Jens Joel (S), 2016-01-14:
Tak for det.
Det her er jo mildest talt
en lang historie.
Vi har også haft et langt forløb med udarbejdelse af konkrete forslag til lovgivning oven på det forlig, som vi indgik allerede tilbage i vores regeringsperiode i april sidste år.
Man kan sige, at vi nu har lavet en aftale, som handler om, at vi skal sikre effektivitet i finanssektoren, vi skal spare 1,3 mia. kr. frem mod 2020, vi skal sikre et højt niveau for miljø, service og forsyningssikkerhed, vi skal sikre mindre bureaukrati både i organiseringen af vandsektoren og i tilsynet, og vi skal sikre bedre rammer for teknologiudviklingen.
Der er ikke nogen tvivl om, at for Socialdemokraterne er det jo fire hensigter, som er ligestillede.
Altså, man kan ikke sige, at de økonomiske hensyn står over miljøet eller noget andet.
Vi skal passe på at lave en lovgivning, som lever op til alle fire krav.
For os socialdemokrater har det været vigtigt, at vandforsyning er noget, vi har fælles.
Vores drikkevand skal ikke styres efter en logik, hvor der skal skabes størst mulig profit til nogle private aktionærer.
Vores drikkevand skal beskyttes, og vi skal i fællesskab kunne stille skrappe miljøkrav og sørge for, at vi alle sammen har en sikker forsyning.
Men selvfølgelig vil vi gerne have lave vandpriser.
Vi mener, det er helt naturligt, at man regulerer og stiller krav om effektivitet.
Nogle gange – og det er derfor, jeg dvæler lidt ved det her under førstebehandlingen – har man fornemmelsen af, at nogle partier kan have et meget ensidigt fokus på det her med effektivisering.
Jeg forstår godt, at de nogle steder i sektoren er lidt forundret over, at mens vi er i gang med at lave lovgivning om det, vi har vedtaget, nemlig at spare 1,3 mia. kr., har man andre steder i regeringsapparatet sat nogle institutter og analysebureauer til at regne på, hvordan der kan spares noget mere end det, vi har aftalt.
Det er jo så at sige at flytte målstregen, efter at løbet er gået i gang.
Det forstår jeg selvfølgelig godt at der er nogle der undrer sig lidt over, og derfor vil jeg bare sige, at vores fokus er på at effektivisere og leve op til det, som vi allerede aftalte i april.
Det vil også være det, som er vejledende for vores behandling.
Jeg tror også, det vil være en fejl, hvis man fokuserer alt for ensidigt på kortsigtede besparelser.
Altså, det er vigtigt, at man ikke glemmer vedligeholdelsen; det er vigtigt, at man ikke ender med at skubbe en regning foran sig eller stramme så meget, at der så at sige ikke er plads til den teknologiudvikling, som faktisk også skaber fremtidens arbejdspladser.
Det er den balance, som vi har prøvet at ramme i forliget, og det er også den balance, som vi vil forfølge i lovgivningsarbejdet nu her, og som vi har forfulgt hele vejen igennem.
Det er jo sådan, at de danske leverandører, om man vil, de danske virksomheder på det her område har rigtig, rigtig meget vind i sejlene med at sælge vandteknologiske løsninger ude i verden.
Det betyder sådan set, at der er masser af ingeniører og 3F'ere og metalarbejdere, der får job i Danmark, fordi vores virksomheder er bedst på det her område.
Og en af grundene til, at de er blevet så gode, er, at de har haft mulighed for at samarbejde med nogle af de kommunale vandselskaber.
Det er en næsten utaknemmelig opgave at skulle gennemgå alle punkterne i sådan en lovgivning her, fordi den er så uoverskuelig, men jeg vil selvfølgelig godt lige nævne et par af de ting, som betyder mest.
Altså, det er selvfølgelig vigtigt, at vi, når vi nu laver en regulering og forsøger at lave en effektivisering, gør det på totaløkonomien – altså, at vi både kigger på, hvad man har af driftsomkostninger, og hvad man har af investeringsomkostninger.
For det er vigtigt, at det er den langsigtede, rigtige løsning, man vælger.
Det har også været vigtigt, når vi laver en benchmarking, at vi både siger, at der er nogle generelle krav til vandselskaberne, men også siger, at der er en individuel benchmarking, som betyder, at nogle af de selskaber, hvor der er mest at komme efter – altså nogle af dem, der måske ikke har været så langt fremme i bussen endnu – får et krav om en yderligere effektivisering, hvis der rent faktisk er mulighed for at hente pengene hjem.
Jeg synes også, det er godt, at man, når man laver sådan en regulering, sikrer, at der er flerårighed i prislofterne, sådan at vandselskaberne selv har en mulighed for at ramme målet om 4 år, men ikke hvert år skal leve op til noget bestemt, så der er mulighed for at have en fleksibilitet i de investeringer og effektiviseringer, der foretages.
Så har vi selvfølgelig også som led i det en performancebenchmarking, som man kan sige er et udtryk for, hvor godt vandselskaberne klarer sig på alt andet end lige økonomien – altså forsyningssikkerhed, klima, sundhed, miljø.
Og det er rigtig vigtigt at have en gennemsigtighed omkring det, at man har de her høje standarder.
Men der står jo også i aftalen, at de her høje standarder eller den her performancebenchmarking ikke direkte er koblet til den økonomiske regulering.
Der er det bare vigtigt at sige, at når vi har adskilt myndighedsudøvelsen og kommunerne måske stiller miljøkrav, skal det selvfølgelig også afspejle sig i, at man kan få en højere afregning.
Sidst, men ikke mindst synes vi, det er vigtigt, at man har fokus på det her total cost of ownership, altså at man tilskynder til det rigtige valg.
Det står også i aftalen, men der er stadig væk usikkerhed i forhold til bekendtgørelser og vejledninger.
Altså, hvordan sikrer man, at det faktisk også på lang sigt er den billigste investering?
Vi vil i hvert fald i udvalgsarbejdet også være med til at diskutere, hvordan man får skrevet det i en bekendtgørelse, sådan at man sikrer, at den lever op til det, også selv om det kan være svært at lave hardcorelovgivningskrav om, hvad det er, den lige præcis skal leve op til.
Så standarder er ikke altid nok i benchmarking, man skal også tage hensyn til nogle af dem, der er allerbedst.
Så har jeg lovet at hilse fra SF og sige, at de selvfølgelig også som en del af det her forlig støtter op om det, men jo også i lighed med Socialdemokraterne vil forfølge nogle af de her muligheder for teknologiudvikling og teknologiledelse.