Benny Engelbrecht (S), 2014-10-23:
Tak, hr. formand.
Tak for en positiv modtagelse af den del af lovforslaget, som handler om den skattemæssige del af medarbejderinvesteringsselskaberne.
Jeg har nøje lyttet til den meget interessante debat og har i den forbindelse hørt bemærkninger vedrørende denne del af loven, altså lovforslag L 10, fra hr. Brian Mikkelsen, fra fru Lisbeth Bech Poulsen og fra fru Astrid Krag, og det vil jeg kommentere nærmere om lidt.
Det glæder mig, at der med lovforslagene om medarbejderinvesteringsselskaber skabes et solidt fundament for bevarelse af danske arbejdspladser.
Den 3-årige forsøgsordning med medarbejderinvesteringsselskaber indebærer, at medarbejdere kan investere lønmidler i et medarbejderinvesteringsselskab.
Medarbejderinvesteringsselskabet investerer de indbetalte midler i den virksomhed, hvor medarbejderen er ansat, eller i virksomhedens leverandører eller aftagere.
Medarbejderinvesteringsselskaber er en nyskabelse også i skattemæssig henseende.
Med dette og det af erhvervs- og vækstministeren fremsatte lovforslag skabes der mulighed for at oprette medarbejderinvesteringsselskaber, og det fastsættes samtidig, at medarbejderinvesteringsselskaberne skattemæssigt behandles som aktieselskaber.
Medarbejdere, som vælger at indskyde midler i medarbejderinvesteringsselskabet, vil få fradrag for indskud på op til 7,5 pct. af deres løn, dog højst 30.000 kr. årligt.
Fradragsretten giver overordnet mulighed for indskud af flere midler i medarbejderinvesteringsselskaberne.
Dermed kan jeg med tilfredshed notere mig, at der kan foretages tilsvarende større investeringer til gavn for danske arbejdspladser.
Medarbejderne bliver først beskattet, når medarbejderinvesteringsselskabet efter en årrække forventes at tilbagebetale de indskudte midler og et eventuelt afkast af investeringen.
Jeg skal sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at jeg har noteret mig den positive tilkendegivelse om den skattemæssige del, altså L 10, hvor jeg kunne høre, at der var nogle spørgsmål, som skal afklares vedrørende det forslag, som er fra erhvervs- og vækstministerens side, altså L 16,
så jeg vil gerne tage positivt imod den positive tilkendegivelse.
Fra fru Astrid Krag og hr. Brian Mikkelsen blev der rejst spørgsmål.
Fru Astrid Krag bad direkte om, at jeg kommer med et regneeksempel, som også inddrager de alternative modeller, som har været diskuteret, og fra hr. Brian Mikkelsens side bliver der dels nævnt spørgsmålet om afkast, dels spørgsmålet om medarbejderobligationer.
Hvad angår afkast, er der det at sige, at det er sådan, at medarbejderne opnår en bortseelsesret ved indbetaling til medarbejderinvesteringsselskabet og betaler derfor alene arbejdsmarkedsbidrag.
Omstændighederne er således grundlæggende anderledes i forhold til en normal situation, hvor en medarbejder investerer allerede fuldt beskattede midler – det kunne f.eks. være i obligationer eller andet. Så vi prøver at tage et eksempel på det: Hvis der investeres et beløb på 15.000 kr. svarende til efterskatbeløbet af en lønudbetaling på 25.000 kr. efter arbejdsmarkedsbidrag og en marginal skatteprocent på 40 i en obligation med en rente på 5 pct. årligt, så bliver afkastet efter 1 år på 750 kr. før skat og 503 kr. efter kapitalindkomstbeskatning med en skattesats på 33 pct. Hvis man derimod placerer de 25.000 kr. før skat i et medarbejderinvesteringsselskab med samme afkast før skat, så bliver afkastet før selskabsskat på 1.250 kr og efter selskabsskat på 22 pct. 775 kr.
Dette beløb skal efter lovforslaget beskattes som personlig indkomst, her 40 pct., således at afkastet efter skat bliver 585 kr.
Jeg tror, at det besvarer det spørgsmål, som også fru Astrid Krag var inde på.
I spørgsmålet om medarbejderobligationer, som hr. Brian Mikkelsen og for så vidt også fru Astrid Krag var inde på, er det sådan, at modellen med medarbejderinvesteringsselskaber giver den enkelte virksomhed og medarbejderne en fleksibel ramme til målrettede investeringer til gavn for den pågældende virksomhed.
Dette er i modsætning til de tidligere ordninger om skattebegunstigede medarbejderobligationer.
Medarbejderne opnåede dengang ingen indflydelse på virksomheden i kraft af medarbejderobligationerne.
Jeg skal selvfølgelig også for en god ordens skyld understrege, at den skattebegunstigelse blev ophævet som led i forårspakke 2.0 i 2009.
Med disse bemærkninger vil jeg gerne have lov til at takke for den debat, der har været, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.