runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Når kommunerne igennem flere år og især her på det seneste har skåret ned på timetallet, er det jo ikke, fordi der er kommet et diktat fra regeringen om, at de skal skære ned på timetallet og komme ned på minimumstimetal, men det er, fordi regeringen har lavet nogle utrolig stramme økonomiaftaler med kommunerne.
Regeringen siger godt nok, at de selv må bestemme, hvor de vil skære ned – og desværre er de i gang med at skære ned på både skoler, daginstitutioner, plejehjem osv., herunder også på timetallet.
Vi giver lidt mere luft til kommunerne, så de kan lave nogle anderledes prioriteringer, herunder løfte timetallet.
Helhedsskoler er udtryk for en anderledes tænkning.
Det er en skoleform, som kun ni skoler i dagens Danmark har fået dispensation til at arbejde med.
Vi laver det som et forsøgsprogram.
Det er en meget velkendt metode i den danske uddannelsestænkning, at man laver et forsøgsprogram, og så kan kommunerne byde ind og søge, hvis de er interesseret i at eksperimentere med en helhedsskole.
Det er det, der ligger i vores forsøgsprogram med 100 helhedsskoler, sådan at vi får tilstrækkelig mange skoler, der kan arbejde med, hvad det er for en ny moderne pædagogik, der gør det langt mere spændende og samtidig favner meget forskellige børn, sådan at de alle sammen lærer noget mere.
Så skal man jo lige huske, at regeringens eget folkeskoleudspil altså er finansieret ved, at man fjerner SU’en for hjemmeboende unge.
Per Bisgaard (V), 2011-02-08:
Jeg vil sige lidt til fru Christine Antorini om historikken vedrørende skolen, nemlig at den måler vi i øjeblikket over 10 år.
Det er lidt interessant, for det er altså, siden den siddende regering tiltrådte.
Jeg vil gerne have fru Christine Antorini til at fortælle mig, hvordan det er gået med elevtalsudviklingen siden 2001 og frem til 2010.
Og parallelt med det: Hvordan er det gået med antallet af folkeskoler, altså matrikler, hvis man kan sige det sådan?
Er der en sammenhæng mellem de to ting, og hvad drager man ud af de ting, som man nu får ud af statistikken?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det er rigtigt, at der er nogle ting, der koster flere penge.
Det koster flere penge, hvis man vil give eleverne flere timer.
Det koster flere penge, hvis man vil ansætte flere lærere, herunder efteruddanne dem – om det så er i specialundervisningspædagogik eller i deres linjefag – så vi har nogle rigtig dygtige lærere til at undervise i kernefagene i folkeskolen.
Det koster penge.
Det er også derfor, at vi i vores folkeskoleudspil og også i vores forslag til finanslov giver et løft til folkeskolen.
Det er, fordi vi vil investere i nogle af de her ting.
Vi har også prioriteret, hvad der skal investeres i.
Det er derfor, at vi siger, at vi prioriterer tolærerordninger i dansk og matematik i indskolingen, at vi stille og roligt indfaser et loft på maksimum 24 elever i klasserne for de nye 0. klasser og frem, og at der skal være lektiecafeer på skolerne – for bare at nævne nogle af forslagene, som vi har prioriteret i vores finanslov udspil og i »En fair Løsning«.
Vi kommer til at hæve nogle skatter, vi kommer til at tage noget lønsumsafgift fra bankerne, og vi kommer til at bede folk om at arbejde en lille smule mere.
Men det er for at kunne prioritere det løft af uddannelserne, som vi mener er helt afgørende.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Dansk Folkeparti har tænkt sig at finansiere det forslag, hvis ikke man vil gå med på regeringens forslag om at afskaffe SU’en for hjemmeboende.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Det er lige netop derfor, vi lavede vores folkeskoleudspil.
Det var derfor, statsministeren lavede 360-graders-eftersynet af folkeskolen, hvor anbefalingerne kom ind.
Og en af de allerklareste anbefalinger var, at det er helt galt, at man fjerner 30 pct. af økonomien den 1. august fra en klasse, fordi pengene går fra til specialundervisning på skolen eller til særlige tilbud uden for skolen.
Og så får man at vide i normalklassen: Så skal I for øvrigt klare jer for det pengebeløb, der er tilbage.
Det giver ikke mening.
Der er så mange penge i folkeskolen, hvis vi bruger dem rigtigt, og det vil vi gøre ved at lave inkluderende skole.
Vi vil faktisk få dobbelt op på det, for den ekstra person, der kunne være til rådighed i klassen, ville kunne være en hjælp til alle eleverne, frem for at det kun er én elev, der går fra og har den ekstra ressource på en anden skole.
Det går ikke, som det hænger sammen i dag, og vi vil meget gerne se en inkluderende skole, mod at pengene bliver i folkeskolen, og mod at de så laver en rigtig spændende skole.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Som jeg husker regeringens udspil til et folkeskoleoplæg, handlede det bl.a. om flere elever i klasserne – det er så blevet lavet om – og mere niveaudeling og offentliggørelse af test, så man rigtig kan få A- og B-skoler.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan det hjælper de elever, som i forvejen har svært ved at hænge på.
Men det, jeg jo egentlig spurgte om, var, om det var god økonomistyring.
Jeg er godt klar over, at mantraet for regeringen og regeringspartierne her i dag er: Det er i hvert fald ikke vores skyld, at det går skidt i folkeskolen.
Men når man har siddet i regering i næsten 10 år, må man vel have en eller anden form for ansvar.
Derfor var mit spørgsmål til uddannelsesordføreren, om man mener, det har været god økonomistyring, at regeringen har skåret ned på kommunerne, som så har skåret ned på de almindelige uddannelsestilbud i folkeskolen og dermed har fået en vækst i specialundervisningsudgifterne.
Er der ikke bare et gran af fortrydelse, når der har været den udvikling, mens vi har haft den her regering?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkepartis ordfører var meget optaget af, at der kom en mere rummelig folkeskole, og at de 30 pct. af folkeskolens budget, der bliver brugt uden for den almindelige undervisning, skulle rykkes tilbage til den almindelige undervisning.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om to ting.
For det første: Betyder det, at Dansk Folkeparti vil give en garanti for, at de penge rent faktisk bliver brugt til folkeskolen?
Eller forestiller Dansk Folkeparti sig, at de også kunne gå til andre ting?
For det andet: Hvad er det mere præcis, Dansk Folkeparti ønsker de penge skal bruges til i den almindelige undervisning, sådan at den kan rumme flere børn?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Nu har regeringen jo fremlagt den her fremragende plan for en afskaffelse af bl.a. efterlønnen, og jeg synes, at man skal tage en ting ad gangen.
Det vil sige, at jeg nu afventer, at partierne bliver indbudt til forhandlinger, og så må vi jo se, hvordan det går.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Det er hr. Martin Henriksen, der har været ude et antal gange at sige, at han overhovedet ikke stoler på, at kommunerne kan løfte opgaven, og at det måske ville være meget bedre, hvis det var staten, der styrede det.
Det er bare sådan lige for historikkens skyld.
Jeg mangler at svar på, hvad det er, Dansk Folkepartis så synes, der skal gøres for at understøtte den almindelige undervisning, hvis mange elever skal kunne rummes i folkeskolen.
Hvad er det helt præcis, Dansk Folkeparti så ønsker at give af understøttende foranstaltninger, sådan at det hjælper de elever, der har brug for en eller anden form for støtte eller specialundervisning, og ikke går ud over klassen i den almindelige undervisning?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Jeg synes faktisk, at jeg bl.a. kom ind på det i min ordførertale.
Hvis jeg havde haft mere tid til rådighed, var jeg selvfølgelig kommet med en langt dybere forklaring.
Men noget af det, som vi i Dansk Folkeparti bl.a. siger, at vi mener der er behov for, er, at man ser på hele det her område for diagnosticering af børn med adfærdsforstyrrelser.
Vi mener simpelt hen, at det i dag er urimelig høje tal, man ser rundtomkring i landets kommuner, i forhold til hvor mange der diagnosticeres med adfærdsforstyrrelser.
Altså, det virker meget underligt, at der er så mange børn i Danmark, der lige pludselig udvikler adfærdsforstyrrelser.
I Dansk Folkeparti er vi sikre på én ting, og det er, at der her både er tale om børn, som har adfærdsforstyrrelser, og om børn, der altså er helt almindelige børn, der bare har noget ekstra energi bagi, som de har brug for at brænde af.
Så derfor vil vi jo gerne have, at man bruger idræt meget mere i folkeskolen – fysisk udfoldelse i folkeskolen.
Og derfor har vi sådan set tilsluttet os regeringens forslag om en 6-timers skoledag for de helt små elever, for netop at sikre, at de kan få noget mere idræt i folkeskolen.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at man i Socialdemokratiet begrænser det til, at det kun er 100 skoler, der skal have den mulighed, mens vi i hvert fald i Dansk Folkeparti sammen med regeringen mener, at det bør være alle skoler, som skal have den mulighed.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Jamen jeg hører nu altså stadig væk, at der er tale om misundelse, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
For hvor kommer pengene fra?
De kommer fra vækst i det private erhvervsliv.
Det er jo ikke sådan, at hvis vi forøger væksten i det offentlige, så betyder det, at vi dermed tjener flere penge, så vi kan få flere skatter ind, så vi kan få Joakim von Ands pengetank fyldt op, og så vi kan hente lidt der, hvis vi har brug for det.
Det drejer sig om, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at den private sektor skal i vækst, for ellers er der ingen skattekroner at fordele for os i Folketinget.
Når det er sådan, er vi altså nødt til at forholde os til, at vi ikke har den mulighed for vækst, så længe folkeskolen ikke leverer nogle toptunede, dygtige elever, alle mand.
Vi har for stort et spild, og det er det, vi ønsker at ændre på, og det gør vi ved at inkludere flere og lade pengene arbejde i folkeskolen – for der er penge.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
I forhold til udtalelserne fra tidligere uddannelsesordfører hr. Martin Henriksen, som jo er et udmærket medlem af Dansk Folkeparti, må jeg sige, at jeg ikke lige præcis kender til det citat, som hr. Morten Bødskov udtaler sig om, men jeg vil meget gerne se det bagefter, for det er jo selvfølgelig rart, når man står på talerstolen, at man lige nøjagtig kan stå med den artikel, med det citat i hånden, før man forholder sig til nogle påstande, som kommer her i Folketinget.
Hvad angår det her med ansvar, vil jeg sige, at det, jeg egentlig hører fra bl.a. Socialdemokratiet her i dag, er, at man vil poste en masse penge ind i folkeskolen, for flere penge øger åbenbart i sig selv kvaliteten af undervisningen, men man negligerer altså, at der rent faktisk kan være et potentiale i den økonomi, altså de penge, som kommunerne allerede bruger på folkeskolen, netop med hensyn til at effektivisere og gøre tingene bedre.
Altså, man poster penge og penge i folkeskolen, men penge løser ikke alt.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Jamen det var godt.
Så blev udsagnet om den kommunale frihed jo mere eller mindre trukket tilbage, og det er også helt fint.
Vi behøver ikke gå så meget op i citater, for det kan jo bare udstille, hvor pinligt det tidligere indlæg rent faktisk var.
Når det så handler om de besparelser, som rent faktisk finder sted i kommunerne i dag, vil jeg gerne spørge ordføreren om noget.
Når man nu er så varm en fortaler for og bakker så hjerteligt op om regeringens økonomiske politik, som jo betyder årtiers største opbremsning i de offentlige udgifter og kæmpebesparelser rundtomkring i kommunerne, fordi Dansk Folkeparti har været med til at give ufinansierede skattelettelser, mener man så, at de besparelser, som finder sted, med færre undervisningstimer, fyring af lærere, dårligere undervisningsmaterialer og andre forringelser af folkeskolerne, matcher det, der står i regeringens arbejdsprogram om – og bakker man også op om det? – at regeringen arbejder efter stærke uddannelsestilbud, der matcher samfundets behov?
Ser Dansk Folkeparti det udmøntet i de meget store besparelser, som i øjeblikket finder sted i kommunerne på uddannelsesområdet?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at der finder besparelser sted på skoleområdet, på uddannelsesområdet.
Det må vi bare erkende er det, der er sandheden.
Hr. Morten Bødskov sidder og griner hånligt, men jeg må som Dansk Folkepartis ordfører på det her område sige, at det, der er mest pinligt i den her situation, er noget andet.
Det er udmærket, at man fra venstrefløjens side kan lege gavebod og sige, at man vil give så mange penge til det område og så mange penge til det område, men når alt kommer til alt, er de økonomiske planer, man fremlægger, underfinansierede.
Altså, det duer ikke, at man f.eks. fremlægger en plan som »En Fair Løsning«, som er underfinansieret med mellem 11 mia. og 29 mia. kr.
Bare på folkeskoleområdet er den plan, man er kommet med, også underfinansieret, den er så underfinansieret med 3 mia. kr., og sådan kunne jeg blive ved.
Jeg synes bare, det er smadderærgerligt, og hvis vi skal udstille nogens pinlighed her, synes jeg, det er hr. Morten Bødskovs pinlighed.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Det var jo dejligt at høre, at Dansk Folkeparti går op i elevernes timetal.
Det gør vi også i SF, og derfor vil vi ikke være med til at sætte nulvækstrammer for kommunerne, som gør, at kommunerne kommer til at skære ned i timetallet og sende flere folkeskoler fra vejledende timetal ned på minimumstimetal.
Men Dansk Folkeparti siger så, at det, man vil gøre, er, at man vil forlænge skoledagen for de små elever i indskolingen, og det kan sådan set være en fin idé.
Det, som vi ikke er begejstrede for, er finansieringen af den model.
De penge kommer nemlig fra, at man har tænkt sig at afskaffe SU’en for hjemmeboende.
Det er unge, som har brug for SU’en, f.eks. til transportudgifter – de er jo lige blevet større efter regeringens genopretningspakke – til indkøb af lommeregnere, til at kunne komme på studieture og i det hele taget til at kunne leve som ung elev, når man ikke får lommepenge og børnepenge hjemmefra.
Men man vil altså afskaffe SU’en for hjemmeboende, og det vil jeg sådan set bare gerne høre hvordan Dansk Folkepartis ordfører forholder sig til.
For hvis man går ind for den ene del af pakken, må man vel også gå ind for den anden.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Fru Nanna Westerby fra Socialistisk Folkeparti ville sikkert nyde, hvis jeg stod her og sagde, at vi bare gik ind for alt, hvad der blev fremlagt fra regeringens side, men nu er Dansk Folkeparti jo et selvstændigt parti, og derfor har vi selvfølgelig også selvstændige holdninger.
At finansiere en del af folkeskolen ved at afskaffe SU’en for de hjemmeboende 18-19-årige på ungdomsuddannelserne er ikke noget, som vi i Dansk Folkeparti går ind for.
Så er det slået fast.
Så vil jeg sådan set
bare sige, at det her med, at Socialistisk Folkeparti ikke bryder sig om nulvækst i kommunerne, altså at de bruger det samme i 2011, som de brugte i 2010, og at Socialistisk Folkeparti også er imod, at man finder penge til at finansiere regningen for den økonomiske krise, lugter jo langt væk af, at Socialistisk Folkeparti faktisk ikke bryder sig særlig meget om at være et økonomisk ansvarligt parti.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Jeg synes, ordføreren mangler at svare på fru Christine Antorinis konstatering af, hvad medlem af Folketinget hr. Martin Henriksen har været ude at sige, nemlig at når kommunerne ikke kan finde ud af det, må staten overtage folkeskolerne.
Står det ikke lidt i skærende kontrast til den frihed, som jeg forstår at ordføreren er klar til at give kommunerne?
Vil man bekræfte, at det er blevet sagt af et medlem af Dansk Folkeparti i Folketinget, og vil man dernæst bekræfte, at stort set hver eneste gang der er en sag eller et problem i kommunerne, så truer medlemmer af Dansk Folkeparti med det samme, som hr. Martin Henriksen har truet med?
Vi har en finansordfører for Dansk Folkeparti, som mere eller mindre har truet med at lave individuelle aftaler med kommunerne.
Det står vel i meget, meget skærende kontrast til det, som ordføreren nu står og siger, nemlig at kommunerne skal have så og så meget frihed.
Så altså: Er det rigtigt, hvad fru Christine Antorini sagde om, hvad hr. Martin Henriksen har sagt?
Og er det rigtigt, at hver eneste gang der er en sag i kommunerne, så bliver de af medlemmer af Dansk Folkeparti i Folketinget eksempelvis truet med, at der vil blive lavet individuelle aftaler?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Hvis jeg skulle have rejst rundt i 171 kommuner og efter 2005 i 98 kommuner og forhandlet med hver enkelt kommune om, hvordan de skulle gøre det, så kunne jeg have været forpligtet på et ansvar.
Det har jeg altså ikke gjort.
Der har været kommuneforhandlinger, og der har man med KL aftalt, hvordan rammerne skal være.
Og vi har lige hørt finansministeren fortælle, at man så for øvrigt havde overskredet budgetterne ganske markant.
Når man har en aftale, er det, fordi man skal holde den, og fordi man ved, at det er det, der kan bære.
Så jeg har det sådan – og det har Venstre også – at vi siger: Lad os lave det om, lad os tage 360-graders-eftersynets anbefalinger ind og bruge dem.
Og lad os så sige: Jamen hvis I formår at få flyttet de 30 pct. af børnene tilbage i klassen, så får I naturligvis lov at beholde pengene, for det er jo jeres.
Og så har I der en rigtig god skole.
Undskyld mig, 30 pct. af økonomien i den danske folkeskole er ekstremt mange penge.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Tak for det.
Jeg var glad for at få bekræftet, at ordføreren er enig i, at der i kommunerne rent faktisk finder meget store besparelser sted på vores folkeskoler, både hvad angår undervisningstimer, fyring af folkeskolelærere, manglende investeringer i undervisningsmaterialer osv.
Nu kan jeg se, at ordføreren så igen står og ryster på hovedet, og der er jeg lidt usikker på, om det er, fordi hun er imod det, jeg siger, men jeg prøver alligevel at sige, at hun i hvert fald over for fru Christine Antorini indrømmede, at der fandt store besparelser sted i kommunerne.
Hvis ordføreren mener, det er, fordi kommunerne ikke kan finde ud af at styre deres økonomi, at de sparer på folkeskolerne, kunne ordføreren så ikke give mig bare to-tre forslag til, hvor det er, man mener der skal spares?
Altså, giv mig bare to-tre forslag til noget, som man mener der med fordel kan spares på i kommunerne, således at man kan bruge penge i folkeskolen, når man nu kan se, at der finder meget, meget store besparelser sted i mange kommuner.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Jeg ved godt, det er svært at forstå for en socialdemokrat, at man ikke bare hælder flere penge oveni, for mere vil have mere, og så bliver det nok bedre.
Vi har et budgettal for 2001, der hedder 35 mia. kr., og så har vi et budgettal for 2010, der hedder 38,5 mia. kr.
Så den påstand, hr. Morten Bødskov står og kommer med, holder altså ikke.
Lad være med at ekskludere dem, lad dem blive der, mod at de har nogle ekstra hænder der.
Lad os lave den bedste folkeskole, som gavner alle, fordi det efterfølgende er sådan, at vi så slipper for at have 15 pct., der kommer ud med dårlige læsekundskaber.
Altså, det er inde i skolen, pengene skal arbejde, og med de mange milliarder, de har, kan de sagtens løfte opgaven selv.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Det svar tror jeg rigtig mange børn i folkeskolen og for den sags skyld også deres forældre har meget svært ved at forstå.
De oplever jo en hverdag, hvor der bliver færre undervisningstimer, hvor der bliver fyret lærere, hvor den renovering af den lokale folkeskole, som skulle finde sted af, ikke finder sted, hvor undervisningsmaterialerne ikke bliver fornyet – der er stadig tape på siderne, og bøgerne hænger sammen ved hjælp af gammelt tape – og andet, som man jo ser det.
Det er ikke bare noget, vi står og finder på.
Man kan jo gå ud og se den slags ting, og det gælder også i borgerlige kommuner.
Det er jo, fordi kommunernes økonomi er meget, meget presset og kommunerne er tvunget til prioriteringer.
Derfor spurgte jeg, om man ikke ville anvise bare et par prioriteringer, som kommunerne kunne gøre for at bruge pengene på det, regeringen mener de skal bruge pengene på, nemlig folkeskolen.
Det kunne vi så ikke få svar på.
Men et af de forslag, som regeringen har været fremme med, er jo forslaget om megaklasser.
Og der skal jeg lige høre, om man, selv om man følte sig misforstået ved præsentationen af forslaget, som jo drejede sig om megaklasser, stadig mener det.
Eller har man bare trukket det tilbage, fordi man følte sig lidt misforstået?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Vi forstod det sådan, at kommunerne havde bedt om at få en gave, og så sagde vi: Godt, hvis det er et ønske, en stor frihed, de gerne vil have, at kunne organisere sig på anden vis, så er vi ikke lodret imod, at man finder ud af, om det er muligt eller ikke muligt at have klasser med over 28 elever.
Kommunerne ønskede ikke at modtage gaven, og nu er den fjernet fuldstændig, vi presser ikke noget ned over hovedet på nogen – ingen megaklasser fra os.
Når vi taler om økonomi, der kan være presset, så lad os tage et eksempel som den lille Norddjurs Kommune oppe på Djursland.
De har lavet en meget skarp it-prioritering på deres skoler.
Alligevel har de nordiske mestre i matematik vandrende rundt på skolen.
De er 9. årgang i dag.
De hev lige mesterskabet hjem i juni måned, mens de var 8. klasse.
Altså kan det hermed bevises, at den høje faglighed og børnenes indlæringslyst ikke er proportionalt med antallet af kroner, der ruller ind, men det handler om, hvordan man klarer undervisningen, hvilke prioriteter man har.
Og her valgte man altså at sige: Vi booster it-delen.
Og det virkede; det har givet så meget.
Så det hjælper altså ikke bare at sige: Mere vil have mere.
Der er mulighed for at bruge de mange milliarder smartere, og vi kan lige så godt hjælpe dem til at gøre det, hvis de så, mod at de laver det smartere, får lov at beholde de penge, de vinder ved det.
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
Nu er jeg ikke misundelig.
Mit partis kassemester er meget tilfreds med, at der kommer lidt flere penge i kassen, for sådan er det hos os, når der deles skattelettelser ud til de rigeste – så der er ikke noget der.
Jeg er sikker på, at de fleste vil skrive under på, at kommunerne godt med fornuft kunne bruge flere penge på folkeskolen.
Så det har ikke noget med misundelse at gøre, det handler om prioritering.
Hvorfor har Venstre sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti prioriteret, at de rigeste mennesker her i Danmark – de 10 pct. rigeste, der tjener mere end en halv million – skulle dele 7,3 mia. kr. ekstra, i stedet for at give dem til uddannelse?
Det må man da godt kunne forholde sig til.
Jeg tror ikke, der er nogle, der mener, at der er alt for mange penge i uddannelsessystemet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Der bliver jeg godt nok svar skyldig.
Det er finansministerområde, havde jeg nær sagt.
Det har jeg ikke et klart svar på.
Fru Marianne Jelved kan garanteret indføre mig i Det Radikale Venstres syn på svaret.
Så det vil jeg lytte til.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Det undrer mig sådan set lidt, for det er jo noget, både Socialdemokraterne, SF og Radikale har spurgt efter adskillige gange, fordi vi mener, at de er konteret i kommunerne under folkeskolen og dermed er en del af de udgifter, som kommunerne budgetterer med.
De skal jo spare de pensioner op.
Men det gør de ikke længere.
Derfor synes jeg, det er interessant at få at vide, hvor de er konteret henne, og jeg kunne godt tænke mig at bede Venstres ordfører om at give et løfte her i salen om at ville være med til at undersøge det.
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
Nu er der jo meget diskussion om tal sådan en dag som i dag, og det ligger jo i forlængelse af formuleringen af forespørgslen, så det er da ikke så underligt.
Men så til et holdningsmæssigt spørgsmål: Nu ved vi, at de rigeste 10 pct. af danskerne i år har fået en ekstra skattelettelse på 7,3 mia. kr. oven i de skattelettelser, de har fået tidligere.
Hvis de skulle betale lige så meget i skat i år, som de gjorde i 2009, havde der været 7 mia. kr. mere at bruge på f.eks. uddannelse og folkeskole.
Kunne de allerrigeste i samfundet ikke godt have undværet den sidste skattelettelse?