runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Jeg forstår ikke helt, om dem, som Dansk Folkeparti henviser til som dem, der er på toppen, er de førende klimaeksperter i verden, altså FN's klimapanel, eller om man mener, at Det Miljøøkonomiske Råd, altså højtuddannede, velbetalte økonomer, lige pludselig skulle være den bedste repræsentant for menigmand, eller hvor man gerne vil hen med det.
Vi har jo sagt helt konkret, at vi gerne vil have, at det klimaråd er bredt sammensat.
Jeg beklikker på ingen måde, at dem, der sidder i Det Miljøøkonomiske Råd, er dygtige, men de er dygtige til økonomi, og vi har brug for nogle, som også ved noget om klima, som også ved noget om transport, som også ved noget om bygninger, altså som ved noget om alle de her områder, hvor vi skal omsætte de klimapolitiske tiltag, vi har tænkt os at gøre det i.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
I Dansk Folkeparti lytter vi altid til eksperter, også de økonomiske vismænd, men vi afstemmer også i forhold til vores egen politik, hvor meget af det, de kommer med, som vi vil bruge, for vi politikere har holdninger.
Økonomer regner på tingene og anviser de økonomisk bedste løsninger, men det er ikke sikkert, at de er politisk gangbare.
Men det mener vi at de er i det her tilfælde.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Tak for det.
Nu nævnte Dansk Folkepartis ordfører selv Det Miljøøkonomiske Råd igen og citerede det for at sige, at hvis man skulle gøre noget klogt, så skulle man droppe udbygningen af yderligere vedvarende energi, bl.a. de her havvindmølleparker.
Det ville så skabe 5.000 arbejdspladser på kort sigt.
Sådan blev det citeret.
Så vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han selv ringer ned til de 3F'ere og metalarbejdere, de over 20.000, som stod til at få arbejde på de havvindmølleparker, og siger, at det er aflyst.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Jeg tror ikke på, at der er 20.000 mennesker, der får varige arbejdspladser ved at bygge to havvindmølleparker.
Det kan godt være, at der bliver skabt noget beskæftigelse, lige præcis mens man fremstiller havvindmøllerne og mens man stiller dem op, men derefter er det også så som så med, hvor mange mennesker der har noget ud af det her andet end ejerne, som jo får rigeligt med penge fra statskassen på den måde.
Og så er der selvfølgelig nogle, der skal servicere dem, men det, som vismændene har regnet sig frem til, er jo blivende arbejdspladser, 5.000 blivende arbejdspladser, som kommer på længere sigt, ved at Danmarks konkurrenceevne bliver bedre, ved at vi ikke har så dyr energi.
Så netto er jeg ret sikker på, at vi havner meget tæt på plus 5.000 arbejdspladser.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Lad os ikke diskutere den der økonomiske model alt for indgående.
Det er også klart, at den jo bl.a. ikke tager hensyn til, at vi har en førerposition i Danmark og derfor slet ikke anerkender, at resten af verden køber vores grønne teknologi, fordi vi er allerlængst med den.
Så jeg tror, der er mange af de folk i den grønne sektor, som vil være kede af den melding fra Dansk Folkeparti.
Men hvis det nu står til troende, skal man så også lægge det i det, at Dansk Folkeparti på andre politikområder vil henholde sig til de økonomiske vismænd i forhold til at fastlægge politikken i stedet for at gøre det herinde i Folketingssalen?
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Det er officiel politik, at regeringen vil nedbringe CO2-udslippet med 40 pct. i 2020 målt i forhold til 1990.
Regeringen har selv meldt ud, at man vil have opnået en reduktion på 34 pct. af CO2-udslippet i 2020, hvis man realiserer de initiativer, der allerede er planlagt med energiaftalen.
Tilbage står så spørgsmålet om, hvordan man når de sidste 6 pct.
Et skridt på vejen til de 40 pct. er jo den klimalov, som regeringen har aftalt med venstrefløjen og De Konservative, og som vi så førstebehandler lige nu.
I Dansk Folkeparti deler vi ikke regeringens ambitioner i klimapolitikken.
I Dansk Folkeparti finder vi det derfor heller ikke særlig vigtigt at have detaljerede planer for de yderste marginale 6 pct. af regeringens ambition.
I Dansk Folkeparti mener vi, at Danmark allerede er gået meget langt i klimapolitikken – og nok også for hurtigt.
Konsekvensen er og bliver, at der spares på CO2, uden at det nødvendigvis har en målbar effekt på klimaet.
Til gengæld er der en usvigelig sikker målbar effekt på danske husholdninger og på dansk erhvervsliv.
Når alle her i landet tvinges til at betale for en dyr produktion af grøn energi, er det eneste sikre, at der er en stor regning, som skal betales.
Det går ud over almindelige danskere, som betaler for meget for den energi, de bruger i deres dagligliv, og ikke mindst over erhvervslivet, der mister konkurrenceevne, og som taber arbejdspladser.
For kort tid siden kom Det Miljøøkonomiske Råd med deres rapport.
Her bakker nogle af landets klogeste hoveder op om vores kritik.
Rapportens anbefalinger er utvetydige: Drop yderligere udbygning af grøn energi; det vil spare samfundet for en kæmpe regning og vil på kort tid skabe 5.000 arbejdspladser.
Oftest kunne man få den opfattelse, at hvis blot vi i Danmark nedbragte vores CO2-udslip med lidt mere end alle andre, så ville klimaet være reddet.
Men den danske udledning er jo kun en lille, ubetydelig andel af den globale udledning.
Derfor betyder det i det globale perspektiv uendelig lidt, om Danmarks udledning begrænses til 40 eller 30 pct.,
men det betyder rigtig meget for de virksomheder, der taber konkurrenceevne, og for de medarbejdere, der mister deres job.
Derfor støtter Dansk Folkeparti ikke regeringens kurs i klimapolitikken, for vi savner realisme i regeringens politik.
Vores standpunkt er, at Danmark ikke kan frelse verden, og at den eneste sikre effekt af klimapolitikken er, at vi taber konkurrenceevne og arbejdspladser.
Danmark bliver fattigere.
Derfor er vi ikke med i klimaaftalen, og derfor siger vi også nej til lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Det afgørende for os Socialdemokrater er, at de mennesker, der kommer til Danmark, uagtet om de kommer fra ikkevestlige eller fra vestlige lande, bidrager på det danske marked, at vi sikrer, at de får en god integration, at de lærer det danske sprog, og at de overholder de spilleregler, der gælder på det danske arbejdsmarked.
De kortsigtede økonomiske opgørelser kan være svære at operere med, ikke mindst fordi de er konjunkturafhængige.
Det har vi jo set de seneste år, hvor arbejdsløsheden har været høj, og så er det særlig gået ud over grupper med anden etnisk baggrund end dansk.
Så de kortvarige økonomiske konsekvenser kan være svære at lave en præcis opgørelse over.
Nu handler forespørgselsdebatten her i dag som sagt om de langsigtede økonomiske konsekvenser, og derfor synes jeg, det er naturligt at se på år 2050.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Må han ikke godt stille det spørgsmål en gang til, for jeg forstod overhovedet ikke hans spørgsmål?
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Det er, fordi jeg hæftede mig ved en enkelt lille sætning i et af svarene, tror jeg at det var, om, at mange ting kunne have set anderledes ud, hvis vi havde mødt indvandrere med respekt.
Jeg skal spørge: Er der holdninger eller mennesker, som hr. Christian Juhl mener at man ikke bør have respekt for, for så vidt angår indvandrere?
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg har prøvet at svare én gang, og jeg skal gerne prøve igen.
Det er ingen skade til at betale skat i et samfund, hvor man har så mange goder som i det danske.
Den borgerlige regering og Dansk Folkeparti har jo ødslet med de offentlige midler og kastet dem ud i skattelettelser til erhvervslivet og til de rigeste i landet.
Man kunne jo starte med at rulle dem tilbage, starte ved f.eks. min indtægt og så gå opad, og så er vi alle sammen med til det.
Det er såmænd ingen skade til, at også dem, der lever i toppen af et samfund, bidrager til de udgifter, der er, også til indvandrere og flygtninge, der i midlertidige perioder har et behov for hjælp fra det offentlige.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Det ville jo være alle tiders, hvis ordføreren kunne blive lidt mere konkret.
Der er nogle skatter, der skal stige osv., men vi ved følgende, og nu læser jeg op fra Rockwool Fondens Forskningsenhed, hvor der står: »I 2014 forventes ikke-vestlige indvandrere og efterkommere i Danmark at bidrage med et underskud på 16,6 mia. kr. til de offentlige kasser«.
For jeg går ud fra, at når de her mennesker kommer til Danmark, og hvis de f.eks. ikke kan få et arbejde, så skal have offentlig forsørgelse osv., og at de skal have adgang til folkeskole og sundhedsvæsen osv., alt det her. Det koster jo mange penge, det ved vi.
Og hvis der skal komme endnu flere, hvor skal pengene så komme fra?
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
I øjeblikket har vi ikke noget økonomisk problem i Danmark med at få tingene til at løbe rundt, hvis ellers vi turde vedstå os at opkræve de skatter, der er nødvendige.
Jeg ved godt, at ordføreren for Dansk Folkeparti jo har nydt at sidde i 10 år og skrue ned for de riges skattebetaling til det danske samfund.
Der er såmænd ganske store muligheder også i år og næste år for, at vi kan dække de udgifter, der er nødvendige i sådan en sammenhæng.
Ellers kunne man jo gøre det, som hverken den gamle regering eller den nye regering – delvis – gør ret meget ved, nemlig skabe nye arbejdspladser.
Det kunne være en ganske forfriskende ny måde at lave politik på i Danmark, sådan at alle var med i et produktionsfællesskab og var på en arbejdsplads i stedet for at måtte gå og vente på at få et stykke arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Tak for det, og tak for det interessante svar oppe fra talerstolen.
Når nu vi ved, at det koster rigtig mange penge at tage imod så mange ikkevestlige indvandrere, er mit spørgsmål sådan set bare: Hvor skal vi så tage de penge fra?
De skal jo gå fra noget andet, så hvad skal de gå fra?
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg tror ikke, at de danske eller de amerikanske styrker har gjort eller gør nogen særlig gavn, tværtimod har de været med til at ødelægge landet ved at forstærke og optrappe krigene.
Dermed mener jeg også, at vi har et meget stort ansvar for den konsekvens, der er, af, at militæret har været til stede, nemlig at der kommer mange flygtninge, og at der er en enorm brug for genopbygning af landet.
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Det er jo nye toner fra Enhedslisten, for der bliver jo opfordret til, at de militære styrker skal blive i Afghanistan.
Det er alligevel nye toner fra Enhedslisten, for det, vi gør i øjeblikket, er, at vi trækker de militære styrker ud, men vi bliver der jo med hele den civile indsats, hele den politimæssige indsats, hele den uddannelsesmæssige indsats med hensyn til lov og orden og sikkerhed til både politi og militær.
Er det, Enhedslisten står her og siger, at vi skulle lade være med at trække vores militære styrker ud og blive der?
Det er ret nye toner, synes jeg.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Det er i hvert fald historisk korrekt, at vi forlader et Afghanistan, som stort set har samme elendige tilstand, som da vi gik ind i det.
Det vil sige, at vi set over en 10-årig periode har gjort mere skade end gavn.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Alle de indvandrere, der sådan set gør det godt, lader sig integrere og bliver tilpasset til det danske samfund og bidrager på arbejdsmarkedet, som nu er her, er jo ikke et problem.
Problemet er jo alle dem, der ikke gør det, og problemet er, at der kommer så mange til Danmark fra ikkevestlige lande, som både udgør en økonomisk belastning, og som vi altså også har en lang række problemer i forhold til at integrere rent kulturelt.
Det vil jeg i hvert fald tillade mig at konstatere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, for det er jo også en del af forespørgselsdebatten, hvordan befolkningssammensætningen bliver i fremtiden.
Ifølge Rockwool Fonden er det sådan, at i alt 16,5 pct. af befolkningen i 2050 forventes at have en baggrund som indvandrere eller efterkommere mod ca. 10 pct. i dag.
Taget i betragtning at vi kan se, hvilke konflikter tidligere tiders og den nuværende indvandring har skabt og skaber i det danske samfund,
mener ordføreren så, at den der stigning i antallet af mennesker med indvandrerbaggrund og efterkommerbaggrund i Danmark udgør et problem?
Og vil man tage nogle initiativer for måske at sikre, at udviklingen går i en anden retning?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-01:
Jeg tror, man skal passe meget på med at sige noget håndfast om det.
Det må vi bare sige.
Og rigtig mange af dem kommer her for at arbejde, de glider meget nemt ind i det danske samfund.
Man kan sige, at det jo meget handler om, hvilken indsats man lægger i at integrere folk.
Jeg er ikke tilfreds, når vi stadig væk har elever med en anden etnisk baggrund, nydanskere, som klarer sig rigtig, rigtig dårligt i folkeskolen.
Det håber jeg vi kan rette lidt op på med folkeskolereformen.
Jeg er heller ikke tilfreds, når der er mange, som ikke er på arbejdsmarkedet.
Men jo før vi går helhjertet ind i at få gjort noget ved det, jo før, kan man sige, vil det blive bedre.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at problemstillingen ikke er ny.
Det er sådan set meget rigtigt.
Og min pointe og Dansk Folkepartis pointe er sådan set, at når vi kan se, at konsekvenserne af, at der kommer så mange til Danmark fra ikkevestlige lande især, er, at der på arbejdsmarkedet, i folkeskolen, på en lang række områder simpelt hen er et efterslæb – når vi kan se, at det er konsekvensen af den indvandring, der har været, og den indvandring, der er, til Danmark – er det så et argument for at fortsætte med en meget stor indvandring fra de lande, eller er det et argument for at skrue ned for indvandringen fra de lande?
Jeg mener jo, det er det sidste.
For på et eller andet tidspunkt må vi vel også nå hen til at sige, at uanset hvor mange penge vi kaster efter integrationsprojekter, så nytter det ikke rigtig, hvis ikke der er en vilje til at blive integreret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-01:
Jeg tror, at langt de fleste har en vilje til at blive integreret.
Der er mange årsager til, at man måske går fejl af målet; måske har man ikke sprogkompetencerne, måske har man ikke de formelle kompetencer til at komme ind på arbejdsmarkedet, og det er jo det, vi skal arbejde virkelig hårdt med.
Jeg afviser ikke, at der er en lille gruppe, som er en kæmpestor udfordring, men det må vi jo også prøve at tage hånd om.
Jeg mener ikke, at det er en uoverskuelig opgave, men selvfølgelig har antallet noget at sige.
Men jeg synes også, vi lige skal have proportionerne i det her.
Antallet af familiesammenføringer er f.eks. nogenlunde det samme som i 2009, eller det er faktisk lavere end tallet for 2009.
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Det var kun lige i forhold til det med Afghanistan: at det skulle have skabt flygtninge, og at vi derfor har et særligt ansvar der.
Jeg anerkender, at vi har et ansvar ligesom alle andre lande i forhold til flygtninge, men er det ikke korrekt, hvis vi kigger en lille smule længere tilbage, at inden vi var med til at gå ind og sætte Taleban på plads og bremse for udviklingen af terrorister i Afghanistan, var der 4 millioner afghanske flygtninge, som, umiddelbart efter at NATO-landene gik ind i Afghanistan, havde muligheden for at vende hjem igen?
Er det ikke historisk korrekt?
Martin Geertsen (V), 2014-04-01:
Mener ordføreren, at nogle af de holdninger, som en organisation som Hizb ut-Tahrir f.eks. giver udtryk for, er holdninger, som skal mødes med respekt, og at dem, der er medlem af en organisation som Hizb ut-Tahrir, ikke ville have ytret sig sådan, hvis vi havde gjort noget anderledes?
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg tror, der kan gøres meget, men jeg vil ikke møde deres holdninger med respekt.
Jeg vil forklare dem, hvordan holdningerne er i Danmark og hvilke love vi har.
De skal selvfølgelig overholdes.
Men jeg mener, at rigtig, rigtig mange af de problemer, der eksisterer blandt forskellige kulturer, skyldes, at vi har haft 10 år med en regering, der har skilt folk op i os og dem, og vi har ikke mindst haft et støtteparti til den regering, der igen og igen har kørt en linje, hvorefter vi skulle udgrænse de her folk, fordi man har forlangt assimilering i stedet for integration.
Der er masser af eksempler i lovgivningen på, at V og K har fulgt denne destruktive linje.
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Altså i det forslag til vedtagelse, som konservative er medunderskrivere af, står der også, at hele den forebyggende indsats skal være meget bedre, hele integrationsindsatsen skal være bedre.
Men det, der er sagen, er – og det er rigtigt, man kan tale problemer op og man kan tale problemer ned – at man også kan lade, som om de slet ikke eksisterer.
Det, der er min pointe, er, at vi skal fokusere på der, hvor der er problemer, og det er der nogle steder, og så skal vi løse dem, for det skylder vi alle andre borgere i det her samfund.
Vi skylder sådan set også de unge ballademagere selv, at vi tager hånd om dem og fører dem på rette spor, så de kan få et ordentligt og fornuftigt liv.
Det skylder vi dem, og det er det, jeg gerne vil præcisere.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen, når den har det synspunkt, at der ikke er behov for at foretage nogen stramninger i udlændingepolitikken – jeg ved godt, at man sådan set har planlagt en række lempelser, som stadig væk er på papiret – har et eller andet nyt på bedding i forhold til at sikre en fornuftig integration.
For der står bl.a. i de papirer fra Rockwool Fonden, at til trods for at man har forsøgt at forbedre integrationen og sat massivt ind på det her område, er det stadig væk, hvis vi kigger på det økonomisk, en underskudsforretning i forhold til ikkevestlig indvandring.
Og dertil kommer så de kulturelle og sociale problemer ved siden af.
Så når nu vi kan konstatere, at mange års øget integrationsindsats ikke har haft den ønskede effekt, og vi så kan konstatere, at regeringen ikke ønsker at tage nogen initiativer til at begrænse de problematiske dele af indvandringen, så må man jo have noget nyt på bedding i forhold til at sikre, at integrationen så kommer til at fungere.
Og hvad er så det?
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Nu talte jeg ikke om at negligere problemerne.
Men jeg ved ikke, om ordføreren kan være enig med mig i, at man kan tale problemer op, at man kan tale problemer ned, at man kan klare dem på en praktisk måde, og at de kan komme ud af kontrol, ved at tingene f.eks. altid skal blæses op og være på forsiden af Ekstra Bladet.
Jeg har f.eks. stor respekt for det samarbejde, der foregår mellem de sociale myndigheder, skolen og politiet i mange byer, hvor man jo netop prøver at arbejde praktisk ude i miljøerne, hvor man snakker med folk og især snakker med de unge for at løse op for tingene, før de bliver til problemer.
Er det helt uden for ordførernes opfattelse, at man kan tale problemer op ved at snakke meget om dem og snakke meget drastisk om dem?
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Jeg synes, det er tankevækkende, at man, hvis man kigger på tallene, og også hvis man lytter til debatten, kan konstatere, at flere kommer og ansøger og får asyl, flere ægtefæller bliver familiesammenført, flere unge bliver familiesammenført, flere får permanent ophold end tidligere, regeringen har givet visse grupper af udlændinge adgang til fuld kontanthjælp og børnecheck fra dag et, og man fornemmer ligesom, at det egentlig ikke er noget, regeringen kan gøre noget ved, for indvandringen og tilstrømningen af asylansøgere går op og ned, og sådan er det.
Det må vi leve med, og så må vi få det bedste ud af det.
Det er sådan nogenlunde budskabet fra regeringspartierne, og det synes jeg altså er en anelse for tyndt.
Men hvis man spørger regeringens støtteparti, siger de, at de gerne vil have endnu flere lempelser.
Jeg synes, at der mangler noget selverkendelse hos regeringspartierne.
Det er måske på tide, man vågner lidt op og ser på konsekvenserne af sine handlinger.
Det går godt nok lidt tungt, men det tager vi så også med, og afslutningsvis vil jeg for god ordens skyld takke Venstre og Konservative, fordi de sammen med Dansk Folkeparti har udarbejdet et forslag til vedtagelse, og man kan jo opfordre regeringen til at tænke sig om – det kan man aldrig gøre for tit – og ende med at støtte vores forslag til vedtagelse.
Jo, men hvis man går helt tilbage til 1960'erne og 1970'erne og kigger på arbejdskraftindvandringen fra Tyrkiet og Pakistan og på flygtningetilstrømningen fra 1980'erne og op igennem 1990'erne, så har ministeren jo ret i, at socialt arbejde tager tid.
Det tager godt nok rigtig, rigtig lang tid, så man skal være ualmindelig tålmodig, må jeg nok have lov til at sige.
Jeg synes sådan set, at det er fair nok, at man fremhæver, at der inden for gruppen af ikkevestlige indvandrere og deres efterkommere er nogle, der belaster i større eller mindre grad.
Det synes jeg er fair nok – lad os få nuancerne frem.
Det er også fair nok at sige – for det er jo rigtigt – at vestlig indvandring bidrager mere end ikkevestlige indvandring.
Men når man kan se, det ikke giver de ønskede resultater, ville det så ikke netop være en pointe at bruge det i den udlændingepolitik og integrationspolitik, som man fører, i stedet for bare at forsætte?
Det ønsker man ikke, og derfor spørger jeg igen: Der må være nogle nye integrationstiltag på vej, og hvad er det så?
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Jeg synes jo tit, at når der er en repræsentant fra Liberal Alliance, der taler om udlændingepolitikken, så kommer der en gang imellem noget fornuftigt ud af munden.
Men jeg synes jo, at det, der gør det sådan lidt besværligt at komme omkring, hvad Liberal Alliance egentlig mener, er, at man jo har stemt for stort set samtlige af regeringens lempelser på udlændingeområdet.
Derfor vil jeg bare gerne dels spørge, om Liberal Alliance ikke fortryder noget, dels spørge, om Liberal Alliance vil være klar til at stramme op på nogle af de områder, de har lempet reglerne på sammen med regeringen og Enhedslisten.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Vi mener sådan set godt, at man kan lave nogle rimelige vilkår for asylbørn og samtidig stramme asylbegrebet, sådan at det faktisk samlet set kan blive sværere at få asyl i Danmark, efter at vi gennemgår den måde, som asylbegrebet fungerer på.
Samtidig mener vi også, at der kan være ræson i, at folk, som arbejder hårdt, som betaler deres skat og ikke ligger samfundet til last, har lettere ved at komme til Danmark.
Det synes vi giver meget god mening, hvis man samtidig strammer lovgivningen for de mennesker, som ligger samfundet til last.
Det, som den her regering har fejlet ved, er jo ved ikke at foretage de stramninger, som vi her taler om.
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Jeg mener, at det er decideret skadeligt, hvis vi lukker øjnene for problemerne, negligerer dem og siger: Hvis ikke vi taler om problemerne, så forsvinder de nok af sig selv; det er jo en fuldstændig naiv tilgang at have til tingene.
Det, man heldigvis har gjort i politiet, er jo, at man har sørget for, at flere og flere unge med udenlandsk baggrund kommer ind i politiet og bliver politifolk, rigtig dygtige politifolk, men de møder jo også enorm modstand i deres egne rækker, om jeg så må sige, altså hos andre unge med udenlandsk baggrund.
Der er så store konflikter der, fordi der er alt for mange unge med udenlandsk baggrund, der ikke anerkender det danske samfund; der ikke respekterer det danske samfund; som ikke respekterer myndighederne her i landet.
Det udgør et kæmpeproblem, og det løser vi ikke, ved at vi bare tier stille.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Det, at bankgarantien blev nedsat, var vi bestemt også imod, men som ordføreren også godt ved, er der nogle gange dele af en aftale, som man ikke er enige i.
Og vi har hele tiden sagt – det har også været i pressen – at den del har vi ikke været enige i.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Nu forstår jeg jo, at ordføreren er tidligere betjent, og det er jo et ærværdigt job, hvor løser mange problemer i samfundet.
Hvad mener ordføreren om sådan et synspunkt?
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Jeg synes igen, at meget af det, som fru Merete Riisager siger, sådan set lyder meget fornuftigt: at kigge på at stramme asylbegrebet og også nogle andre ting.
Så der er man gået væk fra talen om, at det er vigtigt, at man er selvforsørgende.
Derfor vil jeg bare opfordre til, at Liberal Alliance ændrer kurs i den praktiske politik.