Bertel Haarder (V), 2010-04-06:
Det er et alvorligt problem, at et stigende antal danskere hvert år bliver ramt af hudkræft eller modermærkekraft.
Der er ingen tvivl om, at den øgede udbredelse af hudkræft skyldes, at danskerne solbader mere end tidligere, og også at solarier for alvor kom i brug i 1970'erne.
Men det er svært at afgøre, hvor mange kræfttilfælde der skyldes solarier, og hvor mange der skyldes, at vi opholder os så meget i solen i almindelighed, bl.a. fordi dem, der bruger solarier, også er dem, der solbader mere end andre.
Så det, vi reelt ved, er, at både for megen naturlig sol og for megen kunstig sol kan føre til hudkræft, og derfor fraråder Sundhedsstyrelsen, at man bruger solarier af kosmetiske årsager, altså for at blive solbrun.
Sundhedsstyrelsen fraråder også, at unge under 18 år og personer med lys hud går i solarium.
Et af argumenterne er, at vi jo ikke kan lave forbud mod at gå ud i den rigtige sol, og hvis ikke man lærer at tage ansvar i forbindelse med brug af solarier, hvordan kan man så lære at tage ansvar i forbindelse med brug af den rigtige sol?
Man putter en mønt i, og man lægger sig i et eller andet antal minutter.
Og der er ikke nogen kontrollant til at tjekke, hvor længe kunderne ligger der, og heller ikke til at tjekke, hvor gamle de er.
Selv om de skulle være bemandede, har jeg svært ved at forestille mig, at politiet havde nogen reel mulighed for at holde øje med, om nogle indehavere af solarier bryder loven ved ikke at tjekke de unges alder.
Jeg tror, det er bedre, at vi bygger på ansvar og oplysning i dette tilfælde.
Forældrene spiller en rolle.
De skal tage ansvar på sig i forhold til deres børns rygning, drikkevaner og livsstil i øvrigt, og det skal de også, når det gælder brug af solarium.
De skal sige til deres børn, at det ikke er smart at gå i solarium, selv om børnene måske synes, at det er smart at være brun.
Det kan godt være, at det er svært at tale med en teenager om det, men det skal forældrene jo om så meget andet, og derfor er det også vigtigt, at de påtager sig et ansvar, når det gælder brug af solarium.
Sundhedsstyrelsen gennemfører hvert år en solkampagne, og der er fire solråd til befolkningen: Undgå middagssolen mellem 12 og 15, søg skygge, brug solcreme, brug hat, tag let tøj på.
Og som jeg tidligere sagde, fraråder Sundhedsstyrelsen kosmetisk brug af solarium og fraråder, at unge under 18 år bruger solarium.
Dansk Solarieforening har indført en certificeringsordning, som stiller en række krav til foreningens medlemmer, som skal sikre en høj standard i solarierne.
Den har meldt ud, at fra 1. juli i år skal foreningens medlemmer som led i certificeringen opsætte skilte med advarsel om, at unge under 18 år ikke bør gå i solarium.
I den forbindelse kan jeg også nævne, at der i nordisk sammenhæng arbejdes med en plakat, som skal hænges op i solarierne.
Sundhedsstyrelsen deltager i dette arbejde.
Plakaten vil komme til at indeholde en advarsel mod, at unge under 18 år bruger solarium.
Plakaterne har til hensigt at få unge mennesker til at tænke sig om en ekstra gang, inden de lægger sig under den kunstige sol.
Når kommunerne har ansvaret for den borgerrettede forebyggelse, er det efter min mening helt rigtigt, at kommunerne går forrest i forebyggelsen af hudkræft og modermærkekræft, så jeg kan kun støtte, at flere kommuner følger det gode eksempel.
Der er ingen grund til, at kommunerne overhovedet har solarier i kommunale svømmehaller og idrætshaller.
Konklusionen er, at overdreven soldyrkelse, hvad enten det er i den rigtige sol eller i solarium, kan give hudkræft, og forekomsten af hudkræft er voksende.
Det skal vi oplyse om på flere måder, også fra centralt hold.
Forbud nytter ikke så meget, fordi vi kun kan forbyde den ene slags hudkræft så at sige.
Derfor er vi nødt til at opbygge det personlige ansvar.
Forældrene skal derudover sikre, at deres børn ikke går i solarium, og at de i øvrigt får gode solvaner, også ude i den rigtige sol.
Det er også godt, at kommunerne tager stilling og tager ansvar.