runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Med dette forslag etableres en klageadgang til sundhedsvæsenets Patientklagenævn for den kompetence, som tillægges regionerne, til at afgøre sager vedrørende tilskud til ydelser i et andet EU-land eller EØS-land efter disse regler.
Dansk Folkeparti ser med tilfredshed på, at vi får denne mulighed, da man som EU-borger har denne ret, samt at man kan gøre brug af den, så man, såfremt man mener, at Regionsrådet har truffet en forkert afgørelse, kan anke den.
Blot vil jeg bemærke, at vi netop i de nylig afsluttede finanslovforhandlinger blev enige om en statslig patientombudsmand.
Men ellers kan Dansk Folkeparti tilslutte sig lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Fra SF's side skal jeg også sige, at vi kan tilslutte os forslaget.
Afgørelsen fra EF-Domstolen indebærer en friere adgang for borgerne til at søge lægehjælp i et andet EU-land med tilskud efter sundhedsloven.
Lovforslaget bringer klagemulighederne i overensstemmelse hermed ved at sikre, at klager over Regionsrådets afgørelser kan indbringes for sundhedsvæsenets Patientklagenævn.
Det kan vi sådan set tilslutte os fra SF's side.
Jeg vil dog bemærke, at vi har nogle spørgsmål til bemærkningerne til lovforslaget, men dem går jeg ud fra at vi tager i den videre udvalgsbehandling.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Jamen det kan jo være svært at føje mange nye ord til det, som de foregående ordførere har sagt.
Fra konservativ side støtter vi også lovforslagets intentioner om at skabe en klageadgang til Sundhedsvæsenets Patientklagenævn vedrørende den kompetence, der nu tillægges regionerne, for ydelser i EU-lande og EØS-lande.
Så vi tilslutter os forslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
I forlængelse af den sidste taler: Det gør Det Radikale Venstre også.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-13:
Ude i det offentlige rum skal man i hvert fald ikke komme og sige, at vi sludrer og bruger meget tid herinde i dette Folketing, i hvert fald ikke på denne sag - nå, spøg til side.
Jeg takker for de indlæg, der er kommet.
Jeg kan konstatere, at der er bred enighed om at etablere denne hjemmel til, at afgørelser truffet i regionsrådet om adgang til tilskud til visse sundhedsydelser, der er købt eller leveret i et andet EU- eller EØS-land, skal kunne indbringes for Sundhedsvæsenets Patientklagenævn.
Det er helt på linje med de gældende regler om klage over de hidtidige kommunale afgørelser på området.
Med disse ord vil jeg takke for debatten og for de positive tilkendegivelser, der er kommet om lovforslaget.
Jeg takker ordførerne for indlæggene her ved førstebehandlingen af lovforslaget, og jeg kan oplyse, at landsstyret har meddelt, at Grønlands Landsting den 5. november 2008 har tilsluttet sig, at lovforslaget fremmes, og når den skriftlige tilbagemelding fra landsstyret foreligger, vil jeg naturligvis sørge for, at den bliver sendt både til Folketingets Sundhedsudvalg og til Folketingets Udvalg vedrørende Grønlandske Forhold.
Der har været stillet nogle få spørgsmål om ting, som ordførerne har ønsket at få klarlagt, og svarene vil jeg sørge for foreligger til udvalgsbehandlingen.
Det gælder også hr. Lars-Emil Johansens ønske om en redegørelse for, hvorledes forhandlingerne har været ført.
Det vil blive sendt over skriftligt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-13:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her er jo som et led i regeringens afbureaukratiseringsreform at gøre tingene enklere.
Man har gjort erfaringer og lært af dem, og konklusionen er blevet, at det her vil være en nyttig ting, at vi får sammenskrevet indholdet af læseplaner og beskrivelse af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål i ét dokument.
Det nuværende krav om, at vi beskriver disse mål, blev gennemført ved en ændring i folkeskoleloven i 2003.
Vi har fået en nyttig viden og en nyttig erfaring, og nu kan vi i hvert fald se, at det vil være rigtig godt at få det lavet til et fællesdokument frem for flere forskellige med samme tekst.
Så Venstre ser frem til udvalgsarbejdet omkring L 49, og vi støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-13:
Tak for det.
Mange skoler og kommuner har brokket sig over den ekstra byrde, som det efterhånden er at dokumentere og måle, og flere har også peget på, at det her kunne gøres meget mere effektivt, så man i stedet for det bruger tid på eleverne.
Mange har også vist en tilfredshed med de her mål og handlingsplaner for det enkelte fag og også handlingsplaner og mål for eleverne, så man også på den måde har kunnet fange de her problemstillinger, den enkelte elev sidder med, og også sørget for, at den enkelte elev på den måde har nået sine mål.
Vi har siddet sammen med forligsparterne og kigget på rapporten om afbureaukratisering og fundet mange af de her forslag, som er ret interessante.
Socialdemokratiet havde gerne set, at skolerne fik lidt mere frie rammer i forhold til elevplanerne, som jo netop er den tungeste byrde for skolerne.
Det ville regeringen ikke være med til, men vi glæder os da bestemt over, at der nu er lagt op til, at kommunerne kan lave nogle projekter og nogle forsøg, så de også kan finde ud af, hvordan de gør det her lettest.
Nu er der så kommet det her forslag om at sammenskrive indholdet af læseplaner og de her beskrivelser i ét dokument.
Det gør, at kommunerne og regionerne skal forholde sig til færre dokumenter, og det kan jo kun i sig selv være en klar fordel.
Det er dog vigtigt for os, at det stadig væk er muligt for kommunerne selv at lave beskrivelser af læseplaner eller beskrivelser og læseplaner, hvis de vil det, selv om de fleste godt nok i dag vælger at anvende dem fra Undervisningsministeriet.
Vi kan også se i høringssvarene, at både kommuner og lærere, ja, stort set alle, faktisk synes, at det her er en god idé.
Vi må aldrig være bange for at ændre de regler, vi har lavet her i Folketinget, hvis vi virkelig kan gøre det bedre.
Derfor er vi også fortsat meget interesserede i at kigge på, om tingene fremover kan gøres lettere.
Vi mener, det er vigtigt at måle og dokumentere, men vi mener ikke, at det skal tage så meget overhånd, at tiden går fra børnene og lærerne ikke føler, at de kan gøre det, de gerne vil, nemlig at undervise børnene.
Så vi siger ja til forslaget, og vi glæder os til at kigge nærmere på andre forslag, som kan gøre det nemmere ude på skolerne og igen gøre, at lærerne kan bruge flere timer på børnene.
Jeg skulle sige fra fru Marianne Jelved, at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.
Karin Storgaard (DF), 2008-11-13:
Dansk Folkeparti er positive over for dette forslag om forenkling og mindre bureaukrati, så længe det giver mening og ikke forringer den nødvendige kontrol og kvalitetssikring af folkeskolens arbejde.
Ifølge dette forslag sammenskrives indholdet af læseplaner og beskrivelser af udviklingen i undervisningen i et dokument .
Det mener Dansk Folkeparti kan medføre øget selvstændighed og kvalitet i undervisningen for den enkelte elev, men vi skal ikke glemme, at der er tale om en balancegang.
Vi ønsker f.eks. ikke, at elevplanerne skal droppes helt eller gøres frivillige.
Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at elevplanerne bidrager positivt til f.eks. skole-hjem-samarbejdet, som Dansk Folkeparti finder væsentligt.
Det fremgår også af bemærkningerne til indstillingen.
Det faglige indhold af teksterne skal videreføres, og det er naturligvis afgørende, at hverken det faglige niveau eller indhold forringes.
Det har vi jo sagt før, det er ikke noget nyt.
Mindre papirarbejde er fint, bare fagligheden ikke svækkes.
Vi ser frem til den videre behandling og ser gerne på de forslag, der fremkommer i forbindelse med behandlingen, men det er ikke dermed sagt, at vi på forhånd siger ja til alle.
Pernille Frahm (SF), 2008-11-13:
På vegne af fru Pernille Vigsø Bagge, som ellers er ordfører på området, skal jeg fremføre et par synspunkter.
Vi synes, det er rigtig, rigtig dejligt, når folk lærer af deres fejltagelser, og vi synes, det er rigtig, rigtig godt, at man laver det her afbureaukratisereringsprojekt for folkeskolen.
Vi synes, at det havde været endnu bedre, hvis det ikke var kommet dertil, at det var nødvendigt at rende og gøre det, altså, hvis regeringen havde undladt at bureaukratisere arbejdet i folkeskolen, men det er næsten lige så godt at rette op på sine fejl, som det er at lade være med at begå dem.
Jeg kan bare ikke lade være med at sige, at jeg ville ønske, at regeringen ville gå lidt videre i sit afbureaukratiseringsengagement ude i folkeskolen, fordi vi ved, at nogle af de ting, der tager virkelig meget tid fra undervisningen, er udarbejdelse af elevplaner og forberedelse af de obligatoriske test, og vi ved, at der ikke er nogen sikkerhed for, at det netop er de ting, der fremmer den gode undervisning.
Vi har ikke noget imod de klare mål, der ligger i de her ting, som regeringen kommer med, men det, som bare aldrig må ske, er, at man opstiller nogle teoretiske klare mål, som så kommer til at overskygge, at der laves god undervisning.
Jeg kan ikke sige det tit nok, at god undervisning altså er undervisning med et lavere udgangspunkt i de elever, man har og skal undervise, og med fokus på de børn, man har.
Det er nødvendigt, at man giver den frihed ude i skolen til, at det kan foregå efter de behov og efter de muligheder, der ligger dér.
Men vi støtter forslaget meget varmt og er glade for, at regeringen nu har set i øjnene, at de har begået fejl.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-13:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: Forslaget er et konstruktivt forenklingsforslag, som har det formål at gøre tingene lettere på den enkelte skole uden at ændre det indholdsmæssige i læseplan og i beskrivelsen af trin- og slutmål.
Fra konservativ side er vi stadig meget glade for den ændring af folkeskoleloven, som vi var med til at få gennemført i 2003, og som indførte trin- og slutmål i folkeskolen - dem skal vi holde fast ved.
Vi betragter beskrivelserne at trin- og slutmål som et vigtigt redskab for at sikre, at fagene er opbygget på en måde, så de kan danne ramme for elevernes individuelle udvikling, men vi ser ingen grund til, at tingene skrives ned flere gange.
Vi tror på, at denne forenkling vil gøre arbejdet med de enkelte fag mere overskuelig til gavn for både skolerne og ikke mindst - det allervigtigste - elevernes udvikling og læring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-13:
Det her er jo et udtryk for, at ministeren har lyttet bare en lillebitte smule til den ret massive kritik, man må sige der har været fra folkeskolen i forhold til den bureaukratisering, som den nuværende regering har indført på det her område.
Vi er positive over for forslaget, det er jo dejligt, når man indrømmer, at man begår fejl.
Vi arbejder generelt på, at skolerne ikke bliver bebyrdet unødigt med papirarbejde, med dokumentation, med test, så de har mulighed for at koncentrere sig om det, de skal, nemlig at sørge for, at der er en rigtig, rigtig god kvalitet i undervisningen af vores folkeskoleelever, vores børn.
Det her forslag løser ikke alle problemer med bureaukratisering i folkeskolen, langtfra, der er rigtig lang vej endnu.
Elevplanerne er jo en af de rigtig, rigtig store barrierer, vi står over for, men i det omfang at lærere og skoleledere mener, at det her forslag vil være en administrativ lettelse - og det, vi kan læse i høringssvarene, er, at det er det, de mener - så støtter Enhedslisten selvfølgelig det her forslag.
Bertel Haarder (V), 2008-11-13:
Tak for den brede opbakning; jeg hørte ikke et eneste parti være imod denne beskedne forenkling.
Forslaget opstod på foranledning af de læseplansudvalg, der har været nedsat, og som følte, at de skulle lave dobbeltarbejde.
Det kunne vi jo ikke have siddende på os, og det har så ført til dette lovforslag.
Debatten har så i høj grad drejet sig om bureaukrati i almindelighed, og hr. Leif Lahn Jensen opstillede en modsætning mellem på den ene side at bruge tid på elevplaner og på den anden side at bruge tid på elever, og fru Pernille Frahm opstillede en modsætning mellem elevplaner - jeg tror, det var det, hun tænkte på - og god undervisning.
Til de bemærkninger vil jeg bare sige dette, at det at kommunikere med eleven og forældrene skriftligt en gang om året, altså også er at bruge tid på eleverne, og at det også er at bidrage til god undervisning.
Man kan så diskutere, om enkelte fag ikke skulle have været med.
Men hvilke fag?
Og skal de derved nedvurderes og have mindre respekt fra eleverne?
Det er jo ikke så let.
Og med hensyn til, hvordan man skriver elevplanerne,
er der jo meget frit slag.
Det, der står i loven, er, at der en gang om året skal være noget skriftligt, en melding fra læreren til eleven og forældrene, og det har vi altså i regeringspartierne tænkt os at holde fast i, også selv om hr. Leif Lahn Jensen synes at vakle lidt.
Nu ser vi, hvordan det går.
Vi har jo indbudt til, at man kan benytte sig af udfordringsretten og gå nye veje.
Henrik Høegh (V), 2008-11-13:
Ja tak.
Som det fremgår af ministerens skriftlige fremsættelse af lovforslaget, har det til formål at imødekomme det grønlandske ønske om at hjemtage de gymnasiale uddannelser.
Et sådant tiltag kan vi fra Venstres side støtte, for derved skabes der grundlag for, at de gymnasiale uddannelser også i højere grad kan have baggrund og tilrettelægges med udgangspunkt i grønlandske behov og grønlandsk kultur.
En sådan udvikling er positiv, ikke mindst i lyset af det grønlandske ønske om øget selvstyre.
De skal altså have samme muligheder på vores universiteter som danske gymnasieelever.
Derfor er jeg glad for, at der i forlængelse af lovforslaget laves en aftale mellem de grønlandske myndigheder og Undervisningsministeriet om rammebetingelserne for de grønlandske gymnasiale uddannelser.
Det er en udvikling, vi finder positiv, og derfor har forslaget vores fulde støtte.
Mogens Jensen (S), 2008-11-13:
Som den foregående ordfører var inde på, handler det her jo om at sikre, at selvstyreaftalen med Grønland kan udmøntes, også når det gælder ønsket fra Grønland om at overtage ansvaret for de gymnasiale uddannelser.
Det er sådan, at lovforslaget her jo ligger i meget god forlængelse af selvstyreaftalen.
Det eneste, vi fra socialdemokratisk side gerne vil sikre, er, at niveauet i de gymnasiale uddannelser på Grønland selvfølgelig afstemmes med det danske niveau ud fra det udgangspunkt, at mange af de grønlandske studerende efterfølgende skal optages på danske uddannelsesinstitutioner.
Henrik Brodersen (DF), 2008-11-13:
For mange partier er sådan en type forslag her faktisk bare at betragte som en overdragelsesforretning, når det grønlandske hjemmestyre beder om det.
Vi finder det samtidig mærkværdigt, at man fra grønlandsk side beder om at få lov til at hjemtage det nu så kort tid før en afstemning om selvstændighed.
For os at se ville det have været bedre at vente og se på udfaldet af afstemningen og så handle ud fra det grønlandske folks beslutning.
Så kunne vi også samtidig få en snak om rimeligheden i at overføre yderligere 2,7 mio. kr. til Grønland fra Danmark og sidst, men ikke mindst, om, hvad hjemtagelsen skulle gøre for at tilpasse grønlandsk kultur og behov.
Det synes jeg ikke giver nogen mening, da man i Grønland i dag godt ved, hvilke krav der stilles for optagelse på en videregående uddannelse i Danmark.
Når man fra Grønlands side vil give sit folk en fremtid, er uddannelse en vigtig ting.
Der er så mange andre ting, som landsstyret har fået ansvaret for, og det kunne man tage hånd om, inden man hjemtog noget nyt.
Men det er alt sammen noget, vi kan tage op i Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold, og indtil vi har fået det afklaret, vil vi fra Dansk Folkepartis side vente med at give tilsagn om at støtte forslaget.
Pernille Frahm (SF), 2008-11-13:
I modsætning til den tidligere ordfører har vi ikke så mange betænkeligheder ved at forestille os, at det grønlandske selvstyre selv kan overtage de her områder.
Vi synes, det er en naturlig udvikling, at stadig flere områder bliver overdraget til det grønlandske selvstyre, og her er så endnu et trin i den udvikling.
Jeg har det så lidt som den socialdemokratiske ordfører tidligere også lige gjorde opmærksom på at han havde det, nemlig sådan, at vi synes, det vil være rigtig vigtigt og rigtig godt og rigtigt sundt, at man fortsat har et fælles kompetenceniveau, sådan at det vil være en naturlig ting for grønlandske studenter at kunne fortsætte deres videregående uddannelse på danske videregående uddannelser.
Men i øvrigt har forslaget vores fulde opbakning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-13:
Tak for det, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan fuldt ud støtte dette lovforslag, som sikrer, at Grønlands hjemmestyre kan hjemtage de gymnasiale uddannelser, og i forbindelse med denne førstebehandling i Folketinget vil vi også gerne sende det ønske, at det bliver en succes for Grønland.
Der er brug for velkvalificeret arbejdskraft ikke bare i Danmark, men så sandelig også i Grønland.
Der har vi en fælles udfordring, og der er det her lovforslag selvfølgelig helt centralt i at sikre Grønlands fremtid.
Så fra konservativ side kan vi kun støtte det.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Da mit partis ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne give tilslutning til støtte til det her lovforslag, og da jeg ikke direkte selv er ordfører på området, skal jeg lade være med at kaste mig ud i spørgsmålet om kompetence og ikke kompetence.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Også her skal jeg tale på vegne af vores ordfører, fru Line Barfod.
Jeg skal sige, at Enhedslisten støtter, at kompetencer overgives til befolkningen i Grønland i den takt og det tempo, befolkningen i Grønland ønsker det, og derfor vil vi også støtte det her forslag.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-11-13:
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg ikke har nogen kommentarer til Dansk Folkepartis manglende tillid til Grønland og det grønlandske folk.
Der er intet nyt under solen; Dansk Folkeparti har mig bekendt aldrig forholdt sig positivt til Grønland, så det kommer ikke bag på mig, at man heller ikke gør det i forbindelse med det her lovforslag.
Men i modsætning til Dansk Folkeparti vil jeg gerne sige, at jeg er meget positiv over for dette forslag.
Det grønlandske Landsting har tidligere i den efterårssamling, der er i gang, givet landsstyret sin tilslutning til, at det meddeles, at Grønlands hjemmestyre kan tiltræde den foreliggende udformning af forslag til lov om de gymnasiale uddannelser i Grønland, og at der er enighed om de økonomiske konsekvenser af lovforslaget, nemlig at der skal overføres 2,7 mio. kr. i 2009-pris- og lønniveau årligt.
Så Grønland kan tiltræde den foreliggende udformning af forslag til lov om de gymnasiale uddannelser i Grønland, og at der overføres 2,7 mio. kr. årligt i 2009-pris- og lønniveau til bloktilskuddet fra Danmark.
Med disse bemærkninger og under den nævnte forudsætning kan jeg tilsige lovforslaget en positiv udvalgsbehandling.
Bertel Haarder (V), 2008-11-13:
Dermed har jeg også svaret hr. Henrik Brodersen, for når man har overtaget ansvaret for kvaliteten i folkeskolen, erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser, er det vel lidt sært, at de gymnasiale uddannelser svæver som en ø og bliver styret fra Danmark.
Jeg vil også gerne understrege, at der jo er enighed mellem den danske regering og det grønlandske hjemmestyre om, at vi skal have en samarbejdsaftale, og at det skal sikres, at kvaliteten er sådan, at der fortsat kan være adgang til uddannelse i Danmark - vel at mærke adgang på en måde, så de grønlandske elever kan klare sig på lige fod med danske elever eller studerende.
Dermed mener jeg, at vi har en model, som er holdbar, og jeg er glad for, at vi kan vedtage det i næsten enighed her i Tinget.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Jeg synes, at det måske er at trække den så rigelig langt, når den socialdemokratiske ordfører begynder at gå ud i den slags definitioner.
Ethvert menneske, måske så åbenbart placeret uden for det her hus, er da fuldstændig bevidst om, at den der belønning, som vi giver til idrætsudøverne, som vinder medaljer, svarer til en hædersbevisning.
Det er en anerkendelse af en bedrift, og det er, hvad det er.
Sådan er det.
Der kan man da også gå ind og sige, at nå ja, hvad er Nobelprisen for en type, kontra det med indsamlede beløb, fordi der er en person, der har været i stand til at få ændret udlændingelovgivningen, kontra det, at der er nogle, der gør en meget agtværdig og hæderværdig indsats i forhold til at redde andre menneskers liv?
Der kan vi da også lave store intellektuelle øvelser, men sagen er jo, at enhver ved, at det her er en hædersbevisning.
Derfor synes jeg da godt, at vi kan gøre den skattefri.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-13:
Jeg er helt på det rene med, at der er undtagelser fra reglen om, at man bliver beskattet - bl.a. ved hædersgaver.
Det, jeg sagde, var, at vi så vidt muligt skal begrænse den type af ordninger, og vi skal i hvert fald ikke stræbe efter at udvide dem.
Gør man det snart på det ene, snart på det andet område på et tidspunkt, hvor det er populært, så ender det i vilkårlighed og tilfældighed.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Det synes jeg faktisk er et agtværdigt synspunkt, men sagen er jo den, at Det Radikale Venstre selv har været med til at støtte, at der er skattefrihed for visse hædersgaver, så man har jo selv betrådt den vej.
Hvor er det lige, at forskellen mellem OL-deltagerne og andre folk ligger - folk, som får en hædersgave for forskning, som de har præsteret, og som så er skattefri, eller folk, som der er blevet samlet ind til, fordi de har gjort en stor indsats for at få ændret en specifik lovgivning i Folketinget, hvor der så er nogle, der synes, at det er et dygtigt stykke arbejde, de har gjort, og disse samler så ind til dem, og de får så skattefrihed for den gave, som der er samlet ind til her?
Hvorfor er det, at OL-deltagerne lige præcis ikke kommer ind under den kategori, når man nu fra Det Radikale Venstre side godt kan acceptere, at de to andre grupper skal holdes skattefri?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-13:
Jamen det er jo ikke sådan tilfældigt, hvorfor lige netop de ikke må komme ind under den.
Nej, jeg mener i det hele taget, at man skal forsøge at undgå at udvide feltet af skattefri gaver.
Der er nogle af dem, som jeg absolut i årevis har støttet og fortsat vil støtte, men jeg ønsker ikke at udvide mulighederne i sådan en lidt tilfældig, øjeblikkelig popularitetsjagt, som det her jo drejer sig om.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-13:
Hr. Anders Samuelsens og Liberal Alliances omsorg for den tidligere kulturminister er jo nærmest rørende.
Nu kan jeg forstå, at forslaget går ud på, at vi sådan nærmest skal være støttepædagoger for den tidligere kulturminister i alle mulige sammenhænge.
Jeg skal hilse og sige, at så får vi rigeligt at lave.
Og hvis Liberal Alliance også udstrækker det til at gælde de øvrige ministre, så kan vi stort set ikke bestille andet.
Skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance vitterlig synes, at alt, hvad ministrene sådan går rundt og lover i tide og utide, skal vi nu bare bakke op om, også valgløfter og alt muligt andet?
Og så skal vi i øvrigt tage det her inden døre og skælde hinanden lidt ud, men pengene skal vi bevilge til alle de vilde løfter, der nu kommer ud.
Er det sådan, jeg skal forstå hr. Anders Samuelsens indlæg?