runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Det er jo fair nok.
Jeg var bare af den opfattelse, at Socialdemokraterne var enige med regeringen i, at når man opholder sig ulovligt i et land, skal man udrejse hurtigst muligt.
Det er fair nok, hvis fristen på 7 dage ikke kan overholdes.
Men jeg formoder bare, at når EU – nu er jeg ikke klar over det – givetvis med socialdemokratiske stemmer i Europa-Parlamentet har stemt for de her ting og sagt, at fristen kan ligge på mellem 7 dage og 30 dage, er det, fordi det er muligt at udrejse under ordnede vilkår inden for 7 dage.
Og når man opholder sig ulovligt, skal man vel udrejse hurtigst muligt.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at hvis man opholder sig ulovligt, skal man udrejse hurtigst muligt.
Det, der er problemet her, er, at vi jo ikke bare taler om enkeltpersoner, det kan meget vel dreje sig om familier, som er i situationer, hvor det ikke er muligt for dem at komme af sted inden for de 7 dage.
Det er derfor, vi holder fast i, at vi mener, at det stadig væk bør være de 15 dage, der skal gælde.
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-25:
I SF mener vi selvfølgelig, at der skal være nogle fælles regler; der skal være en grænse med hensyn til, hvornår man skal hjemsendes, men vi mener også, det skal tages alvorligt, at der kan være mange forskellige grunde til, at man skal hjemsendes, og at det på forskellige tidspunkter kan være svært at blive hjemsendt.
Så det er sådan set det, vi gerne vil diskutere, og egentlig synes jeg, det er et rimeligt ønske i en politisk proces, at man drøfter politisk: Hvad skal der ske med det her?
Hvis det er et spørgsmål om, at det her bare skal køres igennem, fordi der er 90 mandater til det, så behøver vi ikke at diskutere det så meget, men det synes jeg ville være en meget beklagelig situation.
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-25:
Det, jeg har forholdt mig til i forbindelse med det her, er to ting.
Den ene ting er, at det direktiv, vi skal implementere, giver mulighed for frister på op til 30 dage.
Den anden ting, jeg forholder mig til, er, at de personer, der skal udsendes, kan være i meget forskellige situationer, og det vil sige, at man jo – sådan som jeg pegede på i min ordførertale – kan være i den situation, at den udsendelse, der bliver stoppet, ikke afhænger af dem, der skal udsendes, men af det hjemland, der skal tage imod dem.
Det, jeg forventer, er, at vi får en diskussion om nuancerne, sådan at man kigger på de borgere, der er i forskellige situationer, og forholder sig til, hvad der skal til, for at det er rimeligt for dem.
Der er nemlig ikke et entydigt svar på, hvad en rimelig frist er, men der er et krav om, at vi behandler de mennesker, der skal hjemsendes, ordentligt.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-25:
Der er vi sådan indrettet i Dansk Folkeparti, at vi synes, førstehensynet må være til den danske befolkning, og når der er nogen, der opholder sig ulovligt i Danmark, er det jo ikke urimeligt, at man tager det udgangspunkt, at så skal de også rejse ud af landet. Jeg kan så forstå, at Socialistisk Folkeparti mener, man stiller krav om, at de skal rejse for hurtigt ud af landet, og så er det jo ikke urimeligt, at jeg så spørger, hvor lang tid Socialistisk Folkeparti så vil give dem, der opholder sig ulovligt i landet.
Hvor lang tid skal de have for at kunne pakke deres ting sammen og rejse ud af det land, som de opholder sig ulovligt i?
Det må man jo være i stand til at kunne give et klart svar på.
Naser Khader (KF), 2011-01-25:
Igen: Det er ikke et mål i sig selv at frihedsberøve folk.
Det, der er vigtigt, er, at de, når de ikke har lov til at være her, rejser ud så hurtigt som muligt.
I henhold til direktivet kan de frihedsberøves i op til 6 måneder, og så kan der være nogle omstændigheder, nogle undtagelser, hvor det kan være i helt op til 18 måneder.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-25:
Det, der står tilbage, er jo, at den skattereform, vi har lavet nu, kommer til at give mere til den enkelte dansker, end tilfældet var før.
Det er jo heller ikke sådan, hvis man ser på fedtskatten og fedtafgiften, at den slår bunden væk under de danske husholdninger, hvis det er det, der ligger i spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Nu er jeg næsten ked af, at jeg kom med en kort bemærkning, for jeg synes sådan set, at talen var flottere end svaret, hvis jeg må sige det på den måde.
Der var lidt mere skepsis i talen end i svaret, men nok om det.
Jeg vil i øvrigt godt sende Liberal Alliances reformprogram fra august over til Skatteministeriet, hvis det ikke var kendt før i dag, bare for at det også bliver noteret derovre.
Men jeg synes, man skal være ærlig.
Er det ikke korrekt?
Mads Rørvig (V), 2011-01-25:
Lovgivningen her er jo en del af den samlede skattereform, der blev aftalt i 2009 og indført med virkning fra den 1. januar 2010.
Skal man kigge på den samlede virkning af skattereformen, vil man se, at det skaber over 5 mia. kr. i dynamisk effekt, og det er da noget, der giver arbejdspladser.
Så hvis man skal kigge på de beskæftigelsesmæssige elementer af det her lovforslag, er man nødt til at kigge på skattereformen som et hele.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Sandheden er i øvrigt også, at man har fastfrosset grænsen for, hvornår man skal betale topskat, og udskudt yderligere topskattelettelser, så den balance, som hr. Mads Rørvig postulerer, findes vist ikke helt i den virkelige verden for ganske almindelige mennesker, som må miste deres job på grund af det her forslag.
Men lad os tage fat i noget andet.
Man regner med, at det her vil øge forbrugerpriserne med 0,2-0,3 procentpoint.
Det giver altså øget inflation og svækker dansk konkurrenceevne.
Er det klogt i en situation, hvor vi netop har brug for at øge konkurrenceevnen, øge væksten, skabe arbejdspladser?
Mads Rørvig (V), 2011-01-25:
Vi har jo haft diskussionen ikke kun i forbindelse med det her lovforslag, men også i forbindelse med andre lovforslag hernede i salen om udligningsskatten og andre skatter, som er finansieringselementer til skattereformen, som vi har indgået.
Der er lavet massive indkomstskattelettelser fra den 1. januar 2010, som er med til at skabe dynamik og arbejdspladser i det danske samfund.
Jeg anerkender ikke præmissen om, at man kan se på de isolerede effekter her uden at fortælle hele historien omkring skattereformen, nemlig den, at den bidrager med over 5 mia. kr. i dynamiske effekter, selv om den er fuldt finansieret krone til krone.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Nu lever vælgerne jo desværre ikke i det teoretiske rum, hr. Nick Hækkerup bevæger sig i.
Når afgiften stiger, stiger afgiften, lige meget hvad der står i S og SF's valgprogram.
Den stiger for konkrete mennesker, hvis basisfødevarer bliver dyrere.
Og jeg synes, det er rart at få udstillet, at ganske almindelige menneskers omkostninger åbenbart ikke ligger Socialdemokraterne så voldsomt på sinde, hvorimod Liberal Alliance som det socialt ansvarlige parti, vi er, er meget optaget af, at ganske almindelige mennesker ikke skal have dyrere basisvarer.
Et andet problem er, at det sender job ud af Danmark.
Det sender job ud af Danmark for grupper, som ikke har en så høj uddannelse, netop den slags job, som der er forsvundet rigtig mange af.
Dermed øger man også risikoen for arbejdsløshed lige præcis i den kernegruppe, man ellers siger man vil forsvare.
Nick Hækkerup (S), 2011-01-25:
Det er meget skægt at høre ordføreren formulere det som det særlige rum, jeg lever i.
Altså, det særlige rum, som hr. Simon Emil Ammitzbøll lever i, indebærer jo, sådan som jeg har forstået annoncerne fra partiet, at der skal fyres 40.000 ansatte, hvilket man må sige unægtelig vil påvirke arbejdsløshedstallene.
Der skal selvfølgelig først og fremmest fyres i den offentlige sektor, hvilket vil påvirke helt almindelige menneskers adgang til at få deres børn passet i daginstitutionerne, det vil påvirke undervisningen i folkeskolen, der vil blive ringere, det vil påvirke behandlingen på hospitalerne, som jeg forstår at Liberal Alliance også gerne vil have fuldstændig overladt til det private marked, så man slipper for at tage sociale hensyn i den sammenhæng.
Så til det der med, hvilke rum man lever i, tror jeg bare jeg må sige: Jeg er meget, meget glad for, at vi lever mere i mit rum end i hr. Simon Emil Ammitzbølls rum.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Jamen jeg undrer mig sådan lidt over, at Socialdemokraterne svigter ganske almindelige arbejdere i den her sag forstået på den måde, at man øger prisen på en masse basisfødevarer, som vi jo alle sammen kan få brug for.
Det vil sige, at det her jo er sådan et forslag, som vender den tunge ende nedad, det er hårdere for folk med små indkomster end for folk med høje indkomster.
Mener ordføreren virkelig, at det kan retfærdiggøres, at netop dem, som har færrest midler, forholdsmæssigt skal pålægges de største udgifter?
Hvis lovforslaget var så perfekt, gav det vel ikke nogen indtægter, for så holdt folk vel helt op med at købe det.
Men nok om det.
Vi har jo ellers generelt en debat om, at vi skal øge antallet af arbejdspladser her i landet.
Er det ikke dumt af regeringen at vedtage lovgivning, der koster danske arbejdspladser?
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Der er vel næppe nogen, der er uenig i, at vi skal leve sundere; det kan jeg godt følge ordføreren i.
Men er det nu også de rigtige midler, vi benytter her?
Det ligner jo nærmest en skat på fødevarer; det er så bredt.
Der er næsten ikke er noget, der ikke er fedt i, og derfor synes jeg, man skal være meget omhyggelig, når man nu lægger det frem som et middel til, at vi skal leve sundere, for kan det overhovedet lade sig gøre?
Jeg tænker især på de importerede fødevarer.
Det er vel cirka, sådan rundt regnet,
en tredjedel af de fødevarer, vi forbruger, der kommer udefra, og da de lande, som sælger fødevarer til os, ikke har de her regler, hvordan forestiller skatteordføreren sig så at det overhovedet kan lade sig gøre at identificere de forskellige former for fedt?
Mads Rørvig (V), 2011-01-25:
Jamen som der står her i lovforslaget, lægges der jo op til en dækningsafgift, der pålægges importerede fødevarer, præcis efter samme praksis, som man kender det fra f.eks. chokoladeafgiften.
Så det er altså noget, der er håndterbart derude i praksis.
Så vil jeg også godt korrigere spørgeren.
Det er det mættede fedt, der bliver lagt en afgift på her, og hvis man lægger en afgift på mættet fedt, må man jo forvente, at indtaget af mættet fedt bliver mindre.
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Jeg er ikke enig i, at det kan lade sig gøre så enkelt, som det bliver antydet her, for i stort set alle de høringssvar, vi har set, er der jo fremført det synspunkt, at det selv med tekniske analyser ikke kan lade sig gøre.
Men lad nu det være.
Mættet fedt kan jo let blive konverteret til umættet fedt og omvendt, sådan er det.
Hvad vil ordføreren gøre ved det problem, som vi jo ved vil komme, nemlig at vi får mange flere tilsætningsstoffer?
Det er også et meget markant synspunkt i høringssvarene.
Det er jo en meget dynamisk udvikling, der er på fødevareområdet – der kommer hele tiden nye produkter – og den skævvridning, man kan få mellem produkterne, er vi i hvert fald meget bekymrede for.
Er man ikke bange for, at det kan få en direkte modsatrettet virkning, nemlig at vi ved det her forslag kommer til at leve usundere?
Mads Rørvig (V), 2011-01-25:
Jeg har jo læst S og SF's plan nogle gange, og jeg har ikke fået den til at gå op endnu.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd siger, at den kan gå op, men det er så vist også de eneste jeg har hørt sige at den kan gå op.
Nick Hækkerup (S), 2011-01-25:
Man kan godt formå folk til at læse forskellige ting, men man kan ikke nødvendigvis formå andre til at forstå tingene, og det er jo det, der er problemet.
Jeg skal gerne hjælpe med at bidrage til den forståelse.
Det, der er helt afgørende for os, er, at der er nogle bestemte afgifter, som vi ønsker at hæve for at bruge penge til nogle bestemte formål.
Eksempelvis vil vi hæve skatten for dem, der tjener over 1 mio. kr., for at kunne lette skatten for dem, som ikke tjener så meget.
Vi vil eksempelvis hæve afgiften på cigaretter for at kunne forbedre sundhedstilstanden for dem, som har brug for at blive behandlet på vores hospitaler, eller for at kunne foretage det forebyggende arbejde, som er så helt afgørende i forbindelse med noget af det, som ordføreren også selv var inde på for et øjeblik siden, nemlig kost, rygning, alkohol, motion, stress osv.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Jeg ved ikke, om det er mere gammeldags at sige, man gerne vil skabe gode rammer for virksomhederne, så de gode ideer kan komme fra virksomhederne, så det er virksomhederne, der kan udvikle vores produktion og vores samfund, end at tro på, at det er hr. Jesper Petersen, hr. Ole Sohn og hr. Villy Søvndal, der ved, hvad der ville være godt at producere i de danske virksomheder.
Jeg tror mere på virksomhederne, men det er selvfølgelig en smagssag.
Jeg forstår det sådan, at de her afgifter simpelt hen har nogle helt fantastiske tryllevirkninger.
Ikke alene får de danskerne til at ændre deres forbrug, de får også virksomheden til at producere nye varer, og de giver også flere indtægter til staten – stadig væk – selv om folk så åbenbart køber nogle andre varer og virksomhederne producerer nogle helt tredje varer.
Der er sådan et eller andet trylleformular over det, der går ud på, at alt bliver godt.
Sandheden er jo, at det eneste, vi med sikkerhed ved, er, at arbejdspladser flytter ud af Danmark, basisvarer bliver dyrere, og det rammer dem med de laveste indkomster mest.
Jesper Petersen (SF), 2011-01-25:
Hvis det er gået hr. Simon Emil Ammitzbølls næse forbi, vil jeg sige, at det jo er sådan, at også udenlandske producenter vil blive pålagt den her afgift, for når man importerer varer fra udenlandske producenter, er der en dækningsafgift, så man ikke diskriminerer mellem danske og udenlandske virksomheder.
Så derfor kan jeg ikke følge det ræsonnement, at det skulle flytte en masse arbejdspladser ud af landet at lave en fedtafgift, der gør, at danskerne bliver sundere, og at danske virksomheder får incitament til at lave nogle sundere produkter.
Hvis man i Liberal Alliance ikke kan se, at sunde fødevarer og det at kunne eksportere sunde fødevarer er en del af fremtiden og noget, der kan skabes vækst og job inden for, er man jo gået fuldstændig galt i byen.
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
I 2010 forhøjede vi tobaksafgifterne, så det blev dyrere at ryge, og vi har indført en tillægsafgift på alkoholsodavand, som vil medvirke til at forsinke de unges debut med at drikke alkohol.
Nu er tiden kommet til at få den sidste sten på vejen til sundhed på plads, nemlig afgiften på mættet fedt, som bliver på 16 kr. pr. kg.
Forberedelsen af lovforslaget har været længe undervejs.
Det har derfor været vigtigt at bruge den fornødne tid på processen, så høringsparterne har haft mulighed for at give deres mening til kende.
Fedtafgiften er samtidig en del af finansieringen af skattereformen, forårspakke 2.0.
Forslaget er blevet kritiseret en del for, at sundhedsargumentet ikke er relevant, men det er forkert, og afgiften på mættet fedt er anbefalet af Forebyggelseskommissionen.
Samtidig anbefaler WHO, at man maks. får 10 pct. af sin energi fra mættet fedt, og undersøgelser af danskernes kostvaner viser, at vi får ca. 15 pct. af vores energi fra mættet fedt.
Med forslaget reduceres forbruget af mættet fedt fra de afgiftsbelagte fødevarer med omkring 4 pct., og forslaget har derfor en gavnlig effekt på folkesundheden.
Forslaget er bygget sådan op, at jo mere mættet fedt, der er i de fødevarer, der omfattes af lovforslaget, jo højere afgift skal der betales.
For kød var der oprindeligt foreslået en gennemsnitlig sats for det mættede fedt pr. dyr, men forslaget er nu justeret på baggrund af ønsker fra landbruget, så det er muligt at afregne afgiften i forhold til den faktiske udskæring, således at der er mere afgift på flæsk end på mørbrad.
Vi benytter lejligheden til også at justere på vinafgiften, så den afspejler det øgede indhold af alkohol, der er i vine i dag.
Vinafgiften i klasse 2 er i dag beregnet ved et balancepunkt på 12 pct.
Balancepunktet forhøjes til 13,5 pct., hvilket betyder, at afgiften på 6,14 kr. forhøjes med 73 øre til 6,87 kr.
De Konservative støtter dette forslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-25:
Dette lovforslag, som indbringer 1,5 mia. kr. på årsbasis, skal være med til at finansiere de skattelettelser, der blev gennemført sidste forår.
Forslaget har været længe undervejs, og det kan man jo godt forstå, når man læser det.
Det er ganske besværligt.
Det Radikale Venstre har sympati med grundtanken i forslaget.
Vi finder, at der langsigtet er fornuft i at beskatte de mættede fedtstoffer.
Selv om vi har sympati med grundideen, må vi jo altså også erkende, at der er betydelige administrative besværligheder forbundet med fedtafgiften.
En række erhvervsorganisationer vender sig imod afgiften som sådan eller vigtige sider af den, og jeg synes, at erhvervsorganisationerne har krav på, at vi tager indvendingerne alvorligt og behandler det alvorligt under udvalgsarbejdet.
Vi må gå ind i indvendingerne og se, om det er muligt at forbedre forslaget under dets gang her i Folketinget.
Men vi vil fra radikal side tilsige velvillig behandling, konstruktiv behandling af forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2011-01-25:
Jo, det er da klart, det har en effekt i forhold til folks forbrug, når man gør varer dyrere, når man gør det dyrere at købe fede varer, og når man gør det dyrere at købe sukkerholdige varer, som vi også gerne vil gøre
I mange af vores nabolande knokler de jo i endnu højere grad end vi med fedme, og hvorfor ikke være nogle af de første, der fik udviklet nogle af de fødevarer, der kan være med til at løse det problem og faktisk skabe arbejdspladser og være noget mere fremsynet end den lidt gammeldags tankegang, jeg synes Liberal Alliances ordfører giver udtryk for i dag?
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Mange tak, formand.
Som det sikkert er fremgået, er det sådan, at det her lovforslag stort set repræsenterer alt det, vi i Liberal Alliance er imod: stigende afgifter, mere bureaukrati, dårligere konkurrenceevne for erhvervslivet med øget grænsehandel til følge.
Det kan sådan set ikke være ret meget værre.
Erhvervsorganisationerne står på nakken af hinanden for at pege på et utal af uløste problemer af både praktisk og økonomisk art og også rent retssikkerhedsmæssige, f.eks. når man afgiftsbelægger noget, som en virksomhed ikke har og ikke kan have viden om, og som tekniske analyser simpelt hen ikke kan give svar på.
Og vi skal huske på, at det drejer sig om cirka en tredjedel af de fødevarer, vi indtager her i landet.
Tager vi en kendt hverdagsret som lasagne, bliver det helt syret, og jeg vil stille og roligt spørge ministeren: Hvordan vil ministeren kontrollere afgiftsgrundlaget, når indholdet af mættet fedt i en sammensat fødevare ikke kan kontrolleres ved hjælp af tekniske analyser?
Hvordan vil myndighederne så kunne kontrollere rigtigheden af oplysningerne?
Lasagne, hvor der er mættet fedt fra olie, smør, kød og ost, bliver det jo kropumuligt at kontrollere.
Vi noterer os nu, at en borgerlig-liberal regering opretter en ny særafgift, som den til enhver tid siddende regering, uanset hvilken farve den måtte have, kan skrue op og ned på.
Bare introduktionen af sådan en ny skat synes jeg jo bør give kuldegysninger.
Og hvordan mener skatteministeren at fedtafgiften passer med regeringens ønske om at forkæle erhvervslivet med hensyn til at skabe gode rammevilkår for erhvervslivet?
Vi forstår det simpelt hen ikke.
Som det fremgår, finder vi det ubegribeligt, og vi vil som minimum foreslå, at lovforslaget udsættes, indtil de mange ubesvarede spørgsmål bliver afklaret, ikke mindst fra importørerne.
Der har været mange vildskud i skattereformen med udligningsskat for pensionister, iværksætterskat og multimedieskat, men den her er næsten den allerværste, især når man tager det omsiggribende bureaukrati med.
Det virker ikke på folks adfærd, men det er stensikkert et benspænd for det erhvervsliv, vi alle sammen skal leve af.
Hvorfor dog disse selvskabte plager, når det kan være svært nok at konkurrere i en global verden?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-25:
Tak for de mange bemærkninger, der er kommet, og også tak for det meget brede flertal, der tegner sig her ved førstebehandlingen.
Alle partier er jo sådan set positivt stemt over for fedtskatten, undtagen Liberal Alliance, men det kan vi jo vende tilbage til.
Den diskussion, som Liberal Alliance tager fat i, er jo sådan set meget vigtig, nemlig: Hvordan kan vi sikre, at der fortsat er vækst i Danmark?
Der tror jeg, at Liberal Alliances ordfører har misforstået noget, for han glemte jo at forklare, hvorfor man indfører en fedtskat.
Det er jo netop, fordi vi har givet meget, meget store og markante skattelettelser, der gavner dansk erhvervsliv.
Det er jo lige præcis det, der er forudsætningen for, at vi kan have et samfund, der hænger sammen, nemlig at der også er finansiering til de ting, som vi laver.
Vi er jo i regeringen af den opfattelse, at det er en god idé, at der er sammenhæng mellem det, man siger, og det, man gør, at man ikke bare giver ufinansierede skattelettelser, men at der er en finansiering bag, når man gør det, og at tingene hænger sammen.
Og det er jo så derfor, at vi også nu får skattereformen implementeret og dermed også kan tage et opgør med nogle af de myter, der stadig væk hersker og bliver udbredt her fra Folketingets talerstol om, at skattereformen er ufinansieret.
Der må man bare sige, at det er den ikke – den er fuldt finansieret, og fedtskatten er så, om man så må sige, et bidrag til den finansiering.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det at lave en fedtskat bestemt ikke er noget, der har været særlig nemt.
Vi har jo haft lovforslaget sendt i høring to gange, og det betyder selvfølgelig også, at der er kommet en lang række rigtig gode og konstruktive høringssvar undervejs.
Det er noget, som Skatteministeriets dygtige embedsmænd har analyseret, og de har også overvejet, hvordan og hvorledes vi kunne imødekomme mange af de fornuftige høringssvar, der er kommet.
Jeg er med på, at der stadig væk vil være ting, der kan diskuteres, ting, der skal stilles spørgsmål til, og det er jo så en diskussion, vi må tage i udvalgsbehandlingen.
Det, der har været en stor diskussion i debatten om fedtskatten, er hele spørgsmålet vedrørende kød, altså om det er muligt at lave en afgiftsdifferentiering på udskæringer.
Der har vi jo til at starte med lagt op til, at det skulle være gennemsnitssatser, men nu lægger vi op til, at man har mulighed for at lave en afgiftsdifferentiering, sådan at der bliver lagt mere afgift på flæskestegen end på mørbraden.
Det er sund fornuft, og heldigvis er vi så også i stand til at gøre det på en måde, som ikke skaber et helt nyt bureaukrati.
For det er selvfølgelig også vigtigt, at den afgift, der bliver indført nu, både skal være simpel og let forståelig, men vi skal samtidig også sikre, at der ikke bliver skabt et nyt bureaukratisk monster. Jeg er som skatteminister også selv meget opmærksom på, at det ikke er det, vi leverer. Men jeg glæder mig til en god udvalgsbehandling, hvor mange af de tekniske spørgsmål kan belyses, og så er der jo også lejlighed til at drøfte det videre både under anden og tredje behandling.