runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Det er jo desværre trist, at hr. Mogens Jensen åbenbart overhovedet ikke kan huske, hvad det var, der var det fælles grundlag for udredningsarbejdet.
Det var ellers det tidspunkt, hvor hr. Mogens Jensen og mange af de andre regeringspartier turnerede rundt med løfter om, at der skulle tilføres x antal millioner til det her område.
På det tidspunkt blev kompromiset, at det her var en udredning, som skulle bygge på, at man skulle omfordele inden for den eksisterende ramme.
Hvad er det så, hr. Mogens Jensen og regeringen starter med?
Man starter med at indføre en lønsumsafgift på dagbladene, som betyder, at man mister adskillige millioner, som ellers er med til at sikre, at vi har regionalt funderede medier, som er med til at dække det, der sker i vores lokalsamfund over hele landet.
Det er jo det, der har rykket hele fundamentet ved enigheden, altså at hr. Mogens Jensen og regeringen har gjort det her til en spareøvelse, at hr. Mogens Jensen og regeringen har gjort det her til en tak for sidst til LO, hvor man fuldstændig i modstrid med, hvad alle høringssvarene peger på, indfører et ejerskabskriterie, så man ikke længere lægger op til, hvad der er indholdet, men i stedet for, hvem det er, der ejer bladene.
Derudover går hr. Mogens Jensen og regeringen ind og opfinder en detailregulering på det kulturelle område, som også bliver påtalt i de fleste høringssvar, og som i høj grad handler om smagsdommeri og ikke er et spørgsmål om at platformsneutralisere mediestøtten.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
Jamen fru Ellen Trane Nørby svarede ikke på mit spørgsmål: Bekymrer det ikke Venstres ordfører, at Venstre i den her sag går fuldstændig op imod det, som mediebranchen selv ønsker, nemlig en mediestøtteordning, der hviler på Dyremoseudvalgets arbejde?
Det har Venstre vendt sig fuldstændig væk fra.
Nu handler det ikke længere om at lave en såkaldt delvis platformsneutral ordning, næ, nu skal vi helt tilbage Anker Brink Lund-forslaget om at smelte licenskroner sammen med statsstøttekroner.
Hvorfor kan Venstre ikke støtte en mediestøtteordning, som mediebranchen i princippet selv ønsker og selv har lavet grundlaget for?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Jamen det er ikke mediebranchen, der har lavet det forslag, der ligger nu.
Det er ikke mediebranchen, der har opfundet en lønsumsafgift.
Det er ikke mediebranchen, der har opfundet et ejerskabskriterie.
Det er ikke mediebranchen, der har opfundet en detailregulering, hvor man går ind og er smagsdommer for den redaktionelle frihed.
Det er noget, hr. Mogens Jensen og regeringen har opfundet.
Og det er jo der, hvor det her lovforslag bryder fundamentalt med det, der var grundlaget i Dyremoseudvalgets anbefalinger.
Det er også der, hvor det her lovforslag ikke sætter sigtelinjerne til det, der ellers var bred politisk enighed om, nemlig at det her var et første skridt hen i retning af det, som Anker Brink Lund-rapporten pegede på, nemlig at vi har behov for en reel modernisering, hvor vi også samtænker lovgivning på medieområdet, i lyset af at medierne konvergerer.
Der er jo nogle ting, som Dyremoseudvalget lægger op til, at man kan forhandle politisk om, f.eks. antallet af redaktionelle medarbejdere.
Så det er jo ikke sådan, at der var en ensidig retning på det.
Ikke mindst ude i de små lokalsamfund, hvor det lokale dagblad er med til at dække, hvad der sker i et område.
Og det er den bekymring, vi har haft, det er den bekymring, der kan ses i mange af høringssvarene, og vi synes, det er rigtig ærgerligt, at regeringen bare har ladet hånt om den bekymring og egentlig har gjort det til en spareøvelse i stedet for at se det som et område, hvor vi finder nogle fælles løsninger for, hvordan vi kan modernisere og sikre en fremtidig mediestøtteordning.
Zenia Stampe (RV), 2013-10-08:
Nu blev der nævnt et eksempel på noget, der kunne være til forhandling, nemlig det med antallet af redaktionelle medarbejdere.
Det var så det eneste eksempel, og derfor vil jeg gerne stille det spørgsmål igen, som jeg ikke fik svar på: Hvis vi havde fremlagt Dyremoseudvalgets anbefalinger og Venstre havde fået lov til at afgøre de spørgsmål, som var til forhandling, bl.a. antallet af redaktionelle medarbejdere, havde vi så haft Venstre med i dag – ja eller nej?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Jamen vi er faktisk enige om, at det er godt, at der er statsstøtteregler, og at vi som et lille land nyder godt af det.
Det er vi enige om.
Men der er alligevel grænser for, hvor langt man skal gå, og man skal jo ikke gå længere end rimeligt, i forhold til hvad der er konkurrenceforvridende.
Der er det så bare, at jeg spørger, om ministeren egentlig selv synes, at det er rimeligt, at man griber ind over for det her.
De kan jo ikke betyde særlig meget i den store europæiske sammenhæng, sådan rent konkurrencemæssigt.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jeg er medlem af et parti, som er meget tilfreds med, at statsstøttereglerne håndteres igennem et fællesskab som EU, for det har vi glæde af som nation.
Vi kan ikke konkurrere med store landes pengekasser, og derfor vil vi også gøre, hvad vi kan, for at håndhæve statsstøttereglerne og acceptere, at de også bliver udmøntet.
Selv når vi selv synes, at det kan være lidt besværligt, er det en fordel at have dem og derfor også være i en, kan man sige, god dialog med Kommissionen om, hvordan vi håndterer det i de tilfælde, hvor det grænser til det, man kunne kalde det kulturelle, som jeg går ud fra at hr. Lars Barfoed hentyder til, og som der også blev spurgt om fra fru Ellen Trane Nørbys side.
Så vil jeg være tryg ved, at vi får svar senere.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg vil bare stille et par spørgsmål, for jeg kender faktisk ikke svaret.
De der otte biografer tror jeg stammer fra et svar, som ministeren gav til hr. Michael Aastrup Jensen.
Det var jo i 2011 angående det, der hedder kommunal driftsstøtte.
Hvordan var den kommunale driftsstøtte i 2012 og 2013?
Er der otte, eller er der færre, eller er der flere?
Det andet er, at man skriver i svaret, at denne opgørelse ikke indeholder oplysninger om anlægsstøtte, støtte til digitalisering og anden offentlig støtte.
Betyder det heller ikke noget for, hvor mange biografer som i virkeligheden får mere end de 500.000 kr. om året?
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Altså, der er kun de otte biografer, der bliver berørt af den lovgivning, vi har liggende på bordet i dag.
Det er de otte biografer, der får støtte på over de 500.000 kr. om året i gennemsnit.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jamen det er sikkert rigtigt.
Er der ikke flere biografer, som får mere end 500.000 kr. i 2013?
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Det er der ikke.
Kulturministeriet er faktisk forbavset over KL's reaktioner.
Det vil jeg gerne belyse mere under udvalgsbehandlingen eller på et dialogmøde.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Det synes jeg sådan set kunne være nyttigt.
Generelt synes jeg, det kunne være nyttigt, hvis vi i højere grad fik belyst, hvor der er de her skillelinjer, for vi har jo diskussionen på medieområdet, vi har haft den om vores støtte på biblioteksområdet, vi har haft den om en lang række spørgsmål på det kulturelle område.
Der er jo ingen tvivl om, at tolkningen bliver bredere og bredere af, hvor skillelinjen mellem kulturel egenart og mangfoldighed, som er de enkelte nationers område, og traktatens bestemmelser og dermed også de deraf følgende forordninger om statsstøtte.
Så jeg vil hilse det meget velkommen, at ministeren ligesom foranlediger, at vi får en politisk drøftelse af den del.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Men jeg synes bare, der er en pointe her med hensyn til biografvirksomheden: Der er jo private virksomheder, der driver kommercielle biografer.
Når de ligger med under 10 kilometers afstand, er det jo ikke så sært, at der er nogen, der kan finde på at spørge om, hvorvidt det er rimeligt at give så store tilskud, som nogle af de biografer, jeg har nævnt her, der ligger omkring København, får.
Derfor synes jeg også, at det er meget fair at skille tingene ad.
Det har vi også fået sagkyndig bistand til for at finde ud af, hvordan man kan adskille kulturelle aktiviteter fra de kommercielle.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren selv mener, at det er rimeligt at sige, at der er tale om konkurrenceforvridning, fordi en kommune giver støtte til en lokal biograf, i et omfang, der gør, at Europa-Kommissionen bør gribe ind over for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om, hvorvidt Kulturministeriet har været i dialog med Kommunernes Landsforening om tolkningen af forordningen, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi politisk har haft den her drøftelse rigtig mange gange i Kulturudvalget om, hvornår traktatens bestemmelser om egenret på det kulturelle område kolliderer med statsstøttereglerne.
Der er nok heller ikke nogen tvivl om, at fra Venstres side har vi tit været bekymrede over den meget brede tolkning, der er af statsstøttereglerne, hvad angår spørgsmålet om, at det kulturelle område jo ikke er noget, der ligesom er omfattet særlig meget af traktaten som et fællesskabsområde.
Derfor vil jeg blot høre, om der har været en dialog med Kommunernes Landsforening, for deres tolkning lægger jo generelt op til en helt anden tolkning af EU-reglerne på det her område.
Det er netop en tolkning, der går mere i retning af, at det kulturelle område ikke er omfattet af statsstøtteretningslinjerne.
Herunder vil jeg også høre, om ministeren vil bidrage med en juridisk gennemgang af, hvad der grundlæggende gør, at der er så forskellig en tolkning fra KL's og ministeriets side.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Jeg kan godt høre, at der ikke er meget forståelse for Samsø Posten hos ministeren.
Men jeg vil nu alligevel sige, at som lovforslaget ser ud, er der puljer og dispensationsmuligheder osv., så det må dog være muligt et eller andet sted at finde plads til den meget begrænsede økonomi, det ville være at give et tilskud til en avis som Samsø Posten, som ikke får noget, fordi det sådan set er en avis, der er sparsommelig med hensyn til de omkostninger, den har.
Det synes jeg godt man kunne se på.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
At hr. Lars Barfoed ikke blev ved forhandlingsbordet og fik indflydelse på det, der skulle ske, kan jeg ærgre mig over i dag, men jeg synes ikke, det er rimeligt, at man laver et regelsystem, som alle retter ind efter, undtagen Samsø Posten.
Det synes jeg ikke er fair.
Og Samsø Posten kan uden det store besvær klare sig.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Jeg kan forstå, at ministeren har været nede og få nogle tal – det er jo sådan, vi arbejder, når der sidder embedsfolk hernede i salen.
Derfor siger ministeren så, at nu må man kunne forstå, at en avis, der koster 4,50 kr., jo nemt kan stige.
Men jeg tror alligevel, når jeg har hørt ministeren tale også før i tiden, at man også skal vurdere den vare, man får – hvor meget man får i forhold til det, man betaler.
Så jeg kunne godt tænke mig, når nu kulturministeren er så sikker på, at man sagtens vil kunne betale mere for den avis, at spørge, hvor mange sider den avis er på.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jeg har ikke tallet.
Men jeg har set Samsø Posten.
Fire sider.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Men det er jo lige præcis det, der er så farligt; det er det der med tal og procenter.
Det er jo det tætteste, man kan komme på løgn i den her verden, og derfor skal man altid passe på det der.
Man kunne forestille sig, at der godt kunne være nogle folketingsmedlemmer her, der kunne blive store forretningsmænd eller -kvinder, hvis de var i stand til at sælge den meget dyrere.
Jeg tror, at man skal indstille sig på, at sådan fire sider til 4,50 kr. nok er ved at være niveauet.
Det kan godt være, det er anderledes i København end derude, hvor man skal få det til at løbe rundt.
Så jeg vil bare spørge ministeren endnu en gang: Var det ikke en god idé, om vi lige prøvede at finde ud af, at her er der altså noget, der er helt specielt i forhold til den lov?
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Samsø Posten kan jo f.eks. søge Innovationspuljen, fordi den gerne vil omstille sig til at være et netbaseret medie.
Det var også en mulighed.
Der er jo handlemuligheder for Samsø Posten ligesom for alle andre medier.
Sådan er det bare – som vi siger.
Ja, sådan er det bare.
Der er muligheder, hvis man vil.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-10-08:
Tak for det.
Ja, man kan godt høre, at der ikke er meget hjerte for Samsø Posten overhovedet.
Der er til gengæld meget større hjerte for Avisen.dk og Ugebrevet A4, som er gratis at benytte i dag, og som jo så også har ejere, som er fagbevægelsen.
Der kunne man jo lige så godt sige til fagbevægelsen, altså vennerne, at hvis de lige satte en pris op, gav det nogle kroner, så kunne de jo også køre videre uden at skulle have offentlig støtte.
Men nej, nej, dem giver man flere millioner kroner i støtte i stedet for, og så lukker man en øs eneste dagblad.
Det synes jeg er lidt grotesk.
Nå, men så en anden del af spørgsmålet.
Det er det med forhandling: Er det ikke korrekt, at vi fra Venstres side tiggede og bad om at få lov til at tage en forhandling om det her, en forhandling, hvor vi selvfølgelig drøftede alt medierelateret – det vil sige tog medieforligsdelen med DR og TV 2, samtidig med at vi selvfølgelig også tog en snak om reklameafgiften og lønsumsafgiftsstigningen?
For vi skal jo se det hele i en helhed.
Men tiggede og bad vi ikke om det gentagne gange?
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jo, Venstre insisterede på, at lønsumsafgiften og reklameafgiften indgik i forhandlingerne.
Regeringen insisterede på, at det skulle de ikke, for de havde ikke noget som helst at gøre med mediestøtteordningen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-10-08:
Men det gør de jo så, for hvis man på den ene side siger til nogle medier, at man lige trækker 130 mio. kr. over 2 år fra dem, har det jo altså en betydning for dem – så har det jo en betydning, når man så også på den anden side giver ekstra midler til Danmarks Radio, som er en konkurrent for rigtig mange medier, hvis ikke for alle, sammen med TV 2-regionerne, som også er det.
Så kan man jo ikke bare sige: Jamen nu deler vi det op i nogle fiktive dele.
Altså, det hele skal ses i en sammenhæng.
Man kan ikke bare sætte det op i nogle kasser, fordi man har lyst, for de kasser findes ikke i virkeligheden.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Vi skal jo også se på, hvordan skattesystemet har ændret sig gennem årene, siden de sidste gang fik penge osv.
Det håbede jeg virkelig alle partier var enige i var det, vi forhandlede.
Og så forhandler vi ikke finansloven med lønsumsafgift og reklameafgift osv., som Venstre ikke er med i.
Det indgår ikke i mediestøtteordningen.
Jeg er helt uenig i det ræsonnement, Venstres to ordførere, kulturordføreren og medieordføreren, kommer med i den her sammenhæng.
Morten Marinus (DF), 2013-10-08:
Tak for det.
Det, der undrer mig lidt, er, når ministeren siger, at nu skal man jo endelig ikke sammenligne æbler og pærer, det må man ikke i den her debat, og så selv sammenligner Samsø Posten med Morsø Folkeblad.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at man sammenligner de her to medier i den her debat?
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Det har jeg meget svært ved at se for mig, det må jeg indrømme.
Det var jo det, vi skulle bestræbe os på, så vi får netmedierne ind.
Nej, de har ikke alle sammen vist deres værd endnu, men det kommer de jo til.
Så gør jeg opmærksom på, at prisen for et eksemplar af Samsø Posten er godt 4 kr., og med ikke ret meget oven i det kan Samsø Posten fortsætte sin virksomhed – godt nok uden støtte, ja, men hvad er der egentlig i vejen med at kunne klare sig uden støtte, når det, der skal gøres, er af relativt lille omfang ?
Det vil jeg anbefale Samsø Posten at gøre.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Jeg kan ikke lade være med at spørge til den mest omtalte avis i den her debat, nemlig Samsø Posten, når ministeren selv nævner den og fremhæver priser osv.
Det er fint nok, at der er en pulje til de nye medier, men det må da også være vigtigt og påskønnelsesværdigt, at man sikrer sig, at man værner om de aviser, der findes udeomkring lokalt, som f.eks. Samsø Posten.
Så kunne ministeren ikke her over for Folketinget tilsikre, at man finder en løsning, så den avis også kan modtage tilskud i fremtiden?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Jeg vil bare høre den konservative ordfører om noget.
Men det gør jo nok, at den radikale ordfører måske ikke har den helt tætte oplevelse af, hvad det var, der foregik i de forhandlinger.
Jeg kan i hvert fald se, at der er en vis opfattelsesforskydning i forhold til, hvad der reelt set skete i forhandlingerne i forhold til den udlægning, som vi lidt oplever den radikale ordfører ligesom er foregangskvinde for.
Derfor vil jeg blot høre den konservative ordfører, om den konservative ordfører oplevede regeringen som meget kompromisvillig og forhandlingsvillig på det her punkt, om f.eks. ejerskabskriteriet og dermed gaven til fagforeningerne var til forhandling, og om der reelt set var nogen mulighed for at kunne forhandle om den ekstra afgift, som regeringen pålagde dagbladene via lønsumsafgiften, altså om det var den konservative ordførers opfattelse, at der reelt set var kompromisvillighed fra regeringens side eller ej.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Så længe vi var ved forhandlingsbordet, var der ikke nogen forhandlingsvillighed på det punkt.
Det var også derfor, at ejerskabskriteriet var et af de elementer, jeg nævnte, som jo ville have været til forhandling, hvis vi var blevet i forhandlingslokalet.
Men nu brød forhandlingerne jo altså af andre grunde sammen tidligt, men der var ingen bevægelse fra regeringens side på det punkt.
Vi måtte forstå, at det nærmest var et ultimatum fra regeringens side.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Det var den samme oplevelse, jeg havde inde i lokalet, og derfor synes jeg egentlig bare, det er rart, at vi får det bekræftet, sådan at den radikale ordfører måske også får en fornemmelse af, at der jo ingen forhandlingsvilje var fra regeringens side, når det kommer til at lave en aftale.
Det var jo reelt set først, da der kom en ny kulturminister og forhandlingerne var brudt sammen både en og to gange, at der overhovedet var noget initiativ til at prøve at lave en bred aftale.
Det er vel grundlæggende også det, der har været med til at skabe en dyb mistillid på et område, som ellers har været kendetegnet ved, at vi har fundet fælles løsninger, fordi regeringen så principielt gik ind og brød med hele det, der var grundlaget for Dyremoseudvalgets rapport, nemlig at det ikke skulle være en besparelsesøvelse, men en reel modernisering af mediestøtten.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Jamen det er så sandt, som det er sagt.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Jeg synes da, det er både positivt og interessant, at kulturministeren hilser de bemærkninger velkommen, som Liberal Alliances ordfører kom med.
For det var jo sådan set det, der var hele grundlaget for både Anker Brink Lund, Preben Sepstrup og efterfølgende Dyremoseudvalget, nemlig at vi skulle have en grundlæggende debat om, hvordan vi kunne omlægge mediestøtten.
Det var også det arbejde, som regeringen reelt set kørte af sporet, fordi man ikke – da det så kom til stykket – havde viljen til at træffe de vanskelige, svære beslutninger.
Vi vidste jo godt alle sammen, at det her ikke var let, men man gik fra en situation, hvor Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne sådan set havde et ønske om at sammentænke tingene, og til, at da man selv fik regeringsmagten, ønskede man ikke at diskutere de her vanskelige omlægninger, som følger af et andet medieforbrug.
Jeg vil blot høre kulturministeren: Hvor lang er notifikationsprocessen?
For det her kan jo ikke træde i kraft, før det er godkendt af Europa-Kommissionen, og derfor synes jeg sådan set, at det for alles vedkommende ville være relevant at vide, hvad kulturministeren vurderer at den realistiske tidshorisont for en ikrafttrædelse er.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Det har jeg faktisk glemt at repetere.
Jeg vil næsten foreslå, at jeg svarer hurtigt skriftligt, for jeg har ikke svaret med mig heroppe, og jeg kan ikke huske det.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-08:
Det tager vi så skriftligt.
Det kan betyde, at den omlægning, som i forvejen ikke er en reel modernisering, bliver endnu mere forældet, inden den kan træde i kraft.
Det må tiden vise.
Jeg vil gerne spørge til ejerskabskriteriet.
For ministeren siger, at det at kigge på reklameafgiften, annonceomlægningerne og lønsumsafgiften er at blande pærer og æbler sammen.
Et andet kardinalpunkt for regeringen var de her ejerskabskriterier, så man kunne tilgodese nogle af fagbevægelsens blade som følge af den støtte, man havde fået i valgkampen, og reelt set fordele støtten skævt.
Derfor vil jeg blot høre, hvordan det kan være, at regeringen havde et så ultimativt krav, at man var fuldstændig ude af stand til reelt set at lave en forhandling på det punkt.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Med dette lovforslag gøres der klar til, at de i Fødevarestyrelsen kan gennemføre den digitalisering af kommunikationen mellem det offentlige, virksomheder og borgere, som blev lanceret i den fælles offentlige digitaliseringsstrategi i 2011.
Det er positivt, at der nu tages hul på at realisere nogle af de effektiviseringsgevinster, der ligger inden for den offentlige sektor.
Derudover foretages der nogle lovtekniske ændringer, der gør klageadgangen inden for Fødevareministeriets nye dyrevelfærdsområde mere ensartet i forhold til ministeriets øvrige områder.
Det vil både lette arbejdet for ministeriet og gøre klageadgangen mere overskuelig for borgerne.
Alt det er vi sådan set enige i.
Men jeg er nødt til at sige til ministeren, at der er en ikke uvæsentlig knast i den her sag, nemlig at der rundtomkring i Danmark er adskillige steder, hvor man ikke har tilstrækkelige it- og bredbåndsløsninger til, at man kan være med på de her digitale løsninger.
Jeg har selvfølgelig også bemærket mig, at ministeren har været klar over det, for regeringen har taget forbehold med de her dispensationsmuligheder, og det er godt.
Men vi er nødt til også at vide, hvad ministeren mener præcist.
Jeg vil gerne bede ministeren redegøre for, hvordan man vil administrere den her lov, så vi ikke risikerer, at borgere, virksomheder og landmænd m.fl. kommer i klemme i de områder, hvor der ganske enkelt endnu ikke er tilstrækkelige it- og bredbåndsmuligheder.
Man kan sige det sådan, at bemyndigelserne, sådan som jeg forstår det, først vil blive udmøntet, når de tekniske løsninger er på plads, og når borgere og virksomheder er parate.
Men det er klart, at det efterlader os med det spørgsmål: Hvordan finder man ud af det, altså hvornår det er klar?
Og hvilke tiltag vil man tage i forhold til at gøre dem parate?
Jeg siger det, fordi jeg jo i hvert fald i høj grad som formand for Udvalget for Landdistrikter og Øer er med til at rejse rundt i Danmark og der se på forskellige forhold.
Og jeg kan sige, at et af de forhold, vi altid kommer ud for, uanset om det er en ø eller et landdistrikt, vi besøger, er, at man har problemer med bredbånd og mobil.
Vi støtter lovforslaget, det har jeg jo også givet udtryk for her i starten, men det vil være vigtigt for os, at vi prøver at hjælpe hinanden med at finde ud af, hvordan vi kan sikre, at der ikke er nogen, der får problemer med det.
Man kan så spørge, om det specielt er et anliggende for regeringen.
Jamen vi ved jo godt – særlig os, der har fået lov at være her i mange år – at det her er et gammelt teleforlig, og at det går helt tilbage til 1999, og at det jo er vores fælles gods og alt mulig andet.
Så det er ikke en politisk debat, jeg lægger op til i aften.
Det er derimod, om jeg kan få ministerens ord på, at ministeren vil være indstillet på, at vi vil prøve at se, om vi sammen kan finde en løsning, hvor vi er sikre på, at vi ikke kommer til at vedtage nogle regler, hvor nogle bliver forpligtet til at bruge et system, som de ikke har mulighed for at bruge, fordi de ikke har adgang til nettet.