runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-15:
Jeg har ikke lige læst dagens udgave af Fyens Stiftstidende, men jeg vil meget gerne sætte mig ned og læse det bagefter, for jeg tror ikke helt, jeg forstod, hvad det var, fru Julie Skovsby spurgte om.
Noget af det, som f.eks. Fængselsforbundet jo har anført i deres høringssvar, er, at der altså er nogle uregerlige unge, som er blevet placeret på en ungdomsinstitution, men som man af en eller anden årsag vurderer skal over i et fængsel og afsone i stedet for, fordi man ikke kan tage hånd om dem i ungdomsinstitutionerne.
Det er selvfølgelig forkert, at man ikke har kompetencerne til at tage sig af de her unge mennesker i netop ungdomsinstitutionen.
Det, som også bekymrer mig, er, at der så står i høringssvaret, at de unge mennesker, der kommer over i fængslerne, tror, det er en belønning for det at være sej, at de kommer over i et fængsel i stedet for at være i en ungdomsinstitution, og det er jo den helt forkerte vej at gå.
Vi skal sørge for, at der er noget uddannet personale i ungdomsinstitutionerne, som også kan tage sig af de helt uregerlige unge.
I Dansk Folkeparti har vi jo netop set udviklingen, vi har holdt øje med den udvikling, at flere og flere unge – og de bliver jo yngre og yngre, helt ned til 12 år – begår kriminalitet.
Der er det, vi fra Dansk Folkepartis side siger, at vi bare må sætte mere konsekvent ind og tidligere, end vi gør i dag.
Det vil være passende, både af hensyn til den unge og af hensyn til offerets retsfølelse.
Der kunne vi i Dansk Folkeparti godt tænke os, at man bl.a. brugte det konsekvensapparat, som hedder samfundstjeneste, mere.
Det betyder ikke nødvendigvis, at man, fordi man begår lommetyveri, skal i en ungdomsinstitution.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler bl.a. om, at man kan idømmes samfundstjeneste – det så vi i hvert fald godt at man brugte meget mere i den her situation.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-15:
Ja, men altså, jeg synes jo, det ønskelige ville være, at man kunne sætte ind, før der skete noget.
Det tror jeg sådan set også er det, de fleste mennesker i Danmark synes ville være godt.
Det, som jeg så vil spørge ind til, er: Hvad synes Dansk Folkeparti der skal ske på et tidligere tidspunkt?
Man kunne jo godt forestille sig, at der var en eller anden form for sanktion af en eller anden art – ikke fængsel, men et eller andet – på et tidligere tidspunkt.
Man kunne også forestille sig, at man havde så meget forebyggelse, at man havde mulighed for at reagere, f.eks. når man så et barn på 7 år begynde at udvikle sig uhensigtsmæssigt.
Vi har desværre alt for mange eksempler på, at lærere har reageret over for kommunen om f.eks. 7-årige børn, hvor der så ikke er sket noget.
Var det ikke en idé at sætte ind på så tidligt et tidspunkt?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Ministeren får det altså til at lyde, som om det er noget unødvendigt krimskrams.
Jeg synes, at ministeren ser bort fra, at der rent faktisk er en alvorlig problemstilling her.
Det er jo ikke bare noget, som Socialdemokratiet har fundet på ud af den blå luft.
Det er faktisk sådan, at der er ordblinde i det danske samfund.
Der er læsesvage i det danske samfund, som har gjort opmærksom på, at det her kunne være et skridt i den rigtige retning.
De mener rent faktisk, at det, som ministeren kalder unødvendigt krimskrams, kunne være med til at guide dem til at kunne genkende det parti eller den kandidat, de gerne vil stemme på.
Det er jo sådan set for at række hånden ud til en gruppe med nogle problemer, at vi gør det her.
Så siger ministeren: Nå ja, i dag kan man få hjælp af nogle valgtilforordnede.
Men jeg er da ikke sikker på, at det er alle, der har lyst til, at der står nogen og kigger en over skulderen, i forhold til hvad man stemmer.
Vi andre, der ikke behøver hjælp, kan stemme i fred og ro og for os selv, men dem, der er handicappede, har ikke mulighed for det.
Der synes jeg og Socialdemokratiet da, at man kunne overveje at gøre de her ting.
Vi foreslår jo ikke, at det partout skal være sådan, at de i forvejen meget lange lister til f.eks. regionsrådsvalget bliver endnu længere, så man skal starte i den ene ende af gymnastiksalen for at ende i den anden ende af gymnastiksalen for at stemme.
Vi siger jo faktisk, at det kunne lade sig gøre i form af digitale valg.
Men kan ministeren ikke se, at det kunne hjælpe en gruppe?
Hvis det kan det, skulle man så ikke være imødekommende over for digitale valg?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Men spørgsmålet er, om ikke den bedste hjælp er, at en venlig person, som jo skal være objektiv, og som ikke på nogen måde må favorisere eller være indiskret, hjælper med det individuelle problem, som den enkelte borger har.
Det er kun et fremskridt, hvis alternativet er bedre, og det er det ikke i dette tilfælde.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Man kan ikke lade være med at trække på smilebåndet over det billedsprog.
Nu når vi er ved billeder og logoer, er det dog alligevel noget af et billedsprog at sige et stalinorgel af billeder og logoer.
Vi fra socialdemokratisk side gav meget udtryk for, at vi kunne forestille os, at det bedst kunne lade sig gøre i digital form, altså, så bliver det nemmere at guide sig frem.
Der er omkring 5 pct. af den danske befolkning, som er meget læsesvage – måske endda flere – de ordblindes organisationer fremhæver selv omkring 5 pct., som har svært ved at navigere.
Mange af dem synes, at det er forbundet med en vis ydmygelse, med en vis kontrol, at de ikke kan stemme i fred og ro og for sig selv.
Derfor vil billeder og logoer kunne hjælpe dem til selv at guide sig frem.
Kan ministeren ikke se, at det er et fremskridt, at man ikke behøver at få hjælp, og at man ikke behøver at have nogen til at kigge sig over skulderen?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Skal vi have billeder og partilogoer på stemmesedlerne?
Det mener regeringen ikke.
Det bærende hensyn bag de gældende regler er, at stemmesedlerne skal fremstå ens for alle vælgere, uanset deres uddannelsesmæssige, sociale, erhvervsmæssige eller aldersmæssige baggrund.
Stemmesedlerne bør derfor fremstå neutrale og objektive og ikke indeholde irrelevante karakteristika.
Hvis en vælger har problemer med at læse eller afkrydse sin stemmeseddel, kan vælgeren få hjælp efter reglerne om hjælp til stemmeafgivning.
Hjælpen kan bl.a. bestå i, at vælgeren i nødvendigt omfang kan få forklaret og oplæst stemmematerialet.
Forslagsstilleren mener, at stemmesedlerne bliver mere overskuelige, hvis de får påført partilogoer og billeder af kandidaterne.
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Der kan jo altså være over 100 navne på en stemmeseddel, og det indebærer, at der så også kan være over 100 billeder og partilogoer.
I Københavns Storkreds var der 107 opstillede ved sidste folketingsvalg, og hvis man ser bort fra Bornholms Storkreds, opstilles der i gennemsnit i hver storkreds 87 kandidater.
Det vil sige 87 navne, 87 billeder, 87 partilogoer i gennemsnit.
For slet ikke at tale om kommunevalget, hvor der i november sidste år var 291 kandidater i Københavns Kommune og 206 i Århus, og der var 28 kommuner med over 100 opstillede kandidater.
Så vil der jo også være problemer i forhold til kandidater, som står uden for partierne, og som ikke har logoer.
Det kan de selvfølgelig skaffe sig.
Men er logoer ikke noget irrelevant krimskrams i forhold til en valghandling?
Det kan man spørge om.
Jeg er heller ikke sikker på, at logoerne er særlig indarbejdede hos vælgerne.
Jo, måske for nogle få store partier, men ikke for de andre.
Så er jeg altså heller ikke sikker på, at folk med læsevanskeligheder bliver hjulpet stort af at skulle orientere sig blandt så mange billeder og så mange logoer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-16:
Man kunne jo også forestille sig, at man prøvede det af et sted.
En historie, som jeg hørte for år tilbage, var jo, dengang der skulle være valg til Roskilde Kommune og Roskilde Amt, og det var første gang, at der blev opstillet en kandidat med tyrkisk baggrund, og han var ude at føre valgkamp.
Han stod som nr. 12 på listen til Roskilde Amt og gik selvfølgelig rundt og fortalte alle dem, han kendte, at de skulle gå hen og på stemmesedlen tælle 12 gange ned og så sætte deres kryds.
Han stod nr. 12 på listen til Roskilde Amt.
Men det gjorde manden, der stod på listen til Roskilde Kommune også, fordi folk så bare gik ned og sagde: Der er to stemmesedler.
Det er jo et klokkeklart eksempel på, at der er mennesker i det her land i dag – ikke bare folk med anden etnisk baggrund, men også folk, helt almindelige danskere – som har problemer, og hvem vi kunne hjælpe bl.a. ved også at skabe en connection mellem de valgplakater, vi har, og det, man foretager sig inde i stemmelokalet.
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Den gruppe, som kan have vanskeligheder ved at læse eller afkrydse en stemmeseddel, kan få hjælp ved valghandlingen.
Man kan få oplæst stemmesedlen og i øvrigt få hjælp på alle mulige måder.
Det, der er regeringens synspunkt, er, at dette er en bedre løsning end at forlange et stalinorgel af billeder og logoer.
Det er det, der er regeringens synspunkt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-16:
Det er så tabuiseret og kan være så fyldt med skam, at man er gået ud af folkeskolen uden at kunne læse og skrive.
Det må ministeren levende kunne sætte sig ind i, for det sker jo desværre stadig væk, at folk går ud af folkeskolen og ikke har lært at læse og skrive, ikke kan det i tilstrækkelig grad, så de faktisk har svært ved at stave sig igennem navne på kandidater eller navne på partier.
Det, vi foreslår, er jo ikke, at der ud fra en partiliste skal være et logo ud for hver eneste kandidat – jeg tror, ministeren sagde, der skulle være 87 gange partilogoet.
Det er jo ikke korrekt; der skal være et logo, eller man kunne kalde det et piktogram, ud for partiets navn, og så skal der være et billede af kandidaten.
Det er det, der bliver foreslået.
Det ville jo netop betyde, at der ville være en samhørighed mellem materialet i den valgkamp, der foregår ude rundtomkring, og situationen den dag, man står i valglokalet.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det er sådan set en meget alvorlig sag, vi har fat på her, hvor vi ser et ret betydeligt fald i valgdeltagelsen.
I 1970 var det 72 pct., der deltog i de kommunale valg, men her i 2009 var vi nede på 65 pct.
Det er et fald på 7 procentpoint.
Det er altså ret betydeligt.
Det er jo rigtigt, som den konservative ordfører er inde på, at der er mange ting, vi kan gøre som politikere i vores daglige arbejde – måden, vi taler om politik på, spørgsmål, vi stiller, osv.
Der tror jeg vi alle sammen er optaget af at gøre alt, hvad vi overhovedet kan for at rykke i den retning, hvor flere bliver engagerede og deltager.
Men netop når den konservative ordfører siger, at det er os som politikere, der skal være med til at sikre opbakning og tillid, har vi vel også et ansvar for, når vi kan se, der er noget, der går i den forkerte retning, så at sige: Lad os da lige prøve at få kortlagt det her tilstrækkelig godt; lad os lave en kommission, så vi kan få undersøgt de her forskellige ting, så vi kan finde ud af, om det er strukturreformen, der har indvirket, eller om det er det, at man har lukket mindre valgsteder, eller om det er nogle andre ting, der spiller ind, f.eks. kunne nogle af de elementer, som ordføreren selv nævnte, være medvirkende.
Skulle vi ikke have sådan en kommission?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Der er ingen tvivl om, at der er en tendens til faldende valgdeltagelse.
Men en kommission er ikke et rigtigt forum til at få belyst den her opgave, mener vi i Det Konservative Folkeparti.
Vi kender jo i virkeligheden godt svaret.
Og nu er der blevet talt meget om det her i salen i dag, men det er altså politikernes ansvar at skabe tillid til deres vælgere.
Det nytter ikke noget at give skylden til alle mulige andre.
Det er os politikere der har det overordnede ansvar for det.
Det vil sige, at man bør diskutere lokalpolitik i nærdemokratiet, landspolitik skal selvfølgelig diskuteres her i Folketingssalen, og regionspolitik skal selvfølgelig diskuteres i regionerne, hvor hospitalerne hører hjemme.
Jeg kan da godt forstå, at der en gang imellem hersker lidt tvivl og forvirring blandt vælgerne, når de her diskussioner blandes sammen.
Ligegyldigt hvor der er valg, bliver det hele jo i virkeligheden blandet sammen – enkeltsager sammen med store, retningsgivende principielle sager.
Vi bør i stedet her i salen lave en aftale – men også i kommunerne, naturligvis – om at bruge den politiske platform ansvarligt.
Derfor er der også vigtigt, at vi tydeligt tilkendegiver, hvilke beslutningskompetencer der ligger i kommunerne og regionerne, men det er også vigtigt at pointere, at Folketinget selvfølgelig har det overordnede ansvar for, at hele Danmark drives effektivt som et godt demokrati – ingen tvivl om det.
Den enkelte vælger skal også føle, at man gør en forskel, når man stemmer lokalt, og når man stemmer landspolitisk.
Det er altså politikernes ansvar at skabe tillid til demokratiet; der er ingen andre til at gøre det.
Derfor kan De Konservative ikke stemme for beslutningsforslaget om at nedsætte en kommission om det her.
Jeg tror faktisk, at lige præcis ordet kommission ikke ringer i ret mange vælgeres ører, for det er den her almindelige politiske blandekasse, hvor man, hvis man har en god politisk debat, hvad vi jo så ofte har her i salen, opretter en kommission til at se på det, og så er det sådan et eller andet tilfældigt, der kommer ud af det i den sidste ende, og så skal man prøve at retningsgive eller lovgive efter det.
Og det er der, jeg egentlig tror vælgerne mister tilliden til, at selv om du og jeg er uenige om nogle ting, så skal vi have lov til at være det, og så udmønter det sig i en lov, der gør det ene eller det andet.
Det er holdningerne, det er os som politikere, der har ansvaret for at drive demokratiet, og ikke en nedsat kommission, som på en eller anden måde skal ælte mel og vand sammen, og så får vi dej ud i den sidste ende, og så får vi sådan et eller andet ud af det.
Der tror jeg netop at en kommission på ingen måde vil styrke valgdeltagelsen, snarere tværtimod.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Ja, den konservative ordfører har jo fuldstændig ret i, at det forhold, at vi står herinde og taler om en kommission, og selve det forhold, at der bliver nedsat en kommission, overhovedet ikke er noget, der rykker i blyanten på valgdagen, ingen tvivl om det.
Det siger sig selv.
Det kunne nærmest have den modsatte effekt, for det lyder enormt kedeligt.
Men det, der egentlig er sagen, er jo, at kommissionen skal bruges til at få undersøgt nogle ting, så vi kan få sat handling på bagefter, og så vi bliver klogere på noget, så vi ved noget mere om, hvad det er, vi skal gå i gang med at gøre for at få flere hen at stemme.
Og det er det, jeg ikke rigtig forstår at den konservative ordfører ikke er med på og Det Konservative Folkeparti ikke er med på.
Jeg står her med en liste over alle de kommissioner, der er blevet nedsat siden 2001, hvor VK-regeringen kom til: 15 kommissioner i alt, bl.a. om karaktergivning.
Altså, når vi har så stort et problem omkring vores folkestyre og vores demokrati, skulle vi så ikke også få undersøgt det tilstrækkeligt, til bunds i en kommission, som er forpligtende, sådan at vi efterfølgende er forpligtede til at foretage nogle handlinger?
Skulle vi ikke tage og gøre det?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Nogle steder er der ingen tvivl om at en kommission har en berettigelse.
Men her har vi rent faktisk et område, som også er så forskerbaseret, at det måske mere er forskningen, man skal gå ind og kigge på, og vi har nogle meget anerkendte og dygtige forskere, som også er inde og kigge på det her område.
Jeg er fuldstændig, helt enig med hr. Rasmus Prehn i, at det er et meget alvorligt emne, og det er virkelig noget, der interesserer os alle sammen.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-16:
De Radikale er enige med forslagsstillerne i, at det er bekymrende, at valgdeltagelsen til kommunevalgene er faldende.
Vi mener måske nok, at det er lige vel meget i overkanten ligefrem at nedsætte en kommission til at undersøge, hvad det skyldes.
Vi har egentlig tænkt på at foreslå, at man simpelt hen igangsatte en eller anden form for udvalgsarbejde med deltagelse af eksperter i demokratisk deltagelse og også de organisatoriske personer fra de politiske partier.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det var da et vældigt engagement, som ordføreren kunne lægge i det her, og det var jo en hån mod hele forslaget og også en hån mod de mennesker, der rent faktisk har ønsket det her.
Man kan jo sagtens gøre sig morsom og nævne hampplanter, cowboyhatte og andre ting, men det her er altså et ønske fra en gruppe vælgere, som har et behov.
Ordføreren ved udmærket godt, at det, som er intentionen, er, at det skal foregå som elektroniske valg, men man har altså også i papirudgave forsøg med det her i Spanien og Irland, hvor det fungerer udmærket.
Det er jo ikke tanken, at det skal være meterlange stemmesedler.
Men selvfølgelig kan det løses i praksis.
Man har gjort det i andre lande med stor succes for grupper af folk, der har læsevanskeligheder, og som føler sig inkluderet, ved at der er de her muligheder.
Skulle vi ikke tage det hensyn og vægte det højere, end den der, synes jeg, lidt popsmarte polemik, hvor man gør sig morsom med snak om friske pærer, cowboyhatte, hampplanter og andre ting?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Jeg vil meget gerne gå i dialog med mennesker, der har læsevanskeligheder, om, hvorvidt de synes, at det bliver mere overskueligt at have en stemmeseddel på 13 m, når der så bare er billeder på.
Hvis det er konsekvensen, at de mener, at 13 m er helt i orden, jamen fint nok, så er det også et synspunkt.
Jeg tror bare helt ærligt ikke på, at det gør stemmesedlen mere overskuelig, hverken for den læsesvage eller den læsestærke.
Men jeg kan godt forstå, at man sidder her og forsøger at trække debatten i en helt anden retning og det ene og det andet og det tredje, fordi man måske er en lille smule flov over, at man ikke helt har gennemtænkt konsekvenserne af, hvordan stemmesedlen kommer til at se ud med det forslag, man nu har fremsat i Folketingssalen.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Det var så det, vi fik, om det, jeg rent faktisk spurgte om, og resten handlede så om centimeter og billedstørrelse osv.
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt.
Vil ordføreren så ikke fortælle mig, hvad Venstre vil gøre for de mennesker, som har bedt om det her, som har det svært med stemmesedlerne, som de ser ud i dag, og som siger: Vil I ikke nok hjælpe os, og vil I ikke nok hjælpe os på en måde, så vi kan klare det her selv frem for at skulle gøre det, som vi finder flovt, som vi finder ydmygende, nemlig at skulle bede om hjælp?
Hvad vil Venstre så gøre for dem?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Som ordfører for Venstre vil jeg meget gerne forholde mig til grundsubstansen for dem, der har svært ved at overskue en lang stemmeseddel, og derfor er det, at jeg har gjort dem den tjeneste at prøve det her beslutningsforslag af i praksis, eksempelvis bare for København Kommunes vedkommende, hvor der var de 291 kandidater, hvilket giver en længde på stemmesedlen på 13 m, hvis den bare skulle rumme et foto af hver kandidat på størrelse med det, man i dag har i sit pas.
Det er da at forholde sig i grundsubstansen til det, der er indholdet af det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne her fremsætter.
Jeg tror ikke, at det er nogen hjælp til dem med læsevanskeligheder, at vi stikker dem en 13 m lang seddel og siger: Hvis du har svært ved at læse navnene, skal du bare lede efter billederne; du skal bare lede længe, hvis du skal ned til Enhedslisten, fordi der skal man altså virkelig langt ned i bunden af de 13 m for at komme frem til dem.
Derfor fastholder jeg, som jeg også sagde i min tale, at jeg synes, at det er rigtig, rigtig godt, at vi i Danmark har nogle regler, hvor vi netop tager højde for, at de, der er behov for hjælp, naturligvis også skal have hjælp til at kunne krydse korrekt af på deres stemmeseddel.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Det er jo meget interessant at høre både om ministres natlige drømme og om størrelsen på gråhvaler af forskelligt køn, men jeg synes bare, at det ville være så rart, hvis ordføreren også ville forholde sig det, som er grundsubstansen i forslaget, nemlig at forsøge at give en hjælpende hånd til dem, som i dag har svært ved at håndtere en stemmeseddel.
Vil ordføreren ikke nok forholde sig til, at vi desværre har ganske mange mennesker i Danmark, som har svært ved at afkode en stemmeseddel ved valgene, og som føler det ydmygende og flovt at skulle bede om hjælp?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Vi tager den endnu en gang for hr. Rasmus Prehn.
Er det så unødig polemisk, at jeg tillader mig at forholde mig til, hvordan den stemmeseddel så kommer til at se ud ud fra indholdet af det beslutningsforslag, vi behandler her i dag?
Det er 13 m for borgerne i Københavns Kommune.
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker, der kan overskue en stemmeseddel på 13 m.
Og så siger ordføreren, at jeg vist tog lige lovlig mange centimeter med.
Jeg vil gerne være large her i dag og sige, at der kan være to billeder på hver række, og o.k., så er konsekvensen af det her beslutningsforslag, at det bliver en stemmeseddel på 6,5 m.
Det er også for langt for Venstres vedkommende.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Jeg synes, det er unødig polemisk i forhold til et forslag af den her karakter, som netop er et forsøg på at række ud efter en gruppe, som har vanskeligheder.
Først og fremmest er det jo faktisk noget, man har prøvet kræfter med i Irland og Spanien, også uden at de her stemmesedler er blevet meterlange.
Der er jo mange måder at gøre det op på.
Jeg synes, man tog lige lovlig mange centimeter med i det, som ordføreren gav udtryk for her.
Tanken i det her beslutningsforslag er, at forslagsstillerne tror på, at vi på sigt får digitale afstemninger.
Ordføreren var selv nede at prøve det her system i formiddags, og der kunne ordføreren ved selvsyn se, at man meget nemt og hurtigt kan lave logoer og billeder, sådan at det bliver meget mere informativt, meget mere tilgængeligt og meget mere brugervenligt.
Og det er det, jeg synes vi skal tage udgangspunkt i.
Ellers er der jo den mulighed, som min kollega, fru Sophie Hæstorp Andersen, gav udtryk for: at man kan gøre det på selve opslaget.
Det her er et beslutningsforslag, det er ikke et lovforslag.
Det er intentioner, det handler om, det er ikke ord i en lov, paragraffer og juristeri.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Ministeren nævner selv i sin tale, at man hos Venstre lægger vægt på, at stemmesedlerne skal fremstå ens for alle vælgere uanset social og uddannelsesmæssig baggrund.
Mener ministeren virkelig, at stemmesedlerne gør det i dag?
Eller kunne vi ikke hjælpe dem, som har vanskeligt ved at læse, lidt bedre på vej, end vi gør i dag?
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Jeg synes ikke, jeg kan være mere åben, end jeg har været.
Der er vælgere, der har svært ved at læse; der er også nogle, der er blinde, og de får den hjælp, som jeg har beskrevet, og det synes jeg altså er det bedste forslag i den sag.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Jeg synes, det er lidt meget at kalde det for åbent blankt at afvise det her forslag, som vi har fremsat, fordi det er noget, der bliver efterspurgt fra nogle af de her mennesker, som synes, de godt kunne bruge lidt ekstra hjælp for at kunne gennemskue den her stemmeseddel.
Når ministeren kalder det for krimskrams, synes jeg næsten, det er lidt nedladende over for dem, som har udtrykt det her som ønske.
Gør det slet ikke noget indtryk på ministeren, når de siger, at det er flovt, ydmygende at skulle bede om hjælp; at de meget hellere vil kunne klare det selv, og det vil de kunne, hvis bare vi ville hjælpe dem på vej med et billede og et logo?