runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Det finder vi jo så ud af, når modellen bliver lagt frem.
Jeg har svært ved at tro, at man har lavet sådan en fondskonstruktion som en gavebod til virksomheder, der snyder og bedrager.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at det er det, Enhedslisten i virkeligheden tror det ender med.
Der er jo nogle sanktionsmuligheder indbygget i det.
Jeg forstår sådan set ikke den her tordnen imod implementeringen, og så let skal Enhedslisten ikke slippe af sted med at sige, at det sådan set er ligegyldigt at diskutere i den her sammenhæng.
Nej, det er jo det, der er hele bevæggrunden for det her beslutningsforslag – det er implementeringen af håndhævelsesdirektivet.
Nu ligger der så en model, som arbejdsmarkedets parter har forhandlet ind, og Enhedslisten fremsætter et forslag, som LO er imod, og så står man og tordner imod Socialdemokratiet og alle mulige andre for ikke at tage det seriøst.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke positionen her.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det er klart, at Enhedslisten som parti jo til enhver tid har retten til at fremsætte et B-forslag og prøve at opnå flertal for det, uanset om der ligger en eller anden henstilling fra arbejdsmarkedets parter, i det her tilfælde LO og DA.
Så det har vi sådan set ikke nogen problemer med.
Når vi sammenligner vores eget beslutningsforslag med det lovforslag – med alle de forbehold, som jeg bliver ved med at understrege jeg må tage, inden jeg har set det endelige lovforslag – så er det min klare opfattelse, at Enhedslistens beslutningsforslag er et effektivt middel.
Det placerer ansvaret for løn- og arbejdsforhold, og at der bliver afregnet moms og skat, det rigtige sted, nemlig hos den hovedentreprenør eller leverandør, der afgiver et tilbud.
Det må være mere effektivt end det andet, hvor nogle arbejdsgivere skal betale for andre arbejdsgivere, der ikke har orden i sagerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg skylder lige også at redegøre for Det Konservative Folkepartis holdning til beslutningsforslaget.
Vi er så meget imod, man overhovedet kan forestille sig at man kan være.
Vi synes faktisk, det er et ret vanvittigt forslag.
Jeg tænker nogle gange på, når jeg ser Enhedslistens beslutningsforslag, om folk fra Enhedslisten overhovedet kender nogen, der har en virksomhed.
For jeg tror, at hvis de havde en dialog med folk, der driver virksomhed, ville de nok vide, hvilket mareridt det ville være, hvis man skulle sidde og holde øje med sine underleverandører, med hensyn til hvorvidt de overholder alle mulige regler, overenskomster og alt muligt andet, og så skulle stå til ansvar for det.
Det vil simpelt hen medføre et behov for et kontrolapparat i virksomheder med mange leverandører, som vil gøre det ekstremt dyrt at drive virksomhed.
Jeg tror kun, der kan være to muligheder: Enten kender Enhedslisten ikke nogen, der driver virksomhed, eller også er man fuldstændig ligeglad med de omkostninger, man pålægger virksomhederne med et beslutningsforslag som det her.
Hvis det er det sidste, synes jeg, det er en virkelig underlig holdning at have, for det må også for Enhedslisten være sådan, at man anerkender, at det skal være så nemt som muligt at drive virksomhed, for ellers er der ikke nogen arbejdspladser.
Der må være grænser for, hvor meget man kan genere virksomheder.
Så det her er totalt urimeligt.
Vi bør gå efter dem, der overtræder reglerne, i stedet for at lade det være sådan, at blot man har en leverandør, som kommer til at forbryde sig mod nogle regler på det danske arbejdsmarked, så skal man straffes for det.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det sidste udsagn fra hr. Rasmus Jarlov vil jeg lige huske på, når vi skal behandle forslaget om en fond for udstationerede, for der er faktisk tale om det, som hr. Rasmus Jarlov kritiserer.
Ellers må jeg sige: Ja, det skal være nemt at drive virksomhed, men det skal søreme også være fair.
Det skal være en fair konkurrence i forhold til lønmodtagerne, og det skal være en fair konkurrence i forhold til firmaerne.
Som jeg har sagt i bl.a. min ordførertale: Mon ikke også det er sådan, at de hovedentreprenører og hovedleverandører udmærket kender deres lus på travet?
De har et så godt kendskab til den branche, de opererer inden for, at de naturligvis er klar over og meget hurtigt kan gennemskue, hvis der kommer tilbud ind fra underleverandører, om det er værd at gå dybere ned i det.
De kan hurtigt gennemskue, om der er tale om et fair tilbud, der baserer sig på ordnede forhold, på ordentlige lønninger, overenskomstmæssige lønninger, og at der bliver afregnet for moms, skat osv.
Og derfor tror jeg ikke, at den slags virksomheder behøver at iværksætte kæmpestore kontrolmekanismer for at tjekke op på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Selvfølgelig kan de ikke hurtigt det.
Hvordan i alverden skulle de have kendskab til – jeg lister lige nogle af tingene op – skat, moms, bøder, arbejdsmiljølovgivning, løn, pension, feriepenge, forsikringer og andet, der måtte fremgå af kollektive eller individuelle aftaler, overenskomster osv.?
Hvordan i alverden skulle man have kendskab til alt det hos sine underleverandører?
Det er da fuldstændig urimeligt, at bare fordi man handler med en virksomhed, skal man gøres økonomisk ansvarlig og kunne få bøder, fordi de gør et eller andet, som man ikke har nogen som helst chance for at gennemskue.
Jeg tror, at Enhedslisten står meget alene med det synspunkt, at det skulle være nemt at gennemskue det.
Det får man i hvert fald ikke nogen virksomhedsejere til at skrive under på.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Hvis man skal komme efter dem, skal man have et sted at gå hen med regningen.
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Jeg ønsker bestemt, at der skal være en fair konkurrence, og jeg er bestemt optaget af, at vi har ordnede forhold på det danske arbejdsmarked, men når arbejdsmarkedets parter kommer til os og siger, at en model med en fond sådan set kan håndtere implementeringen af håndhævelsesdirektivet, lytter jeg meget.
Så ønsker jeg ikke at gå videre og eksempelvis gå videre her og gennemføre et kædeansvar.
Det mener jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det har jo kun store administrative konsekvenser for hovedleverandøren, hvis man forudsætter, at alle underleverandører snyder, for så er der en hel masse, man skal holde øje med, men mon ikke et kædeansvar vil virke på den måde, at man meget hurtigt får sorteret fårene fra bukkene, fordi enhver hovedleverandør vil være meget, meget omhyggelig med, hvem han skriver kontrakt med, nemlig at han kun laver kontrakt med virksomheder, der har orden i tingene og eventuelt sikrer sig ved at forlange, at de stiller en garanti af en eller anden art.
Vil ordføreren ikke medgive, at det vil gøre, at vi får skilt fårene fra bukkene og sikre en fair konkurrence på det danske arbejdsmarked?
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-26:
Tak, formand.
Jeg skal ikke starte for tidligt.
Hvis det er sådan, at det er en hovedentreprenør eller en hovedleverandør, der har kontraheret ti underleverandører, er det den, der er i leddet lige foran alle sammen, og så er det hovedleverandøren eller hovedentreprenøren, der har ansvaret, men hvis det er en hovedentreprenør, der har ansat en underleverandør, som igen er ansat af en underleverandør, som igen er ansat af en underleverandør og en underleverandør og en underleverandør, så er det den, der står lige for, der har ansvaret.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det eneste, der vil ske ved Dansk Folkepartis forslag, er, at det vil tage uendelig lang tid at få inddrevet de her krav, fordi kæden er uendelig lang og man skal igennem alle leddene, før man havner hos hovedentreprenøren.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-26:
Det er jo netop det, der er problemet, for så skal hovedleverandøren, hvis man skal have den model, som hr. Finn Sørensen har, til at gå alle igennem, og hver gang der er en underleverandør, der hyrer en underleverandør, skal hovedleverandøren ind og gå hele deres regnskab igennem for at se, hvordan det hele er.
Det er et meget, meget bøvlet system.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det kan undre lidt.
Håndhævelsesdirektivet giver jo rent faktisk mulighed for at gennemføre et kædeansvar, endda så at sige ubegrænset.
Det vil sige, at det faktisk overlader det til medlemsstaterne at gennemføre den ordning, som man nu måtte synes i den enkelte medlemsstat.
Derfor kan det undre lidt, at Dansk Folkeparti ikke er indstillet på at gennemføre f.eks. det her forslag fra Enhedslisten om et kædeansvar.
Man kan jo sige, at det forslag, vi fremsætter, selvfølgelig stiller hovedentreprenøren eller hovedleverandøren helt centralt, men det er søreme også meningen, at det skal være det øverste led i kæden, der ved, hvad de har med at gøre.
Det er trods alt dem, der byder på en hovedentreprise eller en hovedleverance, og som jo derfor også i sidste ende skal være ansvarlig for det bud, der gives.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-26:
Jamen det er netop, som jeg har forklaret.
Vi er nok ikke helt enige i Dansk Folkeparti og Enhedslisten om, hvordan et kædeansvar skal se ud.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Tak, og tak til hr. Bent Bøgsted.
Det andet må vi jo kigge på, når vi får tid, og når det skal behandles.
Der er en hovedentreprenør, og så er der ti underleverandører.
De kan være i en kæde, de kan også være ti, der er direkte kontraheret med hovedleverandøren.
Hvordan virker Dansk Folkepartis model så i de to modeller?
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Som sagt er det her beslutningsforslag en delvis genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag fra Enhedslisten fra 2014-15.
Vi har den samme holdning, som vi havde sidst, og I kender svaret: Venstre støtter ikke det her beslutningsforslag.
Venstre ønsker ordnede forhold på arbejdsmarkedet, men et generelt kædeansvar for underleverandører vil være en unødvendig økonomisk og administrativ belastning.
Det er nævnt i beslutningsforslaget, at Metroselskabet, som blev dømt til at betale 22 mio. kr. via det fagretlige system, ligesom er eksemplet på, hvorfor vi skal ty til kædeansvar.
Men jeg mener netop, at det viser, at det fagretlige system virker.
Så er vi af den overbevisning, at Folketinget ikke skal lovgive om mindsteløn.
Det strider mod den danske model, og det er en af grundpillerne i vores velfærdssamfund, og et kædeansvar vil være med til undergrave dette.
Så derfor har vi brug for en fornuftig løsning, der understøtter det danske arbejdsmarked og arbejdsmarkedets parter.
Så konklusionen på det her beslutningsforslag er, at hvis man gennemfører dette, vil det føre til, at små og mellemstore virksomheder vil få et kolossalt administrativt og økonomisk ansvar for at tjekke, om deres underleverandører overholder det, de skal.
Det er helt urimeligt at ønske at ville pålægge virksomheder yderligere byrder i en situation, hvor vi netop har brug for, at danske virksomheder vækster og ikke lukker ned.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Jeg forstår ikke den snak om lovgivning, for ordføreren står selv og går ind for en lovgivning, der bare er en form for lovgivning med et andet indhold end det, Enhedslisten foreslår.
Så jeg forstår ikke det der.
Det må jeg sige.
Det er der, ansvaret skal ligge.
Så er vi sikre på, at det er placeret et effektivt sted.
Så er det ikke bare noget, man betaler sig fra.
Så er det noget, den i vores tilfælde pågældende hovedleverandør kan blive ramt af, hvilket vil gøre, at den hovedleverandør er meget, meget omhyggelig med at sikre sig, at underleverandørerne har orden i tingene, og det er jo det, der er hele humlen i sådan et forslag.
Vil ordføreren medgive, at det er mere effektivt end en fond?
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Jeg synes, at det, der lægges op til med en fond, sådan set er en rigtig god model, der kan sikre, at medarbejdere, der ikke får det, de skal, i løn, kan dækkes ind, og det er vi sådan set fælles om i Danmark.
Virksomhederne er sådan set fælles om at betale og understøtte, at der faktisk er penge til det.
Det er jo det, der er problemet i dag, og nu har arbejdsmarkedets parter meldt tilbage og sagt, at det her kunne være en model med respekt for, at løn- og ansættelsesvilkår fortsat er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Bestemt ikke.
Det at pålægge et kædeansvar mener jeg vil have uoverstigelige administrative og økonomiske byrder for virksomheder, danske virksomheder, der kan købe varer eksempelvis i udlandet, og det ønsker jeg ikke at være med til.
Jeg ønsker, at vi sådan set kan tage hånd om det og gøre det med bl.a. den fond, der af arbejdsmarkedets parter nu er taget initiativ til.
Der mener jeg bestemt, at vi kan håndtere det at sikre, at der er løn, også løn til de medarbejdere, der eventuelt er blevet snydt.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Igen: Der er ikke tale om lovgivning herfra om overenskomsterne
og slet ikke om overenskomsternes indhold
Den fond, man nu foreslår på foranledning af Dansk Arbejdsgiverforening og LO, er jo en fond, som alle skal bidrage til for at sikre, at dem, som snyder, dem, som ikke afregner for skat og moms, dem, som snyder deres ansatte, kan rende fra regningen.
Der er jo ikke noget som helst incitament i den ordning, og så er jeg ligeglad med, om den er på forslag af LO og Dansk Arbejdsgiverforening.
Der er ikke noget som helst incitament i den ordning til, at de firmaer, som har tænkt sig at snyde – og det har mange af dem på forhånd – skal rette ind og indordne sig under forholdene på det danske arbejdsmarked.
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Jo, men Enhedslisten må da også anerkende, at når arbejdsmarkedets parter kommer og siger, at den måde, vi kan implementere håndhævelsesdirektivet på, er via en aftale om at etablere en fond, der ligesom kan sikre, at eksempelvis medarbejdere, som ikke bliver betalt det, de skal, på metrobyggeriet, får det, de skal have i løn.
Anerkender Enhedslisten ikke, at arbejdsmarkedets parter sådan set er de bedste til at sikre gode løn- og ansættelsesvilkår på det danske arbejdsmarked?
Eller tror Enhedslisten, at lovgivning herfra er det rigtige middel?
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Den påpeger jo helt klart, at det her er et problem, og også at det er et alvorligt problem, og det tror jeg egentlig også er erkendt af både fagbevægelsen og arbejdsgiverorganisationen.
Jeg hører, at ordføreren i lighed med ministeren og andre ligesom stadig væk prøver at køre på med at sige, at det her er lovgivning.
Hvor står det i beslutningsforslaget, at det her er lovgivning om overenskomster?
Det er det jo ikke.
Der står ikke en dyt om, at vi vil lovgive om overenskomsternes indhold.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Jeg hørte ikke lige helt spørgsmålet, men jeg hørte, det var en kommentar om noget, som jeg forstod på hr. Henning Hyllested at han mente var et problem.
Og hvis der deri skulle ligge et spørgsmål om, om jeg var enig i det, vil jeg blot sige, at jeg ikke begiver mig ud i at begynde at definere enkelte områder.
Så mener jeg i øvrigt helt generelt, at man ikke kan vurdere et lands indsats i forhold til de her forhold, beslutningsforslaget omhandler, medmindre man ser på hele den indsats, et land foretager.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det var mere for allerede nu at påbegynde den afklaring, som helst skulle finde sted i form af udvalgsarbejdet.
Jeg har også et stort ønske om, og jeg tror faktisk også på, at det godt kan lade sig gøre at lande en fælles beretning her.
Men i forhold til hr. Kim Christiansens bemærkninger næsten til sidst vil jeg bare høre, hvad forskellen er på at overføre driften af jernbanerne og så at overføre ansvaret for driften af jernbanerne.
Den fattede jeg ikke lige.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
I dag er det jo heller ikke DSB, der kører alle de statslige jernbaner.
Arriva kører jo nogle strækninger, som man har vundet ved et udbud.
Så enten kan det jo være udbud, eller også kan man pålægge andre at gøre det.
Men ansvaret for, hvem der skal køre, burde måske ligge et andet sted end hos skiftende regioner, fordi man ikke har sammenhængen, i forhold til om der overhovedet skal køre tog eller ej.
Det er op til den enkelte region, og det synes jeg er problematisk, og derfor vil vi gerne flytte ansvaret for det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Tak, formand.
Enhedslisten foreslår, at regeringen pålægges at fremsætte konkrete forslag til, hvorledes transportens CO2-udledning kan reduceres.
Det fremgår af bemærkninger til beslutningsforslaget, at skiftende regeringer har svigtet med hensyn til at gøre en indsats for at reducere transportsektorens klimabidrag.
Lad mig med det samme slå fast, at dette udgangspunkt for Enhedslistens forslag ikke er i overensstemmelse med virkeligheden.
Fakta er, at der i Danmark sker en meget klar påvirkning af transportsektorens CO2-udledning gennem især indretning af afgiftssystemet, gennem krav om iblanding af biobrændstoffer, elektrificering af jernbanetrafikken, krav til bilindustrien gennem EU og en række andre tiltag, som tilsammen er med til at holde transportsektorens forbrug af fossile brændstoffer nede.
Regeringen er – jævnfør regeringsgrundlaget – indstillet på, at Danmark fortsat skal være et af de førende lande i den grønne omstilling.
Det betyder bl.a., at regeringen vil gøre sit til at præge de øvrige EU-lande til at fastlægge ambitiøse mål og politikker i fællesskab, og at Danmark skal tage en væsentlig del af ansvaret for at indfri de mål.
Danmark er jo også allerede nu omfattet af EU's mål om at reducere EU's samlede drivhusgasudledninger.
Den samlede reduktion fordeler sig på den kvoteomfattede sektor, hvor der ikke gives nationale byrder for fordelingen, og på de ikke kvoteomfattede sektorer, det er transport og landbrug og individuel opvarmning osv., hvor der skal udmåles nationale byrdefordelinger.
Danmark forventes at opfylde sit mål i 2020 for den ikkekvoteomfattede sektor.
Det byrdefordelte mål for Danmarks reduktionsforpligtelse i 2030 er endnu ikke fastlagt, og det forventes, at Europa-Kommissionen fremlægger forslag herom medio 2016, hvorefter en aftale skal forhandles færdig.
Lige nu er det derfor ikke det rigtige tidspunkt at beslutte nye nationale CO2-tiltag i de ikkekvotebelagte sektorer.
Regeringen bør afvente, at Europa-Kommissionen fremlægger forslag til en byrdefordeling, fleksible mekanismer til handel med udledningsrettigheder m.v.
Når der foreligger en aftale om byrdefordelingen, er det efter regeringens opfattelse det rigtige tidspunkt at træffe beslutning om, hvad vi skal gøre nationalt.
Herved får vi mulighed for at finde de rigtige omkostningseffektive løsninger, som også vil være holdbare på lang sigt.
Vi har intet ønske om at lave løsninger, som allerede efter et år eller få år kan vise sig at være uhensigtsmæssige i en større sammenhæng, fordi forudsætningerne har ændret sig.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det kunne næsten lyde på transportministeren, som om der ikke var noget problem.
Det er vel en kendsgerning, at transportsektoren, som jo ikke er kvotebelagt – med undtagelse af flytransporten – står for en tredjedel af udledningen af CO2 fra det samlede danske energiforbrug, og heraf kommer tre fjerdedele fra vejtransporten.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Jeg vil da indledningsvis sige tak for alle de mange positive tilkendegivelser.
Jeg har egentlig ikke fornemmet, at der er nogen, der sådan rigtig er imod det her, men alligevel er det lykkedes rigtig mange at komme med forskellige søforklaringer på, hvorfor man så ikke kan støtte forslaget, og det er jo sådan lidt Christiansborgagtigt.
Jeg havde egentlig forberedt en lang ordførertale, og den synes jeg ikke at jeg har lyst til sådan at gå igennem, fordi jeg synes, at det er meget vigtigere, at vi lige samler op på det, der er blevet tilkendegivet.
I dag har man faktisk ud over Banedanmark de lokale, regionale selskaber, lokale tog på Sjælland, Nordjyske Jernbaner, Midtjyske Jernbaner, Vestbanen i Sønderjylland, som også skal vedligeholde jernbanen.
Det må alt andet lige blive dyrere, og som sagt ligger der jo papirer fra transportministeren på, at man i dag overkompenserer regionerne.
De bruger simpelt hen ikke de penge på vedligeholdelse, som de får udbetalt – af forskellige årsager.
Regionerne har jo selv stillet forslag om, at man hellere vil have det her som bloktilskud og ikke pr. skinnekilometer i drift.
Jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet i hvert fald kan få en enighed om at undersøge det her nærmere.
Det forstod jeg også på ministeren, og øvelsen er egentlig ikke så svær, for det er jo bare at kontakte de fire regionale togselskaber og indhente tal for vedligeholdelsesbudgetterne, og så må vi kunne sende nogle folk ud at undersøge, om der er store mangler på skinnerne.
Så det håber jeg er en kort proces, så vi ikke får et eller andet årelangt udvalgsarbejde for at finde ud af det her.
Så vil jeg også understrege, at flere har været inde på, at privatbanerne faktisk gør det rigtig godt.
Det gør de, og det her er ikke en kritik af den måde, som privatbanerne bliver drevet på, for det gør de rent faktisk rigtig godt mange steder.
Problemet er, at de måske ikke kan få lov til det, hvis der ikke er nogen skinner at køre på.
Det var egentlig ikke, fordi DSB eller staten skulle til at være togoperatør på de her lokalbaner.
Det var egentlig det, der er min pointe i forslaget.
Så vi vil ikke overføre driften, men vi vil gerne flytte ansvaret for, hvem der skal køre derude, og det kan så være i form af udbud.
Det kan også være Movia, der gør det.
Det kan være alle de nuværende aktører.
Det har vi sådan set ikke forholdt os til i forslaget, men vi vil bare gerne på en eller anden måde sikre, at det ikke sådan lige er dagsformen, der bestemmer, om man gider drive en lokal jernbane ude i de tyndt befolkede områder, eller om man ønsker at nedlægge den og sætte busser ind.
Så det er egentlig det, der er vores intention.
Det håber jeg, og det har jeg også forstået på alle ordførere, at vi kan arbejde positivt med i udvalgsarbejdet og måske lande en fælles beretning, hvor vi beder ministeren om at sætte gang i Transportministeriet og få det her undersøgt.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Efter min mening består udfordringen med bl.a. Tølløsebanen og et par af de andre baner på Sjælland af to ting: Det ene er, at de ikke er blevet vedligeholdt og opgraderet, og det gør, at der er et investeringsefterslæb, og det andet er, at det jo ryger ind i de her diskussioner, vi hele tiden har om landdistrikter.
Jeg tror, at man i stedet for at diskutere, hvor det med banerne skal ligge sådan rent organisatorisk, jo så skal diskutere det forhold, at der simpelt hen mangler nogle penge til at opgradere de baner.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-27:
Vi stemmer også imod beslutningsforslaget.
Vi er egentlig tilhængere af at nedlægge regionerne – det skal ikke være nogen hemmelighed – men når de nu er der, vil jeg sige, at vi da synes, at det er en af de opgaver, det giver mening at løse på et regionalt niveau.
Det er selvfølgelig klart, at der er nogle baner, som spiller en stor rolle i forhold til jernbanedriften i hele Danmark, og det kan godt være, at der er et behov for en bedre koordinering, men når det drejer sig om en bane, som kun kører i Nordsjælland, eller som kun kører på Fyn, mener vi, at det giver mest mening, at det bliver varetaget af det regionale niveau.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-27:
SF har stor sympati for intentionerne om en bedre sammenhæng og en bedre koordinering.
Der er rigtig gode intentioner, som kan understøtte togdriften i lokalområderne.
For passagererne handler det jo om at komme frem og mindre om, hvilke selskaber det er, og på hvilke måder man får betjent strækningerne.
SF støtter fortsat lokal indflydelse på togdriften, men vi er jo meget åbne over for at se på, om man kan samle ekspertisen bedre.
Kan der opnås organisatoriske fordele ved at samle mere under staten, ser vi gerne på det, men vi deler ikke Dansk Folkepartis ønske om at benytte den øvelse til muligvis at sende flere ydelser i udbud.
Det er som sagt sammenhængen, der er interessant for passagererne, altså sammenhængen mellem statens togdrift, regional togdrift og busnettet.
Vi synes, der er rigtig mange gode tanker i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, og vi ser frem til de kommende diskussioner.