runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2016-01-28:
Det, vi her skal til at behandle, er det første lovforslag, som implementerer den forordning, der gør, at man samordner registreringen af told i EU.
Det giver jo rigtig god mening, fordi det utvivlsomt på sigt vil betyde en både administrativ og forhåbentlig økonomisk lettelse for virksomhederne.
Men det er også en stor proces, som ikke er så ligetil.
Det er sådan set administrativt ret bøvlet at prøve at samordne måden at registrere told på, særlig den del af det, som skal foregå elektronisk.
Det skyldes også, at mere og mere registrering foregår elektronisk.
Derfor kan man jo se i den proces, der har været, med møder med Skatteministeriet i efteråret, at de ganske få høringssvar, der er indgivet, også afspejler noget af den bekymring, der kan være, for, hvordan det her bliver implementeret.
Og hvordan stiller det virksomheder i den fase med at kunne håndtere og forstå de toldregler, der er?
Derfor synes vi, at der er nogle uafklarede spørgsmål i lovforslaget og i hele grundlaget for lovforslaget, som vi ønsker at få afklaret i behandlingen af det her lovforslag.
Det handler først og fremmest om økonomi.
Da man tidligere behandlede det og estimerede, hvad det her ville koste, tilbage i 2012 og 2013 som grundlag for den rådsbeslutning, der blev truffet på det tidspunkt, havde man ét estimat, og i efteråret tilkendegav Skatteministeriet med et estimat i et notat til Europaudvalget fra den 29. oktober, at det her samlet set kan komme til at koste 1-1,5 mia. kr.
Det er immer væk en pæn sum penge, og jeg må sige, at når man sidder og læser det igennem, ser jeg, at vi ikke er blevet helt kloge på, hvad konsekvenserne af det her er.
Hvad er omfanget af det?
Og er Skatteministeriet i stand til at levere og understøtte de nødvendige it-løsninger, som skal være med til at sørge for, at det her kan implementeres?
Der er, som jeg forstår det nu, sat gang i en tilbundsgående analyse i Skatteministeriet af, hvordan det her kommer til at blive foldet ud.
Det er klart, at it-systemerne ikke skal være klar den 1. maj i år, når den første del af det her træder i kraft.
Det skal ske løbende frem mod 2020.
Men der er stadig væk behov for, når vi skal træffe så stor en beslutning, at få mere klarhed over, hvordan det her kommer til at fungere.
Hvordan bliver processen?
Svaret på det forventer vi bliver tilvejebragt under behandlingen af det her lovforslag, men ellers er vi selvfølgelig positivt indstillet over for det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Nu tjener Ukraine ca. 2 mia. dollar om året på den transitgas, der løber igennem landet, det er måske en af deres vigtigste indtægter, så deres incitament til at lukke for gassen, som de i øvrigt også selv skal bruge, er meget lille, hvorimod Ruslands incitament, kan man sige, til at lukke for gassen til Ukraine og dermed lukke helt ned for den ukrainske økonomi er ret stort.
En sidste kommentar herfra skal være, at Kommissionen jo er ved at undersøge, om det her er i overensstemmelse med Europas sikkerhedspolitiske interesser, den tredje energipakke og Energiunionen, og jeg tror, de kommer frem til, at det er det ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Det synes jeg er nogle gode spørgsmål.
Jeg synes, det er yderst relevant at stille dem som et led i udvalgsbehandlingen, og så kommer vi med et skriftligt svar på dem, og så kan det indgå i behandlingen af lovforslaget.
Men jeg vil da også godt prøve at svare her.
Efter at de her kritiske høringssvar er kommet ind, er man gået i gang med en række ting, og det er faktisk beskrevet i det, der er oversendt til Folketinget sammen med høringssvarene – en gennemgang på et papir på et par sider om inddragelse af virksomheder i proces om EU-toldkodeks.
Og hver måned holder man et særmøde i Toldkontaktudvalget med fokus på ændringer som følge af EU-toldkodekset.
Der er også i selve EU-toldkodekset indsat en bestemmelse om, at der en gang om året skal udarbejdes en revideret udgave af det arbejdsprogram, der lægger rammen for it-udvikling.
Så det er nogle af tingene.
Jeppe Bruus (S), 2016-01-28:
Vi skal nok stille alle de relevante spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Men det er alligevel betænkeligt, synes jeg, at man nu behandler det her lovforslag og svarer, at det ikke har noget med it-systemet at gøre, men dem, der er berørt af det, har deres allerstørste bekymring på det område.
Man sætter gang i en proces, som vi sådan set ikke kender det fulde omfang af.
Og vurderingerne af, hvad den her pris bliver, er jo steget markant og voldsomt fra tiden tilbage i 2012 og 2013 til i efteråret, hvor vurderingen nu er, at det ligger på et sted mellem 1,0 mia. kr. og 1,5 mia. kr., men man ved det jo reelt ikke.
Det vil sige, at regningen kan ende med at blive langt større.
Det er immer væk noget af en beslutning at skulle træffe, og derfor må det her lovforslag jo også ses i sammenhæng med det lovforslag, der kommer til at følge, i forhold til den fulde implementering af toldkodekset.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Det er heller ikke forventeligt, og vi forlanger normalt heller ikke, at alt skal være fuldstændig på plads, og at it-systemerne skal være klar til at gå i drift osv.
Men det kunne måske være interessant at få en betænkning på det her, der viser lidt om processen.
Et af de områder, der vil interessere os, er noget, man godt kan gyse lidt ved tanken om, nemlig et fælles it-system for hele Europa.
Man kunne godt forestille sig, at det kunne blive lidt af en slæbesild, hvis så mange lande med så mange forskellige skattesystemer skulle blive enige.
Men man kunne omvendt meget vel forestille sig, at der f.eks. var nogle nordiske lande, der kunne gå sammen om det her, og at man kunne finde nogle partnere – hvad ved jeg? – i andre lande, der har sammenlignelige skattesystemer.
Det var noget af det, vi måske rent politisk godt ville sikre os at der blev fokuseret på, altså at man gjorde, hvad man kunne, for at få omkostningerne ned fra starten.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Det synes jeg er fuldstændig legitimt.
Som jeg har forstået det, var den oprindelige plan fra Kommissionens side, at man skulle have et fælles it-system, men nu er det så blevet til det her, og det er måske den forskel, der gør, at det her er gået fra, da det blev forelagt i Europaudvalget for nogle år tilbage under den tidligere regering, at koste nogle hundrede millioner kroner til måske at koste 1-1 ½ mia. kr.
Det må man jo tage bestik af, og det så er det, jeg gør som skatteminister, og derfor er der sat gang i et arbejde for at finde ud af, hvad det helt præcist koster at lave det her it-system, og om man kan samarbejde med andre lande, og det vil vi informere Folketinget om.
Jeg kan bare ikke love, at man har et fuldstændig klart billede at det inden den 1. maj 2016, hvor dele af EU's toldkodeks træder i kraft og altså har direkte retsvirkning.
Jeg synes, det vil være bedst, at der er overensstemmelse mellem toldloven og det, der gælder, nemlig toldkodekset og de hindringer, der er pr. 1. januar 2016.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Mange tak.
Skatteministeren har selvfølgelig fuldstændig ret i, at rent juridisk er det, vi skal vedtage her, en implementering af en forordning, der under alle omstændigheder vil have retsvirkning i Danmark, og at vi, som jeg også tilkendegav i min tale, er positive over for indholdet i det, og det er der nok også et flertal af i hvert fald de EU-venlige partier der vil være.
Men derfor kunne man måske alligevel godt forvente, at Skatteministeriet var i stand til at give en bare en lille smule mere præcis indikation af, hvad det er for nogle udgifter, vi har i vente, og hvad det er for nogle løsninger, man forestiller sig, herunder jo også om nogle af de her løsninger kan findes i samarbejde med andre EU-lande, der skal implementere den samme forordning, og om man har gjort sig nogle tanker om det.
Det er også rigtigt, når skatteministeren siger, at det normalt måske ikke er noget, vi stikker næsen så dybt i, men der må man jo også bare lige sige, at der lige har været et halvår, hvor vi har kunnet konstatere, at det på nogle områder mildest talt ikke har været særlig præcist, hvad Skatteministeriet har kunnet præstere på det her område.
Derfor tror jeg nok, man må forvente fra Skatteministeriets side, at vi her i salen interesserer os lidt mere end vanligt for, hvad man forventer at det her kommer til at koste, og om man har tænkt igennem, hvordan det skal implementeres.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Altså, for at være helt ærlig så synes jeg, at man skulle læse lovforslagets formål og baggrund.
Det er jo en relevant diskussion at rejse.
Men man skal ikke gøre det her til et lovforslag omkring et it-system, for det er ikke det, lovforslaget handler om.
I forbindelse med gængs praksis er der jo beskrevet på side 11, hvad de positive konsekvenser, mindre udgifter og negative konsekvenser er.
Og isoleret set kan man se, at dem er der så ikke nogle af, men hvis man kigger på resten af toldkodekset, er der de udfordringer, og dem synes jeg vi skal prøve at få beskrevet – jeg har i øvrigt også oversendt det til Folketinget – og så må vi finde nogle løsninger i fællesskab.
Det er naturligvis nogle løsninger, som – og så kommer jeg tilbage til det, jeg ikke svarede på til at starte med – kræver nogle ressourcer.
Dem ønsker jeg som skatteminister at finde, og det ansvar påtager vi os i regeringen.
Og så vil vi nok gå til Folketingets partier for få lidt hjælp til det.
Rune Lund (EL), 2016-01-28:
Jeg synes, det er besynderligt, at vi diskuterer et lovforslag her i dag, hvor de administrative konsekvenser og de provenumæssige konsekvenser ikke er klarlagt.
Her snakker vi om beløb op til 1,5 mia. kr. eller måske mere, og der må jeg da sige, at hvis vi alvorligt skal tage ved lære af, hvad der er sket med SKAT, og hvis vi ligesom fremadrettet vil sige, at vi vil tilvejebringe ordentlige rammer for SKAT, bliver vi da nødt til i udvalgsarbejdet at få nogle mere præcise tal for, hvad ministeren mener det her kommer til at koste.
Det mener jeg må være indlysende.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Jamen det har hr. Rune Lund fuldstændig ret i.
Men jeg er bare nødt til at sige, at så skal man læse lovforslaget.
I EU's toldkodeks skal der udvikles et it-system.
Det er sådan set ikke det, lovforslaget handler om.
Lovforslaget handler om nogle naturlige tilpasninger til, hvad der kommer til at gælde, uanset hvad Folketinget vedtager eller ej, pr. 1. maj 2016, og det er naturligt at lave de her tilpasninger.
Ved siden af det ligger der så et it-projekt, der skal udvikles, og der skal vi jo sørge for, at det projekt bliver udviklet, så det fungerer, så det bliver så billigt som muligt, så det kan tale sammen med de andre systemer, der er.
Jeg vil sige, at det her altså er en udfordring, der jo i det her tilfælde ikke er skabt af det danske skattevæsen, men som følge af, at man i EU har besluttet at lave et EU-toldkodeks, som er en god idé, men at man måske ikke i Europa-Parlamentet og i Kommissionen har haft så stort fokus på, hvordan man så lige skal lave det it-system.
Det er der set en række eksempler på.
Der er også set eksempler på, at det så er blevet dyrere, og der er givet også eksempler på, at det er blevet billigere.
Så helt usædvanligt synes jeg ikke det er.
Men hr. Dennis Flydtkjær har jo ret i, at man bør vide, hvad konsekvenserne er af den lovgivning, man vedtager.
Konsekvensen af at vedtage det her lovforslag vil være, at der kommer overensstemmelse mellem de regler, der gælder i toldkodekset, og dansk lovgivning.
Hvis man ikke vedtager det, kommer der til at være en uoverensstemmelse.
Ved siden af det er der så det her it-system og den øvrige del af EU's toldkodeks, som rulles ud over de kommende år, og i den proces vil jeg gerne give tilsagn om at jeg vil oplyse Folketinget om det i det omfang, det overhovedet er muligt.
Men inden den 1. maj 2016 tror jeg ikke det vil være muligt præcis at sige, hvad det vil koste at gennemføre EU-toldkodekset i dets fulde omfang.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-28:
Jeg er enig i, at det her jo ikke alene handler om et it-system, men jeg spurgte sådan set også om konsekvenserne af det og de administrative byrder for erhvervslivet, og de er heller ikke blevet belyst i lovforslaget.
Det er jo rigtigt nok, at man isoleret set godt kan sige, at lovforslaget ikke ændrer på det, men hvad med EU's toldkodeks?
Man skriver jo meget specifikt i lovforslaget, at der har man heller ikke kigget på, hvad det kan have af konsekvenser, hverken for det offentlige eller for det private erhvervsliv, og hverken i forhold til den administrative del eller den økonomiske del.
Og jeg vil bare gerne høre, om ministeren i løbet af udvalgsarbejdet vil sikre, at man får de tal frem.
For jeg synes i hvert fald, det er svært at gå til anden og tredje behandling, hvis man som Folketing ikke har fået det oplyst.
Jeg har i min tid som parlamentariker endnu ikke prøvet, at man har haft lovforslag, hvor de ting ikke har været klar, inden man er gået til afstemning.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Det synes jeg, for at være helt ærlig, faktisk ikke.
For det, vi stemmer om her, er jo ikke et it-system.
Det, vi stemmer om her, er en del af EU's toldkodeks.
Det er den del, der træder i kraft, uanset om Folketinget stemmer det her lovforslag igennem eller ej den 1. maj 2016.
Så hvis Dansk Folkeparti stemmer imod og et flertal af partier stemmer imod, vil vi have den kedelige situation, synes jeg, at vi vil have nogle regler, der gælder, og som er lagt fast i EU's toldkodeks, og så vil vi have den lov, som folk kan gå ind og kigge på, altså det, som vi behandler her i dag, og her vil der være en uoverensstemmelse, og det vil skabe en forvirring om, hvad der er gældende ret.
Så det, vi stemmer om med det her lovforslag, er ikke et it-system.
Men jeg er bare nødt til at sige, at hvis man ikke stemmer for det her lovforslag, står vi i den situation, at der kommer til at være en forvirring om, hvilke regler der gælder, og de regler, der kommer til at gælde, er ikke dem, der kommer til at stå i loven, og det synes jeg er uhensigtsmæssigt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-28:
Tak for det.
Set i lyset af den her debat, hvor ordførere for stort set alle partier på nær ministerens eget lufter en bekymring både i forhold til it-systemet, men også i forhold til de økonomiske byrder for erhvervslivet og for det offentlige, vil jeg høre, om det måske ikke er en omgang for tidligt, man er kommet med det her lovforslag, når man nu ikke har klarhed over ret meget.
Altså, når man har nedsat et udvalg, som først skal kigge på reglerne, er det så ikke en omgang for tidligt, man kommer til Folketinget?
Jeg synes, det er ret svært for Folketinget at behandle et forslag, hvor man ikke kan få de konsekvenser på bordet.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Det anerkender jeg til fulde.
I al stilfærdighed minder jeg også om, at medlemslandene i 2013, altså under den tidligere regering, blev enige om en modernisering af EU's toldkodeks.
Og det kan man jo have lange diskussioner om – hvad har man sat gang i, og hvad har tidligere skatteministre gjort?
Min indgangsvinkel til de udfordringer, der er i SKAT, er, at det skal man ikke bruge mange kræfter på.
Man skal bruge kræfter på at finde nogle løsninger og se fremad, og det vil vi så gøre.
Men jeg anerkender selvfølgelig den problematik, som hr. Jeppe Bruus rejser, nemlig at man skal følge udviklingen af det it-system, og at Folketinget også skal vide, hvad det rent faktisk koster.
Den oplysning vil man også få.
Rune Lund (EL), 2016-01-28:
Er ministeren ikke enig i, at en central del af læren af den situation, SKAT står i i dag, er, at man fra politisk side ikke har tilvejebragt de rette rammer for SKATs arbejde, at man har skåret for meget i SKAT, og at man ikke har haft de nødvendige ressourcer for, at SKAT kunne udføre sit arbejde?
Og er ministeren enig i det fornuftige i, at man så vedtager et lovforslag, som potentielt har meget store administrative konsekvenser, og som vil koste rigtig mange penge for SKAT at gennemføre, uden samtidig at tage stilling til, hvilken økonomi der skal følge med?
Er det ikke lidt besynderligt?
Så siger ministeren, at det plejer man ikke at gøre, og at det har man ikke gjort i andre tilfælde, men vi står også i en særlig situation med SKAT, som er i krise, og som oven i købet har færre penge i 2016, end man havde i 2015, SKAT, som skal løfte en masse opgaver, SKAT, som har mange udfordringer, vi har set det med momssvindel, vi har set det med udbytteskatten, vi har set det på mange andre områder.
I den situation er det da naturligt, at man som en del af den lovgivende magt i Folketinget siger, at vi må sikre os, at vi ikke bare vedtager noget, uden at vi har en idé om, hvordan økonomien hænger sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Ja, det er en spændende debat, og jeg kan roligt sige, at jeg deler ikke helt, for ikke at sige overhovedet hr. Søren Espersens idé om, hvad der er i dansk interesse.
Især når man kigger på de nuværende flygtningestrømme, har jeg svært ved at se, at vi ikke skulle have en interesse i at prøve at lægge maksimalt pres på de regionale stormagter, der i vidt omfang orkestrerer og finansierer krigen i Syrien.
Men jeg vil egentlig gerne et helt andet sted hen i den tale, som hr. Søren Espersen holdt, nemlig til det om det danske territorialforsvar, og så vil jeg stille hr. Søren Espersen et spørgsmål, for jeg ved jo, hvor historisk interesseret Dansk Folkepartis ordfører også er: Hvornår var det sidst ifølge hr. Søren Espersens sådan historiske analyse, at Danmark var i stand til at forsvare sig selv og sit territorium alene?
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Det var treårskrigen i 1848-50, tror jeg.
Men siden har det været en rigtig god idé at indgå alliancer – det har vi jo gjort langt tilbage i historien.
Vi har altid været gode til at indgå militære alliancer, og det synes jeg da bestemt også vi skal fortsætte med.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Der tænker jeg også, at når vi kommer så langt, vil folk have lagt deres hæmmende overbevisning, i forhold hvem Alternativet er og hvad vi nu måtte ønske, bort.
Der tænker jeg, at hvis vi kommer ind og vil bidrage til de forhandlinger og forsøge at være med, må det være, fordi vi har en anden løsning.
Der er det jo netop, at vi gerne vil fokusere på at bidrage humanitært og bidrage under FN's faner frem for NATO's.
Det er ikke for at underkende NATO's rolle.
Den situation, vi er i nu, kan vi jo ikke løse alene ved at gå ud som fredsambassadører.
Jeg har også tidligere sagt, at selv om vi er meget kritiske over for vores militære aktioner, har vi nok en situation bl.a. med ISIS, hvor det er urealistisk at tro, at vi ikke skal bruge militær.
Vi kan forsøge at skabe plads for en forhandling uden militær, men på et tidspunkt skal militæret nok bruges for at få gjort noget ved dem.
Så vi vil gå ind med åbent sind og måske også være åbne over for at købe kampfly, hvis vi finder ud af, at den vision, der ligger fra regeringens side og Forsvarsudvalgets side, passer ind og er det bedste bidrag, Danmark kan give til verden.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Tak for redegørelsen.
Nu blev det sagt, at man fra Alternativets side gerne vil have, at Danmark skal fastholde forholdet til USA.
Hvordan gør man det, når USA føler, at vi ikke løfter den del af ansvaret, vi skal, og når vi forlader os på, at USA, som jeg nævnte, betaler 75 pct. af NATO's udgifter?
Hvordan går man til det?
Går man til det med den indstilling, at vi ikke skal have flere kampvogne, at vi ikke skal have flere jagerfly, at vi ikke skal have nogle pansrede mandskabsvogne?
Hvis det er den indstilling, man har, tror jeg egentlig, at der vil gå ret kort tid, inden Alternativet vil blive bedt om ikke at komme mere.
Mette Bock (LA), 2016-01-28:
Vi skal følge de forpligtelser, vi har, og hvis der skal omprioriteres inden for forsvarsbudgettet, så er vi med på at tage en diskussion om det.
Vi er fuldstændig med på det.
Men vi ønsker ikke at øge det samlede forsvarsbudget.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Er det ikke set på den baggrund rimeligt, at Danmark som et velstående land lever op til de forpligtelser og de aftaler, vi har indgået med NATO?
Jeg ved, at fru Mette Bock altid er interesseret i at overholde internationale aftaler.
Mette Bock (LA), 2016-01-28:
Vi ønsker, at forsvaret ligesom alle andre områder i Danmark skal holde for, når man gennemfører udvikling, når man gennemfører nytænkning og finder besparelser på områder for at kunne prioritere dem andre steder.
Så hvis det kan lade sig gøre inden for det budget, der er, at prioritere anderledes, hvis behovet måtte vise sig, så vil vi støtte det, men vi går ikke ind for, som jeg tror hr. Søren Espersen er opmærksom på, at man skal øge forsvarsbudgettet.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Nu nævnte jeg på et tidligere tidspunkt af debatten, at under den kolde krig betalte USA halvdelen af NATO's udgifter.
Nu betaler de 75 pct. Er det rimeligt set fra LA's synspunkt, at USA skal holde for, og vil man i Liberal Alliance være med til at finde penge til øgede investeringer i forsvaret?
Mette Bock (LA), 2016-01-28:
Foreløbig er vi i begyndelsen af processen, og derfor vil jeg, indtil andet viser sig, sætte min lid til, at regeringen faktisk ønsker at invitere til en bred politisk drøftelse af de her ting.
Hr. Christian Juhl må gøre sin indflydelse gældende, derfra hvor han sidder, ligesom vi i Liberal Alliance vil forsøge at gøre vores indflydelse gældende.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Jeg så godt kronikken og kom til at tænke på det gamle ordsprog om, at når en vis mand bliver gammel, går han i kloster.
Det er helt fint.
Jeg er ikke modstander af at nytænke alle mulige forskellige ting.
Det gjorde vi også i den tidligere regerings tid med udviklingsbistanden.
Men synes fru Mette Bock, at der er noget i Taksøes udtalelser og skriverier indtil videre, der tyder på, at det her vil blive en ligeværdig og åben proces?
Mette Bock (LA), 2016-01-28:
Der er altid en risiko, når man udvikler en strategi, men det, der er vores ønske og vores opfordring, er jo, at regeringen inviterer til bred politisk drøftelse.
Altså at samtlige Folketingets politiske partier bliver inddraget i den drøftelse, og der må vi jo så tage de politisk eller ideologisk betingede slagsmål, som ligger i det.
Men jeg kan ikke lade være med at nævne, at jeg synes, det er interessant, at en mand som Erik Boel, der jo har været internationalt engageret i mange år og bl.a. har været rådgiver for Socialdemokraterne, for ganske nylig havde en rigtig spændende kronik i Information, hvor selv han med den venstrefløjsbaggrund, han har, faktisk lagde op til at gentænke hele måden at lave udviklingspolitik på og også tænke det ind i en sikkerhedspolitisk og handelspolitisk sammenhæng.
Så der er også grøde i det på venstrefløjen for, at vi skal tænke videre i nye baner, når vi samtænker de fire områder, som traditionelt har været meget adskilt.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Og tak for talen fra Liberal Alliance.
Jeg vil gerne høre fru Mette Bock, om ikke hun synes, der ligger nogle risici ved at samtænke de her områder, når man hører, hvordan Taksøe og andre taler om det.
Jeg har en frygt for, at det her ender med, at det bliver handelspolitikken og sikkerhedspolitikken, der får forrang, og at man på udviklingspolitikkens område skal rydde op, lappe og betale regningen.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Jeg er helt ærligt forvirret, for jeg synes, at der på den ene side bliver sagt, at det med kampfly, kampvogne og sådan noget ikke er noget, men på den anden side kan man måske godt finde ud af det alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at få et lidt mere klart svar: Er 23-24 mia. kr. om året et rimeligt beløb at betale til forsvaret?
Og vil man være med til at indkøbe nye kampfly, vil man være med til at indkøbe de nødvendige kampvogne, pansrede mandskabsvogne osv., der skal bruges?
Er man klar til også at betale det, det koster at opretholde et militær?