runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jeg skal starte med at takke skatteministeren for hans redegørelse, som Radikale Venstre kan støtte op om, ligesom vi selvfølgelig også i sagens natur støtter op om teksten i det forslag til vedtagelse, som vi selv har været med til at fremsætte her i dag.
I en global verden, hvor mennesker bor, arbejder og rejser i mange forskellige lande, og hvor der også er personer, der har bopæl og arbejde i flere forskellige lande på samme tid, synes jeg, det er rimeligt, at skattevæsenet selvfølgelig finder det ret kompliceret at finde ud af, i hvilket land en person skal betale skat.
Den sag, vi debatterer i dag, er en sag, hvori SKAT har anerkendt, at de har lavet en fejl i deres fortolkning af lovene.
Byretten gav SKAT medhold i deres sag mod Camilla Vest, men det gjorde landsretten ikke.
Det er selvfølgelig sådan, et retssamfund skal fungere.
Jeg synes, det viser, at der har været nogle problemer med, hvordan man kan tolke loven, men det viser også, at en borger kan anke, og hvis en myndighed tager fejl, kan myndigheden blive underkendt i retssystemet, og det er sådan, det skal være.
Det handler om, at midlertidigt arbejde i Danmark ikke gør en person skattepligtig, og det er det, man har fundet frem til den her sag.
Der vil jeg også slå fast på baggrund af de dokumenter, vi har fået sendt over, at SKAT ikke ændrede praksis i forbindelse med statsministerens ægtefælles sag, og derfor har den sag ikke haft direkte effekt på Camilla Vest-sagen.
Camilla Vest-sagen blev afgjort til Camilla Vests fordel, fordi SKAT simpelt hen ikke havde retten og fortolkningen af den gældende lov på deres side, og derfor ændrer de nu fortolkningen af den gældende lov, ligesom vi kan forvente, at alle myndigheder gør det, når de er blevet underkendt i retssystemet.
Det er jo der, borgernes retssikkerhed ligger: Hvis myndighederne tager fejl, laver myndighederne deres praksis og tolkning om, så borgerne har den ret, som de skal have.
Med de ord kan vi som sagt støtte det forslag til vedtagelse, vi er medfremsætter af.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Jeg har vist kun 30 sekunder, men det er så, hvad det er.
Men jeg skal nok gøre et forsøg alligevel.
Hvis man ser på Kinnockskattesagen, vil man opdage, at de endte med at ændre praksis, fra at han skulle være skattepligtig som alle andre – også Camilla Vest – til at han pludselig ikke skulle være det.
I Camilla Vest-sagen endte hun med at blive dømt ved alle instanser, indtil man ved et tilfælde fik en afgørelse fra Kinnocksagen, som blev vist frem, og hun blev så frikendt.
Og nu prøver man så at skjule sig bag ved, at det var det, der var praksisændring, at det altså var Camilla Vest-sagen, der var praksisændring.
Men det var det jo ikke.
Havde man aldrig fået den tidligere afgørelse, var hun jo blevet dømt igen, og det er deri, justitsmordet ligger.
Praksisændringen er ikke kommet på grund af Camilla Vest-sagen eller nogle af de 100 andre sager, som man nu finder ud af skal undersøges.
Det var altså tidligere, det var sket.
Og havde man ikke fået den praksisændring frem ved et tilfælde, var justitsmordet jo blevet fuldbyrdet, og hun var blevet sat i fængsel i 1 år og 9 måneder.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Jamen jeg vil bare gentage, hvad jeg allerede har sagt, nemlig at Dansk Folkepartis ordfører opfører sig fuldstændig uklædeligt over for det danske folkestyre.
Når ordføreren på den måde står og antyder noget om statsministeren, afslører det virkelig, hvad de fire borgerlige partier er ude på i den her sag.
Det handler ikke om Camilla Vests retssikkerhed, det handler ikke om nogens retssikkerhed, det handler i stedet for om at tilsværte nogen.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål til hr. Dennis Flydtkjær
: Hvor er de saglige argumenter imod det, der er kommet frem fra SKAT her til morgen, nemlig at der ikke blev ændret retspraksis med Kinnocksagen.
Hr. Dennis Flydtkjær må komme med de saglige argumenter – der er et helt minut til at komme med dem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Den her debat handler ikke om Helle Thorning-Schmidt.
Den handler om retssikkerhed, og den handler om et justitsmord på Camilla Vest og hendes mand.
Det er et justitsmord, som Socialdemokratiet åbenbart ikke vil acceptere har fundet sted.
Det er åbenlyst for enhver i Danmark, tror jeg, at der er sket et justitsmord, når man har to sammenlignelige sager, som ender ud med, at den ene person bliver frikendt, og den anden bliver idømt fængselsstraf.
I dagens afgørelse, som jeg i øvrigt har læst, indrømmer SKAT jo også, at der vistnok kan være 100 sager mere, hvor der måske er begået et justitsmord, og det synes jeg ganske enkelt ikke er rimeligt.
Det er vi da nødt til at få undersøgt til bunds.
Og jeg håber da, at Socialdemokraterne er enig i, at det giver ingen mening i et retssamfund, at der kan være 100 sager derude, hvor der er begået justitsmord.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jeg synes, det er ret vigtigt, at skattemyndighederne har tavshedspligt i personsager, og jeg er ikke bekendt med, at den præmis, hr. Claus Hjort Frederiksen sætter op for spørgsmålet, er korrekt.
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at det jo er sådan, at der er en meget god grund til, at der er tavshedspligt omkring de her sager.
Der er en god grund til, at der netop er tavshedspligt, og at vi ikke skal stå og behandle personskattesager her i salen.
Når det så er sagt, vil jeg gerne gentage, at i den domsafgørelse, den domskommentar, der kom i går aftes og her til morgen, står der klart og tydeligt, at der ikke skete en praksisændring med Kinnocksagen.
Men det er det, som vedvarende bliver lagt som præmis for spørgsmålene, og der vil jeg gerne igen understrege, at der altså ikke er sket en praksisændring, og det kan man læse i domskommentaren.
Frank Aaen (EL), 2013-05-22:
Nej, under ingen omstændigheder, og det er derfor, vi siger, at vi ser frem til, at vi får resultatet af undersøgelsen af SKAT, så det kan påvises, om der er sket fejl; den laves på baggrund af den kritik, der er rejst i flere sager, ikke kun den sag, der har været meget fremme i debatten i dag.
Det ser vi frem til, og vi skal bestemt være meget aktive i den forbindelse, og som sagt kan det også godt være, at vi vil stille spørgsmål om domskommentaren.
Men med det at være på borgerens side mener vi altså også, at det ikke bare er i almindelighed, man skal offentliggøre afgørelser fra SKAT.
Der skal altså være en grund til, at man siger: Hov, her er sket noget, og så meddeler man det anonymt i form af en praksisændring.
Det går vi ind for, men vi går ikke ind for, at borgeres skattesager bare offentliggøres af SKAT.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti er jo uenige om mangt og meget, men har haft sådan en sund tilgang til tingene ved at have været på borgernes side, når det handlede om konflikter og konfrontationer med staten.
Derfor undrer det mig meget, at Enhedslisten og hr. Frank Aaen ikke involverer sig i den her sag, ikke kan se det dybt urimelige i, at et ægtepar stod til at få 1 år og 9 måneders fængsel i landsretten, fordi der ikke var nogen kommunikation, fordi der ikke var en dialog, fordi der ikke var en politisk dessin om, at man ikke kunne behandle borgere på den måde.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge Enhedslistens repræsentant her, hr. Frank Aaen, om det er, fordi det handler om en tidligere direktør i A. P. Møller, og en kendt fotomodel, som har tjent rigtig mange penge.
Ville sagen have stillet sig anderledes, hvis det var nogle andre borgere i det her land?
Frank Aaen (EL), 2013-05-22:
Det vil jeg da heller ikke udelukke.
Jeg stiller selv ret mange spørgsmål, må jeg sige.
Jeg har først fået læst den her domskommentar i dag.
Jeg har ikke taget stilling til, om jeg skal stille spørgsmål til den, men jeg vil da sige, at dem, der er fuldt overbevist om, at der er sket en praksisændring, bør da i hvert fald stille spørgsmål til det papir, vi lige har fået.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, om man kalder det en praksisændring, eller om man ikke kalder det en praksisændring.
Der sker det, at man træffer en afgørelse i SKAT København, og den afgørelse sætter en ny standard for, hvordan den slags sager skal behandles, og det ønsker man så ikke at oplyse SKAT Nordsjælland, som sidder med en tilsvarende sag, om.
Resultatet af det bliver, at en borger og hendes mand idømmes straf på 1 år og 9 måneders fængsel, fordi der ikke sker en deling af informationer mellem de to afdelinger af SKAT.
Så siger Enhedslistens ordfører, at det kan vi jo bare spørge ind til.
Ja, det gør vi sandelig også.
Hvorfor gør Enhedslisten ikke det?
Frank Aaen (EL), 2013-05-22:
Jeg synes selvfølgelig, at det er vigtigt, at hvis der er lavet en praktisændring, uden det bliver sendt ud til offentligheden, så er der et problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Hvad mener Enhedslisten om det forløb, som er blevet oprullet i pressen, om de her to sager, og det forhold, at man i SKAT Nordsjælland efterspørger oplysninger om en sag i SKAT København, som kan have relevans for afgørelsen hos SKAT Nordsjælland, og at man ikke får disse oplysninger, sådan at man kan implementere det, som regeringen ikke ønsker at kalde en praksisændring, men som er en ændring af en praksis?
Mener Enhedslisten ligesom regeringspartiernes ordførere, at der internt i SKAT er en eller anden form for tavshedspligt, som gør, at SKAT København ikke må oplyse SKAT Nordsjælland om, at der er sket en ændring af praksis, som ikke er en praksisændring?
Frank Aaen (EL), 2013-05-22:
Vi er tilfredse med, at SKAT nu laver en redegørelse på baggrund af de sager, der har været rejst kritik af over for SKAT.
Og jeg mener også, at den redegørelse, der kommer, skal danne grundlag for en debat her i Folketinget.
Det gælder ikke bare den måde, SKAT laver kontrol på, men også det lovgrundlag, der er grundlag for kontrolindsatsen og de afgørelser, der træffes af Landsskatteretten, ankenævn og domstole.
Er der problemer med retssikkerheden, skal vi jo behandle det her og kan gøre det ud fra sådan en redegørelse.
Og det er baggrunden for, at vi kan støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringen.
Jeg vil også sige til den debat, der har været, at hvis man synes, der har været en ændret praksis på trods af den domskommentar, vi fik her i går aftes, så skal man da bare spørge ind til det.
Jeg synes da virkelig, der er grundlag for at stille spørgsmål til det, der er skrevet fra SKATs side, hvis man mener, der er tale om en ændret praksis.
Man skal da ikke bare sige: O.k., nu har SKAT skrevet det.
Så mener jeg i øvrigt, der er flere eksempler på, at vi skal vurdere reglerne for kortvarigt arbejde og indtrædelse af fuld skattepligt, nemlig om de regler, der er i dag, og som også bliver beskrevet i den her domskommentar, er for rigide.
Jeg har siddet i skatteråd i en periode og var der med til at træffe nogle beslutninger, som jeg mener simpelt hen lå ud over kanten af, hvad jeg mente var rimeligt, fordi folk havde haft en meget kortvarig arbejdsindsats, mens de var i Danmark, og så straks blev dømt fuldt skattepligtige.
Jeg synes, det er lovgivningen, vi skal kigge på.
Det kan godt være, at den er god nok, det ved jeg ikke, men jeg synes i hvert fald, den trænger til at blive gennemgået.
Så skal jeg endelig til sidst sige, at jeg mener, det er en uskik, hvis konkrete skattesager sættes til debat her i Folketinget.
Her vedtager vi love, vi kontrollerer forvaltningen, men selve forvaltningen og afgørelserne i forhold til lovgivningen overlades til SKAT, til ankenævn, til Landsskatteretten og til domstolene og ikke til politisk afprøvning.
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Jeg vil gentage, at jeg synes, vi hverken bør eller kan diskutere de konkrete sager.
Hvad angår det principielle og det retssikkerhedsmæssige, mener jeg, at vi må afvente den redegørelse, som skatteministeren fornuftigt har bedt om, og så bruge den som afsæt for en videre politisk drøftelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Det principielle i den her sag er jo, om SF – og nu er spørgsmålet til SF, som tilfældigvis også har ministerposten – har den holdning, at det bare kunne være foregået, uden at nogen skulle have grebet ind, at et ægtepar var blevet idømt 1 år og 9 måneders fængsel, og at der havde siddet nogle i SKAT og vidst, at det ville have været en forkert afgørelse i forhold til den konkrete sag, man havde haft i SKAT København, nemlig Kinnocksagen.
Jeg ville da for alt i verden ønske, at det ikke var Kinnocksagen, at det var Jørgen Jørgensen-sagen, for det her handler for mig principielt om, at vi har en stat i staten, nemlig SKAT, som opfører sig, som om der ikke er nogen politisk kontrol, som opfører sig, som om der ikke er nogen demokratisk kontrol af dem, og det må SF jo også have en holdning til.
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Det, jeg kan høre på debatten i dag, er, at vi alle sammen er enige om, at retssikkerhed i skattespørgsmål er vigtigt og centralt for os som folketingsmedlemmer at diskutere og forholde os til.
Derfor vil jeg igen påpege, at skatteministeren har bedt SKAT om at komme med en redegørelse inden sommerferien, og den vil jeg håbe og henstille til at vi kan bruge som afsæt for en diskussion af de eventuelle forbedringer, der skulle være behov for på den baggrund.
Det er det, der er det vigtige; det er det, der er det principielle; og det er det, vi skal holde fokus på.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Man skal jo høre meget, før ørerne falder af, for regeringsordførerne bliver ved med at tale udenom og tale udenom og bliver ved med at henvise til personsager.
Det her er jo en ekstremt vigtig principiel sag og bør også være det for en SF'er.
Her er vi jo vidne til, at der ikke var nogen myndighed, der havde grebet ind over for, at et ægtepar kunne komme til at sidde 1 år og 9 måneder i fængsel, hvis ikke det var, fordi der var en offentlig debat om en konkret sag.
Det er derfor, der er debat om Kinnocksagen, og det er derfor, der er debat om Helle Thorning-Schmidts offentliggørelse i den sag.
Det kunne være X og Y person, det har intet at gøre med Kinnocksagen overhovedet for mit vedkommende.
Det har at gøre med, at der ikke er nogen myndighed, at der ikke er en minister, at der ikke er et system, som griber ind, men som stiltiende ser på, at man kunne komme næsten 2 år i fængsel, samtidig med at der er truffet en anden afgørelse i en anden sag.
Derfor er det vigtigt, at den her sag bliver diskuteret, og derfor er det også vigtigt, at det bliver gransket, hvad der er gået galt, så vi ikke kommer til at opleve en ny sag, hvor et nyt ægtepar eller en ny person kommer til at stå i samme situation.
Det er helt urimeligt i et demokrati.
Det er jeg sådan set helt enig i, men det principielle her er jo, at man skal behandle Jørgen Hattemager anderledes end andre mennesker i det her samfund, og der har jeg da håbet og troet på, at Enhedslisten også ville være på borgerlige partiers side i sagen for, at individer selvfølgelig altid har nogle rettigheder i forhold til statsmagten, altså at der også i et demokratisk samfund er en form for retssikkerhed, uanset om man tjener mange penge eller man tjener få penge, og i det her tilfælde stod et ægtepar altså til at blive sendt i fængsel i 1 år og 9 måneder af statsmagten, fordi man ikke havde nogen form for kommunikation, og fordi der ikke var en politisk instruks om at sørge for at behandle folk lige i det her samfund.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Jeg vil godt gentage, at det er fuldstændig uhørt, hvad vi hører fra Dansk Folkepartis ordfører, når han på den måde indirekte siger, at der er sket en forskelsbehandling på grund af, at en persons ægtefælle har et borgerligt ombud i dette land.
Det er det, jeg hører Dansk Folkepartis ordfører sige.
Og når det så endda handler om statsministeren, synes jeg, at det her bedre end noget andet understreger, hvad hr. Claus Hjort Frederiksen prøvede at skjule, nemlig at det her slet ikke handler om retssikkerhed og Camilla Vests skattesag.
Den her hasteforespørgsel handler først og fremmest om at tilsværte landets statsminister.
Jeg har et kort og klart spørgsmål til hr. Dennis Flydtkjær: Har hr. Dennis Flydtkjær læst den domsudtalelse, der er kommet fra Skatteministeriet om, at der ikke skete en praksisændring i Kinnocksagen, og har hr. Dennis Flydtkjær nogen saglige argumenter imod dette udsagn?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Altså, for mig er det et bevis på, at der er noget rivende galt, at man kl. 23.36, aftenen før vi har den her forespørgsel, udsender en redegørelse for, hvordan SKAT praktiserer de her ting, og at man så samtidig med SKATs direktør går ud og lufter, at der måske er 100 sager, man tager op.
Ja, selvfølgelig gør man det, for hvis der er begået 100 justitsmord i den slags sager, så skulle pokker da forlange, at det blev taget op.
Jeg synes bare, det er helt utroligt, at Det Radikale Venstre også vil påberåbe sig, at der er sket en retssikkerhedsmæssigt fuldt forsvarlig handlen i den her sag.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Men vi har jo fået offentliggjort nogle dokumenter i dag, som viser, at der netop ikke skete en praksisændring i forbindelse med Stephen Kinnock-sagen, og derfor vil jeg gentage spørgsmålet: Viser det her forløb ikke, at vores retssamfund netop virker?
Er det ikke et bevis på, at vores retssamfund netop virker?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Jamen jeg er ikke tilfreds med et samfund, hvor SKAT som myndighed påberåber sig tavshedspligt i en sag, som direkte medfører, at to andre mennesker idømmes hver 1 år og 9 måneders fængsel.
Sagen er, at hvis ikke Helle Thorning-Schmidt havde offentliggjort den afgørelse, var de også blevet dømt i landsretten.
Landsretten siger så direkte, at fordi man nu har fået indblik i Kinnocksagen, frikender man Camilla Vest og hendes mand.
Det er jo det, der er den egentlige og voldsomme skandale, som jeg ikke synes er et retssamfund værdigt.
Når nogen inden for SKAT, SKAT Nordsjælland i det her tilfælde, spørger SKAT København: Vi kan se, at der er en sag, der ligner den her, må vi høre, hvad begrundelserne er for jeres afgørelse? –
og der så bliver sagt, at den er låst, og at der er tavshedspligt, så er det jo det samme, som at embedsmændene ved at dække sig bag tavshedspligten ville sidde og se på, at der blev begået et justitsmord.
Det er da fuldstændig forrykt i et retssamfund.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Sagen her er jo, at SKAT fik medhold i byretten, men så omgjorde Landsskatteretten den dom, som vi taler om.
Jeg vil bare spørge hr. Claus Hjort Frederiksen, om ikke han og partiet Venstre er tilfredse med, at vi jo netop lever i et retssamfund, hvor sager kan blive taget op og gjort om, når der har været tvivlstilfælde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Jeg vil sige to ting til hr. Thomas Jensen.
For det første: Kan man virkelig ikke behandle en sag i Folketinget, hvor der er sket et forsøg på justitsmord, hvor mennesker er i dømt 1 år og 9 måneders fængsel, som efter danske forhold er en meget streng straf?
Det går jeg ud fra må være fuldstændig legitimt at diskutere en sådan sag.
For det andet behøver hr. Thomas Jensen ikke gøre sig de store bekymringer, for det afgjorde landsretten.
Landsretten afgjorde, at der var sket en praksisændring, som havde indflydelse på Camilla Vest-sagen, og derfor frifandt de hende, så det problem er ikke så stort.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Så står vi her og behandler en personlig skattesag i Folketingssalen.
Det synes jeg i sig selv er lidt udtryk for, hvad Venstre måske er ude på i den her sag.
Jeg synes, at det er helt på sin plads, som skatteministeren har orienteret om, nemlig at man vil komme med en redegørelse om de sager, der har været omtalt i pressen på det seneste, og at vi på baggrund af den her i Folketinget nok også skal kunne drage vores konklusioner.
Men jeg har nu igen fra Folketingets talerstol hørt hr. Claus Hjort Frederiksen komme med den fejlagtige oplysning, at der i Kinnocksagen er sket en praksisændring.
Jeg vil bare gerne bede hr. Claus Hjort Frederiksen om at oplyse mig om, hvad der fremgår af den udtalelse, der er kommet her til morgen fra Skatteministeriet, om praksisændringen.
Er der sket en praksisændring – ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
SKAT Nordsjælland rejste sigtelse mod Camilla Vest og hendes mand for groft skattesvig.
SKAT og anklagemyndigheden oplyser, at det ikke er tilfældet, og at de ikke vil udlevere afgørelsen.
Camilla Vest og hendes mand idømmes derfor hver 1 år og 9 måneders fængsel og en bøde på 6,6 mio. kr.
Camilla Vest anker sagen.
Inden sagen behandles, sker der imidlertid det, at Helle Thorning Schmidt føler sig presset til at offentliggøre afgørelsen i sin skattesag.
Camilla Vest og hendes mand frifindes derfor pure i landsretten med direkte henvisning til afgørelsen i Helle Thorning Schmidts skattesag.
Det rejser nogle meget fundamentale spørgsmål om retssikkerhed, spørgsmål om ligebehandling af skatteyderne, spørgsmål om, om embedsmænd under påberåbelse af tavshedspligt medvirker til justitsmord på Camilla Vest.
Under SKAT Københavns behandling af Helle Thorning-sagen bad man eksperter se på skattepraksis.
Det blev besluttet at ændre praksis og tillade Kinnock nogle dages arbejde i Danmark uden at ifalde skattepligt.
Og man undlod bevidst at offentliggøre denne praksisændring.
Skatterådets daværende formand har da også udtalt, at Camilla Vest-sagen aldrig skulle have været rejst.
Forespørgslen i dag skal derfor afdække en række spørgsmål: Har der været kommunikation mellem SKAT Nordsjælland og SKAT København om ønsket fra forsvaret for Camilla Vest om at se afgørelsen i Helle Thorning-sagen?
Var der mellem de to myndigheder enighed om, at det ikke kunne komme på tale?
Og hvad er i så fald begrundelsen herfor?
Og hvad har ministeren gjort for at opfylde sin tilsynsforpligtelse?
Camilla Vest-sagen går ikke væk, før alle kort lægges på bordet.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Jeg er i særdeleshed valgt på borgernes vegne, af borgerne, og det er også derfor, at jeg meget tydeligt i min ordførertale – og den håber jeg at hr. Brian Mikkelsen har lyttet godt efter – siger, at jeg som socialdemokratisk repræsentant kerer mig ualmindelig meget om borgernes retssikkerhed.
Vi kan – det ser jeg i hvert fald frem til at vi kommer til – når SKATs redegørelse via skatteministeren kommer over i Skatteudvalget, tage en god og saglig oplyst debat om, hvad det er, der er gået galt i den her sag, og om der er gået noget galt, sådan at vi kan sikre os, at borgere i fremtiden ikke skal blive udsat for det samme.
Og der kæmper Socialdemokraterne helt på borgernes side.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
For mig handler det slet ikke om Kinnocksagen.
For mig handler det om, at man som offentlig myndighed har en forpligtigelse til at sikre, at der ikke sker justitsmord.
Det må da vække til eftertanke, også hos den socialdemokratiske ordfører, som trods alt også er valgt på borgernes vegne og ikke på systemets vegne.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Det ser jeg frem til, og på det tidspunkt får vi bedre mulighed for virkelig at se, hvad der er sket i den her sag.
at det, der indirekte ligger i den tekst, der behandles i dag, jo er, at man egentlig siger, at Kinnocksagen, selve personsagen, skulle offentliggøres.
Det synes jeg retssikkerhedsmæssigt er et problem, som partierne gør sig til talsmand for, for det skal jo være sådan, at uanset hvad man hedder til efternavn, skal man være sikker på, at når en sag bliver behandlet, så bliver den også behandlet fortroligt.
Og i den her sag, altså Kinnocksagen, mener man lige pludselig, at den skal offentliggøres i hele Danmark, inden for det offentlige, for at hjælpe i en anden sag.
Det, som skatteministeren har fremlagt, er, at det er efter fuldstændig gældende praksis, at der kommer et styresignal fra SKAT, og at der også vil komme en ændring af den juridiske vejledning, hvis der skulle være sket en praksisændring.
Men som sagt er der ikke sket en praksisændring i Kinnocksagen, så derfor er det ikke den, der er grundlag for en ændring.