runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2013-11-22:
Lovforslag nr. L 73 er – om Enhedslisten kan lide det eller ej – også en implementering af et EU-direktiv, et WEEE-direktiv, og det handler om at sikre bedre og mere effektiv indsamling og genanvendelse af elektronisk og elektrisk udstyr.
Heldigvis spiller direktivet og den nye ressourcestrategi rigtig godt sammen.
Der skal indsamles mere, minimum 65 pct. af de markedsførte mængder og endda 75 pct. fra husholdningerne, men netop for at nå det, er det nødvendigt, at der sker mere, og det er det, der ligger helt i tråd med ressourcestrategien.
Vi har tidligere set, at ministeren har omtalt en frivillig aftale med Dansk Industri i forhold til at få flere producentdrevne initiativer i forhold til indsamling af netop elektronisk og elektrisk udstyr.
Det er netop, fordi Danmark i forhold til direktivet har en undtagelse, så det ikke bliver obligatorisk for detailhandlende at indsamle elektronisk affald selv.
Noget af det, som lovforslaget også har med, er den anden side af det.
Når vi nu skal indsamle meget mere elektronisk affald i Danmark, skal vi også være os bevidst, at det faktisk ofte er både giftige og farlige materialer, man skal håndtere, og derfor er der også her i lovforslaget – noget, som vi lægger vægt på fra radikal side – en mulighed for at lave en uddannelse, en uddannelse, som gebyrfinansieres, en indsamleruddannelse, men som dog er til at overse i pris, da det kun koster 300 kr. for en virksomhed om året.
Sidst, men ikke mindst, er der også digital indberetning af indsamling af dæk, og det er jo med til i det hele taget at strømline og effektivisere administrationen i den offentlige sektor også.
Nu kan jeg høre, at forskellige partier har lidt forskelligt syn på det, men jeg ser i hvert fald frem til, at vi får en god behandling af det i udvalget, og at det her for alle kan blive en del af netop det videre arbejde med ressourcestrategien, som vi selvfølgelig skal have ført ud i livet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Det her lovforslag gennemfører jo det nye og reviderede WEEE-direktiv, og med det sker der så samtidig også lettelser for erhvervslivet, men direktivet er måske næsten allervigtigst en understøttelse af regeringens ressourcestrategi, som jo også har til hensigt at sætte mål for større indsamling i Danmark.
I Danmark og i EU skal vi være langt bedre til at genanvende og udnytte ressourcer i elektronik, så vi mindsker ressourcetrækket.
Men producenterne skal også være bedre til at konstruere produkterne, så de faktisk lettere kan nyttiggøres efter brug.
Målet er helt lukkede ressourcekredsløb, men der er selvfølgelig lang vej, til vi når dertil.
Det kan ikke blive ved i en verden, hvor vi har befolkningstilvækst og en voksende middelklasse med højere krav til levestandarden.
Det er fint, at EU er i gang på elektronikområdet, både med hensyn til håndteringen af ressourcerne i de udtjente apparater og med hensyn til produktdesign, så vi undgår farlige stoffer, som gør genanvendelse svært.
Og så skal vi også huske, at der faktisk rundtomkring i Europa er mange hundrede tusinder af arbejdspladser gemt i bare at gennemføre eksisterende lovgivning i alle medlemslande.
Et højere ambitionsniveau for ressourcebevarelse vil skabe flere grønne job.
Villum Christensen (LA), 2013-11-22:
Tak for det.
Lad mig gå direkte til sagen: Vi diskuterer et forslag om at ændre miljøbeskyttelseslovgivningen på en måde, der, som vi har hørt, vil påføre danske virksomheder endnu en byrde.
Sådan er det.
Naturligvis skal vi behandle miljøfarligt affald med forsigtighed, og naturligvis er det fornuftigt, at de mennesker, der skal håndtere affaldet og indberette data, er uddannet til det.
Men er det virkelig nødvendigt at straffe virksomhederne?
Jeg synes det ikke.
Gebyret for den såkaldte indsamleruddannelse forventes at blive ca. 1.500 kr.
Det er selvfølgelig ikke alverden, men med det urimelig høje skatte- og afgiftstryk, som danske virksomheder er pålagt i dag, så er det altså ikke rimeligt at gøre det endnu dyrere at drive virksomhed.
Det er jo lag på lag stort set hver eneste dag herindefra.
Det er i øvrigt en bekymring, som vi deler med Dansk Industri.
At importører og producenter nu får mulighed for at angive digitalt og indbetale digitalt til SKAT er en regelforenkling, som vi selvfølgelig er glade for i Liberal Alliance.
Det er godt, og det er et skridt i den rigtige retning, men det er et lille skridt, og det er ikke helt nok til, at Liberal Alliance vil støtte det samlede lovforslag.
Danske virksomheder kæmper hver eneste dag i forvejen med alt for mange og alt for høje afgifter, vi har ikke brug for flere.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Vivi Kier (KF), 2013-11-22:
Fra konservativ side må jeg igen sige, at med hensyn til det her forslag er der en række kritiske høringssvar, som gør, at vi i udvalgsarbejdet er nødt til at stille en række spørgsmål, og først når vi har svar på de spørgsmål, kan vi tilkendegive vores holdning til det samlede lovforslag.
Især hæfter jeg mig ved, at man nævner ressourcestrategien igen, en strategi, vi ikke har vedtaget herinde i salen.
Forslaget har været stillet før.
Dengang blev det trukket tilbage, bl.a. fordi man ikke rigtig kunne sige, hvad det ville koste at oprette den her indsamleruddannelse, og fordi man ikke lige kunne svare på, hvordan uddannelsen skulle udformes.
Det ligger der så svar på nu, og så bliver jeg alligevel i tvivl, for når jeg læser de kommenterede høringssvar, kan jeg jo se, at i forhold til uddannelsen står der, at Miljøstyrelsen kan oplyse, at styrelsen har fokus på, at der udvikles et effektivt digitalt uddannelsessystem.
Det er vi jo enige i, men er det udviklet, eller er det ikke udviklet endnu?
Hvad er det, vi vedtager?
Vedtager vi en uddannelse, der sådan set ikke helt er klar endnu?
Så der er mange spørgsmål, og især er der spørgsmål til gebyret.
Det kan man så synes er et meget lille gebyr, og nu må vi holde op med at være pjattede, men er det en ny trend, at vi synes, at hver gang vi finder en ny uddannelse, er det erhvervslivet, der skal betale uddannelsen, eller kunne vi finde en anden model?
Vi har ikke noget imod, at vi opretter en indsamleruddannelse.
Så er der alle høringssvarene, hvor der lægges meget vægt på, at der jo mangler en revision både af elektronikaffalds- og af selve affaldsdatabekendtgørelsen, og det var måske også på sin plads, at vi fik den revision, samtidig med at vi vedtager det her forslag.
Så alt i alt har vi en række spørgsmål, og når vi har set svarene på dem, tilkendegiver vi vores holdning.
Vivi Kier (KF), 2013-11-22:
Jeg skal tilstå, at jeg synes, at det her lovforslag er både tungt og svært gennemskueligt, og derfor vil jeg også gerne positivt kvittere for ministerens imødekommenhed ved at have givet os i udvalget en teknisk gennemgang.
Jeg vil også sige, at det positive i det her lovforslag er, at man ønsker at lave et mere enkelt og mere smidigt system.
Det ønsker vi Konservative altid at være med til.
Men så har jeg måske også sagt, hvad jeg kan sige af positive ting.
Jeg må tilstå, at vi i udvalgsarbejdet vil stille en lang, lang række spørgsmål – som vil være alt for omfattende at tage her, og som jeg heller ikke forventer at ministeren lige skal stå og svare på her i dag – før vi fra konservativ side kan give en endelig melding på det her forslag.
Som der også tidligere er sagt, kom der her tidligt i morges, eller hvornår de nu kom, fire nye notater, og dem har jeg så haft tid til at læse og kigge på.
Og de notater gør så, at jeg nu står med endnu flere spørgsmål på min liste.
Så jeg har mange spørgsmål.
Der er jo i dag blevet snakket rigtig meget om, at mange af de her indsatser kommer via bekendtgørelser, men bekendtgørelserne er så dem, man ikke kan klage over.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at klageadgangen, retssikkerheden, er rigtig vigtig for os som konservative.
Jeg vil samle, altså sådan lidt pulje, hvad mine største bekymringer går på.
Også når jeg læser høringssvarene, de fint kommenterede høringssvar fra ministeren, kan jeg se, at det jo er meget kritiske høringssvar, og nogle af de svar, nogle af de bemærkninger, der bliver givet, gør egentlig, at jeg her ude i margen har stillet 30 nye spørgsmål.
Dem vil jeg stille i udvalgsarbejdet, men jeg vil sige, at der er en udpræget brug af abstrakte myndighedsbestemmelser.
Jeg mangler også, at vi ser en eller anden form for økonomisk konsekvensberegning, at vi ser på den her manglende klageadgang.
Det er et komplekst og svært lovforslag, så tak for den tekniske gennemgang.
Jeg vil egentlig bare slutte af med at sige, at vand også er rigtig vigtigt for os som konservative, men det er også rigtig vigtigt for os, at vi som politikere forstår rækkevidden af det forslag, vi vil vedtage.
Rigtig mange har sagt, at det her bare er et rammeforslag, men det er jo så rigtig vigtigt, at det bliver en solid ramme, vi får lagt, og at vi også forstår rækkevidden af den ramme.
Er det en lillebitte ramme, der bare kan puttes lidt ind i, eller er det en kæmpestor, solid ramme, som stort set alting kan blive lagt ind i?
Alt i alt er vi lidt bekymrede.
Vi har i hvert fald mange spørgsmål, før vi fra konservativ side kan give en endelig melding på det her forslag.
Lone Loklindt (RV), 2013-11-22:
Jeg mener ikke, at vi behøver at kende de præcise konsekvenser, inden vi vedtager et lovforslag, der handler om processen.
Men det er indlysende, at når der engang skal udfærdiges bekendtgørelser om indsatsplaner og målene i det hele taget, er det da nødvendigt for os at vide, hvilke mål man sætter sig, og hvilke midler man har at gøre med.
Men det er næste fase, og der er i min optik intet til hinder for, at vi her kan vedtage en ny proces.
Selv bekendtgørelser skal jo også i høring og skal også have flertal bag sig i Folketinget, på den måde at forstå at man ikke kan udstede hvad som helst i bekendtgørelser.
Villum Christensen (LA), 2013-11-22:
Jeg kan forstå, at Miljøudvalgets formand ikke mener, at vi bør kende til konsekvenserne af sådan en rammelov, og det får mig til at stille et spørgsmål i forhold til det her med klageadgangen.
Vi har hørt rigtig mange gange, at man jo ikke kan klage over en generel regel; så skal man bruge sin stemmeseddel, og så gælder det Folketinget osv., og det forstår jeg godt.
Jeg kan huske en diskussion om en rockerlov – den var vist nok oppe under en tidligere radikal minister – hvor det lige netop var problemet, at her var nogle regler, der gjaldt for nogle, og ikke for nogle andre.
Er den radikale ordfører ikke bekymret ved, at lige netop disse bekendtgørelser differentieres fra område til område og derfor er en helt særlig form for generel regel?
Det er vel det, der er hele pointen i det her, altså hvornår man taler om en generel regel, og hvornår man taler om en regel, der i virkeligheden får direkte konsekvenser for den enkelte lodsejer.
Lone Loklindt (RV), 2013-11-22:
Jamen altså, målene er jo overordnede, og indsatsplanerne er overordnede, men bliver jo også præcise.
Men den enkelte lodsejer vil jo kunne klage over sin egen situation.
Det bliver jo fastholdt i den her lov, at lodsejeren vil kunne klage over sin egen situation – det, der vedrører hans eller hendes egen ejendom.
Så den klageadgang fjerner vi da på ingen måde og skal heller ikke gøre det.
Og det mener jeg sådan set er den betryggelse, der skal til.
Villum Christensen (LA), 2013-11-22:
Pointen er netop ikke, at den enkelte ikke kan klage, pointen er, at tilblivelsesprocessen, i forhold til hvordan de bekendtgørelser kommer til at se ud, kan blive hundrede procent afgørende for, hvilken konsekvens det har for den enkelte lodsejer.
Men lad det være.
Nu er Radikale jo også et økonomisk ansvarligt parti, kan jeg huske fra valgkampen, og det er de i mange sammenhænge, og det får mig til at stille et spørgsmål om økonomien.
For vi har jo set rigtig mange indgreb, som har været byrdefulde, og som ingen virkning har haft.
Kunne vi få det afsløret?
Hvor er det præcis, at den økonomiske konsekvensberegning vil se dagens lys, inden man træffer afgørelse?
Lone Loklindt (RV), 2013-11-22:
Jeg kan ikke svare på, hvor man præcis vil kunne se det.
Udmøntningen af de lokale indsatsplaner vil jo under alle omstændigheder blive en afvejning af mål og midler.
Vi kan ikke nå alting inden for den korte frist, og vandplaner er jo en lang procedure.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Med de to forslag, som er til behandling i dag, fjerner vi overimplementering, vi fjerner overflødige bestemmelser, og vi styrker interessentinddragelsen lokalt.
Det er nogle formål, som vi i hvert fald i SF støtter.
Vi mener faktisk, at det er vigtigt at styrke inddragelsen mest muligt, og det synes vi faktisk også er noget, som har kendetegnet miljøministerens måde at arbejde på fra starten af den her regerings levetid.
Når det handler om natur og miljø, er det jo helt afgørende, at den lokale viden og de lokale interesser inddrages effektivt.
Man kan altså ikke sidde bag et skrivebord et sted i landet og have fuldstændig forståelse for de helt lokale forhold, der vedrører naturen, vandløb, søer og biodiversitet.
Det skal kommunen have, og det har de lokale naturfolk og dem, der lever af jorden.
De er så muligvis ikke altid enige om, hvad der skal ske inden for de rammer og de mål, der meldes ud fra ministeren, men nu får de en mere formel ramme, nemlig vandrådene, om diskussionen og indspillet til kommunernes konkrete gennemførelse.
De overordnede miljømål og indsatser fastsættes altså centralt.
Detailudmøntningen sker lokalt.
Vandområdeplanerne er ikke i sig selv juridisk bindende.
Det er politiske mål, der ligesom på andre områder på natur- og miljøområdet ikke kan indbringes for Natur- og Miljøklagenævnet.
Konkrete afgørelser i udmøntningen lokalt kan naturligvis fortsat indbringes. Vi synes, at vandrådene er en rigtig god idé, og det er helt logisk i forhold til opfølgning på anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen.
Jeg håber, at de her nye vandråd vil få en stor og aktiv rolle i gennemførelsen af anbefalingerne herfra.
Erling Bonnesen (V), 2013-11-22:
Tak for det.
Nu har vi lige hørt den foregående ordfører fra Det Radikale Venstre, som også er formand for Folketingets Miljøudvalg, udtale og signalere fra Folketingets talerstol, at man sådan set er helt afslappet, nærmest ligeglad med, hvilke konsekvenser den lovgivning, vi har gang i at etablere her og nu, får for borgerne og berørte erhverv og den slags.
Det synes jeg lyder stærkt bekymrende.
Så vidt jeg husker, er SF-ordføreren også medlem af Retsudvalget, og det må da lyde meget underligt for en retspolitisk ordfører med sådan nogle signaler.
Gør det ikke det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Men jeg vil bare sige, at jeg egentlig med det her grundlag synes, der er skabt et fundament for en rigtig god proces, hvor man kan høre rigtig mange undervejs, og det er vigtigt at holde fast i, at man selvfølgelig skal have en adgang til at klage over de forhold, der vedrører en selv, og det vil der også fortsat være.
Så jeg synes egentlig, at fundamentet er lagt for en god proces her, hvor vi kan få alle de lokale i spil, og det er jo trods alt dem, der har fingeren på pulsen, når det handler om viden om de konkrete forhold i lokalområdet.
Erling Bonnesen (V), 2013-11-22:
Jeg vil godt holde fast i det samme, men selvfølgelig i forhold til SF's ordfører.
Det er jo det, der ligger i en rammelovgivning, som vi kan følge med i, altså meget, meget vide rammer, og i debatten her signaleres der ikke nogen som helst grænser for, hvor langt man kan gå eller noget i den stil.
Det er altså en meget bred rammelovgivning, og når man ser det, må det da også stikke SF's ordfører i øjnene, at man ikke i forbindelse med det her har nogen konsekvensberegninger for, hvad det her får af betydning for f.eks. vækst, beskæftigelse osv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Hvis ordføreren har et ønske om at dykke nærmere ned i det her, vil jeg foreslå, at vi gør det i udvalgsarbejdet.
Men jeg vil bare sige, at jeg jo egentlig synes, at der er skabt et fundament for en proces, hvor man i langt højere grad kan inddrage, end man kunne tidligere, og det synes jeg sådan set er et meget godt udgangspunkt for at få lagt nogle planer, som alle kan være nogenlunde tilfreds med, og som alle kan se sig selv i og blive hørt undervejs.
Samtidig er der også – skal vi huske at holde fast i – stadig væk gode muligheder for at klage over det, der vedrører ens egen sag, og sådan skal det selvfølgelig fortsat være.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-22:
Det er det samme, når vi spørger, om ikke man skal kende økonomien i sådan en rammelov, som jo giver mulighed for alt.
Hvis først vi vedtager det her, kan man næsten køre alene derudaf fra ministeriets og ministerens side.
Det er altså tankevækkende, at det faktisk ser meget mere bekymrende ud nu, end da vi startede debatten her i Folketingssalen.
Føler ordføreren slet ikke, at vi må gøre noget ved det, og at vi i hvert fald sikre os, at der bliver set på, hvilke udgifter der er for de mennesker, der bliver berørt af det her?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Nu synes jeg jo ikke selv, at spørgeren var særlig klar i sin egen ordførertale.
Giver den her rammelovgivning mulighed for alt?
Nej, det synes jeg sådan set ikke den gør.
Jeg synes også, at vi skal holde fast i, at det faktisk er landbruget selv, der har foreslået de her vandråd, og jeg synes, at det er ret afgørende, at det er en idé, som man selv har sat fodaftryk på.
Mon ikke det her er ved at tangere et niveau, hvor bekymringen er lidt for stor, i forhold til hvad der egentlig ligger i det her.
Jeg synes, at vi skal holde fast i, at der her ligger et forslag om en proces, og at det faktisk er en proces, som i langt højere grad, end man tidligere har gjort, lægger op til inddragelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-22:
Jamen så tror jeg, at jeg vil tage ordføreren på ordet og sige, at jeg ikke vil forlange mere af ordføreren end det, jeg selv gav på talerstolen.
Jeg sagde jo, at jeg var villig til i udvalget at se på, hvad det var for noget med den her klageadgang, men først når jeg havde fået det gennemgået.
Så skulle jeg nok forholde mig til det.
Så vil jeg bare spørge ordføreren: Vil ordføreren være med til, at vi i udvalget kommer til at diskutere med hinanden, om ikke det var rimeligt, at vi lavede de her økonomiske analyser først, og at vi også fik gennemarbejdet spørgsmålet om, hvorvidt det drejer sig om ekspropriative krav?
Så har ordføreren da ikke lovet, at ordføreren ville være med til at afvise lovforslaget på baggrund af det.
Men ordføreren kunne jo, ligesom jeg gjorde, love, at man ville være med til at se på det i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-22:
Jeg tror aldrig, at en SF'er har modsat sig, at vi får en ordentlig udvalgsbehandling og en ordentlig diskussion af et lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-22:
Jeg går ud fra, at spørgeren spørger om dengang, jeg selv var miljøminister, og det skal jeg da gerne berette om.
Det var en god tid, hvor jeg tog ud i landet – spørgeren spørger jo selv – og diskuterede med folk ude på åstedet.
Det var ikke ovre i ministeriet, ikke i nogen råd af en eller anden art.
Det var gennem direkte kontakt med alle de mennesker, der blev berørt af det, vi arbejdede med.
Derfor var jeg måske også kendt for at tage meget rundt i landet, men det synes jeg er en god idé, og det kan jeg kun varmt opfordre til, såfremt spørgeren kommer i den situation engang.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-22:
Jamen jeg mener, det er godt, at man kan klage.
Derfor må vi bare sige, at når det foreslås, at der ikke skal kunne klages til Natur- og Miljøklagenævnet over bekendtgørelser om politisk fastsatte mål og indsatser, så mener vi jo, at det netop var det, man havde held med, da man klagede over de her vandplaner sidste gang; så fik man at vide, at den måde, som det med den politiske proces var blevet gjort det på, ikke var god nok.
Det er da fair nok, at borgerne kan blive hørt – der kan jeg så forstå at hr. Clausen ikke synes det var den rigtige måde at gøre det på.
Men vi synes jo, at det er vigtigt, at man inddrager befolkningen.
Jens Joel (S), 2013-11-22:
Det er selvfølgelig op til ordføreren selv, om han vil tro på det, der står i lovforslaget, som jo så også vil blive vedtaget.
Sådan plejer det nu at være.
Når Folketinget vedtager ting, er det jo gældende lov.
Så vil jeg bare stille et andet helt konkret spørgsmål om dengang, ordførerens parti var i regering.
Jeg vil gerne høre, om der var sådan en formaliseret måde at inddrage de lokale i udarbejdelsen af de her planer, indsatser osv. på, altså om der var det, der svarer til vandrådene.
Havde man på samme måde en formaliseret måde at inddrage en bredere kreds af interessenter på, eller foregik det sådan lidt mere lukket inde på Slotsholmen?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-22:
Jeg synes, det er rart, at hr. Hans Andersen siger, at virkeligheden er, som den er.
Men hvad med de over 30.000 mennesker, skal de reddes, eller skal de ikke reddes?
For de er der jo.
Enten får de den her arbejdsmarkedsydelse, eller også falder de ud.
Hvad er bedst?
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Vi er sådan set af den holdning, at man skal holde fast i dagpengereformen.
Det er den bedste hjælp.
Det Økonomiske Råd understreger også, at det bringer mennesker hurtigere i job.
Og derfor synes vi ikke om, at der skal laves den ene lappeløsning efter den anden.
Og det er jo ikke således, at man ikke får forsørgelse, hvis man ikke længere kan få dagpenge.
Der har vi kontanthjælpssystemet.
Hvis man har behov for kontanthjælp og er berettiget til det, så kan man jo få kontanthjælp, så det er jo ikke således, at mennesker bliver nødt til at gå fra hus og hjem, som følge af at dagpengeperioden nu er 2 år.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Tak, formand.
Jeg vil gerne lige høre Socialdemokratiets ordfører, hr. Leif Lahn Jensen om noget.
Når der nu står, at man skal have ret til 8 ugers uddannelse, AMU-kurser, hvordan hænger det så sammen med, at ordførerens regering samtidig vil skære ned på tilskuddet til AMU-centrene i finansloven?
Skærer man først penge væk, og så tilfører man penge igen til de her 8 ugers kurser på AMU-centrene, eller hvordan hænger det sammen?
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man skærer penge væk i finansloven, og at man så samtidig siger, at nu får AMU-centrene opgaven med 8 ugers kursus til alle dem, der står og kan få gavn af det her.
Står det, hr. Eigil Andersen siger, til troende, er det noget med 30.000, der skal igennem AMU-centrene.
Hvordan hænger det sammen med, at man med den ene hånd skærer ned og med den anden hånd lægger til?
Tilfører man så penge igen til de her 8 ugers kurser?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Det, vi vil med det her, er selvfølgelig også at vise, at vi gør en indsats for de her mennesker, og det er også derfor, vi siger, at dem, som har brug for noget uddannelse, skal have den uddannelse.
Man lavede også den besparelse, netop fordi der var rigtig mange, som alligevel ville have fået et arbejde de første 4 måneder, og derfor kunne man godt se en idé i at sige, at det så er den her del, der må betale det.
Det allervigtigste for mig, når jeg står her, er, at vi har lavet en rigtig, rigtig god ordning, hvor vi hjælper de her mennesker.
Samtidig med at vi hjælper dem, gør vi også en indsats.