runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Mit andet spørgsmål handler om lægeerklæringer.
Jeg hørte forleden i radioen, at Jens Vedsted-Hansen, som er professor i udlændingeret ved Aarhus Universitet, sagde, at det med at afvise nogle af de der lægeerklæringer, som er partsindlæg, og som går ud over det lægefaglige, ikke er det samme som at begrænse ytringsfriheden.
Man afviser de partsindlæg, hvor lægen går ind og siger, at vedkommende skal have opholdstilladelse.
Hvad med det modsatte?
Der har også været eksempler på læger, der i lægeerklæringer har sagt: Denne person skal ikke have opholdstilladelse.
Skal det være tilladt?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Tak for det.
Venstres ordfører gennemgik jo lovforslaget, og derfor er der ikke så meget at tilføje ud over at sige, at på baggrund af afbureaukratiseringsplanen indgik regeringen den 6. november 2009 en aftale med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance om afbureaukratisering i kommuner og regioner.
Man kan notere sig, at ideelt vil forenklingerne af de statslige regler – ikke kun dem her, men altså de statslige regler – frigøre knap 900 mio. kr. årligt fra 2011, som kommunerne og regionerne kan omprioritere til mere velfærd.
På integrations- og udlændingeområdet skønnes initiativerne, som jeg også tror hr. Karsten Lauritzen var inde på, at frigøre ressourcer svarende til ca. 30 mio. kr. årligt.
Så har jeg lovet at hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter udmøntningen af lovforslaget.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
SF ser positivt på forenkling og afbureaukratisering af udlændingeområdet.
Forenklinger frigiver ressourcer, ikke bare økonomiske ressourcer, men også tid og overskud, så kvaliteten af den direkte borgerkontakt styrkes.
Samtidig gør forenklinger systemet mere gennemskueligt for den enkelte udlænding, og netop gennemskuelighed er stærkt tiltrængt, fordi vi på integrationsområdet efterhånden har et lovkompleks, som ikke bare i sig selv er ekstremt kompliceret, men som også ændres igen og igen, så enhver må holde tungen lige i munden for at forstå de hyppigt skiftende krav.
Enhver forenkling er i den situation en forbedring.
Der er heller ingen tvivl om, at det her forslag til afbureaukratisering er et skridt i den rigtige retning.
SF ser særlig positivt på afskaffelsen af gebyrerne for deltagelse i danskuddannelse.
Det vil medvirke til at skabe lige vilkår for alle deltagere i danskuddannelsen og gavne integrationen.
Det er positivt, at man laver en mindre rigid opfølgning på integrationskontrakter, hvor det er op til kommunalbestyrelserne at vurdere, hvor hyppig en opfølgning der er behov for.
Det er også positivt, at man tillader en mere målrettet fraværsregistrering for danskuddannelserne, da det forhåbentlig kan frigive ressourcer til mere relevante og givende ting for kursisterne.
Selv om vi således er overordnet positive over for forslaget, må jeg alligevel sætte spørgsmålstegn ved, om kommunerne nu også kan spare så mange penge, som der lægges op til.
Den udregning, der er i forbindelse med L 189, er Kommunernes Landsforening da også skeptisk over for.
Jeg vil i hvert fald bare sige herfra, at det er vigtigt, at det her ikke bliver et sted, hvor der er penge at hente i trængte tider, hvis vi vil have integrationsindsatsen til at virke.
Endelig kan jeg i forlængelse af dagens kritik af lovsjusk og dårlige høringsfrister ikke lade være med at spørge ministeren, om hun ikke vil løfte sløret for, hvorfor det her konkrete lovforslag skal behandles, 3 måneder efter det egentlig var planlagt i lovprogrammet.
Er der ikke tale om, at man sætter nogle grundlæggende principper for ordentlig lovbehandling ud af kraft uden nogen grund overhovedet, når forslaget oprindelig kunne planlægges til behandling i januar 2010 og vi nu er i april og først er i gang med første behandling af forslaget her?
Det håber jeg ministeren vil svare på i sin opsamling, og jeg ser ellers frem til at støtte lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Det er vigtigt for integrationen, at rammerne er overskuelige og enkle, sådan at den enkelte kan se, hvad man har ret til og pligt til.
Så som et led i regeringens plan for mindre bureaukrati i kommuner og regioner med overskriften »Mere tid til velfærd«, der indeholder 105 forenklingsforslag på en række centrale velfærdsområder, er de 15 af forslagene på integrationsområdet.
De fire delområder er integrationslovens regler om boligplacering, integrationslovens regler om integrationskontrakter, reglerne i danskuddannelsesloven og reglerne om kommunernes opgaver vedrørende sikkerhedsstillelse i henhold til udlændingeloven.
Inden for disse delområder er der gennemført scanninger, hvor kommuner m.fl. har haft mulighed for at fremkomme med konkrete forslag til lettere sagsgange m.v.
Så alt i alt synes vi, at det et rigtig godt forslag, der forenkler tingene, og samtidig frigør det nogle midler.
Så det støtter vi helt.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Vi synes, at det er rigtig gode ideer, og kan støtte, at kommunerne selvfølgelig skal have mindst 1 måneds varsel for at kunne boligplacere flygtninge, der er visiteret til den pågældende kommune.
Vi synes også, at det er en god idé, at integrationskontrakterne ikke skal følges op slavisk og ens i forhold til alle, der har en integrationskontrakt, men at kommunerne får større frihed til at vælge, hvordan de gør det inden for nogle rammer.
Vi synes, der er mange forenklinger i danskuddannelsesloven, som er helt relevante og tager hensyn til den forskelligartede uddannelsessøgende, der går til dansk.
Generelt synes vi, at det hele er helt relevant, og for en gangs skyld er vi helt enige med ministeren, så det skal da også lige siges på denne dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-19:
Det er jo dejligt at høre, at det her så åbenbart bliver et bredt vedtaget forslag.
Det bygger jo på en aftale mellem Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og regeringen om afbureaukratisering og er jo faktisk kun en af en række love i den anledning.
Der er ingen tvivl om, at afbureaukratisering er helt fundamentalt for Liberal Alliance.
Vi mener sådan set, at der er et fedtlag af bureaukrati overalt i den danske offentlige administration, som vil kunne skæres væk, så man derved vil kunne få råd til både at få skattenedsættelser og bedre velfærd, for nu at sige det, som det er.
Som fru Johanne Schmidt-Nielsen også var inde på, er lovforslaget jo allerede blevet gennemgået en del gange, så jeg skal undlade at gøre det, da der er fuld enighed om forslaget i Folketinget.
Vi ser det som endnu et lille hak så at sige for, at vi har fået lavet noget afbureaukratisering og for, at vi har fået sørget for, at der bliver brugt færre penge på ting, som man dybest set ikke behøver at spilde penge på.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Nu er jeg blevet bebrejdet, at jeg laver lovsjusk, og at der går for kort tid, og så tager vi fat på et andet forslag, som alle er enige i, og så bliver jeg bebrejdet, at det har taget for lang tid.
Jo, forslaget kunne formentlig godt have været fremsat for 3 måneder siden, men hvis nu fru Astrid Krag tager sin dagsorden, så vil hun se, at af det, vi har været sammen om at debattere i dag, er punkt 1 integrationsloven, og punkt 2 er udlændingeloven.
Det, vi taler om nu – det er ikke skrevet ordentligt på tavlen, men man kan se det i lovforslaget – er integrationsloven og udlændingeloven.
Kan man så fortænke mig i at tænke følgende: Vi har en ændring af integrationsloven, en ændring af udlændingeloven, og så har vi en ændring af både integrationsloven og udlændingeloven, så mon ikke det var lettere for Folketinget, at vi tog det hele på samme dag?
Jeg har godt læst AOF's høringssvar.
Jeg hører i stigende grad om den danskundervisning, at man ikke kan lære dansk på 3 år, når man også arbejder.
Jeg vil først sige, at det jo egentlig er positivt, for jeg tager det som et eksempel på – og der har jeg jo også tallene med mig – at indvandrerne er blevet meget bedre til at lære dansk og meget mere interesserede i at lære endnu mere, og at mange flere er kommet i arbejde, og det skal selvfølgelig imødekommes.
Men derfor opfordrer vi jo også til større fleksibilitet ude i kommunerne.
Jeg var faktisk i en kommune forleden dag, hvor spørgsmålet også blev rejst på sprogskolen, og de sagde, at det egentlig ikke var pengene, der manglede, og at de havde alle mulighederne, så de kunne sådan set ikke brokke sig.
Jeg kan huske den guldsmed, der var i radioen, og som sagde, han altså ikke havde tid til at gå på sprogkursus, når han skulle tjene penge i sin guldsmedeforretning hele dagen, men der må man altså sige, at det er lidt af et valg.
Det handler igen om den mentalitet, som vi har talt om tidligere på dagen, nemlig at man så også må være parat til at gøre en ekstra indsats selv.
I gamle dage gik håndværkerne på arbejdspladsen hele dagen og var drøntrætte og skulle hjem og i bad, og så gik de på Teknisk Skole hele aftenen. Jeg har aldrig påstået, at det ikke kræver noget særligt at blive integreret i det danske samfund, for det gør det, men jeg vil godt sige, at jeg er meget opmærksom på det, og det er klart, at der skal være fleksibilitet, der skal være aftenundervisning.
Men ellers takker jeg for tilslutningen, og med hensyn til spørgsmålet om de handicappede, så vender vi tilbage til det.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Da jeg kom tilbage fra barsel den 1. februar, kunne jeg jo se på den tidsplan, der kom i den skriftlige redegørelse fra statsministeren, at det her afbureaukratiseringsforslag skulle behandles i januar.
Kunne vi ikke have taget det i januar og så fået en lige så god eller bedre lovbehandling?
Det var bare det, jeg spurgte om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Som medlem af regering og Folketing er man naturligvis forpligtet til løbende at vurdere, om borgernes skattekroner nu også bliver brugt fornuftigt.
Jeg synes ikke altid, at regeringen er så dygtig til den disciplin, men det lovforslag, vi behandler i dag, lægger op til, at man på en række punkter får lavet nogle regelforenklinger, som altså ikke alene vil betyde mindre ligegyldigt arbejde for de offentligt ansatte, men som også vil betyde, at man på en række områder holder op med at bruge skatteborgernes penge på administration af ligegyldige regler.
Der er jo flere ordførere før mig, som har gennemgået forslagets indhold, så jeg vil nøjes med at tage nogle enkelte dele frem.
Vi synes, at det er positivt, at kommunerne ikke længere skal indkalde udlændinge, der er i ordinær beskæftigelse eller i gang med en studieforberedende eller erhvervskompetencegivende uddannelse, til en samtale mindst hver tredje måned, medmindre der er særlige grunde til at gøre det.
Vi synes også, at det er positivt, at kommunerne får bedre tid til at modtage flygtninge på en ordentlig måde, idet de altså får minimum 1 måned til at planlægge modtagelsen.
I forhold til danskuddannelsen synes vi også, at det i den grad er positivt, at man holder op med at bruge tid og ressourcer på at registrere fravær i de situationer, hvor det ingen mening har.
Vi er vældig, vældig glade for, at kommunerne ikke længere skal opkræve gebyr for deltagelse i danskundervisningen.
Som bl.a. Dansk Flygtningehjælp skriver, vil det jo altså medvirke til i højere grad end i dag at skabe lige vilkår for alle deltagere i danskundervisningen og til at fremme integrationen.
Jeg vil i den forbindelse tilføje, at vi i Enhedslisten er helt enige med AOF Danmark.
De beklager i deres høringssvar, at man fastholder 3-års-grænsen for danskuddannelsestilbuddet.
Jeg vil også henvise til Det Centrale Handicapråd og Center for Ligebehandling af Handicappede, der i deres høringssvar endnu en gang påpeger den her undersøgelse, der altså blev offentliggjort i 2007, og som viser, at flygtninge og indvandrere med funktionsnedsættelse ikke får den fornødne kompensation i løbet af deres danskuddannelse i form af f.eks. hjælpemidler eller specialundervisning.
De påpeger jo altså også, at der ikke er tilstrækkelig klageadgang i forbindelse med ansøgninger om sådan en hjælp.
Jeg har registreret, at integrationsministeren i høringsnotatet svarer, at de problemer vil blive vurderet i forbindelse med kommende lovforslag på området.
Det kan være, at ministeren vil kommentere det her fra Folketingets talerstol.
Som sagt, i modsætning til hvad vi tidligere har diskuteret i dag i Folketinget, støtter vi altså forslaget her – hvad hedder det nu – L 189.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Nu forstår jeg ikke, at der skulle gå et helt år.
Det er sikkert medborgerskabsprøven.
Men jeg vil sige, at den jo kun er til dem, der ikke kan ad anden vej.
Altså de, der opfylder betingelserne uden medborgerskabsprøve, men alligevel opfylder pointene, får jo opholdstilladelse med det samme.
Jeg er ikke indstillet på en overgangsordning.
Jeg er faktisk gået den anden vej og har bedt om at få saneret, fordi det er voldsomt belastende og voldsomt uigennemskueligt for borgerne.
Mit svar skulle naturligvis opfattes positivt.
Og jeg skal jo sige, at det også er en af de ting, som vi har diskuteret meget under pointsystemet, for i og med at det er resultatorienteret bliver det lettere for kommunerne.
Det er noget, der har spillet en meget stor rolle for mig.
Der er nu en del, som kommunen kan blive fri for at kontrollere.
Det er resultatorienteret.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Det gør Socialdemokratiet også, altså støtter lovforslaget, som det ser ud.
Afbureaukratisering er jo altid en fornuftig ting at tage fat på.
Vi ser ikke på forhånd de store problemer i den her lovgivning, men vi vil selvfølgelig deltage i udvalgsarbejdet og stille de spørgsmål, som vi finder nødvendige.
Det ligger et andet sted.
Men vi er positive i forhold til lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-19:
Lovforslagets formål er jo afbureaukratisering, og det er et lovforslag, der er et produkt af det arbejde, som regeringen offentliggjorde den 6. oktober 2009 som regeringens plan for mindre bureaukrati i kommunerne og regionerne.
Planen skal altså give kommuner, regioner og offentlige ledere og ansatte større frihed til at bruge ressourcerne på velfærd og færre ressourcer på unødigt bureaukrati.
På en lang række områder er der jo initiativer, og vi skal så her se på nogle af forslagene inden for udlændinge- og integrationsområdet, hvor der er tale om 15 forenklingsforslag.
Sprogcentrene gives bedre muligheder for at målrette deres indsats og mere tid til at løse kerneopgaver, og det er jo så nogle af de her forenklings- og afbureaukratiseringsforslag, som det her lovforslag, vi står med i dag, udmønter ved lov.
Blandt de foreslåede ændringer er, at kommunerne gives bedre tid til at modtage flygtninge.
Der sikres en mere målrettet opfølgning på integrationskontrakten.
Der gennemføres en forenkling af lovenes regler om aktivtilbud og introduktionsydelse.
Der er også en del, der handler om opkrævning af gebyr for deltagelse i danskundervisningen, som det har vist sig svært at administrere i praksis.
Det er jo trods alt en hel del penge i den tid, vi befinder sig i, med massive underskud på statens finanser, og hvor det er svært at få pengene til at slå til i kommunerne.
Så det er 30 mio. kr. i årlig besparelse, foruden at det bliver lettere for alle de nydanskere og udlændinge, som møder lovgivningen, og de sagsbehandlere, som skal sidde og administrere den.
Så med de ord og efter at have læst de relativt positive høringssvar, hvor man også i hvert fald fra Kommunernes Landsforenings side anerkender, at der er regelforenkling og afbureaukratisering her, kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Det er jo heller ikke er alle, der klarer sig godt i X Factor, siger ministeren.
Jeg synes, det er meget specielt at sammenligne muligheden for at få permanent opholdstilladelse og dermed også muligheden for at få statsborgerskab og stemmeret i Danmark med det faktum, at ikke alle kan vinde X Factor.
Men det er ikke det afgørende.
I forslaget gøres det til en ufravigelig betingelse, at man ikke har modtaget hjælp efter lov om aktiv socialpolitik inden for de sidste 3 år, og det gælder jo også enkeltstående ydelser af mindre beløbsmæssige størrelser.
Det kunne f.eks. være støtte til tandlægebesøg.
Kan ministeren forstå, når Rådet for Socialt Udsatte skriver i deres høringssvar, at man herved gør socialpolitik ekskluderende frem for at være inkluderende?
Det har nemlig ret voldsomme konsekvenser for mennesker at bede om hjælp og at få hjælp.
Et system, som sådan set havde til formål at gribe og inkludere, bliver med den her model ekskluderende.
Kan ministeren forstå den indsigelse fra Rådet for Socialt Udsatte?
Nu skal vi jo ikke stå her og diskutere X Factor.
Man kan sige, at konsekvenserne af ikke at komme igennem det her pointsystem er lidt mere alvorlige end konsekvenserne af ikke at vinde X Factor – trods alt.
Jeg synes faktisk ikke, at jeg fik svar på spørgsmålet, ud over at ministeren ikke kan redegøre for detaljerne fra talerstolen.
En af konsekvenserne af den her ordning vil være, at hvis man søger om hjælp til tandlæge, har man fået et beløb er mindre størrelse efter lov om aktiv socialpolitik.
Her er konklusionen så fra regeringen og Dansk Folkepartis side, at man åbenbart har vendt Danmark ryggen eller vist manglende integrationsvilje.
Hvordan kan det på nogen måde være fornuftigt?
Der er for det første frygtelig mange danskere, der også vender Danmark ryggen.
Risikerer vi for det andet ikke, at en gruppe borgere simpelt hen undlader at bede om hjælp, selv om de har behov for hjælp, sådan som Rådet for Socialt Udsatte påpeger?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Som sagt er det selvforsørgelsen, der er omdrejningspunktet for den tidsubestemte opholdstilladelse, og det bliver ikke anderledes.
Man kan altså ikke opretholde et system, hvor man på den ene side stiller nogle betingelser for at opnå nogle rettigheder i Danmark og på den anden side siger, at man i øvrigt forlanger, at der skal være et socialt system.
Der skal selvfølgelig være et socialt system, men her er der altså krav om selvforsørgelse.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg tror, at hvis ministeren selv havde været almindeligt folketingsmedlem, ville hun være blevet fnysende arrig over en sådan udtalelse fra en minister; jeg husker i hvert fald en tidligere justitsminister, der fik sig nogle over næsen, fordi lovgivningsprocessen var lagt op til at være kort.
Og jeg mener stadig væk, at lovgivningsprocessen er det, der foregår i dette hus.
Jeg ved godt, at ministeren så kan sidde og snakke med folk ovre i ministeriet i månedsvis, men det plejer traditionelt at være i Folketinget, vi laver lovgivningen.
Jeg snakkede med en repræsentant fra et regeringsparti her i sidste uge, jeg beskrev den her lovgivningsproces, og det er på hele socialområdet og mange andre områder voldsomt store pakker, der kommer igennem nu.
Det, jeg så godt vil spørge ministeren om, er: Hvad mener ministeren at man som et mindretal skal gøre for at få en seriøs lovgivningsproces her i huset?
Den pågældende foreslog, at vi simpelt hen bare kunne lade være.
Men er det ministerens svar?
Hvad har ministeren som bud på, at vi kan få en ordentlig proces her i huset?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Jamen forslaget har været tilgængeligt fra den 26. marts, så man har over 2½ måned til at deltage i arbejdet.
Fru Anne Baastrup har jo fuldstændig ret.
Men det var også et område, hvor jeg var ekspert og fandt mere end grundlæggende fejl – flere fejl.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg kan forstå, at ministerens respekt for Folketingets arbejde ikke længere er, hvad den har været.
Så vil jeg spørge: Hvad er grunden til, ministeren ikke kommer ind på det eksempel, som jeg rejste over for både hr. Karsten Lauritzen og de andre ordførere fra regeringspartierne, nemlig eksemplet med den kvinde, som har haft det mål og har kendt lovgivningen, gjort alt det, hun skulle, for at kunne få en varig opholdstilladelse, men så kommer der en ny lovgivning, og så skal hun begynde forfra, og i virkeligheden kan det tage hende rigtig lang tid, før hun opnår den her varige opholdstilladelse?
Er det ikke en slags lovgivning med tilbagevirkende kraft eller tilbagevirkende virkning?
Hvad har ministeren af holdning til det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-04-19:
Nej, det er hverken lovgivning med tilbagevirkende kraft eller en slags lovgivning med tilbagevirkende kraft.
En lovgivning med tilbagevirkende kraft er f.eks., at vi ændrer et eller andet for i morgen og det så gælder fra længe før.
Det er der ikke tale om her.
Der er tale om, at når loven træder i kraft, så gælder de nye regler, og så har vi sørget for, at de ansøgninger, som indgives før fremsættelsen, selvfølgelig kører efter de gamle regler.
Men hvad tror fru Anne Baastrup egentlig der ville ske, hvis man den 27. marts erfarede, at der nu kom andre?
Ja, så ville vi få en masse useriøse ansøgninger
, fordi
så ville folk prøve, selv om de overhovedet ikke opfyldte betingelserne.
Det er jo det, vi ser hvert år, desværre, med indfødsretsprøven, at en masse useriøse går op uden at kunne bestå.
Nej, det kan jeg faktisk ikke.
Jeg vil sige, at når jeg nævnte X Factor, som jeg ikke selv har set, men kun hørt om, var det sådan set for at påvise, da jeg ved, at der er mange, der ser det, at det her med forskelligheder rækker ud i alle livets forhold og alle hjørner af samfundet.
Det var såmænd bare det, jeg ville med det.
Det er jo faktisk omvendt, nemlig at de sociale ydelser skal hjælpe de steder, hvor man ikke selv kan.
Men vi er altså bare nødt til at sige, at der er steder i livet, hvor man skal kvalificere sig.
Det er jo det, der er tale om her.
Man skal kvalificere sig.
Der er så den forskel på f.eks. at dumpe til studentereksamen, at her kan man sådan set blive ved med at søge.
Man skal jo ikke afslutte med en prøve.
Man kan jo sagtens få 100 point uden at gå op til den medborgerskabsprøve.
Man kan blive ved at søge og søge, når man mener, at man opfylder kravene.
Så vil jeg i øvrigt sige, at detaljerne, som jeg også sagde ved den tekniske gennemgang af aktivloven, kan jeg slet ikke klare her fra talerstolen.
Det kan vi dårligt i ministeriet.
Men vi har gjort det, der er det lovteknisk forsvarlige, for at have noget at henvise til, for så er der en vis parallelitet og en overensstemmelse, fordi udgangspunktet er at være i arbejde og være selvforsørgende.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jamen jeg kan ikke heroppe fra talerstolen forholde mig til en helt konkret situation med en konkret person, men det, jeg mener vi skal holde fast i, er, at reglerne skal være ens for alle.
Vi kan ikke lave regler for akademikere, regler for de ufaglærte og regler for de faglærte.
Så jeg synes, vi skal holde fast i, at reglerne skal være ens.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Men det her er jo så bare en regel, der rammer de ufaglærte, der måtte ønske at tage en uddannelse til glæde og gavn for både dem selv og samfundet, og det synes jeg bare er rigtig dejligt, at det er blevet gjort så tydeligt i dag, at det faktisk er sådan et system, man har fået skruet sammen fra regeringens side.
Så vil jeg spørge hr. Naser Khader om det her med forringelse af den kommunale valgret.
En demokratisk integration er en grundlæggende værdi, det er vi enige om – faktisk har De Konservative kaldt deres eget integrationsoplæg »Demokratisk Integration«, hvis jeg ikke husker meget forkert – og jeg synes jo, det er rigtigt og vigtigt, at vi forventer, at man forpligter sig på demokratiet.
Jeg synes, vi skal kræve demokratisk deltagelse, og det ved jeg hr. Naser Khaders parti også kræver, men alligevel går man med til en sådan forringelse af valgretten – en forringelse af det danske demokrati, vi ikke har set siden 1866.
Jeg vil bare spørge hr. Naser Khader, om han ikke er enig med mig i, at det er så principielt et spørgsmål, altså at spørgsmålet om at forringe vores demokrati er så principielt, at vi burde tage en særskilt debat om det i stedet for at stuve det ind i en lovpakke som betaling til Dansk Folkeparti for at gå med til andre ting.
Er det ikke en skam, og er det ikke at gå på kompromis med nogle helt grundlæggende værdier i vores samfund, vil jeg spørge hr. Naser Khader, når han går med til det?