runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2013-10-25:
Hr. Mogens Jensen er Socialdemokraternes ordfører på dette lovforslag.
Han kunne desværre ikke være til stede i dag, så jeg vil læse hans tale op:
Med dette lovforslag vil vi forlænge medieansvarslovens klagefrister fra de nuværende 4 uger til 12 uger, således at borgere og virksomheder får bedre vilkår for at klage til Pressenævnet.
I Danmark nyder vi godt af vores ytringsfrihed og pressefrihed, og vores medier er generelt af høj kvalitet og spiller en vigtig rolle i samfundet som undersøgende og kritisk vagthund.
Desværre er medierne naturligvis ikke ufejlbarlige, og det sker, at borgere og virksomheder bliver hængt ud i pressen på et usandt grundlag.
I disse beklagelige tilfælde er det en vigtig opgave at sørge for, at de involverede personer eller virksomheder har de bedst mulige vilkår for at klage over den måde, de er blevet fremstillet på i medierne.
Dette lovforslag udspringer af en debat om medieansvar, der startede med en beretning fra Retsudvalget og Kulturudvalget tilbage i februar 2012.
Et af de ændringspunkter, dialogen førte med sig, var, at medieansvarslovens klagefrister forlænges fra 4 uger til 12 uger.
Når en person står midt i en længerevarende mediestorm, kan det være svært at overskue, hvilke klagemuligheder og rettigheder man har.
Derfor er 4 ugers klagefrist ikke altid tilstrækkelig.
Ifølge Pressenævnets årsberetninger hænder det hvert år, at klagere bliver afvist på grund af forældede tidsfrister.
I forlængelse af den udvidede klagefrist vil redaktørerne fremover også have pligt til at gemme en kopi af artikler og udsendelser i 6 måneder mod de nuværende 3 måneder, da der desuden naturligvis er opbevaringspligt, så længe en sag kører.
Socialdemokraterne er meget tilfredse med, at der har været et bredt politisk samarbejde om at forbedre borgernes klagemuligheder, når det gælder medieansvar, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Desuden skal jeg på vegne af hr. Ole Sohn meddele, at også SF kan støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Jeg vil egentlig bare gerne have den socialdemokratiske ordfører til at bekræfte, at der faktisk lige nu arbejdes med vandløbsområdet på flere forskellige områder.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Grunden til, at det ligger lige her, er, at vi har lavet en aftale med kommunerne.
Den aftale med kommunerne havde vi jo ikke lavet, hvis vi syntes, det var en dårlig aftale.
Det har vi selvfølgelig gjort, fordi vi mener, at man på den her måde både kan få en mere ensartet behandling, som jeg sagde, så vi ikke risikerer, at lodsejere behandles forskelligt, bare fordi de kommer fra to forskellige kommuner fra før kommunalreformen, men også kan sikre, at der er mulighed for at tage de lokale hensyn, hvor man f.eks. har mulighed for at nedkvalificere et vandløb, som ikke har offentlig interesse.
Jeg går ud fra, at ordføreren fra Venstre henviser til, at vi også diskuterer Natur- og Landbrugskommissionen og vandplaner og mange andre ting, og at man mener, at vi måske skulle have ventet.
Men vi har lavet en aftale med kommunerne.
Vi finder det vigtigt at leve op til den aftale, vi har lavet med kommunerne, men jeg noterer mig jo også, at de ting, vi gør her, er i fin forlængelse af de tanker, der i øvrigt ligger i Natur- og Landbrugskommissionen og andre steder i forhold til at arbejde med vandløbsområdet.
Tom Behnke (KF), 2013-10-31:
Jamen jeg er simpelt hen ikke enig i, at man sådan uden videre bare kan folde det ud på den måde.
En positiv tilkendegivelse over for beslutningsforslag B 5 i forhold til revalideringsydelsen kan ikke bare foldes ud til alle mulige andre sociale overførselsindkomster, for der er forskel på, om ydelsen bliver givet som en passiv ydelse eller som en aktiv ydelse.
Deri ligger der en væsentlig forskel, og det er i hvert fald for Konservative en væsentlig forskel.
Så jeg vil ikke gå videre end til at være positiv over for beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Og det kommer ikke til at få afledte konsekvenser for andre sociale ydelser – det gør det ikke.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Jamen så skal jeg bare spørge helt konkret, om ikke ordføreren er enig i, at det står rimelig klart og tydeligt, at man selvfølgelig skal aflevere vandløbet i en ordentlig tilstand og derfor ikke kan sende regningen videre, sådan som ordføreren synes at indikere.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Hr. Jens Joel er nok også bekendt med, at tingene måske foregår lidt forskelligt fra kommune til kommune.
Det, vi er nervøse for, er helt klart, at hvis man som lodsejer får overdraget vandløb og egentlig skal sikre vedligeholdelsen af det vandløb fremadrettet, kan der i den forbindelse også være en økonomisk belastning.
Altså, vi savner egentlig svar på, hvordan vandløbets tilstand skal være, i tilfælde af at det eventuelt skal overdrages til lodsejeren.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Jeg skal nok lade være med at kommentere, at de to borgerlige partier træder vande.
Der bliver talt meget om, at man sender regningen videre til lodsejerne, og om misligholdte vandløb osv.
, så jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, at det er rigtigt forstået – sådan som jeg har forstået det – at man ikke kan sende den videre, men at man selvfølgelig skal sørge for, at der er taget hånd om vandløbene, sådan som man skal efter reglerne?
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Tak for det, formand.
Med lovforslag nr. L 30 fremsætter miljøministeren et flot forslag, som bl.a. indeholder en del regelforenklinger inden for forskellige områder.
Det er bl.a. en forenkling af administrationen af fortidsmindebeskyttelseslinjen, en forenkling af administrationen af forbuddet mod bebyggelse inden for skovbyggelinjen, en forenkling af VVM-processen og også en forenkling vedrørende muligheden for at skabe helikopterlandingspladser nogle steder, hvor der er en i forvejen, og hvor der er krav om afskærmningsforanstaltninger.
I Venstre holder vi rigtig meget af, at man laver regelforenklinger, og det bakker vi naturligvis op om.
Derfor skal ministeren også have ros for i det fremsatte lovforslag at forsøge at lempe bureaukratiet.
Når det så er sagt, er vi i Venstre meget kede af, at ministeren vælger at blande en anden del ind i det her lovforslag, som bl.a. handler om at tilbagerulle et lovforslag tilbage fra 2011, som Venstre dengang fremsatte.
Det var et lovforslag, som faktisk dengang sikrede, at kommunerne ikke uden videre kunne tørre dårligt vedligeholdte vandløb af på borgerne og dermed egentlig udsætte borgerne for en økonomisk byrde.
Vi har altså allerede i dag mulighed for at op- og nedklassificere vandløbene, og disse regler fungerer faktisk fint.
Derfor forstår vi ikke, at miljøministeren vælger at tage det her tiltag.
For Venstre er det meget vigtigt, at vi skaber love, som ikke gør det dyrere at være dansker, og at vi skaber nogle love, som er fair.
Men med denne ændring lykkes det ministeren at gøre det mere besværligt for lodsejere ved en nedklassificering af vandløbene, og den kan også risikere at give nogle økonomiske tab.
Som ministeren selv fastslår i fremsættelsestalen, er lovforslaget en spareøvelse fra kommunernes side.
Jeg kan ikke forstå, at det kan være rimeligt, at vi så bare uden videre skal acceptere, at borgerne skal betale for et eventuelt misligholdt vandløb, og det kan unægtelig se ud, som om der er fare for, at nogle lodsejere kan blive økonomisk belastet af det her forslag.
Jeg mangler altså nogle klare svar på, hvordan man fra regeringens side vil sikre borgernes og lodsejernes ret og økonomi, når man med forslaget reelt giver kommunerne frit lejde til at løbe fra ansvaret for vedligeholdelse.
Det var jo egentlig netop den ret og sikkerhed, som Venstre i sin tid fik skrevet ind i loven.
Jeg vil desuden sige, at jeg faktisk synes, at det er dårlig timing at begynde at kigge på vandløbsområdet nu, når man tænker på, at Natur- og Landbrugskommissionen også har en del med i deres rapport, som har med vandløbene at gøre.
Jeg vil slutte af med at sige, at vi i Venstre meget gerne vil have det her lovforslag splittet op, for vi kan naturligvis sagtens gå ind for en nemmere administration og for regelforenklinger, men der er nogle ting omkring lodsejernes retssikkerhed osv., som vi er bekymret for.
Så som sagt træder Venstre lidt vande med hensyn til det her lovforslag, og jeg har på vegne af De Konservative lovet at sige, at det gør de også.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Tak for det.
Ordføreren nævnte selv, at man kunne spare 11 mio. kr. på det her.
Det er jo fint nok, men så virker det underligt bare sådan lige at tørre det af på lodsejerne alene.
Er det bare sådan et knips med fingrene, og så siger man: Nå ja, der gør vi, som vi plejer?
Er det den måde, det sådan er gået til på?
Er det ikke 11 mio. kr., som ordføreren selv refererer til?
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Nu ved jeg godt, at jeg ikke kan stille spørgsmål, men hr. Jens Joel kunne måske så forklare mig, hvad ordentlig tilstand er.
Det er jo egentlig der, vi synes der kan være en usikkerhed.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-10-31:
Som de foregående ordførertaler har illustreret, behandler vi med det her lovforslag en pose blandede bolsjer på natur- og miljøområdet.
Fælles for de her lovændringer er imidlertid, at hensigten med dem alle sammen er at forenkle administrationen og dermed bidrage til at finde besparelser for kommunerne på natur- og miljøområdet.
Radikale Venstre er for det fremlagte lovforslag.
Det er vi ikke kun, fordi det medfører de her forenklinger, som i ganske vidt omfang er efterspurgt af og aftalt med KL.
Det er vi også, fordi vi faktisk synes, at forslagene overordnet set kan medvirke til at øge legitimiteten af reguleringen på natur-, miljø- og planområdet.
For i ganske vidt omfang er forslagene et forsøg på at reparere på mindre elementer i de nuværende regler, der kan siges at være uhensigtsmæssige.
Vi har i Danmark en helt unik tradition for via planlov, naturbeskyttelseslov og skovlov at sikre landskabsinteresser, naturbeskyttelse og kulturmiljø imod modstående hensyn til f.eks. bebyggelse og erhverv.
Det er imidlertid også meget vigtigt for opbakningen til den tradition, at reglerne ikke opfattes som unødigt bureaukratiske og bagatelagtige uden hensyntagen til det praktiske hverdagsliv.
Det er også fint, at man i byzoneområder inden for skovbyggelinjen får lov til at lave visse småbygninger uden dispensation.
Det gør det knap så bøvlet for de boligejere, der har huse inden for skovbyggelinjen og jævnligt har brug for at lave mindre tilretninger og forbedringer af huset.
Det samme gælder i vidt omfang de ændringer, der er lagt op til inden for skovbyggelinjen.
Alt i alt er reglerne altså ikke kun forenklinger, der kan gavne kommunernes økonomi.
Lovforslaget luger ud i nogle af de mere firkantede regler, der kan forekomme unødigt bureaukratiske og dermed risikere at skade borgernes opbakning til den supervigtige generelle regulering på natur-, miljø- og planområdet.
Hvad angår lovforslagets ændringer i vandløbsloven, synes vi, at det giver god mening at ensarte klassifikationen af vandløb inden for kommunens grænser og give mulighed for at nedklassificere de vandløb, der reelt ikke har offentlig interesse, så de bliver til private vandløb.
Det er dog vigtigt for Radikale Venstre, at det sker på en måde, så bl.a. de rekreative interesser fortsat tilgodeses i landskabet.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-10-31:
Der må jeg sådan melde lidt pas.
Jeg har ikke været så meget nede i lovforslagets detaljer, at jeg kan sige noget om det.
Jeg tænker, at ministeren måske kan opklare sagen i stedet for mig.
Jeg har ikke mulighed for på stående fod at svare.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Ja, det er netop, som ordføreren siger her, nemlig at det er op til kommunerne, om de vil gøre brug af de her ting.
Der tænker jeg sådan på – det har jeg ledt efter i lovforslaget her – hvis nu kommunen siger, at de gerne vil gøre brug af det her lovforslag og ændre et vandløb fra at være offentligt til at blive privat.
Har ordføreren så kunnet finde nogle steder i lovforslaget om, at lodsejeren faktisk kan sige, at vedkommende ikke ønsker at modtage det her vandløb?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-10-31:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at jeg er her som vikar for den sædvanlige miljøordfører, fru Lone Loklindt, så jeg er jo ikke inde i alle detaljer.
Men jeg kan godt sådan helt overordnet sige, at man, som der også er blevet peget på, bl.a. har sikret, at vedligeholdelsen skal være i orden på det tidspunkt, hvor der sker en nedklassifikation, sådan at de normale bestemmelser i vandløbsregulativet er overholdt.
Jeg har også lyst til at tilføje, at man jo ikke med det her lovforslag siger noget om, i hvor mange situationer det vil være relevant.
Det er jo op til kommunerne at bestemme, om de vil nedklassificere, og i hvor stort omfang de vil klassificere.
Så det er jo i meget vid udstrækning op til den enkelte kommune, og det er dem, der skal drages til ansvar med hensyn til omfanget af at bruge de her regler.
Derfor er det jo også rigtig vanskeligt for os at sige, i hvor stort omfang det overhovedet bliver aktuelt.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Nej, det kan være, at hr. Erling Bonnesen så bliver fanget af sin egen strategi med ikke at gå for meget ind i de ting, der ikke var så kontroversielle, for det er jo langtfra det eneste element i det her lovforslag, og derfor er det jo heller ikke her, man henter den besparelse.
Derfor kan man sådan set ikke stille det regnestykke op, som hr. Erling Bonnesen prøver at stille op.
Men det er jo faktisk slet ikke det, vi diskuterer.
Man har ikke, som hr. Jørn Dohrmann antyder, kunnet lade være med at passe sit arbejde og så bare nedklassificere og sige: Så er det jeres problem.
Selvfølgelig skal man aflevere det i ordentlig stand, og det er sådan set ikke vanskeligere end det.
Derfor sender man heller ikke en opsparet regning videre.
Det er ganske enkelt et spøgelse, som jeg ikke helt kan genkende heroppefra, men der er måske også lidt mere lys.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg kan forstå, at det er fuldstændig rigtigt, at det, som hr. Jens Joel siger, er, at kommunerne fremover skal spare penge.
Førhen skulle de sørge for, at åløbene blev renset op, bækkene blev renset op.
Det er nu, når de bliver nedklassificeret og lagt over til de enkelte lodsejere, de enkelte lodsejere, der skal betale for det.
Der er det bare at jeg siger til hr. Jens Joel: Vil han garantere, at det her ikke er den måde, regeringen fremover vil gøre det på, altså at man privatiserer flere ting?
De kom også over til private, så folk lige pludselig selv skulle til at betale for at vedligeholde dem, selv om de ikke var i god stand.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Næh, altså, jeg synes faktisk, jeg har sagt det.
Det er jo rigtigt, at den besparelse forhåbentlig kommer igen og igen, fordi den besparelse, der ligger i, at man ikke skal lave dobbeltarbejde i forbindelse med byggetilladelser, eller den besparelse, der ligger i, at kommunens sagsbehandling bliver lettere, når en bygherre f.eks. skal give flere oplysninger, når vedkommende søger om en VVM-godkendelse eller andre ting, jo selvfølgelig vil komme tilbage.
Det siger sig selv.
Det er også det, der er tanken med det her.
I forhold til om det er udgiftsneutralt, er det jo rigtigt, at det er vores tanke at spare nogle penge her, fordi vi har aftalt med kommunerne, at hvis vi kunne finde nogle måder, vi kunne gøre det smartere på, ville vi gøre det.
Og der har vi jo selvfølgelig også lavet en større aftale om kommunernes økonomi, som jo ligger fast, og som det her jo bare er et lille element af.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg vil godt holde lidt fast i det der med at tørre regningen af.
Der står jo, at det ikke har væsentlige, hvad skal man sige, økonomiske konsekvenser, men der står også, at lovforslaget ikke har nogen økonomisk konsekvens for staten, regionerne eller kommunerne.
Altså, så er man jo selvmodsigende.
Enten koster det her de 11 mio. kr., og så er det nogle penge, som staten direkte sparer – det vil sige, at så er det den almindelige lodsejer, der skal betale det – eller også har det ikke, som der står i lovforslaget, nogen økonomiske konsekvenser.
Det vil jeg godt spørge ordføreren om: Hvad er det rigtige i det her?
Hvordan hænger det sammen?
Er det sådan, at man sådan set jo fremover – det er jo ikke kun i år, man skal rense de her små bække og åer op, det er jo også fremover – som landmand eller lodsejer får udgiften til den løbende drift, og at det er det, kommunen sparer?
Er det den måde, man vil til at gøre det på fremover fra statens side?
Vil man pålægge lodsejerne flere og flere udgifter?
Jens Joel (S), 2013-10-31:
I den situation vil der selvfølgelig være sparet nogle penge, og det handler ikke om, at de så skal betales af lodsejerne, for det er jo sådan set bare et spørgsmål om, at vi skal bruge pengene bedst muligt.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Jamen vil ordføreren så ikke oplyse, hvor meget det er, man sparer på den her øvelse vedrørende omlægningen af vandløbsvedligeholdelse?
For så er det jo den regning – når den bliver skåret ud – man tørrer af på lodsejerne.
Det kan jeg forstå at ordføreren så synes er rimeligt nok.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-31:
Det er selvfølgelig godt at høre, men formålet med kontanthjælp er jo også, at man skal tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er jo derfor, man går til aktivering og skal melde sig på jobcenteret osv.
Det er bare for at sige, at man skal være lidt opmærksom på, at den argumentation kan foldes ud til at gælde mange andre ydelser inden for det sociale område, selv om man kan have nok så stor sympati for enkeltsager.
Tom Behnke (KF), 2013-10-31:
Nej, det mener jeg bestemt ikke man kan.
Altså, lige præcis når vi taler om revalideringsydelsen, er målet og meningen med den – og det er jo så det, vi skal have afdækket, altså om den rent faktisk bruges på den måde – jo netop, at man kommer tilbage på arbejdsmarkedet, hvorimod kontanthjælp er en passiv forsørgelse.
Det er den i kortere eller længere tid, men det er jo for så vidt en fuldstændig passiv forsørgelse.
Og derfor har vi ikke nogen ambitioner om, at det i givet fald skulle udvides til også at gælde kontanthjælpsmodtagere – det har vi ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-31:
Både fru Inger Støjberg, ministeren og den socialdemokratiske ordfører taler om enkeltsager og siger, at der i kanten af lovgivningen kan opstå det ene og det andet.
Kan ordføreren bekræfte, at den her afgørelse i Kenneth Iversens sag er en direkte, logisk konsekvens af lovgivningen?
Så det er altså ikke sådan en enkeltstående sag.
Altså, hvis man har modtaget revalideringsydelse inden for de sidste 3 år, vil man som udgangspunkt modtage afslag.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-31:
Spørgsmålet ligger jo i helt naturlig forlængelse af det, fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde før, om, at der, når man vedtager et regelsæt, så er en masse enkeltsager, der opstår i kanten af det.
Jeg synes bare, at man bliver nødt til ikke blot at kigge på enkeltsagerne – de siger selvfølgelig noget om, hvordan lovgivningen fungerer – men at man jo også, hvis der er nogle enkeltsager, man synes der virker forkerte eller urimelige, så bliver nødt til at kigge på: Hvad betyder reguleringen samlet set?
Hvad betyder lovgivningen samlet set?
Og jeg tror, det er nødvendigt, at vi prøver at insistere på det her med selvforsørgelse.
Jeg tror, at det, hvis vi forestillede os, at man i lovgivningen generelt begyndte at rulle nogle af disse selvforsørgelseskrav tilbage, så ville skade integrationen.
Det er ikke det samme, som at jeg siger, at jeg i virkeligheden ikke kan anerkende noget af det, fru Johanne Schmidt-Nielsen spørger om, nemlig det, at der i kanten af et regelsæt altid kan opstå enkeltsager.
Min pointe er bare, at det ikke er sådan en ny og ukendt problemstilling for Folketinget, at det forhold kan indtræffe, og man bliver jo også nødt til at veje det op imod: Hvad betyder det samlet set for samfundet?
Der siger jeg, at jeg som socialdemokrat mener, at et forsørgelseskrav samlet set for samfundet gavner integrationen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-31:
Ordføreren siger, at vi skal prioritere integrationen, og at de regler, vi har, skal fremme integrationen, og ministeren var inde på det samme.
Kenneth Iversen er nu flyttet til Tyskland.
Hans datter er blevet taget ud af skolen, og hun skal nu gå i tysk skole.
Om noget tid vil de kunne komme tilbage til Danmark som følge af EU's regler om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Hvordan mener ordføreren fra Socialdemokratiet at vores familiesammenføringsregler i det her tilfælde fremmer integrationen?
Ole Hækkerup (S), 2013-10-31:
Som det jo allerede er fremgået, både af justitsministerens tale og af fru Inger Støjbergs ordførertale, handler det her beslutningsforslag om, at Enhedslisten ønsker, at revalideringsydelse ikke skal være en del af kravet om selvforsørgelse i forbindelse med ægtefællesammenføring og opholdstilladelse.
Jeg skal med det samme sige, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Når vi er tilhængere af kravet om selvforsørgelse i det hele taget, skyldes det, at vi mener, at det gavner integrationen.
Normen i Danmark skal jo helst være, at man er i arbejde, hvis man overhovedet kan arbejde, og det er vigtigt, at det også bliver normen for dem, der eksempelvis bliver ægtefællesammenført til Danmark.
Vi mener, at samfundets mål skal være, at nydanskere er lige så meget i uddannelse og lige så meget i arbejde som resten af befolkningen.
Forsørgelse handler om muligheder – det tror jeg så i øvrigt Enhedslisten er enig i – men det handler jo også om holdninger.
Jeg mener godt, at vi som samfund kan stille krav, i forbindelse med at folk har ret til ydelser.
Derfor mener jeg også godt, at vi som samfund kan stille krav om forsørgelse; det krav tror jeg samlet set vil gavne integrationen i Danmark.
På den baggrund skal jeg afvise forslaget.
Inger Støjberg (V), 2013-10-31:
Nu ved jeg jo, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ofte bevæger sig i princippernes verden.
Og jeg synes jo netop også, selv om det nogle gange kan være svært i forhold til enkeltsager – for det vedgår jeg at det kan være – at det dog altid må være principperne, der er det bærende, når man gennemfører lovgivning.
Og for mig og for Venstre er det principielt vigtigt, at man kan forsørge sig selv og sin familie, hvis man skal opnå en familiesammenføring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-31:
Der opstår en masse enkeltsager.
Jeg synes, det er underligt, at man ikke vil forholde sig til de enkeltsager.
Der er en masse sager, som opstår som konsekvens af lovgivning.
Og der er ikke i den her sag om Kenneth og hans kone lavet nogen som helst fejl.
Den er fuldstændig efter bogen.
For hvis du har modtaget revalidering for at uddanne dig, må du ikke blive familiesammenført.
Så vil jeg bare spørge: Er Venstres holdning, er Venstres budskab til Kenneth, at det er fuldstændig fair og rimeligt og retfærdigt, og at Venstre støtter, at han ikke må bo med sin kone, og at han bare skulle være gået på førtidspension i stedet for at uddanne sig, for så måtte han gerne bo med sin kone?
Inger Støjberg (V), 2013-10-31:
Jeg må sige, at jeg – for en gangs skyld – ligger helt på linje med justitsministeren i det her spørgsmål.
Og det, som jeg jo også sagde i min tale, er, at man i en længere periode skal kunne bevise, at man kan forsørge sig selv og sin familie.
Og jeg må sige, at jeg synes, det er et godt princip.
Når vi så tager en enkeltsag frem, vil jeg sige, at jeg synes, det er forkert at lave regler på baggrund af enkeltsager.
Og jeg synes, at princippet om at kunne forsørge sig selv vægter så tungt, at det må være det bærende, når det handler om lovgivning om sociale ydelser og familiesammenføringer.