runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2013-05-22:
Det forstår jeg formanden siger, men man kan jo også ... [Lydudfald]
... samarbejde, der nogle gange er i Folketinget om de her ting. Spørgsmål 3 handler om effekten på kommunernes samlede økonomi, når vi taler om den senere indfasning af dagpengereformen, som der er lavet aftale om med Enhedslisten.
Det er sådan, at regeringen og Enhedslisten i forlængelse af forslaget om en senere indfasning af dagpengeperioden har indgået det, der hedder »Aftale om en midlertidig arbejdsmarkedsydelse«.
Den retter op på den efter min opfattelse uhensigtsmæssige indfasning af dagpengereformen, som VKO aftalte med genopretningsplanen.
Med aftalen afsættes der godt 1,8 mia. kr. i perioden 2013-2017 til at videreføre den særlige uddannelsesordning i andet halvår af 2013 og til, at der oprettes en ny midlertidig arbejdsmarkedsydelse med virkning fra den 1. januar 2014.
Det sikrer forsørgelsesgrundlaget og en aktiv indsats for en stor gruppe udsatte ledige i de kommende år.
I hovedtræk indebærer aftalen øgede udgifter til forsørgelse i form af forlængelsen af den særlige uddannelsesydelse og den nye midlertidige arbejdsmarkedsydelse samt merudgifter til aktive indsatser, herunder jobrotation og uddannelse af ufaglærte.
Merudgifterne finansieres bl.a. af mindre udgifter til danskuddannelse for voksne udlændinge og 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Aftalens udgiftsmæssige konsekvenser er for størstedelens vedkommende omfattet af budgetgarantien, og det indebærer lidt forsimplet, at kommunerne under ét kompenseres krone for krone for de faktisk afholdte udgifter som følge af aftalen.
Regeringen arbejder i øjeblikket på at få konsolideret de kommunaløkonomiske konsekvenser af aftalen, med henblik på at de kan drøftes med KL i de igangværende forhandlinger om kommunernes økonomi for 2014.
Jacob Jensen (V), 2013-05-22:
Som jeg også helt uformelt og bilateralt på vej væk fra samrådet tidligere i dag gjorde finansministeren opmærksom på, falder det, der er spørgsmål 2 her i dag, meget tydeligt ind under det samråd, som vi har brugt et par timer på i formiddags.
Så det vil jeg sådan set stille mig tilfreds med – ikke nødvendigvis de svar, der kom under samrådet, men at vi foreløbig har fået den dialog i dag.
Det kan vi godt tage sådan, så jeg vil bede finansministeren om som udgangspunkt at svare på spørgsmål 3.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Jeg vil bare bede Venstres ordfører bekræfte, at det forslag, som Enhedslisten har fremsat og vi i dag behandler i Folketinget, er langt mindre vidtgående end den udtalelse, som hr. Jens Rohde er kommet med om at indlede en procedure i EU om at fratage Ungarn stemmeretten.
Når jeg siger det, er det, fordi det godt kan være, at Venstre er uenig med hr. Jens Rohde, men det burde ikke gøre, at Venstre ikke godt kunne støtte det forslag fra Enhedslisten, som vi behandler i dag.
Bjarne Corydon (S), 2013-05-22:
Jeg tror, at der er fuldstændig tryghed og sikkerhed for de nordjyske virksomheder under absolut alle omstændigheder uanset hr. Karsten Lauritzens skriftlige og mundtlige spørgsmål på det punkt.
Jeg vil foreslå, at man tager sig en rask debat med hr. Simon Kollerup i den her sammenhæng, for det er nemlig en kollega, der i enhver politisk sammenhæng svarer ganske glimrende for sig.
Det er min erfaring.
Som jeg spørgeren, tror jeg, ved, er en del af det, vi har finansieret, rent beregningsteknisk udgifter til det forhold, at man finder, at det har en negativ strukturvirkning.
I en periode påvirker det altså strukturledigheden negativt, ikke meget negativt, men negativt.
Sådan er vores beregninger af tingene.
Det er jo finansieret fuldt ud i løsningen, som jeg også gennemgik.
Det mener jeg er en rimelig og fornuftig pris at betale for at hjælpe et meget stort antal mennesker, som ellers er i den situation, at de på grund af konjunkturerne, på grund af, at der ikke er tilstrækkelig mange arbejdspladser til rådighed i forhold til deres kompetencer, står i en svær social situation.
Og jeg glæder mig bare over, at der også er medlemmer af partiet Venstre, der kan se det.
Astrid Krag (S), 2013-05-22:
Bare for at gøre det helt klart – også, hvis der er nogen, der følger med derude, som ikke har sagen lige så præsent, som jeg er sikker på spørgeren har – så står det her jo på ryggen af en plan fra den tidligere regering.
Den fremlagde i 2011 en 2020-plan, hvoraf det fremgik, at man ville etablere et center for partikelterapi i Danmark i offentlig-privat samarbejde.
Den proces har vi ført videre med hele den faglige vurderingsproces, der var skitseret og sat i gang.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvordan finansieringen skal se ud, må vi jo sige for nuværende, at der er ved at blive udarbejdet en strategisk businesscase, der skal afklare, hvad det er, vi taler om.
Man kan sige, at med den afgørelse, der ligger fra Sundhedsstyrelsen i forhold til den geografiske placering – nemlig at det skal være et partikelterapianlæg for kræftbehandling beliggende i Aarhus – er der jo ikke taget stilling til, hvilken teknologi der skal bruges på et dansk anlæg, eller hvor mange patienter der skal dimensioneres til.
På den måde kan man sige, at der endnu ikke er taget stilling til nogle af de ting, der er allermest afgørende for udgifterne til et dansk anlæg.
Derfor kan jeg ikke komme det meget nærmere i dag, end at det økonomiske grundlag ud over offentlig finansiering vil forudsætte støtte fra private fonde.
Undskyld, formand.
Sophie Løhde (V), 2013-05-22:
Hvis vi så bare holder os til den del, der vedrører det offentlige, vil ministeren så specificere, om der med betegnelsen det offentlige kun tænkes på staten, tænker ministeren på regionerne, altså de fem regioner, vi har i Danmark, eller tænker ministeren på regionen, hvor ministeren synes partikelterapianlægget skal placeres, nemlig i Region Midtjylland?
Hvem er det, der skal bidrage med finansieringen fra offentlig side?
Det må ministeren da kunne præcisere.
Astrid Krag (S), 2013-05-22:
Det forventes, at der i løbet af 2013 på baggrund af en såkaldt business case og efterfølgende drøftelser med private fonde kan tages stilling til, om og hvordan et dansk center for partikelterapi kan finansieres.
Baggrunden for det her er jo, at regeringen med afsæt i Sundhedsstyrelsens beslutning om placering – i medfør af bestemmelserne om specialeplanlægning, som jeg også ved ordføreren er fuldt ud bekendt med – har igangsat udarbejdelsen af en strategisk business case, der kan indgå som en del af grundlaget for den videre beslutning om etableringen af et partikelterapicenter til kræftbehandling.
Når businesscasen, der forventes færdiggjort inden sommerferien, foreligger, vil regeringen forholde sig til finansieringen med afsæt i de forudsætninger.
Morten Bødskov (S), 2013-05-22:
Som sagt er der ikke noget odiøst i, at der, når der er nye regeringsinitiativer på vej, er flere forskellige modeller på bordet.
Det burde heller ikke komme som nogen overraskelse for Venstre, som tidligere har været regeringsbærende parti, at Finansministeriet er et af de ministerier, man konsulterer, når man har initiativer under udarbejdelse.
Det, der ej hellere burde komme som nogen overraskelse, er, at det, der er i centrum for det, regeringen agter at gøre, er, at vi skal have antallet af dræbte i trafikken ned.
Når hr. Karsten Lauritzen står her og siger, at det her bare handler om at få penge i statskassen, synes jeg, at hensynet til de mange ofre for færdselsuheld i trafikken og det faktum, at vi skal have antallet af dræbte i trafikken ned, forskubber sig.
Det er det, der er i centrum for det, regeringen agter at gøre.
Vi mener, at der er for mange, der kommer til skade.
Vi mener, at der er for mange, der bliver dræbt i trafikken.
Så passer det jo ikke, når hr. Karsten Lauritzen siger, at man ikke arbejder med skiltning i den her ATK-løsning med den automatiske trafikkontrol.
Det fremgår direkte af det materiale, der er sendt ud om ordningen, at det er noget, man vil se på hvordan man eventuelt vil kunne bruge.
Så det, hr. Karsten Lauritzen står og siger, passer simpelt hen ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Jeg kan anbefale ministeren at læse BT.
De havde nogle glimrende artikler, hvori nogle af Danmarks førende eksperter på det område netop peger på, at der er en større trafiksikkerhedsmæssig effekt af stærekasser, netop fordi man skilter med, at her er der en stærekasse, og at her kan der være fartkontrol.
Det er ikke noget, som justitsministeren og Rigspolitiet har tænkt sig at gøre med de her vogne.
Det har man ikke, fordi det først og fremmest handler om at få penge i den slunkne statskasse.
Det er jo en ærlig sag, men så skulle justitsministeren indrømme det i stedet for at stå og påstå, at det her kun handler om trafiksikkerhed.
Hvis det kun handlede om trafiksikkerhed, tror jeg ikke, at man ville budgettere med en firedobling af bødeindtægterne.
Ifølge aktindsigten er det Finansministeriet, der hæver tallet fra de 50 til de 75.
Justitsministeren siger, at det ikke passer.
Men hvem har så hævet tallet?
Er det justitsministeren, der har besluttet at hæve det fra de 50 til de 75?
Det er i hvert fald ikke Rigspolitiet.
Det har de ikke indstillet i deres oprindelige indstilling.
Morten Bødskov (S), 2013-05-22:
Der er ikke tale om, at regeringen har en dårlig sag.
Tværtimod er der tale om en regering, der nu gør noget for at få antallet af tilskadekomne og dræbte i trafikken ned.
Der er alt for mange, der kommer til skade.
Der er alt for mange, der bliver slået ihjel i trafikken.
Det er ikke en dårlig sag, sådan som hr. Karsten Lauritzen sagde før.
Hvad er årsagen til, at vi har fravalgt stærekasserne?
Det er, at Rigspolitiets analyse viste, at ordningen med stærekasser ville være et meget komplekst, risikofyldt og dyrt projekt – et dyrt projekt.
Man anbefalede og pegede på, at det ville være en både hurtigere, billigere og mere fleksibel – mere fleksibel – løsning at udvide den eksisterende ordning med automatisk trafikkontrol.
Det er derfor, at det står hen i det uvisse, hvordan hr. Karsten Lauritzen kan blive ved med at påstå, at der skulle være grundlag for at antage, at stærekasser skulle være det, som Rigspolitiet peger på i stedet for de såkaldte ATK-vogne.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Jeg vil sige til ministeren, at vi som sagt på ingen måde er uenige i, at vi skal have færre trafikdræbte, men vi skal gøre det så intelligent som muligt, og hovedformålet skal ikke være at skaffe penge i statskassen.
Og det er altså den indgangsvinkel, som den nuværende regering har valgt at have, modsat den tidligere, hvor man kiggede på stærekasser, som man har i Norge og Sverige, og hvor det fungerer med succes.
De har ikke de problemer, justitsministeren er inde på.
Men der er formålet jo heller ikke at skaffe milliarder til statskassen, men rent faktisk at hæve trafiksikkerheden.
Jeg vil godt stille justitsministeren et spørgsmål.
I BT skriver man: »Men da Finansministeriet senere skulle kigge på sagen, resulterede det i denne mail: »I det vedhæftede har vi hævet antallet af biler til 75, hvilket ikke er clearet herovre, men vi vil bede jer om at forholde jer til, om dette vil kunne lade sig gøre og give de provenuer, der er skrevet i tabellen««.
Det skriver en embedsmand i Finansministeriet til en konsulent i Justitsministeriet i juni 2012.
Det kan man se som følge af den aktindsigt, som BT er i besiddelse af.
Morten Bødskov (S), 2013-05-22:
Nej, det her handler i bund og grund om et ønske fra regeringens side om at styrke færdselssikkerheden.
Vi mener faktisk, at det er ganske forfærdeligt, at så mange i trafikken kører for stærkt.
Vi synes, at vi skal have antallet af tilskadekomne og dræbte i trafikken ned.
Vi synes, det er for mange, når for høj hastighed er en medvirkende årsag til mere end to ud af fem dødsulykker.
Det kan man være uenig i fra Venstres side, det er helt fair.
Og det er ikke noget nyt eller noget odiøst, at der, når man diskuterer nye tiltag, kommer forskellige modeller hen over bordet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Jeg skal gøre mit bedste for at overholde taletiden.
Det kniber altid lidt for justitsministeren, men sådan er det, når man har en dårlig sag.
Så bruger man mange ord på at beskrive den.
Og justitsministeren har en rigtig dårlig sag.
Rent faktisk er det jo sådan, at justitsministeren firedobler trafikkontrollen og også firedobler bødeindtægterne.
Det svarer jo til noget, der ligner, at hver anden bilist kommer til at få en fartbøde om året.
Det er rigtig, rigtig mange penge, som man kalkulerer med kommer ind.
Det, der er interessant, og som er årsagen til at spørgsmålet er stillet her – og ministeren forholder sig jo ikke til det for alvor – er, at BT i sidste uger skrev, at de på baggrund af en aktindsigt kan se, at de i Finansministeriet hævede antallet af de her nye biler fra Rigspolitiet forslag om 50 til nu 75.
Så de sidste 25 biler er så kommet ind på grund af Finansministeriet.
Og sådan som jeg kender Finansministeriet, er det ikke trafiksikkerhed, der ligger dem så meget på sinde.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke vil anerkende og indrømme, at ja, Rigspolitiet foreslog 50 biler, men Finansministeriet opnormerede det til 75 for at få nogle flere millioner i statskassen.
Morten Bødskov (S), 2013-05-22:
Tak for det, formand.
Spørgeren forudsætter med spørgsmålet her, at ønsket om at udvide antallet af automatiske trafikkontroller udspringer fra Finansministeriet. Det kan jeg blankt afvise.
Som justitsminister har jeg ansvaret for færdselssikkerheden, og jeg har været optaget af at sikre et tiltag med en klar effekt.
Derfor pegede jeg på muligheden for at udvide den automatiske trafikkontrol, det, der også hedder ATK i folkemunde.
Det sker altså kort og godt for at styrke trafiksikkerheden, og det sker af den simple grund, at høj hastighed er en medvirkende årsag til mere end to ud af fem dødsulykker.
Øget kontrol får alt andet lige fartsynderne til at sætte hastigheden ned.
Beslutningen om at øge antallet af ATK-biler frem for at indføre stærekasser bygger på en grundig analyse fra Rigspolitiet.
Den analyse viser, at en ordning med stærekasser ville være meget kompleks, risikofyldt og et dyrt projekt, som ville tage flere år at gennemføre.
Rigspolitiet har derfor peget på, at det ville være en både hurtigere og billigere og også en mere fleksibel løsning at udvide den eksisterende ordning med automatisk trafikkontrol, som politiet i forvejen har gode erfaringer med.
Så forsøger man at gøre det til noget odiøst, at vi har set på forskellige mulige udvidelser.
Men som det jo så ofte er tilfældet, når der er nye regeringsinitiativer under udarbejdelse, har der været forskellige modeller på bordet undervejs.
Og som hr. Karsten Lauritzen sikkert også vil kunne høre fra sine egne partifæller, der har siddet for bordenden i ministerkontorerne, er det faktisk helt naturlig at inddrage Finansministeriet i nye tiltag, der medfører udgifter for staten.
Så der er intet mystisk eller odiøst i den her proces.
Sagen er jo i bund og grund den, at det handler om en politisk uenighed om virkemidler, ATK-vogne eller stærekasser, ikke om bødeindtægter og budgetteknik.
Det er fair nok.
Men jeg kan så til gengæld være meget uenig i Venstres ønske om at nedprioritere politiets færdselssikkerhedsindsats og bruge ressourcerne på andre områder.
Det bliver ikke med den her regering, for vi ønsker at styrke færdselssikkerhedsindsatsen.
Sophie Løhde (V), 2013-05-22:
Det var et utrolig langt svar, men desværre var der ikke ret meget svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig helt specifikt: Forestiller ministeren sig, at det fra offentlig side kun er staten, der skal bidrage med finansiering?
Hvis vi taler på regionsbasis, er det så kun Region Midtjylland, fordi det er der, Aarhus nu engang ligger, eller forestiller ministeren sig, at det er regionerne, altså landets fem regioner, som skal bidrage til finansieringen fra offentlig side?
Det var åbenbart for stor en mundfuld til, at ministeren kunne svare på det i første omgang – ud over det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for, at regeringen også på det her område har overtaget gode planer fra den tidligere regering, det glæder os i den her sammenhæng såvel som i andre sammenhænge –
så lad mig snævre spørgsmålet helt ind, så ministeren kan nå at besvare det i næste runde: Har ministeren den opfattelse, at landets øvrige regioner, altså de fire andre, skal bidrage til finansieringen af partikelterapicenteret og – hvis ja – i hvilket omfang?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Jeg kan sige til Enhedslistens ordfører, at en af grundene til, at vi ikke kan støtte det, også er, at vi sådan set synes, det er lidt venstrehåndsarbejde fra Enhedslistens side for nu at være helt ærlig.
Der står i beslutningsforslaget, at man skal bruge NATO til at rejse det her spørgsmål.
Vi er store støtter af NATO – det har vi ikke opfattet at Enhedslisten normalt har været, men de mener så, at man kan bruge NATO i det her tilfælde.
Jeg må også sige, at hvis man skal lægge den politiske diskussion om, hvor man får størst effekt, til side, så synes jeg sådan set også, der er nogle problemer i det her beslutningsforslag.
Det nævnte jeg ikke i min ordførertale, men når nu Enhedslistens ordfører spørger, så synes jeg, det vil være på sin plads også at komme med det tillæg til ordførertalen.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jo, men der var også et parti, der havde en vis indflydelse i 10 år, hvor der ikke rigtig skete noget.
Altså, der er klart givet håndslag fra regeringens side i dag på, at der kommer et lovforslag til efteråret, og der synes jeg at hr. Peter Skaarup skulle huske på det, hr. Peter Skaarup startede med, nemlig at glæde sig over, at Folketinget med stor sandsynlighed kan enes om det til efteråret.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Det er godt, og det ser vi frem til at kigge på.
Men igen vil jeg sige – ud over det, jeg sagde før – at vi i sommeren 2012 havde en meget spændende debat, som også blev en del af Danmarks Radios dækning af sagen, hvor det socialdemokratiske medlem af Retsudvalget fru Mette Reissmann om en løsning sagde, at der nu også skete noget, for nu var man i gang med at sikre, at man kunne skifte cpr-nummer.
Det skaber en forventning hos mange borgere – og det er jo tusindvis, der er blevet ramt af den her form for kriminalitet – om, at der nu sker noget, at der nu virkelig sker noget.
Det var i sommeren 2012.
Jeg vil spørge den radikale ordfører om det, vi så i bedste fald kan regne med måske sker, er, at man i slutningen af 2013, måske først i 2014, kan få vedtaget et forslag, der måske afhjælper den her situation.
Er det ikke meget langsomt, eller er det ikke meget langsomt?
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jeg er ikke enig i, at ministeren og regeringen ikke er optaget af den her problemstilling, og det bærer den gennemgang, jeg kom med, og den gennemgang, ministeren kom med, jo klart præg af.
Man har igangsat en masse initiativer også til at undgå, at det overhovedet finder sted.
En ting er jo, at man kan få et nyt cpr-nummer, men en anden ting er jo, at folk helst ikke skulle have den mulighed f.eks. at kunne købe en iPad, som det er nævnt her i beslutningsforslaget, og så få en anden person til at betale for den.
Der har vi jo igangsat en masse initiativer.
Og så er der også klart givet et håndslag både fra mig og fra økonomi- og indenrigsministeren på, at der kommer et lovforslag her til efteråret.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Jeg skal understrege, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig er glade for, når vi kigger lidt fremad, at det ser ud til, at regeringen er på vej med noget til at løse den her problemstilling.
Det bliver spændende at se, hvad det præcise indhold er.
Men jeg vil lige fortælle den radikale ordfører og den socialdemokratiske ordfører en lille historie: I begyndelsen af 2012 havde Folketinget en behandling af et forslag fra Dansk Folkeparti om en særlig strafparagraf, der handler om identitetstyveri.
Det lykkedes ikke at få flertal for det, men det lykkedes at få regeringen til at tilkendegive, at den nu ville se på mulighederne for, at folk i det mindste kunne få et nyt cpr-nummer – som hjælp til den store gruppe, der bliver udsat for den her form for kriminalitet.
I løbet af sommeren 2012 er sagen flere gange oppe at vende.
Der er tilsyneladende ingenting sket fra regeringens side.
Det samme i efteråret 2012: stadig ingen nyheder – begyndelsen af 2013: stadig væk ingenting.
Ministeren sagde, at man er meget optaget af den her problemstilling.
Synes den radikale ordfører ikke, at man vist ikke har været så optaget endda, når der formentlig skal gå over 2 år, før der kommer et forslag, der kan vedtages?
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jeg holder den her tale på vegne af Socialdemokraternes ordfører, hr. Ole Hækkerup, og Det Radikale Venstre.
Først og fremmest tak for økonomi- og indenrigsministerens gennemgang af de mange initiativer, som regeringen har sat i gang for at gøre, hvad der er muligt, for at undgå, at folk stjæler hinandens cpr-numre og udnytter det stjålne cpr-nummer.
Dette gælder i øvrigt også i forbindelse med andre former for identitetstyveri.
Dansk Folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag, at folk, der har fået stjålet deres cpr-nummer, kan få et nyt.
Det er regeringen fuldstændig enig i, og man er i gang med at udarbejde et nyt lovforslag, som vil blive fremsat til efteråret.
Men et nyt personnummer hjælper jo ikke i alle tilfælde, for tyven kan jo stadig bruge det gamle personnummer til f.eks. at købe varer ind i en anden persons navn, og derfor skal vi have virksomhederne til at kontrollere, om navn og personnummer passer sammen.
Det skal kontrolleres, om den person, der nu på eksempelvis internettet køber en vare, nu også er den person, der oplyses som betaler.
Derfor har regeringen rejst den her problemstilling over for erhvervslivet, og vi vil nu indkalde de forskellige brancheorganisationer til et samarbejde om at få løftet den her problemstilling, for det er jo sådan, at de butikker, der fungerer på nettet, gerne skulle tage et ansvar for, at det her ikke finder sted.
Ud over det har vi også sat et arbejde i gang med forbrugeroplysning, så danskerne kan blive oplyst om, hvad de selv kan gøre for at undgå identitetstyveri.
Det er et arbejde, som Justitsministeriet, Datatilsynet, Rigspolitiet, DTU, Forbrugerrådet, Det Kriminalpræventive Råd og andre deltager i.
Det forventer vi os meget af, så folk kan blive oplyst om, hvad de selv kan være med til at gøre.
Dansk Folkeparti er også bekymret for, om staten beskytter vores cpr-nummer godt nok.
Ligesom ministeren deler hr. Ole Hækkerup og jeg ikke den bekymring, men jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege, at myndighederne selvfølgelig skal gøre alt, hvad de kan, for at følge med tiden og have de bedste folk, for det siger sig selv, at det her område udvikler sig rigtig meget, og det samme gør de kriminelle, og derfor skal vi være up to date og sørge for at modarbejde den kriminalitet, der foregår her.
Rigsrevisionen gennemgik for 2 år siden vor sikkerhed og kontrol for at se, om den var i orden, og det var den, og det er baggrunden for, at vi ikke deler den bekymring, som Dansk Folkeparti giver udtryk for i beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Jeg vil ud over at sige tak for støtten til forslaget – jeg har også noteret det, som Venstre fremkom med under det samråd den 4. april, som blev afholdt med ministeren –
spørge Venstres ordfører, om Venstre også har meget fokus på, hvem der kan omfattes af muligheden for at få et nyt cpr-nummer.
Og der må jeg bare sige, at id-tyveri desværre har nået et sådant omfang på grund internettets udbredelse, at der kan være behov for, at det er en relativt stor gruppe, der får den her mulighed, fordi det er en relativt stor gruppe, der er udsat for kriminalitet på det her område.