runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Det er rigtigt nok, at det er et forslag, som ville få vidtrækkende konsekvenser, hvis det var, det blev vedtaget, fordi man jo helt grundlæggende ville lave om på den måde, som vi gør ting på.
Jeg vil så vurdere, at nogle af de her ting faktisk godt kan rummes inden for en række konventioner.
Men det er jo rigtigt nok, at hvis det blev vedtaget, måtte man også gå i gang med at kigge på, hvilke begrænsninger konventionerne sætter for en gennemførelse af det her forslag.
Men jeg kunne godt tænke mig spørge ind til Det Radikale Venstres holdning.
Mener man helt grundlæggende, at den måde, som vi gør tingene på for nuværende – altså modtager og bliver ved med at modtage flygtninge år efter år og årti efter årti – er en fornuftig måde at gøre det på?
Vi kan jo se, hvilke konsekvenser det får for samfundet.
Det er også derfor, der andetsteds i Folketinget og i regeringen er forhandlinger om, hvad der foregår i moskeerne, i parallelsamfundene osv. med social kontrol af piger.
Det handler om, at vi har en indvandring til Danmark, bl.a. via asylsystemet, som simpelt hen er ude af kontrol.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Jeg er også dybt optaget af de udfordringer, som det giver, at der er mange flygtninge i Danmark, og at integrationen igennem årtier ikke har fungeret så godt, som vi ønsker den skal.
Det tror jeg at vi faktisk er helt enige om.
Vi er så dybt uenige om løsningerne.
Den måde, jeg tror at vi i fremtiden skal sikre at der kommer færre flygtninge til Danmark og til Europa på, er ved markant at skrue op for indsatsen i krigszoner, med forebyggelse og med udviklingsbistand, nærområdebistand.
Det er det, vi ønsker i Radikale Venstre.
Jeg undrer mig gang på gang over, hvorfor klimaindsatsen og hele den grønne omstilling ikke er Dansk Folkepartis mærkesag nr. 1, for det er herfra, vi vil se problemerne i fremtiden, hvis ikke vi gør noget.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Men som jeg også var inde på i min diskussion med ordføreren for Alternativet, hr. René Gade, så kan man jo ikke sige, at massive investeringer eksempelvis i nærområderne er det, der skal til for afgørende at begrænse tilstrømningen.
For selv om bevillingerne går op og ned for de enkelte lande og for den vestlige verden og for EU osv., er der blevet investeret massivt både i Afrika og i andre lande.
Og det er ikke sådan, at det afgørende har bremset årtiers tilstrømning til Danmark – eller til Europa for den sags skyld.
Det har det jo ikke.
Derfor må der også andre ting til.
Derfor er spørgsmålet sådan set stadig væk, om det er Det Radikale Venstres opfattelse, at vi kan fortsætte med den asylpolitik, som vi grundlæggende har nu.
Så kan vi stramme op her og der en gang imellem, eller man kan lempe, når der kommer en ny regering, men kan vi grundlæggende fortsætte med den asylpolitik, der betyder, at der år for år bliver ved med at komme mennesker til Danmark, som vi ikke kan finde ud af at integrere, også fordi de ikke selv vil?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Det sidste er jeg grundlæggende uenig med ordføreren for forslagsstillerne i.
Det tror jeg er en påstand.
Ordføreren kan jo ikke dokumentere, at flygtninge, der kommer til Danmark, ikke vil integreres.
Så det er bare et slag i luften.
Flygtninge flygter fra krig, død, ødelæggelse og forfølgelse.
Det har vi pligt til at tage os af i Danmark såvel som i Europa.
Vil vi gerne have færre flygtninge – og det ønsker vi bestemt i Radikale Venstre – så må vi sætte ind i den komplekse problemstilling af krig, konflikt, sikkerhedspolitik, udenrigspolitik, udviklingspolitik og klimapolitik, som vi engagerer os i.
Vi ønsker, at vi skal støtte yderligere, og at vi også skal gøre det i Europa.
Vi kommer kun til at kunne det i fællesskab i Europa.
Hver for sig kan vi ingenting.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Det er et drilleforslag i forhold til Socialdemokraternes gruppeformand.
Jeg mener, det er vigtigt, at man holder gruppeformanden fast på mange af de udmeldinger, han er kommet med i medierne, men det behøver man ikke at gøre via beslutningsforslag.
Altså, det er jo ikke hans udmeldinger, der skal danne grundlag for at reformere flygtningeog asylpolitikken, sådan som vi mener at der er behov for.
Det skal være meget mere gennemarbejdet.
Vi er med på at presse på, så vi kan få en reform af hele asylsystemet globalt.
Vi synes ikke, det er en fair måde, som det foregår på i dag.
Det er få lande, der tager imod de fleste eksempelvis syriske flygtninge, primært Jordan, Libanon og Tyrkiet.
Og så er der nogle lande, der næsten ikke tager imod nogen – de rige Golflande, FN's generalsekretærs hjemland Sydkorea, der kun har givet asyl til 3, og Japan, der kun har givet asyl til 15.
Det er jo ikke en fair måde at gøre det på.
Så der vil vi gerne presse på, sådan at der kommer en mere fair fordeling – også i forhold til det at få asyl.
I øjeblikket er det sådan, at folk, der har penge til menneskesmuglere, kan få asyl, og dem, der ikke har råd, får ikke den samme chance, og det synes vi heller ikke er fair.
Vi mener, at dem, der ikke har råd, skal have den samme chance som dem, der har råd.
Og derfor har vi selv været ude med et forslag før nytår, hvor vi siger, at Danmark kan håndtere ca. 5.000 flygtninge hvert år, og dem skal man selv hente fra flygtningelejrene – det er der, de kan søge om asyl.
Vi vil gerne hente familier, for en del af dem, der kommer, er enlige, og så skal de have familiesammenføring bagefter.
Vi vil gerne udfordre konventionerne på det her område.
Jeg mener, at det er det store svigt og den store passivitet, der har været i forhold til Syrien, der har gjort, at folk flygter.
Hvis vi ikke beskytter dem i Syrien, flygter de ud af Syrien.
Og der har der været et stort internationalt svigt.
Hvis vi ikke sørger for, at der er fungerende flygtningelejre i nabolandene, flygter de videre.
Og bl.a. derfor forhandlede vi også den aftale tidligere i dag, der blev indgået mellem EU og Tyrkiet, der handler om at få de syriske flygtninge aktiveret.
Altså, det handler ikke kun om at give dem mad og vand, men også om at få dem aktiveret, gerne i arbejde eller i uddannelse, sådan at de kan være med til at genopbygge deres hjemland, når de vender tilbage.
Så ja, vi er med på at se på hele asylsystemet på ny, gerne via en ny reform, en ny måde at tage imod asylansøgere på, meget gerne, men ikke ud fra det her beslutningsforslag, som bygger på den socialdemokratiske gruppeformands udtalelser til medierne.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Det er jo udmærket, at der er flere partier herinde i Folketingssalen, som siger, at de gerne vil omlægge asylsystemet, at de gerne vil arbejde hen imod noget nyt.
Og så kan det jo undre, at man ikke vil stemme for et beslutningsforslag, som faktisk handler om lige præcis det.
Men sådan er der så meget.
Hr. Naser Khader siger, at man skal arbejde for at omlægge systemet globalt.
Skal jeg så forstå det sådan, at det ligesom er betingelsen for, at De Konservative vil støtte en omlægning af dansk asylpolitik, og at vi ligesom venter på, at alle andre også giver os ret i, at det skal man gøre?
For jeg kunne godt forestille mig, at det har forholdsvis lange udsigter, hvis vi skal vente på, at Saudi-Arabien synes det er en god idé at tage imod flygtninge, før Danmark begynder at afvise flere flygtninge.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Vi synes, det er vigtigt, at vi internationalt presser på, sådan at de lande, der ikke tager imod flygtninge, begynder at tage imod nogle.
Altså, hvis de rige Golflande åbnede op for deres grænser, ville der være en del syrere, der hellere ville til Golflandene.
Der er mange, der gerne ville til Dubai, Kuwait, Oman osv., hvis de åbnede op, frem for at blive udnyttet af menneskesmuglere og risikere livet på flugten over Middelhavet.
Derfor er det vigtigt, at vi presser dem til at åbne deres grænser.
Det skal vi gøre, samtidig med at vi arbejder i retning af at sige, at vi er parat til at tage imod 5.000 om året.
Vi vil gerne hente dem fra flygtningelejrene, og så skal man ikke kunne søge asyl i Danmark, når man er her fysisk.
Men det kan man gøre i flygtningelejrene.
Vi vil gerne presse regeringen til at finde ud af, om det kan lade sig gøre.
Og på den måde vil vi gerne udfordre konventionerne.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Det, der er væsentligt, er, at vi i Danmark formår at få de mennesker, der kommer til landet, til at bidrage på en fornuftig måde eller – hvis det ikke er muligt at få dem til at bidrage, mens de er her – i hvert fald sørger for, at når de kommer retur til de lande, som de skal til, har de mulighed for at bidrage, fordi de ikke er blevet mindre hele mennesker af at være her, men derimod er blevet styrket, bl.a. på grund af det, vi kan bidrage med her i Danmark.
Så vores opfattelse i Alternativet er, at vi på alle måder skal bidrage til, at de mennesker, der er i nød, skal have hjælp.
Men at opstille et tal for, hvor mange vi kan have i Danmark, når vi har så store kriser, er at skævvride debatten fuldstændig.
Vi kan jo ikke bare sige, at vi vil have 50, for hvad så, hvis der kommer 60?
Altså, det er en teoretisk øvelse, som er meget nem at kommunikere i medierne, men som på ingen måde giver mening, i forhold til vi skal løse et globalt problem.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Men der er blevet investeret massivt igennem årtier fra den vestlige verdens side i tredjeverdenslande, og det er jo ikke sådan, at det afgørende har bremset tilstrømningen hertil.
Så man kan ikke sige, at det, at man investerer massivt, kan stå alene.
Det kan det simpelt hen ikke, for så havde det nok virket for et stykke tid siden.
Det er godt, at Alternativet siger, at der er en grænse et eller andet sted, men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor tæt er vi så på at nå den grænse?
Er vi i nærheden på en eller anden måde?
Har vi nået grænsen?
Synes Alternativet og René Gade, at der kommer for mange til Danmark for nuværende?
Hvis man mener det, må man jo også være med til at gennemføre nogle nationale stramninger, som begrænser adgangen til Danmark, ikke kun ved at investere massivt i nærområder osv., men også ved at gennemføre nogle tiltag, der gør, at det f.eks. er vanskeligere at få en opholdstilladelse i Danmark.
Vil Alternativet det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-18:
Dansk Folkeparti har rejst debatten om at sende flygtninge tilbage til lejre i nærområdet eller til lejre i andre lande, hvilket så må forstås som uden for nærområderne.
I Liberal Alliance har vi den holdning, at det er vigtigt, at det internationale samfund hjælper verdens flygtninge, og at Danmark skal påtage sig sin del af dette ansvar.
Vi ønsker også, at man i større grad kunne hjælpe tættere på konflikternes område, end man gør i dag, for vi mener i udgangspunktet ikke, at man selv skal have retten til at vælge, i hvilket land hjælpen skal foregå.
Vi ser dog tingene i en lidt anden sammenhæng end her, hvor man alene taler om hjælpen i lejrene.
Vi har den tanke, at man skal lave det, vi kalder et humant asylstop.
Det består af tre dele, nemlig at man i en 2-årig periode siger, at folk ikke kan søge asyl i selve Danmark; at Danmark i den periode bruger de minimum 6 mia. kr., der vil blive sparet på dette i forhold til regeringens budgetter, til at hjælpe i Syrien og i Syriens nærområde, primært i forhold til fødevarehjælp i Syrien, til fødevarehjælp i FN-lejre i nabolandene og til skolehjælp til syriske børn, der vokser op i Syriens nabolande.
Endelig er der det tredje element, altså at Danmark i den periode skal tage flere FN-kvoteflygtninge, end vi normalt gør, nemlig 4.000 om året, forestiller vi os. Så vi er sådan set åbne over for, at der kunne være en snak om, hvordan man kan gøre tingene på en anden måde.
Vi synes bare, at man skal gøre flere ting på en gang.
Man kan ikke nøjes med bare dette element.
Liberal Alliance kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Som jeg også har sagt tidligere i debatten, er vi i Alternativet meget opmærksomme på og enige i, at nærområderne er der, hvor man yder den mest effektive og også den mest omfattende hjælp, så den kan nå flest mennesker.
Hvis vi putter det ind i et excelark, vil vi også finde ud af, at det økonomisk set vil være langt mere fornuftigt at hjælpe i nærområderne.
Det, der er vores pointe, og som gør, at vi ikke kan bakke op om det her forslag, er, at det simpelt hen ikke er muligt i øjeblikket at aftage den strøm af flygtninge og modvirke den flygtningekrise i nærområderne, vi har i øjeblikket.
De er spidsbelastede på alle måder, og så er det, jeg synes, at det er helt forkert at bringe det her til debat.
Jeg forstår visionen om, at det måske engang teoretisk set kunne være muligt at sende alle flygtninge, der forsøger at få ophold i Danmark, tilbage til nogle lejre.
Jeg kan synes, at det er usympatisk og ikke ret ansvarligt og konventionsstridigt, men hvis vi nu antager, at det faktisk er en mulighed, så er det i hvert fald så langt ude i fremtiden og så langt fra den virkelighed, vi har i dag, at jeg synes, at det er at stikke folk blår i øjnene og faktisk ødelægge den relevans, der er i at tale om, at nærområderne er et sted, vi skal investere.
For det kommer til at give folk den tro, at vi faktisk i dag har muligheden for at løse det her i nærområderne, altså at sige fra Danmarks side og fra Europas side: Vi lukker os om og selv, fordi det ikke er vores problem, det er et problem, der ligger uden for Europa.
Det synes jeg er ærgerligt.
Vi har i den grad et ansvar for at hjælpe globalt.
Når vi taler om nærområder her, kunne det være interessant med hensyn til den afstand, der er, mellem nogle af de lande, der bliver betragtet som nærområder, at sige, at vi i Danmark fokuserer på at hjælpe alle de steder i verden, hvor der er behov.
Så det er efterhånden næsten legalt at sige, at det kan være alle andre steder i verden end netop i Danmark.
Det synes jeg også er ærgerligt.
I Alternativet mener vi ikke, at flygtninge skal være på ubestemt tid i lejre, hvor man kan være i årtier.
Lejre er noget, der er planlagt som en midlertidig løsning, men vi ser desværre tit, at det er noget, der bliver en varig løsning.
Vi skal derimod satse på internationale samarbejder, hvor Danmark går forrest.
Vi kan ikke gå forrest på antal eller på størrelse i økonomisk støtte, men vi kan i hvert fald gå forrest i forhold til at holde os til de værdier og den moral, som Danmark er kendt for ude i verden, og der mener vi at Danmark skal fortsætte med at gå forrest.
Det her forslag er på alle måder i mine øjne en måde, hvor man ikke går forrest, men i stedet for går bagest, og hvor det er ikke sådan, at de stærkeste skuldre bærer mest.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jeg har et helt principielt almindeligt spørgsmål til Alternativet.
Jeg synes, at man fra Alternativets side fremstiller det, som om Danmark ikke har ydet sit på det her alter.
Hvis man spørger, hvem der egentlig bærer lige i øjeblikket, så er det hovedsagelig Europa, der bærer; der er ikke ret mange lande uden for Europa, der bærer – Saudi-Arabien bærer ikke, Forenede Arabiske Emirater bærer ikke.
Men vi oplever altså, at folk kan rejse det kvarte af kloden og komme herop, og her vil ordføreren så gerne stille sig an som moralens vogter.
Jeg mener godt nok, at Danmark har holdt for siden 1983, hvor den ulyksalige flygtningelov blev indført.
Jeg forstår slet ikke det der med, at man kan sætte sig op på moralens høje hest.
Og så synes jeg bare, man herinde fra Folketinget af skal huske på, at det er folk uden for den her sal, der betaler den rigtige regning, hvad angår parallelsamfund og alt muligt andet.
Og dem fra Alternativet kan jo flytte hen på de fine adresser og så bo der uden at have berøring med dem.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Der er det jo vigtigt for mig at pointere, som jeg siger i stort set alle debatter, der omhandler noget, der bare minder om det her emne eller sikkerhedspolitik, at jeg er ekstremt stolt af at være dansker.
Jeg er ekstremt stolt af den støtte, vi har givet rundtomkring i verden, jeg er ekstremt stolt af den rolle, vi har internationalt.
Det bidrag, vi giver, er langt, langt større, end hvad næsten alle andre lande i verden bidrager med.
Så jeg er ikke ude efter, at Danmark ikke gør det, vi skal, men jeg er ude efter, at hvis der er nogen, der skal være med til at løse de kriser, vi ser lige nu, er det netop Danmark.
Det er ikke, fordi vi ikke bidrager nok, for vi bidrager rigtig godt, men når jeg siger, at det her forslag får os til at stå bagest i køen, er det, fordi det her er gået fuldstændig imod den måde, Danmark indtil nu igennem historien har hjulpet på, altså ved at frasige os ansvar, ved at bede om, at der er andre, der skal løse vores problemer.
Så det er mig magtpåliggende at sige, at Danmark på alle måder, også ud fra en kynisk økonomisk betragtning, gør klogt i at intensivere vores ulandsbidrag og vores støtte internationalt markant, for ellers vil vi opleve, at vi kommer til at lide meget større økonomisk nød end den flygtningekrise, som vi oplever giver os i dag, for det er kun ved at investere massivt i den ulighed, der er rundtomkring i verden, og få skabt mere lighed, at vi vil opleve, at Danmark ikke bliver overrendt, som det nogle gange kan lyde til vi bliver.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Hvorfor overhovedet skjule, at det er sagen?
Der går en folkevandring mod Europa, og hvorfor gør der det?
Det er selvfølgelig, fordi vi har gjort det så utrolig godt.
Nu kan folk bare sige, at det her kan eftertiden løse, men sagen er bare, at vi er ved at skabe et land af parallelsamfund, hvor vi ødelægger Danmark, hvis det her fortsætter.
Det er fint, at ordføreren ikke vil forholde sig til det, men det er vi bare andre der bliver nødt til.
Jeg tænker i hvert fald længere frem end bare den her generation.
Hvis det her fortsætter frem til 2050, forudser jeg, at der ikke er noget, der hedder Danmark mere.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
En løsning som den her, som jeg ikke ser mulig i dag, og som jeg heller ikke ser mulig i fremtiden, og som, hvis den var mulig i fremtiden, kun ville gøre det godt for nogle – måske os her i Danmark og nogle andre europæiske lande, fordi man bare ville flytte problemet uden for Europas grænser – ville give en helt anden udfordring på sigt, end kun hvad det sikkerhedspolitiske angår.
Der handler det ikke om velstand længere, der handler det om, om vi skal i krig på helt andre fronter, end vi er i dag.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg får lyst til at sige, at hvis bistand fra den vestlige verden til tredjeverdenslande var løsningen, var problemet jo løst for lang tid siden.
Så der skal mere til, hvis det er, man ønsker at begrænse tilstrømningen.
Der skal også nationale stramninger til.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Alternativets ordfører, hr. René Gade, har den opfattelse, at der er grænser for, hvor mange mennesker man kan modtage i Danmark, eller om man bare kan blive ved med at tage imod også i de næste årtier.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
En af grundene til, at vi skal investere så massivt, er jo, at vi ikke kan løse alle problemer her i Danmark.
Vi kan ikke have alle de mennesker, der er i nød, og vi kan heller ikke betale for alle de mennesker, der er i nød.
Så vi bliver nødt til på en fornuftig og forudseende måde at gå ud og investere massivt sammen med alle andre lande, der har mulighed for det, i at skabe løsninger lokalt, der gør, at folk ikke bliver tiltrukket af at skulle rejse så langt for at få tryghed og sikkerhed.
Så vi er helt enige om, at Danmark ikke kan tage imod et uendeligt antal mennesker, der har brug for vores hjælp.
Mette Reissmann (S), 2016-05-18:
Tak for det svar.
Den nævnte artikel i Politiken den 5. maj omhandler bl.a. en kritisk professor ved navn David Palfreyman, som jo for ikke særlig længe siden også var indbudt til at være keynotespeaker ved ministerens uddannelsesdøgn.
Den engelske professor blev interviewet i Politiken, måske fordi han var gæstetaler ved ministerens uddannelsesdøgn, om sine holdninger til brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Palfreyman mener kort fortalt, at brugerbetaling på videregående uddannelser er den rigtige vej at gå.
Det lægger han jo slet ikke skjul på.
Der, hvor jeg jo bliver noget forvirret, er, når ministeren i samme artikel den 5. maj siger, at hun synes, og jeg citerer: »Det er godt at få et perspektiv udefra, og det er meget inspirerende at lytte til Palfreymans budskaber.«
Det er altså om en mand, der mener, at det egentlig er okay at betale 85.000 danske kroner pr. år.
Det lyder i mine ører som en positiv tilkendegivelse i forhold til brugerbetaling.
Men jeg kan så godt høre på ministeren nu, at hun jo også siger, at det ikke er regeringens politik, og at der skal være lige adgang.
Det er jeg så glad for at høre.
Men jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om hun vil garantere, at regeringen ikke indfører brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Som jeg sagde til Politiken, er det ikke regeringens politik at indføre brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Samtidig sagde jeg til Politiken, at jeg synes, det er spændende at få input udefra og høre om, hvordan man har tilrettelagt det i andre lande.
Noget af det, som jeg synes var noget af det allermest spændende ved Palfreymans oplæg på uddannelsesmødet, var hans beskrivelse af de britiske, undskyld, engelske – det er kun i England, man har indført det – studerendes motivation for at gennemføre uddannelsen.
Der har vi måske noget vi kan lade os inspirere af.
Mette Reissmann (S), 2016-05-18:
Det er jo ikke for ingenting, at min bekymring består, for det er knap 3 år siden, at ministerens forgænger i embedet, daværende – det var han på det tidspunkt – ordfører på området, hr. Esben Lunde Larsen, var ude at foreslå, at Venstre, altså det parti, ministeren er medlem af, jo netop gerne ville have brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Og konsekvensen af det ville jo være, at færre unge overhovedet kunne uddanne sig årligt, hvilket i hvert fald ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vil betyde tabt velstand og i øvrigt også færre penge i statskassen.
Hr. Esben Lunde Larsen sagde i øvrigt også dengang, at det da godt kunne være, at der ville være en social slagside, men at det måtte man tage med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Tak for det, fru formand.
Vi har i Dansk Folkeparti valgt at indkalde til den her hasteforespørgsel om visumfritagelse for tyrkiske statsborgere for at få belyst konsekvenserne af den aftale, som EU og Tyrkiet har indgået om, at Tyrkiet skal tilbydes visumfritagelse for sine borgere pr. 1. juli 2016.
Vi ser jo sådan set allerede konsekvenserne af det.
Selv om Tyrkiet endnu mangler at opfylde syv krav for at opnå visumfritagelse, anbefaler Europa-Kommissionen alligevel i sin fremskridtsrapport fra maj måned, at man ser igennem fingre hermed og altså giver visumfrihed til Tyrkiet pr. 1. juli.
Det er jo ellers ikke nogle fuldstændig ligegyldige krav, der mangler at blive opfyldt.
Tyrkiet mangler f.eks. at indgå en operativ samarbejdsaftale med Europol, at tilbyde juridisk samarbejde om kriminalsager til alle EU-medlemsstater, at tilpasse den tyrkiske terrorlovgivning og retspraksis til de gældende EU-standarder, så de f.eks. ikke kan bruges til at forfølge dissidenter og mange andre.
Dertil kommer så, at Europa-Kommissionen i fremskridtsrapporten har erklæret en række krav for opfyldt, selv om de faktisk ikke er det.
F.eks. mener Kommissionen jo, at Tyrkiet har skredet tilfredsstillende ind over for korruptionsbekæmpelse hos offentlige myndigheder, der behandler visumanmodninger, og at der nu foregår en systematisk indberetning af stjålne pas til Interpol, selv om der altså kan sættes meget store spørgsmålstegn ved det.
Jeg har noteret mig, at regeringen i Europaudvalget har meddelt, at regeringen ikke på det foreliggende grundlag kan støtte en visumfritagelse for tyrkiske statsborgere, før alle kravene er opfyldt.
Men det er altså før alle de her krav er opfyldt, og det kan jo åbenbart gå hurtigt – at dømme efter det, der er sket den sidste halvanden måneds tid.
Vi synes i hvert fald fra Dansk Folkepartis side, at det er meget væsentligt at få belyst, hvad det er for konsekvenser, som visumfritagelse for tyrkiske borgere vil have for Danmark og danskerne, og det ser vi frem til i løbet af debatten.