runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2012-10-25:
Jeg kan også gøre det ganske kort.
Faktisk alle ordførerne har jo været inde på nogle af de meget gode takter, der er i lovforslaget.
Bl.a. synes jeg, det er vigtigt at få fremhævet, at fokus flyttes fra den bagudrettede revision til den mere fleksible og fremadrettede auditering.
Jeg synes også, det er rigtig dejligt at læse den ros, der har været i høringssvarene, for så vidt angår det, at virksomhederne fremover kan lade sig repræsentere af brancheorganisationerne.
Det er en meget pragmatisk ordning.
Og det er også godt, at man uddelegerer administrationen af de frivillige mærkningsordninger til private foreninger, i første omgang nøglehulsmærket, som vi alle sammen kender og er meget glade for.
Vi vil selvfølgelig følge op på nogle af de spørgsmål, der er blevet rejst i høringsfasen, for så vidt angår administration af de frivillige mærkningsordninger.
Men vi synes som udgangspunkt, det lyder fornuftigt.
Det, som vi nok vil bruge mest tid på under udvalgsbehandlingen – det har flere andre ordførere også givet udtryk for – er at få boret ud, hvad der ligger i den ordning, man lægger op til på brugerfinansierede eksportcertifikater.
Eksportcertifikaterne kender vi fra en lang række andre brancher, og de er rigtig fornuftige og bliver brugt til at sikre dansk eksport.
Men jeg synes, det er meget vigtigt, at vi i hvert fald sørger for at få en sikkerhed for, at den praksis, man så lægger op til, er en ensartet praksis i forhold til det, vi kender fra andre erhvervsområder.
Så det vil vi bruge noget tid på under udvalgsbehandlingen.
Men overordnet synes vi, det er et godt lovforslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Nu var jeg jo ikke medlem af Erhvervsudvalget dengang – jeg var overhovedet ikke engageret ret meget i erhvervspolitikken herinde.
Jeg havde en helt anden post som formand for Kommunaludvalget, hvor vi ikke havde så stor indflydelse på de her ting.
Men jeg vil i hvert fald anerkende, at hr. Jens Christian Lund var en glimrende socialdemokrat, fordi han faktisk var en af de pragmatiske af slagsen, og at han også var en god erhvervsordfører.
Jeg vil også gerne anerkende, at det er korrekt, at man har fremsat det forslag fra Socialdemokraternes side.
Men jeg vil bare gerne endnu en gang minde om, at når man indgår i et parlamentarisk arbejde, er det nogle gange sådan, at der bliver flertal for ting, og nogle gange er det sådan, at der ikke bliver flertal for ting.
Sådan er situationen altså både før, under og efter den nuværende regering.
Helle Sjelle (KF), 2012-10-25:
Det er så vigtigt, at der er fokus på at nedbringe virksomhedernes administrative byrder og de unødvendige regler; regler, der står i vejen for virksomhedernes drift, står i realiteten også i vejen for Danmarks velstand.
De revisionsstandarder er nemlig især udarbejdet med henblik på revision af de store virksomheder, og det er derfor vurderingen, at mindre virksomheder i dag er udsat for nogle unødige krav, som godt kan klares på anden måde.
Så samlet set skulle forslaget således gerne føre til en administrativ lettelse for virksomhederne, og da vi i Det Konservative Folkeparti er meget optaget af at gøre det lettere at være virksomhed i Danmark, støtter vi naturligvis forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2012-10-25:
Jeg har glædet mig rigtig meget til at stå her på talerstolen for første gang.
På den andet side af de tykke mure, derude i virkeligheden, har det private erhvervsliv det rigtig svært, og det er derfor opløftende at konstatere, at regeringen har erkendt dette og med dette lovforslag prøver at imødekomme det.
I Liberal Alliance har vi rigtig mange gode forslag til, hvordan vi kan gøre meget mere i den retning, men jeg må alligevel anerkende regeringen for at tage et lillebitte skridt i den rigtige retning.
Det er meget mere, end jeg havde turdet håbe på.
Det kommer nok næppe som en overraskelse, at vi i Liberal Alliance ønsker at forbedre forholdene for det private erhvervsliv.
Vi ser det faktisk som en af Folketingets fornemste opgaver at sikre de bedst mulige rammebetingelser for erhvervslivet, herunder at lette de mange bureaukratiske foranstaltninger, der i dag hæmmer virksomhedernes vækstmuligheder i alarmerende grad.
Et af de områder, hvor især mindre virksomheder mødes af administrativt tunge krav, er, når det kommer til afgivelse af årsrapporter.
Kravene til revision er omfattende, og især mindre erhvervsdrivende udfordres unødigt med hensyn til at overholde gældende regler på området. Derfor er vi positivt indstillet over for lovforslag nr. L 26, der i fin forlængelse af de nævnte problemstillinger søger at forenkle henholdsvis revisionspligten og de formelle oplysningskrav i forbindelse med fravalg af revisionen netop for de mindre virksomheder.
Begge tiltag er positive skridt i retning af reducerede administrative byrder for erhvervslivet og kan derfor støttes af Liberal Alliance.
Udsigten til at kunne undgå disse unødvendige revisionshandlinger mener vi overordnet set er til gavn for det danske erhvervsliv.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-10-25:
Tiden taler for, at danske virksomheder skal styrkes.
De skal vækste, og de skal have gode vilkår – det er indiskutabelt.
For at sikre de mål er det vigtigt, at erhvervslivet ikke overbebyrdes med overflødigt papirarbejde.
Afbureaukratisering har altid været en hjertesag for SF, og derfor er vi utrolig glade for det her forslag, som vi behandler i dag.
I de mindre virksomheder kan for meget papirarbejde og administrativt bøvl være en meget stor belastning, både økonomisk og når det drejer sig om de menneskelige ressourcer.
Det er derfor glædeligt, at virksomhederne fremover ikke skal sende oplysninger om fravalg af revision år ud og år ind.
Indførelsen af erklærinsstandarden vil da også lette besværet, både hos virksomheden selv og hos de involverede parter.
Samtidig vil den være med til at sikre, at virksomhedens regnskaber stadig væk er i orden.
At kontrollen med revisorer desuden kommer til at leve op til internationale standarder, er også noget, vi ser positivt på, og som jo efterhånden burde være en naturlig ting.
Alt i alt er vi i SF positive over for det her forslag, og jeg vil slutte af med at sige, at vi nordjyder ikke er nemme at begejstre, men her er vi tæt på.
Vi vil gerne hjælpe med til forslagets videre behandling.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-25:
Det her lovforslag betyder færre administrative byrder for små virksomheder og holdingselskaber; det er udregnet til at kunne spare virksomhederne for i alt 400 mio. kr. i administration.
Det sker ved, at virksomhederne kan benytte en erklæringsstandard fremfor revision.
Det kunne f.eks. dreje sig om en lille nystartet iværksættervirksomhed, som nu ikke længere skal igennem en meget langvarig og dyr revision og i stedet for kan benytte den her erklæringsstandard.
Så det er en hjælp til iværksættere og til små virksomheder, hvor der jo skabes rigtig mange job.
Radikale Venstre er glade for at være med til at give den her håndsrækning til små virksomheder, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
Jeg skal sådan set bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det faktisk er sådan, at min ærede forgænger, hr. Jens Christian Lund, har talt dunder, også i denne Folketingssal, fordi man ikke bare kunne indføre det, dengang man i øvrigt kiggede på revisionspligten for små og mellemstore virksomheder.
Altså, dette forslag er ikke noget nyt forslag.
Det er også et forslag, vi Socialdemokrater fremsatte før folketingsvalget, dengang vi sad i opposition.
Jeg vil bare gerne have, om ordføreren kan bekræfte, at det faktisk er sådan.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Nu vil jeg ikke beklikke hr. Benny Engelbrechts evner, men jeg tror nok, at ordføreren også er klar over, at der er forskel på at være i opposition og være i regering eller at være parlamentarisk grundlag for en regering.
Det er altså sådan, at når man indgår aftaler, skal man også stå ved dem, og derfor kan det nogle gange være sådan, at tingene opleves på en anden måde før og efter et valg.
Sådan er vilkårene altså nu engang, og det er ikke nogle vilkår, som Dansk Folkeparti har besluttet skal være sådan.
Jeg synes måske hellere, at ordføreren skulle glæde sig over, at der for en gangs skyld kommer lidt ros til ordførerens parti og til ordførerens regering frem for at begynde straks at sige æh, bæh, buh og så sige: Jamen der kan I da bare se, den gamle regering gjorde ikke noget som helst.
For det er jo ikke tilfældet, naturligvis er det ikke det.
Men det her forslag synes vi hælder mere til den positive side, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
Jeg skal beklage over for formanden, at lyset gik ud, sekundet efter at jeg trykkede på knappen.
Der må være et eller andet med teknikken.
Jeg beklager også over for ordføreren at måtte trække ordføreren tilbage på talerstolen.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti er glad for, at det her forslag er blevet fremsat, og at det er et godt forslag.
Men hvorfor i alverden er det så, at vi først ser det under denne regering?
Det lyder jo nærmest, som om Dansk Folkeparti er så begejstret for det her, at man egentlig bare kunne have indført det, da forslaget om en sådan måde at revidere på, blev behandlet for flere år tilbage, nemlig dengang Socialdemokraterne foreslog det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-25:
Jeg vil gerne rose min forgænger på talerstolen for at holde så lang en tale om en så relativt lille ting – det synes jeg da sådan set er flot i sig selv.
Jeg havde egentlig også glædet mig til i dag, hvor jeg så ville have rost den tidligere erhvervsminister, hr. Ole Sohn, for at have fremsat det her forslag, og jeg synes også, at det er et forslag af de bedre fra den regering, som vi har fået nu.
Men han er her jo ikke mere – i hvert fald ikke som erhvervsminister – vi har fået en ny, og jeg vil gerne sige tillykke med valget, naturligvis.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det her sådan set er en ganske fornuftig ændring, som gør, at der bliver færre administrative byrder.
Skal vi endelig drysse lidt salt i såret, er det måske, at man godt kunne forestille sig, at det er et voldsomt ambitiøst tal, man har beregnet, for, hvor stor en begrænsning i udgifterne det giver de her virksomheder, nemlig over 400 mio. kr.
Men uanset hvad er det i hvert fald klart til den gode side.
Det er en erklæringsstandard, som de frivilligt kan vælge i stedet for en traditionel revisionserklæring.
Det betyder også, at hvis man fra revisors side har brugt færre mandskabstimer, får man selvfølgelig også en mindre regning.
Så alt andet lige er det selvfølgelig til den positive side.
Dansk Folkeparti kan på den baggrund som sagt støtte forslaget og anbefale det til vedtagelse.
René Christensen (DF), 2012-10-25:
Jeg vil ikke starte med at gennemgå lovforslaget, for det har de to tidligere ordførere allerede gjort på ganske fornuftig vis, men jeg vil i stedet tale om de ting, der er i forbindelse med forslaget her, som vi synes er lidt problematiske, eller de ting, som i hvert fald gør os lidt nervøse.
Der er det netop i forhold til § 44, at vi umiddelbart kan blive lidt nervøse over, at man, hvad angår økonomien, skriver, at det ingen økonomiske konsekvenser har, at man laver den her ændring.
Der har det jo også før været sådan, at ministeren med hensyn til den hjælp, som nogle har kunnet få i forhold til deres eksportmuligheder, har haft en bemyndigelse til at kunne fakturere det.
Nu gør man det så væsentlig bredere.
Der mener vi i Dansk Folkeparti jo, at det, når det nu er, at man gør det bredere, så også vil kunne betyde, at erhvervet vil kunne få nogle øgede omkostninger, og det har vi selvfølgelig nogle spørgsmål til.
Det er jo ikke sådan, at vi mener, at de ydelser er nogle ydelser, der blot skal kunne stå til rådighed som noget, der er helt gratis, og det er jo også derfor, at der tidligere har været denne bemyndigelse, men den udvider man nu.
Der mener vi bestemt at det må kunne føre til, at der bliver nogle økonomiske udfordringer, når man nu udvider denne ordning.
Samtidig med det synes jeg jeg må sige, at vi – altså hvis det viser sig, at det her er noget, der kan være forbundet med nogle økonomiske udfordringer – lige nøjagtig her, hvor vi har med fødevareområdet at gøre, så står i en helt unik situation: Vi har verdens dygtigste kok, det nordiske køkken er kommet på landkortet.
Det er egentlig en rigtig god historie, vi kan fortælle.
Vi ved jo også, at man fra andre ministerområders side rejser rundt i f.eks. Asien, f.eks. i Kina, og andre steder, for at promovere de danske virksomheder, så de kan få øget eksport, også på fødevareområdet.
Derfor synes vi også, det ville være ærgerligt, hvis man her går ind og gør det mere vanskeligt og gør det dyrere for de virksomheder at kunne leve op til det, som vi egentlig gerne vil have at de skal gøre, nemlig øge den danske eksport, også på fødevareområdet.
Der er nogle andre ting i det i forhold til Fødevarestyrelsen, som vi synes kan være positive, altså dette med, at man skal kigge fremad, og det, at man skal være dygtigere.
Vi har jo tidligere talt om, at det nogle gange er sådan, at virksomhederne er meget længere fremme med hensyn til det, der vedrører kontrolsystemerne, og det er noget, som vi også i forbindelse med andre forlig har været enige om at man skulle kigge på.
Så der er vi også positivt stemt over for fremadrettet at se på det i forhold til Fødevarestyrelsens arbejde og kontrol.
Men jeg må sige, at vi har en del spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Der ser vi selvfølgelig frem til, at vi – ligesom som det plejer at være – vil kunne få en god dialog og vil kunne få nogle fornuftige svar på de spørgsmål, som vi stiller.
Bjarne Laustsen (S), 2012-10-25:
Det er jo klart, at når man igennem mange år har fulgt med på det her område, ved man, at meget af det her arbejde på et tidspunkt lå ude i kommunerne i levnedsmiddelkontrollen.
Derfor er det jo helt naturligt, at fødevareministeren nu kommer og siger, at vi skal kigge lidt fremad.
Når vi ser på, hvordan det er gået igennem årene, er det gået fint.
Det har været fornuftigt at samle det på den måde, som vi har styret det her område på.
Derfor er det jo at flytte fokus fra det der bagudrettede til det fremadrettede.
Det er det ene element, som også Venstres ordfører var inde på, nemlig at det er en ganske udmærket måde at se fremad på at samle det her.
Vi kan jo også se i høringssvarene, at der bliver kvitteret for, at det er en udmærket måde at gøre det på, og at de også glæder sig til at øve indflydelse på, hvordan og hvorledes det her kan lade sig gøre i fremtiden.
Derfor er det at oprette et strategisk udvalg for det her ganske udmærket.
Det er jo et komplekst område, hvor der er mange forskellige interesser, og derfor er det jo fint, at der stadig væk kan øves indflydelse af alle de gode aktører, der er på området.
Den anden del vedrører § 44 og § 57 vedrørende lov om hold af dyr.
Det er i forbindelse med spørgsmålet om, hvilken bistand der kan ydes; om man kan lade sig repræsentere af andre.
Det er jo sådan set fornuftigt nok, og det giver vi også fuld opbakning til.
Vi kan jo godt se, at der også her er noget om betalingen.
Men jeg synes jo, at det er en af den slags måder, som vi hidtil har håndteret det på, så det er der ikke nogen problemer i for os.
Den sidste del er jo noget forholdsvis nyt og er en følge af, at Nøglehullet blev implementeret som et mærke i Danmark.
Det er ganske udmærket som en forbrugerdel, at man, hvis man går målrettet efter nogle bestemte ting, ved at kigge på det mærke ved, hvad man får.
Det, der så her er med Nøglehullet, er, at der, når det drejer sig om spisesteder, kan laves en ordning – vi kan bruge udtrykket, at det privatiseres – så man ad den vej får større indflydelse.
Så er der selvfølgelig nogle lovtekniske ting i lovforslaget.
Sådan er det altid, når man reviderer et område.
Men med de bemærkninger er der opbakning fra Socialdemokratiet til de af ministeren foreslåede ændringer.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Kulturministeren er altid villig til at lytte, og det gør han også i det her tilfælde.
Jeg vil dog så sige, at der er tale om to forskellige forløb – et forhandlingsforløb og et procesforløb, kan man sige.
Det ene har været den dialog, der har fundet sted med museerne hen over det sidste år, og det andet er den politiske proces, der er foregået, og hvor vi som sagt havde et fælles ordførermøde i august måned, hvor vi diskuterede de her ting, og hvor der var mulighed for at stille spørgsmål og dermed også få svar.
Noget kan altid gøres bedre.
Jeg tror til gengæld også, at hver eneste gang man går ind i at lave ændringer på et givet område, vil det udløse usikkerhed, for man ved, hvad man har; man ved ikke, hvad man får.
Jeg vil sige, at jeg tolker noget af den utryghed, som også er formuleret i nogle af høringssvarene, primært som en reaktion på, om man fortsat har en plads i det her fremadrettet.
Vi har som sagt 107 museer, og på det økonomiske niveau ser det ud til, at der er 3 museer, som er sårbare og er i farezonen.
Til gengæld har de 3 år til at nå inden for den ramme, som er defineret.
Så jeg er helt sikker på, at det her nok skal lande solidt og godt, og jeg er helt sikker på, at med den debat, vi har haft her, får vi afklaret de tvivlsspørgsmål, der eventuelt er, i udvalgsarbejdet.
Det ser jeg frem til.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-25:
Det er jo så bare endnu et af de mange punkter i den her lovgivning, hvor tingene skal udmøntes i bekendtgørelser og derfor fuldstændig afkobles fra, at der er en gennemsigtighed og en diskussion om indholdet.
Jeg ved heller ikke, om det er sådan noget, der bliver sendt i høring hen over industriferien, for noget af det, som bl.a. bliver nævnt i høringssvarene, er jo problemet med den manglende dialog, som er i fuldstændig modstrid med det, der var hele tanken med udredningsarbejdet.
Jeg vil sige, at jeg sådan set er enig i, at der skal en revision af museumsloven til.
Jeg er også enig i nogle af de tanker, der er, men jeg er bestemt ikke enig i den måde, som det er udmøntet på.
Jeg kan jo også konstatere, at noget af det, der ligesom har været diskussionen om forenkling, om klarhed, om en større ledelsesmæssig dispositionsret ude på museerne, hvor man har faglighed og formidling, ikke er til stede.
Hvis vi tager Organisationen Danske Museers høringssvar, skriver de jo meget klart og tydeligt: »Vi konstaterer, at der ikke er sat fokus på det kludetæppe af hidtidige tilskudsordninger, der er virkeligheden for museerne i dag.
Tværtimod vælges de bibeholdt i form af en fastholdelse af den hidtidige tilskudspraksis, nu en ny § 13 a.«
Sådan kunne man sådan set fortsætte med store dele af de kritikpunkter, som udgøres af syv sider fra Organisationen Danske Museer, som netop understreger, at når vi har debatten i dag, skyldes det jo ikke, at vi på nogen måde er sure eller ikke vil lytte eller ikke vil være i dialog.
Det skyldes jo, at ministeren ikke har indbudt til en politisk dialog om det her, ligesom museerne sådan set har påpeget de fuldstændig samme kritikpunkter, som vi har rejst i salen her i dag.
Det håber jeg ministeren er villig til at lytte til.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Nej, det er jeg uenig i.
Hvis vi ønsker at have et højt forskningsniveau også på museumsområdet – sådan som vi har det inden for andre forskningsområder – må vi jo fra statens side stille nogle krav til, hvornår vi kalder noget for forskning, og hvornår vi ikke kalder noget for forskning.
På alle andre områder stiller man krav om en ph.d.-grad og om, at dem, der er involveret, er forskningsgodkendt.
Det, det bare er vigtigt at understrege, er, at man godt kan blive forskningsgodkendt uden at have en ph.d.-grad.
Det vil også blive formuleret i den bekendtgørelse, som for øvrigt vil blive sendt i høring, inden vi beslutter den endelige lovgivning på det her område.
Så jeg er helt sikker på, at der vil blive en præcisering.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-25:
Kunne vi så ikke finde en formulering, der er helt anderledes rund, og som siger, at der skal sikres et højt fagligt niveau, men at det er op til de enkelte bestyrelser at vurdere, om de pågældende lever op til det, altså uden at man henviser til en specifik uddannelsesgrad?
Det, der jo skaber forvirringen, hvis det er en forvirring, er, at man henviser til en bestemt uddannelsesgrad.
Og så må det være op til bestyrelserne selv at afgøre det.
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Det er en generel holdning i museumsverdenen, at man ønsker at øge den faglige kvalitet.
Man ønsker også at kunne sammenligne sig med de øvrige institutioner og de krav, som de stiller på forskningsområdet.
Jeg tror, det er meget uhensigtsmæssigt, hvis man begynder at skærme museumsområdet af, så de har deres helt egne spilleregler med hensyn til den forskningskvalitet, vi i øvrigt har på vores andre samfundsmæssige områder.
Jeg har tidligere sagt, at der er en misforståelse med hensyn til, at der er et krav om en ph.d.-grad.
Det håber jeg at jeg har afkræftet at der er.
Det, vi snakker om, er et ph.d.- niveau, og det betyder, at museernes medarbejdere kan blive forskningsgodkendte uden at have en ph.d.-grad.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-25:
Jeg vil godt spørge ministeren om det her med ph.d.-kravet.
Jeg kan forstå, at ministeren taler meget om misforståelser, og hvis det er sådan, at vi er nogle, der har misforstået det, så fleksibiliteten er til stede, i en udstrækning så museumsverdenen også kan leve op til det uden uoverstigelige omkostninger, og uden at man binder museerne for meget, er det jo glimrende.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Når det er sådan, at ministeren siger, at man må stille det krav, er det så, fordi ministeren har den opfattelse, at der blandt dem, der i dag forvalter disse opgaver, er nogle, der ikke er tilstrækkelig kvalificerede?
Uffe Elbæk (RV), 2012-10-25:
Så skal jeg prøve at se, om jeg kan svare på nogle af de spørgsmål, der bliver rejst.
I forhold til det økonomiske niveau, vi har lagt for det, altså med 1 mio. kr. fra staten og 2 mio. kr. fra lokale kræfter og indtægter, er der en ting, der skal huskes at siges.
Det er, at der er en indkøringsperiode på 3 år, så når det her bliver meldt ud til museerne, har de 3 år til at køre det ind.
Det andet, der er vigtigt – og det blev også nævnt i debatten – er, om man hvert eneste år skal leve op til at have det her niveau på 3 mio. kr.
Sådan er det ikke, det er gennemsnittet over 3 år.
Så man kan sagtens i perioden have 1 år, hvor man har et lavere niveau, bare man over en 3-års-periode ligger under smertegrænsen så at sige.
Og det tror vi nok skal lade sig give sig.
Så bliver der rejst det spørgsmål, om regeringen, herunder kulturministeren, synes, det er i orden, hvis der er museer, der lukker.
Det er da aldrig rart, når der er institutioner, der lukker af den ene eller den anden grund, men samtidig skal det jo holdes op mod, at vi ønsker at udvikle museumsområdet.
Det vil sige, at vi stiller nogle krav til både det faglige indhold og det økonomiske niveau, så vi får nogle bæredygtige organisationer.
Så kan det da godt være, at der er museer, der ikke lever op til det, og det er jeg selvfølgelig ked af, men jeg vil sige, at det er konsekvensen af det.