runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Jeg kan forsikre ministeren om, at Venstre faktisk har anvist finansiering, men regeringen sagde nej, fordi regeringen havde et ønske om, at man så hævede personskatterne for at kunne afskaffe fedtafgifter, og der sagde Venstre trods alt nej.
Vi vil ikke være med til først at sænke personskatterne og derefter hæve dem igen.
Jeg synes, der er noget mere interessant, nemlig det, man oplever, når man taler med f.eks. Toms Chokoladefabrik.
Toms Gruppen siger direkte, at den kommende sukkerafgift er en af de grunde, der er til, at de flytter en del af produktionen syd for grænsen.
Det, kombineret med, at man generelt set har hævet afgifterne på fødevarer, hvilket har betydet, at der er en del af handelen, der er flyttet syd for grænsen, gør altså, at Toms har lukket sit chokoladepakkeri i Fredericia.
Derfor er jeg bare lidt nysgerrig.
For nu har vi jo bevæget os ind på skatteområdet, og det lyder til, at erhvervs- og vækstministeren har en vis indsigt i det også.
Med hensyn til den sukkerafgift, som regeringen har besluttet at indføre med Enhedslisten, er man så sikker på, at den bliver indført, eller hvordan står det til med forhandlinger om, at den ikke skal indføres alligevel?
For ministeren har jo tidligere konstateret, at hvis man indfører en skat, har det konsekvenser.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Jeg tror, at man af respekt for lønmodtagere og erhvervsvirksomheder i Danmark skal være opmærksom på, at det ikke kun er i grænseområderne, at detailhandelen har været nødt til at afskedige folk.
Det er man i hele landet, fordi forbruget er stagnerende og endda faldende.
Det er en meget, meget stor udfordring, og det har nu ikke lige noget at gøre med grænsehandelen alene; det har noget at gøre med den generelle situation.
Det er jo derfor, at den nuværende regering har foreslået den tidligere regering, at man fjerner den fedtafgift, som har været en medvirkende årsag til, at grænsehandelen stiger.
Den fedtafgift, som virksomhederne bruger meget energi på at få afskaffet, er jo ikke noget, den her regering har indført; det er noget, den forrige regering har indført.
Men vi har sagt, at vi gerne vil være med til at afskaffe den af den forrige regering indførte fedtafgift, fordi den påvirker økonomien negativt.
Derfor er det bare et spørgsmål om, at Venstre siger: Yes, vi er klar til at indgå i forhandlinger om at finde en finansiering, som gør, at vi kan få den afskaffet.
Og så er det løst.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Jeg tror, at ministeren og jeg er helt enige om, at der skal gøres noget ved det, og derfor er det også, at Venstre har lanceret vores finanslovudspil, som netop handler om færre afgifter og flere arbejdspladser.
Det er sådan, at vi rent faktisk mener
Et eksempel er NOx-afgiften, et andet eksempel er de forhøjelser af afgifterne, som er blevet indgået, på bl.a. is og spiritus, og som har gjort, at grænsehandelen er eksploderet.
Hvis vi kigger på, hvilken udvikling det har betydet for lige præcis grænseregionen i det sønderjyske, kan vi se, at mange af detailforretningerne har måttet fyre folk.
Og det er jo altså en forringelse af dansk konkurrenceevne, fordi den her nuværende regering har valgt at sætte skatter og afgifter op.
Så jeg vil bare konstatere – og det var jo så det, ministeren også svarede på mit første spørgsmål, altså S 98 – at når man indfører en skat, har det konsekvenser.
Jeg må jo også konstatere, at det har konsekvenser for dansk konkurrenceevne, specielt at vi oplever, at der bliver fyret folk, fordi regeringen har pålagt skatter og afgifter.
Jeg vil bare også konstatere, at det da godt kan være, at de skattereformer, som vi netop har båret igennem sammen med regeringen, og hvor vi letter skatten på arbejde, letter noget af det, men det er nu immer væk sådan, at vi starter fra et noget højere niveau, fordi man, da regeringen kom til, lige startede med at lægge mere end 5 mia. kr. på i skatter og afgifter, og så derefter laver man en lettelse på skatten på arbejdsindkomst.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Det, der i udgangspunktet i spørgsmålet om antallet af beskæftigede har betydning, er, om man har en regering, der tager hånd om beskæftigelsen.
Og det, at vi har gennemført en kickstart af økonomien, en energiaftale og et investeringsvindue, har bidraget til, at vi har genereret en lang række nye arbejdspladser, både midlertidige via begrebet kickstarten og gennem energiaftalen, hvor de er mere varige, og det har stor betydning for antallet af beskæftigede i Danmark. Når vi så snakker om konkurrenceevne, kommer vi jo lidt tilbage til det, vi snakkede om før.
Man kan naturligvis sige, at jo bedre en konkurrenceevne et land har, jo flere job skaber man.
Der tror jeg ikke at vi er så uenige.
Jeg tror bare, at spørgsmålet er, om man skal fokusere på en enkelt lillebitte brik, eller om man skal se det over en bred kam, nemlig hvad der har betydning for, at virksomheder etablerer sig i Danmark.
Vi så op igennem 00'erne, hvordan udenlandske virksomheder i stor udstrækning valgte Danmark fra, mens danske virksomheder accelererede udflytningen.
Det er jo et stort problem, og det har den nye regering taget hånd om.
Den udvikling skal vendes, for gør vi ikke det og lader stå til, som den forrige regering gjorde, har Danmark en enormt stor udfordring.
Det accepterer den her regering ikke; der skal gøres noget ved det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Jeg tror nok, at de 700, som erhvervs- og vækstministeren så henviser til nu, vil sige, at det bl.a. er NOx-afgiften, der var skyld i, at Dalum Papirfabrik lukkede og derfor fyrede medarbejdere.
Danske virksomheders konkurrenceevne er jo noget, som jeg tror at vi er mange der ønsker at gøre noget ved.
Jeg noterede mig i statsministerens åbningstale, at statsministeren sagde: Vores virksomheder skal have de bedste vilkår for at klare sig i en verden, der rykker tættere og tættere på.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Til det er der to ting at sige.
For det første går jeg ud fra, at spørgeren er opmærksom på, at verden er præget af lavkonjunktur, og at konjunkturerne i specielt de lande, som Danmark eksporterer til – altså både vores nærmarked, som er gået helt i stå, og i øvrigt også vores fjernmarkeder, hvor vækstraterne er fladet lidt ud – har betydning for antallet af arbejdspladser i Danmark.
Men går man for det andet ind i spørgsmålet om de 10.000, som beskæftigelsen ganske korrekt er faldet med fra sidste år til i år, så viser det sig, at langt hovedparten skyldes, at der nu er ved at ske en effektivisering i den offentlige sektor, så det er primært offentlige arbejdspladser.
Tager man private industriarbejdspladser, er der tale om en nedgang på 700, og det er jo nok noget, man kan tillægge konjunkturerne – det vil jeg tro at også spørgeren vil anerkende.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Nu tror jeg så, jeg vil reformulere spørgsmålet og spørge: Mener ministeren, at regeringen siden sin tiltræden har belastet de danske virksomheders konkurrenceevne unødigt, eksempelvis gennem øgede skatter og afgifter?
Det kan der enten svares ja på, nemlig hvis ministeren mener, at man gennem øgede skatter og afgifter over for virksomhederne har belastet konkurrenceevnen, eller der kan svares nej.
Så det, jeg bare beder om, er et ja eller et nej.
Mener ministeren, at et fald i beskæftigelsen på 10.000 personer det seneste år er et udtryk for, at danske virksomheders konkurrenceevne er forbedret?
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Hvis man tager en afgift og ser på den isoleret, f.eks. multimedieskatten, og man spørger virksomhederne, om den påvirker dem negativt, vil de svare, at den påvirker dem negativt.
Hvis man så spørger de samme virksomheder, om det er godt, at den bliver fjernet, vil svaret være positivt.
Indfører man en NOx-afgift, vil de virksomheder, der bliver berørt af den, sige, at det er negativt.
Det er naturligt nok.
Derfor skal man jo se på det i forhold til den brede palet: Hvad er det, der skal til?
Og hvis man spørger de danske erhvervsvirksomheder, om det er godt, at vi har lavet en skattereform, som sænker skatten på arbejde markant, og om det bidrager til at øge den danske konkurrenceevne, er svaret ja.
Spørger man de danske erhvervsvirksomheder, om det er godt, at vi har fjernet multimedieskatten og iværksætterskatten, så vil svaret være ja.
Sådan vil det være hele vejen igennem.
En regering, som har overtaget en økonomi, som ikke hang sammen, er naturligvis også nødt til at sikre sig, at der er en sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
I dag har vi så, i kraft af, at vi har fået styr på dansk økonomi, en økonomi, der er så stærk, at de danske virksomheder – de store danske virksomheder – er i stand til at lånefinansiere deres produktion billigere, end hvad der gælder for deres konkurrenter i OECD.
Det synes jeg vi begge to skal glæde os over.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Jamen jeg forstår jo så svaret sådan, hvad angår de mere end 5 mia. kr. i skatter og afgifter, som den nuværende regering indførte med finansloven for 2012, at ministeren lige har bekræftet, at det, at man indfører en skat, er noget, der har nogle konsekvenser.
Jeg må bare sige, at jeg, hvis jeg tager ud og taler med de danske virksomheder, hvis jeg tager ud og taler med de store industriorganisationer, jo så kan høre, at de direkte og ligeud siger om de øgede skatter og afgifter, som den nuværende regering har pålagt virksomhederne, bl.a. NOx-afgiften – som jo er noget, som erhvervs- og vækstministeren og jeg har mødtes om i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget rigtig mange gange – at, ja, det har enbetydning for konkurrenceevnen, at man pålægger dem skatter og afgifter.
Så jeg vil bare sige, at der jo er tale om, at det er en cadeau, når ministeren nu har stået og har sagt, at det har en konsekvens, når man pålægger skatter og afgifter.
For så bekræfter ministeren faktisk det indtryk, som alle industriorganisationerne – altså Dansk Erhverv, Dansk Byggeri, Landbrug & Fødevarer – har, hvilket netop er: De øgede skatter og afgifter, som regeringen har pålagt os, har forringet vores konkurrenceevne.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Jeg forstår godt, at spørgeren føler ubehag ved at få at vide, at man har været en del af en regering, som igennem 10 år har været fuldstændig fløjtende ligeglad med den danske konkurrenceevne; den raslede bare ned.
Nu bliver der taget hånd om det, og så siger jeg: Skatte- og afgiftstrykket har altid, som en del af den palet, der indgår, en betydning for konkurrenceevnen, og derfor har vi også taget hånd om det.
Vi har nemlig lavet en skattereform, som sænker skatten på arbejde markant, og vi har fjernet multimedieskatten, for jeg går ud fra, at spørgeren er enig i, at det, når man indfører et skat, så også har nogle konsekvenser.
Så når man ser på, hvordan konkurrenceevnen samlet set er, altså denne palet, så kan man se, at vi faktisk er i en situation, hvor vi er begyndt at tage hånd om den udfordring, vi har.
Det er derfor, at man med glæde vil kunne se, at produktiviteten i de danske virksomheder vokser, og at lønkonkurrenceevnen i Danmark bliver bedre, og med hensyn til det sidste er det jo ikke noget, som hverken spørgeren eller svareren kan tage ansvar for, men der mener jeg at vi har en stor ros og en stor cadeau, vi kan give til arbejdsmarkedets parter, fordi de viser den ansvarlighed, der skal til, for igen at bringe Danmark på fode.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Altså, nu er ministeren jo sikkert klar over, at jeg er fuldstændig uenig i hans udlægninger.
Fordi ministeren udlægger det, som om det hele er den tidligere regerings skyld, så behøver det jo ikke at være sandt.
Jeg mener faktisk ikke, at det er sandt, og derfor er jeg bare nødt til at spørge ministeren, om ministeren virkelig mener, at de mere end 5 mia. kr. i skatter og afgifter, som blev gennemført med finansloven for 2012, ikke på nogen måde har været med til at forringe konkurrenceevnen.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Jeg forstår sådan set godt, at spørgeren forsøger at omformulere spørgsmålet, for svaret er jo ikke rart at høre.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren føler ubehag ved at få at vide, at vi i den nye regering har taget opgaven alvorligt; at vi har sænket skatten på arbejde markant, og at vi har fjernet den af den forrige regering indførte multimedieskat og iværksætterskat.
Det har vi gjort, fordi vi synes, at skattetrykket er højt, og vi er nødt til at bruge alle de håndtag, vi nu har, for at bidrage til at forbedre konkurrenceevnen.
Det, der faktisk er det glædelige, er, at produktiviteten i de danske virksomheder er for opadgående, og at vores lønkonkurrenceevne er for opadgående, og det synes jeg vi skal glæde os over.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-10:
Det er spørgsmål nr. S 99.
Mener ministeren, at et fald i beskæftigelsen på 10.000 personer det seneste år er et udtryk for, at danske virksomheders konkurrenceevne er forbedret?
Mette Gjerskov (S), 2012-10-10:
Ja, jeg er meget opmærksom på, at landbruget er tynget af gæld, og at det er meget vigtigt, at vi ikke skubber til læsset.
Det mener jeg er regeringens forpligtelse: at sørge for, at vi ikke skubber til læsset hos landbruget, sådan at det hele vælter.
Det er jeg også opmærksom på i forbindelse med forhandlingerne om veterinærforliget.
Men Venstre sidder jo med ved bordet til forhandlingerne, så mon ikke også vi finder en løsning, som Venstre kan være med i?
Det er i hvert fald mit udgangspunkt, at Venstre skal være med i veterinærforliget.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Det er helt korrekt, at Danmarks konkurrenceevne er under pres.
Det er helt korrekt, at vi har oplevet 10 år under den borgerlige regering, hvor udviklingen i produktivitet har været meget, meget begrænset, og hvor lønningerne er steget meget hastigt sammenlignet med vores nabolande.
Men det er da en opgave, vi påtager os, og vi vil sikre en styrket dansk konkurrenceevne, understøtte danske virksomheder og samtidig insistere på at fastholde det, der gør Danmark til noget særligt, nemlig et stærkt og solidarisk fællesskab, et godt velfærdssamfund, hvor alle får gode muligheder for at udfolde deres drømme, og hvor der faktisk også er en udbredt omfordeling og en høj grad af beskæftigelse.
Så vi mener faktisk ikke, at man skal gå den vej, hvor vi bliver mere som andre lande, men mere dyrke det, vi historisk også har været bedst til som samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-10:
Nu mener vi, at skatterne kan sættes et godt stykke ned i Danmark, uden at man behøver at beskære sygehuse og uddannelse.
Men det er en længere diskussion.
Jeg kan bare konstatere, at når vi kan se, at Danmark har verdens højeste skattetryk, og når skatteministeren siger: Nå ja, men til gengæld har virksomheder i Danmark en stor base af veluddannet arbejdskraft at tage af sammenlignet med andre lande – så passer det ikke.
Danmark har ikke en stor base af veluddannet arbejdskraft at tage af, som kunne kompensere virksomhederne for, at de betaler verdens højeste skatter.
Det kunne måske forklare, at Danmark – til trods for at regeringen hævder, at danske virksomheder er åh, så konkurrencedygtige, selv om de betaler verdens højeste skatter – er styrtdykket på ranglisterne over velstanden i verden.
For 40 år siden var Danmark det rigeste land i Nordvesteuropa bortset fra Schweiz.
Er det ikke netop et udtryk for, at vores konkurrencedygtighed i Danmark er meget lav, og at det primært skyldes, at vi har verdens højeste skattetryk?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg deler analysen af, at Danmark skal blive bedre, når det handler om uddannelse.
Desværre har vi jo kunnet se, at 10 års borgerligt styre ikke har løftet uddannelserne og befolkningens uddannelsesniveau, som man burde.
Det er derfor, at regeringen er meget, meget ambitiøs, når det handler om uddannelse, når det handler om forskning.
Vi ønsker at sikre, at stort set alle unge får en ungdomsuddannelse, og vi ønsker at sikre, at langt flere unge får en videregående uddannelse.
Og selv i en svær økonomisk krisetid insisterer vi på at prioritere ikke alene uddannelser til unge – også de ufaglærte – men også forskning til gavn for erhvervslivet.
Når det er sagt, vil jeg sige: Ja, vi kan blive bedre.
Men jeg mener ikke, at det, at vi kan blive bedre på uddannelsesfronten, kan være argument for, at vi markant sænker skattetrykket.
For det er jo den anden side af det, som hr. Ole Birk Olesen prædiker, nemlig at hvis vi skulle sætte skatterne markant ned, så skulle det jo finansieres ved at skære ned på vores sygehuse, vores børnehaver, vores folkeskoler.
Det mener jeg er den forkerte vej at gå.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-10:
Så nævner skatteministeren vores uddannelsesniveau og vores infrastruktur som to områder, der kunne kompensere virksomhederne for, at de betaler verdens højeste skatter.
Må jeg lige minde om, at Danmark faktisk slet ikke har et højt uddannelsesniveau.
Det er ikke særlig lang tid siden, det var faktisk i sidste uge, at OECD fremkom med en ny analyse, som pegede på uddannelsesniveauet i OECD's – så vidt jeg husker – 32 medlemslande.
Danmark ligger langt nede på listen.
Den toppes af Canada, hvor 51 pct. af befolkningen har en videregående uddannelse.
Danmark ligger derunder, for i Danmark er kun 30 pct. af befolkningen ihændehavere af et bevis på en videregående uddannelse.
Til sammenligning med Canada, der er helt oppe på 51 pct. med en videregående uddannelse, har Danmark altså kun 30 pct. med en videregående uddannelse.
Jeg har været inde at kigge på skattetrykket i de her lande, der ligger på topti med hensyn til uddannelsesniveau.
Det ligger gennemsnitligt 16 procentpoint lavere end i Danmark.
Hvad nytter det så, at vores uddannelsesniveau også er lavere?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Som skatteminister vil jeg give spørgeren helt ret i, at skat er vigtigt.
Det er korrekt.
Jeg vil så også slå et lille slag for danske virksomheder og i øvrigt dansk økonomi.
Hvis man kigger ud over Europa, ser det jo faktisk ikke helt så slemt ud i Danmark som mange andre steder.
Og vi kan jo heldigvis også se, hvor mange stærke og dygtige danske virksomheder vi har, og hvor relativt høj beskæftigelse vi har i landet.
Det synes jeg vi skal være stolte af.
Jeg tror, at det hænger meget sammen med den måde, vi har valgt at indrette os på, altså med et stærkt velfærdssamfund, hvor vi løfter i flok, og hvor mange udgifter bæres af fællesskabet.
Det skal selvfølgelig finansieres ved, at alle bidrager, også virksomhederne.
Det gør, at de kan og har kunnet tjene mange penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-10:
Selvfølgelig er der andre ting, der påvirker virksomhedernes konkurrenceevne end skat, men heldigvis har vi statsministerens ord for, at skat er et vigtigt rammevilkår.
Det er altså ikke bare et hvilket som helst rammevilkår, det er et vigtigt rammevilkår.
Og der har Danmark jo verdens højeste skattetryk.
Er det skatteministerens opfattelse, at der er andre ting i Danmark, som kompenserer de danske virksomheder for det dårlige rammevilkår, de har ved at være underlagt verdens højeste skattetryk?
Og i så fald: Hvad er det, som kan kompensere de danske virksomheder i det danske samfund for, at de betaler verdens højeste skatter?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Tak, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Der er mange ting, som påvirker virksomhedernes konkurrenceevne, herunder også den samlede beskatning.
Erhvervslivet siger selv, og jeg citerer: ... at selskabsskat ikke er det vigtigste for globale virksomheder.
En lang række andre faktorer som lønomkostningerne, uddannelse, forskning og udvikling, fleksibilitet på arbejdsmarkedet, infrastruktur og administrative byrder spiller også ind.
Citatet stammer fra Dansk Byggeri.
Erhvervslivet får også i høj grad glæde af de lavere personskatter, som regeringen senest har gennemført med skattereformen.
Når vi alligevel stadig har et højt skattetryk sammenlignet med andre lande, skyldes det jo, at vi i Danmark har valgt at indrette os med en høj offentlig service og et solidt velfærdssamfund.
Og det koster jo penge.
Men de offentlige udgifter går jo også til ydelser og infrastruktur, som forbedrer vilkårene for virksomhederne.
Som statsministeren påpeger, påvirker beskatningen konkurrenceevnen, men det er altså kun et af flere rammevilkår.
Derfor mener jeg, at det er for ensidigt udelukkende at se på skattetrykket.
Tak for ordet.
Jeg er helt enig i vurderingen af, at apotekere ikke sådan er dem, der udfører sort arbejde, og heller ikke er målgruppen i forhold til det her indgreb, tværtimod.
Det har vi også gjort i forbindelse med høringsfasen.
Vi har justeret på de krav, der oprindelig var foreslået i forhold til størrelsen på bogstaver på bilerne, og vurderingen er, at forslaget her ikke vil øge risikoen ved at være chauffør for f.eks. et apotek.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-10:
Altså, jeg ved, at vores folkeskole arbejder ihærdigt på, at alle får lært at læse, og at man sætter rigtig intenst ind på det, fordi det er vigtigt, at vi får alle igennem folkeskolen med en faglig kompetence.
Så vi kan ikke forvente, at narkomaner ikke kan læse, og dermed er det jo ligegyldigt, hvor småt det skrives på en bil, at der altså her kører en bus eller en bil fra apoteket, der leverer varer.
Så vi er bare nødt til at sige, at det er en helt anden situation, vil jeg sige til ministeren.
Nu bringer jeg sagen frem, netop fordi jeg synes, bekymringen er stor, og det ville være rart, hvis regeringen gik ind og sagde: Vi har begået en fejl her, vi bliver vist nødt til at vurdere, om lige netop eksempelvis apotekere kan blive helt stillet frit.
For en ting kan jeg garantere: Sort arbejde kommer de aldrig til at udføre.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet.
Jeg er nødt til at sige, at det, uenigheden går på, er, om det skulle blive farligere at udføre jobbet som chauffør i forhold til de nye mærkningsbestemmelser, der indføres, og at det er min klare vurdering, at det ikke nødvendigvis er det, der vil gøre det farligere.
Det vil det ikke, er min vurdering.
Som spørgeren selv er inde på, er det jo f.eks. det, at en rute er den samme hver dag eller hver uge osv., der måske kan udsætte chaufføren for planlagt kriminel handling.
Det skal jeg ikke kunne sige noget om, men naturligvis bider jeg da mærke i, hvis der er mennesker, der føler sig utrygge.
Hvis der er noget, vi kan gøre for at imødekomme det, så lad os endelig høre om det.
Min klare vurdering er blot, at det, at der skal være en 3 cm høj mærkning på siden af en apotekerbil, ikke øger risikoen for chaufførerne.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-10:
Jeg tager en hilsen med hjem til Djursland og siger, at nu kan de så roligt smutte rundt og vurdere, hvor bilen kører.
Samme rute køres hver dag, og der kan man jo så få planlagt, hvornår man regner med, at man kan bryde ind i vognen, for der kommer fra regeringens side ikke tiltag, der vil kunne give støtte og sikkerhed.
Vi har her en erhvervsgruppe, som på ingen måde kan lave sort arbejde, overhovedet ikke, det kan ikke engang tilnærmelsesvis blive noget, der ligner sort arbejde, og der skulle man nok have tænkt lidt bredere, da man besluttede sig for at komme med lovforslaget.
Er det det, jeg skal gå hjem og hilse og sige derhjemme, nemlig at der overhovedet ikke er nogen omsorg for den erhvervsgruppe?
De leverer en vare, nemlig denne medicin, som vi alle sammen er så ualmindelig glade for de sørger for at levere rundt til deres udleveringssteder og apoteker, men de kan ikke forvente at møde forståelse fra regeringens side?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-10-10:
Finder statsministeren, at hun i sine besvarelser til Folketinget i sagen vedrørende Henrik Sass Larsen har redegjort fyldestgørende for sondringen mellem sikkerhedsgodkendelse og sikkerhedstjek af kommende ministre, jf. regeringsgrundlagets afsnit om god regeringsførelse, hvoraf det fremgår, at »regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende ...«?
Finder statsministeren, at hun i sine besvarelser til Folketinget i sagen vedrørende Henrik Sass Larsen har redegjort fyldestgørende for sondringen mellem sikkerhedsgodkendelse og sikkerhedstjek af kommende ministre, jf. regeringsgrundlagets afsnit om god regeringsførelse, hvoraf det fremgår: »Regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende«?