runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Jeg spurgte slet ikke, hvad det var for en gruppe.
Jeg spurgte, hvad fru Marlene Harpsøe mente man skulle gøre, og så spurgte jeg om det her med at stille krav.
Så kan jeg forstå, at fru Marlene Harpsøe pludselig snakker om integrationspolitik.
Jeg snakker om uddannelsespolitik.
Jeg snakker om folk, som fru Marlene Harpsøe siger er funktionelle analfabeter, og som fru Marlene Harpsøe så mener man bare skal stille flere krav til.
Det er der, jeg spørger: Er det virkelig fru Marlene Harpsøes partis og hendes egen model til, hvordan man hjælper folk, der er funktionelle analfabeter og derfor ikke kan gennemføre en ungdomsuddannelse, at stille flere krav?
Det var det ene spørgsmål, for nu at tage dem en gang til.
Det andet spørgsmål var: Hvordan skal folkeskolen kunne levere, når de økonomiske forhold for folkeskolen er sådan, at 33 pct. af kommunerne vil spare på specialundervisningen?
Det tredje spørgsmål var: Vil fru Marlene Harpsøe stadig væk ændre loven, sådan at børn stadig væk får den specialundervisning, de har brug for, sådan som fru Marlene Harpsøes parti sagde de ville før valget i 2007?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Selvfølgelig skal folkeskolen levere varen – det er da klart – også i forhold til specialundervisning.
Hvis der står en elev, som har behov for specialundervisning, så skal eleven selvfølgelig have det.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Hvis det er, det halter efter, hvis det er, der er en elev, der står og har behov for undervisning, men ikke får det, så er der noget rivravende galt, og så har vores undervisningsminister som den øverste myndighed på uddannelsesområdet et ansvar for at sikre, at det selvfølgelig sker.
Det mener jeg i høj grad at undervisningsministeren har.
I forhold til det her med integration og uddannelsespolitik må jeg indrømme, at det i høj grad hænger sammen.
Grunden til, at vi står og debatterer det her, er jo egentlig, at Socialistisk Folkepartis og Dansk Folkepartis politik på integrationsområdet ikke er særlig tæt knyttet sammen.
Tværtimod er vi meget langt fra hinanden i de holdninger, vi har.
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal stille krav, og vi arbejder p.t. på at få bugt med den pukkel, som man har skabt igennem 1980'erne og 1990'erne med en fuldstændig useriøs integrationspolitik på området.
Det er vi ved at få bugt med nu, og det arbejder vi i Dansk Folkeparti for.
Jeg må sige, at det altså i høj grad også hænger sammen med det uddannelsespolitiske, fordi hvis man ikke er integreret, og hvis man ikke ønsker at blive integreret i det danske samfund, er det klart, at man jo heller ikke kan komme igennem folkeskolen eller en ungdomsuddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Velkommen tilbage.
Vi taler ikke om differentieret undervisning.
Det er klart, at der skal være differentieret undervisning; der står sådan set i folkeskoleloven, at det er lærernes pligt at sørge for, at der bliver differentieret i undervisningen, så den enkelte elevs behov bliver opfyldt.
Nej, det, som fru Nanna Westerby og jeg forholder os til, er De Konservatives udmelding om en niveaudelt skole, dvs. et opgør med enhedsskolen.
Det kan jo undre, når vi nu ved, at erfaringerne fra f.eks. Tyskland, hvor man har den her niveaudelte skole, er så elendige, som de er.
Det, vi ved, er, at de lande, der har enhedsskole, altså kommer op på et væsentligt højere niveau.
Jeg vil gerne citere Jan Mejding, der er seniorforsker ved Center for Grundskoleforskning ved DPU.
Han udtalte den 12. juni 2009: »Man kan konstatere, at når man deler eleverne efter noget, der tilsyneladende er evnebestemt, så giver det ikke bedre resultater.
Tværtimod ser det ud til, at det går ud over den gruppe, som ligger lavt.«
Forskningen viser helt entydigt, erfaringerne viser helt entydigt, at enhedsskolen er den, der løfter alle eleverne, hvorimod den niveauopdelte skole er noget, man forsøger at komme af med i Tyskland.
Hvorfor vil De Konservative dog have sådan noget i Danmark?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jamen det er fuldstændig korrekt forstået, at De Konservative ikke går ind for en enhedsskole; det kan vi ikke se løser problemet her.
Men det vil en kursusdifferentiering af klasserne gøre; mange af os har rent faktisk oplevet den i vores folkeskoletid.
Jeg har personligt haft gavn af at gå på grundkursus i tysk – det gav mig rent faktisk et løft – og det vil sige, at jeg faktisk blev bedre ved at blive undervist sammen med andre elever, som var på det samme niveau; så blev jeg lige pludselig bedre, og det er jeg rigtig glad for den dag i dag, for det kan jeg bruge til noget.
Det var da ærgerligt, hvis jeg var blevet undervist sammen med en masse, som var på et væsentlig højere niveau, end jeg var.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Jamen jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad det så er, Konservative gerne vil.
Det, som Konservative har været ude at sige, og som ordføreren måske også til dels bekræfter, er, at enhedsskolen ikke er god nok; der skal altså simpelt hen mere niveaudeling til.
Og der er det, jeg bare gerne vil høre ordførerens kommentar til, at en PISA-rapport siger til de lande, der har en niveaudelt skole, som Østrig, Tyskland og Holland, at de skal gå væk fra det, netop for at nå vores 95-procents-målsætning, netop for at sørge for, at flere unge bliver i stand til at tage en ungdomsuddannelse og en uddannelse senere hen i deres liv.
Synes ordføreren ikke, det er lidt modstridende, at man mener, at man skal have mere niveaudelt skole på den ene side, og at man på den anden side i dag står og diskuterer, at man gerne vil have 95 pct. af en ungdomsårgang til at tage en ungdomsuddannelse?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg synes, det er spændende at høre, at SF gerne vil have en tolærerordning, mens De Konservative hele tiden har sagt, at de gerne vil have en kursusdelt undervisning, og det er i bund og grund, hvis vi skal være lidt frække, måske lidt det samme; det er simpelt hen spørgsmålet om at målrette uddannelsen, sådan at man kan sikre, at de enkelte elever får den bedst mulige faglige uddannelse.
At enhedsskolen så bliver blandet ind i det, undrer mig ikke spor, enhedsskolen er god til de mennesker, som har et særligt behov, og jeg vil gerne understrege, at kommunerne aldrig har brugt så mange penge, som de gør i øjeblikket, på børn og unge med særlige behov.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Noget af det, som Konservative jo har været ude at melde ud, er, at man vil gøre op med den danske enhedsskole, med det, at vi ikke har delte klasser i Danmark, at vores klasser er delt på årgange og ikke på niveau.
Nu diskuterer vi 95-procents-målsætningen, og derfor synes jeg jo, det er lidt relevant at spørge ind til den her holdning i forhold til 95-procents-målsætningen.
For PISA, som man jo ikke kan påstå er et ræverødt instrument, har rent faktisk lavet en rapport, hvor de går så vidt som til at anbefale europæiske lande, særlig Tyskland, Østrig og Holland, hvor de har gjort op med enhedsskolen, at de skal gå over til en skolemodel, der i højere grad minder om den danske enhedsskole, netop fordi den sørger for at få flere elever med; altså, niveauet løftes simpelt hen for flere, også for dem, som ellers ville hænge lidt i bunden.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Mange tak.
Det er dejligt at være tilbage her.
Man må sige, at det jo er noget af en statistisk debat, man er røget direkte ind i her.
Jeg bliver næsten nødt til at sige, at når man kommer direkte ude fra den anden side af vinduerne, er det ikke så meget statistik, man taler, så er der rent faktisk arbejdsmarkedet, som har ændret sig fuldstændig radikalt inden for det sidste halvandet år.
Det vil jeg i hvert fald gerne gøre det høje Folketing opmærksom på.
Der er ingen tvivl om, at tidligere kunne de unge bare gå ud og tjene penge ved at få job i de private virksomheder.
Vi tror på de initiativer, der er igangsat, og vi tror også, at de vil få flere gennem uddannelsesinstitutionerne, sådan som arbejdsmarkedet er i dag.
Nogle af de initiativer, jeg vil fremhæve, er den forstærkede indsats for flere praktikpladser, altså ungepakke 1, samt »Flere unge i uddannelse og job«, altså ungepakke 2.
I ungepakke 1 er der afsat godt 1,3 mia. kr. til etablering af op til 5.000 ekstra praktikpladser i 2010, herunder op til 1.500 ekstra skolepraktikpladser.
Det svarer til niveauet i 2009, og det er desuden målsætningen, at mindst 1.850 af de ekstra praktikpladser skal findes i det offentlige.
Her har kommunerne og regionerne via KL og Danske Regioner været med til at tage et stort ansvar, hvor de ud over de allerede aftalte ekstra praktikpladser på social- og sundhedsområdet løfter deres del af ansvaret i forbindelse med realiseringen af de ekstra 5.000 praktikpladser.
Ungepakke 2 betyder, at alle 15-17-årige fremover skal følge deres uddannelsesplan ved at være i gang med at uddanne eller beskæftige sig eller med andre forbedrende og udviklende aktiviteter.
Endelig vil jeg gerne nævne, at som følge af den ugunstige konjunktursituation indgik regeringen i foråret og sommeren 2009 to praktikpladsaftaler med partierne bag globaliseringspuljen.
Aftalen indeholder bl.a. omlægninger af AER-ordningen til virksomheder med nye uddannelsesaftaler, midler til praktikpladsopsøgende arbejde og indførelse af løntilskud til virksomheder, som opretter praktikpladser for elever i erhvervsgrunduddannelse.
Det Konservative Folkeparti er godt tilfreds med indsatsen.
Men vi vil naturligvis løbende følge udviklingen på arbejdsmarkedet, og skal der nye initiativer til for at fastholde målsætningen, er vi også parat til at se meget velvilligt på det.
Derfor anbefaler De Konservative også det borgerlige forslag til vedtagelse.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Så jeg tror, det giver rigtig god mening at skabe mere sammenhæng i børnenes hverdag på den måde.
Det kan vi også se af de erfaringer, der er, og jeg har i hvert fald overhovedet ikke noget imod at sørge for, at hvis der i kommunen er en skoleleder og en skolebestyrelse, der siger: Her på vores skole vil vi rigtig gerne lave en helhedsskole, for det kan vi se de har rigtig gode erfaringer med i f.eks. Tingbjerg eller på ydre Østerbro i København, så det kunne vi også godt tænke os at prøve –
ja, så har jeg i hvert fald intet problem med, at vi siger til kommunerne, at det er helt op til dem.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Det, som man gerne vil fra Socialistisk Folkeparti og nogle andre partier her i Folketinget, er at skabe mere sammenhæng mellem fritidsaktiviteter og skolen.
Jamen er det netop ikke at sige, at så varer skolen det længere, for så er fritidsaktiviteterne en del af skolen?
Det vil jo netop gøre, at de elever, som efter at have haft dansk og matematik osv. allermest har brug for at komme hjem til deres bedsteforældre eller tage til fodbold, eller hvad de nu engang har mest behov for, ikke kan det, og vi skal vel opfylde de enkeltes behov og ikke tvinge noget ned over hovedet på en stor gruppe?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Sagt til fru Nanna Westerby: Jeg har forstået, at SF er et økonomisk ansvarligt parti.
Det har jeg i hvert fald hørt SF's partileder sige.
Derfor bliver jeg jo så nødt til at spørge, hvor den have er, hvor pengetræet står, der kan rystes, så der er flere penge til at lave f.eks. tolærerordning i folkeskolen for.
Hvordan ønsker SF at finansiere lige netop den udfordring?
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Jamen det er der fremlagt finansiering for både i vores finanslovforslag og i vores 2015-plan.
Og hvis man f.eks. ser på den skattereform, som SF har fremlagt sammen med Socialdemokraterne, nemlig »Fair forandring«, har vi sat 2 mia. kr. af ekstra til folkeskolen.
Jeg vil først sige om det her med finansiering, at hvis ordføreren ikke tror på mig, er ordføreren meget velkommen til at læse både vores skatteudspil, som vi har skrevet sammen med Socialdemokraterne, vores 2015-plan og vores finanslovudspil, hvor alting er finansieret.
Jeg vil gerne sige helt klart og tydeligt til alle dem, som underviser, og som leder erhvervsskoler rundtomkring i det her land, at vi synes, at de gør et fantastisk flot stykke arbejde, for der er da godt nok mange odds, som man har imod sig, når man har en regering, som på den ene side siger, at vi skal have så mange som muligt igennem erhvervsuddannelserne, og at vi skal have de bedste erhvervsuddannelser i verden, og at vi skal have 95 pct. til at tage en ungdomsuddannelse, og som på den anden side i år tager 1.700 kr. pr. elev fra netop de samme erhvervsskoler.
Med de odds må jeg sige, at jeg synes, at de gør et fantastisk flot stykke arbejde.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Jeg står her med det forslag til vedtagelse, som bl.a. fru Nanna Westerby fra Socialistisk Folkeparti står bag, i hånden.
Jeg har bl.a. noteret mig, at regeringen i det her forslag til vedtagelse bl.a. opfordres til, at kommunerne får frihed til at etablere helhedsskoler.
Jeg kunne godt tænke mig en nærmere forklaring på, hvordan det hænger sammen med, at vi skal ruste de unge mennesker til at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
For hvis man fra Socialistisk Folkepartis side og fra en lang række partiers side her i Folketinget vil indføre helhedsskoler, hvor man altså tvinger børn til at være i skole en hel dag, meget mere end de er i dag, og hvor de ikke kan få lov til at gå hjem, selv om det egentlig er det, de mest trænger til, gå hjem og lege med naboens søn eller gå hjem til bedsteforældrene eller tage hjem til en fritidsaktivitet som fodbold, jamen så er det jo ikke den målsætning, som man vil kunne opfylde, netop 95-pct.-målsætningen.
Den vil man jo ikke kunne opfylde ved at tvinge eleverne til at blive i skolen en hel dag.
Mogens Jensen (S), 2009-12-02:
Jeg mener ikke, at SR-regeringen var den, der introducerede kulturinstitutioner på erhvervsstøtteordninger.
Det ligger længere tilbage, og jeg vil da gerne bede ministeren om at dokumentere, at det var SR-regeringen, som lige præcis indførte erhvervsstøtteordningerne.
Men jeg måtte forstå ministeren sådan, at de kulturinstitutioner, der er blevet berørt, altså de, som bliver beskåret af, at de nu står på erhvervsstøttelisten eller deres tilskud bliver fastfrosset, vil blive kompenseret krone til krone for det tab, som de måtte lide.
Så siger ministeren også, at den her regering har forøget tilskuddet til egnsteatrene med 70 pct.
Vil ministeren oplyse, hvor stor en andel af de 70 pct., der skyldes, at regeringen blot har overtaget amternes tilskud og finansiering af egnsteatrene?
Ministeren går jo og bryster sig af noget, som ministeren slet ikke har ansvaret for, nemlig at amterne har været gode til også at være med til at sikre egnsteatrenes overlevelse.
Vil ministeren lige offentliggøre, hvor meget af det, hun selv går og bryster sig af, som egentlig skyldes amternes tilskud?
Carina Christensen (KF), 2009-12-02:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at når jeg ser på de erhvervsredegørelser, der blev lavet i slutningen af 1990'erne under SR-regeringen, så står de her kulturordninger også i erhvervsredegørelserne.
Hvornår de så er kommet derind, kan det være, vi aldrig får opklaret.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at i de 10 år, hvor SR-regeringen havde magten i det her land, benyttede man i hvert fald ikke anledningen til at få flyttet dem væk fra den her definition som en erhvervsstøtteordning – og så er det jo nemt at være hellig efterfølgende og at synes, det er helt kritisabelt, at de står i den ordning.
Man havde 10 år til selv at ændre det.
I forhold til de 45 mio. kr. kan jeg sige, at det jo var sådan, at aftalen var, at de institutioner, der var omfattet af erhvervsstøtteordningen, ikke skulle have været PL-reguleret, og det ruller vi så tilbage i forhold til de ordninger, der ligger på Kulturministeriets område.
Hr. Mogens Jensen spørger så ind til, hvor pengene kommer fra.
Det kan godt være, at der er en historisk stigning på 70 pct. i bevillingerne, og at der aldrig er blevet givet så mange penge til egnsteatrene, men så synes hr. Mogens Jensen alligevel, at det er ærgerligt, fordi nogle af pengene jo kommer fra amterne osv.
Jeg vil sige til hr. Mogens Jensen, at han skal glæde sig over, at der er så mange penge til det her område.
Det er da helt fantastisk, at regeringen giver så mange penge til egnsteatrene, at kommunerne støtter op om dem, og at vi kan konstatere, at selv om vi er gået over til en variabel refusionsprocent, så kommer der stadig nye egnsteatre til.
Det er da kun en god nyhed, og det kan vi da kun glæde os over alle sammen.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Finder ministeren det rimeligt, at moderniseringen af kraft-varme-værket i Thisted er blevet syltet i et år?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Jeg synes måske nok, det kneb lidt for kulturministeren med at besvare hr. Mogens Jensens sidste spørgsmål.
På samme måde kneb det også lidt for ministeren med at besvare mit tidligere spørgsmål, hvor jeg bad ministeren om at redegøre for, hvordan de 45 mio. kr. skal fordeles ud til teatrene.
Er det ministeren, der skal administrere den her pulje, eller skal armslængdeprincippet stadig væk være gældende?
Jeg vil også sige, at ministeren jo taler rigtig meget om, at vi skal have kultur ud til alle.
Egnsteatrene er jo et fantastisk eksempel på succesen derude, men succeen hviler jo på, at man har haft en tilskudsordning, som man har.
Så et andet spørgsmål til ministeren skal være: Tror ministeren på, at der med de refusionsordninger, som ligger nu, kommer mange nye egnsteatre til?
Det, vi vil fra socialdemokratisk side, er jo blot at give sikkerhed for, at man har driftssikkerhed for kvalitet og en geografisk god spredning af kulturen i Danmark.
Det mener vi ikke at ministerens politik lever op til.
Carina Christensen (KF), 2009-12-02:
I forhold til udmøntningen af de 45 millioner kan jeg sige helt kort, at dem, der blev ramt af den aftale, der blev lavet i foråret i forbindelse med skatteaftalen, vil blive kompenseret og tilgodeset af den her pulje, som der nu er sat af i det finanslovforslag, der snart bliver vedtaget.
Så bliver der spurgt, om jeg nu tror, at der kommer flere egnsteatre i det her land, efter at vi er gået over til den variable refusionsordning.
Det kan jeg i hvert fald se er tilfældet.
Det var i 2007, tror jeg, at man meldte ud, at man ville gå over til en variabel refusionsordning, og siden da er der fortsat kommet nye egnsteatre til – fire nye egnsteatre i 2008, et nyt egnsteater i 2009 og formentlig også et nyt egnsteater i 2010.
Så det er da et tydeligt tegn på, at der stadig er vækst i antallet af egnsteatre og der sker meget rundt i hele landet, og at kommunerne fortsat gerne vil prioritere egnsteatrene.
Jamen jeg kan bekræfte, at de 45 mio. kr., som står på den finanslov, som formentlig snart bliver vedtaget, er tænkt til at kompensere de ordninger, der har været berørt i forhold til erhvervsstøtteordningerne, som ikke skulle PL-reguleres i forhold til skatteaftalen, som den så ud i foråret.
Så bliver der spurgt af hr. Mogens Jensen, hvordan det går med de her erhvervsstøtteordninger, som så står på den her liste, som er lavet med erhvervsredegørelsen, hvor man så lister alt det op, som er erhvervsstøtteordninger i det her land.
Det er mig stadig en gåde, hvorfor SR-regeringen i sin tid valgte at definere nogle kulturordninger som erhvervsstøtteordninger, men det har man altså i sin tid gjort.
Jeg er glad for, at vi nu kan kompensere tilbage.
Det glæder jeg mig sådan set personlig over.
Jeg vil så også sige, at vi stadig væk arbejder aktivt på at se, om vi kan få flyttet ordningerne tilbage.
Men igen, SR kan jo selvfølgelig selv forklare, hvorfor de overhovedet blev placeret der i første omgang.
En stigning i bevillingen på 70 pct. er ikke nogen svækkelse, det er en styrkelse.
Det må selv en Socialdemokrat kunne se.
Igen, kommunerne vil gerne egnsteatrene.
Jeg vil altså ikke være med til at tegne det her meget, meget dystre billede, som jeg kan forstå at Socialdemokraternes ordfører rigtig, rigtig gerne vil.
Så bliver der konkret spurgt til de 45 mio. kr., som er på det endelige finanslovudspil, som forhåbentlig bliver vedtaget inden længe.
Der har vi helt klart meldt ud, at da man lavede skatteaftalen i foråret, var der en beskæring af nogle erhvervsstøtteordninger, herunder egnsstøtteordningerne, hvor vi lagde op til, at de ikke skulle PL-reguleres i de kommende år, og det forslag ønsker vi nu at rulle tilbage, og derfor bliver der lavet en kompensation til dem, der var berørt af den ordning.
Det er det, der er tanken, at de 45 mio. kr. skal gå til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Jeg tror nu nok, at bumpet i vejen, teatervejen, er mærkbart.
Det er jo sådan, at det, regeringen gør, er, at man i og for sig går ind og meget markant svækker det vækstinitiativ og udviklingsinitiativ, som kommunerne har taget i forbindelse med egnsteatrene, netop ved at reducere refusionsprocenten så markant, som man gør.
For kulturministeren må de lovkrav, der ligger til egnsteatrene, om kvalitet og produktion jo også være væsentlige – det vil jeg da i hvert fald meget gerne have at kulturministeren her forholder sig til.
Mener ministeren så, at man med den plan, der ligger nu, opnår det, der står i lovkravet, at man knap opnår det, der står i lovkravet, eller at man til fulde opnår det, der står i lovkravet?
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål mere til ministeren.
Hvordan skal de 45 mio. kr. administreres?
Er det ministeren, der skal sidde og modtage ansøgninger og dele ud, eller skal det stadig væk være det ufravigelige princip, vi har haft på området, nemlig armslængdeprincippet, som skal være gældende?
Carina Christensen (KF), 2009-12-02:
Man mærker et tydeligt bump, siger hr. Flemming Møller Mortensen.
Jeg tror, man skal være socialdemokrat for at opfatte det her som et særligt tydeligt bump.
Jeg kan faktisk ikke se noget bump på vejen overhovedet.
Tværtimod ser jeg en regering, der over de sidste 7-8 år har øget bevillingerne til egnsteatrene i det her land med 70 pct.
Det er altså en rigtig, rigtig stor forøgelse, og det er stadig væk et historisk højt beløb; ca. 66 mio. kr. bruger vi på egnsteatre alene i år 2009.
Det tror jeg i hvert fald ikke at der er nogen der vil sige er et tydeligt bump i nogen nedadgående retning.
Så bliver der også tegnet et meget dystert billede af, at kommunerne jo ikke vil de her egnsteatre.
Det går ikke rigtig godt derude.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, der har jo aldrig været så mange egnsteatre i det her land, som der er her og nu.
Fire nye egnsteatre i 2008, et nyt egnsteater i år 2009 og formentlig også et nyt allerede i 2010.
Det er da et tegn på, at man stadig væk gerne vil egnsteatrene.