Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-10:
Så skal jeg prøve at give en besvarelse på, hvad vi synes om det her med lovgivningsinitiativer med hensyn til hævdelse og udvikling af det danske sprog på universiteter og de videregående uddannelser.
Det må sådan set være flertalspartiernes eget problem.
Jeg vil sige det sådan, at vi i Liberal Alliance er mere bekymret for niveauet på de danske uddannelser, end vi er bekymret for det danske sprog.
Vi er bekymret for, om Danmark fortsat kan være en velstandsnation også i fremtiden, når man ser på de tal, der kommer om dansk økonomi, de prognoser, der kommer for dansk vækst, altså de tal, der er for produktiviteten i Danmark.
Det kræver reformer, det kræver et stærkt erhvervsliv, det kræver lavere skatter, og det kræver en øget satsning på uddannelse og forskning, hvis vi skal gøre noget ved det.
Jeg forstår, at statsministeren gerne vil have, at vi skal have mindst ét dansk universitet i verdens topti inden for de kommende 10 år.
Hr. Søren Krarup talte om bekymring for, at der kunne blive et A- og et B-hold.
Sådan er det, sådan skal det være, så hold nu op med den der snobben nedad om, at alt, hvad der sker på universiteter, skal vi alle sammen kunne forstå ved et førstehåndsindtryk.
Det kan forklares også i de resumeer, der har været lagt op til, der kan være på dansk.
Fru Marlene Harpsøe var også inde på, at det var synd for de her jurastuderende, som ikke havde et godt nok engelsk.
Jeg går da ud fra, at universiteterne tilbyder en opkvalificering i forskellige fremmedsprog.
Hvis ikke de gør det, synes jeg, de skulle gå i gang med det.
Men hvornår begynder det at blive synd?
Gælder det økonomen, som ikke var god nok til statistik, for det var jo heller ikke et krav, da man skulle ind på studiet, juristen, der ikke var god nok til paragraffer, eller den danskstuderende, der ikke var god nok til grammatik?
Der er nogle helt fundamentale færdigheder, som man vel kan forvente at folk kan, og hvis ikke de kan, så må de lade sig opkvalificere i dem, hvis de ønsker at gennemføre et universitetsstudie.
Det står jo intet sted skrevet, at alle skal gennemføre et universitetsstudie.
Vi vil gerne hjælpe dem med at blive i stand til det, men det er også deres eget ansvar.
Jeg vil gerne rose hr. Søren Krarup for at have snævret emnefeltet ind.
Da vi påbegyndte den her debat for nogle år tilbage, var det alt, der nærmest skulle gøres dansk.
Vi skulle nærmest have norske tilstande, og det vil jeg gerne advare imod man gør.
Jeg har lige været inde og se på nogle norske ting, og der kan man se, at ganske almindelige angloficerede ting, som vi kender fra dansk, som halloween, hedder græskarkvæld, og en DJ, det, som ældre mennesker kalder en discjockey, hedder en platerytter.
Så der kan man ende ude i det helt groteske, hvis man prøver at gå ind i de her norske tilstande.
Så – for at konkludere – synes vi, at det er vigtigt, at der stadig undervises på dansk, men også at man bruger det engelske sprog, og vi må forvente, at de studerende også selv tager et ansvar for at have engelsk på et højt nok niveau.
Hvis ikke de gør det, og hvis det er det, der er problemet, som jeg også har hørt hr. Søren Krarup sige, nemlig at engelskkundskaberne ganske enkelt er for ringe, så kunne det jo være, vi skulle vende det om og se på, om kvaliteten i engelskundervisningen i folkeskolen og på de gymnasiale uddannelser er høj nok der, og så må vi jo styrke engelskundervisningen der, sådan at vi i Danmark kan være parat til den internationale konkurrence fremover, og så vi kan sørge for, at Danmark også fremadrettet bliver et velstandssamfund.