runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Så var det jo brandærgerligt, at man, når chancen nu var der, sagde, at man ikke ville være med, fordi man ikke kunne få det hele.
I politik får man sjældent det hele.
Nu har jeg været medlem af Folketinget i 15 år og har lavet rigtig mange forlig, også før jeg blev minister, og jeg tror, at man, hvis man gerne vil være med og man også vil have indflydelse på de fremadrettede forlig, så skal besinde sig, når tiden er der, og være med.
Men jeg deler i virkeligheden den ambition, som Dansk Folkeparti har – det vil jeg gerne sige – og vil gerne kvittere for den ægte interesse, som man har for vores småøer og for vores øer i det hele taget med det liv, som leves der, som jo er en helt særlig del af vores danske kultur.
Det vil jeg gerne kvittere for, for det er en interesse, jeg opfatter at fru Mette Hjermind Dencker og Dansk Folkeparti har.
I forhold til udspillet ved fru Mette Hjermind Dencker jo godt, at det er sådan, at økonomien sætter visse begrænsninger.
Men der er i øjeblikket finanslovforhandlinger, og jeg tror, at vi alle sammen skal søge at gøre vores indflydelse gældende ad den vej, og at vi så i øvrigt skal drøfte: Hvad kan vi gøre for at sikre, at der stadig væk er liv på vores småøer og vores mange andre dejlige danske øer?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Ministeren har fuldstændig ret i, at DF ikke var med i udligningsreformen, for i Dansk Folkeparti kan vi ikke acceptere, at der ikke bliver givet flere penge til yderområderne og til småøerne; vi ønskede et beløb, der var langt højere.
Men vi kommer senere på året med et andet udspil, som ministeren kan glæde sig til.
Men for nu at vende tilbage til det med økommunerne vil jeg sige, at de er sårbare, og at det jo netop er, fordi befolkningssammensætningen dér gør, at der er flere udgifter end indtægter, og at de er dybt afhængige af, at vi kan hjælpe dem med infrastrukturen.
I Dansk Folkeparti vil vi rigtig gerne gøre alt, hvad vi kan, for at muliggøre det for øboerne, både dem i økommunerne og dem på småøerne, at kunne passe et job og en uddannelse inde på fastlandet.
Så jeg vil blot høre, om vi her kunne gå sammen med regeringen, og om regeringen er indstillet på at samarbejde med Dansk Folkeparti om at give nogle muligheder for en bedre infrastruktur.
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Hvis fru Mette Hjermind Dencker vil stille sådan meget konkrete spørgsmål – jeg har nemlig ikke tallene med her – så er hun meget velkommen til at stille dem skriftligt, og så vil jeg gerne svare på dem.
Men jeg tror ikke, at fru Mette Hjermind Dencker kan komme udenom, at den her regering i modsætning til den tidligere regering faktisk har skruet bloktilskuddet op på det her og har givet 15 mio. kr. mere til småøerne og med mulighed for at lave det her fælles færgesekretariat, som fru Mette Hjermind Dencker jo i virkeligheden også har lavet en forespørgselsdebat om.
Det, man kan diskutere, er, om man skulle have lagt det ud til bloktilskud, eller om man skulle have givet det på anden måde, men kommunerne har fået det her som et bloktilskud.
Man kan også diskutere, om man skulle give det til færgesekretariatet, men der er det igen det med frihed til kommunerne, og så er det dem, der ligesom beslutter det.
Men der er ingen tvivl om, at vi også i forbindelse med udligningsreformen, hvor DF, så vidt jeg husker, ikke var med, har givet nogle flere penge, også til færgedrift.
Det er jo brandærgerligt, når man nu her i Folketingssalen siger, man vil gøre ét, men går fra en udligningsreform, når det så kommer på tale i forbindelse med den.
Omkring de konkrete eksempler vedrørende udligningsreformen vil jeg sige, at der findes ganske få, der kan alle tallene i den, har jeg ladet mig fortælle, men jeg vil selvfølgelig gerne svare på spørgsmål i forbindelse med den.
Der er også noget med, at hvis der er affolkning på en ø, får man mindre i tilskud, men det opvejer selvfølgelig ikke de der særlige tilskud, man får.
Men så mindsker man jo selve tilskuddet.
Sådan er det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at Ærø er en dejlig ø, og de har om nogen gjort rigtig meget med deres bosætningskampagner, altså både med huset og med bosætningskonsulenten.
Jeg har selv har været ude at besigtige det, og det er helt fantastisk, så det er ministeren og jeg helt enige om.
Besparelserne, som Ærø Kommune har foretaget, havde selvfølgelig ikke været nødvendige, hvis de havde haft de midler.
Det bekymrer os i Dansk Folkeparti, for for os er det utrolig vigtigt, at økommunerne får flere midler.
Nu taler ministeren så om udligningsreformen og om, hvor mange penge regeringen har givet i udligningsreformen, men i det regnestykke ser jeg desværre et minus.
Ministeren henviser til småøerne, og med hensyn til dem har regeringen bevilget 15 mio. kr. og samtidig henstillet, at der skal være gratis godstransport og gratis persontransport i april og september.
Odder Kommune, der har Tunø, mister 700.000 kr. om året i godstransport, 250.000 kr. i indtægter på passagerafgange.
Det vil sige, det er 1 mio. kr. for én kommune, og der er 15 mio. kr. til 27, hvordan hænger det sammen?
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Jeg har selv besøgt Ærø, det håber jeg også fru Mette Hjermind Dencker har, og jeg synes faktisk, de gør det rigtig godt med deres bosætningshuse og tiltrækning af nye, og de kæmper, vil jeg gerne sige, og jeg tager hatten af for den kamp, de kæmper derovre.
Men det er også klart, at fire færgeruter til en ø er ganske meget, også når man sammenligner med andre øer.
Jeg skal jo ikke blande mig i kommunens interne prioriteringer, men jeg tror, man har gjort det med den ene færgerute her, den, man nu har nedlagt mellem Marstal og Rudkøbing, at man har prioriteret på en anden måde.
Det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i, men jeg kan bare sige, at man har brugt rigtig mange penge, og det anerkender kommunen også i de diskussioner, jeg har haft, ikke alene med socialdemokrater, men også med økonomiudvalget derovre, nemlig her var der nogle penge på effektivisering, så man kunne gøre det bedre.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Tak for det.
Den ene er Marstalfærgen, og den anden er færgen til Birkholm.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil gøre for, at vi fremadrettet ikke tvinger økommunerne i knæ ved at spare på det, der er allerallervigtigst for økommunerne, nemlig deres infrastruktur.
Det er en forudsætning for, at de kan overleve.
Hvad har ministeren af planer for, at der ikke kommer til at ske yderligere stramninger for nogle økommuner?
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Jeg tror, at fru Anni Matthiesen og jeg deler den prioritering, at det er rigtig vigtigt i vores landdistrikter, men jeg synes også, at jeg her til slut skal sige, at vi jo som regering har prioriteret den private beskæftigelse rigtig, rigtig højt.
Jeg vil også med ærgrelse erkende, at Venstre ikke helt har været med på alle de aftaler, vi har lavet: udligningsaftalen med 400 mio. kr. til vores hårdt ramte yderkommuner; et energiforlig, som Venstre er med i, det vil jeg gerne kvittere for, det sætter meget skub i bl.a. Tønder, som vi ved får et meget stort biogasanlæg, Holstebro osv.; trafikaftalen, som Venstre af mærkelige årsager trak sig ud af, giver jo faktisk mere end 250 mio. kr. til kollektiv trafik i vores yderområder; og så er der en kickstart på bl.a. mit eget område, hvor jeg også har lavet forlig med Venstres ordfører, fru Louise Schack Elholm, som var her før.
Det forlig gør, at vi skaffer 10.000 nye arbejdspladser i løbet af de næste 2 år.
Så vi har gjort ganske meget for den private beskæftigelse, men jeg er enig i, at vores landdistrikter er hårdt ramt, fordi det er her, at rigtig mange produktionsarbejdspladser ligger, og vi skal i fællesskab have fokus på, at de statslige arbejdspladser selvfølgelig spiller en understøttende rolle.
Derfor tror jeg, at alle øvrige ministre kan bevidne, at jeg gør en stor indsats her.
Den ambition er vi fælles om.
Anni Matthiesen (V), 2012-10-10:
Til sidst vil jeg gerne opfordre ministeren for landdistrikter til måske at have fokus på, at det kan være endnu hårdere, hvis man mister, lad os sige 30 eller 50 arbejdspladser i Ribe, i forhold til at miste dem i København.
Jeg ved godt, at man kan lave nogle tal, der ser pæne ud, men jeg tror bare, det er endnu vanskeligere at fastholde befolkningen i yderområderne, og dermed vil det føles hårdere, hvis man mister 30 arbejdspladser i et mindre område, fordi det typisk vil være sådan, at hele familien rykker teltpælene op og trækker mod de store byer.
Jeg vil gerne her til sidst opfordre ministeren til at huske at tage det med over for sine kollegaer, nemlig at man skal have det i baghovedet, når man nedlægger statslige institutioner, at det kan være vanskeligt for yderområderne.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-10:
Tak for sidst.
Jeg vil gerne prøve at tale om problemet med ghettoer.
Vi oplevede jo her i løbet af sommeren, at der var en række beboere fra Vollsmose, som brød ind på skadestuen i Odense under stor virvar, og vi ved jo også – jeg har selv været ude at besøge Vollsmose her for ikke så lang tid siden – at der er en stor grad af parallelsamfund, kan man vist roligt kalde det, i Vollsmose.
Men ministeren har sagt, at ministeren ønsker at gøre op med det kriterium, der hedder etnicitet, som jo netop er det kriterium, der skal bruges til at måle, om der er parallelsamfund i ghettoerne.
Vi har en ghettoliste, fordi vi gerne vil sikre, at vi kan sætte ind de steder, hvor der er udfordringer, hvor der er problemer, og hjælpe dem med at løse de problemer, de har.
Der er etnicitet en måde, hvorpå man kan se, at her er der parallelsamfund.
Så hvordan har ministeren tænkt sig at finde ud af, om der er parallelsamfund?
Eller mener ministeren ikke, at parallelsamfund er et problem i ghettoer?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Jeg kan da godt spørge ude i regionerne igen, om de er bekendt med den problemstilling her.
Som sagt har jeg fra Region Sjælland i forhold til deres servicemål, og hvordan de måler sig selv på det, fået oplyst, at der, når de siger, at 85 pct. af patienterne på akutmodtagelser og akutklinikker skal have igangsat deres primære behandling inden for den første time, er tale om egentlig behandling og ikke bare den her triage eller indledende vurdering og prioritering af patienterne.
Men vi kan da sagtens skaffe et helt aktuelt overblik fra regionerne, hvis spørgeren gerne vil have det.
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen overraskelse for hr. Erling Bonnesen, at jeg ikke siger det, han har lyst til at høre, men hvad der er fakta.
Fakta er jo, at kommunerne nu får friheden til at sige: I de her byer vil vi gerne have udvikling, hvor der har været afvikling.
Hvis der bare er en lille tilbagegang i bosætningen eller beskæftigelsen, så har man faktisk muligheden for at erklære det for et vanskeligt stillede landdistrikt, og det er kommunen, der gør det.
Det betyder så, at man faktisk kan bygge nyt.
Man kan bruge det gamle mejeri eller smedjen til at komme i gang med iværksætteri.
Og det er jo alle de ting, vi har lyttet til og understøttet Landsforeningen Landsbyerne i Danmark med, altså hr. Carsten Abild – der jo også er Venstremedlem – og Landdistrikternes Fællesråd, og begge har rost det her.
Det hænger nok sammen med, at Venstre kom lidt skævt af sted på den første melding, og så har man ligesom holdt fast i den der surhed.
Men det er korrekt, at det er kommunerne – borgmestrene og byrådene – der får indflydelsen og kan skabe udvikling og ikke afvikling, og det her gælder alle landets kommuner og ikke kun 29 kommuner.
Den forskelsbehandling, som Venstre her laver, gør vi jo op med her.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Som jeg også sagde i min tale, mener jeg grundlæggende ikke, at det er i overensstemmelse med min rolle som minister på den måde at gå ind i en enkeltsag.
Altså, patienten har jo en mulighed for at klage over forløbet.
Den skal patienten da gøre brug af, hvis patienten efter samtalen og dialogen mener, at der er grund til det.
Sådan er det.
I den her slags konkrete enkeltsager må spørgeren stille et skriftligt spørgsmål, og så kan vi prøve at forhøre os, men generelt synes jeg ikke, at det er i overensstemmelse med min rolle på den måde at gå ind i enkeltsager, som vi jo, som spørgeren meget rigtigt siger, kender fra en avisartikel og en pressemeddelelse.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Det, som ministeren læste op, viser jo netop, at man også registrerer ventetiden, og derfor skulle det ikke være så stort et problem at få oplyst, hvad ventetiden var i lige den her sag, som er omtalt, for det er der ikke nogen der har hørt noget om.
Vi har hørt om sagen fra personen, vi har hørt om sagen fra regionen, og så er det jo netop, at vi har registreringerne til at gå ind og kigge på det.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Jeg mener ikke, at vi kan konkludere, at der er nogle alarmklokker, der skulle ringe i den konkrete sag, al den stund der har været én fremstilling i avisen og der så har været en helt anden fremstilling, hvor den pågældende kvinde ifølge Region Sjælland selv har afslået at blive indlagt.
Så jeg er i hvert fald ikke i stand til at konkludere, hvad der bør og ikke bør ske i den konkrete sag.
Jeg konstaterer, at man har haft et møde mellem patienten og sygehuset, og jeg synes, det er godt, at man tager hånd om det på den måde.
Men det er jo rigtigt nok, at noget af det, vi også blev enige om i økonomiaftalen ud over den visiterede adgang til akutmodtagelserne, var, at regionerne skal opstille servicemål, og regeringens akutudvalg har her i foråret lavet en rapport om ventetider på de forskellige akutmodtagelser, altså før den visiterede adgang trådte i kraft.
Der ligger Slagelse Sygehus' ventetider altså meget tæt på gennemsnittet for Region Sjælland, og Region Sjælland har faktisk de korteste ventetider generelt i deres akutmodtagelser.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Det er heller ikke den konkrete sag, som jeg vil gå ind i.
Det er mere det her med, at man oplever, at der er en ventetid.
Så må vi selvfølgelig gå ind i den konkrete sag og spørge, hvor lang tid det i det hele taget var, damen ventede.
Grunden til, at jeg også reagerer, er, at der i foråret i april måned var utrolig mange historier fra Slagelse Sygehus, altså netop det her sygehus, vi taler om.
Bagefter har man i juni så åbenbart fået gjort noget ved det, for nu har Region Sjælland netop fået det her med visitation, som man også selv fra regeringens side peger på.
Der er de her 11 anbefalinger, som man vil have implementeret inden 2014, tror jeg det er.
Det har man gjort i Region Sjælland, og så hører vi så her i oktober, at en dame venter.
Der må jo være nogle advarselslamper, der blinker her, med hensyn til om det hjælper med de her anbefalinger, eller om vi skal gå ind og se på, om der skæres for meget væk, sådan at man sikrer, at det her ikke sker.
Jeg ved ikke, om ministeren konkret har fået noget at vide om den konkrete sag, f.eks. hvor lang tid det var, den pågældende sad og ventede, sådan at man kan se på, om det her er alvorligt, om det er noget, man skal gøre noget ved, eller om man skal prøve at se på de anbefalinger, der er blevet lavet.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Jeg tror virkelig, vi skal være forsigtige med at tage afsæt i den konkrete sag.
Som sagt har Region Sjælland jo lagt en pressemeddelelse ud, hvori de siger, at kvinden selv har afvist indlæggelse ad flere omgange, og derfor kan vi jo ikke konkludere noget om, hvor lang tid den kvinde har siddet og ventet, hvor langt henne i forløbet hun har afvist at blive indlagt, og om hun er blevet siddende.
Altså, der er vel i virkeligheden ikke nogen af os til stede her, der kan sige særlig meget om den sag, og det skal vi heller ikke, når det er en enkelt sag og patienten har mulighed for at klage over forløbet.
Og jeg tror ikke, at nogen af os her kan gøre sig til dommer over det.
Men med det sagt, så er jeg jo meget enig i, at ventetider er det rigtig vigtigt at vi har fokus på.
Derfor er jeg jo rigtig glad for noget af det, der skete med forårets økonomiaftale med Danske Regioner, nemlig at vi nåede til enighed om, at der skal være visiteret adgang til alle landets skadestuer.
For det er et effektivt redskab til at nedbringe ventetiden.
Dem, der kan gå til egen læge, dem, der kan klare det med noget jod og noget gazebind eller nogle Panodiler, kan blive hjemme til glæde både for dem selv og til gavn for ventetiden på akutmodtagelserne.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Det er jeg rigtig glad for at høre, for jeg tror, at vi trækker på samme hammel.
Det er også derfor, jeg tager det op, når jeg hører, at der er en, der har siddet 3 dage på en skadestue.
Jeg har også fået pressemeddelelsen fra Region Sjælland, og jeg har så spurgt dem om det og har sagt: Jamen i den pressemeddelelse, de sender ud, står der ikke noget om, hvor mange timer den dame ventede.
For uanset hvad, har hun jo siddet på en skadestue i nogle dage og ventet på, at der skulle ske nogle ting.
Vi kan også alle sammen herinde være enige om det, som jeg ved ministeren også har sagt, nemlig at ventetiderne skal nedbringes.
Ministeren var selv ude før valget at sige, at man ikke skulle vente mere end ½ time.
Og så er det jo klart, at når man hører om, at en dame venter i 3 dage, bliver man opmærksom på det og tænker, at der er et eller andet galt her.
Så spørgsmålet er: Hvordan sikrer vi, at vi får en ordentlig ventetid på de skadestuer, vi har?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Jeg vil gerne understrege, at for mig og regeringen er det vigtigt, at patienterne oplever effektive, kvalificerede og sammenhængende behandlingsforløb, og på den baggrund virker det forløb, som er beskrevet i spørgsmålet og i Sjællandske, bestemt ikke hensigtsmæssigt, hvis det altså er korrekt.
Jeg har da også bemærket mig, at Region Sjælland har lagt en pressemeddelelse på deres hjemmeside.
Her fremgår det, at regionen har en ganske anden udlægning af sagens forløb.
Kort fortalt er avisartiklen ifølge regionens fremstilling fyldt med faktuelle fejl.
Det fremgår bl.a. her, at patienten skulle have afslået tilbud om indlæggelse både på anden- og tredjedagen i forløbet.
Jeg ved, at Region Sjælland har inviteret den pågældende patient til en samtale om forløbet i mandags.
Der er identificeret nogle punkter, hvor en bedre og mere klar kommunikation til patienten ville have været gavnligt, og det vil der være fokus på fremadrettet.
Det tilkommer jo ikke mig at vurdere eller kommentere den konkrete sag, bl.a. fordi patienten jo har mulighed for at klage over forløbet til Patientombuddet, og fordi planlægningen og organiseringen af konkrete arbejdsgange påhviler regionerne.
Men generelt er jeg meget enig med spørgeren, tror jeg, i, at patientforløb skal være velkoordinerede, sammenhængende og uden urimelige ventetider.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Jeg vil spørge: Hvad er ministerens holdning til, at en kvinde måtte vente fastende i 5 dage, før hun blev opereret på Slagelse Sygehus?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Sjællandskes artikel »Ventede fastende i fem dage på sygehus« af 5. oktober 2012.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Først vil jeg gerne sige, at hvis det, hr. Martin Geertsen henviser til, er, at kræftpatienter og hjertepatienter har deres egne forløb, så er det ganske rigtigt.
Men jeg mener ikke, at det betyder, at vi i dag har et system, hvor de mest syge derudover ikke behandles hurtigt.
Det her giver mulighed for en lægefaglig og sundhedsfaglig prioritering af de patienter, hvor tid altså er en afgørende faktor, og dem kan vi også behandle hurtigere end før.
I forhold til de økonomiske beregninger er det her jo noget, vi har aftalt med Danske Regioner, altså at det at lave en differentiering af behandlingsgarantien giver mulighed for at indføre den her nye, afgørende patientrettighed for danskerne, nemlig udredningsretten.
Martin Geertsen (V), 2012-10-10:
Jo, men altså dem, som er de mest alvorligt syge, har jo allerede en ret kort ventetid, og de bliver jo behandlet hurtigt.
Det sørgede den forrige regering jo sådan set for.
Det, som jeg her afslutningsvis godt vil spørge ministeren om, er, hvad det er for nogle beregninger, der ligger til grund for ministerens antagelse om, at der kan spares rigtig, rigtig mange penge ved at udhule patienternes rettigheder, således at de nu kan vente op til 2 måneder i stedet for 1 måned. Hvad er det for et regnestykke, som ministeren her baserer sig på?
Hvad er de konkrete besparelser ude i regionerne, man opnår ved at udhule patientrettigheden fra 1 til 2 måneder?
Jeg har ikke set tallene, og jeg har slet ikke set dem regionsvis, så jeg ønsker bare et skud på, hvor meget det er, man kan spare regionerne for – og som man kan føre over til de alvorligt syge patienter – ved at lave den hersens øvelse.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Det korte svar er nej.
Og det uddybende svar er, at den her øvelse jo handler om at sikre, at vi bruger vores sundhedskroner bedst muligt og mest effektivt.
De involverede parter, altså sygehusejerne, lægeforeningerne og patientforeningerne, har i lang tid – også mens den tidligere regering havde magten – efterlyst et større rum for planlægning inden for sygehusvæsenet.
Den omlægning, vi laver nu, hvor vi differentierer behandlingsgarantien – så der nu for de mindre alvorligt syge maksimalt kan gå op til 2 måneder, før man er behandlet –
er jo lige præcis for at sikre, at de mest alvorligt syge bliver behandlet først.
Det er ikke bare ved at give en udredningsgaranti, hvor det hurtigere kan klarlægges, hvad det er, folk fejler, men også, fordi det bliver et forløb, der kommer til at forløbe hurtigere, altså at alle patienter kan komme i gang med at få behandling hurtigere end alle de patienter, der tidligere har oplevet meget lange udredningsforløb.
Så i erkendelse af, at træerne ikke vokser ind i himlen og vi ikke har uanede ressourcer, siger vi, at vi må forpligte os på at få mest muligt ud af de sundhedskroner, vi har, og der er det altså vigtigt, at de mest syge, altså dem med de mest alvorlige sygdomme, behandles først.
Det er afgørende for os.
Martin Geertsen (V), 2012-10-10:
Jeg vil ikke genstarte diskussionen fra før, om hvad for en gruppe af patienter der i virkeligheden er omfattet af den hersens nye rettighed.
Det, at man indfører en udredningsgaranti – altså en ret og en pligt – er sådan set ikke noget svar på det, der i virkeligheden er spørgsmålet her, nemlig hvordan det kan være, at man reducerer behandlingsgarantien fra 1 til 2 måneder.
Hvordan ligger det i forlængelse af det, som ministeren sådan set selv siger, nemlig at det handler om, at sundhedsvæsenet skal køre rundt om den enkelte patient?
Eller lad mig spørge på en anden måde: Er det her i virkeligheden et forsøg på at eliminere det udvidede frie sygehusvalg, altså at patienten – efter at vedkommende er udredt – får lov til at ligge og rumle længere i det offentlige sygehusvæsen, således at vedkommende ikke i så høj grad gør brug af det udvidede frie sygehusvalg?
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Hvad agter ministeren at gøre ved ventetidsproblematikken, hvor der bliver rejst kritik af, at den bliver opgjort, fra patienten kommer ind på sygehuset, og til at patienten taler med en fra personalet, frem for at ventetiden bliver opgjort, fra patienten kommer ind, og til at patienten får behandling?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Sjællandskes artikel »Ventede fastende i fem dage på sygehus« den 5. oktober 2012.
Hvad agter ministeren at gøre ved ventetidsproblematikken, hvor der bliver rejst kritik af, at den bliver opgjort, fra patienten kommer ind på sygehuset, og til at patienten taler med en fra personalet, frem for at ventetiden bliver opgjort, fra patienten kommer ind, og til at patienten får behandling?