runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2015-08-26:
Det er jo sådan, at ethvert parti selvfølgelig både har ret og mulighed for, når man kommer til forhandlinger, at tage nogle forslag med.
Nu har jeg så forstået, at Det Konservative Folkeparti kommer med et forslag som det, fru Johanne Schmidt-Nielsen lige har beskrevet.
Men det ændrer ikke på, at jeg ikke ser og regeringen ikke umiddelbart ser nogen grund til at ændre det.
Så i og med at regeringen og Venstre i dag stemte imod fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslistens ændringsforslag, må man jo altså også betragte det som værende det faktum, som det jo er, at vi er imod.
Marcus Knuth (V), 2015-08-26:
Ordføreren kalder dagen i dag for en sørgelig dag for demokratiet.
Venstre gik til valg på en markant strammere udlændingepolitik, herunder at vi ville reducere de offentlige ydelser.
Vi har i dag et flertal bag os.
Hvordan kan det være en sørgelig dag for demokratiet, hvis det er det, flertallet ønsker?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Jeg kunne godt tænke mig at blive helt sikker på, hvad Liberal Alliance og hr. Simon Emil Ammitzbølls holdning til FN's flygtningekonvention fra 1951 er.
Mener Liberal Alliance, at Danmark skal udtræde af FN's flygtningekonvention?
Hvis nej, hvilke konkrete ændringer af FN's flygtningekonvention mener Liberal Alliance så der er behov for eller ville være fornuftige?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-08-26:
Tak for det.
Vi skal stemme om regeringens såkaldte integrationsydelse, så lad mig bare først sige, at jeg mener, det er en hån at kalde ydelsen noget med integration.
For integration handler om at byde velkommen i samfundet.
Integration handler om at finde veje og redskaber til, at mennesker, der ikke tidligere har været en del af det danske samfund, bliver det – på arbejdsmarkedet, i uddannelsesverdenen, i fritiden.
Integration handler om at give mennesker mulighed for at bidrage med alt det, de kan, fordi vi stiller krav om, at alle, der kan, skal bidrage til det danske samfund, og fordi vi forventer, at alle gerne vil.
Integration handler om, at vi anser hinanden for ligeværdige mennesker, uanset hvor vi kommer fra.
Men den her ydelse er det stik modsatte.
Den her ydelse er en marginaliseringsydelse.
Den her ydelse betyder jo, at mange kommuner nu råber vagt i gevær.
De kan ikke finde egnede boliger, som flygtninge har råd til at bo i.
Hvad bliver løsningen så – barakker, isolation fra andre mennesker?
Den her ydelse betyder, at det bliver sværere for flygtninge og deres børn at få tilknytning til samfundslivet.
Det ønsker jeg ikke.
Det tror jeg vil give større problemer senere hen.
Det burde vi have lært.
Mennesker, der bliver tilbudt asyl i Danmark, kommer jo ikke af bekvemmelighed.
Jeg er rigtig ærgerlig over, at regeringen med det her lovforslag fodrer sit støtteparti med endnu et symbol; det er en ydelse, som ikke vil fremme integrationen, men blot bidrage til at marginalisere og isolere flygtninge i det danske samfund.
Der er blevet talt om indvandring adskillige gange.
Dansk Folkepartis ordfører brugte ordet.
Men flygtninge indvandrer ikke til Danmark.
De flygter fra deres land.
Radikale Venstre stemmer selvfølgelig imod det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-08-26:
Jeg gav udtryk for, at vi gerne ville have ændret flygtningekonventionen.
Jeg gav udtryk for, at den, der kommer og skal have beskyttelse, næppe er så optaget af det her lovforslags spørgsmål om ydelser.
Jeg kan også give udtryk for, at så vidt jeg har forstået, skal man, hvis man gerne vil være på virkelig sikker menneskerettighedsmæssig grund, afskaffe sprogbonussen.
Der tror jeg dog kvinden vil foretrække – jeg ved det ikke – at få sin sprogbonus.
Der må Enhedslisten så gøre op med sig selv, hvad der er vigtigst: pengene eller rettighederne, men det er jo nok et uløseligt dilemma.
Pointen er bare, at der ikke kom nogen løsningsforslag fra hr. Dragsted.
Hvad man skal sige til den kvinde?
Man skal sige det samme som til de ni medsøstre, hun har, som i dag ikke kommer til Danmark eller til Grækenland, men som bliver ved med at være i nærområdet og bliver voldtaget, eller hvad ved jeg, af Islamisk Stat, nemlig at vi vil sørge for at hjælpe langt flere i nærområderne, så det ikke kun er dem, vi ser for vore øjne, der hjælpes, men også dem, der har de reelle problemer.
Og det er jo det, der er Enhedslistens problem.
Enhedslisten har en dårlig smag i munden og masser af problemudpegning, men jo aldrig løsningsforslag.
Nu er det heldigt, at hr. Pelle Dragsted kan melde sig igen og fortælle: Har Enhedslisten egentlig et løsningsforslag, når nu hans partis ordfører ikke ville fortælle det fra Folketingets talerstol før?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Jeg er bestemt ikke overrasket over ministeren – desværre.
Jeg har et konkret spørgsmål.
Det går på den her sprogbonus, fordi jeg synes jo, det er så tåbeligt, at man laver en sprogbonus på 1.500 kr. månedlig, som omkring 34-39 pct. af flygtningene ikke vil have adgang til, fordi de bliver indplaceret på det, der hedder dansk 1.
Derfor var jeg så glad, da hr. Naser Khader i Jyllands-Posten fuldstændig klokkeklart meldte ud, at det da heller ikke kunne være rimeligt, og jeg havde da forventet, at hr. Naser Khader stemte for Enhedslistens ændringsforslag i dag.
Det gjorde De Konservative så ikke, men De Konservative tilsluttede sig jo indholdet og sagde, at de hurtigst muligt ville tage Enhedslistens forslag med i forhandlinger med regeringen.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan regeringen forholder sig til de her to ændringsforslag fra Enhedslisten, som hr. Naser Khader og De Konservative altså tilsyneladende har tænkt sig at tage med til de kommende forhandlinger.
Pelle Dragsted (EL), 2015-08-26:
Jeg kunne forstå på ordførertalen, at ordføreren ønsker en numerisk grænse, altså at der må være en numerisk grænse for, hvor mange flygtninge Danmark kan modtage.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor denne numeriske grænse skal ligge, og hvordan ordføreren så vil stille sig til den, lad os sige sexslavekvinde, der er undsluppet Islamisk Stat fra et område, der er kontrolleret af dem, og når frem til den danske grænse og beder om asyl.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-08-26:
Punkt 1, jeg svarede faktisk, at vi ikke havde et forslag om at udtræde – bare sådan, at det står helt klart.
Punkt 2, så handler det jo om at sørge for, at det er dem, som man ikke kan hjælpe tættere på, der stadig kan få en beskyttelse langt væk, men kun dem.
Det er da det, som er målet for os.
Det er vi jo gået til valg på.
Men når vi nu ved, at vi kan hjælpe et utal flere for de samme penge, ja, faktisk for færre penge, ved at bruge pengene klogere, så er det jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt udviklingsbistanden er 0,7 eller 0,8 pct.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Det var hverken et svar på, om Liberal Alliance ønsker, at Danmark skal udtræde af FN's flygtningekonvention, eller på, hvilke konkrete ændringer af konventionen Liberal Alliance ønsker at arbejde for.
Men lad nu det ligge.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll bruger i sin tale meget tid på at sige, at der skal hjælpes yderligere i nærområderne.
Jeg er helt enig.
95 pct. af verdens flygtninge er i nærområderne som internt fordrevne flygtninge eller i nabolandene.
Der er brug for massiv støtte og hjælp.
Betyder udmeldingerne fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, at Liberal Alliance vil blokere for Venstres og Dansk Folkepartis planlagte milliardstore nedskæringer i den udviklingsbistand, som netop går til nærområderne?
Pelle Dragsted (EL), 2015-08-26:
Jeg har ikke spor dårlig smag i munden.
Jeg er bare uenig med ordføreren i den politik, han står for.
Sagen er jo, at det ikke er et enten-eller.
Vi har brug for at hjælpe i nærområderne, ja, men i og med at ordføreren selv lige har sagt, at han ønsker at blive i flygtningekonventionen som medlem, så er det jo altså også sådan, at hvis f.eks. den her kvinde, som vi bruger som eksempel, kommer hertil, så har hun et krav på beskyttelse i Danmark, som vi skal leve op til.
Og det, som den her diskussion handler om, er så, hvilke vilkår det er, vi byder hende, når hun kommer hertil.
Så den her idé om, at det skulle handle om en dårlig smag i munden, eller at det skulle handle om ikke at ville løse problemerne, forstår jeg slet ikke.
Vi skal hjælpe i nærområderne, men vi skal også påtage os ansvar i en situation, hvor mange mennesker er på flugt fra nogle forfærdelige forhold i Syrien.
Jeg er glad for, at ordføreren bekræftede, at han ikke ønsker en numerisk grænse, for det er jo ellers det, man kan forstå.
Det ville være belejligt, hvis også andre af højrefløjens ordførere kunne besvare spørgsmålet, nemlig hvor den her numeriske grænse skal ligge, og hvad man gør, når den er overskredet og mennesker med krav på asyl kommer til vores grænser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-06:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, onsdag den 7. oktober 2015, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Hold da op, det var et svar med mange ord i.
Jeg undrer mig bare lidt over, at man ikke vil blande sig i kommunernes økonomi, hvis kommunerne afskediger pædagoger, men at man gerne vil blande sig i kommunernes økonomi, hvis kommunerne skal ansætte pædagoger.
Er det korrekt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg kunne så godt tænke mig, at Enhedslisten stod sammen med SF i kampen for at sørge for, at staten beholder majoriteten i DONG.
Det har været SF sammen med Socialdemokraterne, der har kæmpet i forliget for at sørge for, at hovedparten af DONG's aktier stadig væk er på statens hænder.
Og der er jeg jo ked af at Dansk Folkeparti og Enhedslisten kører med på en badebillet uden overhovedet at tage ansvar for at sørge for, at staten fastholder DONG.
Når det så er sagt, står vi bag den aftale, vi har indgået, og derfor støtter vi ikke op om en folkeafstemning.
Sådan er det også, når man indgår aftaler.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-10-08:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Ordføreren nævnte i sin ordførertale, at det er meget vigtigt for SF, at vi har en god folkeskole med dygtige lærere, sagde ordføreren, som har tid til forberedelse og undervisning.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ordføreren, hvordan SF som en del af forligskredsen bag folkeskolereformen – set i lyset af de udfordringer, vi har set indtil videre, med folkeskolereformen: dårlig trivsel blandt elever, lærere, der flygter fra folkeskolen, en massiv tilgang til privat- og friskoler – vil arbejde for at få folkeskolen på rette spor igen, altså som en del af den forligskreds, der står bag reformen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for hr. Pelle Dragsted, at SF har været optaget af at fastholde statslig kontrol med DONG.
Det har været SF's fokus helt tilbage fra 2004, da man havde diskussionen om DONG allerførste gang.
Der sørgede vi for, at aktiemajoriteten blev på statens hænder.
Det har vi kæmpet for siden hen, og jeg er meget ked af, at vi ikke har Enhedslisten som allieret her, for hvis I nu var med i forliget, var vi jo flere, der kæmpede for, at det var staten, der i virkeligheden stod med de fleste af aktierne i DONG.
Det er jo ikke sådan, at staten på noget tidspunkt har ejet 100 pct. af aktierne i DONG, men vi har sådan set hele tiden haft aktiemajoriteten, og det er det, SF har kæmpet for.
I forhold til en folkeafstemning med hensyn til DONG har vi jo en aftale; der er indgået en aftale på Christiansborg, og den står vi selvfølgelig ved.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
Og tak til ordføreren for talen.
Men et enkelt område har vi diskuteret, og det er det her med privatiseringen af DONG, hvor vi jo har været uenige helt tilbage fra dengang, hvor man solgte ud til Goldman Sachs, og hvor der var hele den ballade i forbindelse med det, som SF jo desværre medvirkede i.
Og her senest har man, inden vi overhovedet har fået fundet ud af, hvad der egentlig foregik dengang og afdækket omfanget af den skandale, så valgt en videre privatisering gennem en børsnotering.
Jeg har hørt SF's forklaring på, hvorfor man mener, det er en god idé.
Jeg synes, det er en rigtig skidt idé.
Det er et firma, som ejer vores elforsyning i store dele af Sjælland, som ejer nogle af vores kraftværker, og som ejer nogle af vores vindmølleparker, og dem vil man altså nu sælge ud til højestbydende.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er ikke så meget det, det er mere, hvorvidt SF kan støtte det forslag, som Alternativet og Enhedslisten har fremsat, nemlig om, at det her meget kontroversielle spørgsmål bliver sendt til folkeafstemning, sådan at danskerne kan stemme om, hvorvidt de støtter en børsnotering eller ej.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Grunden til, at jeg brugte mange ord, var faktisk, at jeg gerne ville svare på spørgsmålet.
Det synes jeg er meget rimeligt i Folketinget.
Jeg tror, at det, der er afgørende, er at spørge: Laver vi en økonomisk ramme, der er fornuftig for kommunerne, så de har mulighed for at ansætte det nødvendige pædagogiske personale?
Jeg synes jo, at det går i den gale retning.
Når regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne laver et omprioriteringsbidrag i kommuneaftalen, så de skal skære ned med 1 pct. ude i kommunerne de kommende år, så vil det få konsekvenser for børnene.
Vi har gjort det modsatte.
Vi har faktisk leveret nogle nye penge, så det var muligt at ansætte noget personale.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
Jeg er helt med på, at man har indgået en aftale, og det forslag, vi har fremsat sammen med Alternativet, er sådan set, at man siger, at den aftale, der blev indgået den her sene fredag eftermiddag, er den, vi sender til folkeafstemning, f.eks. på den dato, hvor vi alligevel skal stemme om retsforbeholdet.
Alle er jo klar over, at da man f.eks. privatiserede til Goldman Sachs, var det omkring 87 pct. af danskerne, der var modstandere af det salg.
Vi ved, at det her er dybt kontroversielt; vi ved, at det er noget, der har optaget danskerne.
Og derfor kan vi jo godt være uenige om fornuften i at fortsætte privatiseringen af DONG, som man gør med den her børsnotering, og i at invitere flere private indenfor, men kunne vi ikke være enige om, at det vil være rimeligt at spørge danskerne, hvad de synes, før man tager den her beslutning, som jo er på vegne af os alle sammen?
Karina Adsbøl (DF), 2015-10-08:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at SF fik afsat 500 mio. kr. til flere pædagoger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Nu har vi jo kommunalt selvstyre i Danmark, og det er op til kommunerne inden for et vist loft at vurdere, hvad prisen skal være på fritidsordninger, på daginstitutioner osv.
Vi må erkende, at der er vanvittig stor forskel på det, i forhold til hvor man er i landet, og jeg har noteret mig, at nogle af de steder, hvor Dansk Folkeparti sidder med afgørende indflydelse, jo også er nogle af de steder, hvor man er med til at øge prisen på daginstitutionerne mest.
Det er jo en politisk prioritering.
Vi er sådan set optaget af, at det skal være billigere at få sine børn i daginstitution.
Vi ved, at det er et af de steder, man bliver integreret allerbedst, og nogle af de socialt udsatte børn og børn af anden etnisk herkomst har godt af at komme i daginstitution, og derfor skal priserne ikke stige for meget.
Nu skal vi jo prioritere og være økonomisk ansvarlige, er jeg nødt til at sige til hr. Søren Pape Poulsen.
Man kan ikke gøre alt i den her verden, herunder kan man ikke sige, at man vil indefryse grundskylden og samtidig sørge for flere pædagoger i vores daginstitutioner.
Hvad den prioritering angår, skal der ikke være nogen tvivl om, at jeg synes, det er langt vigtigere, at vi har pædagoger i vores daginstitutioner, og at vi får flere af dem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det var nok svar som forventet, men jeg tillader mig at være en smule nedslået over det.
Altså, det vil sige, at vi så skal lade de ejendomsvurderinger og et nyt vurderingssystem sejle indtil 2020.
Ville det ikke være moralsk rigtigt at sige: Vi indefryser grundskylden, indtil vi har et nyt vurderingssystem?
Eller skal man bare sige: Det er vel nok dejligt, lad os bare malke boligejerne for alle de kroner, de har, og så skidt med, at der er nogle af dem, der må gå fra hus og hjem?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Vi har jo fået en lidt mærkelig opdeling i ejendomsskat og grundskyld, hvilket betyder, at du kan bo langt ude på landet og have en ejendom og være pensionist og opleve, at dine skatter stiger, mens du kan bo på Frederiksberg og overhovedet ikke have noget fysisk areal omkring, men opleve, at dine ejendomsskatter er indefrosset.
Så jeg anerkender, at der kan være mange både rige og fattige, der bliver ramt af den her problematik.
Vi har allerede kigget på den i forbindelse med skatteaftalen, hvor vi diskuterede boligskatterne, og vi har aftalt, at vi har fikset området indtil 2020, og det står jeg faktisk bag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg for meget længe siden kom til at sige noget om grundskyld og om, hvorfor det er vigtigt for os, og så mener jeg, at det var på Twitter, at fru Pia Olsen Dyhr skrev, at jeg ville hjælpe de rige på Frederiksberg og ikke gøre noget for 3F'erne andre steder i landet.
Sådan kunne fru Pia Olsen Dyhr i hvert fald godt have sagt, men jeg er helt sikker på, at vi kan finde frem til det.
Jeg vil blot spørge: Er grundskyldsproblematikken sådan en særlig problemstilling, der gælder isoleret for rige mennesker, eller er det også 3F'erne andre steder i landet, der skal gå fra hus og hjem, fordi vi har så travlt med at beskatte folk fra hus og hjem?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Først vil jeg om det med skoledagens længde sige, at det jo er muligt i de forskellige kommuner at konvertere længden på dagen til f.eks. i stedet for at have to voksne i undervisningen.
Jeg synes, at man i flere kommuner skulle benytte sig af muligheden for måske faktisk at have kortere skoledage, men så i de timer, der er, have to voksne i undervisningen.
Det kan være en pædagog, det kan være en lærer, det kan være to lærere.
Men det tror jeg måske kunne være med til at gøre skoledagen en smule mere fleksibel.
Det gør man rigtig godt i nogle kommuner, og i andre kommuner gør man det mindre godt.
I forhold til lærernes arbejdstid er jeg jo rigtig glad for, at SF sørgede for, at det var muligt at indgå lokalaftaler.
Nu har vi set halvdelen af landets kommuner indgå lokalaftaler med lærerne, som jo stiller både skoleledelsen, men også lærerne bedre i forhold til at få sat forberedelsestiden på skemaet og måske også være lidt mere fleksible i skemalægningen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-10-08:
Tak for det, og tak for svaret.
Så har jeg bare to tillægsspørgsmål, der er lidt mere konkrete.
Mener ordføreren, at skoledagene er for lange, som det er i dag, og vil SF arbejde for en opblødning på det punkt?
Og mener ordføreren, at lærernes arbejdstidsregler er for ufleksible, som det er i dag, i forhold til hvordan man kan forberede sin undervisning, og vil SF arbejde for en opblødning på det punkt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg tror, det er helt afgørende, at vi åbner for dialogen med lærerne.
Og grunden til, det er afgørende, er, at vi skal have folkeskolen tilbage på sporet.
Det kræver en evaluering.
Det kræver, at vi får kigget igennem, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Der er ingen tvivl om, at vi i hvert fald har en udfordring med inklusion ude i folkeskolen; det tror jeg at næsten alle Folketingets partier har erkendt at vi er nødt til at gøre noget ved.
Det vil ikke kræve flere penge, men det kræver jo, at kommunerne sørger for, at pengene følger det inkluderede barn; det gør de langtfra i alle kommuner.
Det er et element.
Et andet element er selvfølgelig at kigge på, om vi ikke skal have flere penge ind i folkeskolen.
Jeg er derfor også glad for, at børne- og undervisningsministeren har inviteret til, at vi nu skal kigge på folkeskolen, og vi vil selvfølgelig prøve at arbejde for at gøre folkeskolen endnu bedre.
Mens SF sad i regering, sikrede vi på finansloven i 2012 500 mio. kr. mere om året til pædagogisk personale i daginstitutionerne.
Og igen i 2015, hvor vi var støtteparti for SR-regeringen, sikrede vi 250 mio. kr. mere om året til pædagogisk personale.
Det er så samtidig sket i en tid, hvor kommunerne har sparet, og eftersom jeg ikke hører til et parti – og det mener jeg sådan set heller ikke at Venstre gjorde – som mener, at vi her på Christiansborg skal diktere alt, hvad de skal gøre i kommunerne, så synes jeg, at vi også skal overlade det lidt til kommunerne at vurdere, hvordan de vil bruge pengene.
Så er der jo nogle kommuner, der desværre har skåret ned på det pædagogiske personale.
Belært af den erfaring blev det, da vi indgik aftalen om finansloven i 2015, sådan, at det er en pulje, som kommunerne kan søge fra, og efterfølgende godkender man, at pengene er blevet brugt på personale, i stedet for det, der blev gjort tidligere, nemlig at pengene bare blev sendt ud i kommunerne, hvor vi oplevede at det faktisk betød nedskæringer.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det var faktisk en integreret del af den plan, jeg omtalte i min ordførertale.
Den skulle bidrage til at bringe os mere end halvvejs mod det fossilfri samfund allerede i 2030.
Og en del af det er, at vi skal have langt mere genanvendelse.
Vores ambition er jo, at vi slet ikke har affald i forbrænding, og det er selvfølgelig en stærk ambition, men det vil nok i første omgang kræve som et helt konkret initiativ, at vi bliver enige om at have et fælles system for at håndtere genanvendelse af affald, så det ikke er hver kommune for sig, der har store investeringer i affaldsforbrænding.
Så det er i hvert fald et konkret element, men vi har fremlagt en samlet plan også på det område.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg kvitterer bestemt også for boligjobordningen og SF's medvirken hertil.
Fru Pia Olsen Dyhr udtrykker en meget stor bekymring for næste generation, for vores børn, og det er jo en bekymring, som vi sådan set alle sammen deler herinde.
Altså, der er jo nærmest ikke nogen grænser for, hvor mange penge SF vil sætte af til flere pædagoger osv.
Man gik jo til valg på at afsætte 2 mia. kr. til 5.000 flere voksne i daginstitutionerne.
Hvordan kan det så være, at i den periode, hvor SF sad i regering eller var støtteparti for den socialdemokratiske og radikale regering, faldt antallet af pædagoger med 3.000?
Hvorfor gjorde man ikke noget ved det, når nu man ligesom havde serveretten?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det er et rigtig væsentligt område.
Noget af det, som jo er ærgerligt der bliver skåret på med regeringens finanslovsforslag, er jo nogle af de penge, der faktisk er til rådighed, for at man kan investere i at udvikle nye produkter og fremme teknologier, så man er fri for at bruge kemikalier i produkter på den måde, man gør i dag.
Og endelig hvis vi skal tage et konkret område: Jeg besøgte selv et nedrivningssted i valgkampen.
Der er enorme potentialer, hvis vi bliver bedre i stand til at håndtere vores byggeaffald på en forsvarlig måde, altså får kemikalierne og andre forurenende kilder ud af det, og så til gengæld kan bruge al byggeaffaldet igen i stedet for bare at deponere det.
Christian Poll (ALT), 2015-10-08:
Det lyder rigtig interessant.
Men hvordan med kemikalierne, tænker jeg også, fordi det er jo en vigtig del i, at vi kan genanvende vores materialer, altså at vi også kan have en bred kemikalieindsats, hvor vi prøver at få flere og flere kemikalier ud af vores produkter?
Tak for det.
Radikale Venstre og Alternativet har jo mange interesser tilfælles.
En af dem er jo omstilling til en cirkulær økonomi, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvilke tanker man har om at arbejde videre i retning af mere genanvendelse, mindre forbrænding af affald og de andre elementer, der er i cirkulær økonomi.