runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Vi har været vidner til en flygtningestrøm af historiske dimensioner, og der er absolut ingen tvivl om, at det vil få meget, meget store konsekvenser for Danmark, hvis problemerne med EU's ydre grænser ikke bliver taget alvorligt.
Derfor vil jeg gerne starte med at kvittere for, at en række partier her i Folketinget har taget ansvar og støttet op om den stramme nationale udlændingepolitik, som regeringen har lagt for dagen som en del af den samlede pakke med både nationale og EU-tiltag.
I dag behandler vi dog et forslag fra Dansk Folkeparti om en stramning, som i Venstres optik hverken er optimal eller proportional i forhold til den virkelighed, som vi står over for lige nu.
For det første kan vi ikke i kraft af Danmarks engagement i Dublinforordningen afvise asylansøgere ved grænsen, da det forventes, at vi giver den enkelte flygtning en grundig sagsbehandling.
Dansk Folkeparti foreslår, at man efter maks. blot 1 time skal have sin sag behandlet, hvorefter man enten får adgang til Danmark eller besked på at vende om.
Jeg vil jo sige, at jeg er enig i hensigten om en hurtig behandling.
Jeg er også enig i hensigten om at håndtere det store antal af asylansøgere, der er kommet, mest effektivt, og det er også derfor, at vi bl.a. sammen med Dansk Folkeparti har indført tiltag såsom teltlejre for de mange enlige mandlige asylansøgere, der er kommet hertil.
Man tror, at man kan gøre det på 1 time, men det mener jeg ikke giver en medmenneskelig behandling af folk, der kommer og gerne vil have deres asylsag behandlet.
For det andet har vi jo allerede skabt en række andre muligheder.
Vi har givet mulighed for f.eks. at påføre transportøransvar.
Dermed vil man bremse asylansøgere, inden de overhovedet når den danske grænse.
Men vi har så ikke indført det, fordi vi p.t. har det laveste antal asylansøgere i 5 år.
Men vi står ved, at vi gennem effektive tiltag har skabt en værktøjskasse med værktøjer, der kan tages i brug.
Et af dem er jo ganske enkelt at bremse folk, inden de når grænsen.
Det er da bedre end at lave en eller anden form for behandling ved selve grænsen.
Så kære Dansk Folkeparti: Jeg vil gerne takke jer for et virkelig, virkelig velment forslag.
Jeg er hundrede procent enig i hensigten.
Vi har bare noget, der er endnu bedre, og vi er ikke bange for at tage det i brug, hvis det kommer dertil.
Så på den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Vi synes, at vi allerede har redskaber i vores værktøjskasse, der er bedre.
Dem vil vi gerne tage i brug, hvis vi kommer dertil.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Jeg skal være ærlig og sige, at det tør jeg ikke sige.
Jeg kan bare sige, at det, som Kommissionen har lagt frem, håber vi i hvert fald ikke bliver den endelige konstruktion af den nye Dublinaftale, fordi det ville vi ikke være glade for at skulle tilslutte os.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jamen jeg synes, det ville være fantastisk at indføre transportøransvar, hvis situationen var til det.
Men vi har jo lige set, bl.a. i DR, at vi p.t. altså har det laveste antal af asylansøgere i 5 år.
Det synes jeg er meget, meget, jeg vil ikke sige imponerende, men det er da værd at bemærke.
Hvis der kommer et kæmpe asylpres på Danmark igen, har vi en lang række redskaber, som vi ikke er bange for at tage i brug.
Men en så skærpet form for grænsekontrol har jo en massiv negativ effekt på bl.a. dansk eksport og import og på folk, der pendler.
Vi kan jo bare se, hvor skadelig en effekt grænsekontrollen i Øresundsregionen har haft.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Det er vi helt med på i Radikale Venstre.
Vi mener ikke, at mennesker, der ikke har krav på asyl, skal have asyl i Europa eller i Danmark.
Det får de i øvrigt heller ikke i Danmark – det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i, da det er hende, der administrerer reglerne.
Men det var så de ydre grænser og hjemsendelserne.
Så har vi flygtningene tilbage.
Hvad mener ministeren er den bedste europæiske løsning?
Hvad mener Venstre er den europæiske løsning for de flygtninge, som opholder sig i og kommer til Europa?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det er at få styr på de ydre grænser, og det er, at vi får gang i de hjemsendelser, som skal ske, af de migranter, som kommer til Europa, og som jo ikke har ret til at opholde sig her.
Man bliver nødt til at forholde sig til, at en meget stor del af de mennesker, der krydser Europas grænser i øjeblikket, ikke er flygtninge, men migranter.
Og så længe der ikke er ordentlig gang i hjemsendelserne af dem, der ikke får asyl her, så vil vi komme til at se en stor tilstrømning og sandsynligvis også – det har jeg i hvert fald en formodning om – en endnu større tilstrømning, fordi det så godt kan betale sig alligevel at rejse til Europa.
Så vi skal have gang i hjemsendelserne.
Men en styrkelse af de ydre grænser og så hjemsendelser er i hvert fald to meget centrale elementer i vores politik.
Det har jeg faktisk lidt svært ved præcis at afgøre her på stående fod.
Men det, jeg kan sige, er, at det er uhyre vigtigt at få gang i hjemsendelserne.
For de migranter, som det jo så er – altså mennesker, der ikke har ret til beskyttelse her i Danmark, og som dermed får afslag – skal sendes ud af landet.
Det er jo ganske, ganske kyniske menneskesmuglere, vi har med at gøre her, og der er ufattelig mange penge i det.
Kynismen i det er næsten ubegribelig, hvor man netop ser, at rigtig mange mister livet på vej til Europa.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Tak for svaret angående udsendelser.
Det fremgår desuden af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at forslagsstillerne ønsker, at de asylansøgere, der bliver afvist efter en hastebehandling på 1 time, skal hjemsendes.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, om det her forslag vil styrke arbejdet med at få hjemsendt folk.
Altså, ville det være lettere at hjemsende folk, som er blevet afvist som asylansøgere, til deres oprindelige land, hvis vi vedtager det her forslag?
Eller er vi i virkeligheden i en situation, hvor de bare opholder sig på en adresse i Danmark og er i hjemsendelsesposition, i stedet for på en anden adresse?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Og derudover har det altså også det i sig, at hvis vi behandler sager på blot 1 time, må man formode at kunne se for sig, at rigtig mange vil klage over afgørelsen, fordi den ikke er særlig dybtgående.
Det vil formodentlig betyde, at vi netop vil se flere klager, og det medfører jo så, at man har ret til at opholde sig i Danmark, indtil nævnet har afgjort sagen.
Men det har formodningen for sig, at Tyskland, som hr. Mattias Tesfaye også antyder her, med stor sandsynlighed ikke vil tage imod de afviste asylansøgere.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Lad os nu antage, at det var muligt at foretage en asylbehandling på 1 time.
Og lad os sige, at de danske myndigheder tæt på den dansk-tyske grænse foretog sådan en asylbehandling og afviste asylansøgeren med den begrundelse, at vedkommende var kommet til Danmark fra et sikkert land, altså Tyskland.
Ville det så efter ministerens vurdering være realistisk, at tyskerne ville tage imod sådan en asylansøger?
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Altså, jeg kan jo godt lide, at man så i politiske debatter faktisk befatter sig med virkeligheden, og virkeligheden er, at Dublinforordningen ikke fungerer.
Virkeligheden er, at Schengensystemet ikke fungerer.
Det er det, der har skabt hele miseren, for søren.
Det er derfor, vi står her og har den her debat.
Det er da, fordi tingene ikke virker.
Og så bliver man ved med af rent ideologisk utopiske grunde at påstå, at det så alligevel på en eller anden måde fungerer.
Vel gør det da ej.
Og der må jeg så godt nok sige, at der er jeg af den overbevisning, at danske politikere og den danske regering har en forpligtelse over for danskerne, færdig, slut.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det er nu engang sådan, at Dublinforordningen fortsat er i funktion.
Det er sådan, at vi fra regeringens side rent faktisk mener, at hvis der er et velfungerende Dublinsystem, vil det også være det, man vil være bedst tjent med, som det ser ud nu, fra Danmarks side.
Dublinforordningen er fortsat i funktion, og det bliver vi jo nødt til at respektere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Ordføreren siger det jo også selv, altså at ordføreren tidligere har udtalt sig i denne sag.
Hr. Jan E. Jørgensen udtalte f.eks. til Politiken den 21. maj 2015
: Folk, der har kørt 63 km/t. et sted, hvor man må køre 50, betragter man som så alvorlige forbrydere, at de skal have karantæne fra deres statsborgerskab.
Det giver ikke meget mening.
Og han sagde så, at man burde se på at ændre reglerne.
Derfor kan man ikke støtte beslutningsforslaget.
Ordføreren siger stadig, at der fortsat er sager, typisk hvor der gives en bøde for to forskellige forseelser, altså f.eks. slidte dæk og ingen sele, som ordføreren synes er urimelig.
Hvorfor så ikke lade færdselsloven være en del af den gruppe love, hvor bøder på mellem 3.000 og 10.000 kr. forelægges for udvalget?
For det er færdselsloven jo ikke i dag.
Så kunne ordføreren altså sige, at i de tilfælde, hvor ordføreren synes, det er for langt ude, er der ikke dispensation, men i de her, synes jeg, åbenlyst ret tåbelige sager, typisk, som ordføreren helt rigtig siger, når der gives to bøder for to forseelser, så havde man altså muligheden for at give dispensation.
Hvorfor ikke sige, at sager mellem 3.000 og 10.000 kr. forelægges for udvalget, ligesom man gør på hækafbrænderområdet?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det ændrer ikke på, at Dublinforordningen fortsat er i funktion.
Det er en anden sag.
For det tør antydes, at det er den.
Systemet er udfordret, som det ser ud nu, men Dublinsystemet er fortsat i funktion.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg har selvfølgelig lyttet til ministerens argumenter imod forslaget.
Et argument er f.eks., at det ikke kan lade sig gøre inden for 1 time.
Men der står jo, at man som udgangspunkt skal søge det gennemført inden for 1 time.
Så kan man diskutere, om det skal være 2 timer eller 3 timer eller 4 timer, eller hvor meget det skal være.
Man kan jo altid finde et argument imod, hvis det er det, man ønsker.
Ministeren argumenterer også med, at det ikke kan lade sig gøre inden for Dublinforordningen, og der er jo forskellige fortolkninger der.
Vi mener så godt, det kan lade sig gøre.
Men lad os se bort fra de her ting og spørge ind til det politiske ønske hos regeringen.
Hvis man nu sagde, at det er muligt inden for Dublinforordningen at gennemføre en asylsagsbehandling på måske ikke 1 time på grænsen, men måske på 2 timer eller for den sags skyld på 10 timer, så man kan klare det på den måde, ville regeringen så, hvis det ellers var regeringens vurdering, at man måtte for Dublinreglerne osv., støtte beslutningsforslaget?
For alt andet lige må det være ret effektivt, hvis man ønsker at begrænse tilstrømningen, at man kan afvise folk ved grænsen.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Nu er der lagt så mange forudsætninger ind i spørgsmålet fra hr. Martin Henriksens side, at det nærmer sig det hypotetiske.
Det synes jeg simpelt hen ikke klæder os at stå og diskutere sådan noget.
Men det, jeg kan sige, er, at vi har et fælles mål om at begrænse antallet af asylansøgere til Danmark.
Jeg mener så, at lige præcis det beslutningsforslag, der ligger her, har nogle udfordringer, og så konstaterer jeg jo, at Dublinsystemet fortsat er i funktion.
Dermed ikke være sagt, at tingene fungerer optimalt.
Det tror jeg enhver kan se at de ikke gør, som det er nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Ministeren afviser det her beslutningsforslag, og det er vi selvfølgelig glade for i Radikale Venstre.
Men ministeren henviser så også til, at Dublinsystemet er udfordret – det må man sige – og at der er behov for nogle løsninger.
Det kalder på europæiske svar, syntes jeg ministeren sagde.
Kan ministeren uddybe, hvad Venstres bud og hvad regeringens bud – helt eget bud – er på en sådan europæisk løsning?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Det er blevet meddelt EU-Kommissionen – det er sket for lang tid siden, og det har man også diskuteret i flere omgange her i Folketinget, og derfor vil jeg også mene, at der er et meget bredt flertal bag det – at Danmarks udgangspunkt er, at vi skal forblive i Dublinsystemet, men at vi selv skal beslutte os for, hvilken udlændingepolitik vi fører i Danmark, for det er ikke noget, der skal bestemmes i Bruxelles, og at vi ikke ønsker at komme til at medvirke i kvotefordelingen.
Nu har Kommissionen så fremlagt et forslag, og det forhandler vi så med dem om.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
[Lydudfald]
... selv den mulige reform af Dublinforordningen, som kan være på vej, og noget af det, der ligger i det, er jo sandsynligvis, at der skal være en forpligtende kvotefordeling, og det skal man tilslutte sig, og det skal Danmark også, for ellers kan vi ikke længere være med i Dublinaftalen.
Og hvis ikke vi er med i Dublinaftalen, har vi ikke længere mulighed for at sende asylansøgere tilbage til de lande, hvor de først er registrerede.
Vil det så ikke betyde, at vi, netop fordi vi ikke er med i en forpligtende kvoteaftale, faktisk kan risikere at skulle tage imod flere flygtninge?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Nej, det er helt afgørende for os, at vi selv beslutter os for, hvilken udlændingepolitik der skal føres i Danmark.
Dansk udlændingepolitik, herunder asylpolitik, skal ikke bestemmes i Bruxelles.
Det mener jeg må ligge helt fast, og jeg ser det som et afgørende punkt i regeringens politik.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Tak for det.
En af årsagerne til, at Dublin er brudt sammen, er helt åbenlyst, at der er nogle lande i Sydeuropa og også længere nede, som har stået helt alene med den her udfordring med at tage mange flygtninge og hjælpe dem; der er simpelt hen grænser for, hvor mange flygtninge de enkelte lande kan hjælpe.
Det er jo også nogle af tankerne i hele Dublinsystemet.
Men alligevel har jeg gentagne gange hørt et flertal her i Folketingssalen og sådan set også i regeringen sige, at man ikke vil have en forpligtende kvotefordeling.
Har ministeren ændret holdning til det?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Jeg synes faktisk, at Danmark er bedst stillet ved at have et velfungerende Dublinsystem.
Men vi må så også bare konstatere, at Dublinforordningen, som den fungerer nu, og som den er i funktion nu, ikke fungerer optimalt, og derfor skal der jo tages nogle beslutninger.
Det er sådan set derfor, at vi arbejder, kan man sige, temmelig intenst på EU-niveau for netop at sikre, at Dublinforordningen kommer til at fungere bedre.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Vi har så den opfattelse i Dansk Folkeparti, at det her faktisk kan rummes inden for FN's flygtningekonvention.
Det kan rummes inden for Dublinreglerne.
Så spørger jeg bare om noget.
Det kan jo sådan set godt lade sig gøre.
Men synes ministeren, at det ville være en god idé at indrette et system, som gør, at man kan afvise asylansøgere på grænsen med den begrundelse, at de kommer direkte fra et sikkert land.
Det kan vores hjemmeværnsfolk eller politifolk konstatere på grænsen.
De står jo og ser, at de kommer gående ind i Danmark.
De kommer fra et sikkert land, og der står i FN's flygtningekonvention, at man ikke må udvise folk til et land, hvor de risikerer tortur og politisk forfølgelse osv.
Det gør man jo trods alt ikke i Tyskland.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg er rørende enig med ordføreren i, at grænsekontrol kan være godt, men jeg er bare ikke enig i niveauet for grænsekontrol.
Venstreregeringen har jo lige været med til tiltag, der gerne skulle gøre det muligt at forlænge grænsekontrollen i op til 2 år, fordi vi jo netop synes, at den grænsekontrol, vi har p.t., er noget positivt i forhold til, hvor mange ressourcer vi lægger i det.
Og som ordføreren forinden sagde, er der kommet en masse gode ting ud af det: Vi har fanget menneskesmuglere, antallet af asylansøgere er faldende.
Men den form for grænsekontrol, som Dansk Folkeparti lægger op til i det her forslag, vil jo kræve en hermetisk lukning af grænsen, og det vil være meget, meget skadeligt i forhold til de ressourcer, vi har tilgængelige, hvad angår politi, sikkerhedsstyrker, handel og arbejdskraftens fri bevægelighed.
Det er jo to vidt forskellige ting, vi taler om, og når vi så er i en situation, hvor vi har det laveste antal asylansøgere i 5 år, synes jeg, det her er fuldstændig ude af proportioner.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Mange tak.
Jeg vil gerne vide, hvorfor Venstre har ændret mening på det her område.
Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, sagde jo i 2015, at han ikke forstod, hvorfor man ikke kunne holde færdselsloven udenfor.
Lad mig prøve at citere, hvad han sagde dengang: »Det virker mærkværdigt, at man holder færdselslovovertrædelser udenfor, for det betyder, at folk, der har kørt 63 km/t.
et sted, hvor man må køre 50, betragter man som så alvorlige forbrydere, at de skal have karantæne fra deres statsborgerskab.
Det giver ikke meget mening.«
Det var Venstres ordfører, som sagde det i 2015.
Hvordan kan det være, at Venstre ikke er enige indbyrdes i det her spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Jeg synes, det er en helt utrolig holdning at have.
Det at blive dansk statsborger er noget helt, helt specielt, og man kender reglerne.
Det er jo det, der er det principielle i det her: Man ved præcis, hvilke regler der gælder, hvis man vil være dansk statsborger.
Så kan man jo leve op til dem eller lade være, og hvis man ikke lever op til dem, har man en karensperiode, og så må man vente en tid, indtil man kan blive dansk statsborger.
Det er da principielt, og for mig er det helt afgørende, at vi jo har en helt fast grænse, og det er ikke noget, jeg står og krejler om her på Folketingets talerstol.
Det kan jeg garantere for.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Men jeg hører så ministeren sige, at det ikke er principielt, men at det faktisk er godt med en bagatelgrænse, og at det er til forhandling, om man så skal have den ned eller op, for nu er den der.
Fred være med det, hvis det ikke bliver 10.000 kr., men kunne man så, netop fordi fartbøderne er steget, ikke mødes på midten og så sige 5.000 kr. eller 7.000 kr., altså netop når ministeren siger, at det er til forhandling, og man f.eks. over for hækafbrændere eller i nogle af de andre tossede eksempler har sagt: Jo, vi hæver grænsen for, hvornår vi betragter det som bagateller?
Jeg noterer mig også, at hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre i 2015 også selv var ude at kritisere en socialdemokratisk minister for ikke at ville gøre noget ved det her.
Er den holdning ændret?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Altså, jeg står ganske enkelt ikke og forholder mig til udtalelser, der er kommet for noget tid siden i en eller anden tilfældig avis – det gør jeg ganske enkelt ikke.
Det eneste, jeg kan sige, er, at Venstre jo selvfølgelig er et samlet parti, og det har vi også vist nu her, for nu har vi jo gennemført en bred aftale her i Folketinget.
Men jeg ved da, at en af de sager, som hr. Jan E. Jørgensen har kastet mange kræfter ind i, rent faktisk har været sagen om ukrudtsbrænderen.
Der har vi så vurderet, at der skal være en mulighed for at få taget de sager op, og det er der så kommet.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Ministeren siger, det er en principiel sag, at regeringen ikke vil ændre det her, fordi man jo ved, man er under skærpet tilsyn, når man vil have et statsborgerskab.
Men hvorfor er der så en bagatelgrænse?
Det er det, jeg ikke forstår.
Altså, mener ministeren så, at bagatelgrænsen på 3.000 kr., som heldigvis er der, skal væk?
Man har jo heldigvis lavet den her bagatelgrænse, som man har hævet med den sidste indfødsretsaftale, som f.eks. vedrører hækafbrænding.
Det satte man jo op.
Altså, det stemmer vel ikke overens med, at ministeren siger, at man principielt bare må tage sig sammen, hvis man vil have et dansk statsborgerskab.
Er der ikke en grænse, nemlig en bagatelgrænse?
Er det ikke også det, ministeren selv har erkendt, når man har været med i en aftale, hvor man faktisk har sagt: jo, f.eks. hækafbrændere?
Eller når Venstres tidligere ordfører har sagt f.eks. fartbisser?
Der må være en grænse for, hvad man ligesom siger et statsborgerskab koster.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Nej, det kan jeg ganske enkelt ikke.
Jeg er fuldstændig uenig med fru Johanne Schmidt-Nielsen i synspunktet.
At man så har begået to overtrædelser oven i hinanden, gør jo sådan set ikke sagen bedre.
Men jeg vil næsten garantere for, at hvis bødegrænsen var på 5.000 kr., ville fru Johanne Schmidt-Nielsen stå hernede med en sag om en ung mand, der havde forbrudt sig mod loven og skulle betale 5.250 kr. i bøde, og så ville det jo være helt galt.
Vi når aldrig nogen sinde hinanden på det her felt, fordi vi principielt er uenige, og det er jo sådan set fair nok.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Det principielle argument forstår jeg faktisk ikke, eftersom Venstre jo selv har besluttet, at der skal være en bagatelgrænse på 3.000 kr.
Det er altså ikke mere principielt, end at man erkender, at der kan være bøder, der er ligegyldige.
Han lever op til alle de andre krav.
Så det vil sige, at man erkender, at der er en bagatelgrænse.
Nu er bøderne på trafikområdet så blevet hævet, hvilket bl.a. betyder, at den her unge mand ikke kan få statsborgerskab.
Kan ministeren ikke se fornuften i, at vi lader bagatelgrænsen følge med, når nu bøderne på trafikområdet bliver hævet, så vi undgår de her, synes jeg, ret pjattede sager?
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Jo, der er jo netop en bagatelgrænse, og jeg mener f.eks. ikke, at man, hvis man har glemt sine cykellygter en enkelt gang, ikke skal kunne blive statsborger i en periode.
Men man får ikke bare en bøde på 3.000 kr. for ingenting, og det er nu der, vi har valgt at lægge bagatelgrænsen.
Så kunne man jo godt argumentere for enten at sætte den op eller at sætte den ned – det ville man godt kunne, og det står jo sådan set enhver frit for.
Det, som oppositionen gør nu, er jo så at argumentere for at sætte den op.
Det er jo fair nok.
Der vil sikkert være partier her i Folketinget, der ville argumentere for at sænke bagatelgrænsen, men sådan er politik jo.
Og jeg tror bare, vi må erkende, at lige præcis på det her felt skiller vandene, og det er der jo sådan set ikke noget som helst galt i.
SF har jo haft muligheden for også at blive i forhandlingerne her, men valgte så på et tidspunkt at gå, fordi man var uenig i den opstramning, som et meget stort og bredt flertal i Folketinget nu har gennemført.
Og det er jo også fair nok.
Det står jo også SF frit for, og det var så den mulighed, man valgte.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Men det vil tiden jo så vise.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Det er en påstand, som ordføreren hverken kan bevise eller godtgøre.
At det skulle betyde, at grænserne hermetisk skal lukkes, fordi man laver asylbehandling nede ved grænsen, forstår jeg simpelt hen ikke.
Men jeg vil så også, hvis jeg endelig skulle tilføje noget, sige, at det, der er grunden til, at vi har den migrantkrise lige i øjeblikket, da er EU-systemet.
Det er da, fordi Schengen ikke virker, det er, fordi der ikke er national grænsekontrol mere.
Det er simpelt hen det, der har været medvirkende til, at vi står i den her situation i dag.