runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Altså, jeg vil jo mene, at den måde, reglerne er udformet på nu, egentlig gør dem meget klare, fine og gode.
Det gælder også de brancheaftaler, der er lavet.
For det er fuldt ud rimeligt, at folk, når de investerer i et produkt, skal kunne have overblik over, hvad det rent faktisk er, de betaler for.
Så der kan vi ikke på nogen som helst måde være uenige.
Det, vi så hen ad vejen prøver, er selvfølgelig at se på, om vi kan give nogle alternativer til den måde, hvorpå man investerer, for jeg er enig i, at mange af investeringsforeningerne er meget populære, og at der nogle steder har været en vis kritik af, at de er lige lovlig passive.
Men nu prøver vi så også at give nogle alternativer til det.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Det her er så en af måderne.
Det, jeg bare ønsker, er, at det står kunden lysende klart, hvad det er, man betaler i omkostninger på de her produkter, for det er faktisk rigtig godt camoufleret i dag.
Jeg må sige, at man i det arbejde, der finder sted, måske kunne skele til eksempelvis England og Holland, hvor der er forbud mod at kræve de her ting.
Man behøver ikke gå så vidt for mit vedkommende, bare man sørger for, at der er de fornødne oplysninger, så kunden ved, hvad kunden køber, og kunden således også kan drage sammenligning med produktet i andre pengeinstitutter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Det er jo rigtig godt, men det er bare mærkeligt, endda meget mærkeligt, at et par forsikringsselskaber, og jeg vil gerne gentage navnene, Tryg og Alka, så har orden i papirerne og sørger for at få deres sager afsluttet, for det er jo det samme regelsæt, de skal bruge, som alle de andre forsikringsselskaber skal bruge.
Jeg har set rigtig mange rapporter og fået rigtig mange henvendelser om de andre forsikringsselskaber, og den måde, de opfører sig på, og har opført sig på, er helt utilstedelig.
De trækker sagerne i langdrag, de svarer ikke på henvendelser, de har en decideret forkert sagsbehandling osv. osv.
Og det er derfor, jeg godt vil have, at ministeren tager alvorlig fat i kraven på de forsikringsselskaber, der ikke er Tryg og Alka.
Og det forstår jeg at ministeren vil gøre.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Jeg vil sige, at det da er en interessant oplysning, hvis det forholder sig sådan, at der virkelig er så stor kvalitetsforskel på, hvordan selskaberne behandler sagerne, og der må vi jo så i fællesskab gå ud og rose de to selskaber, som ligger helt i front her.
Det er jo en god reklame at få, hvis de rent faktisk har gjort tingene ordentligt.
Jeg tør bare ikke skrive under på, at det er sådan.
Jeg har ikke været inde at sagsbehandle alle disse enkelte sager.
De siger også, at nu skal vi så have de sidste 10 pct. ind, og der er åbenbart nogle komplikationer og noget andet i forhold til de sager.
Det er vi så i gang med at rykke for, og det er da også klart, at tålmodigheden jo ikke er uendelig her.
Vi skal selvfølgelig have gjort noget ved det på et tidspunkt.
Men derfor også min opfordring til at skynde sig og få gjort det færdigt af hensyn til de familier.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Tak for svaret.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at her 10 måneder efter at stormfloden Bodil hærgede, er der stadig borgere, der bor i skurvogne og i containere, og som ikke har fået en endelig afklaring på deres forsikringssag.
Og for nylig udsendte DR 2 tv-udsendelsen »DR undersøger: Når stormen rammer«, der synliggjorde, at stormfloden fra december endnu ikke er et afsluttet kapitel, og hvordan de berørte stadig kæmper for at få deres hverdag igen.
Og det er jo bl.a. de der omkring 10 pct., som ministeren nævner.
Som månederne er gået, har vi langsomt kunnet skille fårene fra bukkene og se, hvilke forsikringsselskaber der virkelig har lagt sig i selen for deres kunder.
Og det er lidt mærkeligt, at nogle forsikringsselskaber godt kan finde ud af det, selv om der er sket ændringer her i Folketinget, og at andre ikke kan.
Jeg vil godt nævne to forsikringsselskaber ved navn, som er dem, der er i front, med hensyn til at tingene er i orden, og det er Tryg og Alka, hvorimod de andre forsikringsselskaber ikke har deres papirer i orden, de har ikke deres forhold i orden, og det er stærkt beklageligt.
Tiden har vist, at de har ladet deres kunder i stikken og svigtet dem ved at sylte og trække sagerne i langdrag.
Så sent som i går fik jeg en mail fra en, der i over en måned gentagne gange, mange gange, telefonisk har kontaktet sit forsikringsselskab uden nogen respons overhovedet.
Det er simpelt hen utilstedeligt.
På den baggrund vil jeg godt spørge, hvilke initiativer ministeren vil tage over for Stormrådet og de forsikringsselskaber, der endnu ikke har givet deres kunder endelig afklaring, så de mennesker kan komme videre med deres liv.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Tak for spørgsmålet og muligheden for lige at gøre en foreløbig status her i Folketinget oven på den stormflod, der ramte landet mange steder i december 2013.
Og lad mig indledningsvis slå fast, at jeg selvfølgelig gerne havde set, at alle sager havde været afsluttet nu.
Jeg er klar over, at der er mange mennesker, der har mistet deres hjem, og at der er mange, der står i en meget ulykkelig situation.
De har alle sammen min største sympati og min største medfølelse.
Men det er jo altså også vigtigt at huske på, at fra perioden, hvor stormfloden ramte, og så frem til nu har vi mange gange været inde at ændre i regelsættet.
Jeg er sikker på, at spørgeren også kan huske, at vi har været inde at lave adskillige ændringer hele vejen igennem.
Det har heldigvis været med et bredt flertal i Folketinget, og alle de ændringer, vi har foretaget her, har været med til at forbedre forholdene for dem, som blev ofre for den her stormflod.
Derfor er det jo sådan, at selv om vi gerne havde set, at alle de ændringer, vi har lavet, var blevet vedtaget hurtigst muligt, så skulle de altså også igennem en ordentlig behandling, for at vi kunne være sikre på, at de ramte rigtigst muligt.
Så det har jo altså taget lidt tid at få noget af regelsættet på plads.
Derfor står vi her 10 måneder efter stormfloden og kan konstatere, at forsikringsselskaberne melder tilbage, at over 90 pct. nu er færdigbehandlet.
Men de sidste mangler.
Og det, der er oplyst over for mig, er, at det er der en god forklaring på, nemlig at de er komplicerede og omfangsrige, eller der er en anden god forklaring på, hvorfor de i øjeblikket endnu ikke er afgjort.
Jeg ved, at Stormrådets sekretariat er i løbende dialog med forsikringsselskaberne om at få de uafsluttede sager fremskyndet, og jeg kan også her kun opfordre alle forsikringsselskaberne til at gøre deres yderste for at få færdigbehandlet de allersidste sager i forhold til det.
Jeg er selvfølgelig først tilfreds, når de sidste sager er afgjort,
men vi må også respektere, at vi selv herinde i Folketinget ad flere omgange har været med til at ændre reglerne, og at vi derfor også selv har været med til at forlænge noget af sagsbehandlingstiden.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at der findes borgere, der endnu ikke har fået en endelig afklaring fra Stormrådet eller deres forsikringsselskab på deres sag, efter stormfloden Bodil ramte Danmark tilbage i december 2013, og derfor stadig er fastlåst i en meget uholdbar situation, som udfordrer både deres evne til at klare hverdagens almindelige udfordringer, deres arbejde og ikke mindst deres mentale og fysiske helbred?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der findes borgere, der endnu ikke har fået en endelig afklaring fra Stormrådet eller deres forsikringsselskab på deres sag, efter stormfloden Bodil ramte Danmark tilbage i december 2013, og derfor stadig er fastlåste i en meget uholdbar situation, som både udfordrer deres evne til at klare hverdagens almindelige udfordringer, deres arbejde og ikke mindst deres mentale og fysiske helbred?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Jeg skal meget gerne give inspirationen videre til arbejdsgruppen.
Jeg er sikker på, at de kan lytte med her i dag.
Altså, vi har et fælles formål, og det er, at folk ved, præcis hvad det er, de går ind til, når de investerer i et produkt, og så skal de have mulighed for at kunne til- og fravælge.
Sådan må det vel være.
Men der kan vi på ingen måde blive uenige.
Karen Ellemann (V), 2014-10-22:
Tak for det, formand, og velkommen i formandsstolen.
Det er første gang, jeg oplever Enhedslisten i formandsstolen.
Mit spørgsmål til ministeren lyder helt enkelt: Hvad er status for regeringens sociale 2020-mål?
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Jeg skal såmænd bare afslutte og sige, at det bliver lidt af samme skuffe, for jeg er også fuldt ud bekendt med, at det er 40 mio. kr., der går til de umiddelbare problemer.
Det er superfint, men vi er altså nødt til at skulle videre med det her projekt.
Man anslår vel, at det tager 7-8 år at bygge projektet, og jeg har redegjort for kritisk trængsel lige før, så jeg er nødt til lige til afslutning at bede ministeren om at repetere: Hvad er fremdriften, set med ministerens øjne, i det her projekt?
Magnus Heunicke (S), 2014-10-22:
En anden ting, vi gjorde i juni måned, var jo at prioritere den her og nu akutte trængsel.
Hvis der lige pludselig kom 7 mia. kr. dumpende ned fra himlen – det sker jo nok ikke – så har vi jo også en trængsel her og nu, og den håndterede vi ved at bevilge knap 40 mio. kr. til ekstra spor syd for Limfjordstunnellen til at forbedre kapaciteten her og nu.
Projektet er nu undersøgt færdigt og klar til projektering og derefter anlæg – så her og nu sker der noget der.
Derudover er, som spørgeren selv siger, 7 mia. kr. en del penge, og det er ikke penge i den størrelsesorden, jeg har til rådighed på nuværende tidspunkt.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Ja, ja, men jeg må da altså medgive, at det er et projekt til 7 mia. kr., og det er måske vanskeligt at redegøre for på ½ minut.
Men ikke desto mindre prøver jeg lige at gentage, at ministeren og jeg er enige om, hvor vigtigt det her er for landsdelen.
Kan vi gå tilbage til nordjyderne og sige, at vi kan forvente, at regeringen foretager sig noget, i relation til at få anlægsloven på plads, i relation til at komme videre?
Hvordan kommer vi videre efter ministerens opfattelse?
Magnus Heunicke (S), 2014-10-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at der jo er trængsel.
Det rigtigt, at der er trængsel.
Og vi kan se, at trængslen bliver værre, og den bliver faktisk akut værre.
Det er en af grundene til, at det jo ikke er et billigt projekt.
Men det er også et projekt, som er baseret på beregninger – og der skal man lige have med, at det jo altså er beregninger på, hvad den interne rente er, og hvad samfundet får ud af den investering – som blev lavet i optakten til og før krisen for alvor ramte os.
Formand, er det kun 1 minut, jeg har her?
Aha, beklager.
Så der er sådan set en høj forrentning på det projekt.
Det vil sige, at det er et sundt projekt; det er et sundt, trafikalt projekt, vi har med at gøre her.
Og det er derfor, at det er optaget i vejplanen.
Når projekterne er optaget i vejplanen, er de en del af statens vejplan.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Jamen jeg skal da være den første til at kvittere over for alle parter, der medvirkede til, at linjeføringen endelig blev lagt på plads – det har vi i den grad ventet på, og det er kun supergodt.
Men så er det jo også vigtigt, at vi ikke bare når dertil, hvor linjeføringen kommer på plads og der er nogle, der får mulighed for at få forlodseksproprieret deres ejendom.
Det er ganske glimrende, at det sker, men problemet er altså at komme fra den ene side af Limfjorden til den anden.
Det er problemet.
Der er i dag 74.000 biler, der benytter tunnelen.
Grænsen er på 80.000.
Det vil sige, at allerede i dag har vi det, som Vejdirektoratet kalder for kritisk trængsel i myldretiden.
Man forudser faktisk, at kapaciteten er opbrugt om 5 år.
Det er såmænd derfor, at jeg tillader mig at afæske ministeren et svar på, hvordan ministeren egentlig ser etableringen af den tredje Limfjordsforbindelse.
Indtil nu har jeg hørt, at det er godt, at vi får linjeføringen på plads.
Men når jeg spørger lidt dybere ind til det her, skal det ikke være nogen hemmelighed, at der jo var nogle af ordførerne, der måske i sidste øjeblik skiftede mening – og tusind tak for det.
Men de har i hvert fald udtalt til pressen, at når de skiftede mening, var det i højere grad, for at det nu skulle være muligt at få, om jeg så må sige, tilfredsstillet disse lodsejere, der kunne få deres ejendomme forlodseksproprieret via linjeføring.
Og så må vi i øvrigt vente og se med hensyn til selve forbindelsen.
Det sidste synes jeg er dybt, dybt betænkeligt, og det er derfor, jeg spørger, hvordan ministerens personlige holdning er til at komme videre i den her sag.
Vil ministeren foretage sig noget, og kan vi forvente nogle udspil her fra regeringens side?
Magnus Heunicke (S), 2014-10-22:
Tak for spørgsmålet.
I juni måned blev vi, som jeg ved det er spørgeren bekendt, i den grønne forligskreds – som består af regeringspartierne Socialdemokraterne og De Radikale og af partierne Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative – enige om at fastlægge linjeføringen for en tredje Limfjordsforbindelse i Egholmlinjen.
Jeg har arbejdet med transportpolitik i mange år, og jeg må ligesom rigtig mange andre, der også har arbejdet med det her, sige: Endelig blev den beslutning truffet!
Det betyder, at Egholmlinjen nu er optaget på vejplanen, og det betyder så også, at linjeføringen bliver miljøsikret.
Så projektet er nu med i vejplanen.
Det er jo så også sådan, at det er et projekt til en sum af en anseelig størrelse.
Det er, kan man sige, jo ikke alle projekter, som når så langt, men det er altså nået op til at være med i vejplanen, og ligesom det gælder for alle andre projekter af den type, er det jo selvfølgelig også sådan, at det skal finansieres af midler, der bliver udmøntet i politiske aftaler.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Hvad er ministerens holdning til fremdriften i etableringen af den tredje Limfjordsforbindelse?
Hvad er ministerens holdning til fremdriften i etableringen af den tredje Limfjordsforbindelse?
Magnus Heunicke (S), 2014-10-22:
Nu er det så heldigt, at Venstre selv er med i den grønne forligskreds, som er en af de bredeste forligskredse, vi har her i Folketinget, hvor vi udmønter de penge, som der er, og det er en forligskreds, som blev lavet under den tidligere regering og varer frem til 2020.
Men det er også sådan, at jeg selvfølgelig ikke kan stå og love noget, for jeg synes, det ville være ufint og uhæderligt af mig, hvis jeg stod og lovede til alle mulige steder i Danmark projekter til mange milliarder kroner, for de penge er ikke på bordet her og nu.
Men det er en del af vejplanen, vi har fastlagt en linjeføring, og det har vi, fordi det er et sundt projekt.
Karen Ellemann (V), 2014-10-22:
Hvad er status på regeringens sociale 2020-plan?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Jamen så vil jeg gerne her til sidst spørge, om ministeren vil henvende sig til de kommuner, hvor der er områder, der blev ramt hårdt af stormfloden, og bede dem om at lave et stykke opsøgende arbejde, således at vi kan få samlet de mennesker op, som stadig væk lider, og som måske kom til at lide, fordi der ikke blev ydet hjælp i tide.
Vil ministeren sørge for, at der sker et stykke opsøgende arbejde over for de mennesker?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Ja, jeg sender opfordringen videre herfra direkte til de forsikringsselskaber, der ikke har gjort det ordentligt, med det forbehold, at jeg ikke har været inde at kigge konkret på sagsbehandlingen, som hr. Flemming Damgaard Larsen har gjort.
Men det vil jeg meget, meget gerne gøre.
Og jeg vil også gøre det via Stormrådets sekretariat med en direkte henvendelse og en opfordring til at skynde sig med at gøre de her sager færdig.
For det drejer sig om mennesker, det drejer sig om familiers liv, det drejer sig om muligheden for at komme videre i forhold til deres hverdag, og det er vigtigt at få det her afgjort.
Så al respekt for, at vi skal have gjort det arbejde hurtigt færdigt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Jeg henviser bare til de ekspertudtalelser, der er kommet, som grundlag for mit spørgsmål.
Det, der er min pointe, er, at mange af dem, der er ramt, altså ikke har haft styrken til selv at gå til kommunen eller til sundhedsvæsenet i øvrigt for at få den hjælp.
Det er derfor, at jeg spørger ministeren, om ministeren vil sikre, at kommuner og regioner, som jo har sundhedsvæsenet, selv i langt højere grad vil være udfarende og lave opsøgende arbejde i det afgrænsede område, som det jo rent faktisk er vi her taler om.
For der er rigtig mange, der har problemer.
Tak for svaret.
Nu har det jo vist sig, at de materielle skader ikke har været de eneste alvorlige konsekvenser af stormfloden.
Ventetiden og de mange ubesvarede spørgsmål har haft og har fortsat store konsekvenser for de berørtes psykiske helbred.
Praktiserende læger fra Jyllinge har i udsendelsen fra DR2, der hed: »DR2 Undersøger: Når stormen rammer«, udtalt, at stormfloden har store helbredsmæssige konsekvenser for de berørte borgere, og at de ikke kender til muligheder og hjælp, som de kan tilbyde borgerne.
Samtidig konkluderer en ekspert, der har arbejdet på konsekvenserne af fyrværkerikatastrofen i Seest ved Kolding, at borgere, der blev udsat for en katastrofe, og som efterfølgende skal kæmpe hårdt og længe for at få deres hjem og hverdag igen, kan få posttraumatisk stress.
Jeg har selv ved flere lejligheder fået beskrevet, hvordan de berørte har måttet tigge og bede om at få krisehjælp og hørt fortællinger om borgere, der er blevet overladt til sig selv, fordi de ikke har haft kræfterne til at søge hjælp.
På den baggrund vil jeg gerne spørge ministeren: Mener ministeren, at det på baggrund af de erfaringer og udtalelser, vi har fra læger og eksperter omkring de helbredsmæssige konsekvenser ved katastrofer, er nødvendigt at tilbyde de stormflodsramte yderligere psykosocial hjælp og støtte, og hvordan vil ministeren sikre, at kommuner og regioner rent faktisk gør det?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan agter ministeren at sikre, at de berørte borgere fra stormfloden i december 2013, der endnu er fastlåst i en meget uholdbar situation, får den nødvendige psykosociale støtte fra kommuner og regioner, de har krav på, så de ikke får langvarige men, men igen kan blive gode, ressourcestærke borgere?
Hvordan agter ministeren at sikre, at de berørte borgere fra stormfloden i december 2013, der endnu er fastlåst i en meget uholdbar situation, får den nødvendige psykosociale støtte fra kommuner og regioner, de har krav på, så de ikke får langvarige men, men igen kan blive gode, ressourcestærke borgere?
Martin Henriksen (DF), 2014-10-22:
Tak for det.
Jeg synes stadig, at det ville være godt, hvis ministeren kunne svare på, om det er regeringens opfattelse, at der er behov for at tilføre flere ressourcer.
Mener ministeren, at der er behov for det?
Det må ministeren jo have en holdning til.
Hvis ministeren bare mener, at det er fint, som det er i dag, kan ministeren jo sige det, men i og med at man ønsker at iværksætte nogle initiativer fra regeringens side, som jeg forstår det, for at styrke grænsekontrollen, må man også have en holdning til, om der så at sige er penge nok til det.
Det er det ene spørgsmål, jeg vil stille.
Det andet spørgsmål er: Hvordan forestiller ministeren sig, at man skal styrke grænsekontrollen til havs, for vi har jo en del kyststrækninger i Danmark?
Er det noget af det, der indgår i regeringens overvejelser?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Lige så vigtigt det er, at man gør det, man siger, lige så vigtigt er det jo, at det, man sætter i gang, faktisk virker.
Hvis vi kigger på de 5 måneders permanente toldkontrol, som blev indført bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, så førte det til i alt 88 politianmeldelser.
Det svarer til omkring en sag hver anden dag.
Og uden at kunne det præcise antal sager på grænseoverskridende kriminalitet vil jeg tro – også som nytiltrådt justitsminister – at man ikke har fanget det hele med den permanente kontrol, som man opsatte under den daværende regering sammen med Dansk Folkeparti.
Det, der måske kunne bringe os et skridt videre på det her område, ville jo være at finde de rigtige virkemidler, fordi grænsebomme løser ikke alle de problemer, der er, og det er heller ikke sikkert, at de nye instrumenter, vi indfører, løser det hele.
Men det, at vi er til stede, har nummerpladescannere, videoovervågning, og at vi kan gøre det fleksibelt, så vi kan sætte ind der, hvor behovet er størst, tror jeg vil give dansk politi bedre mulighed for at opfange nogle af de problemer, der er.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Jeg synes jo som sagt, at det er godt, at vi er enige om, at grænsekontrol virker.
Jeg efterlyser så bare svar på de opfølgende spørgsmål, vi har her.
Hvorfor skulle der gå så lang tid, før regeringen var enig i, at grænsekontrol virker, og at vi kan bruge Schengensamarbejdets regler, som de er i dag?
Det kunne man jo ikke før åbningstalen her for ikke så længe siden.
Handler det om, at der snart skal være folketingsvalg – kunne det være det?
Det er der nogle, der mener.
Noget andet er jo så ressourcespørgsmålet, som jeg spurgte til.
Jeg har forståelse for, at regeringen overvejer det her, men jeg må på den anden side også sige, at det jo er vigtigt, at der er overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man så gør.
Og hvis man siger, at det er vigtigt med grænsekontrol, så skal man også gøre det, og det kræver altså flere ressourcer til toldere og politifolk.
Er regeringen enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jamen lad mig da bare indlede med at sige, at jeg mener, at det er fuldstændig åbenbart, åbenlyst og selvsagt nødvendigt, at vi har en skærpet indsats i vores grænseområder, fordi kriminaliteten er grænseoverskridende, og fordi både dem, der udfører kriminaliteten, og alt det, der er forbundet med kriminaliteten, vandrer hen over de europæiske grænser.
Det er en udfordring i sig selv, men det er det jo selvfølgelig især, når vi er en del af et Schengensamarbejde, hvor der er åbne grænser.
Derfor skal vi jo hele tiden i Danmark tage bestik af den situation, forebygge alt, hvad vi kan, være til stede, kontrollere og evne at sanktionere, når dem, der udfører kriminaliteten, bevæger sig.
Derfor er indsatsen i grænseområderne vigtig.
Det præcise indehold af lovforslaget, herunder også ressourcespørgsmålet, må selvfølgelig afvente, at vi er klar til at fremsætte lovforslaget.