runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Som jeg sagde i min ordførertale, mener Venstre, det er hensigtsmæssigt, at vi netop samler også social- og sundhedsuddannelserne og landbrugsuddannelserne i erhvervsuddannelsesloven.
Men det betyder ikke, at landbrugsuddannelserne pludselig er blevet identiske med dem, der gælder for det øvrige arbejdsmarked.
Der er jo den særlige situation i landbruget, at en meget lille andel er organiseret i de traditionelle fagforeninger.
Overenskomstmæssige spørgsmål vil jeg overlade til andre at drøfte.
Men for at man kunne skabe en fælles uddannelse for landbruget, var det væsentligt, at vi ikke skabte nogen lovgivningsmæssige barrierer for det fællesskab.
Vi er jo, mener jeg, i fællesskab med Socialdemokraterne lykkedes med at finde en model, hvor de to uddannelsesudvalg, altså for landbrugsskolernes uddannelser og for erhvervsskolernes landbrugsuddannelser, gensidigt har en vetoret over for væsentlige ændringer.
Dermed mener jeg, at vi er gået så langt, som vi kan i Folketinget, til at skabe et grundlag for en ny, god fællesuddannelse, sådan som jeg oplever, at både arbejdsmarkedets parter på området og også landbruget selv ønsker det.
Christine Antorini (S), 2007-03-13:
Jeg deler fuldstændig Venstres ordførers betragtninger om, at det er et rigtig godt resultat, der er kommet, og også ordførerens betragtninger om, at vi i høj grad kan takke arbejdsmarkedets parter for det store forarbejde, der er lavet til at hjælpe os på vej til at skrue en god erhvervsuddannelsesreform sammen.
Der er dog en skønhedsplet, som lige præcis har med det at gøre, og det er nemlig landbrugsuddannelserne.
Lige præcis her er det ikke lykkedes at blive enige om en model, som det gælder for alle de andre erhvervsuddannelser, hvor der er et ligeværdigt samarbejde om uddannelsen mellem parterne.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvorfor det har været så vigtigt for Venstre, at det lige præcis her ikke skal være de fælles spilleregler, der skal gælde.
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Blot et par små korrektioner: Jeg har på intet tidspunkt kaldt 10. klasse et fjumreår, og jeg kender heller ikke nogen andre, der har kaldt det et fjumreår.
Den næste korrektion: Der har hverken været tale om visitation eller indirekte visitation; det er bare for at gøre det helt klart.
Den sidste korrektion: Vi har ikke foreslået, at 10. klasse skulle reduceres til 20 uger, og vi har heller ikke foreslået, at 10 ud af de 20 uger skulle være brobygning; det er bare for at få det slået fast.
Til gengæld må jeg indrømme over for hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at vi synes, at det er vigtigere, at eleverne har frihed, end at skolerne har frihed.
Så vi synes altså, at hvis eleverne ønsker at nøjes med et halvt år eller de af andre grunde ønsker at tage en eller flere prøver efter et halvt år eller starte i januar og tage prøven til sommer, så skal det være muligt; det har de krav på.
Der prioriterer vi altså hensynet til eleverne højest.
Vi er i regeringen meget glade for, at vi får denne helt klare målretning af 10. klasse.
Vi var glade for det, vi aftalte den 20. juni i forbindelse med velfærdsaftalen, hvor der står: »10. klasse målrettes elever, som har behov for yderligere faglig kvalificering og uddannelsesafklaring for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Samtidig skal 10. klasse kunne samle de unge op, der falder fra en påbegyndt ungdomsuddannelse.
Uddannelsesplanen skal kvalificeres og bruges som et langt mere aktivt redskab for at sikre elevens udbytte af 10. klasse og/eller overgang til ungdomsuddannelse uden frafald.
Det er opskriften på det forlig, vi så senere har indgået, og vi er glade for både opskriften og for det forlig, vi indgik, med obligatorisk brobygning på 2 uger på forskellige ungdomsuddannelser.
Man er altså nødt til at kigge indenfor, også på en erhvervsuddannelsesinstitution.
Det kan man ikke slippe for, og det var faktisk noget af det vigtigste for os i regeringen, nemlig at det skulle man ikke kunne slippe for.
Retten til prøver hvert halve år syntes vi var vigtigt, og det var det, der trådte i stedet for vores oprindelige forslag om halvårsmoduler.
Vi synes faktisk, det aftalte er lige så godt som det, vi oprindelig foreslog.
De nye valgfag, som vi uden sværdslag blev enige om meget bredt, og som jo er med til at målrette 10. klasse, er vi også glade for.
Den nye uddannelsesplan, som skal tages med efter 10. klasse, synes vi også er en rigtig god idé.
Og det synes vi åbenbart alle sammen.
Og når vi nu alle er så glade, var det så ikke godt, at regeringen turde præstere et oplæg, der førte til al den glæde?
Jeg spørger bare.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
I modsætning til hr. Martin Henriksen vil jeg så absolut anmode hr. Jens Kirk om at blive i Venstre.
Jeg tror, det er vældig godt for os alle sammen, at der findes Venstrefolk af hr. Jens Kirks støbning inden for Venstres vægge og dermed også nogle, som kan give det helt nødvendige modspil til politikken, hvilket jeg synes det her forløb har været en klar illustration af.
Nogle af de ting, som hr. Jens Kirk har sagt i sine indlæg, vil vi naturligvis tage op i udvalgsarbejdet, men jeg synes, det var helt rigtigt at få efterskolerne bragt så tydeligt på banen, fordi de jo har spillet en meget afgørende rolle i hele forhandlingsforløbet.
Jeg kan så høre, at hr. Jens Kirk også vil blive i Venstre.
Jens Kirk (V), 2007-03-13:
Det her er jo en sum af mange ting, og vi må huske, at forslaget om de 20 uger ikke er væk.
Det findes da vel fortsat.
Man kan fortsat gå op til eksamen i de der ting, hvis skolen vil det.
Det vil sige, at hvis skolen reklamerer for det – og det er det, jeg påpeger her – skulle det gerne være sådan, at der er frihed for den enkelte skole til inden start at vælge at sige: Vi giver ingen eksamen/vi giver eksamen.
Hvad skulle f.eks. en elev, der påtænker en gymnasial uddannelse, gøre, hvis skolen skulle stoppe til jul eller noget andet?
Det ville være spild af tid i hvert fald det næste halve år.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Jeg er meget glad for den erkendelse af, at der selvfølgelig er ting, som er indeholdt, men der også er meget væsentlige ting, der er ændret.
Hr. Jens Kirk har jo meddelt den store, undrende offentlighed og Venstres gruppe, at han ikke kunne stemme for det oprindelige forslag.
Men nu er der jo sket nogle ting, og for mig er det da afgørende – og det vil jeg gerne bede hr. Jens Kirk bekræfte – at andre end de 30 pct. svageste elever kan være der og få mulighed for at tage eksamen, også 9.-klasses-eksamen.
Hr. Jens Kirk fremhæver også, at det ikke er 20 uger med 10 ugers brobygning, men et helt skoleforløb, vi nu taler om – et helt år – og i øvrigt så er det en mulighed for alle unge, som har behov herfor, og ikke kun for de 30 pct. svageste elever.
Jens Kirk (V), 2007-03-13:
Jeg må jo til spørgeren sige, at det forslag, som regeringen og undervisningsministeren fremsatte, da er indeholdt i det her.
Der er lavet ting om, som vi absolut synes er gode, og jeg tror, alle synes, det er godt, der er nogle ting, der er lavet om.
Vi får ligesom meget mere klarhed over, at f.eks. det med moduler måske kunne være godt for nogle, men der skal være frihed til at vælge fra.
Der er nogle ting, som vi synes godt om.
Det vil nok altid være sådan, at der er en forskellighed i opfattelsen i de forskellige partier.
Det håber jeg da.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Men jeg kunne også godt tænke mig at få hr. Jens Kirks bemærkning til det, som både undervisningsmini steren og den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, mener, nemlig at det er det samme lovforslag.
Hvorfor skulle vi gå så grueligt meget igennem?
Støtter hr. Jens Kirk det samme forslag, som undervisningsministeren fremsatte med ungdomsklassen, hvor 10. klasse ikke kunne foregå på en efterskole for almindelige elever?
Det var bare sådan et almindeligt spørgsmål for lige at få afklaret, om det er det samme forslag, som undervisningsministeren og regeringen fremsatte.
Jens Kirk (V), 2007-03-13:
Nu skal hr. Martin Henriksen jo huske, at Venstre er et meget stort parti, og derfor vil der også være meget forskellige opfattelser af tingene, men ét er helt sikkert: Vi sætter altid det personlige højt over alt andet, og vi skal have personlig udvikling, og det har været meget vigtigt også for undertegnede og mange andre.
Det ved vi, at vi finder i Venstre, og vi får lov til at gebærde os og sige det, uden at vi bliver smidt ud af partiet.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Nu er det min oplevelse, at det ikke altid er streng rationalitet, der kendetegner adfærden, heller ikke hos arbejdsmarkedets parter, og derfor kan der godt være lidt blandede interesser med hensyn til, hvor mange der skal uddannes i forhold til, hvor mange man har brug for, specielt fordi der jo ikke nødvendigvis er et tidsmæssigt overlap mellem de to situationer.
Det synes vi nemlig fra radikal side kan være et problem, og vi synes, man skal være meget opmærksom på det.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-13:
Jeg havde heller ikke forventet, at hr. Jens Kirk sådan uden videre ville gå over til Dansk Folkeparti.
Man kunne så bede hr. Jens Kirk, og måske også andre medlemmer af Venstre, tænke lidt over, hvor smertegrænsen går for, hvad man mener, man kan tillade sig over for friskolesektoren.
Regeringen har jo bl.a. også sammen med Socialdemokratiet vedtaget et lovforslag, som alt andet lige gør det vanskeligt at oprette friskoler, efter f.eks. en folkeskole er blevet lukket ude i lokalsamfundet.
Jeg går heller ikke ud fra, at det er noget, som hr. Jens Kirk, med den indstilling han har til 10.-klasses-problematikken, synes er positivt.
Så hvor tror hr. Jens Kirk, at smertegrænsen går for de medlemmer af Venstre, som sætter pris på den danske friskoletradition?
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg er ikke sikker på, at jeg er helt enig i betragtningen om, at man nøjes med en anden uddannelse.
Jeg synes, det er meget, meget godt, hvis man får en uddannelse, og jeg tror også, det er sådan, at man nogle gange lærer at elske den, man får, simpelt hen ud fra en betragtning om, at der også er en værdi i, at der er en praktikplads, og at der er et job efterfølgende, så det har en vis betydning.
Men derudover deler jeg faktisk Det Radikale Venstres bekymring for den her del af lovforslaget.
Det andet er – og det vil jeg gerne give tilsagn om – at jeg som ordfører for Venstre på det her spørgsmål ikke agter at tøve, for så vidt det her betyder, at vi skaber en ny restgruppe.
Det vil vi i Venstre overhovedet ikke acceptere.
Hvis det er tilfældet, må vi invitere forligsparterne på besøg igen, og så må vi gøre det om, for det er ikke acceptabelt.
Jeg opfatter det samlede forslag her som en forbedring og også en styrkelse af elevens mulighed for at gennemføre en uddannelse.
Skulle det mod forventning blive det modsatte, der blev resultatet, så må vi gøre det om igen, for det ville ikke være tilfredsstillende.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Det tilgiver jeg gerne, det er jo sidst på dagen.
Men jeg er glad ved, at fru Tina Nedergaard lige ville gå på talerstolen igen.
Ja, vi er jo fuldstændig enige om, at det er et godt lovforslag osv., men jeg kunne alligevel godt tænke mig lige at høre, hvad det er, Venstre mener med hensyn til de her landbrugsuddannelser.
Er det en tilstand, der skal fortsætte i al evighed med de her særlige, mange små landbrugsskoler med to uddannelser, der kører i to forskellige forløb med et ens resultat, men to forskellige tilgange?
Og jeg kunne høre, at fru Tina Nedergaard var rigtig glad ved den fælles ramme og det, at vi nu havde fået én struktur.
Men lige her er Venstre stadig væk et landbrugsparti, forstår jeg, som ikke synes, at de fælles rammer og strukturer skal gælde for landbruget.
Men hvor længe skal vi blive ved med at have den struktur, hvis man nu ikke kan blive enige i det der udvalg, der er nedsat i de to grupper?
Bertel Haarder (V), 2007-03-13:
Jeg kan gøre det meget kort.
Når jeg bliver spurgt, hvad det vigtigste, der blev gennemført på mit område under de borgerlige regeringer i 1980’erne og 1990’erne, var, har jeg altid nævnt erhvervsuddannelsesloven fra 1990, som skulle ses i sammenhæng med skolernes overgang til selvstyre.
Den reform bevirkede, at Danmark bevarede førertrøjen i Europa, måske i hele verden, når det gælder erhvervsuddannelser, og det mærkes jævnligt, når udenlandske delegationer kommer og besøger os.
Vi viser erhvervsuddannelserne stor opmærksomhed, og jeg ville ønske, at de danske medier var lige så optagede af erhvervsuddannelserne, som vi, der her i Folketinget beskæftiger os med uddannelse, er.
Men det kan måske komme engang.
Jeg synes, debatten har været så god, at jeg ikke behøver at gå ind i særlig mange detaljer.
Fru Tina Nedergaard har sagt, hvad der skal siges om det forhold, at der er en uddannelse for selvstændige, hvor en lønmodtagerorganisation, der kun repræsenterer en meget lille del af de færdiguddannede, naturligvis ikke skal have halvdelen af pladserne i det styrende organ.
Fru Charlotte Dyremose har sagt, hvad der skal siges om niveaudeling, som er noget helt centralt, hvis erhvervsuddannelserne på én gang skal give plads til alle dem, der har mulighed for at kvalificere sig, og samtidig give plads til dem, der gerne vil gå videre og lægge videreuddannelse oven på deres erhvervsuddannelse.
Hvis erhvervsuddannelserne skal være attraktive for begge grupper, kræver det, at der er niveaudeling, og det skal tages meget alvorligt.
Der er ikke blevet talt meget om trindeling, men det er lige så vigtigt.
Trindeling betyder ikke, at de unge skal have halve uddannelser.
Vi skal kun tilbyde uddannelser, der er et marked for, men det er der jo gode eksempler på, at der på f.eks. mekanikerområdet kan være marked for dele af en uddannelse, når der er indført trindeling.
Med disse ord vil jeg udtrykke min store glæde.
Det er i det hele taget helt forunderligt, så megen glæde der er strømmet fra Folketingets talerstol i dag, men det er jo bl.a., fordi vi er så velforberedte.
Vi har siddet mange dage og nætter og drøftet tingene, så blev vi enige, og det er vi glade for.
På trods af at vi startede med at være lidt uenige, er vi nu enige om at være glade.
Det vil jeg sige tak for, og så i øvrigt godnat.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Først vil jeg gerne anerkende, at den forstærkede uddannelsesgaranti har været en helt klar socialdemokratisk prioritet.
Æres den, som æres bør.
Derfor er det også vigtigt, at den bliver realiseret i sin ånd og ikke giver en falsk forventning om, at nu kan man blive det, man gerne vil, for det kan man ikke.
Man kan måske komme ind nogle steder, og kommer man ind, kan man gøre sin uddannelse færdig.
Man skal have en nøgtern, realistisk forståelse af, hvad det betyder.
Jeg synes også, det vil være rigtigt at vende tilbage til det, ligesom jeg synes, det er vigtigt, at vi vender tilbage til det, som også er markeret i lovforslaget, nemlig at meningen med den nye fordeling af uddannelser på flere indgange ikke er at skabe geografiske konsekvenser – forstået på den måde at nogle dele af landet vil få svært ved at udbyde forskellige uddannelser.
Det har nemlig været vigtigt for Det Radikale Venstre, ligesom da vi drøftede det i forbindelse med produktionshøjskolerne.
Lovforslaget skal understøtte et vidt forgrenet udbud af erhvervsuddannelser i stedet for det modsatte, og det synes jeg er en anden ting, som det er helt afgørende at holde fast i.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Det eneste erhverv, jeg kender, hvor der ikke skal nogen særlige kvalifikationer til, er politikererhvervet.
Der er jo gærdehøjder alle andre steder.
Så vil jeg bare bede om to ting.
Det ene er, at der kommer til at stå »eventuel skolepraktik«, for det vil give retsgaranti for skolepraktik til de enkelte unge mennesker.
Det andet er – og det vil jeg bede fru Margrethe Vestager bekræfte – at det på min foranledning faktisk blev sådan, at vi skal høres om gennemførelsesgarantien igen, når de 12 indgange er besluttet, så det er ikke alene de faglige udvalg, der beslutter gærdehøjderne, men det faktisk er os, der skal sikre, at tingene bliver gennemført efter de anbefalinger, der bliver givet efter parternes arbejde i de faglige udvalg.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Jeg siger sådan set ikke, at det er ubetinget dårligt eller noget som helst i den stil, jeg rejser en indvending mod det, som det kan blive brugt til.
Hvis det eskalerer i forhold til de gærdehøjder, man laver, til de faglige krav, man stiller op, og til de sorteringsprincipper, man laver, og det hele tiden gøres afhængigt af, hvor mange praktikpladser der bliver stillet til rådighed på de få områder, der vil være skolepraktik på, kan der ske en meget hård sortering til de steder, hvor der gives en meget populær uddannelse.
I meget vid udstrækning gør vi jo det, at vi godtager parternes forslag i tillid til, at der er blevet gjort et solidt og ordentligt forarbejde, og udmønter dem i lovgivning.
Men så synes jeg også, der påhviler os et politisk ansvar for at følge op på, hvordan virkeligheden bliver, og om man kan få de nye ting til at fungere.
Ellers løfter vi ikke vores politiske opgave, så vedtager vi bare den lovgivning, som parterne beder om, og som de har besluttet sig for i forvejen.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Men vil fru Margrethe Vestager ikke erkende, at i hele uddannelsessystemet skal man kvalificere sig og have en form for baggrund for at kunne gennemføre en uddannelse, og er det så ikke bedre, at vi siger: Hvis du opfylder de krav, jeg har læst op fra talerstolen, har du også en garanti for at kunne gennemføre?
Det er jo en klar forbedring i forhold til det forlig, Det Radikale Venstre indgik med den borgerlige regering for nogle år siden.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-13:
Fra Dansk Folkepartis side er vi også glade for, at det er lykkedes at komme frem til så mange positive ting i forbindelse med velfærdsaftalen og også globaliseringsaftalen.
Jeg synes, at det er rigtig positivt.
I det her lovforslag, som der lægges op til, skal erhvervsuddannelserne, social- og sundhedsuddannelserne og landbrugsuddannelserne samles i én lov.
Man justerer uddannelsernes formål, bl.a. fordi der kommer flere uddannelser ind under den samme lov, og lægger vægt på innovation og iværksætteri og også en grad af internationalisering.
Jeg synes også, det er udmærket, at man inden for de indgange, som der nu bliver – de 12 forskellige indgange – lægger vægt på, at der kommer en uddannelsesgaranti.
Den måde, som det er formuleret på, synes jeg giver ganske god mening.
Jeg synes også, det er godt, at man kigger på den måde, som man har lavet adgangsbegrænsningen på.
Så forstod jeg godt nok, at fru Margrethe Vestager og fru Tina Nedergaard havde nogle bekymringer omkring det – jeg tror nu, at det kommer til at gå ganske udmærket – men er der nogen problemstillinger i forbindelse med det, er det selvfølgelig noget, som vi er villige til at kigge på.
Så synes jeg, det er godt, at man giver mulighed for forskellige forløb, forskellige holddannelser, sådan at man kan lave et fagligt indhold, der passer til de forudsætninger, som de forskellige elever har, så man både kan fastholde de stærke elever, og man også kan fastholde de elever, som måske har nogle dårligere forudsætninger for at gennemføre uddannelserne i dag.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg synes, det er godt, at man kigger på at lave en forstærket indsats mod frafald.
Jeg synes også, at det er udmærket – og nu er vi jo ikke så glade for skolepraktik i Dansk Folkeparti, vi er mere tilhængere af rigtige praktikpladser – at den kvalitet, der er i de skolepraktikpladser, selvfølgelig svarer så godt, som det overhovedet er muligt, til den eventuelle, virkelige praktikplads, som man kunne have fået.
Alt i alt synes jeg, det er et rigtig godt lovforslag, og hvis man kigger på de midler, som er afsat til det – 8,9 mia. kr. for 2007-2012 – kan man jo også se, at der bag det faktisk ligger et reelt ønske blandt et bredt flertal i Folketinget om at gøre en indsats på det her område og så få samlet så mange unge mennesker op, som overhovedet muligt, og få givet dem en uddannelse, så de kan bruge den fremover.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg mener ikke, at organisationsgraden er uinteressant i den sammenhæng, og derfor kan en strukturtilpasning i landbruget selvfølgelig ad åre føre til det, men jeg tør ikke foruddiskontere, hvad der helt præcis vil ske i dansk landbrug – det er der andre, der er bedre til end mig.
Omvendt er vi da villige til at tage diskussionen på det tidspunkt – sådan om 10-20 år – og så hilse på hinanden igen.
Det er jo sådan, som man siger om selvejende institutioner, at de altid har retten til at dø.
Det er jo faktisk det, vi har set mange steder: at mindre landbrugsskoler er blevet nedlagt, og så er der så typisk opstået en anden form for skole eller tilbud til unge.
Landbruget er jo selv i færd med, og de unge er selv i færd med at stemme med fødderne, fordi den moderne danske landmand jo er meget bevidst om, at højkvalitetstilbuddet er nødvendigt, og det kræver en kritisk masse, som det blev benævnt ved høringen i dag.
Der skal være et tilstrækkeligt elevgrundlag til at kunne udbyde en kvalificeret undervisning på et så højt niveau, som dansk landbrug er afhængigt af i dag.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Ja, for jeg fik sådan set ikke svar på mit spørgsmål.
Men jeg er sådan set meget enig, og jeg glæder mig også over rammeloven, og jeg glæder mig også over, at vi fik SOSU-uddannelserne med.
Det har i øvrigt været aftalt med ministeren for længe siden, så at det også skulle lykkes nu, er vi jo alle sammen glade for, tror jeg – også fordi det giver et bredere rekrutteringsgrundlag.
Men der udestår en afklaring af, at hvis nu parterne ikke kan blive enige i den der helt specielle konstruktion, vi har fået lavet, hvor længe vi så skal have den her helt særlige konstruktion.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Nu er det så heldigt, at vi her kan slå to fluer med ét smæk.
Vi kan på samme tid være landbrugets parti og de unges parti.
Vi mener, der her er en dobbelthed at tage hensyn til.
Og jeg synes faktisk, at man indimellem godt kan glæde sig over en vis elegance i lovgivningsarbejdet, nemlig at vi prøver at sige: Nu skaber vi nogle fælles rammer, som gør, at de kan nærme sig hinanden, og dermed sætter de sig sammen – det har de gjort mange gange i forvejen, tror jeg nok – og så finder de nogle løsninger.
Og jeg tror også på, at man med den her ramme for det videre arbejde vil kunne nå frem til nogle fælles løsninger.
Men det er klart, at det er modstridende interesser, der ligger i den ene, som er en ungdomsorganisation og i den anden, som er en fagforening, så det er jo ikke helt ukompliceret.
Men det her var, hvad vi i Venstre ønskede at bidrage til i den her omgang, og jeg synes, at hr. Carsten Hansen skal glæde sig over, at vi nu, som hr. Carsten Hansens parti også har peget på mange gange, netop gør det, at vi samler uddannelserne i én lov og på den måde i højere grad end hidtil sidestiller dem, og at vi dermed også signalerer, at vi anerkender landbrugs- og social- og sundhedsuddannelsen som egentlig erhvervsrettet uddannelse på lige vilkår med det partstyrede system.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Nu skal jeg slet ikke blande mig i den der diskussion, man har om offentligt/privat udbud.
Det synes jeg er vældig spændende at høre på.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren kan bekræfte, at det udspil, som regeringen lagde frem, var det udspil, regeringen gerne ville have haft vedtaget.
Den proces, vi har haft, gør, at der faktisk er et pænt stykke, for at sige det lidt på jysk, fra det udspil til lovforslaget, vi behandler i dag.
Det er bare, så vi kan få det bekræftet for historieskrivningens skyld, for jeg synes nemlig, at der er langt fra ungdomsklassen med den snævre målgruppe til den 10. klasse, som vi sætter i søen i dag.