Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Tak, formand.
Så er jeg glad igen.
Formanden kan kende forskel på mig og Johanne Schmidt-Nielsen.
Det er rigtig godt.
Så det skal nok gå alt sammen.
Alle på nær Dansk Folkeparti er jo enige om, at det er en god idé, at flygtninge kommer ud og får sig et ordinært arbejde.
Så tjener de deres egne penge, forsøger sig selv, bidrager med flere skattekroner, end de gør, hvis de er på en offentlig ydelse – bidrager til det danske samfund.
Det er alle enige om på nær Dansk Folkeparti.
Det vil jo samtidig også udstyre dem med nogle kvalifikationer, sådan at de, den dag de har mulighed for at vende hjem – og de vender hjem, det tror jeg de fleste af dem gør – så vender hjem i en om jeg så må sige meget bedre stand.
Og så kan de jo bruge de kvalifikationer til at opbygge deres land.
Problemet er, at det jo ikke fungerer, hvis danske lønmodtagere ikke får en garanti for, en tryghed for, at flygtningenes indtog på det danske arbejdsmarked ikke fører til fortrængning af ordinære job, hvis vi ikke får en garanti for, at flygtningen ikke bliver misbrugt som billig arbejdskraft.
Det vil jo tværtimod modvirke integration; det vil puste til en splittelse mellem herboende og flygtninge; og det vil stille flygtningene i en rigtig dårlig situation.
Det samme vil jo ske, hvis man i sin iver efter at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet ikke bare slækker kravene til løn, men også slækker på de tilbud, de bør have i forhold til uddannelse, både sprogundervisning og almen uddannelse.
Særlige elevforløb kan være en god idé for en bestemt gruppe flygtninge, der ikke har nogen kompetencer overhovedet, og som mangler både sproglige kundskaber og almene skolekundskaber, men her har vi fået det i den værst tænkelige udgave.
Den her lov gør, at det bliver pivåbent som en ladeport for misbrug og løndumping, og der er ikke noget reelt uddannelsesperspektiv i det for flygtningene.
De kan lave aftaler direkte med den enkelte flygtning uden om tillidsrepræsentanter, uden om lokale fagforeninger, uden om faglige udvalg, uden om kommunerne.
Folk på den pågældende arbejdsplads er også koblet af.
Ja, de skal høres i henhold til lovgivningen om det og om aftaler om samarbejdsudvalg, men nogen reel indflydelse har de ikke.
Når man ser det i sammenhæng med de lønninger, som det er muligt at arbejde for, så er der desværre kun én konklusion på det her: Den her aftale fører til, at hvis flygtninge kommer ind i de her forløb, fortrænger de ordinære job.
Det er også en dårlig aftale for flygtningene.
Der er stort set ikke noget uddannelsesperspektiv i den.
Kun i sølle 20 uger ud af 124 ugers integrationselevforløb er der krav om uddannelse.
Der er ikke nogen krav til uddannelsens indhold i lovgivningen eller til praktikforløbet i øvrigt.
Men den enkelte flygtning bliver stavnsbundet til virksomheden i op til 2 år.
Der er kun en eneste positiv ting i det her forslag, og det er, at flygtningene får mulighed for at optjene dagpengeret.
Der må jeg sige til Dansk Folkeparti, at det er at skyde sig selv i foden at nægte flygtningene ret til at optjene dagpenge, for det vil jo bare medføre, at flygtningene er endnu mere ilde stedt, end de er i forvejen, og at de derfor vil være endnu mere tilbøjelige til at tage et hvilket som helst et job til en hvilken som helst løn.
Det vil sige, at hver eneste gang man skærer i den sociale tryghed for flygtningene, er man med til at understøtte en udvikling, hvor de bliver misbrugt som billig arbejdskraft.
Så har jeg en lang stribe på ti kritikpunkter af det her lovforslag, og jeg har endda sorteret nogle fra, og jeg når ikke dem alle sammen alligevel, men lad mig alligevel prøve at komme ned igennem listen:
Målgruppen: Den her lov kan bruges over for alle flygtninge og familiesammenførte mellem 18 og 40 år, men der er ingen krav til vurdering af deres kompetencer, og allerede der er kæden jo hoppet af.
Det her handler ikke om et uddannelsesforløb.
Arbejdsgiverne kan bruge den her lovgivning til at ansætte flygtninge, der har masser af kompetencer.
Det er igen en klar misbrugsmulighed.
Der er heller ikke nogen af de sædvanlige krav, der er til ansættelser på særlige vilkår.
Det må man sandelig sige at det her er.
Der er nemlig nogle krav om, at der skal være tale om merbeskæftigelse, at rimelighedskravet skal opfyldes, og at parterne på virksomheden skriftligt sammen skal tilkendegive, at reglerne er overholdt.
Bare sådan en minimal sikring, der findes i forhold til løntilskudsjob f.eks., har man ikke taget med her.
Sådan kunne jeg blive ved, men det får jeg ikke lov til, for der er kun 5 sek. tilbage af min taletid.
Så til ministerens store overraskelse vil sige, at Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag.