runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Vi støtter også forslaget.
Grundene til, at vi gør det, vil jeg meddele på talerstolen senere hen, men jeg bliver alligevel nødt til at tage lidt fat i den retorik, som bruges fra hr. Thomas Jensens og fra regeringens side.
Jeg vil bare gerne anspore til lidt ærlighed i den offentlige debat, så man ikke bilder folk noget ind, som de tror er noget andet, end det i virkeligheden er.
Når man som hr. Thomas Jensen står og siger, at der skabes 7.500 arbejdspladser, er det kun det halve billede.
Altså, der kommer 7.500 arbejdspladser mere, forventer regeringen, de første 2 år, men der er så færre arbejdspladser i de efterfølgende fjerde, femte, sjette, syvende år.
Så alt i alt frem til 2020 forventer regeringen, at der vil komme 3.750 færre arbejdspladser ud af den her øvelse.
Skylder vi ikke for den offentlige debats kvalitets skyld, og for at vælgerne kan forstå, hvad der faktisk foregår, at fortælle, at det, der sker, blot er, at man rykker nogle arbejdspladser, som ville have været i fremtiden, til i stedet at være her nu?
Man skaber således ikke 7.500 arbejdspladser, man flytter 7.500 arbejdspladser.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Nu er det jo sådan set ikke noget CEPOS-argument, jeg fremkommer med.
Jeg læser op af regeringens egne tal, de tal, der kommer fra Finansministeriet.
Jeg synes bare, at vi skal højne debatniveauet.
Det er, fordi reel beskæftigelse jo kommer ud af, at folk motiveres til at yde en ekstra indsats, og at virksomheder motiveres til at lægge deres investeringer i Danmark i stedet for at lægge dem i udlandet.
Det er det reelle budskab til befolkningen: Sådan får vi skabt arbejdspladser i Danmark.
Det her er jo en måde til at bilde folk ind, at det kan gøres på en nemmere måde, så man ikke behøver at gøre det andet.
Det er jo det, der er baggrunden for, at man hele tiden ophøjer de kortsigtede virkninger og glemmer at tale om de langsigtede virkninger.
Forbrugsvæksten i den offentlige sektor under VK-regeringen fra 2001 til 2011 var meget høj.
Det resulterede i, at man i de sidste år lå på et niveau, hvor det offentlige forbrug som andel af BNP satte danmarksrekord i størrelse og var højere, end det var, da Anker Jørgensen smed tøjlerne i 1982 og en borgerlig regering anført af De Konservative startede et oprydningsarbejde efter Anker Jørgensen.
Da De Konservative sad i regering i den her omgang, gjorde man Anker Jørgensen kunststykket efter og øgede det offentlige forbrug som andel af BNP, så det blev højere, end det var i Anker Jørgensens sidste år.
Jeg skal bare have helt klar besked om, om det var en udvikling, som Det Konservative Folkeparti bifaldt, eller om det var en udvikling, som Venstre gerne ville have, men som Det Konservative Folkeparti var modstander af, sådan at man forsøgte at trække regeringen i en anden retning?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-06-08:
Det var jo sådan, at vi i VK-regeringen skaffede et væld af positive økonomiske resultater.
Det var tre gange, at vi sænkede skatten, ved den sidste skattereform også med en marginalskattelettelse, der var historisk høj.
Vi var i Det Konservative Folkeparti det eneste parti i Folketinget – alle hr. Ole Birk Olesens kammerater i Det Radikale Venstre ville det heller ikke – som kæmpede for, at man skulle holde udgiftstrykket nede.
Da var det sådan, at alle partierne, der var rundtomkring det Konservative Folkeparti, inklusive Det Radikale Venstre, argumenterede for, at man skulle have flere offentlige udgifter.
Da var det en kamp, vi kæmpede, og det synes vi også vi gjorde på en fornuftig måde sammen med vores venner i Venstre, og at vi på en fornuftig måde fik holdt de offentlige udgifter i ro, i forhold til det pres, der var fra hele Folketingets side.
Vores ambition er klart meget højere.
Vi skal i et kommende Folketing, hvor vi forhåbentlig igen får et borgerligt flertal, og hvor Det Konservative Folkeparti så også får en afgørende rolle, have udgiftstrykket i Danmark sænket, og det vil sige, at vi i Danmark fremover skal have nulvækst.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Hvis man ikke ønsker, at det skal være dyrere at være dansker, men man tværtimod ønsker, at det skal være billigere at være dansker, så kræver det jo, at man holder det offentlige forbrug i ave, og at man ikke bruger så mange penge i den offentlige sektor.
Hr. Brian Mikkelsen sad indtil september 2011 i en regering, der gennemførte en skattereform, der netop flyttede rundt på skatterne; det var 30 mia. kr., der blev flyttet fra den ene lomme til den anden.
Det var jo noget, man kunne have ladet være med at gøre, hvis man i stedet havde holdt det offentlige forbrug i ave, og hvis man ikke havde brugt så mange penge.
Men det var der i den regering imidlertid ikke stemning for, man ønskede i den regering at bruge løs af skatteydernes penge, fordi man syntes, det var noget, der så godt ud i valgkampene.
Jeg skal høre, om det var sådan, at Det Konservative Folkeparti internt i den regering, der indtil september 2011 sad ved magten, forsøgte at trække regeringspartneren, Venstre, i en retning, der var, at man ikke skulle bruge så mange penge i den offentlige sektor, således at der kunne blive råd til reelle skattelettelser.
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Jeg skal da love for, at vi kommer langt omkring.
Jeg tror, jeg vil vende tilbage til familieeksemplet.
Selvfølgelig skal vi have en familie, og det skal være os alle sammen, som sørger for, at dem, der ikke er i stand til at arbejde, dem, der er syge, og dem, der på anden måde har brug for hjælp, får hjælpen helt selvfølgeligt.
Det er noget andet, end at den, som har magt over en virksomhed, er i stand til at berige sig på, at de ansatte arbejder, men ikke får det i løn, som svarer til den værdi, deres arbejde har.
Det er jo det, der er mekanismen, og det behøver jeg vel ikke forklare liberalister.
Det er jo sådan, som vores samfund er bygget op, og som Liberal Alliance synes det skal være, nemlig at dem, der er bedst til at tilegne sig værdier, er dem, der skal have mest.
Det er jeg så bare imod, jeg synes, familieprincippet er meget bedre.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-06-08:
Det Konservative Folkeparti har haft den samme politik i 00'erne, som vi havde, da Schlüter overtog magten den 10. september 1982, nemlig at holde igen på de offentlige udgifter, at give danskerne mere plads til frihed og at gennemføre økonomiske reformer.
Det forfulgte vi i 00'erne sammen med Venstre.
Hvis vi havde haft 90 mandater i Folketinget, havde det offentlige udgiftstryk ikke set ud, som det gør i dag.
Men alle andre partier – som sagt inklusive Det Radikale Venstre – var for, at man skulle øge udgiftstrykket i Danmark.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-06-08:
Tak, formand, og også tak for debatten og den brede tilslutning til det her lovforslag.
Jeg synes, det er meget positivt, at alle Folketingets partier kan samles om et centralt initiativ, som kan bringe Danmark videre og bidrage til, at Danmark kommer igennem krisen.
Der er nemlig behov for at styrke erhvervslivets investeringer, hvis Danmark skal komme i gang.
Forslaget vil medvirke til både at forny og effektivisere virksomhedernes produktionsapparat langt hurtigere end ellers.
Det vil bidrage til øget produktivitet og samtidig – på den korte bane – sikre en forbedring af beskæftigelsen med 1.000 ekstra job i år og 6.500 til næste år.
Samlet set bidrager forslaget altså til, at vi sætter gang i væksten i Danmark.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke partierne for, at vi også har sikret varig finansiering af det her initiativ.
Vi gennemfører en kontant job- og investeringspræmie til danske virksomheder, og vi finansierer den varige udgift ved at sikre en strammere håndhævelse af skattereglerne over for selvstændige erhvervsdrivende, der i dag ikke selvangiver, som de skal.
Til sidst synes jeg også, at Folketingets partier fortjener stor tak for, at vi kan gennemføre forslaget i løbet af ganske få dage.
Som flere ordførere har været inde på, er det afgørende, at vi giver virksomhederne et sikkert grundlag, således at de kan træffe investeringsbeslutninger, vel vidende hvilke vilkår der gælder.
Derudover skal jeg naturligvis understrege, at jeg vil bestræbe mig på at besvare alle udvalgsspørgsmål hurtigst muligt og ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-06-08:
Det Konservative Folkeparti står ved, at vi har indgået en aftale med regeringen om afskrivningsforslaget her.
Men det er rigtigt, at på den lidt længere bane har det jo en negativ effekt.
Det er derfor, at det er så vigtigt, at vi får lavet en skattereform, som ansporer til investeringer i det danske samfund, og som gør det lettere og billigere at være virksomhed og privatperson i det danske samfund.
Her og nu vil det være med til at betyde, at virksomhederne forhåbentlig vil investere lidt mere, lidt hurtigere og lidt kraftigere i 2012 og 2013 og på den måde sikre noget produktion og nogle arbejdspladser i Danmark.
Og så skal vi sørge for – og det håber jeg at regeringen konstruktivt være med til – at sikre nogle optimale produktionsvilkår og investeringsvilkår til kongeriget Danmark.
Jeg håber på, at vi under de forhandlinger, som vi skal i gang med – nu har regeringen jo god tid til de forhandlinger, når der ikke længere bliver så mange trepartsforhandlinger længere, mens den har god tid til skatteforhandlinger med os og andre partier – kan blive enige om, at det, der er forudsætningen for vækst i Danmark, er nogle ordentlige produktionsvilkår til danske virksomheder og nogle ordentlige skattevilkår til danske virksomheder.
Så vi bakker op omkring forslaget, som er et lillebitte skridt i den rigtige retning i 2012 og 2013, men der er brug for nogle andre aktioner for at sikre væksten på den lange bane.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Hvis man letter virksomhedernes skat, får man flere arbejdspladser ud af det.
Derfor støtter vi dette forslag, fordi det letter virksomhedernes skat og på den måde giver os flere arbejdspladser i Danmark.
Det problematiske i lovforslaget er, at regeringen kan bruge det til at hævde, at den skaber arbejdspladser ved at gøre virksomhedernes skattebetaling mindre i en kort periode for så bagefter at øge den igen.
Tallene fra Finansministeriet viser, hvad resultatet af det er, og jeg må hellere læse dem op, for det er en selvstændig pointe, at regeringen ikke uimodsagt skal have lov til at hævde, at den skaber 7500 arbejdspladser i Danmark.
Her er tallene fra Finansministeriet:
I 2012 skaber denne lov ifølge regeringen 1.000 arbejdspladser.
I 2013 skaber den 6.500 arbejdspladser.
I 2014 skaber den 1.250 arbejdspladser.
I 2015 begynder det allerede at gå nedad: Der tabes der 1.500 arbejdspladser.
I 2016 tabes der 2.500 arbejdspladser.
I 2017 tabes der 3.000 arbejdspladser.
I 2018 tabes der 2.750 arbejdspladser.
I 2019 tabes der 1.750 arbejdspladser.
I 2020 tabes der 1.000 arbejdspladser.
Så fik vi det slået fast for fuldstændighedens skyld.
Det, man skal være opmærksom på, er, at hvis man vil have varig vækst og velstand – hvis man varigt vil have flere arbejdspladser i Danmark – så skal man permanent gøre det, som regeringen med dette lovforslag gør midlertidigt, nemlig at lette skatten for virksomhederne.
Omkostningerne for danske virksomheder – som i høj grad kommer fra den danske skattestruktur – skal være mindre, og de skal være permanente.
Kun sådan får vi i Danmark permanent flere arbejdspladser.
Det gode er som sagt, at regeringen erkender, at skattelettelser er vejen til flere arbejdspladser.
Det dårlige er, at den kun gør det midlertidigt og ikke permanent.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Jeg kan godt høre, at hr. Ole Birk Olesen er langt væk fra virkeligheden.
Der er rigtig, rigtig mange danskere, der mangler et arbejde i dag, og derfor er det også meget, meget vigtigt, at en ansvarlig regering sørger for at skabe nogle arbejdspladser her og nu.
Ved at sætte gang i dansk økonomi kommer der et selvbærende opsving, som skal skabe endnu flere arbejdspladser på længere sigt.
På langt sigt er målet med den 2020-plan, som regeringen har fremlagt, at skabe 180.000 nye arbejdspladser.
Alt i alt er det en ambitiøs reformregering, der sørger for at skabe det, som danskerne har behov for, nemlig arbejdspladser.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Regeringen er meget optaget af at øge arbejdsudbuddet, fordi det på længere sigt vil styrke beskæftigelsen.
Men når det er sagt, er det også vigtigt, at vi her og nu gør mere for at stimulere beskæftigelsen – at vi simpelt hen får flere i job.
Investeringsvinduet vil både medvirke til at forny og effektivisere virksomhedernes produktionsapparat hurtigere end ellers.
Samtidig opnår vi den gevinst, at vi på kort sigt forbedrer beskæftigelsen med 1.000 ekstra job allerede i år og 6.500 til næste år.
Det er korrekt, at jobeffekten på længere sigt isoleret set vil være tæt på nul, men det forhold, at vi kan lykkes med at løfte Danmark ud af krisen hurtigere end ellers, kan jo også i sig selv sikre flere job, så der er dynamik i det her.
Det er i hvert fald den tilgang, vi har til det.
Samlet set bidrager forslaget til, at der kommer gang i væksten i Danmark, og det er helt afgørende, at Danmark kommer ud af det økonomiske uføre hurtigst muligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Lad mig allerførst meddele, at vi støtter det her forslag.
Vi er også med i forliget om forslaget, fordi det på den korte bane forhåbentlig skaffer nogle job, kan man sige.
Men jeg synes måske, der er grund til at løfte øjenbrynene lidt, når den forrige taler her på talerstolen, hr. Thomas Jensen fra Socialdemokraterne, i sin ordførertale udtaler, at der er nogle, der har travlt med at finde et enkelt hår i suppen, hvad angår nogle af de negative sider af det her forslag.
Det undrer mig jo egentlig lidt, at det argument kommer fra Socialdemokraterne, som er primus motor på det her forslag, når det ikke er hvem som helst, der kommer med de her såkaldte hår i suppen.
Det er jo faktisk fra selve Finansministeriet.
Vi har fået et dokument, et notat, den 4. juni, hvori der står, at det vil have en virkning på beskæftigelsen, at det er aftalt at øge og fremrykke erhvervsinvesteringer.
Jeg håber, den socialdemokratiske ordfører har brugt tid på at læse, hvad der står, for der er kun en side at læse.
Det er så der, hvor der allerede ligger en betydelig usikkerhed.
Derfor er det jo ikke hvem som helst, der siger, at det her ikke bare er fryd og gammen og lutter lagkage
Det er en glædelig ting, at vi kan fremrykke nogle investeringer, og det er også glædeligt, at vi kan skaffe nogle job på den korte bane, men det er altså en uomtvistelig sandhed, at det er forbundet med betydelig usikkerhed, om det overhovedet giver de her omkring 7.500 job i 2012 og 2013, sådan som der lægges op til.
Jeg vil også gerne nævne, at der i det samme notat senere står, at i årene efter 2014 skønnes aftalen isoleret set at reducere beskæftigelsen.
Det er jo så årene fra og med 2014.
Derfor er det jo altså sådan, at det ikke bare er en festdag, det her, hvor vi bare kan sige, at vi nu har konverteret 7.500 fyresedler til 7.500 lønsedler.
Det, vi gør, er, at vi fremrykker nogle investeringer, og tak for det.
Jeg synes, det er fint, at vi giver de her initiativer og de her nye muligheder til vores erhvervsdrivende, så de kan investere korrekt og forbedre produktionsudstyr osv., men det er lidt at pynte sig med lånte fjer, når regeringen gennem ordføreren fra det største regeringsparti, Socialdemokraterne, i dag går ud og siger, at det her skaffer 7.500 arbejdspladser.
Jeg håber da, at de har ret, men jeg er nødt til at sige, at det ikke er hvem som helst, som har fundet de her hår i suppen.
Det er faktisk Finansministeriets egne medarbejdere.
Men Dansk Folkeparti støtter det.
Jeg synes, det er en god aftale på den korte bane, men vi anerkender ikke præmissen om, at den gavner noget som helst på lang sigt.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Det synes jeg er et væsentligt bidrag til at sikre et øget arbejdsudbud, og det er et væsentligt bidrag til at sikre, at de LO- og FTF-lønmodtagere, der bliver ramt af topskatten, vil yde en ekstra indsats.
Derudover bidrager det her isolerede tiltag med at lave straksafskrivninger i det investeringsvindue til, at helt almindelige lønmodtagere kan komme i arbejde.
Det er det, vi har behov for i 2012 og 2013, og på længere sigt er målet selvfølgelig, at vi får sat gang i dansk økonomi, sådan at vi får det her selvbærende opsving, og sådan at dansk økonomi igen kan klare sig godt og flot.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Så vil jeg bare gerne bede ordføreren bekræfte det, som Finansministeriet også har svaret.
Hvis man f.eks. fjerner topskatten, hvis man bruger nogle af de penge fra de fremrykkede offentlige investeringer til at sænke topskattesatsen, vil ordføreren så ikke give mig ret i, at det er, som Finansministeriet svarede, nemlig at der er en større effekt på beskæftigelsen på sigt, for det er en selvbærende beskæftigelse, altså en varig beskæftigelse, der kommer ud af f.eks. at sænke topskattesatsen?
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Det er sådan et selvbærende opsving, der jo er målet for den her regering, men vi må lige hjælpe dem med at løbe det i gang, og det er det, vi er i fuld gang med.
Jeg er også glad for, at Liberal Alliance har givet sit tilsagn om at bakke op om det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Når nu min kollega hr. Ole Birk Olesen læser op af Finansministeriets egne tal, som viser, at der på sigt er et tab af arbejdspladser ved at fremrykke offentlige investeringer eller ved at indføre den her straksafskrivning, det er sådan set den samme effekt, der er ved begge to,
siger ordføreren, at Liberal Alliance er langt fra virkeligheden, og at der er brug for arbejdspladser nu.
Det svarer jo til at stå og sige, at fordi der er nogle, der står og fryser lige nu, så skal de tisse i bukserne, for så får de varmen lige nu.
Men der er jo en effekt på lang sigt, nemlig at det bliver utrolig meget koldere.
Altså, det står sort på hvidt, at der er et tab af arbejdspladser på sigt ved at gennemføre det her.
Skylder man ikke befolkningen at sige det, bare for at være ærlig?
Det er jo et legitimt argument, når man siger, at man vil gøre noget på kort sigt, men så bør man også sige: Det har altså en negativ effekt på lang sigt, kære venner.
Hold da op, det åbner da op for en lang række af muligheder.
Så må vi jo også fjerne alle overførselsindkomster, så skal de afskaffes.
For der må også være tale om nogle mennesker, som beriger sig på nogle andres indsats, altså nogle, der ikke laver noget, og så får de nogle penge, fordi nogle andre har været ude at producere noget.
Det må jo være konsekvensen så.
Men det er jo ikke sådan, det er i virkeligheden.
Det er jo ikke sådan, at der er nogle, der beriger sig på andres indsats.
Det er jo ikke sådan, kapitalismen virker.
Det er jo ikke sådan, markedsøkonomien virker.
Det er jo empirisk bevist, at markedsøkonomien netop er med til at sprede velstand.
Det er derfor, der ikke er et eneste eksempel, når man sammenligner DDR og Vesttyskland, Nordkorea og Sydkorea, Vesteuropa og Østeuropa.
Det er derfor, at velstandsniveauet blev betydelig højere i lande med en markedsøkonomi.
Der havde de fattigste, dem med de laveste indkomster, en betydelig højere velstand, end man havde der, hvor man prøvede at fordele velstanden.
Er det ikke korrekt forstået?
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Man skal ikke fjerne mennesker, det er vi sådan set imod.
Man skal fjerne mekanismen, der gør, at nogle kan berige sig på andres bekostning.
Altså, det er det der med, at vi har det princip, at man ikke skal kunne tage penge fra andre, altså ikke kunne berige sig på andres indsats.
Desværre er det jo sådan i dag, at dem, der er blevet rigtig rige, ikke er blevet det, fordi de har arbejdet rigtig, rigtig meget.
Det er, fordi vi har nogle mekanismer, nemlig i økonomien, der gør, at man kan berige sig på andres indsats, og det er det, vi gerne vil fjerne.
Så det er mekanismen og ikke menneskene, der skal fjernes.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Det er egentlig rigtigt nok, at skattetrykket er sådan en overordnet aggregeret parameter på et samfundsniveau.
Så er der alle de andre parametre, og det er, i forhold til hvad det koster at leve, men også i forhold til hvor meget det koster for virksomhederne at producere, og alle de her ting skal vi have in mente.
Men der mener jeg faktisk, at de penge, som virksomheder og husholdninger betaler, jo går til de offentlige udgifter, som også er med at til øge konkurrenceevnen for virksomhederne – det er i forhold til infrastruktur, i forhold til uddannelsesniveau, i forhold til at det offentlige er blandt de bedste i verden, når det handler om erhvervsklimaet i Danmark.
Så der er jo også en sammenhæng mellem det, vi taler i skat, og det, vi får tilbage, set både fra virksomhedernes og husholdningernes synsvinkel.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jeg synes egentlig, at ordføreren var inde på det i sine tidligere besvarelser af Liberal Alliances spørgsmål.
Der var nogle sådan lidt mere skattebaserede spørgsmål, og det er sådan set også fair nok, men jeg synes måske også, det kunne være spændende at få ordføreren til at reflektere lidt.
En ting er jo selve skattediskussionen, og det er selvfølgelig en ret principiel diskussion set i forhold til det, som vi har på dagsordenen i dag, men noget andet er leveomkostningerne.
Hvad koster det at leve i Danmark?
Hvad koster det at få tøj på kroppen, mad, husleje, brændstof til bilen osv.?
Er leveomkostninger ikke noget, man burde fokusere mere på, fremfor på selve skatteprocenten?
Ligesådan kan man jo også set i forhold til konkurrenceevnen, set i forhold til skat spørge: Er konkurrenceevnen ikke et vigtigere parameter at have fokus på, og er leveomkostningerne ikke også vigtigere, end det er bare isoleret at tage en diskussion om skat?
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Hvis jeg skal vende spørgsmålet lidt om, tror jeg ikke, at der har været nogen bevidst politisk koalition, der har sagt, at nu skal vi bare puste de offentlige udgifter op.
Det tror jeg ikke der har været.
Jeg tror, at det har handlet om, at man har sagt, at man i Danmark jo langt hen ad vejen bruger de offentlige udgifter rimelig effektivt.
Det tror jeg vi gør.
Så det er mere et spørgsmål om, hvilket niveau der skal være, og det kan man så diskutere.
Jeg tror, at vi har valgt at have et forholdsvis højt niveau, og dermed ikke være sagt, at der i forskellige områder i kommuner, regioner og stat ikke er effektiviseringspotentiale, men set i det store billede tror jeg faktisk at danskerne får meget for deres skattepenge.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-08:
Jeg vover alligevel at stille to spørgsmål i anden runde, selv om der ikke var svar på det ene, jeg stillede i første.
Først vil jeg spørge: Vil det sige, at det er hr. Nadeem Farooqs opfattelse, at den danske velfærdsstat er det samfund i Europa, hvor man får mest for pengene?
Det må jo næsten være konklusionen på det, der blev sagt.
Det var det ene.
Som det andet vil jeg sådan set
bare vende tilbage til det første spørgsmål: Er der nogle særlige naturgivne forudsætninger i dette lille land, som er så helt anderledes end i alle andre lande i Europa, og som gør, at vi skal være de mest skatteplagede i hele Europa?
Eller er der, som det måske alligevel lå i besvarelsen, kun én forklaring, nemlig at der aldrig har været de 90 mandater, der ville have sørget for, at vi skulle betale lidt mindre?