runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Der er problemer med visse nationalskoler, og jeg synes også, at der skal være meget mere kontrol med dem, men koranskoler er altså det, der foregår i moskeerne, når børnene tager derhen om eftermiddagen og lærer koranen.
Det er koranskoler, og derfor synes jeg, at det er forkert at sammenblande koranskoler med nationalskoler, der er inde under friskolerne.
Det er bare en præcisering.
Der er flere ordførere, der har stillet spørgsmålet, om Dansk Folkeparti er antimuslimsk.
Jeg har endnu ikke hørt svaret.
Er Dansk Folkeparti antimuslimsk, og skelner man imellem islamisme og islam?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Dansk Folkeparti er ikke et antimuslimsk parti, og det mener jeg i øvrigt også at vores gruppeformand har redegjort for.
Så vil jeg sige, at jeg ikke sammenlignede koranskoler med muslimske friskoler.
Jeg sammenlignede koranskolerne med SFO-ordningen, for det er jo en form for fritidsordning.
Det var den sammenligning, som jeg lavede, og der sagde jeg bare, at jeg syntes, det var problematisk, at hvor der er nogle, der går i SFO-ordningen i deres fritid, når de er færdig med skolen, folkeskolen eller friskolen, er der nogle, der i stedet for går i koranskole.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg tror mildest talt ikke, at det er noget, som fremmer en fornuftig integrationsproces.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Altså, alle de der ord, nok om dem - men indhold, lad os tale om det.
Hr. Martin Henriksen vil forbyde koranskoler.
Betyder det, at muslimer ikke længere skal have forsamlingsfrihed, for man har vel lov til at lave koranskoler i private hjem, går jeg ud fra?
Hr. Martin Henriksen vil forbyde muslimske friskoler, men ikke jødiske eller kristne friskoler, går jeg ud fra.
Eller tager jeg fejl?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det sker tit, at hr. Simon Emil Ammitzbøll tager fejl; jeg vil ikke sige, at det er sket i det her tilfælde, for det er sådan set rigtigt opfattet.
Det er sjovt, at det skal være en diskussion om, hvorvidt man kan forbyde noget eller ikke forbyde noget.
Nu har jeg ikke lige en liste foran mig, men der er mange ting i det danske samfund, som er forbudt, og det kan jo godt lade sig gøre, hvis der er lidt vilje til rent faktisk at gøre det.
Det, vi dybest set diskuterer,
er jo, hvordan vi skal integrere de her mennesker i det danske samfund, og der er jo masser af partier her, der siger, at vi skal snakke om god integration, og at vi skal have god integration, men hvad er buddet på en god integration?
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at buddet på en god integration er, at man dels vedkender sig og står ved og accepterer og respekterer de demokratiske principper, der er i det danske samfund, og som er styrende for det danske samfund, og at man også ad åre bliver integreret ind i den danske kultur og dermed bliver dansker.
Det ved jeg godt ikke kan ske, lige når man kommer til landet, men vi må have en forventning om, at det kan ske i anden generation, tredje generation, fjerde generation osv.
Hvis vi skal have en vellykket integration, så må debatten om integration jo på et eller andet tidspunkt så at sige ophøre, for så er folk jo nået til vejs ende og er blevet integrerede.
Vi har problemer med parallelsamfund osv., og der er jo ikke nogen andre partier, der i realiteten giver nogen gode bud på, hvad vi kan gøre ved det.
Er det i orden, at man vokser op i en bydel, taler arabisk, eller hvad man nu taler, taler med folk fra sin egen kulturkreds, går hen i en skole og taler med folk fra sin egen kulturkreds, går i en koranskole efterfølgende og så går hjem om aftenen?
Er man så integreret?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Dansk Folkeparti påstår at være et meget grundlovsglad parti, om jeg så må sige.
Jeg har i mange år undret mig over, at Dansk Folkeparti ikke vil ændre grundloven.
Det kan jeg så forstå på hr. Martin Henriksen at man har lyst til på indtil flere områder.
Man vil bl.a. gøre op med både religions- og forsamlingsfriheden.
Det synes jeg da er helt utroligt, at man kan stå og sige fra Folketingets talerstol.
Hvordan kan man tage afstand fra to af de mest basale frihedsrettigheder i grundloven?
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti vil være bekendt at undsige grundloven på den måde, som hr. Martin Henriksen gør.
Er Dansk Folkeparti virkelig imod både forsamlings- og religionsfriheden?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Nej, det er Dansk Folkeparti bestemt ikke.
Det er jo sådan, at i grundloven er der meget vide rammer for, hvad man må og kan som borger i det danske samfund, så længe det ikke forstyrrer den offentlige orden, hvis jeg husker formuleringen korrekt.
Spørgsmålet er jo så: Hvornår forstyrrer noget den offentlige orden og dermed samfundet som sådan?
Når vi kan se, at der er problemer med parallelsamfund, som jeg beskrev før, altså hvordan man kan vokse op i Danmark, leve hele sit liv i et parallelsamfund, stort set ikke have nogen kontakt med det danske samfund, og dem, som man først og fremmest har kontakt til, er folk, der kommer fra den samme kulturkreds som ens forældre og ens bedsteforældre, forstyrrer det så den offentlige orden?
Når vi kan se den splittelse, der går igennem forskellige befolkningsgrupper i Danmark, forstyrrer det så den offentlige orden?
Det kunne man måske godt mene at det rent faktisk gør.
Vi har ikke nogen problemer med, at folk ytrer sig, at folk forsamles, at folk stort set gør, hvad folk har lyst til at gøre, men man må have nogle forpligtelser over for det danske samfund, når man vælger at slå sig ned i det danske samfund.
Så vil jeg bare endnu en gang pointere, at Det Radikale Venstre og mange andre partier jo ikke har nogen bud på, hvordan vi gør op med parallelsamfundene, medmindre man mener, at parallelsamfund er en god ting.
Altså, hvis man mener, at splittelse i det danske samfund er en god ting, så skal man selvfølgelig lade være med at foreslå noget, og jeg kan forstå, at man fra Det Radikale Venstres side mener, at det er en god ting.
Ja tak!
Det er vi jo alle sammen enige om.
De kan jo give os de mandater, som de mener at vi gør os fortjent til.
Og jeg håber da, at fru Line Barfod anerkender, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at fru Line Barfod kan mene, hvad fru Line Barfod sådan set har lyst til at mene, selvfølgelig under ansvar for domstolene.
Men jeg vil bare sige, at det jo er svært at tage Enhedslisten seriøst i den her tørklædediskussion, frihedsdiskussion, eller hvad man vil kalde den for, når vi, som også er diskuteret tidligere i dag, jo har været vidne til, hvordan Enhedslisten har opstillet en kandidat med tørklæde, og da man så fandt ud af, at det medførte visse problemstillinger, var man alligevel ikke så sikker på, at det var en god idé, at den her kandidat rent faktisk var blevet opstillet for Enhedslisten.
Så når Enhedslisten får problemstillingerne ind på livet, har man tilsyneladende en lidt anden opfattelse af, hvad det her repræsenterer osv., og når man ikke har det inde på livet, er man ih og åh så frisindet, og man er ih og åh så god.
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
Jeg kan ikke få det til at passe, at hr. Martin Henriksen siger, at Dansk Folkeparti vil give mig ret og frihed til at mene, hvad jeg mener, når hr. Martin Henriksen samtidig siger, at Dansk Folkeparti mener, at Folketinget skal forbyde forsamlinger, det, at folk mødes, hvis der foregår noget, som Dansk Folkeparti mener er forkert.
For mig er det afgørende at have en frihed også for dem, jeg er dybt uenig med.
Men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti med hr. Martin Henriksens ord ønsker at forbyde det, hvor der foregår noget, som Dansk Folkeparti ikke mener er hensigtsmæssigt.
Det må man så bare tage til efterretning, hvis det er den demokratiopfattelse, man har.
Men så synes jeg da, man skulle sige åbent, at man ønsker at få ændret grundloven, for det er trods alt ikke de frihedsrettigheder, der er sikret i vores grundlov.
Nanna Westerby (SF), 2008-05-20:
Jeg synes også, det er stort, at Dansk Folkeparti nu i denne debat vil forholde sig til noget så konkret som lærerfri timer, men det undrer mig lidt, at Dansk Folkeparti er imod det her beslutningsforslag.
Hvorfor kunne jeg ikke rigtig gennemskue.
Er det præmisserne i beslutningsforslaget, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for, eller er det det, at undervisningsministeren nu vil lave skærpet tilsyn?
Man kan sige, at der jo allerede i dag er tilsyn, det er jo hverken nyt eller anderledes, kan man sige.
Vi vil også gerne kvittere for, at man vil skærpe tilsynet, men ville det ikke være hensigtsmæssigt simpelt hen at få en ordentlig undersøgelse af det her problem?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jo, det kan man godt sige.
Jeg vil i øvrigt gerne kvittere for, at fru Nanna Westerby synes, at det er stort, at Dansk Folkeparti anerkender, at der måske er en problemstilling.
Det er jo ganske udmærket, og den fremstrakte hånd burde SF da være glad for og tage imod.
Det, at man sætter ekstra fokus på det her fra ministeriets side, og at der er nogle foreninger på området, der også sætter ekstra fokus på det her, og at de grupper, organisationer og foreninger, der repræsenterer eleverne på de forskellige ungdomsuddannelser, også får mulighed for at henvende sig til Undervisningsministeriet, såfremt de har nogle gode eksempler på, hvor det her finder sted, er da en fremstrakt hånd, som vi synes det er rigtig godt at ministeren kommer med, for vi synes også, at der kan være behov for at få klarlagt det her område. Så lad os se, hvad ministeriet finder frem til.
Nanna Westerby (SF), 2008-05-20:
Vi tager da også meget gerne imod det skærpede tilsyn og den fremstrakte hånd, men nu spørger jeg jo sådan set ordføreren fra Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti er tilfredse med det; når nu man kan få hele pakken, når nu man kan få en reel undersøgelse af det her problem, når lærere, elever og rektorer alle sammen peger på, at der er brug for en undersøgelse, hvori institutionerne har mulighed for at være anonyme, hvis de skal danne sig et overblik over omfanget af problemet, hvorfor vil Dansk Folkeparti så ikke være med til det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Nu tror jeg ikke, at det vil hjælpe noget, at man gør nogen anonym.
Hvis jeg kender Danske Gymnasieelevers Sammenslutning og andre elevorganisationer ret, så vil de bestemt være kede af at være anonyme.
De vil tværtimod nok gerne lidt frem og gøre opmærksom på sig selv, og hvis de kan gøre opmærksom på, at der er nogle problemer forbundet med det her, så skal de bare komme frem og gøre det.
Men det er vel ikke nogen overraskelse, at Dansk Folkeparti siger, at vi er sådan lidt skeptiske over for et beslutningsforslag, der har som præmis, at der har været massive nedskæringer på uddannelsesområdet, når man bl.a. ved, at der er blevet tilført betragtelige beløb til erhvervsuddannelserne i både 2007 og 2008 som følge af bl.a. globaliseringsaftalen og trepartsaftalen - det var på erhvervsuddannelsesområdet - og vi også ved, at handelsskolerne i den finanslov, der lige er indgået aftale om, er blevet tilført ekstra ressourcer.
Så med hensyn til de eventuelle problemer, der måtte være på forskellige områder, har vi jo sikret, at der er en fornuftig økonomi, sådan at de enkelte institutionstyper kan håndtere de problemstillinger, der måtte være.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Beslutningsforslag nr. B 113 drejer sig om en undersøgelse af omfanget af lærerfri timer på ungdomsuddannelserne.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, hvis eleverne på de danske ungdomsuddannelser ikke får den undervisning, de har krav på.
Det er vi meget enige med forslagsstillerne i.
Vi er dog også noget betænkelige ved at påføre lærerne og uddannelsesinstitutionerne store, ekstra administrative byrder ved at få dem til at bidrage til en så omfattende undersøgelse, som der her lægges op til.
Derfor er vi glade for, at Undervisningsministeriets tilsyn med skolerne som også nævnt af ministeren har haft fokus på de lærerfri timer de seneste år og også vil have det fremover.
Det er fornuftig anvendelse af ressourcerne.
Det ansvar forventer vi naturligvis at bestyrelserne lever op til, men vi skal også passe på, at vi ikke i den gode sags tjeneste kommer til at lægge for snævre rammer for, hvad der er god undervisning.
Derfor er netop stikprøver en god model.
Hermed kan vi forhåbentlig få fat i dem, der ikke lever op til de lovgivningsmæssige rammer, mens vi kan lade de resterende skoler passe deres arbejde.
Vi Konservative støtter ikke forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-20:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: I Enhedslisten kan vi selvfølgelig stemme for SF's forslag om en undersøgelse af omfanget af lærerfri timer.
Vi har jo desværre en regering, der godt kan lide at skære i bevillingerne til vores uddannelsesinstitutioner, og det har selvfølgelig store konsekvenser for den kvalitet, der så er på uddannelserne.
I stedet skydes de hårde beslutninger over på de gymnasier eller handelsskoler eller erhvervsskoler, som skal have enderne til at nå sammen, mens regeringen kan slippe af sted med at sige, at den arbejder på kvalitetsuddannelser, på trods af at regeringens bevillinger taler et helt andet sprog.
Derfor er det fint med en undersøgelse af omfanget af problemet med de lærerfri timer, og vi kan selvfølgelig også støtte, at undersøgelsen bliver anonymiseret, så der ikke er nogen stakkels lærere eller rektorer eller skoleledere, der skal være bange for at falde i unåde, for nu at sige det rent ud.
Når man oplever lærerfri timer eller, som vi så i pressen i sidste uge, der fra næste skoleår er klasser, hvor der sidder op til 36 elever, betyder det langt mindre tid til den enkelte elev.
Og det går selvfølgelig specielt ud over de elever, der har det svært i skolen.
Vi skal huske på, at der stadig er 20 pct. af en ungdomsårgang, der aldrig færdiggør en ungdomsuddannelse, så hvis vi skal gøre noget ved det problem, kræver det en satsning på ungdomsuddannelserne.
Selv om vi mener, at en undersøgelse er en fin idé, så mener vi også, at vi allerede nu kan se, at der er en række problemer.
Derfor vil vi gerne opfordre alle partier, også SF, der har fremsat dette forslag, til ikke at gøre det til en syltekrukke, men til allerede ved de kommende finanslovforhandlinger at sikre, at der kommer flere penge til ungdomsuddannelserne.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det var ikke et spørgsmål, der var nemt at svare på.
Lad mig så i stedet for sige: Hvis det kan sandsynliggøres, at vi kan få en rimelig søgning, hvis en tolkeuddannelse i visse sprog udbydes på almindelige SU-vilkår, er det da muligt, at vi skal prøve det.
Jeg mener bare, det er usandsynligt, at det er vejen frem, for det er et særligt klientel, der søger disse uddannelser, og det er jo kun godt.
Det er nemlig dem, der har visse forudsætninger for sproget i forvejen.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det er jo i en lidt anden boldgade end det, som vi diskuterede førhen, men ikke desto mindre kan det selvfølgelig være relevant at diskutere det.
Derfor kan vi sådan set godt forstå, at SF vælger at fremsætte det her beslutningsforslag, og vi syntes også, det var udmærket, at ministeren jo sådan set var imødekommende - sådan forstod jeg det i hvert fald.
Det synes jeg er glimrende, og det vil vi gerne kvittere for fra Dansk Folkepartis side.
Det er vi, måske ikke særlig overraskende, ikke enige i fra Dansk Folkepartis side.
Vi syntes, det var godt, at ministeren sagde, at ministeriet i forbindelse med det ordinære tilsyn af ungdomsuddannelserne ved gennemgang af handlingsplaner for øget gennemførelse på erhvervsområdet vil øge fokus yderligere med henblik på eventuel forekomst af lærerfri undervisning.
Vi synes også, det er fint, at undervisningsministeren vil indhente stikprøvevis dokumentation for elevernes arbejdstid i form af lærerstyrede aktiviteter, hjemmearbejde osv. Vi har også noteret os, at Erhvervsskolernes Bestyrelsesforening har taget initiativ til, at bestyrelsen for hver enkelt institution skal sikre sig, at kravene i lovgivningen opfyldes, og foreningen har så sendt et signal til sine medlemmer om, at der ikke må findes timer på skolen, hvor der ikke er tilknyttet en lærer.
Det synes vi også er et fint initiativ, som er taget fra foreningen.
Det synes vi er en fin imødekommelse af noget, som måske, måske ikke kan være problem på ungdomsuddannelserne.
Så vidt jeg husker, var der også en debat for et stykke tid siden - og det er efter hukommelsen - hvor Dansk Industri sagde, at det her med lærerfri timer var et problem, og hvor Erhvervsskolernes Bestyrelsesforening var ude og sige, at det ikke var et problem.
Derfor kan der selvfølgelig godt være noget, der taler for, at det ville være meget fornuftigt at få lidt klarhed over området, og vi vil gerne kvittere for, at ministeren rent faktisk har sagt, at det vil ministeriet gerne bidrage til.
Det skal være ordene.
Christine Antorini (S), 2008-05-20:
Jeg vil gerne allerførst kvittere for undervisningsministerens trods alt positive tilgang til problemstillingen.
Det glæder mig da også, at undervisningsministeren har taget initiativ til at skærpe tilsynet med et problem, som er et regulært problem.
Når vi Socialdemokrater så alligevel støtter beslutningsforslaget fra SF, er det, fordi det her jo altså ikke er nogen ny diskussion.
Det er en diskussion, der har været længe, og det har jo faktisk været sådan, at man også længe har skullet føre tilsyn med det, som man så ikke må kalde lærerfri timer, men som ikke desto mindre er noget, som vi jo alle sammen ved hvad der menes med, når nogen siger det.
Vi Socialdemokrater synes, at det har været ganske frustrerende, at det, når vi er stødt ind i fænomenet lærerfri timer, er blevet afvist med, at det ikke var noget, vi kunne diskutere politisk, fordi det er et ord, der ikke eksisterer i lovgivningen.
Ja, det kan godt være, men vi ved godt, hvad problemet handler om, nemlig at der foregår nogle forløb, hvor man vist mildt sagt må spørge sig selv: Kan det her høre under rammen undervisning?
Der er det her misforhold mellem det oplevede og det andet.
Inden for alle ungdomsuddannelserne oplever man i større eller mindre grad, at eleverne bliver udsat for såkaldt lærerfri undervisning, som vi så ikke må kalde lærerfri undervisning.
I praksis betyder det, at de ikke får undervisning.
Derfor synes vi, at det er meget rimeligt at få det undersøgt.
Vi oplever ikke SF's beslutningsforslag som et forslag om en stor, omfattende dokumentation med en kæmpe database, og hvad der ellers tidligere blev fremmanet heroppe af Venstres ordfører.
Vi opfatter det i virkeligheden som en meget pragmatisk måde at få afdækket af en neutral instans, hvordan det ser ud på de forskellige ungdomsuddannelser.
For vores skyld kan det gerne være som en stikprøve, men sådan, at vi kan få afdækket, hvordan det kan være, at det her er et problem, der igen og igen bliver rejst rundtomkring i uddannelsessektoren.
Det kan også godt være, at det, når man får det undersøgt, vil vise sig, at de i virkeligheden har fundet en meget god måde at lave nogle moderne undervisningsformer på, hvor det er lærerstyret undervisning, selv om læreren ikke nødvendigvis er til stede.
Det er jo noget af det, der kan blive afdækket.
Vi mener, at det må være i alles interesse at få undersøgt, hvad årsagen er til det her fænomen, uanset om man må kalde det lærerfri timer eller ej.
Derfor støtter Socialdemokraterne beslutningsforslaget fra SF.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Men nu har vi jo ytringsfrihed i Danmark under ansvar for domstolene, og det er jo også beskrevet i grundloven, hvordan og hvorledes det hænger sammen.
Der er også religionsfrihed, og folk kan forsamles osv. og gøre, hvad de her lyst til, og tro på, hvad de har lyst til, så længe det ikke forstyrrer den offentlige orden.
Sådan er det jo også beskrevet i grundloven, så grundloven er ikke et carte blanche til, at man bare kan gøre, lige nøjagtig hvad man har lyst til at gøre.
Det håber jeg også at Enhedslisten anerkender.
Nu kan jeg desværre ikke stille spørgsmål, men jeg stiller et spørgsmål alligevel, som jeg også har gjort førhen
: Mener Enhedslisten og andre partier ikke, at det er et problem, at folk, der vokser op i det her samfund i et parallelsamfund igennem hele deres liv, overhovedet ikke har nogen som helst forudsætninger for at blive integreret og blive en del af det danske samfund.
Er det et problem?
Og såfremt andre partier mener, at det er et problem, hvornår begynder man så at levere nogle konkrete forslag til, hvordan vi kan sprede de her befolkningsgrupper ud, sådan at de rent faktisk har en reel mulighed for at blive en del af det danske samfund og blive integreret i det danske samfund?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg vil bidrage til, at vi ikke igen skal have en debat, hvor de samme synspunkter skal gentages 10 og 20 gange.
Derfor vil jeg gøre det kort.
Jeg kan forsikre forslagsstillerne om, at lærerfri timer ikke er noget, der findes.
En gymnasieelev har krav på 2.370 timer gange 60 minutter, og det krav skal skolerne leve op til, det er bestyrelsernes ansvar i den sidste ende.
En erhvervsskoleelev skal have en arbejdsuge på 37 timer, fordi det er erhvervsuddannelser, det drejer sig om, og det er igen bestyrelserne, som i den sidste ende har ansvaret for, at eleverne får den undervisning, de har krav på.
Ministeriet har et tilsyn, og det tilsyn vil vi skærpe.
Man skal bare huske, at undervisningen ikke altid foregår på den måde, at der er en klasse og så en lærer, som fortæller eleverne noget, og så skal de reproducere det, læreren har sagt - eller hvad de nu gør i klassen.
Man kan godt organisere undervisningen på andre måder, og derfor skal man passe på, når man taler om lærerfrie timer, for der kan godt være noget, der er lærerfrit, men som alligevel er et fornuftigt led i en lærerstyret undervisning, og det er jeg i øvrigt sikker på at forslagsstillerne er enige med mig i.
Tilsynsindsatsen omfatter efter omstændighederne stikprøvevis dokumentation fra skolerne om elevernes arbejdstid i form af lærerstyrede aktiviteter og hjemmearbejde samt informationer om, hvorvidt skolerne har procedurer for synliggørelse af aflyste timer og for kompensation for aflyste timer.
Det vil blive undersøgt, om eleverne får den undervisning, de har krav på.
I øvrigt er eleverne og deres organisationer velkomne til at meddele ministeriet, hvis der er eksempler på såkaldt lærerfri undervisning.
Det har vi tidligere opfordret til at de gjorde.
Der er ikke kommet eksempler, men det kan måske nås endnu.
Tilsynets resultater offentliggøres i årlige tilsynsrapporter, og resultaterne vil kunne findes.
Og hvis der har været en fornemmelse af, at man i ministeriet er ligeglad med undervisning, der ikke gennemføres, så vil jeg gerne sige, at det absolut ikke er tilfældet.
Der har været eksempler, hvor der har været skredet ind fra ministeriets side, for eleverne skal have de timer, de har krav på.
Nanna Westerby (SF), 2008-05-20:
Jeg er sådan set helt enig med ministeren i, at undervisningen jo kan tilrettelægges på rigtig mange forskellige måder.
Alligevel bliver der ved med at dukke eksempler på lærerfri timer op.
Derfor mener jeg, at det ville være helt oplagt - og jeg kan ikke helt forstå, hvorfor ministeren ikke er med på det - at lave en tilbundsgående undersøgelse af det her problem.
Desuden er der ikke rigtig nogen, der vil stå frem og fortælle om det.
« Det er jo det helt grundlæggende problem hele tiden, at vi har rigtig svært ved at få skolerne til at stå frem og fortælle om problemerne.
Så når man nu bare vil skærpe tilsynet, hvordan er det så anderledes, og hvordan vil man på den her måde få skolerne til at stå frem og fortælle om problemerne?