i de efterfølgende år ville være på 135.000 personer, som der stod i aftalen.
Nettoledigheden er i dag på 125.000.
Det vil sige, at forudsætningerne har holdt.
Når man har indgået en aftale og forudsætningerne holder, hvorfor vil man så ændre på en aftale?
Hvad er det for nogle forudsætninger, som har ændret sig, siden Dansk Folkeparti indgik aftalen om en 2-årig dagpengeperiode?
Hvad er det for nogle forudsætninger i den aftale, som har ændret sig, siden man indgik den?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Den, der virkelig lyttede godt efter, ville altså kunne høre, at det, jeg svarede, og det, hr. Joachim B. Olsen nu siger, er fuldstændig stringent.
Jeg henviser ikke til noget i indholdet af aftalen.
Jeg henviser jo til, at retorikken, da vi lavede den forkortede dagpengeperiode til danskerne, var, at nu kunne man imødese, at krisen snart var ovre, og nu kunne man forvente, at der blev en normalisering.
Man må bare sige, når man kigger ud nu, og når vi senest i sidste uge fik at vide, at økonomien ikke bare er i stilstand, men er i tilbagegang, så ser man, at krisen er langt dybere end det, der blev forudset dengang.
Jeg synes, man skal reflektere over og tage stilling til som politiker, hvad man vil gøre ved det.
Og der har vi så et konkret forslag for at komme de ledige i møde.
Jeg tror, det er velkendt, at vi hele tiden har ment det om midlertidig forlængelse af dagpengeretten.
Det, vi forsøgte med de otte punkter, vi lavede i forbindelse med en invitation til et møde i Finansministeriet om finansloven for 2013, var jo at se, om der var reel forhandlingsvilje fra regeringens side over for Dansk Folkeparti.
Og derfor havde vi selvfølgelig også lavet kravene ud fra at ville teste regeringen, om den var interesseret i at indgå en reel forhandling med os.
Og kravene blev jo aflæst sådan uden for huset, at det var det, der var vores mål med det.
Det viste sig jo desværre, at regeringen ikke ønskede en reel forhandling, for vi kom til dét ene møde, og så hørte vi ikke mere.
Sådan er det, og det er jo regeringens ret.
Vi er ikke bitre folk, så vi kommer, næste gang der bliver kaldt, og så prøver vi igen.
Men det var simpelt hen derfor, at vores krav var afstemt, som de var.
Stine Brix (EL), 2012-12-19:
Men kunne det ikke være et lige så relevant tilbud for dem, som falder ud af dagpengesystemet i sidste halvdel af 2013?
Er der ikke gode grunde til at gøre noget for dem, som ellers står til at falde ud?
Hvorfor er det kun dem, der falder ud det først halve år af 2013, som Socialdemokraterne og regeringen mener fortjener en ekstra indsats?
Det forstår jeg ikke.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Tak for det.
Jeg er ekstremt stolt af den aftale, regeringen og Enhedslisten har indgået på det her område.
Jeg tror, at det vil gøre en reel forskel for de her rigtig mange mennesker.
Jeg tror, at vi vil få folk videre i arbejde, og jeg tror, at det tilbud, vi giver, om uddannelse vil være en meget, meget vigtig nøgle for mange mennesker til at komme videre.
Det synes jeg vi skal kigge hinanden i øjnene over og være stolte af.
Jeg vil også glæde mig til at stemme for L 74 om lidt og trykke på den grønne knap.
I forhold til hvad der så sker til sommer, ved fru Stine Brix jo også lige så godt som jeg og formentlig resten af salen, at det netop ligger som en del af aftalen, at vi følger den her udvikling nøje.
Vi har sat en lang række initiativer i gang i forhold til at skabe job og i forhold til håndholdt indsats osv.
Det tror vi kommer til at virke.
Men når vi har så stor en gruppe på en gang, bliver vi nødt til at gøre nogle ekstra ting, og der er det her uddannelsestilbud en virkelig, virkelig vigtig del.
Vi ved allerede nu, at der er folk, der er i gang med at lave uddannelsesaftaler.
Vi ved, at det vil betyde, at folk kommer i gang med forskellige kurser og forskellige muligheder for at få papir på det, de kan, og blive opkvalificeret.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at det er det, vores arbejdsmarked har brug for.
Det viser alle undersøgelser.
Jeg vil gerne gentage, at der jo ikke er nogen, der tvinges til at stå uden forsørgelse som følge af dagpengereformen i de næste 6 måneder.
Det har vi jo lavet en meget, meget god, synes jeg, aftale med Enhedslisten om.
Samtidig har vi også i regeringen og med Enhedslisten givet håndslag på, at vi følger den her situation.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-12-19:
Jeg synes, at det er nogle kloge bemærkninger, ordføreren kommer med om det første halve år.
Man skal bare huske på, at der fra den 1. juli er lige så mange mennesker, som har risiko for ikke længere at have ret til dagpenge.
Som udgangspunkt siger fru Ane Halsboe-Larsen også, at vi skal følge op på det.
Jeg vil bare stille et spørgsmål: Hvad betyder at følge op?
Har man nogle ting i støbeskeen, eller har man en mulighed for at gribe ind, når man finder ud af, at der er nogle, der ekstraordinært falder ud, altså ikke længere har ret til dagpenge?
Det synes jeg er godt, altså at vi som udgangspunkt skal følge op på det.
Men man bliver bare nødt til at sige til sig selv, at ligesom der ikke er nogen, der falder ud og ikke får nogen forsørgelse overhovedet i det første halvår, så er der jo folk, der falder ud og ikke får nogen forsørgelse fra den 1. juli.
Så som udgangspunkt synes jeg, at det er et godt løfte fra fru Ane Halsboe-Larsen.
Jeg synes, vi skal sige til os selv: Vi skal følge op og også lave noget i slutningen af det første halvår.
Stine Brix (EL), 2012-12-19:
Det er måske lidt en tilsnigelse at sige, at Socialdemokraterne har valgt at indføre det her.
Altså, først foreslog Socialdemokraterne akutpakke 1, for så var problemet med dagpengemodtagerne løst.
Så foreslog Socialdemokraterne hårdt presset af fagbevægelsen bl.a. akutjobplanen, og det var så en fuld og dækkende løsning.
Og jeg er enig med ordføreren i, at det trods alt er bedre, end at folk falder ud af dagpengesystemet.
Det er bare for at sige, at det måske ikke er sådan, at Socialdemokraterne er løbet forrest i kampen for at løse det her problem.
Der synes jeg godt nok, at der har skullet noget knofedt til.
Men når det er sagt, vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad Socialdemokraterne så mener der skal gøres for de mennesker, som jo står i den risiko, at de kan falde ud af dagpengesystemet fra den 1. juli, hvor der ikke er en mulighed for at få den her opkvalificering, som vi nu tilbyder dem, der står til at falde ud det næste halve år.
Er det ikke præcis lige så alvorligt for dem at miste deres dagpenge som for dem, der står til at miste deres dagpenge her i første halvår af 2013?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger, er det, der gælder for det første halve år, og det er netop også det, vi gør.
Det er der, vi netop giver det her tilbud om uddannelse.
Det er der, vi giver den håndholdte indsats ude i jobcentre og a-kasse.
Det er der, vi gør det ekstra attraktivt for private at bruge jobrotation.
Det er der, vi går ind og bruger mentorordningen.
Det er der, vi har lavet en ungepakke.
Vi gør massivt meget de næste måneder for, at den her situation skal blive så holdbar som muligt og ramme så få familier som muligt.
Med det her forslag, præcis med uddannelsestilbuddet, gør vi, at ingen familier vil opleve, at reformen betyder, at de står uden forsørgelse.
Hans Andersen (V), 2012-12-19:
Vi og seerne kunne nok alle sammen høre, at der intet svar var.
Der er ikke nogen nye job i det her.
Problemet er jo sådan set, at beskæftigelsen falder næste år.
Antallet af job i den private sektor falder, og så står ordføreren og taler om, at det er vigtigt, at man kan tage uddannelse næste år.
Det vigtigste for de udfaldstruede ledige er sådan set, at der er et job.
Jeg spurgte så helt stilfærdigt, hvor mange nye job der er i akutjobpakken.
Der er ikke nogen nye job.
Man prioriterer bare nogle udfaldstruede frem for nogle andre ledige.
Det er vel ikke solidarisk, når man taler om, at solidaritet og fællesskab skal være de bærende værdier i Socialdemokratiet.
Så vil jeg bare til sidst spørge: Hvor mange nye job kommer der i den private sektor næste år?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Jeg synes faktisk, at det er et udtryk for solidaritet at hjælpe de mennesker, som uforvarende, og ikke fordi de er dovne eller ikke har gjort noget for det, mister deres arbejde og efterfølgende oven i købet bliver ramt hårdt af en reform, som politikere her i salen sidder og vedtager.
Jeg synes, det er et udtryk for solidaritet at hjælpe de mennesker, der risikerer at blive ramt af ordførerens egen dagpengereform, en ekstra hånd.
Det er det, vi gør ved bl.a. at sige, at de i de næste 6 måneder kan sikre deres forsørgelse ved at tage noget uddannelse.
Vi kan også se på tallene for, hvad det er for nogle mennesker, der har svært ved at finde job i det her land, at det i høj grad er ufaglærte, og derfor er uddannelse nøglen.
Jeg er rigtig stolt af det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2012-12-19:
Jeg vil gerne høre, om fru Ane Halsboe-Larsen mener, at akutpakke 1, akutpakke 2 og den her akutpakke 3 er en fuld og dækkende løsning på det problem, vi står over for, med arbejdsløshed på det danske arbejdsmarked.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Hvis det, ordføreren spørger om, er, om de forskellige initiativer løser alle de problemer, vi har på det danske arbejdsmarked, så er svaret nej.
Vi arbejder jo tæt sammen om bl.a. nogle udfordringer med social dumping, som jeg ikke tror vi løser med de her pakker.
Men hvis ordføreren spørger efter, om det er en løsning for de mennesker, der her og nu rammes ekstraordinært hårdt på grund af vores dagpengereform, så vil jeg sige, at jeg synes, det er en enormt stor succes, at lige præcis det her forslag alene sikrer, at ingen behøver at miste deres forsørgelse som følge af dagpengereformen i det næste halve år.
Christian Juhl (EL), 2012-12-19:
Jamen jeg forstod svaret sådan, at fru Ane Halsboe-Larsen ikke mener, det er en fuld og dækkende løsning.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når nu det kommer til at vise sig, at der er nogle, der ingen forsørgelse har til sommer og ikke har fået et job, selv om de har gjort alt, hvad de kunne, søgt alle akutjob og snakket sig inden for dørene på alle fabrikker og alle arbejdspladser i Danmark, vil Socialdemokraterne så være med til at åbne dagpengelovgivningen igen, så vi finder en fuld og dækkende løsning?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Hr. Christian Juhl ved så udmærket godt, at der står i de aftaler, vi har lavet, at vi vil følge det her nøje.
Og det er, fordi vi faktisk bekymrer os om de her mennesker.
Vi bekymrer os om de her mennesker, som lige nu ikke kan finde et arbejde på det danske arbejdsmarked, fordi det er fuldstændig håbløst inden for nogle brancher.
Den bekymring deler vi – ikke med den anden side af salen, men med Enhedslisten.
Det er jo også derfor, vi har taget den her lange række af initiativer; det er også derfor, Enhedslisten og regeringen har givet bl.a. det her tilbud om uddannelse.
Og jeg er glad for, at ordføreren trods alt erkender, at det, vi laver nu, betyder, at ikke et eneste menneske vil miste forsørgelsen i det næste halve år som følge af dagpengereformen, fordi der er det her tilbud om uddannelse.
Og det er den vej, man kan vælge at gå.
Tina Nedergaard (V), 2012-12-19:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne fortsat er meget imod dagpengereformen, ligesom man var det i valgkampen.
Det var bl.a. på baggrund af det helt afgørende, at Venstre kom fra magten.
Fru Ane Halsboe-Larsen står jo på talerstolen og taler meget om, at det er vigtigt at afbøde slagene fra den reform, som Venstre gennemførte, så kort og godt: Hvorfor laver man det ikke om?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Det kræver 90 mandater at lave noget om.
Desuden synes jeg faktisk, at det er ret interessant, at Venstre nægter at gå ind i en diskussion, der handler om, at vi har en stor gruppe mennesker, som står i en svær situation.
Ordførerens egen politiske ordfører har jo sagt, at det er en desperat situation for de her mennesker.
Når vi så kommer med forskellige initiativer, der betyder, at man her og nu kan forhindre, at folk mister forsørgelsen, vil man ikke være med, men sidder bare og trækker på skulderen og siger: Det er en reform, vi står ved, og det er det rigtige for dansk økonomi.
Man siger det fuldstændig uden at forholde sig til det enkelte menneske og situationen for deres familie.
Tina Nedergaard (V), 2012-12-19:
Jamen det, der jo er situationen, er, at vælgerne fortsat overhovedet ikke kan genkende den retorik – jo, måske retorikken – men i hvert fald ikke de handlinger, som regeringen foretager nu efter valget i forhold til det, der blev lovet før valget.
Jeg førte selv valgkamp sammen med fru Ane Halsboe-Larsen oppe i det nordjyske, hvor ordføreren også selv gik til valg på at rulle alle de reformer tilbage, som Venstre angiveligt havde gennemført.
Jeg ser bare overhovedet ikke nogen forklaring.
For det der med, om man har 90 mandater eller ej, har jo slet ikke påvirket, hvad regeringen har gennemført af politik.
Lad mig blot nævne, at forud for valget gik samtlige fire røde partier til valg på at fjerne genopretningspakken – sådan!
Det gik samtlige fire partier til valg på.
Intet er sket.
Man gik til valg på, at dagpengereformen skulle rulles tilbage; man har ikke ændret den overhovedet.
Så der var altså valgflæsket før valget og så de faktiske handlinger nu.
Kort og godt: Hvis regeringen ville ændre dagpengereformen, kunne man gøre det med et snuptag.
Der kunne nemt tegne sig et flertal med Enhedslisten.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Det var rigtig hyggeligt at føre valgkamp med fru Tina Nedergaard, og der havde vi også de her diskussioner.
Jeg forstår ikke rigtigt, hvad de der anførselstegn skulle til for, altså at Venstre angiveligt gennemførte den her reform, for det står Venstre vel trods alt ved?
Det, jeg bare helt stilfærdigt siger i dag, er, at det ville klæde Venstre at komme herop på talerstolen og tage diskussionen, om man faktisk helt reelt er ligeglad med de her mennesker, eller om man vil være med til nogle af de her initiativer.
Det, vi siger, er, at vi bliver nødt til at se på, hvad der er brug for i den her situation som følge af dagpengereformen.
Vi har valgt at gå ind og tilbyde uddannelse, fordi vi tror, at det er nøglen til at få folk tilbage i arbejde.
Derfor tror vi, at det her er den fuldstændig rigtige vej at gå.
Jeg forstår bare ikke, at Venstre ikke vil være med.
Jacob Jensen (V), 2012-12-19:
Jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren mener, det er en god reform, altså om dagpengereformen er en god reform eller en dårlig reform.
Og ifald det er en dårlig reform, kan ordføreren så ikke give mig ret i, at hvis regeringen ønsker at rulle dagpengereformen tilbage, kan det lade sig gøre sammen med Enhedslisten?