runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Det er så ufattelig sjældent, jeg føler trang til at takke De Radikale, så når nu trangen pludselig kommer over mig, vil jeg ikke forsømme lejligheden.
Jeg vil gerne sige tak, fordi den her debat er blevet rejst.
Jeg ved godt, at formålet ikke var at gøre mig taknemmelig, måske tværtimod.
Formålet med det var selvfølgelig, at et enkelt folketingsmedlem, der havde sagt noget for alle den pæne tones riddere dybt forargeligt, skulle have tæsk af et samlet Folketing.
Om ikke andet så skulle i hvert fald hele hans parti have tæsk.
Og hvad skete der så i stedet for; hvad er der sket under den her debat?
Der er sket det, at forespørgerne med hr. Niels Helveg Petersen i spidsen har afsløret en gabende tomhed; pæne, intetsigende mænd har overhovedet ikke kunnet tale om andet end god og dårlig tone, mens de har svinget med Emma Gad.
Spørgsmålet om, hvad de symboler, vi har drøftet her, egentlig symboliserer, har hr. Niels Helveg Petersen ikke gidet svare på eller – for måske at komme sandheden nærmere – ikke evnet at tage op.
Debatten har fastslået, at De Radikales rolle i forbindelse med totalitarismen, siden Det Radikale Venstre stort set blev dannet, og i hvert fald i nyere tid i forbindelse med nazismen og kommunismen, altid har været medløberiets rolle.
Det gjaldt Scavenius, det gjaldt i øvrigt hele Det Radikale Venstre under besættelsen, det gjaldt Det Radikale Venstres deltagelse under den kolde krig i den del af fredsbevægelserne, som var klart Moskvastyrede.
Altid var det det samme billede, og nu ser vi det her igen.
Det Radikale Venstre bliver dybt forarget over, at der er nogle, der siger, at der nu igen er en totalitær trussel, der truer med at tromle Europa ned.
Er det, jeg her siger, så rigtigt?
Er det rigtigt, at islam er et totalitært system?
Jeg vil anbefale hr. Niels Helveg Petersen og hans medforespørgerne at læse bare en lille smule af den islamkritiske litteratur, der i øjeblikket vælter frem fra højt reputerede forskeres side.
Og jeg må så sige, at det måske ikke ligefrem var læsning, der tyngede hr. Niels Helveg Petersens indlæg i den her debat.
Jeg kunne nævne, hvordan islam i middelalderen havde gennemtvunget islam i to tredjedele af kristenhedens område, men lad mig bare nævne én eneste ting, der er et klart totalitært træk: Dødsstraf for frafald, dødsstraf for at tilslutte sig en anden religion, f.eks. ved at lade sig kristendøbe.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Jeg har ikke tal på, hvor mange gange i dagens løb hr. Langballe har efterlyst, at vi andre skulle læse noget mere, og det har han sikkert ret i.
Men vi skal jo også bruge tid på at diskutere med hr. Langballe, og det går ud over læsningen.
Nu har jeg hørt både hr. Krarup og hr. Langballe sådan lave lange historiske udredninger – de er overfladiske og sådan lidt tynde i det, synes jeg –
om netop Det Radikale Venstres sikkerheds- og udenrigspolitik.
Jeg kommer til at tænke på, at Dansk Folkeparti jo har det med at bestille sine egne historiske undersøgelser.
Vi har nu fået en koldkrigsundersøgelse ledet af hr. Bent Jensen.
Er det det, vi skal vente ved finansloven, at Dansk Folkeparti nu vil foranstalte en sagkyndig undersøgelse udpeget af nogle af hr. Langballes venner om Det Radikale Venstres rolle i dansk udenrigspolitik?
Så skal han være ganske velkommen.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-23:
Nu stod vores socialminister for ikke så længe siden og remsede en række initiativer op, der er taget på det her område, for at sikre bedre omsorg for vores ældre, bedre forhold for medarbejderne ude i plejesektoren.
Vil hr. Ole Sohn ikke anerkende, at der faktisk er sat utrolig mange penge af til området, at der er en masse initiativer i gang, at der er en masse gode projekter i gang?
Og kan hr. Ole Sohn ikke anerkende, at vi ligesom er nødt til at vente på at se, hvad det er for nogle resultater, vi får ud af de projektpenge?
Kan kommunerne gøre tingene bedre, måske på en anden måde?
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Forespørgslen hedder: Hvordan kan de ældre og medarbejderne opnå mærkbare forbedringer i hverdagens arbejde i ældreplejen?
Jeg har peget på flere elementer, og der er også skitseret en række elementer i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat.
Jeg går bare ind i en debat med ministeren, som indledningsvis ligesom forsøger at fralægge sig ansvaret.
Ministeren siger: Jeg vil gerne fastslå, at det er kommunernes ansvar at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til ældreomsorgen, at det er kommunernes ansvar, at der er ordentlige ansættelsesvilkår.
Begge dele er korrekt.
Så er det, jeg bare påpeger, at man giver kommunerne en dårlig økonomisk ramme.
Det er regeringens ansvar.
Jeg forsøger bare at sige, at regeringen ikke kan løbe fra sit ansvar.
Regeringen skal ikke disponere på kommunernes vegne, det skal kommunerne selv gøre.
Men vi har som Folketing og regering et ansvar for at sikre, at de rammer, hvorunder det kommunale selvstyre fungerer, også bliver reelle.
Gudrun Laub (V), 2007-05-23:
Denne debat drejer sig vel ikke om kommunernes generelle økonomiske forhold, for det er jo det, som forhandlingerne med KL klarer, og lønningerne hører vel under overenskomstforhandlingerne.
Hvad er det egentlig, den her forespørgselsdebat handler om?
Den kører over i et helt andet spor, end hvordan de ældre har det, og hvordan personalet har det.
Er det, hr. Ole Sohn ønsker, kun at sige, at kommunerne skal have flere penge og udskrive højere skatter?
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Jo, og det er sådan set det, der er hele pointen i det, jeg har stået og sagt, nemlig at vi må sikre kommunerne de nødvendige økonomiske rammer for at løfte den opgave.
De kan jo bare disponere, som de har lyst til.
Næ, det kan de jo ikke, fordi kommunerne kun har tre steder, de kan disponere.
Og hvis man opprioriterer det ene område på baggrund af en lavere økonomisk ramme, som regeringen giver kommunerne, må man jo skære hårdere ned på de to andre.
Så det er naturligvis den til enhver tid siddende regerings ansvar at sikre, at kommunerne har de økonomiske ressourcer til at udfylde selvstyret.
Gudrun Laub (V), 2007-05-23:
Jeg vil gerne spørge, om ikke hr. Ole Sohn anerkender det kommunale selvstyre, og om det ikke er det rigtige sted, ældreplejen ligger?
Er det ikke netop, fordi det er velegnet til at ligge i kommunerne, at ældreplejen netop er placeret der under det kommunale selvstyre?
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Hvis man nu levede i en isoleret verden og ikke satte ting i en sammenhæng, så er 60 mio. kr. også en slags penge, men selvfølgelig ikke ret meget, når man taler om ældreomsorgen, som er så stort et område.
Men hvis vi nu sætter det ind i sammenhængen og konstaterer, at den her regering faktisk, siden den kom til, har skåret støt og roligt, i starten ikke bare støt og roligt, men meget massivt på den forebyggende indsats på hele arbejdsmiljøområdet, på Arbejdstilsynets arbejde, så er de 60 mio. kr. et lille plaster på såret.
Det er korrekt, at det er et lille plaster på såret.
Men det er jo ikke sådan, at man kan sige, at denne regering har foretaget investeringer i et bedre arbejdsmiljø.
Den gjorde faktisk det stik modsatte, da den kom til.
Så har man konstateret, at det var for hård en nedskæring, og at befolkningen vendte sig imod de stadig hårdere ansættelsesvilkår, arbejdsmiljøforhold, og nu begynder man så at rette lidt op.
Det skal man selvfølgelig have anerkendelse for, men det skal ses i en sammenhæng.
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Nu har kommunerne aldrig nogen sinde haft så mange penge at gøre godt med, som de har i de her år, og det er et faktum.
Men lad nu den debat ligge, for det er jo en finanspolitisk debat, og den behøver vi ikke at drage ind i en socialpolitisk debat.
Når vi taler om at tiltrække personale, er det da rigtigt, at en ting jo kunne være lønforholdene.
Men der er jo mange andre forhold, der gør sig gældende, når vi skal tiltrække personale.
Det handler om image, det handler om uddannelse, efteruddannelse osv.
Det handler om arbejdsmiljø.
Der vil jeg godt lige anholde noget af det, som hr. Ole Sohn sagde, nemlig at vi jo med hensyn til arbejdsmiljøet ser en nedslidning.
Er det ikke rigtigt, at der rent faktisk er blevet afsat 60 mio. kr. til at forbedre forholdene og netop forebygge nedslidning lige præcis for den her gruppe?
Og er det så ikke urimeligt at kritisere på det punkt, når det rent faktisk er et punkt, man har gjort noget ved og er i fuld gang med yderligere at gøre noget ved?
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Nu fremgår det ikke nogen steder, hverken af forslaget til vedtagelse eller det, jeg har sagt, at Folketinget skal fastsætte løn- og ansættelsesforhold for nogen som helst faggrupper i det her samfund.
Det vil sige, at vi har et økonomisk ansvar for at sikre kommunerne et råderum, som gør, at de kan indgå i nogle forhandlinger, der også indebærer et lønløft til de lavest lønnede i den offentlige sektor.
Så på den måde betyder det altså noget, hvilken økonomi kommunerne får, og den her regering har jo, støttet af Dansk Folkeparti, valgt at sige, at kommunerne skal have den mest skrabede økonomi i nyere dansk historie – den mest skrabede økonomi i nyere dansk historie.
Det er jo et politisk valg, man har truffet, men så kan man selvfølgelig ikke sikre ordentlige løn- og ansættelsesforhold for medarbejderne.
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Jeg er også noget interesseret i at høre, hvor økonomien er henne i det her.
Altså, hvor meget er det, vi taler om?
Hvad står der på bundlinjen på hr. Ole Sohns papir?
Hvor mange millioner eller milliarder er det, vi taler om?
Hvad er det for lønninger, man vil op i?
Og hvad er det, der gør, at venstrefløjen pludselig mener, at det, som vi ellers overlader til arbejdsmarkedets parter at forhandle, nemlig løn- og ansættelsesvilkår, pludselig er noget, vi skal forhandle under en forespørgselsdebat om ældres vilkår i fremtiden.
Hvor er pengene henne i det her, og hvad er det, der berettiger, at vi trækker lønforhandlingerne ind i Folketingssalen og ikke overlader dem til arbejdsmarkedets parter? Og vil det så i øvrigt ikke også gælde på resten af arbejdsmarkedet, hvis SF mener, at det er noget, vi skal ordne herinde i Folketinget, og ikke noget, vi overlader til arbejdsmarkedets parter?
Jeg skal bare lige høre om det for en god ordens skyld.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
I 2004 eller 2005, måske i begge årene, har vi faktisk haft finansministeren i samråd, fordi vi havde hørt denne historie om de her mange penge, der kom ud til ældre, og når man så fik regnskaberne fra kommunerne, kunne vi se, at forbruget pr. ældre i kommunerne var faldende, på trods af at der var lavet puljer på 500 mio. kr. om året.
Det var der jo et misforhold ved.
Så det er ikke helt korrekt, som spørgeren er inde på, at pengene er kommet ud til de ældre.
Det er faktisk der, det har vist sig ikke at være tilfældet.
Det burde man gøre noget ved, for vi kan jo ikke acceptere, at det mest afgørende og nødvendige job i samfundet er det lavest lønnede, det hårdest belastende, uden at vi tager initiativer for at afhjælpe det.
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Det er en afgørende forskel i forhold til den tidligere regering.
Det er det ene.
Det andet er, at når hr. Ole Sohn både siger, at man fra SF’s side ønsker tilstrækkelige ressourcer, og også tilstrækkeligt med kvalificeret arbejdskraft, hvad er så tilstrækkeligt?
Kan vi få nogle beløb på?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Jeg bekræftede det sådan set indledningsvis ved at sige, at man kunne blive helt stakåndet af at høre om alle de initiativer til puljer og projekter, der er sat i gang, og så konstaterede jeg bare, at det har man kunnet høre enhver socialminister sige gennem alle årene.
Nu kan det måske også ses på mig, at jeg har siddet i Folketinget en del år.
Jeg har hørt både nuværende og tidligere socialministre sige det samme.
Virkeligheden er bare, at problemerne vokser, og at vi har kunnet konstatere – det gjorde vi i 2005 – at forbruget pr. ældre i kommunerne faktisk er faldet under den her regering.
Så er det rigtigt at man har lavet nogle flere puljer, som sådan nogenlunde gør, at man holder niveauet intakt, men når man laver puljer, tager man da af den løbende drift, som kommunerne disponer over.
Og når man siger, at kommunerne har retten og ansvaret til at disponere, bør de også have midlerne til det.
Vi er altså i en situation, hvor unge kan vælge mellem flere forskellige jobtyper, og det mest vigtige og afgørende og væsentlige job, man kan have i det her samfund, er inden for ældreomsorgen.
Den respekt mangler, og det er derfor, vi står med det problem, at der er mangel allerede i dag, og vi kan se, at mangelen vil vokse.
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Det kan godt være, at vi ikke hørte det samme, da vi sad og lyttede til socialministerens indlæg her for meget kort tid siden.
Jeg må bare svare, om ikke det er korrekt, at der er tilført penge specifikt til et løft af kvaliteten på ældreområdet siden 2002 og igen siden 2006, og at der er gennemført en række projekter, der nemlig handler om at få kommunerne til i samarbejde med personalet og borgerne at få mere ud af de ressourcer, vi allerede arbejder med i øjeblikket, altså at få arbejdsglæden, hvad jeg tror, hr. Ole Sohn vil være enig i, til at brede sig?
Så det er ikke korrekt, når hr. Ole Sohn påstår, at der ingen initiativer er taget.
Det vil jeg gerne have at hr. Ole Sohn bekræfter.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Vi har til regeringen stillet forespørgslen »Hvordan kan de ældre og medarbejderne opnå mærkbare forbedringer i hverdagens arbejde i ældreplejen?« ud fra den bekymrende virkelighed, der eksisterer i ældreomsorgen.
Vi ser, at medarbejderne får stadig mindre tid hos den enkelte ældre, og vi oplever besværligheder med at tiltrække tilstrækkelig med kvalificeret arbejdskraft.
Samtidig kan vi konstatere, at de løn- og ansættelsesvilkår, der er for medarbejderne i ældreomsorgen, er utilstrækkelige til at fastholde medarbejderne og er utilstrækkelige til at tiltrække dem.
Når vi så ser på, at der bliver flere ældre i de kommende år, og at det bliver sværere at rekruttere medarbejdere, finder vi, at det er rimeligt, at regeringen nu, efter at den har haft regeringsmagten i 6 år, kommer med nogle klare og handlingsrettede svar på, hvordan man vil løse den udfordring, man står over for.
Besvarelse
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Åh ha, det var svært, det var så knudret formuleret.
Altså, hvis nu jeg har forstået hr. Morten Østergaard rigtigt, så kan hr. Morten Østergaard nikke.
Altså, hvis man stemmer for den, som VOK-flertallet har fremsat, tager man så afstand fra hr. Søren Krarup?
Er det rigtigt forstået?
Nej, det gør man ikke.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Så skal jeg, bare lige for at få den faktuelle oplysning givet til os alle, herunder statsministeren – og jeg vil synes, at det er en hård udtalelse om statsministeren, men nuvel – som ikke har helt samme kapacitet som hr. Jesper Langballe, sådan må vi forstå det, han siger, spørge: Hvis man stemmer for den her vedtagelse fremsat af hr. Troels Lund Poulsen, hr. Søren Espersen og fru Pia Christmas-Møller, tager man så afstand fra det, som hr. Søren Krarup har sagt, og som han har gentaget i dag, og som hr. Jesper Langballe har sagt i dag?
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Nu kan jeg ikke spørge hr. Morten Østergaard om noget, men kunne jeg det, så ville jeg have spurgt: Er han rigtig spændt på, hvilken vedtagelse jeg vil stemme på?
Så vil jeg sige, at jeg udmærket kan følge statsministeren i, at en regering – ligesom en enkelt person, som f.eks. en statsminister, kan det – kan tage afstand fra noget og sige, at den udtalelse bryder man sig ikke om.
Man kan ikke helt udelukke, at når en regering eller en person gør det, er det, fordi den pågældende ikke rigtig har forstået sagen, måske ikke rigtig er trængt til bunds i de mellemregninger, der bar den pågældende udtalelse.
Men der kan en regering og en statsminister sige: De udtalelser bryder jeg mig ikke om.
I det øjeblik man forsøger på at få et Folketing eller et folketingsflertal til at sige det, så nærmer det sig noget dybt, dybt ubehageligt, som er fuldstændig i uoverensstemmelse med demokratiets væsen.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Jeg vil bare spørge hr. Jesper Langballe, om det, mens han sad og forberedte en ny måde at udtrykke på, at vi andre er ubegavede, så gik op for hr. Jesper Langballe, at statsministeren og andre repræsenterende V og K sådan set gjorde sig skyldig i den samme helligbrøde, som hr. Jesper Langballe mener hr. Niels Helveg Petersen har gjort sig skyldig i – at præcis den afstandtagen, som hr. Jesper Langballe skriver ind i en fuldstændig vanvittig historisk kontekst, er der sådan et bredt flertal i Folketinget, der er enige om, herunder dem, som hr. Jesper Langballe fremsætter forslag til vedtagelse sammen med.
Derfor må jeg også spørge hr. Jesper Langballe: Har han tænkt sig at stemme for den vedtagelse, der tager statsministerens svar på redegørelsen til efterretning, når netop den tale udtrykker præcis det, hr. Niels Helveg Petersen åbenbart har gjort sig skyldig i, og som hr. Jesper Langballe netop har redegjort for?
Hænger det overhovedet sammen for hr. Jesper Langballe, eller har han haft for travlt med at tænke grimme tanker om os andre til overhovedet at følge med i debatten?
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Så blev det på mange måder et politisk spil, hvor jeg tidligere har sagt, at hr. Henrik Sass Larsen faktisk er den eneste Socialdemokrat, der har været så hæderlig at kalde fodnotepolitikken en skændsel.
Ellers har vi jo oplevet, at ønsket om at få en kritisk koldkrigsforskning simpelt hen er blevet saboteret af Socialdemokratiet og venstrefløjen og Det Radikale Venstre i ét væk.
Så det har virkelig været en kamp for den frie forskning, og vi er helt stolte over, at vi kom igennem med den.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Vi fik en redegørelse for fodnotepolitikken, som jo var en lang og nuanceret redegørelse.
Den undersøgelse om den kolde krig var Dansk Folkeparti ikke interesseret i, ikke tilfreds med, så man foranstaltede en anden undersøgelse under ledelse af hr. Bent Jensen.
Og det gav mig ideen; jeg ville gerne høre, om det var sådanne tanker, man også gjorde sig her.
Jeg forstår, at jeg nu har plantet en idé – vi får jo at se, hvad der sker til finanslovforhandlingerne.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Jeg takker for den gode idé.
Jeg har ikke tænkt på det før, men der er da oplagt et emne til den næste finanslovforhandling.
Nu vil jeg så sige, at det strengt taget ikke er nødvendigt, fordi den historiske litteratur, der foreligger på forhånd om Det Radikale Venstres ynkelige udenrigspolitiske rolle, som konsekvent har været ussel, konsekvent har været medløberiets rolle, faktisk er så velbeskrevet, at jeg ikke engang tror, at vi vil få regeringen med på det finanslovforslag.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-23:
Jeg må sige, at jeg havde set meget frem til den her debat, fordi ældreområdet er en mærkesag for Dansk Folkeparti.
Når jeg læser teksten til forespørgslen, står der: Hvordan kan de ældre og medarbejderne opnå mærkbare forbedringer i hverdagens arbejde i ældreplejen?
Jeg troede, det var de ting, vi skulle forholde os til.
Jeg troede ikke, det var en finanslovdebat, der var i gang nu.
Mener hr. Ole Sohn ikke, at den her forespørgselsdebat er placeret et forkert sted, hvis det er det finanslovpolitiske, vi skal køre på i resten af debatten?
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Nu kan man jo heller ikke tillade sig sådan at sende kvalitetsreformen til hjørnespark.
Det er rent faktisk sådan, at vi i regeringen og i regeringspartierne tager det her meget alvorligt, og det er jo derfor, der er sat god tid af til, at vi virkelig til bunds kan få drøftet, hvordan vi gør den offentlige service endnu bedre.
Det er ikke bare et spørgsmål om at spørge, om det skal være 1 eller 2 mia. kr. ekstra, men om, at vi simpelt hen tager fat og kulegraver hele området og spørger, hvordan vi kan løfte den her opgave i fremtidens velfærdssamfund.
For hvis man er så blåøjet at tro, at vi løser fremtidens opgaver ved bare at sætte flere milliarder af, fejler man, for i fremtiden er det stort set ligegyldigt, hvor mange milliarder der bliver sat af, hvis ikke vi sørger for at lave en offentlig sektor, en offentlig service, der kan hænge sammen.
Det handler om, at personalet har en god uddannelse, gode muligheder for efteruddannelse, og det er jo også det, vi er i fuld gang med at gøre noget ved.
Men kvalitetsreformen skal jo have lov til at blive færdig, og det bliver den her i løbet af nogle dage.
Så vil vi hen over sommeren se, hvad den samlet kommer til at betyde.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Nu spurgte jeg sådan set ikke ordføreren, om det her var en statslig opgave eller en kommunal opgave.
Jeg tog simpelt hen udgangspunkt i livet i landsbyen og landdistriktet.
Så henviser ordføreren til, at servicen nok er blevet bedre, hvis man laver et stort kulturhus.
Det tror jeg altså ikke at man vil opleve i en landsby, hvis man har måttet betale prisen for, at den støtte, der hidtil er givet til forsamlingshuset, og det, der hidtil er gået til biblioteket, er flyttet over til en central enhed.
Jeg tror, at det er meget vigtigt, at der netop er disse samlingssteder i lokalsamfundene.
Det vil sige, at hr. Hans Kristian Skibby faktisk mener – sådan forstår jeg svaret – at det er bedre for landsbybeboerne, at der laves nogle store centrale enheder, hvor man får nogle finkulturelle oplevelser, og så kan dilettanten og folkedansen sådan set gå fløjten.
Er det det, hr. Hans Kristian Skibby mener?
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Med hensyn til at der er og i høj grad bliver mangel på arbejdskraft, tror jeg, at det er helt afgørende, at den her sektor får lov til at udvikle sig i en positiv retning.
Jeg tror, det er helt afgørende, at vi sikrer, at den grunduddannelse, der er, er god og stabil, at det er gode medarbejdere, vi får ud med nogle gode kompetencer, nogle medarbejdere, der ved, at de kan løfte opgaven.
Jeg tror samtidig, det er vigtigt, at vi så også sikrer, at lederne i den her sektor giver lov til, at medarbejderne også rent faktisk bruger deres kvalifikationer, at de får lov til at udføre deres arbejde, at de får friere rammer at gøre det inden for, og at minuttyranniet bliver minimeret.
Men jeg er også nødt til at erkende, at vi jo et eller andet sted er nødt til at vide, om hr. Hansen har fået den service, han har fået ret til at få, eller han ikke har fået den, så en eller anden grad af dokumentation skal der være.
Men det er præcis det, vi kigger på med kvalitetsreformen, om vi ikke på en eller anden måde sammen kan blive bedre til at minimere den unødige kontrol og kun have den absolut nødvendige dokumentation.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Fru Kirsten Brosbøl må altså meget undskylde, men jeg har svært ved at se, hvad det egentlig er, ordføreren har af kritik i det spørgsmål, der bliver stillet.
Netop i min ordførertale var jeg jo inde på vigtigheden af, at de her aftaler, som kommunerne indgår, også sikrer, at det lokale selvstyre er forankret på en måde, som gør, at man tager hensyn til lokale råd, og at man tager hensyn til måske at få nedsat landdistriktsudvalg, som også får en vis økonomisk ramme eller en vis politisk indflydelse.
Eventuelt kan der sidde politikere i landdistriktsudvalgene, sådan som der gør i nogle kommuner, således at der bliver en fin kobling mellem politikere og beslutningstagere og så over til de folk, som er primus motor for små lokalsamfund.
Det synes jeg faktisk fungerer.
Jeg har indtryk af, at det fungerer godt i kommunerne, og så har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor jeg skal stilles et spørgsmål om, om ikke jeg synes, at det går skidt eller forkert.
Jeg har faktisk den diametralt modsatte holdning, netop at der er mange ting, som går rigtig, rigtig godt.
Og der er jeg så også fuld af forståelse for, at det er noget, som kan irritere oppositionen en dag som i dag.