runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi skal tage stilling til i dag, knytter sig til tre overordnede pinde: ønsket om at mindske belastningen af danske søer og vandløb; ønsket om at sikre det danske landskab, således at energiafgrøder ikke hindrer herlighedsoplevelsen af vores søer og vandløb og åbne land i det hele taget; og så ønsket om at give offentligheden øget adgang til naturen.
For os at se
er der tale om tre fornuftige hensyn i et samfund, hvor det er afgørende vigtigt at sikre balancerne mellem et supereffektivt og -dygtigt landbrug og den natur, der skal kunne tåle erhvervets aktiviteter.
Vi har ingen bebrejdelser mod den tidligere regering, der foreslog og fik vedtaget bræmmeløsningen med den kendte faglighed, at det er en fornuftig løsning over for et stort problem for vores natur at klare den påvirkning, et supereffektivt landbrug medfører.
Dette alternativ har vi ikke hørt fremsat i debatten.
Vi skal sikre en balance i forhold til den befolkning, der skal leve af og med et supereffektivt landbrug.
Uden balancerne på plads med fornuftige afvejninger risikerer vi, at forståelsen for det landbrug, vi gerne ser tjene samfundet og dets ejere på fornuftig måde, sættes over styr.
Befolkningen får med forslaget sikkerhed for, at det landskab, vi forbinder med et traditionelt herligt dansk natur- og landbrugsland kan bevares.
Med lovforslaget får befolkningen også mulighed for at komme tættere på den natur og det landbrugserhverv, som mange på mange måder lever i fin harmoni med.
Dette er jo ingen ny eller statsopfundet strategi.
Når landbruget slår døren op for, at vi som borgere kan opleve de forårskåde kreaturer komme ud af staldene, så er det et udtryk for samme strategi, nemlig at give viden og indsigt i dyrenes og erhvervets vilkår, således at man kan undgå misforståelser og mytedannelser.
På trods af at der nok ikke juridisk kan stilles krav om kompensation, har både den tidligere og den nuværende regering tilkendegivet, at de vil arbejde for en sådan.
En sådan kompensation skal imidlertid forhandles på plads med EU, for at der ikke kommer problemer med statsstøttebegreberne.
Forhandlingerne vil finde sted i forbindelse med lovens vedtagelse.
Ligeledes vil vi inddrage de bemærkninger, som forslaget har kaldt frem, i det efterfølgende arbejde med loven.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Lige præcis frivillige aftaler synes jeg også er en god ting.
Derfor er der da i hvert fald et punkt, hvor vi kan være enige.
Vi kan se alle de steder, hvor man har lavet frivillige aftaler, hvilket er godt, og de steder, hvor man drøfter det.
For lige præcis lokalt ved man jo, hvad der er bedst, og hvad der er interesse for, og hvad der er værd at give offentlig adgang til.
Det kunne man satse noget mere på.
Men så var det jo lige præcis det, man skulle gøre, i stedet for at sætte den store damptromle foran, som vi var inde på lige før.
Så var det ikke noget, vi skulle tage op i udvalgsbehandlingen og så få fjernet den her generelle, store, bastante ting med, at nu kommer den store tromle og nu skal det bare være sådan over det hele?
Skulle vi ikke lige få det taget af bordet og så satse noget mere på de frivillige aftaler i stedet for?
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Jeg må indrømme, at jeg forstår mindre og mindre af det, hr. Esben Lunde Larsen siger, for det er jo en kendsgerning, at da man lavede aftalen om »Grøn Vækst«, som jeg altså ikke har nogen som helst andel i, så var pointen, at de her dyrkningsfri randzoner skulle bruges til at skabe mere natur.
Det var jo en del af landbrugets naturindsats, og så kan det vel ikke nytte noget, at man har det grundsynspunkt, at det bare skal eksistere, indtil man har fundet på noget andet.
Det fremgår heller ikke af den lov, der er vedtaget tidligere.
For så kunne vi koncentrere os om de to elementer og ikke den lange række af kritikpunkter, som hr. Esben Lunde Larsen fremførte, af det lovforslag, som Venstre fik vedtaget i sidste samling.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Nu er det jo en kendt sag, at Enhedslisten aldrig har været en stor værner om den private ejendomsret, men det er vi altså i partiet Venstre, og derfor er det afgørende for os i forhold til dels landmændenes dyrkningsret, dels adgangen til arealerne.
Hvis hr. Per Clausen husker tilbage, vil han huske, at en del af diskussionen om lovforslaget, da det først var i behandling, netop var, at hvis man via eksempelvis DMU kunne få bedre resultater, der kunne klare det samme som randzonerne eller bræmmerne, så var det ikke en ting, der skulle ligge fast for tid og evighed.
Derfor har vi jo også sagt i Venstre, at med den her ændring, som regeringen lægger op til, bliver det helt uacceptabelt.
Ellers var bræmmerne en fornuftig del af en miljø- og naturindsats, som det var på daværende tidspunkt.
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Da vi diskuterede det her sidste gang, interesserede jeg mig meget for diskussionen af spørgsmålet om de her energiafgrøder og fik et klart tilsagn fra den daværende fødevareminister om, at det kun var i yderst begrænset omfang, de her områder ville blive brugt til at dyrke energipil.
Så må man jo stille sig selv det spørgsmål, hvor katastrofalt det så er, at den mulighed fjernes.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Esben Lunde Larsen om, er grundloven.
Jeg vil spørge hr. Esben Lunde Larsen, om han ikke nærer tillid til, at justitsministeren og Justitsministeriets embedsmænd og jurister er i stand til at tage stilling til, om det her holder grundloven eller ej.
Og hvis hr. Esben Lunde Larsen ikke mener, at han har tillid til Justitsministeriets jurister i det her tilfælde – og jeg er helt åben over for at diskutere, om man ikke altid skal have tillid til dem – på hvilke andre områder kan vi så tage Venstre til indtægt for, at vi ikke kan regne med de udsagn, der kommer fra juristerne i Justitsministeriet?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Nu er der jo andre energiafgrøder end energipil, så lad det bare være svaret på det første spørgsmål.
Jeg hører ikke til den dømmende magt, og derfor afventer jeg, ifald nogle organisationer eller andre måtte lægge sag an mod staten om det her, så det vil jeg slet ikke forholde mig til på nuværende tidspunkt.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg skal spørge hr. Esben Lunde Larsen, om der politisk sker meget i Venstre vedrørende, hvad man ønsker at gennemføre på under 1 år, for jeg kan citere den tidligere fødevareminister hr. Henrik Høegh for hans glæde over at indføre randzonerne i forbindelse med »Grøn Vækst«:
Det var altså en meget glad partifælle til hr. Esben Lunde Larsen, der i juli 2011 udtrykte den store glæde over, at vi nu skulle have randzoner.
Et andet citat fra samme periode handlede om, at hr. Henrik Høegh sagde, at han måtte konstatere, at det var et af de billigste redskaber til at få en kvælstofreduktion i landbruget.
Derfor undrer jeg mig over, at hr. Esben Lunde Larsen pludselig ikke kan se det fornuftige i at gennemføre randzoneloven, som den ligger her i dag.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Jeg har på ingen måde givet udtryk for, at jeg ikke kunne se det fornuftige i at implementere randzoneloven, som den foreligger, altså i den udgave, som den tidligere regering vedtog.
Der var netop ikke adgang, og der var netop heller ikke en begrænsning i forhold til energiafgrøder.
Så jeg henholder mig helt til det, den tidligere regering vedtog, det bakker jeg op om både med glæde og med smil, hvis det kan tilfredsstille SF's ordfører.
Men som jeg også lagde vægt på i min ordførertale, mangler vi i den grad at få klarhed over hele spørgsmålet om den private ejendomsret, hele spørgsmålet om landmændenes dyrkningsret og ikke den mindst det kortmateriale, den høringsfrist og de tidsperioder, der er.
Derfor er det også et klart signal fra den tidligere VK-regering, at ifald materialet og lignende ikke er tilstrækkeligt klart, skal det her ikke indføres.
Derfor appellerer jeg til regeringen om at tage regeringsansvaret alvorligt og sikre den behandling, der skal være, også med respekt for de parter, det involverer.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg må spørge hr. Esben Lunde Larsen, om han går ind for, at når man får fra fællesskabet, skal man yde til fællesskabet.
Jeg vil spørge om det princip ud fra en betragtning om, at vi har at gøre med et erhverv, som modtager et betragteligt beløb fra fællesskabets kasse.
Er det så ikke rimeligt – og det er det, set ud fra vores betragtning – at man giver en mulighed for, at danskerne, som faktisk ønsker den adgang til randzonerne, får den?
Gør det slet ikke indtryk på hr. Esben Lunde Larsen?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Det kan jeg svare klart nej til.
Landmændene får ikke støtte for deres blå øjnes skyld.
Der gives støtte for, at vi kan få billige fødevarer som forbrugere, og det er ofte en dimension, som er overset i debatten om hele EU's landbrugsstøtte.
Jeg sagde jo netop i min ordførertale, at man pålægger landbruget et forhold via økonomisk støtte, som de ikke er interesseret i, for dernæst at give adgang for befolkningen.
Jeg kunne jo stille det samme spørgsmål til SF's ordfører: Giver børnepenge adgang til soveværelserne?
Giver kystsikringsmidler adgang til alle kystarealer osv. osv.?
Det er jo en fuldstændig glidebane, som regeringen er ude på.
Og det er også derfor, jeg henviser til det læserbrev, som fødevareministeren skriver i Jyllands-Posten den 10. februar, hvor jeg mener, at det er en totalt urimelig og uansvarlig argumentation , hun anvender om noget, der er så overgribende som det, regeringen er i gang med i øjeblikket.
Så mit svar er et klart nej.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Tak for det.
Hvis man prøver at se den her sag med naturens øjne, må jeg da undre mig over, at den nye regering kommer med det her forslag nu.
Vi ved jo alle sammen, at naturen, dyrelivet og fuglene har brug for steder og perioder, hvor der er fuldstændig fred og ro, f.eks. i yngletiden.
Og netop randzonerne er et godt eksempel på et sted, hvor der set med vores øjne skal være fred og ro.
Derfor undrer det, at den nye regering nu vil give fuldstændig fri offentlig adgang, når vi også ved, at der er mange andre steder, hvor de også lokalt ad frivillighedens vej giver mulighed for, at man som borger offentligt kan komme rundt.
Hvorfor er det egentlig, at det lige præcis er i randzonerne, at man så at sige vil gå ud og trampe på dyrelivet?
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Nu har det jo i de forelæggelser, der hidtil har været, forlydt, at det bliver sådan en fuld og hel fri adgang.
Det er jo ikke tilfældet.
Man kan jo ikke gå ind alle mulige steder, hvor man skal passere hen over landmændenes jorde.
Så der vil jo også være arealer, hvor der vil være gode muligheder for, at der kan være den stilhed og ro, som visse dyrearter foretrækker.
Vi har naturligvis også hæftet os ved det, jægerne har skrevet i deres bemærkninger til lovforslaget, og vi er naturligvis indstillet på at drøfte det, hvis der er nogle muligheder for at tage hensyn til de forhold.
Men grundlæggende synes vi faktisk, det er en god ting, at befolkningen får indsigt i både den natur, som vi gerne vil værne om, og i det erhverv, som vi gerne vil udvise forståelse for.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Tak til ordføreren.
Man kan blive sådan lidt forvirret, fordi ministeren siger, at får man nogle penge fra fællesskabet, skal fællesskabet også have adgang, sådan er det bare.
Det bliver man pålagt.
Så siger ordføreren, at det kan man ikke sådan justere i.
Hvis der er nogen, der får nogle penge af fællesskabet, er der automatisk offentlig adgang.
Sådan er det, og det kan man ikke komme uden om.
Der er rigtig, rigtig mange steder, hvor der bliver givet tilskud.
Der er rigtig mange steder, hvor der blev givet EU-penge og andre midler til at lave naturpleje og andet, og det skal vi så også have offentlig adgang til.
Jeg vil sige med hensyn til det her forslag, med den her ordførertale og de svar, der er kommet her, er jeg endnu mere nervøs, end inden vi startede samtalen her.
Så vil jeg også sige en helt anden ting.
I forhold til at ordføreren på den tidligere sag sagde, at det at være godt oplyst er utrolig vigtigt, vil jeg gerne spørge: Hvad er kompensationen, altså de mange, mange penge, vi snakker om?
Kan vi ikke lige få det nøjagtige beløb på, hvad det er, landmanden får for de hektar, han lægger til, altså de her penge, der bliver talt så meget om?
Jeg har nemlig ikke kunnet finde det nøjagtige beløb, men det har ordføreren sikkert.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Til det første, som hr. René Christensen fremfører, er det jo et godt, retorisk kneb at forsøge at sætte lus i skindpelsen på den anden side.
Den hopper jeg imidlertid ikke på.
Det er sådan, at ministeren har mulighed for efterfølgende at gøre rede for sine synspunkter i den her sag, og jeg er i øvrigt helt enig med ministeren i, at det er både klogt og rigtigt, at samfundet siger: Ja, der er nogle rettigheder, vi giver som samfund, og det medfører også nogle pligter, som vi så påfører som samfund.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Det var så svaret på det første, og så kommer vi til den næste, fordi det her drejer sig om én ting.
Når landmændene får nogle penge, skal de også åbne deres arealer op.
Så spørger jeg bare: Hvad er det for et beløb, de får?
Det er jo det, der er det afgørende for, at ministeren har den holdning, nemlig, at landmændene bliver beriget voldsomt.
Hvad er det nu, de får i tilskud, for at der bliver offentlig adgang?
Det må ordføreren jo vide, når ordføreren stemmer for forslaget her.
Det jo det, der er det altafgørende.
Hvad er det for et beløb?
Jeg har svært ved at finde det selv, men ordføreren kan sikkert finde det, for han ønsker jo at stemme for.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Hvis hr. René Christensen havde hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale, ville han vide, at jeg sådan set citerede både den nuværende og den tidligere minister for at sige, at de ville arbejde for, at der finder en kompensation sted, men at der skal findes en ordning for det inden for de regler, vi arbejder under i EU, så vi ikke får statsstøtteproblematikker på halsen.
Det ved ordføreren jo ganske udmærket og stiller selvfølgelig spørgsmålet for at skabe mistillid om det her forslag, som i øvrigt er et ganske udmærket forslag, og sådan set har rigtig gode elementer i sig.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Tak for det.
Nu nåede jeg jo lige under det foregående dagsordenspunkt at glæde mig over, at Socialdemokraternes ordfører, hr. Orla Hav, meddelte, at Socialdemokraterne aldrig gennemfører lovgivning, hvis den ikke hviler på et solidt fagligt og forskningsbaseret grundlag.
Men nu til mit spørgsmål.
Det fremgår jo faktisk af det her og af debatten i dag, at vi er inde og røre ved noget af det mest fundamentale i det danske samfund, nemlig den private ejendomsret.
Hr. Orla Hav har nu meddelt, at man også lytter i Socialdemokratiet, og også der må jeg så konstatere, at det i så fald må være en selektiv hørelse.
Man vælger at lytte til Justitsministeriets advokater, mens de høringssvar, der foreligger fra Advokatrådet, Realkreditrådet, Finansrådet og Realkreditforeningen, jo faktisk udtrykker stærk betænkelighed ved, om dette ikke er at regne som henhørende under grundlovens bestemmelser om ekspropriation.
Vi ved, at der er retssager på vej, og jeg vil spørge hr. Orla Hav, om det måske ikke var en overvejelse værd også at lytte til de høringssvar, hvor fremragende jurister faktisk giver udtryk for bekymring med hensyn til det her?
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Nu er spørgeren jo ikke journalist for ingenting, så den bemærkning, jeg kom med til det lille lovforslag, vi havde før, har allerede fået den drejning, at vi aldrig vil lovgive om noget, der ikke ligger forskningsmæssige resultater på.
Det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde: Når der er mulighed for, at der kan foreligge forskningsmæssige resultater, der påviser de her ting, vil vi naturligvis lytte til det.
Det er ikke sådan i alle livets forhold, at der kan ligge objektiv forskning til grund.
Folketingets opgave er jo netop at foretage afgørelse om noget af det, som vi ikke er enige om.
Og vi er altså ikke enige i de udlægninger, som fru Mette Bock siger strålende jurister har fremlagt.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Jeg skal først lige oplyse, at jeg ikke er journalist.
Jeg er magister i filosofi og cand.scient.pol. Jeg vil i mit næste spørgsmål spørge, om man heller ikke fra Socialdemokratiets side agter at lytte til de høringssvar, som faktisk udtrykker en betænkelighed over for de naturmæssige og dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, som der faktisk kan være af den offentlige adgang, man nu planlægger?
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Må jeg ikke have lov at sige om det med at sige nej til ordningen, at jeg går ud fra, at det grundlag, som Venstre var med til at få lovforslaget om randzoner vedtaget på, byggede på, at det her var en foranstaltning, der skulle foretages for at få en indsats mod en for høj udvaskning af gødningsstoffer i de danske søer og vandløb.
Det er jo derfor, at det er indført som princip, og derfor kan man jo ikke bare handle sig ud af det.
Så den vej, som hr. Esben Lunde Larsen forsøger at pådutte os, er ikke farbar.
Men det helt store problem tror vi faktisk ikke at det er, fordi rigtig mange steder ville have rigtig godt af at få fred, både for mennesker og for menneskelig aktivitet.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Med det svar, som ordføreren giver, vil det jo også sige, at ministerens tilkendegivelse i Jyllands-Posten er totalt vild, for der er jo slet ikke tale om frivillighed.
Nej, man omklamrer tilmed landbruget: Først med tilskud og så med at tvinge sig adgang, til trods for at landbruget siger pænt nej tak.
Nu har vi jo fra andre partier hørt kritik af, at landbruget modtager milliarder af kroner i tilskud.
Lad mig så stille et spørgsmål til ordføreren om randzonerne: Hvem tænker ordføreren skal pleje randzonerne, så det er muligt for offentligheden at have adgang dertil?
Det er et helt lavpraktisk spørgsmål, som mange landmænd naturligvis er optaget af.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Det fremgår ret tydeligt, at den socialdemokratiske ordfører sådan føler sig lidt trykket, når han skal prøve at forsvare det, at man giver fri offentlig adgang på bekostning af dyrelivet.
Ordføreren henviser også selv til – kan jeg forstå – nogle af de bemærkninger, som jægerne og også naturorganisationer har været ude med.
Der er jo en række naturorganisationer, som er mere end skeptiske over for det her.
Så der er vel sådan set grund til ikke kun at lytte, men rent faktisk også at reagere på det.
Jeg vil derfor spørge den socialdemokratiske ordfører: Når vi nu skal i gang med udvalgsbehandlingen – jeg noterede mig jo lige, at ordføreren også fik svaret, at der er steder, hvor man ikke skal kunne gå, og det kunne tyde på, at der er mange flere steder, hvor man ikke skal give fuld offentlig adgang – vil Socialdemokraterne så være med til at reducere den offentlige adgang?
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jeg forsøgte blot at gøre opmærksom på det, som hr. Erling Bonnesen jo godt ved, nemlig at det her lovforslag ikke giver adgang til alle bræmmer i hele landet.
Det giver adgang der, hvor der i forvejen er en naturlig sammenhæng med de offentlige steder, hvor man kan færdes.
Derfor er der nogle naturlige begrænsninger.
Det er ikke et udtryk for, at vi er indstillet på yderligere at stramme adgangen for offentligheden, men vi vil naturligvis lytte til de bemærkninger, der er kommet, og tage dem alvorligt i det efterfølgende arbejde i udvalgssammenhæng.
Det skal der da ikke være nogen tvivl om.
Sådan plejer vi at agere.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
For en af grundene til, at vi stiller de her spørgsmål, er jo, at dette lovforslag i så høj grad er en omgang lovsjusk.
Vi står her og taler om offentlighedens adgang til tusindvis af hektar landbrugsjord, uden at man kan se på et kort, hvad det er for et areal, vi taler om.
Jeg kan forstå, at hr. Orla Hav har sådan en helt særlig viden om, at det kun er nogle helt særlige arealer.
Men de landmænd, det drejer sig om, aner ikke, hvad det er for områder, offentligheden får adgang til.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Orla Hav, om hr. Orla Hav synes, det er særlig betryggende, at landmænd, der allerede har sået, sådan set allerede på nuværende tidspunkt bliver kriminaliseret, for de kan ikke nå at høste det, de har sået, hvis man skal følge den tidsplan, som lovforslaget lægger op til.
Det andet, jeg gerne vil spørge hr. Orla Hav om, er, hvordan Socialdemokratiet har det med, at man nu lige pludselig undtager randzonerne fra den almindelige naturbeskyttelseslov, og hvorfor randzonerne ikke bare kan høre under naturbeskyttelseslovgivningen.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jeg har svært ved at se, at det her skulle være udtryk for lovsjusk.
Jeg vil bare sige, at den orientering, som vi har fået – og som jeg går ud fra ministeren kan bekræfte – er, at der arbejdes på fuld tryk på det kortmateriale, som naturligvis skal følge i tilknytning til, at loven i givet fald bliver vedtaget.
Jeg har ikke noget særligt kendskab.
Jeg har alene kunnet læse mig til det, der står i tilknytning til lovforslaget, altså at der ikke bliver fri adgang til alle bræmmer, for der skal være en naturlig sammenhæng med de øvrige steder, hvor offentligheden kan færdes.
Så jeg har slet ikke forståelse for, at fru Lene Espersen er ude at mistænkeliggøre det her.
I øvrigt havde det været klædeligt, hvis der havde været fulgt op på det noget tidligere fra den tidligere regerings side, men det blev jo ikke sat i værk.
Og så går jeg naturligvis – i forhold til landbrugets ageren – ud fra, at der bliver nogle overgangsbestemmelser, der sikrer, at hvis man har sået, har man også lejlighed til at høste.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Grunden til, at jeg spurgte hr. Orla Hav, er jo, at vi i forbindelse med behandlingen af dette lovforslag allerede har modtaget en henvendelse fra landboforeningen LHN i Tinglev – det fremgår af bilag 6 – hvor der jo netop påpeges, at der allerede er landmænd, der har sået, og som altså ikke kender til kortmaterialet.
Der er heller ikke taget stilling til den såkaldte 5-procents-ordning, og de står derfor i den situation, at de sådan set er kriminaliseret allerede nu.
Jeg kan forstå, at hr. Orla Hav ikke har svaret på spørgsmålet om naturbeskyttelsesloven, men det bliver et interessant spørgsmål, da vi jo ved, at Vildtforvaltningsrådet meget klart enstemmigt har sagt, at naturbeskyttelseslovens regler også bør gælde på dette område.
Men det kan vi jo dyrke under udvalgsbehandlingen.
Jeg har så et andet spørgsmål i en anden boldgade.
Man hægter det jo meget op på, at landmændene får kompensation for, at offentligheden nu kan vade ind over landmændenes højtbetalte og -beskattede jord.
Og jeg vil spørge Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet vil støtte et lovforslag, hvor de landmænd, der siger nej tak til kompensationen, så også får lov til at holde deres jord lukket for offentligheden.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jeg skal bare sige, at der ikke er tale om, at vi på nogen måde lægger op til at kriminalisere nogen som helst.
Det her følger jo ganske almindelig lovpraksis, nemlig at når loven er vedtaget, gælder loven, men det er også sådan, at borgerne stadig væk har nogle rettigheder i forhold til det, der gjaldt, før loven blev vedtaget.
Det kan da ikke komme bag på den tidligere udenrigsminister, at lovgivningen jo er sådan.
Der er nogle rettigheder, der følger med.
Jeg tror, det er rigtigt, som fru Lene Espersen siger, at det er klogt at dyrke de der eventuelle spidsfindige konflikter mellem forskellige love i forbindelse med udvalgsbehandlingen og ikke her i salen på det grundlag, vi har på nuværende tidspunkt.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som fru Lene Espersen stillede om de landmænd, der ikke måtte ønske at modtage tilskud.
Det var jo hele fødevareministerens – grænsende til det pinlige – argument i Jyllands-Posten, nemlig at fordi vi betaler landmændene en kompensation, skal der også være adgang.
Så det bliver den socialdemokratiske ordfører sandelig nødt til at forholde sig til i den her forhandling.
Det andet, jeg gerne vil spørge ordføreren om,
er: Gør det indtryk på ordføreren, at Advokatrådet udtrykker betænkeligheder ved den manglende analyse af lovforslagets virkning i forhold til grundlovens § 73?