Annette Lind (S), 2014-10-24:
Jeg vil gerne på Socialdemokraternes vegne starte med at takke ministeren for nordisk samarbejde og udenrigsministeren for de skriftlige redegørelser om det nordiske samarbejde, om arktisk samarbejde, om Østersørådssamarbejdet og om grænsehindringsarbejdet.
Jeg er rigtig glad for, at redegørelsen om det nordiske samarbejde tager afsæt i det stærke nordiske værdi- og interessefællesskab.
Og det nordiske fællesskab er rigtig unikt, ja, det oplever jeg selv, når jeg rejser med Nordisk Råd.
Vi har meget tilfælles, og et stærkt fællesskab er med til at indfri vores mål om at skabe vækst og flere arbejdspladser, et endnu bedre miljø og også et trygt og sundt liv for alle på tværs af de nordiske lande.
Som bekendt løfter man jo mere i flok, og det er, præcis hvad vi gør med det nordiske samarbejde.
Vi når nemlig længere i fællesskab, og det er ikke mindst vigtigt i en tid med så store omlægninger rundtomkring i verden.
I 2015 har Danmark formandskabet i Nordisk Ministerråd.
Det bliver et spændende år, og hos Socialdemokraterne ser vi frem til alle prioriteringsområderne.
De fleste mennesker, virksomheder og institutioner har i de seneste år mærket konsekvenserne af den økonomiske krise.
Under det danske formandskab vil der blive fokuseret på fire vigtige områder: Velfærd, Vækst, Værdier og Det Blå Arktis.
Disse fokusområder vil være med til at styrke Norden som spydspids, når det gælder miljø, klima og grøn vækst.
De nordiske byer skal være endnu mere attraktive og endnu mere bæredygtigt, end de er i forvejen, lige fra affaldssortering til arkitektur.
Mode- og tekstilbranchen skal også have et løft, så bæredygtighed og miljø kommer i fokus – ikke mindst de menneskelige aspekter og et ansvar for ordentlige arbejdsvilkår.
Jeg har allerede nævnt mode, og her er projektet Ny Nordisk Mode et godt tiltag, og under det punkt vil jeg også gerne nævne Grønlands sælskind som et bæredygtigt produkt, der desværre stadig kan blive betragtet med en vis skepsis.
Min kollega i Folketinget og i Nordisk Råd, Karin Gaardsted,
har lagt et stort stykke arbejde i et fremme fokus på Grønlands sælskind som en vare, der bliver inddraget i de nordiske forbrugeres bevidsthed.
Bioøkonomien skal også vokse, og i den forbindelse skal regeringen sammen med Færøernes landsstyre og Grønlands selvstyre lancere et projekt, som skal finde nye løsninger inden for fiskeindustrien, fiskeopdræt og tang, og det giver sig selv, at der også her skal være fokus på bæredygtighed, miljø og vækst.
Vi skal konkurrere på kvalitet og også på at være nytænkende.
Under velfærdsområdet skal vi bl.a. sørge for, at kvaliteten af sundhedsydelserne bliver endnu højere for alle.
Som tidligere formand for Sundhedsudvalget er jeg også rigtig glad for, at vi har sat gang i programmerne »Holdbar Nordisk Velfærd« og »One Health«.
En lang række tiltag er allerede i gang, og flere er altså på vej.
Kampen mod social dumping hører under velfærdsinitiativerne, og herhjemme har vi sat hårdt mod hårdt i kampen mod social dumping for fortsat at være med til at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked, og det er altså også en vigtig nordisk diskussion.
Det er et område, som vi ser frem til at følge meget tæt, og som vi Socialdemokrater er rigtig optaget af.
På det sproglige område, ja, der skal der være fokus på vigtigheden af forståelsen af skandinavisk for børn og unge.
Når vi mødes på tværs af grænserne, er vi alt for hurtige til bare at slå over i engelsk i stedet for at gøre os den ulejlighed at lære og forstå dansk, norsk og svensk.
Det er et vigtigt arbejde at give børn og unge mere mod på at gøre det.
Arbejdet med at styrke det nordiske brand er altså også et vigtigt område, som skal tiltrække endnu mere opmærksomhed omkring Norden ude i verden.
Vores værdier, vores samfundsmodel, vores evne til at samarbejde, vores mode, vores mad, naturen og mentaliteten er alt andet end noget, vi bare har, det er også et unikt brand.
Og det er noget, som vi bliver beundret for, ja, som sågar bliver studeret rundtomkring i verden.
Projekter som »Ny Nordisk Mode«, »Ny Nordisk Mad« og »Nordic Cool« er nogle af de eksisterende tiltag, som vi skal styrke.
Vores nordiske brand har bæredygtighed, miljø og vækst, og det skal også fremover være de overordnede overskrifter.
Med hensyn til spørgsmålet om grænsehindringer er det et emne, som har stor opmærksomhed.
Grænsehindringsrådet er blevet etableret, og det skal være med til at styrke samarbejdet endnu mere på tværs af grænserne og få løst op for de udfordringer, som der til stadighed opleves flere steder.
Mange penge kan spares, og her tænker jeg især på standarder inden for byggebranchen, ligesom mange arbejdspladser skal skabes, og her tænker jeg på f.eks. anerkendelse af erhvervskvalifikationer.
Men jeg synes også, det er nødvendigt, at grænsehindringsombudsmandsinstitutionen bliver oprettet, altså et kontor, som hjælper den enkelte borger, der er kommet i klemme.
Status er, at Grænsehindringsrådet nu er i kontraktforhandlinger om at få udarbejdet en betænkning om mulighed for at styrke samarbejdet.
Hvis alt går vel, ja, så skulle der ligge en betænkning klar til påske, som kan bruges som beslutningsgrundlag til sessionen i Reykjavík.
Som det sidste område skal vi også arbejde videre med Arktis.
Klimaudfordringer i Arktis er kommet for at blive, og et større samarbejde omkring disse udfordringer er nødvendigt, ligesom det er det omkring sikkerheden i forbindelse med sejlads.
Ikke mindst når det gælder krydstogtskibe, skal der effektiviseres.
Det samme gælder miljø- og sikkerhedskrav.
Skulle en katastrofe opstå eksempelvis på en af de mange store krydstogtskibe, der hvert år besøger Grønland, ja, så er der stadig væk alt for mange spørgsmål, der kræver svar.
Det gælder også i tilfælde af olieudslip.
De klimaforandringer, som finder sted netop nu, mindsker isen omkring Nordpolen.
En af konsekvenserne vil være en forventelig øget skibstrafik både inden for fragt, turisme og fiskeri.
Det er derfor vigtigt, at vi fastholder overvågningen og suverænitetshævdelsen af rigsfællesskabets territorium i Arktis og Nordatlanten.
Med det danske formandskab for Nordisk Ministerråd i 2015 er jeg glad for, at der bliver fokuseret mere på Arktis.
I forhold til Østersørådssamarbejdet er det vigtigt for os at nævne situationen omkring Rusland og Ukraine.
Østersørådets hovedopgave er at fremme den demokratiske udvikling i Østersøregionen, og netop derfor er Østersøsamarbejdet også vigtigt, når vi ser på de ting, der er sket.
Dialog er her nøgleordet, og f.eks. kan nævnes, at min socialdemokratiske kollega og Nordisk Råds præsident for 2014, Karin Åström, besøgte Østersøregionen tidligere på året for at skabe dialog og synlighed omkring Ukrainekrisen.
Samtidig går 40 pct. af den samlede danske import til Østersøregionen; vi snakker om godt 400 mia. kr.
Som jeg har fremhævet i min tale, er det nordiske samarbejde og fællesskab unikt.
Vi skal værne om vores værdier, vores samfundsmodel og værdigrundlag og fortsat arbejde for, at vores nordiske borgere kan leve i tryghed og med de bedst mulige betingelser for et godt arbejdsliv og en god velfærd.
Samtidig skal vi skabe de bedste betingelser for dem, der gerne vil være en del af Norden.
Den grønne vækst skal fremmes, og miljøet skal der værnes om.
Vi deler historien, vi deler langt hen ad vejen også sproget og kulturen, men først og fremmest deler vi den fælles fremtid.
Tak til ministrene for deres deltagelse og for deres arbejde.
Tak for ordet.