runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Jamen det bliver jo det samme svar, som jeg også gav på det tidligere spørgsmål, fordi det, som Enhedslisten igen her spørger ind til, er jo forskellene på de forskellige kandidater – det er styrker, og det er svagheder – og det er jo netop det, som Kampflykontoret sidder og evaluerer, og som vi kommer til at træffe en beslutning ud fra.
Når den evaluering bliver offentliggjort, vil man jo også kunne se, hvordan de tre kandidater klarer sig på de forskellige vægte, herunder også i forhold til deres evner som kampfly.
Det tager vi efter min mening så en diskussion om, når vi har et oplyst grundlag at gøre det på.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Mange tak for det.
Nogle af de kilder, vi henviser til, er jo den amerikanske rigsrevision, det er det amerikanske forsvars eget testkontor, det er en stor kongreshøring, der er i gang, i Australien, hvor man netop har købt F 35.
Det er også derfor, at jeg interesserer mig for noget af det her; det håber jeg også at forsvarsministeren interesserer sig for, i betragtning af at vi er så tæt på det her kampflykøb.
Når jeg spørger til det her med territorialforsvar, er det jo netop lige, fordi, hvad skal man sige, det interessante ved F 35 er, at der jo verserer meget vedholdende rygter om – og det her er jo ikke Enhedslistens, men regeringens og Kampflykontorets favoritfly – at det er udviklet som et bombefly, og at det har en række tekniske problemer.
Det er, hvad det er.
Men derudover er der altså fremtrædende kilder, f.eks. en general, som har været leder af Air Combat Command i U.S. Air Force, som siger, at det her fly, F 35, altså ikke er bygget til at lave suverænitetshåndhævelse.
Det er først og fremmest bygget som et angrebsfly.
Vi ved fra Australien, at ingeniører og tidligere piloter kritiserer det her fly for ikke at kunne modstå angreb fra f.eks. kinesiske og russiske fly.
Så det synes jeg sådan set er meget relevant, altså hvordan ministeren forholder sig til det.
Hvis argumentet eller et af argumenterne for nye kampfly er, som vi jo har hørt det nu, at man skal kunne forsvare dansk luftrum, og hvis et af de fly, der er med her, og som oven i købet er, hvad jeg opfatter som favoritten, ikke kan bruges til det, så er vi ude i nogle problemer.
Kan vi være sikre på, at F 35 vil være bedre egnet end F 16 til at forsvare dansk luftrum, hvis det på et tidspunkt bliver det, der bliver leveret?
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Jamen ud over det, jeg har svaret tidligere, så kan jeg jo ikke lade være med at trække venligt på smilebåndet over, at Enhedslisten mener, at hvis det kampfly, vi vælger, ikke er tilstrækkelig stærkt som territorialforsvar, så har vi vitterlig problemer. For det er jo et interessant synspunkt, når de egentlig samtidig mener, at vi slet ikke skal have noget kampfly.
Så hvis man virkelig lytter efter, kan man altså godt blive en smule forvirret.
For er det vigtigt for Enhedslisten, at vi har et kampfly, der kan sikre vores luftrum, hævde vores territoriale forsvar, eller skal vi ikke have et kampfly?
Det kan man blive noget forundret over.
Det, jeg vil sige, er, at det bliver flyene, alle tre kandidater også vægtet på, og derfor vil det jo også fremgå af evalueringsrapporten, og dermed vil den også kunne blive grundlag for en god debat og en debat, som jeg tror kun vil blive bedre af, at den bygger på noget fakta.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Jamen så vil jeg gerne understrege, at det, som Enhedslisten først og fremmest har et problem med, er, at vi ikke mener, Danmark skal tage ud at bombe i verden.
Og det, man lige præcis er i gang med at købe her, er et bombefly.
Diskussionen om at håndhæve forsvaret af dansk luftrum synes jeg sådan set er meget relevant, og det undrer mig meget, at forsvarsministeren ikke tager det her mere seriøst, for der har været rejst en meget, meget alvorlig kritik.
Jeg ville i øvrigt gerne selv have haft spurgt Lockheed Martin om det.
De skulle være kommet på fredag, men vi har lige hørt, at de bliver forhindret i at komme af det amerikanske forsvarsministerium eller den amerikanske regering, har jeg forstået.
Hvad mener ministeren om, at vi ikke får mulighed for at høre producenternes egen udlægning af det her?
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Jeg vil så for en god ordens skyld lige understrege, at alle de tre flytyper, som er ved at blive evalueret, er bombefly.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-11:
Nu brugte forsvarsministeren tidligere formuleringen, at det var en skør debat.
Der må jeg da erklære mig fuldstændig enig med forsvarsministeren.
Jeg synes, det her er en meget, meget skør debat, og det synes jeg primært den er, fordi de eneste, der åbenbart ikke er interesseret i at have en holdning til det her spørgsmål, er forsvarsministeren og regeringen.
Vi kan jo se, at når Boeing går ud og bruger millioner af kroner på en annoncekampagne, så er det jo, fordi de har et formål med det.
De ønsker at påvirke den offentlige debat.
Når vi snakker om den største offentlige investering i danmarkshistorien – altså, vi snakker om en investering på et sted mellem 20 og 30 mia. kr. og om et sted mellem 80 og 100 mia. kr. til drift og vedligeholdelse – så er det da mærkeligt, at vi ikke kan have en offentlig debat om, hvad det er for nogle opgaver, vi ønsker det her fly skal løse, altså om det er i forbindelse med territorialforsvar.
Der er kommet Taksøerapporten nu om, hvad det er for en udenrigspolitik, vi skal føre fremover.
Det har da en interesse.
Der er da masser af mennesker, der prøver på at påvirke den her proces, og så virker det da meget, meget mærkeligt, at vi har en regering, der overhovedet ikke ønsker at deltage i den her debat, men som siger: Det foregår i et lukket rum; vi afventer en rapport, og så tager vi en debat, som er afhængig af, hvad forligsparterne siger; hvis de er enige om, at det skal være en kort debat, så bliver det en kort debat, og så bliver der truffet en beslutning.
Det er da en mærkelig måde at have en demokratisk debat på.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Enhedslisten er nødt til at respektere, at der er et meget, meget stort flertal i Folketinget, der vil noget andet end Enhedslisten.
Det er mange år siden, forligskredsen besluttede, at man skulle have nye kampfly.
Det er en del af det nuværende forsvarsforlig.
Derfor er der lagt en proces til rette, som startede under den tidligere regering, med, at man fandt ud af, hvilke flyproducenter der ønskede at være en del af konkurrencen, og så har man grundigt evalueret de kandidater.
Så skal regeringen komme med en anbefaling, og den bliver så drøftet med forligskredsen, og der bliver en offentlig debat.
Sådan er processen tilrettelagt.
Nu prøver Enhedslisten at gøre det til noget lukket og til en forkert proces, og det dækker jo grundlæggende over, at Enhedslisten er imod kampfly og har været det hele tiden, og så prøver man at mistænkeliggøre både regeringen og resten af partierne i forligskredsen.
Det har jeg sådan set ikke ret mange holdninger til.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-11:
Når nu vi ikke skal diskutere proces og åbenhed, vil jeg da gerne spørge: Hvad vægter for regeringen tungest i forhold til valg af kampfly med alle de fordele og ulemper, de så hver især måtte have?
Hvad vægter tungest?
Er det territorialforsvaret af Danmark og overflyvningen af Arktis, eller er det det at kunne deltage i internationale operationer?
Hvad er det vigtigste formål med, at vi skal bruge omkring 30 mia. kr. på anskaffelse af kampfly?
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Regeringen vil komme med en indstilling, som bygger på det, der er aftalt i forligskredsen, nemlig at man skal evaluere flyene ud fra de opgaver, som vi løser i dag.
Det opgavekompleks, som vi har i dag, indbefatter territorialt forsvar, og det indbefatter også internationale operationer.
Det vil sige, at evalueringen af de tre kandidater vil ske ud fra, at de kan løse den samme mængde opgaver, som vi gør i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-11:
Det synes jeg ville være rigtig klædeligt.
Men det, jeg gerne vil spørge om her på falderebet, er: Kan vi være sikre på, at det af det beslutningsgrundlag, der bliver lagt åbent frem, fremgår, hvad for nogle parametre flyene er blevet evalueret ud fra?
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Det vil fremgå af beslutningsgrundlaget, at alle tre kandidater selvfølgelig er blevet vejet på den samme vægt, og det gælder også inden for forskellige operative scenarier.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Er der ingen grænser for, hvornår man så ikke lytter i forhold til den danske model?
Hvis nu man havde lavet en aftale på arbejdsmarkedet, hvor man blev enige om at sænke mindstelønnen med 10 kr., ville Socialdemokraterne så også lytte i det tilfælde?
Er der ingen tilfælde, hvor man vurderer det fagligt, politisk og indholdsmæssigt og siger: Det her er simpelt hen for dårlig en aftale til, at vi kan støtte den politisk, på trods af at det er en aftale, der er lavet som en del af den danske model?
Er der ikke nogen grænser for Socialdemokraterne?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Vi har fået lavet en solnedgangsklausul.
Vi har stillet en række krav, som er blevet opfyldt: Det skal være i tæt tilknytning til en folkeskole; det skal være sådan, at man kan arbejde på tværs; det skal være kompetent personale; det skal være sådan, at alle tager et ansvar.
Fri- og privatskolerne har også sagt, at de rigtig gerne vil være med i det her, for de har jo ikke, sådan som det er i dag, chancen for at kunne hjælpe på det her område.
Der er en række krav, som vi har fået opfyldt, så det er blevet bedre.
Så skal man jo huske, at det her skal stå mål med, hvad der foregår i folkeskolen.
Det har kommunerne et ansvar for, og vi har da selvfølgelig en forventning om, at KL, når vi hjælper KL med det her, så også holder sine kommuner i kort snor.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge lidt mere ind til spørgsmålet om lærerkvalifikationer.
Forstår jeg det rigtigt, at ordføreren mener, at når det drejer sig om flygtningebørn, som måske i en lang periode ikke har haft mulighed for at få undervisning, så der på den måde kan være meget spredte tilgange til det at starte i skole; når man nu kan dække over ikke tre, men fem forskellige årgange; når man kan gå op fra 12 til 18 elever, er der lige præcis i den situation ikke et særligt behov for læreruddannede, men snarere for andre kvalifikationer?
Vil ordføreren ikke uddybe, hvorfor lige præcis den situation ikke kræver de kompetencer, som læreruddannelsen giver?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Som lærer får du aldrig nogen sinde mig til at sige, at det ikke er bedst at have en læreruddannet til at undervise, for det er det selvfølgelig.
Jeg bor i Vestjylland, og i Ringkøbing-Skjern Kommune er der ansat 50 ikkelæreruddannede i lærerstillinger.
Hvordan skal vi kunne finde lærere til alle de her flygtningebørn, som nu kommer ind?
I perioder kommer der altså 5.000 ind over grænsen hver eneste måned.
Jeg synes selvfølgelig, at de skal være læreruddannede, hvis de kan være det, men jeg kan også godt se meningen i, at man kan gøre det på den her måde; der kan være brug for en psykolog, og det kan være bedre, at det i en periode er en psykolog eller en socialpædagog, der er der.
Jeg synes selvfølgelig, at vi skal sikre, at det her undervisningstilbud bliver ordentligt, og derfor har vi også som et af vores krav sagt, at der skal være kvalificeret personale, og det kommer til at være på samme måde som med friskoleloven.
Så vidt jeg ved, synes Enhedslisten jo også, at det er helt okay på friskoleområdet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Men jeg undrer mig simpelt hen over betragtningen om, at der snarere kunne være behov for psykologer eller socialpædagoger.
Altså, jeg anerkender helt, at det kan der være et særligt behov for, ligesom der i nogle sammenhænge kan være det i vores folkeskole.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Når der her fritages fra bestemmelserne om undervisningstimetal, folkeskolens fagrække, formålet med undervisningen, folkeskolens kvalifikationskrav, holddannelser og klassestørrelser, mener ordføreren så, at man får et bedre skoletilbud til flygtningebørnene, end der er i dag, eller at man får et ringere skoletilbud til flygtningebørnene, end hvad man har i dag?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Vi står over for en ekstraordinær situation, hvor vi har fået rigtig mange, og det er jo ikke sådan, at vi bare kan vente eller lave forsøg med, hvad vi skal gøre.
De her børn er kommet over vores grænser, og vores folkeskoler kan ikke tage dem, som det er lige nu.
Derfor har KL bedt om at få nogle friere rammer til at gøre det her.
Vi stiller en række krav til, at det kan blive et bedre tilbud end det, der oprindelig var tænkt.
Vi vil have, at det skal stå mål med folkeskolen, sådan som det er.
Vi vil have, at der skal være krav, ligesom der er til friskolerne, til det personale, man ansætter.
Jeg synes, at vi sætter rigtig, rigtig mange ting i spil her, samtidig med at vi siger, at det altså er en ekstraordinær situation, som det afspejler.
Og det er en tidsbegrænset lov, som ophæves uden nogen form for diskussion med solnedgangsklausulen.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Der var i Kristi Himmelfartsferien reportager i forskellige medier fra Lolland, hvor der ligger en lille friskole med nogle og firs børn.
Skolen havde taget 36 flygtningebørn ind og haft dem i 2 måneder.
Det havde været en meget, meget krævende opgave at få styr på, hvordan man er i en skole.
Noget af det, der i den her sammenhæng havde været rigtig godt, var, at der var andre børn, som vidste, hvad det ville sige at gå i en dansk folkeskole, til stede.
Så den læring, der er imellem børnene, der er danske, og flygtningebørnene, mister vi jo i det forløb, der er her.
Derfor står vi over for en kæmpestor udfordring med de flygtningebørn, der kommer i de nye grundundervisningsforløb.
Hvordan skal de lære af danske børn, når de ikke er sammen med danske børn?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Netop derfor har vi også stillet et krav om, at fri- og privatskolerne skal tage et ansvar her, for vi synes jo, at der er et kæmpe potentiale i fri- og privatskolerne.
Jeg har selvfølgelig haft møder med dem, siden vi er begyndt at snakke om det her lovforslag, og de har jo sat sig i spidsen for, at de også vil tage et ansvar her.
Og det synes jeg jo er enormt positivt.
Vi har et kæmpe potentiale, som kan udnyttes her.
Det er klart, at hvis de bor i et område, hvor der ligger en friskole, så vil det da være super, super godt, hvis de kan komme ind på friskolen og være sammen med børnene der i det her undervisningstilbud.
Det er derfor, vi også skriver, at det skal være i tæt tilknytning til en skole, og her mener vi selvfølgelig alle skoletyper.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Jeg ved, at undervisningsministeren har sat et måltal ud, der hedder 700 flygtningebørn over i de frie skoler.
Det er jo trods alt relativt mange, for de ligger jo ikke nødvendigvis i de kommuner, hvor der er mange flygtninge.
Men hvordan skal 700 børn løfte opgaven på flere tusind børns vegne?
Det er jo kun en ganske lille del af de flygtningebørn, som vi forventer der kommer, der får den chance at komme i en friskole.
Hvad med de andre?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Jeg synes netop, at fru Marianne Jelved selv siger det.
Der kommer rigtig, rigtig mange.
Vi kan ikke tage dem alle sammen ind i skolerne.
Derfor er der brug for et ekstraordinært tilbud, og det bliver vi nødt til at have i en periode.
Det er jo også sådan, at det her tilbud lyder på højst 2 år, og så skal man være ude.
Og når vi siger, at det skal være i tæt tilknytning til skolerne, så mener vi det jo klart, fordi det er sådan, at man måske kan have noget samarbejde i nogle fag eller et eller andet, mens man så er i det her tilbud, så vi netop letter det, sådan at man kan komme ind på en almindelig folkeskole eller en frieller en privatskole.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Vi snakker meget om integration og god integration.
Normalt har SF og Socialdemokratiet mange fælles holdninger til, hvordan vi skaber god integration.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren tror, det fremmer den gode integration, at man placerer børn i særlige undervisningstilbud uden krav til lærerkvalifikationer, uden krav til, hvor højt klasseloftet må være, uden krav til, hvilket indhold der skal undervises i.
Tror ordføreren, at det vil fremme den gode integration for de her børn?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Jeg er fuldstændig uenig i, hvad hr. Jacob Mark siger i den her sammenhæng.
Det er jo sådan, at det er et kvalificeret undervisningstilbud.
Der stilles krav til lærerne, de skal stå mål med det, man har på friskolerne.
Jeg sagde til at starte med, at jeg synes, man skal tage de etablerede tilbud, hvis det overhovedet er muligt, i modtageklasserne i folkeskolen.
Der er ingen tvivl om, at jeg synes, at hvis man kan gøre det inden for folkeskoleloven, skal man gøre det.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
Med fare for at være ondsindet må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstod det sidste.
Nordea siger, at der foregik noget før 2009, der måske var ulovligt, og i bedste fald noget, som de tager afstand fra.
Det er vel ganske klart.
Og ikke bare Nordea, men også andre tager afstand fra nogle af de ulovlige metoder, der har været i brug.
Så det er jo ikke det pure opspind.
Hvad har Liberal Alliance tænkt sig at gøre for at imødegå de ulovligheder, der foregår?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Vi lytter rigtig meget til de her høringsparter, og vi har også snakket med rigtig mange af dem.
Det, det handler om, er, at det er en del af en topartsaftale.
Vi har respekt for den danske aftalemodel.
Der er ingen tvivl om, at når man aftaler noget efter den danske model, lytter Socialdemokraterne som et ansvarligt parti selvfølgelig.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Først vil jeg da gerne starte med at slå fast, at det er en myte, at omprioriteringsbidraget betyder, at kommunerne har færre penge til serviceydelser.
For det er ganske enkelt ikke korrekt.
Det, jeg så ikke nåede at svare på i min foregående besvarelse før, da formanden så ud, som om vi skulle til at slutte, var, at værdighedsmilliarden jo har den indbyggede forudsætning i sig, at midlerne i 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som den enkelte kommunalbestyrelse politisk har fastlagt og besluttet.
Budgetterne i kommunerne blev lagt, inden finanslovsaftalen blev indgået, og det vil sige, at de midler, der prioriteres via værdighedsmilliarden, skal lægges oven i kommunernes budgetter for 2016.
Derfor skal kommunerne også skriftligt bekræfte, at de anvender midlerne til aktiviteter på ældreområdet, som ligger ud over kommunernes vedtagne budgetter for 2016.
På den måde sikrer vi også, at værdighedsmilliarden går til nye aktiviteter eller en udvidelse af eksisterende aktiviteter på ældreområdet.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Så er det jo også, som jeg tidligere har nævnt, sådan, at hvis man i budgettet, fordi man rent faktisk skal aflevere de her penge i omprioriteringsbidrag, har lavet besparelser på ældreområdet, så er den del af værdighedsmilliarden, som kommunen får, med til det.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
For det første vil jeg gerne gentage: Kommunerne har ikke sparet på ældreområdet i 2016.
Værdighedsmilliarden har som forudsætning, at midlerne her fra 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som kommunerne har fastlagt i deres budgetter – budgetter, der blev vedtaget, inden finansloven blev vedtaget.
Dermed ligger der den indbyggede forudsætning i værdighedsmilliarden, at den skal udmøntes på en sådan måde, at den går til aktiviteter på ældreområdet, som ligger ud over de vedtagne budgetter, og som understøtter enten nye aktiviteter eller en udvidelse af eksisterende aktiviteter på ældreområdet i den enkelte kommune.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-11:
Tak for det.
Spørgsmålet her er sådan set det spørgsmål, som er stillet af min kollega, og som handler om fremtiden.
Hvad kan man regne med?
Man kan rolig sige, at det er aktuelt, for forhandlingerne er jo gået i gang, og i kommunerne skal de starte med at lægge budget i det sekund, vi ved, hvad der kommer ud af de her forhandlinger.
Derfor kunne det være spændende, hvis ministeren ville prøve at svare på spørgsmålet frem for at gentage det, man har sagt tidligere.
Spørgsmålet er altså, om ministeren kan garantere, at det omprioriteringsbidrag, som er et resultat af regeringens politik – det er ikke vores, det er regeringens politik – tilbageføres til kommunerne en for en på en måde, så man sikrer, at der ikke skæres på ældreområdet.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Den her regering prioriterer sundheds- og ældreområdet højt.
Det sagde vi, før der var valg, og det siger vi, efter der bliver valg, men måske som noget nyt for spørgerens parti bliver det også efterfulgt af handling, så det ikke bare er ord fra før valget.
Omprioriteringsbidraget vil blive tilbageført til kommunerne i 2017, og den konkrete udmøntning af omprioriteringsbidraget vil ske i forbindelse med forhandlingerne om kommunernes økonomi, som netop er startet, og i forbindelse med de kommende finanslovsforhandlinger.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-11:
Jeg ved godt, vi har sådan en regel om helst ikke at svare på spørgsmålet.
Men jeg kunne måske alligevel appellere til, at man prøvede at svare på det.
Er det sådan, at ministeren, der har ansvaret for området her, kan garantere eller ikke garantere for det?
Det kan være, at vi skal sige sådan: Hvis man ikke kan komme med et klart svar på det, må det betyde, at man ikke kan garantere, at de midler, som man tvinger kommunerne til at give i omprioriteringsbidrag – som vi ikke hørte en lyd om fra Venstre, da der var valgkamp – kommer tilbage enten i kommuneforhandlingerne eller i finansloven.
Kan hun garantere, at de også kommer tilbage på ældreområdet, så der ikke bliver besparelser på ældreområdet, eller kan hun ikke garantere det?
Det er sådan set enten ja eller nej.
Erik Christensen (S), 2016-05-11:
Jeg undrer mig lidt over, at ministeren, når man sidder ude i kommunerne og skal lave budgetter og man på forhånd har fået at vide, at man skal finde en besparelse på 1 pct., sammenlagt 2,4 mia. kr. for kommunerne, ikke vil anerkende, at det rent faktisk er færre penge end det, man havde tidligere.
Så er det rigtigt, når ministeren siger, at der er givet 1 mia. kr. i værdighedsmilliard, men hvis jeg nu giver min søn 1 kr. og så tager kronen igen i morgen, har min søn så fået flere penge, eller har han de samme penge?
Det er et forholdsvis enkelt spørgsmål, for det er jo den verden, kommunerne står i.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Jeg kan starte med at gentage, at det simpelt hen er en myte, at omprioriteringsbidraget betyder, at kommunerne har færre midler til serviceydelser, for det er ganske enkelt ikke korrekt.
Den her regering har netop valgt at prioritere sundheds- og ældreområdet, og det er derfor, vi løfter med 1 mia. kr. ekstra i form af værdighedsmilliarden.
Vi prioriterer nu og her ved at lave en handlingsplan for den ældre medicinske patient til 1,2 mia. kr., som i høj grad også går målrettet til kommunerne, vi laver en national demenshandlingsplan for lige knap 0,5 mia. kr., og vi sørger for at indføre faste læger på plejehjemmene.
Sådan kunne jeg nævne en stribe initiativer, som vi er i fuld gang med at implementere ude i virkelighedens verden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Socialdemokraterne vil gerne integrere flygtninge og gøre dem til indvandrere – det er så en holdning, man kan have.
Men hvis man så er socialdemokrat, må man da gå ud fra, at man gerne vil have god integration.
Alle aktører, der har forstand på det område, siger, at det her skaber dårlig integration.
Det skyldes, at lovforslaget siger, at der ikke skal være nogen læreruddannet ansat; det siger, at i stedet for tre klassetrin, kan man have fem klassetrin elever, altså forskellen; og man kan have op til 18 elever i stedet for 12 som i dag.
Så hvordan i alverden kan Socialdemokraterne sige ja til det her, når det skaber dårlig integration, når asylbørnene kommer ud med dårligere kundskaber, og i en situation, hvor folkeskolerne kæmper med inklusion, med mindre forberedelsestid for lærerne og med en folkeskolereform?
Det kommer da til at gå ud over de danske børn, ligesom det kommer til at gå ud over asylbørnene.
Hvad har I gang i, Socialdemokrater?