runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2014-05-28:
Af ministerens svar på det sidste må man så tro, at ministeren bare sidder og udsteder landsplandirektiver, når der kommer en henvendelse fra justitsministeren.
Altså, det synes jeg er skræmmende, og jeg synes også, det er skræmmende, at miljøministeren og justitsministeren i ramme alvor kan sammenligne omdannelsen af Sjælsmark Kaserne til et udrejsecenter for afviste asylansøgere med f.eks. fingerplanen for hovedstadsområdet.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Hvorfor har miljøministeren ikke fundet anledning og lejlighed til at undersøge mulighederne for at placere udrejsecenteret et andet sted, f.eks. i en af de kommuner, som meldte sig som interesseret i at påtage sig den her opgave, i stedet for som det første skridt at sige: Så er jeg klar med et landsplandirektiv, og dermed er jeg klar til at tromle hen over alle borgere i Hørsholm og Allerød Kommuner, vel vidende at de ikke var blandt de kommuner, som meldte sig som interesserede?
Tak til justitsministeren for svaret.
Når jeg har oversendt spørgsmålet, er det sådan set, fordi der har floreret ret mange tal – viser alle de her forskellige aktindsigter – for, hvad det egentlig koster at realisere regeringens beslutning, som man har valgt at trække ned over hovedet på borgere og Hørsholm Kommune ved at placere et udrejsecenter for afviste asylansøgere på Sjælsmark Kaserne mellem Allerød og Hørsholm Kommuner.
Og der har vi selvfølgelig været optaget af, at når man fra regeringens side har valgt at sige, at man ikke har haft noget beslutningsgrundlag for at træffe den her beslutning, at man ikke har ønsket at få den undersøgt forinden, men bare har lukket øjnene og fastholdt, at centeret skulle ligge på Sjælsmark Kaserne, så må vi jo formode, at man, når man træffer sådan en beslutning, også gør sig nogle overvejelser over, hvad det mon så koster: Hvad vil det koste at etablere det på Sjælsmark Kaserne, kontra hvad det ville koste, hvis man f.eks. omdannede en anden kaserne, eller man omdannede et allerede eksisterende asylcenter til et udrejsecenter.
Derfor er jeg jo lidt overrasket i dag.
Jeg vil kvittere for, at det korte svar er nej, og dermed, at det ikke kan realiseres for de 35 mio. kr., som justitsministeren ellers selv har antydet i et samråd i Folketingets Retsudvalg.
Det er jo fint nok at få det på plads, men jeg synes, det er skræmmende, at ministeren siger: Det vigtige er ikke at ende på et bestemt beløb.
Altså, er kassen bare sådan bundløs for den her regering?
Jeg synes også, man plejer at snakke om, at man har et eller andet forsigtighedsprincip og sådan noget.
Har man så ikke på forhånd nogen overvejelser over, hvad det er, tingene skal koste?
I dag siger man, at man regner med, det er i omegnen af de 70 mio. kr.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-28:
Så jeg skal altså forstå på ministerens manglende svar på mit spørgsmål, at det åbenbart er i god tråd med miljøministeren og regeringens opfattelse af gode planlægningstraditioner i Danmark, at man hiver et landsplandirektiv ned over en kommune, at man tvangsplacerer et udrejsecenter fra regeringens side i stedet for at lytte til lokalbefolkningen?
Det er sådan, at det her udrejsecenter, som Venstre jo principielt også bakker op om, kunne placeres hvor som helst.
Justitsministeren har på trods af adskillige henvendelser fra Folketinget endnu ikke villet oversende beslutningsgrundlaget for, hvorfor det netop skal placeres på Sjælsmark Kaserne.
Det er der jo ikke kommet nogen argumenter for, andet end at det har regeringen tvangsmæssigt besluttet.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er: Nej, det kan ikke realiseres for 35 mio. kr., og det tror jeg heller aldrig har været tanken at det skulle.
Og når det ikke har været tanken, at det skulle det, så er det, fordi der selvfølgelig er mange udgifter forbundet med at etablere et udrejsecenter og mange hensyn at tage.
F.eks. er der jo hensynet til, hvordan sådan et center skal fungere, og hvem det skal indrettes til.
Altså, ideen med et udrejsecenter er jo, at man skal have et sted, hvor afviste asylansøgere hurtigt og effektivt kan blive forberedt på deres udrejse, men hvor vi også gerne vil have et sted til de asylansøgere, som er på tålt ophold, og som er kriminelle.
Så det vil sige, at vi sådan set gerne vil lave to centre i ét, en overvåget del, hvor der skal være portvagt, hvor der skal være døgnbemanding, og hvor vi sørger for at vi har dem, som vi ikke har lyst til at have på de andre asylcentre, men også en afdeling, hvor almindelige asylansøgere, som blot har fået afvist deres sag, skal være.
Og de 35 mio. kr. slår jo ikke til til at lave sådan et center, når man skal tage hensyn til, at der både skal ombygges, at der skal renoveres, at det skal købes, at der skal etableres sikkerhed, og at man skal tage hensyn til, hvordan man generer naboerne mindst muligt.
Det har eksempelvis været ved at sørge for at lave en port, som ikke er synlig fra vejen, så den til- og fragående trafik fra centeret ikke kommer til at genere så meget.
Så de 35 mio. kr. kan det ikke realiseres for, og det har heller ikke været tanken at det skulle det.
Købsprisen deroppe alene har været 25 mio. kr., og man vurderer sådan set løbende, hvad udgifterne skal ende med at være.
For det er sådan set ikke det vigtige at ende på et bestemt beløb, men at man selvfølgelig inden for rimelighedens grænser får lavet et center, som lever op til alle de krav, der er til sikkerhed og drift, på en fornuftig måde.
Der, hvor vi anslår at vi havner lige nu, er i omegnen af de 70 mio. kr., men der er stadig væk mulighed for, at det kan blive op- eller nedjusteret lidt.
Men det er i det lag, vi skønner det vil koste.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg har nu over flere omgange svaret på, hvad det er for nogle hensyn, der skulle balanceres ud over effektiviseringshensynet.
Det skulle sikres, at de medarbejdere, der skulle have nye arbejdspladser, havde mulighed for at komme derhen, fordi der ikke skal afskediges en eneste medarbejder som konsekvens af den her plan.
Og samtidig har vi taget skyldigt hensyn til, at SKAT fortsat vil være en landsdækkende organisation.
Der må jeg bare sige, at jeg synes, at det er lykkedes med den rapport, der nu ligger fra SKAT, at afbalancere de her hensyn, så vi får en effektiv skatteforvaltning i Danmark, hvor vi ikke bruger pengene på tomme kvadratmeter, men på en egentlig indsats, at vi fortsat er en landsdækkende organisation, og hvor vi sikrer, at medarbejderne med rimelighed kan transportere sig til deres nye arbejdsplads.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Jeg vil bare sådan helt kort nu prøve at få et klart svar på, om skatteministeren mener, at den her nye struktur er en ambitiøs strukturomlægning set med landdistriktsbriller, når nu den er neutral set med de bedste øjne, fordi ministeren slår på infrastruktur og alt muligt andet.
Så vidt jeg ved, er der ikke længere fra Struer til Herning, end der er fra Herning til Struer.
Men mener ministeren, at det her er en ambitiøs omlægning af SKATs struktur set med landdistriktsbriller, og er det noget, som ministeren ville tro, hvis han nu var minister for landdistrikterne, var en ambitiøs omlægning af SKATs struktur?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg vil bare igen sige til fynboerne generelt, at det jo ikke er sådan, at der vil være færre skattemedarbejdere i 2020 på Fyn, men det er rigtigt, at der kun vil være to i stedet for tre skattecentre.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-28:
Jeg benægter jo ikke fakta.
Tværtimod, jeg påpeger fakta, og den lange række af eksempler og destinationer, som ministeren nu remser op, underbygger jo den tilståelsessag, som ministeren har kørt sig selv ud i før, for det understreger med al tydelighed, at ministeren og regeringen jo havde en mulighed for lige præcis at tilgodese Svendborg med en afdeling, hvis man ville.
Det vil man så ikke.
Det er jo så en politisk beslutning, og det må vi tage til efterretning, men det er jo også derfor, at ministeren kører det her som ren tilståelsessag.
Nu kan vi så bare konstatere, at det er ærgerligt, som ministeren selv udlægger det, og der er nok ikke mere at gøre ved det end at opfordre til det endnu en gang i sidste runde her og så også supplere med: Hvilke andre statslige arbejdspladser har regeringen til hensigt at placere i Svendborg for at kompensere for det her?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg har stor respekt for, at hr. Erling Bonnesen er folketingsmedlem fra Sydfyn, men jeg må også bare sige, at jeg jo er skatteminister for hele Danmark.
Og når jeg taler om et helhedssyn, så beder jeg jo om, at man også anerkender, at når vi opgør, hvor mange skattecentre og medarbejdere der vil være placeret i landets småbyregioner, så vil der være flere i 2020, og det skyldes jo, at vi opretholder skattecentre på steder som Maribo, Grenaa, Thisted, Hjørring, Tønder og endda med en markant opprioritering i Tønder.
Og derfor er det jo bare, at hr. Erling Bonnesen godt kan benægte fakta og fortsat gøre det på vegne af Sydfyn, men det ændrer ikke på, hvad fakta er.
Og fakta er, at der vil være flere skattemedarbejdere i landdistrikterne i 2020, end tilfældet er i dag, som følge af lokaliseringsplanen.
Det afgørende for mig er selvfølgelig, at bundlinjen passer, at vi realiserer de effektivitetsgevinster, vi skal, og det gør vi med den plan, der ligger her.
Det, jeg sagde på samrådet i går og gerne vil gentage i dag, er, at når jeg siger, at vi har taget hensyn til, at vi ønsker, at SKAT skal være en landsdækkende organisation og derfor opretholder nogle skattecentre, som også er mindre end dem, som man ud fra en strengt skattefaglig tænkning ville have syntes var hensigtsmæssigt, så er det jo, fordi vi tager hensyn til landdistrikterne.
Det er jo derfor, at jeg synes, det er afgørende at holde fast i, at SKAT i højere grad i 2020 både numerisk og som andel vil være repræsenteret i småbyregionerne.
Det er, som om hr. Thomas Danielsen og i øvrigt hr. Erling Bonnesen ikke anerkender, at det er tilfældet, men det er jo faktisk den vej, som strømmen går.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Det anerkender jeg sandelig, for jeg kunne forstå, det har været noget, man har været nødt til at pointere, for på gårsdagens samråd om skattecentrene udtalte ministeren: Ud fra en rationel betragtning skulle vi ikke have haft skattecentre i landdistrikterne.
Ministeren kaldte det så Udkantsdanmark, men det kunne være interessant at få uddybet det.
En anden betragtning, men derudover kunne gøre, var at spørge: Hvor lang tid frem i tiden har man betalt husleje for de her skattecentre?
Der er nogle steder, vi har aftaler frem til 2029, og det er altså over 30 mio. kr., vi skal betale i husleje under alle omstændigheder.
Og jeg går ikke ud fra, at man flytter skattecentre før og så bliver ved med at betale flere millioner kroner i husleje.
Så synes jeg ikke, der er så meget fornuft i det.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg er nødt til at repetere to væsentlige forudsætninger for den her øvelse.
For det første er der ingen medarbejdere, der skal afskediges, og det er derfor, jeg omtaler pendlerforhold som afgørende.
Vi har valgt at tage skyldigt hensyn til, at de medarbejdere, der skal arbejde et nyt sted, med rimelighed kan forventes at kunne transportere sig derhen.
Og det andet, som er vigtigt for mig at understrege, og som jeg også understregede i min indledende besvarelse, er, at der er taget skyldigt hensyn til, at SKAT skal være en landsdækkende organisation, og at vi derfor har valgt at prioritere at have skattecentre også i de dele af Danmark, som er landdistrikter.
Og det synes jeg at hr. Thomas Danielsen burde anerkende som en del af besvarelsen her.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Tak for det.
Ministeren oplyser, at hensynet til transport til og fra området bliver vægtet højt, og at man bliver nødt til at have SKAT som et landsdækkende center.
Det sidste er jeg sandelig enig i, og det vil vi holde ministeren op på.
Det andet, som ministeren nævnte blev vægtet højt, var transport, og derfor kan man sætte spørgsmålstegn ved, hvor mange statslige arbejdspladser der er for SKAT i København, eftersom det nok er et af de mest håbløse steder at komme til og fra.
Men transporten spiller altså en stor rolle, og jeg må gentage, at landdistriktsministeren ikke mener, at placeringen af statslige arbejdspladser i landdistrikterne er noget, der hører under landdistriktsministeren, hvorimod han har henvist til skatteministeren i det her spørgsmål.
Derfor er vi meget optaget af det i Landdistriktsudvalget, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Vil ministeren ikke oversende det opdrag, der er blevet givet i forhold til placeringen af de her skattecentre?
Hvad er det, der skal vægtes hvor meget?
For så er det forståeligt, at ministeren mener, at der skal være så mange statslige skattearbejdspladser i København.
Under alle omstændigheder går man altså lige pludselig ind og prioriterer, hvilke dele af landet man tror på, og hvilke dele af landet der skal have statslige arbejdspladser.
Og det er da noget af et signal at sende til private virksomheder, som man ønsker at tiltrække til nogle af de områder, hvor man så dermed siger, at der er tilkørselsforholdene, som bl.a. var et af hovedparametrene ud af de tre, som ministeren nævnte, ikke tilstrækkelig gode.
Det synes jeg er noget af en udmelding, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Vil ministeren oversende det prospekt, man har givet i forhold til den nye struktur, til Landdistriktsudvalget, så vi kan drøfte det?
For vi kan forstå på landdistriktsministeren, at det er med skatteministeren, vi skal gøre det.
Vil ministeren oversende det prospekt?
For det går vi ud fra at ministeren har lavet, når nu det er noget, man vægter så højt i den her regering.
Og når nu regeringen ønsker at fremme en positiv udvikling i landdistrikterne, går vi ud fra, at man har fokus på det i forbindelse med den nye struktur i SKAT.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
De kriterier, som har været lagt til grund for den lokaliseringsplan, der nu er fremlagt, falder i tre hovedhensyn.
For det første har det været en klar forudsætning, at SKAT ikke skulle afskedige medarbejdere.
Øvelsen handler således alene om adresser og lokaler og om at reducere antallet af kvadratmeter, så det passer til det antal medarbejdere, der er der i dag, og som vil være der i fremtiden.
For det andet har det været en klar præmis, at SKAT også fremover skal være en landsdækkende virksomhed.
Sådan har det altid været, og sådan vil det også være i fremtiden.
For det tredje er det et væsentligt hensyn, at lokaliseringen spiller sammen med den moderniseringsproces, som SKAT i forvejen er i gang med.
Det forudsætter, at SKAT opbygger større og stærkere og mere specialiserede enheder, som kan understøtte øget kvalitet i og udvikling af opgaveløsningen.
Lokaliseringsplanen bidrager således med en huslejebesparelse og med stordriftgevinster på over 100 mio. kr. årligt fra 2020.
Det er mange penge, som vi ellers ville skulle finde andre steder i SKAT eller i den øvrige offentlige sektor.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Tak for det.
Spørgsmålet til skatteministeren lyder: Vil skatteministeren redegøre for, hvilke kriterier der er lagt til grund for lukningen af skattecentrene?
Erling Bonnesen (V), 2014-05-28:
Det var jo sådan set konklusionen i det svar, som ministeren forsøgte at give, da jeg spurgte: Hvad er svaret til Svendborg og Sydfyn på den her øvelse, hvor man jo lukker og slukker?
Jamen det var bare ærgerligt, det var der ikke mere at gøre ved.
Alle sagde netop, at især ved omrokeringer af statslige arbejdspladser har man jo muligheden for at få tilgodeset lige præcis det kriterium, at man skal styrke placeringen af statslige arbejdspladser f.eks. i det, man kan kalde yderområder, i hvert fald uden for de store byer.
Jeg kunne også høre i ministerens oplæsning før, at det har man jo fuldstændig glemt.
Det indgår overhovedet ikke.
Man har jo nærmest ramt ved siden af skiven på den her, så det er en ren centraliseringsøvelse, det er landet i.
Sådan kan det jo kun læses på Sydfyn og i Svendborg.
Ærgerligt, men ministeren har tilstået.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jamen jeg er helt klar over, at hr. Erling Bonnesens interesser geografisk kan afgrænses til et enkelt hjørne af Danmark.
Men det helhedssyn, jeg taler om, og den samlede lokaliseringsplan, jeg taler om, handler om, hvordan SKAT er repræsenteret i hele Danmark.
Og der vil det være sådan, at SKAT i 2020 i højere grad end i dag vil være repræsenteret i landdistrikterne og på Fyn.
Men der vil være færre skattecentre, for ellers skulle vi bruge skatteydernes penge på tomme kontorpladser og ekstra kvadratmeter i stedet for på en effektiv skatteforvaltning.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Vil ministeren redegøre for, hvordan lukningerne af skattecentrene stemmer overens med visionen om et Danmark i balance, og om ministeren vurderer, at regeringen med den nye struktur fører en ambitiøs landdistriktspolitik?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Først og fremmest tak til hr. Thomas Danielsen for efter nogle knæbøjninger at tilslutte sig det formål, nemlig at vi ikke skal opretholde ekstra kvadratmeter i SKAT, og at vi derfor er nødt til at lokaleomlægge.
Det betyder så også, at der bliver færre skattecentre som en konsekvens af det synspunkt.
Vi går nu i dialog med alle de steder, hvor vi ikke længere skal have skattecentre, og vi finder den bedste måde at komme derfra på.
Planen skal ikke realiseres fra den ene dag til den anden.
Det vil foregå gradvis over de kommende år, og vi når de målsætninger, vi har i 2020, med den plan, vi har lagt frem, og sparer 100 mio. kr. i husleje, som i stedet kan bruges på andre gode formål.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Afslutningsvis vil jeg en sidste gang prøve at bede skatteministeren om at forholde sig til sit eget udsagn om, at man ønsker at opnå en besparelse på 100 mio. kr. i 2020 ved at undgå tomme kontorlokaler.
Pointen i at sammenlægge for at undgå tomme kontorlokaler og spildplads er jeg enig med ministeren i vi skal opnå, men kan ministeren ikke blot garantere, at man selvfølgelig ikke flytter skattemedarbejdere eller skatteafdelinger, hvis der er en husleje, der skal betales i mange år ud i fremtiden, så den her store millionbesparelse måske bliver 30 mio. kr. mindre i 2029?
Erling Bonnesen (V), 2014-05-28:
Jeg forholder mig bare til, hvad regeringen har foretaget sig, og hvad der er fakta i det.
Og ministeren har jo selv her tidligere leveret det svar, at det er en ren tilståelsessag.
Ministerens svar til Sydfyn var, at det jo bare er ærgerligt, det er der ikke noget at gøre ved, det må man tåle og så bare glæde sig over, at der sker noget nogle andre steder i landet.
Ja, der er ikke nogen, der har noget imod, at der sker noget godt andre steder i landet.
Men skal der være en mening med, at man i nogle programerklæringer selv taler om et Danmark i balance, og at man skal gøre noget for også at styrke vækst og beskæftigelsesmuligheder uden for de store byer, så kan man da ikke fortænke Sydfyn og Svendborg i at spørge: Nå, jamen hvordan vil I sørge for at få placeret de her skatteafdelinger i Svendborg, når det nu er muligt?
For vi har fået konstateret, at det havde været muligt, hvis regeringen ville.
Det vil man ikke, så nu har vi fået leveret det endelige bevis.
Det er en tilståelsessag, og så er den jo ikke længere.
Det er ærgerligt, siger ministeren.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-28:
Jeg mener bestemt ikke, at det her er en tilståelse af noget som helst andet, end at der er taget skyldige hensyn til de forskellige parametre, som jeg nævnte i starten, nemlig at vi både skal have en effektiv skatteforvaltning i Danmark, hvor skatteydernes penge bruges på indsatsen og ikke på tomme kvadratmeter, men også at SKAT skal være en landsdækkende organisation.
Det er ikke en fyringsrunde, men en lokaliseringsplan, hvor vi tager højde for, at medarbejderne kan komme hen på deres nye arbejdssted, for så vidt angår de omtrent 1.100 medarbejdere, der får et nyt arbejdssted.
Det er jo de hensyn, der skal afbalanceres.
Det er hr. Erling Bonnesen helt fritaget for at skulle gøre, og det afspejler sig vist også i spørgsmålet.
Det korte svar er, at SKATs nye lokaliseringsplan efter min opfattelse stemmer godt overens med visionen om et Danmark i balance.
SKATs nye lokaliseringsplan er således netop ikke en storbyøvelse, der centraliserer alle SKATs arbejdspladser i de store byer.
Tværtimod sikrer planen, at SKAT fortsat er meget bredt repræsenteret i hele landet, og at der fastholdes en række mindre skattecentre og dermed statslige arbejdspladser i landdistrikterne.
Samlet set betyder planen således, at andelen af SKATs medarbejdere frem mod 2020 falder i hovedstadsområdet, Odense, Aalborg, Trekantområdet og i de mellemstore byregioner, mens andelen stiger på det øvrige Sjælland, i den nordlige del af Østjylland og i småbyregionerne, altså en relativ stigning af arbejdspladser i de områder af Danmark, som ofte har det sværest.
Med den nye lokaliseringsplan holdes der samtidig fast i, at SKAT fremadrettet har en væsentlig større andel af sine arbejdspladser placeret uden for hovedstaden end det, der gælder for staten i øvrigt.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-28:
Tak for svaret, vil jeg sige til ministeren.
Jeg kan konkludere ud fra det her svar, hvori ministeren nu bryster sig af, at man ikke centraliserer alle SKATs arbejdspladser, at jeg stadig væk ikke har fået svar på, om ministeren mener, at det her er ambitiøst set med landdistriktsbriller.
Altså, jeg kan forstå, at vi skal have stor forståelse for, at vi overhovedet kan få lagt nogen skattecentre derud.
For set ud fra en rationel betragtning, som ministeren udtrykte sig på gårsdagens samråd, burde man ikke lægge skattecentre ude i landdistrikterne.
Som jeg forstår det nu, bryster man sig af, at man trods alt ikke centraliserer alle statslige arbejdspladser; ministeren mener, at man opretholder nogenlunde status quo, til trods for at ministerens eget dokument, som jeg står med her, viser, at det alene er Region Hovedstaden, som målt i procent får flere statslige arbejdspladser fra SKAT, og som ministeren også bruger de samme tal for.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke bare kan give mig et klart svar på, om det her er en fuser, for hvor mange stedbundne arbejdspladser er der i SKAT?
Det er der helt klart tal på, og det ved ministeren selvfølgelig udmærket.
Men det kan være, ministeren vil svare på, hvor mange stedbundne arbejdspladser det er, som gør, at man skal have den fordeling?
Erling Bonnesen (V), 2014-05-28:
Regeringen holder jo gerne store, fine, flotte taler om en landdistriktspolitik, og det kan jeg godt forstå.
For man nedsatte jo et Landdistriktsministerium på baggrund af den meget heftige debat, der var for nogle år siden, om, at nu skulle man have styrket mulighederne for vækst og udvikling, også i landdistrikterne.
Det er bare sådan, at når det så kommer til handling, står det i meget skærende kontrast til de skåltaler og de udmeldinger, der jo kom i valgkampen sidste gang.
På baggrund af, at det er en tilståelsessag, hvad ministeren lige selv har svaret ved de foregående spørgsmål, hvordan har skatteministeren det så egentlig med, at man lander sådan et skidt resultat, efter man har kørt ud med nogle fine, flotte valgtaler, og nu virkelig har chancen for at placere nogle statslige arbejdspladser, når der rokeres rundt?
Ministeren kalder det jo faktisk selv en ren tilståelsessag, at man ikke har levet op til det.
Hvad synes ministeren om det?