runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-05-25:
Der er få ting, som ligger mig mere på sinde, end at politiet er rustet til at håndtere terrorangreb.
Når vi som fællesskab og som land beder politifolk om at beskytte os, så skylder vi både dem og os selv, at de har tilstrækkeligt og ordentligt udstyr.
Rigspolitiet tilkendegav i februar i fjor, altså allerede inden evalueringen af myndighedsindsatsen forelå, at alle betjente, som i deres arbejdsfunktion havde behov for det, skulle have en skudsikker vest som personlig udrustning.
Det blev også sagt, at der vil blive foretaget en samlet analyse af politiets skydeuddannelse og sikkerhedsudrustning i lyset af terrorangrebene i København.
Derefter blev der nedsat en arbejdsgruppe, som skulle gennemgå, om politiets sikkerhedsudstyr, bevæbning og ammunition var tilstrækkelig.
Arbejdsgruppen havde deltagelse både af operative medarbejdere og ledere.
Den kom i september 2015 med sine anbefalinger, og på den baggrund er Rigspolitiet i fuld gang med at udbygge det udstyr, som politiet råder over.
Det nye udstyr er bestilt, i takt med at de præcise krav er opgjort, og så hurtigt, som det har været muligt for leverandører at producere det.
Det meste af udstyret er nu blevet leveret og fordelt til politikredsene, og resten leveres i løbet af indeværende år.
Pengene til udstyret blev fundet ved politiforliget i efteråret, som hr. Peter Kofod Poulsen jo har været en central del af.
Med aftalen er der afsat 600 mio. kr. årligt til at sikre, at Danmark får det hidtil stærkeste værn mod terror.
Peter Christensen (V), 2016-05-25:
Jeg er optaget af, at Danmark finder det bedste fly til at erstatte vores aldrende F-16-fly, og det mener jeg er JSF-F-35-kampflyet, og det, der er forventningen til kampflyprogrammet, er, at man har afsluttet udviklingsfasen i 2018, hvor flyet vil være i en blok 3F-konfiguration, hvor der opnås fuldt ud operativ kapacitet med flyet.
Så når jeg bliver spurgt om, hvad jeg mener med det, ja, så er det det, jeg mener.
Men jeg synes, det er lige så vigtigt med det, som jeg indledte med at svare, at der jo i resten af flyets levetid vil være ændringer og opdateringer af F-35, og det har der i øvrigt også været af F-16.
Det F-16-fly, vi har i dag,
er et helt andet F-16-fly end det, vi købte i sin tid.
Jamen udviklingen i JSF-programmet er jo løbende genstand for omfattende kontrolregimer fra bl.a. den amerikanske rigsrevision og uafhængige kontrolorganer i det amerikanske forsvarsministerium.
Som partnerland, og det er Danmark, i JSF-programmet er det også et kontrolregime, som er i vores interesse.
Og det betyder jo så, at udfordringerne kommer frem i lyset, at man tager højde for dem, og at man løbende arbejder på at udbedre de udfordringer.
Resultatet af den kontrol gengives i årlige rapporter og høringer i den amerikanske kongres, og her tager man så også stilling til, hvordan man løser dem.
Jeg blev spurgt til, hvad jeg egentlig mener med færdigudviklet.
Jamen min forventning er altså, at udviklingsfasen for F-35 vil være afsluttet i 2018.
Og det er så altså også, flere år inden Danmark forventeligt modtager vores første fly, som først er i 2021, altså 3 år senere.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-25:
Jamen, jeg tror, hvis du kigger på udviklingen og håndteringen af de flygtningestrømme og de konflikter, der er, synes det åbenbart, at Tyrkiet er en vigtig alliancepartner.
Men det, som hr. Søren Søndergaard ikke spørger til, er jo den anden del af det: Er det så en undskyldning for at holde hånden over Tyrkiet i forhold til de ting, der går den forkerte vej?
Nej, det mener jeg bestemt ikke det er.
Det er også derfor, at vi nu engang deltager i et fælles forslag til vedtagelse her i Folketinget, der udtrykker dyb bekymring over den udvikling, der er i gang, og over en lang række af de punkter, som også hr. Søren Søndergaard var inde på her.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-25:
Tak til hr. Jeppe Bruus for at bidrage til, at det er et enigt Folketing, som kan sende det her signal til den tyrkiske regering og det tyrkiske parlament.
Det synes vi også er værdifuldt.
Men hr. Jeppe Bruus nævnte en ting, som jeg synes jeg godt vil spørge nærmere ind til.
Hr. Jeppe Bruus sagde nemlig, at Tyrkiet var en vigtig alliancepartner for Vesten, og så er det jeg tænker: mod hvem?
Altså, vi har jo hørt, at f.eks. præsident Obama og andre har udnævnt Islamisk Stat som den største trussel mod vestlige værdier.
Så kan man jo spørge: Er Tyrkiet en samarbejdspartner i kampen mod Islamisk Stat eller organisationer, der fuldstændig ligner Islamisk Stat – de har måske et andet navn som al-Nusra osv.?
Der må vi jo bare konstatere, at en række journalister sidder i fængsel, og at deres aviser er lukkede, fordi de har afsløret, hvordan det tyrkiske regime har samarbejdet med Islamisk Stat.
Det er derfor, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, hvad hr. Jeppe Bruus egentlig mener med at sige, at Tyrkiet var en vigtig alliancepartner for Vesten.
Er det i forståelsen et ønske om, at de skulle være det, eller er det en realitet, at de er det?
Jeppe Bruus (S), 2016-05-25:
Tak for det.
Beklager, men tidtagningen driller lidt.
Jeg lader være med at lade mig distrahere af de 30 sekunder, der nu er tilbage her.
Tyrkiet er en vigtig alliancepartner for Vesten, ligesom Tyrkiet er officielt kandidatland til EU, og man må sige, at i de tider, vi står i, med flygtningestrømme osv. har det vist sig, at vi endnu en gang har fået bekræftet, at Tyrkiet og Europa er vigtige aktører i forhold til hinanden.
Det gælder både i forhold til løsning af de udfordringer, der er, men sådan set også i forhold til den politiske udvikling.
Når det er sagt, er det ingen hemmelighed, og det har vi også diskuteret flere gange her i Folketingssalen, at Tyrkiet døjer med mange uheldige og til tider mange problematiske sager – en udvikling, som Europa-Kommissionens årlige rapport også påpeger.
Ifølge rapporten »Tyrkiet 2015« går den politiske udvikling i landet den helt forkerte vej.
Reformtempoet er bremset, en række tiltag fra AKP-regeringens side har sat spørgsmålstegn ved relevante områder som retssikkerhed, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed.
Domstolenes uafhængighed og princippet om magtens deling er blevet undermineret, og dommere og anklagere har været under stærkt politisk pres, skriver Europa-Kommissionen, som bl.a. også slår fast, at der er behov for en betydelig indsats for at genoprette og sikre retsvæsenets uafhængighed.
Udviklingen har jo som bekendt ført til forfølgelse af journalister og studerende, satiretegnere og unge mennesker, der på et mere eller mindre tvivlsomt grundlag er blevet forfulgt, bl.a. for fornærmelser mod præsidenten.
Nu ser vi så, at regeringen forsøger at lykkes med at underminere oppositionen ved at ophæve udvalgte politikeres immunitet – heraf flest fra det kurdiske mindretal – og med anklager om bl.a. støtte til terror og PKK.
Udenrigsministeren har, synes jeg, redegjort meget fyldigt for forløbet og også for den kritik, der fra europæisk side har været, så jeg finder derfor ikke anledning til at gå dybere ind i processen her, men vil sige, at det selvfølgelig er svært at stå her i det danske parlament og dømme i de enkelte sager.
Man kan jo ikke afvise det relevante i det ene eller det andet, men det er jo helt tydeligt, og jeg tror, man skal være en blind høne for ikke at kunne se, at tendensen er systematisk og åbenlys, og der er vel heller ingen tvivl om, at den udvikling skal ses i lyset af, at våbenhvilen med PKK er ophørt, og at fredsforhandlingerne med kurderne er brudt sammen.
Derfor er det her selvfølgelig en beklagelig og dybt bekymrende udvikling, som ikke bare er foragt for civile, men sådan set også er foragt for dem, der har mandat som folkevalgt.
Jeg vil sådan set også opfordre regeringen til – det fornemmer jeg også regeringen gør – at følge den her udvikling nøje, og så synes jeg også, det er et vigtigt og et godt signal endnu en gang at sende, at vi er et samlet Folketing, der står bag en udtalelse, der ser på den udvikling, der er i gang, med stor bekymring.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Vi har jo haft den diskussion før, og vi havde den eksempelvis forud for den aftale, som blev indgået mellem EU og Tyrkiet, hvor det var Enhedslistens forslag, at Danmark ikke skulle udbetale de her 286 millioner danske skattekroner til den tyrkiske regering, uden at den levede op til de aftaler, man allerede havde indgået, om eksempelvis efterfølgelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser.
Og det var der desværre ikke flertal for i Folketinget.
Men der er ingen tvivl om, at hvis vi skal presse den tyrkiske præsident Erdogan, er det afgørende, at vi sætter handling bag ordene, og det er vi i Enhedslisten parate til at gøre.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Er Enhedslisten også villig til, at det faktisk skal have konsekvenser, når man ikke overholder de her aftaler, og hvilke konsekvenser synes Enhedslisten i givet fald det skal have?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Tak for det, og tak til fru Mette Bock for at understrege vigtigheden af, at det ikke bare er den kurdiske del af den tyrkiske befolkning, som bliver undertrykt.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at Tyrkiet er medlem af Europarådet, at Tyrkiet har forpligtet sig til at følge de domstolsafgørelser, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsiger.
Og når vi taler om eksempelvis den lovgivning, der nu kommer til at sætte rigtig mange parlamentarikere i fængsel, hvis alt går, som det ser ud til at gå, er det lovgivning, som er blevet underkendt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så det er helt afgørende, at vi holder Tyrkiet op på de aftaler, som er indgået, og at vi lægger pres på den tyrkiske regering.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Nu lagde ordføreren i sin tale meget vægt på forfølgelsen af kurderne, og det er der en god grund til at han gjorde, fordi det er så stor en gruppe i Tyrkiet, men der er jo en lang række andre, som også er udsat for de her urimeligheder.
Har Enhedslisten konkrete forslag, altså ud over at vi skal gå ad de sædvanlige kanaler, som også påpeges i forslaget til vedtagelse, til, hvad man ellers kunne gøre for at presse på i forhold til det her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Initiativet til dagens forespørgsel er taget af Enhedslisten, Alternativet og SF.
Ophævelsen af immuniteten åbner op for retsforfølgelse af den politiske opposition i Tyrkiet.
Ikke mindst vil det gå hårdt ud over det pro-kurdiske HDP-parti, et parti, der ikke alene repræsenterer store dele af landets kurdiske, men også kristne og alevittiske befolkning.
Således vil 50 af HDP's 59 parlamentarikere være på anklagebænken.
Anklagerne mod parlamentarikerne er stort set alle absurde og uacceptable.
Der er tale om anklager, som begrundes i udtalelser, som på ingen måde burde forbydes.
Vi taler om opfordringer til en genoptagelse af fredsprocessen, så der kan findes en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål, eller en kritik af den siddende regering og præsident.
Anklager, som er klokkeklare angreb på ytringsfriheden.
Tyrkiet er lige nu i en farlig udvikling, hvor demokratiet kortsluttes og mulighederne for en politisk løsning på det kurdiske spørgsmål undergraves.
Jeg håber, at vi i dag i Folketinget kan få en god debat, at vi i dag i Folketinget kan samles om en klar kritik af retsforfølgelsen af folkevalgte parlamentarikere og om en opfordring til en genoptagelse af fredsprocessen.
Peter Christensen (V), 2016-05-25:
De priser, som regeringen tager udgangspunkt i, er de priser, som de tre kandidater har meldt ind i forbindelse med evalueringsprocessen, og Danmark kommer til at være i en situation, hvor man jo vil have vished for, hvilke priser det er, man køber de første fly til, og al den stund at vi skal have det første fly leveret i 2021, ja, så er der stor sandsynlighed for, at man vil have vished for prisen, og sikkerheden for prisen for de første blokke vil alt andet lige være større, end hvis man skulle have fly produceret i en blok her i 2017 eller 2018.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-25:
Jamen jeg vil da gerne kvittere ministeren for det udsagn.
Jeg synes, det er et meget modigt udsagn, når man siger, at man forventer, at F-35 vil have en fuld ud operativ kapacitet i 2018, men vi må jo så se, om det kommer til at holde vand.
Såfremt de her tidsplaner bliver ved med at skride, så man ikke kommer op på den samme produktionsvolumen, som Lockheed Martin selv regner med, og flyet bliver dyrere end det, som regeringen har forudsat her i økonomien, hvordan vil regeringen så tage højde for det?
Skal der købes færre fly, eller hvad har man tænkt?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jeg er glad for ordførerens indledning, hvor ordføreren lægger vægt på, at det også er interessant at diskutere, hvordan vi kan nedbringe udgifterne til modtagelse og integration af flygtninge.
I regeringens konvergensprogram lægger man til grund for den finanspolitiske prognose, at anden generation af dem, der kommer til Danmark nu som flygtninge, vil opnå den samme beskæftigelsesgrad som folk af dansk oprindelse.
Det mener jeg selv er rimelig useriøst, men det skaber trods alt et råderum, som vi politikere så kan diskutere hvad skal bruges til.
I forhold til det råderum i valget mellem at sikre, at den kommunale velfærd kan vokse og levere den ydelse, som borgerne forventer, eller som alternativ at kunne gennemføre en skattereform til efteråret med topskattelettelser står Konservative så fortsat fast på, at de vælger topskattelettelser i den prioritering?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-26:
Jeg er lidt ærgerlig over spørgsmålet, for jeg synes egentlig, at Socialdemokraterne har været på en god rejse i forhold til at tænke på, hvordan vi bruger pengene bedst muligt, og at det ikke er et spørgsmål om enten-eller, men om både-og.
Det her handler om, hvordan vi gør vores samfund rigere.
For vi er i slæbegear lige nu – vi er i slæbegear.
Så hvordan gør vi vores samfund rigere?
Jamen det gør man jo bl.a. ved at gøre det mere attraktivt at arbejde; det gør man bl.a. ved at sikre, at virksomhederne har lyst til at investere i arbejdspladser i Danmark.
Og den bedste, hvad skal man sige, velfærdsfremmende foranstaltning, man kan gøre, både for lighed og for lykke i samfundet, er jo, at flere får beskæftigelse.
Det må være alfa og omega, også for Socialdemokraterne med den gode historie, man har, om at kæmpe for arbejdernes interesser.
Så det allerallervigtigste, man kan gøre socialpolitisk, er jo at sikre, at folk kan få et arbejde.
Og hvordan sikrer man, at folk får et arbejde?
Og det gør man altså kun, hvis det også økonomisk kan betale sig.
Så derfor hænger det altså sammen – det er et både-og.
Vi skal sikre nogle bedre vilkår for virksomhederne, og at der bliver lavere skatter og afgifter, og så skal vi selvfølgelig også finansiere noget kernevelfærd.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jeg er enig i, at den bedste socialpolitiske foranstaltning er, at folk får noget at stå op til om morgenen – der er vi hundrede procent enige.
Årsagen til, at jeg spørger, er jo, at selv om den konservative ordfører siger, at det ikke er et enten-eller, men et både-og, er politik nu engang også sådan, at man jo på et tidspunkt sidder og kigger på en mængde penge, og så skal man træffe en politisk beslutning.
Ønsker vi f.eks. at annullere omprioriteringsbidraget endnu et år, eller ønsker vi at bruge nogle penge på at sikre topskattelettelser her til efteråret?
Og her er jeg særlig interesseret i at høre: I den politiske prioritering hvor står Det Konservative Folkeparti så?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-26:
Vi står på lønmodtagernes side.
Vi er på det hold, som hedder, at der skal være noget at stå op til, i forhold til at det skal kunne betale sig at arbejde, både i bunden og i toppen, og at virksomhederne skal have nogle vilkår, så man investerer i arbejdspladser.
Og igen bliver jeg nødt til at appellere til Socialdemokraterne med den rige historie, man har, om at sige: Fokus må være at sikre arbejdspladser i Danmark.
Og arbejdspladser i Danmark kan kun skabes, hvis det kan betale sig økonomisk at investere i arbejdspladser – at man sænker nogle skatter og afgifter, så det altid kan betale sig at investere i arbejdspladser og i at yde en ekstra indsats.
Det korte svar er, at kommunerne efter vores mening ikke skal have flere penge.
Det, vi har brug for, er, at vi får en lidt mindre offentlig sektor, hvor man bruger pengene bedre, så der bliver mere plads til familierne og mere plads til borgerne.
Selvfølgelig skal kommunerne løfte deres velfærdsopgaver, og det kan man også godt inden for de rammer, der er.
Ellers må man jo prioritere.
Det foregår hver eneste dag i alle andre dele af samfundet, og selvfølgelig skal der også foregå en prioritering i kommunerne.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Finansministeren har gjort det til en tradition ikke at tage ordet ved de her forespørgselsdebatter, vi har haft her i Folketingssalen, om kommunernes økonomi.
Det synes jeg egentlig er lidt mærkværdigt.
Men så må vi jo få finansministeren herned i onsdagsspørgetiden og bruge det værktøj.
Det er lidt mærkeligt at have forespørgselsdebatter, hvor man ikke har mulighed for at stille spørgsmål til finansministeren, endda om et emne som det her, som er så relevant og aktuelt, fordi der jo netop i de her dage foregår forhandlinger mellem Kommunernes Landsforening og regeringen om kommunernes økonomi i 2017.
For vi ønsker, at kommunerne skal kunne udvikle og bevare velfærden, men også samtidig hjælpe de mennesker, som kommer hertil.
Det vil jeg mene er en lidt speciel situation, specielt fordi der lige præcis i de her dage foregår forhandlinger.
Og jeg må også sige, at når jeg hører ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Hans Kristian Skibby, sige heroppe fra talerstolen, at det er meget vigtigt, at ansvaret for at finansiere den her opgave ligger hos staten og ikke kommunerne, så er det mærkeligt, at ordføreren for Dansk Folkeparti så ikke også kan tilkendegive, at Dansk Folkeparti vil stemme for det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremlagt her.
For hvis Dansk Folkeparti stemmer for det forslag til vedtagelse, som sender et klart signal om, at kommunerne skal have tilstrækkelige midler til at løfte den opgave, så ville der faktisk være flertal for den politik her i Folketinget.
Så hvis Dansk Folkeparti mener alvorligt, at man ønsker, at kommunerne skal have tilstrækkelige midler til at løfte den opgave, så kan Dansk Folkeparti faktisk bare trykke på den grønne knap, når forslaget til vedtagelse kommer til afstemning.
Den her debat viser også, at det er vigtigt at fortsætte presset på regeringen for at sikre, at der ikke kommer en aftale mellem Kommunernes Landsforening og regeringen for 2017, som vil betyde nedskæringer og serviceforringelser.
Den debat kommer til at fortsætte.
Debatten i dag er slut, men der er stadig et forhandlingsforløb, som kører på fuldt drøn lige nu, og som jeg læser forhandlingerne, er der stor afstand mellem Kommunernes Landsforening og regeringen i forhold til nå til enighed, fordi regeringen simpelt hen ikke er villig til at give de milliarder, der skal til, for at kommunernes økonomi kan hænge sammen på en fornuftig måde i 2017.
Så det er vigtigt at fortsætte presset.
Tak for debatten i dag, og debatten fortsætter.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-26:
Vi mener, at det er en kernevelfærdsopgave for kommunerne at løfte flygtningeudfordringen, lige så vel som det er en opgave for staten på den måde, at vi nu engang er med til at finansiere det.
Det er en eller anden sådan old fashion-holdning til, at jo flere penge, jo bedre velfærd.
Sådan fungerer det jo ikke i 2016.
I 2016 må det handle om, hvordan man får mest ud af de penge, man har, ved at sikre bedre ledelse, ved at sikre mindre sygefravær, ved at sikre konkurrence om de opgaver, der bliver udbudt.
Lad os bare tage et helt banalt eksempel: Hvis man fik udliciteret nogle flere opgaver ude i kommunerne, fik noget mere konkurrence, så ved vi af empirisk erfaring, at man kan spare op til en femtedel af driftsudgifterne, hvis en tilsvarende opgave bliver lavet af private.
Og nu taler jeg ikke om kernevelfærdsopgaver, det kan bare være tekniske opgaver, det kan være gartnerifunktioner, det kan være rengøring osv.
Der er mange nemme æbler, man kan plukke fra æbletræet i en højde, hvor man ikke behøver en stige.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Skal hr. Brian Mikkelsens ordførertale forstås på den måde, at hr. Brian Mikkelsen har det helt fint med, at kommunerne skal skære ned, hvis kommunerne ikke bliver kompenseret for de udgifter, de har, til at modtage og hjælpe flygtninge, som flygter hertil, og som har brug for hjælp, ikke bare til passiv forsørgelse, som ordføreren sagde, men faktisk til at få en tilværelse her, som gør, at de, hvis de får ophold, kan bidrage til samfundet, som gør, at der er penge til, at børnene kan gå i skole, som gør, at der er boliger til de her mennesker osv. osv.
– i det hele taget at sørge for at investere i mennesker, så de mennesker, der kommer hertil, fordi de flygter, rent faktisk også får mulighed for at bidrage?
Skal jeg forstå det sådan, at de penge, som kommunerne har brug for, skal kommunerne ikke have, og så må de bare skære i velfærden i stedet for, og at det har Det Konservative Folkeparti det bare fint med?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-26:
Det er en helt forkert indgang til debatten, som forslagsstillerne her har taget, synes jeg.
Altså, hvad gør vi for at sikre, at en større andel af flygtningene får et arbejde?
Hvad gør vi for at sikre, at en større andel af flygtningene og efterkommerne får en uddannelse?
Hvad gør vi for at sikre, at en større del af flygtningene og efterkommerne bliver integreret?
Hvad gør vi for at sikre, at flygtninge og efterkommere i det hele taget kommer til at være mere fungerende i det danske samfund?
Når vi ser på beskæftigelsesraten for flygtningene og efterkommerne, kan vi se, at den er meget, meget lav, ofte ned til under en femtedel af, hvad den er for almindelige danskeres vedkommende.
Vi kan se, at mange af flygtningenes uddannelsesbaggrund er rigtig ringe, vi kan se, at mange af dem aldrig nogen sinde har haft et arbejde, og for kvindernes vedkommende er det langt de fleste, som aldrig nogen sinde har været ude på arbejdsmarkedet.
Det burde man jo fokusere på i stedet for at fokusere på, hvordan man kan give kommunerne flest mulige penge til at holde flygtninge i passiv forsørgelse.
Så fokus burde jo være på at stille nogle krav, skabe nogle incitamenter og skabe nogle muligheder.
For det danske samfund har brug for, at flere yder en indsats.
Det danske samfund har brug for, at vi kan bruge flygtninge og efterkommere på arbejdsmarkedet, når de nu er kommet til det danske samfund.
For udfordringerne er jo kolossale.
Vi fik det største antal flygtninge i 2015 i mange år, nemlig 21.000.
De kommer fra områder, hvor de for størstedelens vedkommende har en meget ringe uddannelse, og en meget stor del af dem har aldrig været ude på arbejdsmarkedet.
Der burde fokus jo udelukkende være på at sørge for, at de kommer integreret ind på det danske arbejdsmarked, og at man laver en målrettet indsats over for dem.
Der er blevet taget initiativer, både økonomiske initiativer til at sikre, at flere kommer i beskæftigelse, som integrationsydelsen, de to asylpakker osv., og også to- og trepartsaftaler, men det væsentligste er jo også, at man i kommunerne i stedet for at se på det som udgift ser på det som en mulighed for sammen med jobcentrene at sørge for, at man får aktiveret og beskæftiget og uddannet de her folk.
Vores udgangspunkt er, at kommunerne ikke har brug for flere penge.
Kommunerne har rigtig mange penge til at løse de velfærdsopgaver, de skal løse.
Vores samlede offentlige økonomi er på 1.100 mia. kr. – 1.1.00 mia. kr. – og vi kan se, at vores økonomiske velstand falder i forhold til vores nabolande.
Vores produktivitet falder, og vores BNP er faldende i forhold til andre lande, og der er fokus altså ikke på, hvordan man bruger flere offentlige penge, men hvordan vi gør os rigere, ved at vi får noget mere produktivitet og flere i beskæftigelse.
Så vi vil ikke være med til at sige, at kommunerne skal have flere penge.
De skal være med til at løse de udfordringer, ligesom alle andre udfordringer skal løses, inden for deres egen økonomi og ud fra de rammer, der nu engang bliver aftalt mellem finansministeren og kommunerne.