runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Ja, der har vi det jo lige præcis.
Det her er lidt principielt, så derfor er det vigtigt, at jeg lige får det sagt.
Det er med al respekt lige præcis det, vi ikke skal ind i, nemlig en diskussion om enkelte steder.
Der blev også tidligere nævnt Gavnø Slot, Trapholt og andre steder.
Jamen det er alle sammen steder, jeg holder utrolig meget af og ønsker alt det bedste for, men det ville være så forkert, hvis vi her i Folketingssalen eller jeg som transportminister gik ind og sagde, at vi eller jeg skulle bestemme, hvem der skal have hvilken skiltning.
Vi er altså nu i starten af de tre trin, som i sidste ende kan munde ud i et indgreb fra min side, og det er en ubetinget forudsætning for overhovedet at overveje et pålæg, at det faktuelle grundlag er på plads, for det er en privat virksomhed.
Det er grundlaget, og det må man respektere.
Men jeg kan oplyse, at jeg i den kommende uge – bl.a. på baggrund af, at spørgeren har rejst sagen, men det er der også andre der har gjort, må jeg sige i respekt for dem – agter at tage ud til lufthavnen og tale med både lufthavnen, men selvfølgelig også med passagererne.
Jeg agter også at invitere hele Folketingets Trafikudvalg med på den tur, hvis de ellers kan, så de netop selv skal kunne tage det i øjesyn, tale med pendlere, tale med lufthavnen om den her sag for ligesom også at lægge pres på ad den vej.
Men det er altså en privat virksomhed.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-06:
Jamen altså, jeg vil selvfølgelig se frem til, at ministeren selv tager ud og kigger på sagerne.
Men jeg synes bare, at når man indgår en drøftelse med en privat virksomhed som Københavns Lufthavn, har man altså også en forventning om, at alle egne bliver hørt.
Det er ikke kun Bornholm, der har en udfordring med, at man føler, at servicen er blevet ringere i forhold til det, man havde før.
Vil ministeren ikke tage imod mit gode forslag og så tage en drøftelse med indenrigslufthavnene, for bag indenrigslufthavnene er der som regel nogle pendlere, og der er der som regel nogle patienter, man kan få nogle gode tanker og ideer fra, således at man kan få belyst problemstillingen hele vejen rundt, og at det ikke udelukkende er Trafikstyrelsen med deres kontrolskemaer?
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at Folketinget ikke skal detailregulere danskernes hverdag.
Det er jo egentlig heller ikke det, der er spørgsmålet her.
Det, vi skal forholde os til, er, om religiøse regler, islamiske regler, skal detailregulere danskernes hverdag.
Realiteten er jo sådan, at ude i offentlige institutioner er det religiøse regler, der er med til at bestemme, hvad andre folk skal spise, og hvilke traditioner man skal fejre i den pågældende institution.
Det er jo der, hvor detailreguleringen er.
Det, vi sådan set foreslår fra Dansk Folkepartis side, er jo ikke, at man går ind og forbyder noget; det er, at man ophæver nogle forbud, som er blevet implementeret ude lokalt med baggrund i nogle religiøse regler – nogle religiøse regler, som gælder for alle dem i den pågældende institution, som ikke har den samme trosretning som dem, der har den muslimske tro.
Så hvis ambitionen fra Venstres side er, at man ikke skal detailregulere danskernes hverdag, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan den argumentation hænger sammen.
Men det kan være, ordføreren kan uddybe det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Jeg vil bestræbe mig på at være endnu bedre til at forklare Venstres synspunkt.
Synes jeg, det er fornuftigt, at man tager et misforstået hensyn og i en hel institution, hvor der er enkelte, der ikke bryder sig om eksempelvis svinekød, siger, at så må ingen have frikadeller med på madpakken, eller at det ikke kan være en del af den mad, man serverer? Nej, det synes jeg er urimeligt.
Men jeg mener stadig væk, det må være op til ledelsen for institutionen at afgøre, hvad der fungerer bedst i deres lokalområde.
Det tror jeg hverken hr. Martin Henriksen eller for den sags skyld hr. Ole Hækkerup eller for den sags skyld formanden for Folketinget er bedre til end de mennesker, der hver dag har med institutionens virke at gøre.
Det er den tillid, jeg ønsker at udbrede og udtrykke her fra talerstolen i dag.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Hvis en ledelse i en daginstitution beslutter sig for, at det, der nu skal foregå der, skal foregå efter muslimske regler, så har jeg ikke tillid til den ledelse mere.
Det kan godt være, at Venstre har det, men det har vi ikke i Dansk Folkeparti.
Så har vi udvist tillid, vi har uddelegeret opgaverne, og de har misbrugt den tillid.
Det betyder ikke, at der ikke er andre rundtomkring ude i det lokale demokrati, der gør det godt, for selvfølgelig er der det, men der er nogle, der ikke gør det godt nok, og det kan vi godt tillade os at sige til dem.
Venstre siger, at Venstre synes, der bliver taget for mange særhensyn.
Altså, i den kronik, som en far skrev, beklagede han sig faktisk over det, og det kan jeg godt forstå.
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at man kommer og vil melde sit barn ind i en institution, og så får man at vide: Det kan du godt, men du skal bare lige vide, at så skal du også være med til at fejre den muslimske eidfest.
At man kan få sig selv til at stille det krav til en forælder, der ønsker at melde sit barn ind, går simpelt hen over min fatteevne, men ikke desto mindre var det det, der skete.
Faren klagede så til den ansvarlige borgmester, Venstres borgmester, Pia Allerslev, som afviste klagen og dybest set sagde, at sådan er det, og det må man jo så leve med.
Kunne Venstres ordfører så ikke som minimum rette henvendelse til Venstres borgmester i Københavns Kommune og forklare, hvad der – må jeg forstå – er Venstres synspunkt, nemlig at sådan en slags særhensyn skal man ikke tage?
Så er vi i hvert fald kommet så langt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Jeg mener nu egentlig, det ville være bedre, hvis DF's borgmester i Københavns Borgerrepræsentation rettede henvendelse til Venstres borgmester på området, og at man lokalt tog diskussionen.
Jeg mener, der skal være frihed og rummelighed.
Mener jeg, det er en god idé, at man på en institution tvinger et stort flertal til at fejre en højtid mod dets vilje?
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Men mener jeg så, at det er en opgave for forældrene og de kommunalpolitikere, der har ansvaret, at træde til?
Ja, det mener jeg.
Og derfor synes jeg ikke, det giver mening for os som politikere i parlamentet, Folketinget, at skulle lovgive i en ramme for hele landet.
Og jeg har altså også svært ved at se, hvordan det skal kunne effektueres i virkeligheden.
Jeg har ualmindelig svært ved at forestille mig et madtilsyn, der kontrollerer, at det, vi har bestemt her nu, overholdes.
Jeg har svært ved at forestille mig et højtidstilsyn, der kontrollerer, at institutioner ikke nødvendigvis gør det modsatte af det, hr. Martin Henriksens beslutningsforslag foreskriver.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-06:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er fremgået, ønsker Dansk Folkeparti med det her forslag at sikre danskernes kulturelle rettigheder.
Dansk kultur må jo aldrig blive taget for givet, for det er på mange måder kulturen, som binder os sammen.
I demokratiets kultur er ethvert menneske unikt i sig selv.
Uanset hvad vi ved om et menneskes baggrund, kan vi jo aldrig på forhånd vide, hvordan han eller hun har valgt at leve med sin baggrund.
Og utallige er gennem historien de politiske, religiøse eller ideologiske systemer, som har skåret lige præcis alle mennesker over en kam.
De er heldigvis alle sammen før eller siden endt på historiens mødding.
For Socialdemokraterne er det centralt, at vi er meget opmærksomme på, som vores formand og statsminister i øvrigt har sagt, at de hensyn, der tages til nogle borgere, ikke sker på bekostning af andre borgere, netop fordi ethvert menneske er unikt i sig selv.
Den holdning, der ligger bag forslaget, kan vi derfor på mange måder godt dele, men vi kan ikke støtte forslaget.
For med det her beslutningsforslag, der grundlæggende virker til at ville regulere madplaner i daginstitutioner, håndtryksregler i eksamenssituationer og eidfejringer, ender vi med fra Folketingets side at regulere det, som i dag besluttes lokalt.
Vi skal ikke blande os i madplanen på plejehjemmet eller aktiviteterne i børnehaven.
Der er gode kræfter rundtomkring i landet i de offentlige institutioner, der er mere kvalificeret til at tage de beslutninger ud fra lokale forhold.
For Socialdemokraterne er det afgørende, at vi holder fast i det.
Det med lokaldemokratiet er jo trods alt også en del af dansk kultur.
Forslagsstillerne nævner også, at der er behov for lovgivning om, hvordan offentligt ansatte hilser på hinanden.
Det skyldes så en situation for nogle år siden, hvor en censor ikke ville give hånd til de kvindelige studerende.
Lad mig med det samme sige, at den slags opførsel eller adfærd tager jeg skarpt afstand fra, simpelt hen fordi den netop ikke respekterer den enkelte studerende som unik i sig selv.
Heldigvis var der så i den situation en kvindelig studerende, der klagede og fik medhold af Ligebehandlingsnævnet og erstatning.
Socialdemokraterne er altså grundlæggende enige i, at vi skal værne om danskernes kulturelle rettigheder.
Vi mener grundlæggende, at dansk kultur er stærk.
Dansk lovgivning sikrer borgerne mod forskelsbehandling og diskrimination.
Men det er ikke statens opgave at lovgive om madkultur, omgangsformer osv. osv.
Derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Man hører tit i debatten, at nu skal Folketinget ikke blande sig i nationale retningslinjer omkring kostplaner osv., men jeg er ret sikker på, at hvis man går ind og kigger på de forskellige ministerier og de forskellige lovforslag, vil man se, at der allerede er nationale retningslinjer for kostplaner i offentlige institutioner.
Det er der jo allerede i dag på en række områder.
Det er sådan set et spørgsmål om, om man skal supplere dem med noget.
Så er der flere, der har fremhævet en sag – hr. Ole Hækkerup fremhævede sagen om censoren, og det gjorde ministeren også.
Og det er jo rigtigt nok, at der var en sag, hvor der blev klaget, og så tror jeg, at der gik ½ år, før der kom en afgørelse.
Det hjalp jo ikke så meget i den konkrete situation.
Jeg tror, at løsningen blev, at den pågældende censor nu slet ikke giver hånd til nogen overhovedet.
Så det er jo en fremragende løsning efter Socialdemokraternes opfattelse, går jeg ud fra.
Det, vi bare appellerer til, er den sunde fornuft, altså til, at når den sunde fornuft ude lokalt bliver sat ud af kraft, fordi religiøse hensyn vejer tungere, så er der nogle retningslinjer inde fra Christiansborg, der siger: Sådan og sådan mener vi faktisk det skal være.
Jeg kan ikke se, hvorfor man fra Socialdemokraternes side stritter så meget imod, når det f.eks. er blevet oplyst i et svar til Folketinget, at hvis en læge med henvisning til sin religiøse overbevisning nægter at give hånd til en kvindelig patient, så må han godt det.
Så må han godt det, og hvis den kvindelige patient er utilfreds med det, kan man benytte sig af det frie sygehusvalg og finde et andet sygehus.
Det er jo fuldstændig grotesk, at det forholder sig sådan.
Så jeg synes altså, at Socialdemokraterne skulle overveje, om man ikke på et eller andet tidspunkt vil gå fra bare at udtrykke kritik over det, der sker, til rent faktisk at gøre noget ved det.
På et eller andet tidspunkt må man jo holde op med at snakke og så begynde at handle.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-06:
Men jeg tror også, at hr. Martin Henriksen må anerkende, at der er nogle ting, som man kan have en holdning til som menneske, men som vi ikke nødvendigvis skal omsætte i lovgivning, fordi der trods alt er grænser for, hvad staten skal blande sig i.
Jeg kan godt have nogle stærke holdninger på en række punkter, uden at jeg nødvendigvis af den grund siger, at det skal staten lave lovgivning om.
Hvis vi tager nogle af de eksempler, hr. Martin Henriksen har fremhævet, vil jeg sige, at det jo ikke er os, der har henlagt børnepasningen til den enkelte institution; vi har henlagt opgaven til kommunerne, som derefter har henlagt den til den enkelte institution.
Og var det mig eller hr. Martin Henriksen, der sad med ansvaret, kunne det da godt være, at vi ville sige: Vi skal sørge for, at der tages hensyn, men det må ikke være nogen hensyn, der går ud over andre.
Men den opgave ligger bare ikke på Folketingets bord; den opgave ligger i den respektive kommune.
Det er fuldstændig tilsvarende i det eksempel, hr. Martin Henriksen fremhæver, fra sygehuset.
Hvis – det er min vurdering – der var en læge, der sagde, at vedkommende ikke ville give hånd til en, fordi man var fra Dansk Folkeparti, eller af alle mulige andre grunde, så mener jeg, at vedkommende ville blive dømt for diskrimination ved Ligebehandlingsnævnet.
Og det synes jeg er pointen, for det handler om at respektere hvert enkelt menneske i sig selv og ikke alene forskelsbehandle folk ud fra noget, der handler om deres baggrund.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Den eksisterende lovgivning er faktisk sådan, at hvis en læge nægter at give hånd til en kvindelig patient, fordi han mener det strider mod hans religiøse overbevisning, så må han godt det.
Det er jo sådan, lovgivningen er i dag.
Lad os starte med at lave den lovgivning om, fordi det jo simpelt hen ikke er rimeligt, at man kan det.
Så kan patienten faktisk få at vide af ledelsen på hospitalet med lovgivning i hånden – det er oplyst i et svar til Folketinget – at hvis hun er utilfreds med det, så kan hun finde et andet hospital.
Det er simpelt hen ikke ordentligt; det er simpelt hen ikke rimeligt.
Vi bør være enige om – hvis ministeren mener det, som ministeren siger – selvfølgelig at lave den lovgivning om eller præcisere de oplysninger i et svar til Folketinget.
Det synes jeg godt man kunne forlange.
Men ministeren forholdt sig egentlig ikke til substansen i det, jeg spurgte om, for
synes ministeren, det er rimeligt, at man som forældre i det her land kan gå ud og lede efter en daginstitution til ens barn, og så får man simpelt hen at vide, at her serverer vi ikke traditionel dansk mand – det må du bare finde dig i, sådan er det?
I en enkelt daginstitution på Amager fik man simpelt hen at vide, at hvis dine børn skal gå her, er det en del af forventningen, at du så er med til at fejre den muslimske fest, eidfesten.
Det er da ikke rimeligt.
Det håber jeg de fleste mennesker herinde kan se, nemlig at det er hamrende urimeligt.
Det skal da være sådan, at de højtider, som de danske institutioner står fast på, er de danske højtider.
Så kan man en gang imellem markere noget andet, men det skal da ikke være en fast og permanent begivenhed, som vender tilbage år efter år.
Jeg kan simpelthen ikke forstå, hvis ministeren mener, at det bare er i orden.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg skal lige forstå, præcis hvad det er, spørgeren foreslår mig at gøre her.
Altså, jeg tror, vi er enige om, at det er Trafikstyrelsen, som er myndighed, og hvis det ender med et pålæg, må jeg lægge til grund, at det er det, Trafikstyrelsen siger.
Og jeg ved udmærket godt, at det ikke kun er Bornholm, men at det også er mange andre steder – nu er spørgeren jo fra Bornholm – det er jo sådan set hele landet rundt.
Jeg vil meget gerne have input og sådan noget, men selve myndighedsopgaven, som er den, jeg står til ansvar for, er Trafikstyrelsen, og dem har jeg nu bedt om at undersøge præcis den her sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-06:
Jeg vil gerne kvittere ministeren for, at han har bedt Trafikstyrelsen om at få en redegørelse for ventetiden.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det ville også være dejligt, hvis vi kunne høre noget om, hvornår den redegørelse så kommer.
Jeg vil gerne spørge ministeren
: Hvad er efter ministerens opfattelse en rimelig, hvad skal man kalde det, gennemgangstid for indenrigspassagerer ude i lufthavnen?
Altså, hvad er det for en tidsramme, ministeren har sat op, i forhold til hvor lang tid det må tage at komme igennem lufthavnen og gennem sikkerhedstjekket?
Det er jo det, der er afgørende for de mange indenrigspendlere, der er, og som har brug for, at det her går rimelig smidigt, sådan at man også reelt har en interesse i at benytte indenrigsflyvning i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Jeg kan oplyse, at lufthavnen har indgået en kommerciel aftale med flyselskaberne, hvor parterne har reguleret, hvor længe flypassagererne må vente i sikkerhedskontrollen – må vente – i forhold til den her aftale.
Nu er det jo spørgsmålet, om det lever op til den aftale.
Det er nogle mål, som altså ikke selvstændigt indgår i kapacitetstilsynet, men det er altså en aftale, som er en kommerciel aftale mellem lufthavnen og flyselskaberne, de parter, der er der.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-05-06:
Det, der er afgørende for indenrigspendlerne, er jo, at man ved, hvad man skal regne med.
Man skal vide, på hvilket tidspunkt man kommer i lufthavnen, og i virkeligheden også hvor hurtigt man kan komme ud af lufthavnen igen, og der er det helt afgørende, at ministeren så står meget klart fast på den tidshorisont, man skal kalkulere med, og det håber jeg ministeren vil.
Og jeg vil igen spørge: Hvornår forventer ministeren der kan komme et udspil?
Hvornår har ministeren Trafikstyrelsens redegørelse for ventetiden?
Altså, når vi tager det her op, er det jo, fordi det er rigtig afgørende, at der bliver ved med at være et ordentligt passagergrundlag for indenrigsflytrafikken i Danmark.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-06:
Nu nævnte jeg den positive erfaring, og her må vi sige, at der jo er gået lang tid, så jeg er nødt til at stille et meget skarpt spørgsmål: Hvornår bliver det efterår?
Altså, hvornår bliver det fremlagt?
Er det den 1. september, den 1. oktober?
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-06:
Jeg vil også godt kvittere.
Vi er jo kommet et godt stykke vej siden sidste onsdag, og det glæder mig at se, at ministeren nu sætter handling bag ordene.
Jeg er godt klar over, at det er Trafikstyrelsen, der er myndighed inden for det her område, og at der selvfølgelig skal være et sagligt grundlag, hvis man som minister skal gøre brug af sin indsigelsesret.
Jeg har bare den gode idé til ministeren, at det altså er utrolig vigtigt, at vi involverer de destinationer, hvorfra der flyves til Københavns lufthavn.
Det kan man gøre
enten ved at tage fat i den lokale borgmester eller tage fat i det selskab, der flyver ind til København, således at vi får alle gode argumenter, alle indsigelsesmuligheder og alle de udfordringer, som man står over for, med, for det, der er målet med vores indenrigstrafik, er, at vi skal binde landet bedre sammen.
Så, minister, lad være med kun at tage en tur med Trafikstyrelsen, men tag nu en tur med alle aktørerne, der er bag, således at vi får alle udfordringer belyst, så vi får løst det her en gang for alle.
Det er der mange folk der er afhængige af.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Det råd vil jeg selvfølgelig tage med mig.
Men jeg skal lige vurdere præcis, hvordan det kan lade sig gøre at lave det.
Altså, det er helt klart, at når jeg taler og mødes med borgmestre og færdes i Danmarks indenrigslufthavne, så er det selvfølgelig også i en dialog om, hvordan det så går, og det her emne er typisk et emne, jeg allerede har drøftet med flere, både folketingskollegaer og borgmestre i Danmark.
Så det er et emne, jeg drøfter.
Men hvis det skal gøres mere systematisk, skal jeg bare lige sige, at jeg endnu ikke har fundet på en model, som kan bruges, for det er Trafikstyrelsen, som er myndighed.
Jeg kan ikke lige på stående fod komme med sådan et tilsagn om, at det skal gøres, for hvis man gør det, så skal det også ligesom kunne bruges til noget rent forvaltningsmæssigt, og det kan det selvfølgelig af gode grunde ikke.
Men min dør er altid åben, og man kan altid henvende sig.
Jeg har en løbende dialog med folk i hele Danmark, også om det her emne, og hvis spørgeren har en konkret idé til, hvordan det kan gøres, vil jeg da meget gerne tage imod det og se på det, eventuelt skriftligt.
Så hvis det kan gøre sig gøre, er der i hvert fald ikke modvilje i forhold til dialogen, det er udelukkende, at det ikke lige må intervenere i forhold til Trafikstyrelsens arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-06:
Pointen er, at dansk kultur er stærk – ja, hvis man vil kæmpe lidt for det, så er det stærkt.
Men hvis ikke man vil kæmpe for det og bare siger, at det går nok alt sammen, så står det jo ikke for godt til.
Og det er jo sådan set det, der er budskabet herfra: Lad os da kæmpe lidt for det, hvis vi alle sammen mener, at det er værd at kæmpe for.
Problemet er jo, at vi på en række områder ser, at det forholder sig sådan, at danske børn og andre rent faktisk oplever, at det, som de mener er en normal del af deres hverdag, bliver tilsidesat, skubbet væk, f.eks. i en daginstitution.
Der var jo en far, som for ikke så lang tid siden skrev en kronik i Berlingske omhandlende nogle københavnske daginstitutioner, i det her tilfælde på Amager.
Og nu læser jeg op fra den kronik, som han har skrevet, og hvor han beskriver, hvordan det er at gå rundt og undersøge, hvilke daginstitutioner der er de rette til hans børn.
Mener ministeren, at det er i orden?
Faren klagede så i øvrigt til den ansvarlige borgmester, og borgmesteren sagde: Sådan er det bare. Mener ministeren, at det er rimeligt?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-06:
Det er, så snart jeg får en tilbagemelding fra Trafikstyrelsen, men i og med at det er dem, der er myndighed, og det er det, vi lægger til grund for et eventuelt indgreb fra min side, som jo kan påklages for domstolene, så skal deres grundlag jo være helt i orden.
Vi kan jo her aftale, at jeg kan sende det over, når jeg har en tidsplan for, hvornår de regner med at være færdige med at have undersøgt det.
Det er jo sådan noget med stikprøver derude, altså simpelt hen kontrol på stedet derude, og når de er færdige med dette, kan jeg oplyse det.
Men det tror jeg måske, jeg gør alligevel, når jeg i næste uge tager med dem, der kan, fra Transportudvalget med ud i lufthavnen for at se på sagerne.
Ja, det kan hurtigt komme.
Det tilsagn tager jeg selvfølgelig imod.
Jeg skal nok passe på med at skrive alle de tilsagn op, som partiet Venstre kommer med, og hvad de vil være med til at finansiere i hele Danmark, for så tror jeg, at det bliver en ret lang liste, vi får lavet efterhånden.
Men det noterer jeg selvfølgelig ned, og jeg synes, det er meget, meget positivt, at man er klar til det her.
Så lad os se, om ikke vi kan finde ud af en ordning, som rent faktisk bliver mere smidig og bedre.
Jeg tror i hvert fald, det er meget vigtigt, at det ikke er her i Folketingssalen, at vi tildeler de forskellige turistattraktioner, hvoraf mange er private og i konkurrence med hinanden, skilte, men at det foregår fuldkommen gennemsigtigt og med armslængde til os.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at mindre end 2 pct. af politiets fotovogne holder ved skoleveje, og vil ministeren bede politiet om at anbringe fotovognene der, hvor det har en præventiv effekt, som f.eks. ved skoleveje, fodgængerfelter og vejarbejder, frem for steder, hvor fotovogne i realiteten fungerer som pengemaskiner?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Det siger jo sig selv, at der, hvor politiet skal være til stede, hvad angår færdsel og trafik, er der, hvor resultatet så og sige er størst, for vi skal have nedbragt de for mange ulykker, og vi skal ikke mindst sikre, at vores bløde trafikanter kan færdes så trygt som overhovedet muligt.
Det er jo de enkelte politikredse, der på baggrund af analyser fra bl.a. Vejdirektoratet, Havarikommissionen for Vejtrafikulykker og fra politiets lokalkendskab bestemmer, hvor vores indsats, hvad angår trafiksikkerhed, skal etableres, og hvor resultaterne også vil være størst.