runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Men alt andet lige kan man sige, at når en virksomhed har et enhedspatent, og hvis Danmark står uden for EU-enhedspatentet, så har virksomheden stadig væk sit hjemmemarked, hvis den har patentet i Danmark.
Man kan altid søge et EU-enhedspatent ved siden af – det kan man jo godt.
Men for mig at se vil det være en klar fordel, at Danmark ikke er med i det, specielt fordi vi endnu ikke helt har styr på, hvordan domstolen kommer til at fungere.
Når man så søger et enhedspatent – og det bliver ikke i 27 lande; så vidt jeg husker, er der et par lande, Italien, Spanien, som ikke er med, og Kroatien er jeg ikke sikker på har besluttet sig endnu – så vil det jo være muligt, selv om Danmark ikke er med, at have EU-enhedspatentet.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Jeg mener jo, det vil være en fordel, at vi er med, al den stund at vi så får mulighed for at påvirke, hvordan processerne skal køre.
Vi får mulighed for at udpege dommere, og vi får lov til at medvirke i forhold til den ekspertise, vi nu engang har.
Jeg synes, det er en fordel at være med frem for at stå udenfor.
Så må jeg jo også sige, at det vel stadig væk er sådan, at man uanset hvad kan nøjes med at lade sit patent gælde i eksempelvis Danmark og Sverige, hvis det er det, man ønsker.
Det er et frivilligt tilbud, og man kan bare lade være med at benytte sig af det – også fremover.
Så der er ikke nogen tvang forbundet med det her.
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Men det vil vel stadig væk være patentdomstolen, der skal benyttes, selv om man kun har et dansk patent.
Det går jeg ud fra, jeg er lidt i tvivl om det, men det kan være, ministeren kan svare på det.
Så undrer jeg mig i øvrigt lidt over det her med processerne ved domstolen.
For mig bekendt er det sådan, at man har nedsat en administrativ komité, der skal beslutte, hvordan processerne ved domstolen kommer til at fungere.
Og det, der er hele kernen i det her, er jo netop, at det er en administrativ komité, der skal beslutte processerne.
Ergo er det ikke så meget indflydelse, vi får fra dansk side.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Men man har jo ikke udliciteret alt til nogle mennesker, som man overhovedet ikke har styr på.
Altså, når man laver en mellemstatslig aftale, får man også indflydelse på konstruktionen.
Det skulle gerne være det, der er pointen med det.
Jeg ser sådan på det, at den her patentdomstol sådan set bare er et praktisk, godt redskab, som virksomhederne kan få lov til at tilvælge.
Man behøver ikke, der er ingen tvang.
Man kan, helt præcis som i dag, benytte sig af de nationale ordninger, hvis man vil.
Det er bare en ekstra mulighed, man får, som faktisk vil være en kæmpe fordel for ganske mange små virksomheder, som ikke skal, om jeg så må sige, betale advokatomkostninger i 25 forskellige lande, men kan nøjes med at gøre det et sted.
Det er det tilbud, der er skabt med patentdomstolen, og jeg forstår faktisk ikke, hvorfor man er imod det.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-02-26:
Tak for det.
Til transportministeren: Hvad er ministerens holdning til etablering af den tredje Limfjordsforbindelse over Egholm?
Magnus Heunicke (S), 2014-02-26:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldt ud opmærksom på, at det er en sag, som har stor betydning og politisk opmærksomhed i hele Nordjylland.
Jeg må også til at starte med sige, at jeg godt kan forstå, at borgerne, der bor langs de forskellige linjeføringer, er frustrerede.
Jeg synes, vi fra Folketingets side må sige, at de har brug for en afklaring.
Derfor vil jeg arbejde for, at der findes en politisk løsning på det i den grønne forligskreds.
Forligskredsen blev med det, der hed »Aftale om en ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen mv. af 21. marts 2013«, enig om en beslutning om, at linjeføringen skal afvente de opdaterede beregninger i landstrafikmodellen.
En ny Limfjordsforbindelse er et stort, omkostningsfuldt og indgribende projekt.
Derfor er det vigtigt, at beslutningen bliver truffet på et så solidt grundlag som muligt, og de her opdaterede beregninger i landstrafikmodellen skal understøtte en sådan oplyst beslutning.
Her er det vigtigt at være opmærksom på, at denne beslutning ikke kan træffes af regeringen alene.
Analyserne i landstrafikmodellen er besluttet af alle partier i den grønne forligskreds, og det er de samme partier, der i givet fald skal udmønte midler fra Infrastrukturfonden til at gennemføre et projekt.
Forligskredsen har den 7. februar dette år modtaget et statusnotat, der redegør for arbejdet med at opdatere beregningerne.
Ministeriet forventer som nævnt i den forbindelse at modtage en afrapportering fra Vejdirektoratet inden for de næste par uger.
Men jeg må også sige, at da det er en ny model, kan det ikke udelukkes, at der kan være behov for konsolidering af resultaterne.
Når de endelige resultater foreligger, vil sagen blive drøftet i den samlede forligskreds.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-02-26:
Tak for det.
Jamen når man nu har ventet siden 1967 og der går 2 måneder mere med at få de korrekte tal på bordet, så bliver det heller ikke Nordjyllands undergang – det skal jeg medgive ministeren.
Så vi venter selvfølgelig gerne, og jeg kvitterer også for ministerens indstilling og at problemet har ministerens bevågenhed.
I hvert fald vil grænsen for kapaciteten i Limfjordstunnellen være nået allerede i 2017 og ikke som oprindelig forudsat i 2020, så meget tyder på, at situationen er værre end forudsat.
Men vi afventer selvfølgelig de endelige tal.
Indtil da ville det jo så være rart nok at få ministerens egen personlige holdning til det, for det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi er mange, der glæder os over, at vi er gået fra at have en minister fra SF – hvis afdeling i Aalborg jo i den grad har været imod den her forbindelse – til at vi nu har en socialdemokratisk minister.
Så vidt som man nu kan glæde sig inden for de rammer, der er, men det gør vi da.
Så meget desto mere vil jeg godt være helt sikker på, at ministeren også er af den opfattelse, at den forbindelse, der etableres over Egholm, etableres som en Vestforbindelse, ganske som det er forudsat og vedtaget af regionen, Kommunernes Kontaktråd og Aalborg Byråd.
Hvad er ministerens personlige holdning til linjeføringen?
Magnus Heunicke (S), 2014-02-26:
Et af problemerne i den nuværende situation er jo, at der med de VVM-undersøgelser, der er lavet, er to linjeføringer tilbage, hvor beboerne begge steder er stavnsbundet.
De har – hvilket jeg synes er fuldkommen forståeligt – en frustration over det, et problem med det, og der er det, jeg siger, at det mener jeg vi må arbejde på at finde en politisk løsning på.
Hvis man ser på de tal, som findes nu, og som altså ikke er blevet gennemregnet ud fra den nyeste trafikmodel, så kan man se, at forrentningen på Egholm er oppe på 7,8 pct. – det er et tal, jeg har her – mens den på den østlige forbindelse er på 2,2 pct. Og vi er jo, når vi skal investere i Danmark, tvunget til at se på de steder, som giver den bedste forrentning.
Men der er også miljømæssige og menneskelige aspekter i forbindelse med en Egholmløsning, og derfor er det endnu for tidligt at sige, hvor vi er henne.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Jeg tror, jeg bliver fuldstændig lige så forarget som hr. Peter Skaarup, hvis der er nogen, der opildner til terror eller til drab, og jeg bliver lige så vred.
Jeg tror, at forskellen måske nok ligger i, at jeg jo synes, at man også skal kunne løfte en bevisbyrde, inden man kan beslutte en sanktion og altså gå ind og lave en bestemmelse.
Det vil sige, at der også på en eller anden måde må være en domstol eller en domstolslignende organisation eller noget, som har taget stilling til skyldsspørgsmålet.
Nu er det jo sådan i forhold til udvisninger, at hvis en udlænding skal udvises administrativt – for det kan man sådan set også blive – så kan det ske, hvis man må anses for at være til fare for statens sikkerhed.
Der vil så være tale om en konkret vurdering, som afhænger af de konkrete handlinger, som den pågældende har foretaget.
Udlændingeloven indeholder herudover også regler om udvisning ved dom, altså dom for et strafbart forhold, og det kan f.eks. være udvisning ved dom i tilfælde, hvor en udlænding idømmes frihedsstraf for overtrædelse af straffelovens bestemmelser om drab og terrorisme.
Vi har de muligheder for at kunne sige til folk, at vi gerne vil have, de rejser ud, altså udvise dem, hvis de har begået de her ting.
Men vi overholder vores internationale forpligtelser.
Magnus Heunicke (S), 2014-02-26:
Jamen det kommer vi nok til at gøre alligevel, for det er jo sådan, at jeg vil invitere partierne i den grønne forligskreds – og der er Venstre også med – til at drøfte, hvad vi gør, når vi får de endelige rapporter, og hvordan vi så kan få løst de konkrete problemer.
Jeg synes, det er vigtigt, at man på det transportpolitiske område generelt har en konstruktiv tilgang til tingene, for det, man beslutter her, rækker mange generationer frem, og det er noget, som vi har som en fælles arv – også med hensyn til de ting, som tidligere ikke blev gjort godt nok.
Nu sagde spørgeren til at starte med noget om, at der var gået mange, mange årtier – det er også mange forskellige regeringer, der har siddet, og som bærer det fælles ansvar – og derfor er min tilgang til det: Lad os få løst problemerne og tænke lang tid frem.
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Der må jeg så sige at vi i Dansk Folkeparti er dybt uenige.
Vi mener faktisk, det vil være en helt klar fordel at stå uden for patentdomstolen, således at man har sit hjemmemarked.
Man kan jo altid søge et EU-enhedspatent alligevel, det kan man jo, men så har man trods alt sit hjemmemarked.
Jeg er lidt i tvivl om svaret fra ministeren, for jeg går da ikke ud fra, det er sådan, at man i Danmark i dag søger et patent, som man ikke kan håndhæve.
Man får vel ikke bare et patent sådan ud af den blå luft; der er nogle ting, der bliver undersøgt.
Så jeg forstår faktisk ikke helt svaret, og jeg undrer mig lidt over, at ministeren ikke er lidt mere bekymret i forhold til de små og mellemstore virksomheder, for det er jo hele hjemmemarkedet, der kan ryge, hvis man mister enhedspatentet.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-26:
Jeg er helt indforstået med, at det kan være forskelligt, men nu er det her er en vigtig festival for mange af de brugere, som godt kan lide at komme på Sølund Festival.
Desuden har der jo været en bekymrende tendens til, at man bygger store institutioner uden for byerne.
Det vil sige, at samtidig med at man isolerer borgerne i de store institutioner, siger man, at en ledsageordning er det ikke sikkert de kan få.
Det vil jo sige, at man isolerer en stor del af de handicappede mennesker frem for at inkludere dem i fællesskabet.
Vi snakker om en gruppe, som ikke altid lige kan færdes selv, og som har brug for ledsagerhjælp.
Der mener jeg jo, at det er ministeren, som har ansvaret på området, og at det er ministeren, som skal handle på området.
Så påtænker ministeren lovændringer i forhold til det her for at sikre, at mennesker med handicap kan få ledsagelse, når de skal ud og have nogle oplevelser?
Ministeren siger, det er kommunernes ansvar, og at kommunerne selv må bestemme, om de har lyst til at bruge ledsagerordningen.
Men vi ved jo godt ud fra kendskabet til økonomien i kommunerne, at de måske vil nedprioritere det her område, så hvad vil ministeren gøre for at sikre det her område?
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Tak for det.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil tillade mig allerførst i besvarelsen lige at gøre opmærksom på – også til seere og andre – den glædelige begivenhed, der skete for nylig, hvor vi jo fik mulighed for at melde ud, at vi har lavet en bred politisk aftale i Folketinget om, at vi laver en lokal afdeling af den fælles patentdomstol her i København.
Det er jo en fordel med en lokal afdeling af patentdomstolen, for så sikrer vi, at danske virksomheder får mulighed for at føre deres sager i Danmark.
De processprog, vi får, bliver både dansk og engelsk, og der vil altid, som følge af at vi laver en lokal afdeling, være en dansk dommer i dommerpanelet.
Det betyder eksempelvis – i forbindelse med det spørgsmål, der bliver stillet her – at hvis en lille dansk virksomheds patent bliver krænket, lad os sige i fem europæiske lande, herunder Danmark, får virksomheden også mulighed for at anlægge sag ved den lokale afdeling af den fælles patentdomstol her i Danmark.
Omvendt er det selvfølgelig sådan, at hvis patentet alene er blevet krænket i Grækenland, er det som udgangspunkt i Grækenland, at man skal føre sagen.
Men det er ikke sådan, at det vil være ved en græsk domstol.
Det vil jo være ved den fælles patentdomstols lokale afdeling i Grækenland eller den regionale domstol, som måtte gælde i forhold til Grækenland, at man ville skulle føre sagen.
Så det vil ikke være sådan, som det er i dag, at man, hvis man nu f.eks. får krænket sit patent i Grækenland, skal ned igennem de græske retsinstanser.
Det skal man ikke længere.
Fremover vil det være sådan, at hvis det går på den europæiske enhedspatentdomstol, er det den og dens funktioner, man skal benytte.
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Tak for det.
Når jeg nu har spurgt, skyldes det, at da man indgik aftalen om at lave en lokal afdeling, hvilket jo i øvrigt hele tiden har været en mulighed – tidligere har man forsøgt at lave en regional afdeling af patentdomstolen – så blev det jo udlagt, som om det nu til enhver tid er muligt for en dansk virksomhed at føre retssagen i Danmark.
Det er faktisk derfor, jeg spørger, og der er jeg glad for svaret, for svaret viser åbenlyst, at det jo ikke nødvendigvis er tilfældet.
Det kan jo stadig væk netop blive sådan, at en lille eller en mellemstor virksomhed skal rejse til en anden patentdomstol i et andet land.
Så svaret er vel egentlig meget simpelt, at man ikke kan sikre, at sagen for en lille virksomhed altid skal føres i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Det er korrekt.
Det, der alene bliver fordelen, er, at hvis det er på området for enhedspatenter og ikke i forhold til nationale ting, er man sikret, at dommerne ikke kun er nationale, og at det er det samme system, man møder, uanset hvor man er henne, men at man så at sige rejser lidt, alt efter hvor krænkelsen er sket.
Og det er jo også på den måde, hvorpå dommerne skal bevæge sig rundt i forhold til enkelte europæiske lande.
Jeg tror, det vil være en fordel for en mindre dansk virksomhed, som får krænket sit patent i lad os sige Bulgarien, Rumænien eller Grækenland, for man er jo i virkeligheden kun nødt til så at tage et sted hen og få ført sin sag og forhåbentligvis få ret – hvis man har det.
Man er ikke nødt til også at føre den begge steder.
Hele humlen ved systemet er jo, at hvis man først har fået en afgørelse et sted, gælder den alle de lande, som har tilsluttet sig patentdomstolen.
Og det er jo en kolossal fordel for en lille virksomhed, som man må antage ikke har så mange penge til at føre retssager og andet for.
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Men stadig væk er en lille eller mellemstor virksomhed ikke sikret at kunne føre sagen i Danmark.
Og det, der undrer mig, er den pressemeddelelse, der kom fra Erhvervs- og Vækstministeriet, hvori det blev sagt, at vi fra dansk side er interesserede i, at danske virksomheder kan få sagerne afgjort i København; lidt populært sagt skal det ikke være virksomhederne, men dommerne, der skal rejse.
Det er så departementschef Michael Dithmar, der har sagt det.
Det passer jo så ikke, for om en lille og mellemstor virksomhed kan føre sagen i København, er helt afhængigt af, hvor krænkelsen har fundet sted.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Det kommer jo helt an på, hvad det er for typer af sager, vi taler om.
Og langt de fleste sager bliver mig bekendt i dag ført i Tyskland, fordi det er der, man udtager sager om patenter og ansøger om det.
Men det afhænger meget af sagens karakter, og hvad det er for en sag.
Nu har man i hvert fald her åbnet for, at danske firmaer – hvis det involverer danske firmaer, som lige pludselig bliver anklaget – i langt de fleste tilfælde får mulighed at føre sagen i Danmark.
Man kan selvfølgelig omvendt sige, at i netop det eksempel, der nævnes her, hvor det eneste sted, der foregår en krænkelse, er lige præcis Grækenland, så er det jo naturligt, at det er der.
Sådan ville det også være i dag, hvis man så det problem opstå.
Pia Adelsteen (DF), 2014-02-26:
Det var så bare en bekræftelse.
Jeg tror ikke, at jeg har mere at spørge om i forhold til det her, for det vil stadig væk være sådan, at man skal rejse, hvis krænkelsen finder sted i et andet land og man har et EU enhedspatent.
Spørgsmålet lyder: Bekymrer det ikke ministeren, at en lille dansk virksomhed, der efter en eventuel dansk tilslutning til EU's fælles patentdomstol måtte have søgt og fået et EU-enhedspatent, risikerer at miste sin patentbeskyttelse også på det danske hjemmemarked, som mange små virksomheder er dybt afhængige af, ved en retssag anlagt ved en udenlandsk domstol?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-26:
Det er jeg faktisk ikke bekymret over, for det er sådan i dag, at hvis man nu er en mindre dansk virksomhed og kun ønsker at udtage patent – lad os sige i Danmark, Sverige og Tyskland – så kan man gøre det, og det kan man også gøre fremover.
Søger man derimod et enhedspatent, hvilket vil sige, at man vil have sit patent til at gælde i hele Europa, så må det jo stå sin prøve, sådan at det patent også er i orden.
Og hvis man på den baggrund bliver dømt og den fælles patentdomstol siger, at det her patent ikke er et, man kan gøre krav på at få penge for, fordi det åbenbart er nogle andre, der har det patent eller de rettigheder, så er det vel rimeligt nok – uanset om det er i Danmark, Italien eller Portugal, eller hvor det er henne.
Så man kan altså fremover begge dele, og jeg synes jo, at fordelen ved, at man kan søge om at få et patent og kan få det i alle lande, er indlysende, for så kan man håndhæve rettighederne alle steder.
Men det skal vel også være sådan, at det patent, som man har, skal gælde og være i orden.
Man kan jo ikke bare bede om et eller andet, som man så senere får underkendt.
Jeg mener og tror, at den måde domstolen bliver sammensat på fremover med eksperter og dommere, som ved meget om det her, vil have til følge, at danske firmaer får en ekstra god retsbeskyttelse.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Jeg synes, det er en anelse problematisk at skulle udtale mig om konkrete sager, som jo også kan være konkrete sager, der pågår.
Men det, jeg gerne vil sige, er, at vi har mulighed for at udvise folk, hvis de har begået nogle ting i forhold til de regler, som jeg lige har gennemgået, og der er ikke nogen tvivl om, at regeringen synes, at udvisningsreglerne skal være stramme, for vi er sådan set et åbent samfund.
Vi vil gerne tage imod folk, og vi er glade, når folk bliver integreret, når de bidrager til vores fællesskab, når de er med som fuldgyldige borgere.
Men er man her kun, fordi man vil lave kriminalitet, opfordre til terror og alt muligt andet, ja, så er sagen jo en lidt anden.
Men udlændingelovens regler om udvisning er udformet sådan, at en udlænding, der begår alvorlig kriminalitet, skal udvises, medmindre udvisningen vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Og det vil sige, at vi eksempelvis bliver nødt til at tage højde for, hvor mange år den pågældende har været i Danmark og hvordan vedkommendes tilknytning til Danmark er.
Så kan man ud fra det se, om man kan udvise, og i tilfælde af at det ikke er i strid med de internationale forpligtelser, er det det, der sker.
Jeg må sige, at jeg egentlig synes, det er en lillebitte smule useriøst at stå og ville sagsbehandle en enkelt borgers sag her i Folketingets spørgetid.
Hvad har borgeren af anden medicinhistorie, hvad har borgeren af andre forhold, der gør, at man måske ikke synes, det er forsvarligt?
Hvad kan der være af andre omstændigheder?
Det kan være, at hr. Kim Christiansen kender til de forhold.
Jeg gør i hvert fald ikke.
Det, jeg kan sige, er, at man har mulighed for at anke en afgørelse, hvis man er uenig.
Der bliver således foretaget en grundig sagsbehandling, og den synes jeg man skal lade foregå de rigtige steder og ikke i Folketingssalen.
Kim Christiansen (DF), 2014-02-26:
Jeg synes overhovedet ikke, det er useriøst at forelægge en bekymret borgers sag for ministeren.
Jeg skal gerne oversende den, det må jeg nemlig godt for den pågældende borger.
Det her er bare en af mange, men det havde været betryggende, hvis justitsministeren kunne have oplyst, hvor mange der er blevet nægtet dispensation, og hvor mange der dermed har mistet deres job.
Med hensyn til anke er det rigtigt, at man anke, man kan klage osv.
På det tidspunkt er folk for lang tid siden blevet fyret fra deres job.
Der er ikke nogen arbejdsgiver, der har tid til at vente 5 måneder, på at en lastbilchauffør får fornyet sit kørekort, mens man skal igennem diverse klageinstanser.
Det her er ganske enkelt ikke godt nok.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg synes, vi har lavet nogle regler, som giver mening.
Vi har sørget for, at dem, som kører rundt i vores meget tunge køretøjer, skal være lægeligt forsvarligt i stand til at føre det køretøj.
Det er en situation, som handler om at sikre både den enkelte chaufførs personlige sikkerhed og så sandelig også alle vi andres.
Jeg ved ikke på stående fod, hvor mange af vores lastbilchauffører som har epilepsi.
Det, jeg kan sige, er, at man har mulighed for at søge, og man har mulighed for at påklage afgørelsen, hvis man ikke er tilfreds med den.
Ligger hr. Kim Christiansen inde med sager, er man meget velkommen til at sende dem over til mig, men jeg vil gerne holde fast i, at det er useriøst at bede mig om at stå og forholde sig til en enkelt sag i Folketingets spørgetid, når jeg ikke kender baggrunden for det afslag, der er blevet givet.
Der kan jo være tusindvis af andre årsager, der lige præcis gør sig gældende i den her sag, men jeg vil meget gerne have den oversendt og meget gerne svare på det.
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-26:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til det stigende problem omkring personer, der opholder sig ulovligt i Danmark?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Lad mig nu bare igen starte med at slå fast, at det er regeringens fuldstændig klare politik, at der skal være en konsekvens og en hård linje over for udlændinge, som ikke har ret til at opholde sig i landet.
Udlændingeloven bygger på det grundlæggende princip, at en udlænding, som ikke har ret til at opholde sig i Danmark, har pligt til at udrejse.
Sker det ikke frivilligt, skal politiet, så vidt det overhovedet er muligt, sende udlændingen hjem, også om nødvendigt med tvang.
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-26:
Jeg vil gerne kvittere for svaret.
Jeg må så spørge justitsministeren, hvorfor man ikke gør noget mere for at løse det voksende problem, det er, at personer opholder sig ulovligt i Danmark.
Jeg har jo spurgt ind til det, fordi når man sådan kigger på det, får man det klare indtryk, at det altså er et stigende problem.
Op mod 40.000 illegale indvandrere opholder sig i Danmark årligt, og det er et tal, som man vurderer er stigende.
75 pct. af dem, der bliver fremstillet i Københavns Dommervagt, er folk, der ikke har fast bopæl i Danmark.
En meget stor del af dem er illegale indvandrere, altså folk, der heller ikke har lovligt ophold i Danmark.
Det er der, vi så ser den helt store kriminalitetsudfordring.
Det er derfor, jeg har taget spørgsmålet op og spørger, hvad regeringens holdning er til det stigende problem med personer, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Det er jo fint, at regeringen er imod det.
Man kan så stille sig selv det relevante spørgsmål, hvorfor regeringen så ikke gør noget mere ved det, når regeringen nu synes, at det er et problem.
Det er så det spørgsmål, jeg godt vil stille justitsministeren.
Hvis ministeren mener, at det er et problem og også anerkender, at det er et voksende og stigende problem, hvilket er vores opfattelse i Venstre, hvad agter ministeren så at gøre ved det?