runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg kom til at forbryde mig mod taletiden, men det er nødvendigt, når der er så mange misforståelser, der skal ryddes ad vejen, bl.a. den seneste her.
Vi er nemlig ikke ved at løbe fra noget som helst.
Vi vil bare have en undersøgelse, der dokumenterer, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Det er så det, jeg kan forstå at regeringen er imod.
Den vil ikke have undersøgt noget.
Men hvorfor tvinge kommunerne til noget, hvis man kan se, at det måske ikke er nogen fordel for dem?
Skal vi ikke lige vide det først?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Jamen den allerbedste dokumentation, man kan få, er resultaterne fra den virkelige verden, fra den praktiske verden.
Der kan vi jo se, at konkurrenceudsættelse – det at spørge til prisen – simpelt hen sikrer, at man får mest mulig velfærd for pengene, og at man oven i købet på den måde får mere velfærd for pengene.
Så det er jo i sig selv en dokumentation.
Så der er ingen grund til, når nu vi i øvrigt taler meget om afbureaukratisering og regelforenkling, at forøge bureaukratiet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Med det forslag, der ligger her, kan man sige: Så er det der igen.
Det er jo en genfremsættelse af et beslutningsforslag, som vi for ikke lang tid siden havde til behandling her i Folketinget.
Nu er det her så igen, lige ganske få dage før kommunalvalget.
Jeg vil gerne sige, at vi ikke kan støtte det her forslag; det kunne vi ikke i maj, og det kan vi heller ikke her i november.
Det kan vi ikke, fordi der er tale om en KL-aftale, som regeringen har indgået.
Det er en økonomiaftale for 2009, og det er en del af vores principper om mål- og rammestyring, og det er en del af princippet om aftalesystemet, hvor vi jo netop forpligter hinanden i nogle aftaler.
Når man laver nogle aftaler med Kommunernes Landsforening, har vi selvfølgelig også en interesse i, at aftalerne bliver fulgt, og at de bliver gennemført.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er, fordi Dansk Folkeparti er imod, at man får kigget på konsekvenserne af eksempelvis udlicitering, men det, der er formålet med det her, er konkurrenceudsættelse.
Jeg ved godt, at mange – specielt oppositionspolitikere – siger: Jamen det, Dansk Folkeparti vil, er at have udlicitering og privatisering.
Nej, ikke for enhver pris, men vi vil have tingenes pris belyst på et så godt, bredt og sagligt grundlag som overhovedet muligt.
Det får man altså nu en gang bedst ved at konkurrenceudsætte tingene.
Dermed ikke være sagt, at det bliver ISS og alle mulige andre, der kommer ind og skal lave alle velfærdsydelserne i Danmark inden for det kommunale, men tingene skal simpelt hen prisbedømmes, og det bliver de bedst ved, at man med en god beskrivelse af arbejdet sender tingene i udbud, og så får man en vurdering af, hvor vi kan få mest for skatteborgernes penge.
Nej, det er det ikke, men det er i hvert fald en underminering af den måde, som vi traditionelt set gennemfører vores kommuneaftaler her i landet på, hvor vi laver nogle aftaler med Kommunernes Landsforening.
Vi andre vil så selvfølgelig gerne være med til efterfølgende at se på, hvordan det så er gået med kommunernes konkurrenceudsættelse.
Og der er jeg da enig med ordføreren fra Venstre, som sagde, at den bedste måde at vurdere konkurrenceudsættelsens fortræffeligheder eller elendigheder på jo er ved, at kommunerne får lov at gøre det; fingrene ned i bolledejen, og så kan man ellers se på, hvad det positive ved det her er, og hvad der har været skidt for kommunerne.
Det er jo selvfølgelig ikke sådan, at det er nemt fra starten.
Tingene skal beskrives nøje, og mange gange har vi også kunnet se, at der skulle et andet udbud til, inden man havde tingene på plads.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved, at ordføreren siger, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at vurdere det og foretage en bedømmelse af, hvordan udlicitering virker.
Det lyder da, som om man kunne stemme for vores forslag.
Det er så alligevel ikke tilfældet, kan jeg høre, og når det, jeg hører ordføreren sige, er, at når der skal ske en vurdering, en bedømmelse, så skal det ske som en prisvurdering, altså i kroner og øre, får det mig til at stille det spørgsmål: Hvad med at lave en bedømmelse ud fra andre parametre, f.eks. hvordan medarbejderne oplever hverdagen i eksempelvis ældreplejen?
Var det ikke også en god idé?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Nu ved jeg ikke, hvor mange udbud ordføreren har været med til eksempelvis i en kommunalbestyrelse eller i et byråd, men jeg vil gerne sige, at der i alle udbud er andre parametre end pris.
Jeg vil i hvert fald gerne have mig frabedt, at det ikke skulle være det, der var signalet her fra min side.
Nej, pris er en del af den samlede konkurrenceudsættelse, men man vurderer også i forskellige grader personaleforhold, og man vurderer også kvaliteten og alt muligt andet.
Man har også mange steder miljøhensyn med inde i de udbud, som der er i kommunerne.
Alle de ting har så en forskellig parameterprocentsats, som så samlet set gør, at man kan vælge den for kommunen mest fordelagtige udbudspris.
Og prisen er så den samlede vurdering både af den økonomiske pris og også af miljøprisen og medarbejderprisen og alle de andre ting, der ligger i den her aftale.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Som så mange andre medlemmer af det her Folketing har jeg siddet i et regionsråd, så jeg har også været med til at sende opgaver i udbud.
Det, vi Socialdemokrater taler for,
er ikke en analyse af den enkelte udlicitering i et regionsråd eller en kommune.
Det er en større vurdering i en større sammenhæng, hvor man sætter sig ned og ser på, hvad det her egentlig betyder for den enkelte medarbejder, hvad det betyder for de dokumentationskrav og kontrolkrav, som der bliver stillet så mange af i eksempelvis ældreplejen.
Hvad betyder det egentlig for medarbejdernes arbejdsglæde?
Og ikke mindst: Hvad betyder det for den velfærd, som de ældre modtager?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Det er ikke detailregler, som er reguleret fra Christiansborg.
Mange gange er det sådan nogle detailkrav, som er beskrevet i en kommunes eget materiale, og derfor er det også mange gange kommunerne selv, som har ansvaret for, at der er kommet for mange krav, dokumentationskrav osv., så jeg køber ikke den problematik.
Men jeg vil gerne sige, at den bedste måde at vurdere de her ting på da må være, at man vurderer, hvordan det er gået med udbud i X kommune, Y kommune osv., frem for at vi sætter nogle forskere til at terpe rundt og komme med et appendiks på 300 sider.
Jeg tror på, det er bedre, at man tager udgangspunkt i de enkelte projekter og så efterfølgende i KL f.eks. går ind og kigger på, hvordan det egentlig er gået i kommunerne med at overholde udbudskrav, procentsatser og alle de ting med, hvor meget der skal i udbud, og så også på, hvordan det er gået med kommunens udgifter til de her ting, altså om man føler, det har været til fordel for kommunerne eller ej.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Svaret fra Socialistisk Folkepartis ordfører er jo sådan at prøve at få det spredt lidt ud i forskellige hjørner i de 98 kommuner.
Resultaterne ligger jo faktisk på den flade hånd, for dem kan man slå op i de mange forskellige rapporter og undersøgelser, der allerede ligger nu, og som jeg også havde med i min egen ordførertale tidligere.
Den virkelige verden viser, at der er penge at hente ved det.
Skulle vi så i virkelighedens verden ikke på basis af de undersøgelser og de virkelighedsresultater, der er, faktisk gå ud og prøve at få forhandlet nogle aftaler hjem med kommunerne, så vi får forøget antallet af udbud og dermed får forøget andelen af opgaver, der kommer ud, og på den måde får indhøstet flere penge til den offentlige sektor, som så kan omsættes til mere velfærd?
Var det ikke den vej, vi skulle gå?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Sagen er i hvert fald den, at langt de fleste kommunalbestyrelsesmedlemmer og i øvrigt også mange borgere rundtomkring i kommunerne godt kan nikke genkendende til, at man har mange opgaver ude i kommunerne, at der er mange ting, man skal varetage, at der er mange ting, der skal administreres.
Men mange oplever rent faktisk også, at de bliver styret i en uhensigtsmæssig grad fra Christiansborg.
Der var senest omtalt en undersøgelse her i lørdags i Politiken, hvor jeg tror det var 88 pct. af kommunalbestyrelsesmedlemmerne, som havde oplevelsen af, at der blev styret for meget her centralt fra Christiansborg.
Man ville gerne have flere frihedsgrader.
For så vidt angår driftsudgifter og anlægsudgifter, altså hvad man ligesom har til rådighed for at drive kommunerne, så er det jo fuldstændig rigtigt, at der i faktiske tal er større tal i år, end der var årene før.
Det kan vi ikke komme væk fra, sådan er det.
Men med hensyn til den service, borgerne oplever, og de muligheder, kommunerne oplever i forhold til anlæg og andet, er det altså sådan, at man føler, at man er alt for begrænset, og at borgerne får ringere service i dag, end de gjorde årene før.
Det er jo også sådan, at hvis man bare kigger på sådan noget som det timeantal, vores elever får i folkeskolen, kan man se, at der har været en eksplosiv stigning af elever, der får mindre end det vejledende antal, og der er lukket 138 folkeskoler, bare mens vi har haft regeringen med Venstre og De Konservative.
Så man er virkelig presset ude i kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Så kan man jo gå ind og kigge på, om ikke også Socialdemokraterne i de kommuner, der har lukket skoler, i rigtig, rigtig mange tilfælde har stemt for de skolenedlæggelser.
Måske skulle vi prøve at foreslå det ved en anden lejlighed.
Hr. Rasmus Prehn var også inde på at tage undertegnedes synspunkter som udtryk for, at vi jo egentlig burde stemme for det her forslag, fordi vi i dag har udtrykt ønske om at se på de her resultater.
Det er rigtigt nok, men det, jeg klart har gjort opmærksom på, er jo, at vi meget gerne vil kigge på de resultater, kommunerne har opnået for de enkelte opgaver dér, hvor de har gennemført og gennemfører udbud af forskellige opgaver, i stedet for at lægge det hele ind i et stort kommissorium med en kæmpestor stak papirer til følge samlet set.
Vi tror mere på, at vi kan få erfaringer fra de enkelte projekter frem for ud fra en stor forskerdisputats.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Jeg tror, det er sådan en konflikt, som Dansk Folkepartis ordfører prøver at opfinde til lejligheden.
Sagen er jo netop, at vi vil have en undersøgelse, der tager udgangspunkt i den virkelighed, kommunerne oplever.
Det er jo sådan set også det, de her forskere på Copenhagen Business School efterlyser.
De efterlyser muligheden for at gå i dybden med de tal og de erfaringer, der er i landets kommuner.
Det er ud fra den betragtning, at jeg tænker, at når Dansk Folkeparti giver udtryk for, at de gerne vil have undersøgt de her ting, gerne vil lære af, hvad kommunerne har gjort, så er det da besynderligt, at de her så stemmer imod et forslag, der netop lægger an til at få lavet en sådan undersøgelse.
Det forstår jeg virkelig ikke.
Altså, hvis man gerne vil have tingene undersøgt, hvis man gerne vil blive klogere og lære af de erfaringer, der er gjort, så er det da det her forslag, man skal stemme for.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Den socialdemokratiske ordfører gør en stor dyd ud af at få markeret, at man fra socialdemokratisk side vil kæmpe med, jeg tror næsten, der blev sagt næb og kløer, for at få standset udbud.
Man skriver jo så også i sit eget beslutningsforslag, at man vil have det suspenderet.
Der står i forslaget, at man vil have det suspenderet med forskellige, helt uforståelige – synes jeg – begrundelser.
Hvis man går ind og ser på det nu, kører kommunerne faktisk hurtigt frem med mere og mere udbud, og de kommuner, der er længst fremme, er jo helt oppe på 33 pct., og så er der selvfølgelig andre, der ligger et stykke derfra, men samlet rykker man frem.
Så der er jo faktisk stor fleksibilitet i det her.
Vi har resultater fra den virkelige verden, skulle vi ikke prøve at få opnået nogle aftaler med kommunerne næste gang om at komme videre ad den vej?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Det med, om vi skal fortsætte ad den gode vej, afhænger da helt af, om vejen er så god.
Det er jo ikke sådan, at man, hvis man sidder i sin bil og der lige pludselig bliver utrolig duggede ruder, siger: Træd på speederen, så vi kommer hurtigere frem.
Det ville jo være direkte vanvidskørsel.
Det er jo faktisk lige præcis det, der er situationen her med konkurrenceudsættelse og udbud, nemlig at vi ikke ved, om vi får bedre kvalitet, at vi ikke ved, om vi får bedre velfærd, at vi ikke ved, om borgerne er mere tilfredse, og at vi ikke ved, om medarbejderne får det bedre.
Vi ved det ikke.
Og så er det, at Venstre bare siger: Træd på speederen, af sted, hurtigere frem osv.
Det er da tåbeligt.
Det har jeg også gentaget adskillige gange.
Vi vil jo ikke suspendere muligheden for at sende i udbud, men vi vil suspendere det, at man er tvunget til, at man skal op på en bestemt procent, så man bare træder fuldstændig tankeløst på speederen og kører ad en vej, man ikke ved, hvor ender.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Den socialdemokratiske ordfører henviser igen til, at der ikke ligger dokumentation, og at man ikke ved, hvad man kører efter, hvad man styrer efter.
Jo, kig ud i den virkelige verden, for der viser det sig jo lige præcis, at resultaterne så at sige kommer som perler på en snor, efterhånden som man får øget udliciteringen.
Det allerbedste bevis er jo også, at de, der bruger det, faktisk er meget tilfredse, ikke bare i kommunalbestyrelserne, men også når man går ud og spørger dem, der rent faktisk bruger velfærden, dem, der bruger den private hjemmehjælp.
De er jo godt tilfredse.
De er faktisk meget tilfredse.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Sagen er jo netop, at der er mange erfaringer, men erfaringerne er meget blandede.
Det er rigtigt, som Venstres ordfører er inde på, at der er kommuner, hvor man har sendt i udbud, og så har man faktisk en ret stor tilfredshedsgrad.
Der er også nogle kommuner, hvor man har sendt i udbud, og hvor man ikke rigtig ved, hvad borgerne synes, og så er der altså kommuner, hvor det er kørt helt i grøften.
Så sent som i går havde vi jo et åbent samråd om Furesø Kommune, og der ved vi jo nok, at det er den tidligere Farum Kommune og det var Venstres mønsterkommune.
Alt var helt fantastisk i Farum, man skulle bare gøre som dér.
Der har man jo for alvor givet den gas med udbud og udlicitering og privatisering og alle mulige forskellige ting.
Men generelt set har man ikke et samlet sæt erfaringer, og det er det, vi sådan set foreslår at få og få evalueret på og få at vide, hvilken vej vi går, inden vi bare fortsætter derudaf med fuld fart.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Tak for det.
Det, jeg hører bliver sagt som et gennemgående tema fra ministerens side, er, at kommunalreformen er god nok, og at der ikke skal ændres på den, når det gælder regionernes kompetencer og forhold.
Vi Socialdemokrater har fremsat det her forslag, fordi regionsrådspolitikerne efterspørger det, fordi en undersøgelse fra Ugebrevet Mandag Morgen fra august måned viser, at fire ud af fem regionspolitikere er dybt utilfredse med de lovmæssige rammer for deres arbejde i regionsrådene.
Faktisk viser undersøgelsen, at det kun er hver tiende, der er tilfreds.
Kan man sige, at kommunalreformen og strukturen omkring regionerne virker fuldt ud?
Kan man sige, det er godt nok, så der ikke skal ændres et eneste punktum?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Det lyder da betryggende, at den socialdemokratiske ordfører allerede nu bebuder en genfremsættelse.
Så kan vi da sådan set bare lade tingene ligge i skuffen, og så kan vi tage den samme grammofonpladediskussion igen.
For der er ikke kommet ret mange nye boller på suppen siden maj måned i år, hvor vi sidst havde den her diskussion.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Rasmus Prehn, siger, at Socialdemokratiet vil give kommunerne mere selvstyre.
Er det ikke også rigtigt, at kommunerne aldrig har haft så mange økonomiske ressourcer, som de har i dag?
Og er det ikke også rigtigt, at kommunerne aldrig har haft så store anlægsbudgetter, som de har i dag?
Jeg vil gerne have meget klare svar, tak.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Der dukker indimellem forskellige udsagn op, både fra forskellige erhvervsorganisationer og andre, om, hvor meget man kan vinde ved at udlicitere, men det har aldrig været afprøvet.
Det eneste, det her forslag lægger op til, er: Lad os nu få afprøvet, hvad der er ret, og hvad der er vrang i det her, for det går begge veje.
I nogle situationer kan det betale sig, i andre situationer kan det ikke betale sig.
Det må være svar på hr. Bonnesens spørgsmål.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Den oprindelige økonomiaftale betød, at kommunernes konkurrenceudsættelse skulle vokse fra de daværende ca. 20 pct. til 25 pct. af de kommunale opgaver.
Aftalen med Kommunernes Landsforening om øget konkurrenceudsættelse indebærer derfor, at det politisk ikke umiddelbart er muligt at fremsætte forslag, der indebærer et pålæg til kommunerne om at gennemføre udbud, hverken på bestemte områder eller generelt i et eller andet nærmere angivet omfang.
Men det forholder sig ikke anderledes med udliciterede opgaver end med kommunalt udførte opgaver.
De skal specificeres grundigt og kontrolleres.
Kommunalbestyrelsen kan ikke ved at indgå aftaler med private fralægge sig ansvaret for opgavens udførelse.
Det vil således stadig være kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for, at lovgivningens krav til opgavens varetagelse opfyldes.
Vi bør derfor give kommunerne den fornødne tid til at vise, at de kan kvalitetssikre deres produkter og få dem til den rigtige pris.
Det værste, man kan gøre, hvis man vil sikre sund, fremadrettet drift, er at skabe usikkerhed om konditionerne i fremtiden.
Regnskabstallene for 2008 viser, at konkurrenceudsættelsen for andet år i træk er steget markant, således at IKU'en nu er oppe på 24,8 pct. Så foreløbig går det meget godt.
De Konservative vil derfor ikke støtte det fremsatte forslag.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Hvorfor er det så, at man i en kommunalbestyrelse ikke selv kan bestemme, om man vil sende noget i udbud eller man ikke vil sende det i udbud?
Og hvorfor kan man ikke selv bestemme, hvor stor en andel man vil sende udbud?
Det kan jo være, at man bor i en kommune, hvor der ikke er den samme mulighed for at få private aktører på banen.
Vi ved jo altså, at der er stor forskel på at bo f.eks. i Vestjylland og i København, med hensyn til hvor mange der vil byde ind på de opgaver, der er.
Hvorfor skal vi ikke i det her tilfælde respektere det kommunale selvstyre?
Der er jo efterhånden ikke rigtig områder tilbage, hvor vi skal respektere det kommunale selvstyre, kan jeg forstå på den argumentation, som den konservative ordfører lægger for dagen i dag.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Hr. Prehn og jeg begynder at kende hinanden og hinandens synspunkter, kan jeg mærke.
Det er kommunalbestyrelsens pligt at sikre, at borgernes penge benyttes bedst muligt.
Det kan vi ikke være usikre over for.
Hvis kommunalbestyrelsen mener, at kommunale selskaber kan varetage det bedre end private, så kan de konkurrere på lige fod.
Så der ligger store muligheder for at bevæge sig i området, hvis det er det, man vil.
Det er jo ikke alt, man skal udlicitere, man har jo også valget.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Det er jeg fuldstændig enig i, det er helt rigtigt.
Men man kunne forestille sig en kommune – det har vi jo set nogle eksempler på – som måske har sendt 22 pct. af deres opgaver i udbud, og som har haft stor glæde af det og har sparet nogle penge.
De kan se, når de begynder at sende nye opgaver i udbud, at der faktisk ikke er nogen, der byder ind på dem.
Skal man så tvinge kommunerne op på 26,5 pct., selv om de siger, at de faktisk er nået til den grænse, der er for, hvor mange der vil byde ind?
De opgaver, der er tilbage, er der ikke nogen konkurrence om, fordi der ikke er nogen, der har lyst til at byde ind på det område.
Er det så ikke at tvinge kommunalbestyrelsen til at misrøgte borgernes økonomi, når man betonagtigt beder dem om at lave udbudsmateriale, selv om der ikke er nogen, der vil byde ind på det?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Må jeg, inden jeg stiller mit spørgsmål til ordføreren, lige gøre opmærksom på en forglemmelse i mit eget indlæg.
Jeg havde lovet at sige fra Enhedslisten, at de støtter forslaget.
Jeg beklager.
Men nu er det sagt, og jeg håber, at det bliver ført til protokol.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Nu nævner ordføreren jo selv, at han kommer fra forskningsverdenen.
Det ved jeg jo godt.
Er det ikke sådan, at forskning og undersøgelser meget handler om ikke alene at udvikle, men også at skabe dokumentation?
Er det så derfor ikke naturligt, at man, når man kaster sig ud i at stille centrale krav til kommunerne om, at de skal præstere noget i en vis mængde, så har et beslutningsgrundlag, som er baseret på viden, så har man undersøgt, hvad konsekvenserne er af de centrale påbud?
Er ordføreren enig i, at det godt kunne være sådan?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Det vil jeg da så sandelig håbe at det er, vil jeg sige til Bonnesen.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Hr. Bonnesen sidder derovre, og hr. Bonne står her.
Altså, jeg synes jo nok, at ordføreren lige sprang lidt let hen over mit spørgsmål.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Vi var inde på det allerede i forslag nr. 17.
Selvfølgelig skal vi da have alt det, vi kan have af beslutningsgrundlag, før vi gør noget, og al den dokumentation, vi kan samle.
Det er jeg enig i.
Jeg har ikke været med til oplægget tidligere til den lov, vi kører efter, men det er da helt sikkert, at man har gjort, hvad man kunne.
Det vil jeg da håbe, ellers står det da ret slemt til i den her sal.
Jeg mener, at hr. Prehn i øjeblikket ekstrapolerer lige lidt langt ud.
Personligt mener jeg, at der er mange opgaver, der kan udliciteres, og jeg vil altid lade tvivlen komme kommunerne eller hr. Prehn til gode.
Jeg kommer selv fra forskningsverdenen, og i forskningsverdenen er der én ting, der er det rigtige bevis, og det er eksperimentet.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Der er det, at jeg ikke helt forstår det.
Altså, her har vi en sag, hvor bl.a. Københavns Kommune, men også andre, siger, at de godt kunne tænke sig nogle muligheder, de godt kunne tænke sig nogle rammer i lovgivningen, sådan at de kan prøve nogle ting af på forsøgsbasis.
Det får I virkelig ikke lov til at blande jer i.
I kan komme med deres ideer, men det er os her på Christiansborg, der bestemmer.
Er det ikke et konservativt overgreb på det kommunale selvstyre, at man ikke vil give bl.a. Københavns Kommune muligheden for at prøve den her styreform af?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Vi skal imidlertid også se på, hvilke løsninger der kan rummes inden for den gældende lov.
Efter § 65 c, stk. 2, i den kommunale styrelseslov er der således mulighed for dispensation til styreformer, der ikke er reguleret af loven.
Denne skal give en grundig udredning af, hvad problemerne er, hvordan de løses, og hvilke lovændringer dette eventuelt bør føre til.
For det første er det vigtigt at se, hvad problemet er i praksis.
Hvad er de enkelte kommuners erfaringer og ønsker?
Det er vigtigt at inddrage alle de involverede store kommuner og også at få føling med nuancerne i de lokale synspunkter.
For det andet er det vigtigt nøje at overveje, hvilke løsninger der vil være de bedste fremover, og hvorledes de skal indføres, således at vi undgår administrative problemer, som vi så med kommunesammenlægningerne.
Indførelse af flertalsstyre giver f.eks. helt naturligt anledning til at overveje, hvordan vi sikrer mindretallet den fornødne beskyttelse og indflydelse på den demokratiske proces i kommunen.
Det er ikke givet, at en parlamentarisk styreform nødvendigvis er den bedste for det lokale demokrati.
Som tidligere sagt kan der således være god grund til at overveje, om de fremtidige løsninger nødvendigvis skal ske gennem en ændring af styrelsesloven.
Det kan jo tænkes, at eventuelle ændringer kan gennemføres inden for rammerne af de bestemmelser, herunder dispensationsbestemmelser, som loven allerede rummer.