runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Tak for det svar.
Jeg er jo meget enig i, at det selvfølgelig skal give mening.
Jeg tror ikke, der er nogen, der siger, at vi skal flytte det derhen, hvor det ikke giver mening.
Det tror jeg ikke at der er ret mange politikere der vil gå ud med.
Men kunne det ikke godt give mening, at Energistyrelsen flyttede f.eks. til Esbjerg, som flere ordførere har været inde på?
Der ligger en stor del af sektoren.
Det vil give en masse synergier til dem, der nu arbejder med det.
Kunne det ikke give mening måske at flytte Banedanmark til Fredericia, som er knudepunktet rent jernbanemæssigt set, og rent faktisk lægge dem for enden af jernbanen?
Kunne det ikke være en god idé at lægge Fødevarestyrelsen der, hvor fødevareklyngen faktisk er i Jylland?
Der er jo masser af eksempler.
Kan hr. Lars Dohn bare ikke give mig ret i, at der faktisk er rigtig mange gode argumenter for det rent fagligt?
Derudover er der typisk også billigere husleje og billigere lønninger, så jeg tror også, man faktisk kunne effektivisere og få nogle penge, man måske kunne bruge på et højere serviceniveau, hvis det var det.
Kan hr. Lars Dohn bare ikke bekræfte, at der er rigtig mange gode argumenter for at flytte statslige arbejdspladser til provinsen?
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jamen jeg synes, det er nogle rigtig fornuftige forslag, spørgeren nævner.
Lad os nu afvente, hvad udvalget kommer frem med, og så må vi jo tage en vurdering af det og en konkret stillingtagen.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter beslutningsforslaget om, at der er behov for at udflytte statslige arbejdspladser.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi synes, at det vil være fair, at man som land fordeler de ressourcer, der er.
Et eksempel: Naturstyrelsen ligger på Nørrebro.
Er det ikke nærmest komisk, at Naturstyrelsen ligger inde på Nørrebro?
Jo, det synes jeg er et udmærket eksempel.
Der var andre ting, man kunne pege på, og fordi jeg nu er valgt i Sydog Sønderjylland med valgkreds i Esbjerg, synes jeg personligt, at Energistyrelsen burde ligge der, simpelt hen fordi kompetencerne tilfældigvis er samlet der, ikke fordi jeg har interesse i det som person, men fordi man har Horns Rev 1, 2 og 3, altså havvindmølleparkerne, liggende derude, og alle de virksomheder og alle de interessenter, der er engageret i det, er til stede i det område, og sådan er det også med offshore, selvfølgelig, olie og gas, som ligger tæt på Vestkysten.
Så det er ét eksempel blandt mange på, at man skal fordele ressourcerne mere hensigtsmæssigt, og derfor synes vi, det er en god idé, at man har den dagsorden, og at man imødekommer den og ved enhver lejlighed udflytter statslige arbejdspladser.
Debatten har jo i dag handlet om, at partierne har en masse forudsætninger for, at det kan ske.
Vi synes, det skal handle om politisk vilje.
I Norge, som er et godt land at kopiere i den her sammenhæng og lade sig inspirere af, har man en fantastisk struktur, hvor man har udflyttet statslige arbejdspladser rundtom i hele Norge, så der er en helt anden struktur på de statslige arbejdspladser der, end der er hos os.
Det kan godt være, vi ikke kan nå helt så langt, men kan vi bare komme et stykke ad vejen, er det godt.
Det løser ikke alt at udflytte statslige arbejdspladser i forhold til den vandring, der er, af folk fra land til by.
Der er automatisering, og tingene foregår ikke med nær samme arbejdskraft, som de gjorde før, så der er en naturlig mindre arbejdsmængde i landområderne.
Det samme med fiskeriet: Der er også langt færre ansatte der.
Så det gælder også om med den anden hånd at tilstræbe, at der er mulighed for at skabe vækst i landområderne og yderområderne.
Det kan man gøre ved en forbedret planlov, bedre skatteforhold, bedre infrastruktur – det gælder både veje og it, det gælder lokale uddannelsesinstitutioner; altså at man på alle måder sikrer, at der er mulighed for at skabe vækst og beskæftigelse, nemmere og billigere arbejdspladser i yderområderne.
Samlet set vil det være en stor fordel for det danske samfund, og en af de vigtigste ting er det, vi diskuterer i dag, nemlig at flytte statslige arbejdspladser ud og fordele de ressourcer, vi har i vores velhavende land.
Det er en dagsorden, som vi i Det Konservative Folkeparti vil bakke op om og forfølge, også efter et valg.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jeg bemærker, at ordføreren taler om, at vi skal fordele de ressourcer, der er, og at udflytning af statslige arbejdspladser derfor en god idé.
Vil ordføreren medgive, at regeringen har skabt omkring 16.000 private arbejdspladser i provinsen?
Og kan ordføreren måske ikke i den forbindelse være bekymret for, hvad en nulvækst eventuelt vil betyde for landdistrikterne og det antal mennesker, man kunne forudse ville miste deres job?
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tværtimod er det jo bare en konstatering af, at vi synes, at den offentlige sektors størrelse er passende, og at vi gerne vil bevare den, fordi vi synes, den leverer en god, solid og ordentlig service til befolkningen, og det skal den blive ved med.
Vi pris- og lønfremskriver endda sektorens størrelse, sådan at man kan blive ved med det samme antal medarbejdere og det samme varekøb, hvis man i øvrigt ikke ændrer på produktivitet osv.
Men den mulighed giver vi, så der er ikke nogen beskæring eller minimering i det, og der er ikke nødvendigvis nogen tab af arbejdspladser, medmindre kommunerne selv vælger at omrokere offentlige arbejdspladser til private.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jamen så bliver jeg nødt til spørge, om der er nogle job, man kan sige er bedre end andre.
For det vil ikke gøre indtryk, kan jeg forstå på ordføreren, at 15.000 vil miste jobbet.
Det vil så sige, at den lærer, den pædagog, den SOSU-assistent, der vil miste jobbet ved nulvækst, ikke betyder så meget.
Det kan de statslige arbejdspladser kompensere for, eller hvordan skal jeg forstå ordføreren?
Er der nogle job, der er bedre end andre?
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Hvis jeg skulle gennemføre hele min planlagte tale, ville den komme til at minde temmelig meget om den, der lige er holdt af SF.
Jeg synes, det er sjældent, vi har været i den situation, som vi faktisk er i her og nu, hvor der, når vi taler om statslige arbejdspladser, skal ligge et forslag, vi skal tage stilling til, den 15. september.
Jeg vil gerne give det løfte til Dansk Folkeparti, at hvis det viser sig, at de forslag, der skal fremlægges, som skal forhandles, og som skal være klar til at indgå i finanslovsforhandlingerne, ikke er tilfredsstillende, er vi parat til at lave noget sammen med Dansk Folkeparti.
Anne Baastrup (SF), 2015-05-06:
Vi skal gøre mere for vores yderområder, hvis ikke Danmark skal knække midt over.
Derfor skal vi satse på flere arbejdspladser, hvis vi skal tiltrække nye tilflyttere til vores yderkommuner og landkommuner.
Af den grund kan jeg ærlig talt ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke ville være med i aftalen om den handleplan for yderområderne, som SF har sat i gang sammen med Enhedslisten og regeringen, og som bl.a. skal se på udflytning af statslige arbejdspladser.
Planen skal som bekendt være færdig allerede til september.
Dansk Folkeparti har pure afvist SF's forslag om handleplanen, men har alligevel efterfølgende fremsat dette modforslag om at nedsætte et udvalg, som skal se på, ja, udflytning af statslige arbejdspladser.
Det er selvfølgelig ikke lige til at flytte en statslig institution.
Så langt er vi naturligvis enige.
Men jeg synes, det ville klæde Dansk Folkeparti at gå efter bolden og støtte op om det arbejde, der allerede er i gang, i stedet for at fremsætte egne modforslag.
For mig at se er det vigtigste, at vi får gjort noget – ikke hvem der fandt på det, eller hvem der skal have æren.
Derfor skal der ikke herske tvivl om, at vi i SF gerne ser, at man kan flytte flere statslige arbejdspladser ud der, hvor det giver mening.
Vi kan se fra flere undersøgelser, at der er rigtig mange, som gerne vil flytte ud på landet, hvor der er frisk luft, åbne vidder og masser af natur, men hvis der ikke er noget job at få i en rimelig pendlingsafstand, bliver det desværre ofte ved drømmene.
Derfor vil vi gerne samarbejde med Dansk Folkeparti, hvis det arbejde, som regeringen er i gang med, ikke kommer med nogen brugbare bud.
Men skal vi ikke nu lige vente og se i stedet for at lave taktisk partipolitik?
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det jo er et politisk valg, hvordan man vælger at gribe det her an, altså om man siger politisk, at man vil udflytte det her, og så skal det nok blive til noget, eller om man vender den om og siger, at man sådan set gerne vil nedsætte en arbejdsgruppe i ministeriet, og så træffer man en beslutning på den baggrund.
Jeg er tilhænger af det sidste, og det er derfor, at det er det, som vi har valgt at gøre.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Jeg har da fuld forståelse for, at man ikke vil kortslutte nogen proces, men det kunne da godt være, at et enkelt medlem af Folketinget havde et ønske eller en idé om et eller andet, der kunne flyttes ud.
Jeg har tidligere på dagen nævnt, at Venstre konkret har peget på at flytte Geodatastyrelsen til Nordjylland.
Er det sådan, at De Radikales folketingsmedlemmer, et enkelt medlem, slet ikke har noget ønske om at flytte noget konkret ud, men derimod bare vil afvente et eller andet udvalg?
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Det er faktisk meget præcist sagt.
Jeg synes, at problemet i det her er, at man begynder at rende rundt og love alt muligt, man kan flytte ud til der, hvor man er valgt.
Jeg vil hellere have en tilgang, hvor vi har bedt ministeriet om at lave en grundig undersøgelse af det, og så træffe beslutningen på den baggrund.
Og ja, derfor kommer jeg ikke til at stå heroppe og love, at vi flytter et eller andet hjem til min valgkreds.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Jeg tror ikke, vi får noget nærmere svar på det, så jeg vil egentlig bare spørge, om den radikale ordfører synes, at det er en rimelig fordeling, at 28 pct. af de statslige arbejdspladser alene ligger i Københavns Kommune, som jo befolkningsmæssigt udgør 9,8 pct.
Er det en rimelig fordeling, eller er det med til at skævvride Danmark?
Så vil jeg også høre, om ordføreren kan bekræfte det, som jeg i hvert fald lyttede mig frem til i ordførertalen, nemlig at man ikke vil udflytte eksisterende statslige arbejdspladser, men kun vil være med til at udflytte nye, eller jeg vil nærmere kalde det placere nye statslige arbejdspladser i provinsen, men at man ikke vil flytte dem, der i forvejen er i Københavns Kommune, som udgør 28 pct.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Jeg vil ikke afvise noget på forhånd.
Jeg ved heller ikke, om det sådan er det rigtige at spørge, om det er rimeligt.
Altså, jeg kan egentlig godt lide tilgangen til det her, nemlig at vi undersøger det grundigt, og der, hvor det giver mening, synes jeg vi skal gøre det.
Jeg kan egentlig bedre lide at have den tilgang til det, end om det er rimeligt eller ej.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg har den største respekt for dem, der tager det personlige ansvar på sig og sørger for sig selv, og om det er i en blå kedeldragt eller det er i beskidte jeans og T-shirt eller det er i habit med butterfly, er jeg fuldstændig græsk-katolsk ligeglad med.
Det, der er afgørende, er, at folk gør det, de godt kan lide, og indretter deres liv på den måde, de synes er rigtig.
Vi her i Folketinget skal jo passe på med sådan at diktere, hvad folk skal arbejde med, og hvad for noget arbejdstøj de skal tage på, og hvilken uddannelse de skal tage.
Vi skal skabe rammerne; så må folk selv udnytte dem, så de lever et liv i frihed og trivsel.
Og så skal vi passe på med at tage for mange penge fra dem, som de selv har tjent.
Hvis de får lov at beholde 50 pct., så de selv kan disponere, hvad de vil bruge dem til, synes jeg, vi er nået langt, og det er en mærkesag for Det Konservative Folkeparti.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Jamen i virkeligheden tror jeg slet ikke vi er så uenige, fordi ministeriet sidder jo lige nu og arbejder på en undersøgelse af det her område, og det, som Dansk Folkeparti beder om, er jo at få undersøgt det, vi sådan set allerede er i gang med undersøge.
Og derfor tror jeg mere, at det er et spørgsmål om tilgang til, hvor grundigt man vil gøre det.
Jeg ser sådan set frem til, at vi, når vi har fået det arbejde fra ministeriet, så får en seriøs drøftelse med hinanden om det.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det, og tak for ordførerens åbenhed og ærlighed på det her område.
Jeg vil gerne lige stille ordføreren to spørgsmål.
Da hr. Morten Østergaard var skatteminister, lukkede man skatteafdelinger, til trods for at huslejen var betalt år ud i fremtiden, hvilket jo var en udgift, som man under alle omstændigheder skulle vedholde at betale – jeg mener, at det var ca. 30 mio. kr. – til trods for at der var plads til mange flere skattemedarbejdere, til trods for at det var enormt effektivt.
Man gjorde det med den begrundelse, at infrastrukturen til området ikke var så god, som den var til nogle af de større byer, og man kunne ikke forlange, at skattemedarbejdere skulle have vanskelige pendlingsforhold, hvis de ikke ønskede at flytte dertil.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man ikke fortæller et område, at staten ikke tror på området, og dermed også sender det samme signal til det private erhvervsliv, når nu man vælger stort set at fjerne alle arbejdspladser.
Hvilket signal sender det til de eksisterende virksomheder eller virksomheder, som overvejer at flytte dertil?
Jeg kan sige, at i forhold til den der omlægning af SKAT lavede man ikke en fordeling, hvor man i hvert fald lagde flere arbejdspladser ud i landdistrikterne, men det er klart, at man kan måle på mange parametre.
Så siger ordføreren også, at ordføreren er tryg ved, at man nu nedsætter en arbejdsgruppe, og er egentlig glad for, at der så er et ministerie, der arbejder seriøst med det her, når man træffer den beslutning.
Selvfølgelig skal man arbejde seriøst med det, men vi havde en høring i Landdistriktsudvalget, hvor vi havde engelske erfaringer inde over, som egentlig viste, at det, der er det væsentligste ved en udflytning af statslige arbejdspladser, er, at man tager politisk ansvar og ikke lader det være op til en administration at udflytte statslige arbejdspladser.
Det var de erfaringer, som de havde fået fra at udflytte 20.000 arbejdspladser fra London til provinsen.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jeg anerkender, at DF's ordfører i lighed med regeringen udtrykker, at en udflytning af statslige arbejdspladser skal foregå på et ordentligt grundlag – økonomisk og fagligt skal tingene være i orden.
Men er ordføreren ikke bekymret over, hvad en eventuel nulvækst vil betyde for den samlede beskæftigelse og ikke mindst for beskæftigelsen i landdistrikterne?
Hvad hjælper det, at man med den ene hånd flytter et mindre antal arbejdspladser ud, hvis man med den anden hånd fyrer i stor skala?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Ja, ordføreren har fuldstændig ret i, at det i den grad er en ambitiøs landdistriktspolitik, vi har lanceret, med de her 30 initiativer.
Jeg undrer mig dog over, at uanset hvilket forslag vi behandler, er det det samme spørgsmål, der kommer fra ordføreren, nemlig om, hvad et udgiftsstop betyder.
Men jeg vil gerne præcisere det igen: Det er rent faktisk det, som den nuværende regering har praktiseret fra 2011 til 2013.
Et udgiftsstop betyder ikke en massakre på den offentlige velfærd.
Vores udgiftsstop går ud på, at man kan løn- og prisfremskrive, så man fortsat kan have det samme antal ansat, som man har i dag.
Og når vi kigger tilbage i historikken, som ordføreren ønskede at jeg gjorde, kan vi se, at man derude har været meget begejstret for Venstres aktive politik med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser, uanset om det drejer sig om Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene, den digitale tinglysning, SKAT osv.
Men man begræder, at regeringen desværre har centraliseret flere af de statslige arbejdspladser, vi lige har flyttet ud, igen.
Det er så der, vi håber at regeringen vil gå med.
Vi glæder os til at se, hvad de konkret indeholder, men den eneste garanti, vi kunne få, var, at det, der virkelig batter noget – en aktiv politik med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser – ikke kommer på tale.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Når jeg brugte ordførerens vending om en ambitiøs vækstplan, var det jo, fordi det fremstår noget forlorent, netop når man ser tilbage i historien.
Når ordføreren siger, at der er begejstring derude, vil jeg sige, at jeg tror, at ordføreren skulle prøve at bevæge sig lidt rundt i landdistrikterne, for når man eksempelvis ser på de nedlagte bygninger, forladte bygninger, der er som følge af kommunalreform, retsreform, politireform osv., så ligger begejstringen derude altså på et meget lille sted.
Så ordene er forlorne.
Jeg vil i stedet pege på to initiativer, som regeringen har taget, nemlig Togfonden DK og boligaftalen, der har skabt 8.500 arbejdspladser i Region Syddanmark.
Vil ordføreren medgive, at det tal er korrekt?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Jamen jeg kan igen bekræfte, at man var meget begejstret for den aktive politik, vi havde med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser.
Og ja, man kan altid diskutere, om stordrift skal centraliseres til hovedstaden, eller om man skal gøre det decentralt.
Vi valgte i vores tid at gøre det decentralt, for selvfølgelig skal vi drive den offentlige sektor optimalt.
Så bryster ordføreren sig af Togfonden DK, og jeg har også spurgt finansministeren til Togfonden DK.
For det var jo netop det, som finansministeren også fremhævede som det mest ambitiøse projekt for landdistrikterne i regeringens periode.
Desværre er det jo bare sådan med den togfond, at den betyder, at vi fremadrettet svækker vores mobilitet i landdistrikterne.
Vi investerer igen massivt i Østdanmark, og så sikrer man, at togene stopper i Aalborg, Aarhus, Odense og København, altså kører over landdistrikterne.
Det kalder vi ikke at fremme landdistriktsudviklingen.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Venstre har som sagt lanceret et meget omfattende landdistriktsudspil, som jo hovedsagelig er blevet kritiseret af regeringen.
Det har miljøministeren og regeringen tordnet imod.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at det kunne skabe en positiv vækst og udvikling, hvis man tillod at drive erhverv i overflødiggjorte landbrugsbygninger – også erhverv, som ikke har noget med skovbrug, landbrug og fiskeri at gøre?
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Det er vigtigt at sige, at regeringen nu kommer med en lang række initiativer, som også kommer til at løfte landdistrikterne med hensyn til vækst, udvikling og arbejdspladser.
Regeringen har også i sin regeringsperiode været inde og reformere vores planlov og har givet kommunerne meget større frihedsgrader, også i forhold til hvad nedlagte bygninger kan bruges til.
Så for at være helt præcis i forhold til spørgsmålet her, har vi faktisk både i det, vi har gjort, og i det, vi har lagt frem her, også taget højde for, hvordan vi kan stabilisere udviklingen, når det drejer sig om at skabe vækst og arbejdspladser i landdistrikterne.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Jeg synes, det ville være en god idé, hvis man var helt klar, for jeg fik ikke helt fat i, hvad ordførerens holdning var.
Jeg spurgte helt konkret ind til det der med at drive erhverv i overflødiggjorte landbrugsejendomme.
Det tordnede miljøministeren imod og kritiserede Venstre for, at vi smadrede naturområder osv., og at det ikke er meningen, at landbrugsejendomme skal bruges til det.
Jeg var bl.a. i en timelang debat med hende på P1, hvor vi debatterede det her.
Jeg spørger bare til ordførerens holdning, da ordføreren jo er en af dem, der ligesom jeg kommer ude fra landzonerne.
Synes ordføreren personligt ikke, at det ville være en god idé, hvis man tillod at drive erhverv i landzonerne, altså som en af dem, der kommer ude fra landzonerne?
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jo, men jeg er fuldstændig enig med miljøministeren i, at i de tiltag, vi gør, skal der være en balance, sådan at der også bliver taget hensyn til miljøet
Så lad mig sige, at der ikke findes nogen snuptagsløsning med hensyn til at rette op på den ubalance, der er i forhold til landdistrikterne.
Vi præsenterer en lang række initiativer, som skaber ny vækst og arbejdspladser, ligesom vi gennem vores periode altså har skabt arbejdspladser – mellem 46.000 og 50.000 arbejdspladser, og det kommer også landdistrikterne til gode.
Vi har også været inde og lave en reform af planloven, som har givet kommunerne større frihedsgrader.
Og jeg mener, at kommunerne skal have sat fokus på at udnytte de nye muligheder, der er i det, vi allerede har gjort.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-05-06:
Det er sådan, at landdistriktsredegørelsen jo er den årlige redegørelse, som regeringen sender ud.
Så kunne det jo være dejligt, hvis det var sådan, at landdistriktsredegørelsen så mere og mere positiv ud år for år, så man kunne sige: Yes, den politik, vi fører, virker faktisk; det gør, at der er endnu flere, der ønsker at bosætte sig derude, hvor det er allersmukkest.
Jeg tænker, at det primært skyldes en meget central ting, som vi har debatteret under det forrige punkt, nemlig det her med statslige arbejdspladser.
Det er jo ikke, fordi folk ikke vil landdistrikterne; det er simpelt hen, fordi de ikke kan få noget arbejde derude.
Så skal vi få folk til at flytte til landdistrikterne, er det selvfølgelig der, vi skal gribe ind og sørge for, at der er arbejde til dem derude.
Det er jo sådan i Danmark, at staten er hele Danmarks stat, og derfor burde den også være mere tilgængelig, mere fordelt ud over hele landet.
Det kan vi jo godt gøre bedre, især i forhold til at mange af de statslige arbejdspladser er kontorarbejdspladser, hvor man sidder foran en computer og taler i telefon, og det kan man i princippet gøre hvor som helst.
Så derfor kunne det være rigtig rart, hvis vi kunne flytte mange af de statslige arbejdspladser ud i landet.
Ydermere – og det var jo egentlig noget, som man ikke kom ind på under den tidligere debat om statslige arbejdspladser – ville det der med at frigive nogle flere statslige arbejdspladser til hjemmearbejdspladser jo heller ikke være dumt, så folk ligesom var mere uafhængige af, hvor de bosatte sig.
Så det er den vej, vi ser i Dansk Folkeparti at vi bør gå.
Hvis man f.eks. etablerer en statslig arbejdsplads med 100 ansatte, er der nogle, der også kan se en idé i at åbne en café ved siden af eller en frisør eller noget andet, og så begynder bosætningen også.
Vi har jo lige behandlet Dansk Folkepartis forslag om udflytning af statslige arbejdspladser, og det er sådan, at vi i Dansk Folkeparti har den overbevisning, at skal vi vende udviklingen i landdistrikterne, er det simpelt hen roden, vi skal gribe fat om – de statslige arbejdspladser.
Det er det, det hele handler om, og derfor betyder det så meget for os, og vi håber da, at vi snart kan få et flertal for vores forslag om udflytning af flere statslige arbejdspladser, og vi tager naturligvis redegørelsen her til efterretning.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
For den region, jeg kommer fra, Region Syddanmark, vil det betyde i omegnen af 4.000-5.000 arbejdspladser.
Er det ikke en bekymring, som ordføreren bærer med sig, også når ordføreren nu sammenligner med, hvad der skete fra 2001 til 2011 i form af reform af kommunerne, politireform, retsreform osv., og hvad det har betydet for landdistrikterne, og at man i dag bløder derude?