runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at det er lidt vanskeligt at få et svar på, om Socialdemokratiet synes, at europagten er en god idé for Danmark, om end det er en god idé for Europa.
Men mener ordføreren da, at det på det foreliggende grundlag, som jeg anerkender er i overskriftsform, vil være i Danmarks interesse at deltage i den udstrækning, det er muligt?
Så tror jeg ikke man kan udtrykke det mere forbeholdent.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Jeg behøver jo næsten ikke selv at svare, hvis alle forbeholdene er udtalt allerede på forhånd.
Jeg vil sige, at der ikke er nogen tvivl om, at den europagt, der er blevet lavet, kommer til at præge den måde, der bliver ført finanspolitik på i Europa fremover.
På den måde er det klart, at det allerede betyder noget, men det er for tidligt at sige, om det er noget, vi skal helt, halvt eller slet ikke ind i.
Det kan vi ikke på nuværende tidspunkt.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at uanset om vi kommer med, eller om vi ikke kommer med, så kommer vi til at føre en ansvarlig økonomisk politik, som selvfølgelig også sikrer, at der er balance mellem udgifter og indtægter.
Så hvis man skal forstå spørgsmålet sådan, om vi har tænkt os at sige: Det skal vi ikke ind i, og så giver vi bare los og bruger en masse penge, vi ikke har, så er svaret nej.
Det står i regeringsgrundlaget, og det står alle mulige andre steder, og det kommer ikke til at ændre sig, uanset om vi er med her eller ej.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Et andet punkt, selvfølgelig ud over den økonomiske krise – og det hørte vi jo også tidligere – er det grønne område.
Og nu ved jeg, at ordføreren jo lige har haft den oplevelse at være i Durban til et klimatopmøde, hvor man må konstatere, at der ikke kom nogen appelsin i turbanen – eller i Durban, for at sige det mere direkte.
Er det sådan, at vi skal øge vores ambitionsniveau i Europa, eller hvad er holdningen til det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Mener ordføreren, at det vil være muligt for Danmark at føre en mindre restriktiv finanspolitik, såfremt man vælger at stå uden for den her europagt?
De automatiske sanktioner er et fuldstændig nødvendigt værktøj.
Det har vi jo set gennem de seneste 10 år, hvor man ikke har overholdt de aftaler, man havde, og det har ikke ført til nogen konsekvenser overhovedet.
Derfor er det nødvendigt, at der er økonomiske sanktioner for de lande, som ikke kan overholde reglerne.
I Venstre går vi ind for, at man overholder reglerne.
Så at bekymre sig om sanktionerne nu svarer til at gå og koncentrere sig om, hvor høj bøden er for at køre over for rødt – og det ved jeg ikke, for jeg har ikke tænkt mig at gøre det.
Anders Samuelsen (LA), 2011-12-15:
Det var på ingen måde det, jeg spurgte om – på ingen måde.
Det, jeg spurgte til, var: Når man går ind for, at der skal være automatiske sanktioner, er det jo de facto det samme, som at vi afgiver suverænitet. Altså, så er det ikke længere os selv, som bestemmer over vores finanspolitik, fordi vi går ind i en aftale, hvor vi accepterer, at vi kan blive pålagt bøder, hvis vi ikke lever op til kriterierne.
Vi har et euroforbehold på nuværende tidspunkt, og det her er jo det samme som at opgive euroforbeholdet.
Vil ordføreren ikke anerkende det, og at det automatisk må føre til, at Venstre selvfølgelig som et parti dybt forankret i demokratiske traditioner må stå bag ved det krav, som Liberal Alliance har om, at vi så selvfølgelig skal have en folkeafstemning?
Problemet med den konstruktion, man har i dag, er jo – og det er jeg sådan set med på – at man ikke har levet op til de solidariske krav, som burde være stillet, og som hvert enkelt land burde have levet op til, nemlig at holde orden i egen økonomi.
Så er det gået galt i Grækenland, i Spanien, i Italien, i Portugal osv., og derfor har vi en euro, som sejler nu, og som på ingen måde er præget af solidaritet, for den solidaritet er der masser af lande som ikke har vist.
Nu er vi derhenne, hvor jeg anerkender, at det er nødvendigt med en stærk styring af finanspolitikken i de enkelte lande, men spørgsmålet er: Skal det styres fra det enkelte land eller ej?
Det, jeg hører Venstre sige, er, at det måske nok skal styres fra det enkelte land, men hvis man ikke lever op til kriterierne, skal man kunne sanktioneres.
Dermed afgiver man suverænitet, og dermed må det også være Venstres politik, at så skal vi selvfølgelig, hvis vi siger ja, have en folkeafstemning.
Kan ordføreren ikke bare svare klart ja eller nej på det spørgsmål?
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg skal ærligt indrømme, at da jeg hørte ordføreren, tænkte jeg: Det er da klar tale, Venstre vil være med i europagten, og det er jo fair nok.
Når jeg så hører svarene på de efterfølgende spørgsmål, tænker jeg: Det her skriger jo et eller andet sted til himlen.
Altså, grundloven er grundloven i Danmark.
Det tror jeg ikke at vi behøver 27 jurister til at sidde at vurdere.
Det er grundloven.
Grundloven er unik.
Så er der en anden ting, og den er, at jeg også kan huske svarene fra Europaudvalgsmødet i tirsdags.
Jeg spurgte nemlig statsministeren: Skal vores grundlov så ikke laves om?
Og vi fik at vide: Jamen det var tilsvarende.
Og nu skal jurister så vurdere, hvad der er tilsvarende.
Hvor er man henne?
For mig at se er det sådan, at nu fifler man bare med forbeholdet.
Altså, ikke for noget, men det var klar tale fra Venstre at man ville det her.
Mere end 50 pct. af befolkningen ønsker en folkeafstemning om det her.
Har man overhovedet ikke tænkt sig at ville de danske borgere?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Jeg er enig i, at grundloven er ganske unik, om end de fleste lande har et tilsvarende dokument under en eller anden form.
Venstre ønsker absolut ikke at fifle med de danske undtagelser på nogen måde.
Men det er nu en gang ikke op til Venstre at udskrive en folkeafstemning om dette eller hint.
Det bliver det forhåbentlig snart igen, men lige p.t. er det altså ikke i vores lod at beslutte, om der skal udskrives afstemninger om noget som helst.
Det ansvar ligger hos regeringen, som p.t. ikke involverer Venstre.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Det er simpelt hen at smyge sig uden om spørgsmålet, det mener jeg det er.
Enhedslisten, som er regeringens parlamentariske grundlag, har klart meldt ud: Vi ønsker en folkeafstemning om, om det her skal igennem.
Det vil sige, at det grundlag, der ligger for at gå med i europagten, ligger hos Venstre, og det ligger hos De Konservative.
Og nu sidder man bare sådan og siger: Nej, det vil vi ikke rigtig gøre noget ved.
Det synes jeg er at smyge sig udenom.
Det her er jo alvorligt, det er meget alvorligt.
Jeg forstår fuldt ud, at 17 lande, der frivilligt er gået med til at lave en fælles valuta, siger, at nu gør man noget for at redde den.
Det er jo helt legitimt.
Men i Danmark har vi et euroforbehold.
Og mig bekendt var det sådan, at der, da jeg stemte imod euroen for de der omkring 10 år siden, stod på stemmesedlen: Vil du have euroen, ja eller nej?
Og det kan ordføreren vel bekræfte.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Jeg er ikke helt sikker på, at det er op til hr. Søren Espersen og undertegnede at vurdere, hvorledes det her skal implementeres i dansk lovgivning, ud fra den punktform, det ligger i nu.
Vi kan sige, at vi generelt tilslutter os det her.
Vi synes, det er en rigtig, rigtig god idé.
Hvordan man implementerer det i dansk lovgivning, må vi finde ud af, og der må vi blive klogere.
Det kan jeg desværre ikke svare på, og jeg tror heller ikke, hr. Søren Espersen kan svare på det.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Ordføreren gav et flot rids af EU's historie, som gav nogle fine og behagelige billeder på nethinden.
Og hvis Danmarks interesse så klart varetages, er der vel ingen fare ved at spørge danskerne ved en folkeafstemning, hvorvidt de mener, at det er en god idé at deltage, uanset hvad juristerne måtte komme frem til, og hvorvidt de ser det som en afgivelse af suverænitet, hvis Danmark lægger sin finanslov ind i Merkels excelark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Nu vil jeg mene, at den analogi muligvis må stå for ordførerens egen regning.
Hvordan kan det være i Danmarks interesse at deltage i europagten?
Det bekymrer mig inderligt, at der bliver stillet det spørgsmål.
Det er i Danmarks interesse at vise, at vi gerne vil det her for at illustrere, at vi gerne vil handle økonomisk ansvarligt.
Hvis vi ikke deltager i det her, hvis vi ikke sender et tydeligt signal, vil det alt andet lige blive opfattet af resten af verden, som om vi forbeholder os retten til at handle økonomisk uansvarligt.
Og det har vi, siger statsministeren i hvert fald meget, meget tydeligt, ikke tænkt os at gøre.
Så derfor ser jeg ikke noget problem i at bekræfte for verden, at vi har til hensigt at opføre os ordentligt.
Med hensyn til den her evindelige jagt på folkeafstemninger, mange af de EU-skeptiske partier jagter dem i øjeblikket, vil jeg sige: Jamen lad os nu se, lad os se, om det er det, vi skal, eller ikke det, vi skal.
Hvis det er nødvendigt, tager vi den.
Det er jo trods alt regeringen, der har serveretten stadig væk.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Uanset hvad ordføreren siger, er jeg altså positiv over for kernen i EU, men jeg er meget kritisk over for den retning, vi bevæger os i i øjeblikket, og det bekymrer mig meget, når ordføreren siger, at vi skal vise økonomisk ansvarlighed ved at gå ind i en pagt.
Ordføreren har jo også selv stået og forklaret, at der har været en eklatant mangel på økonomisk ansvarlighed.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at når vi ser tilbage på årene, der er gået, kan vi se, at der netop i høj grad har været en økonomisk uansvarlighed, og at det papir, der ligger i dag, er en form for en hensigtserklæring, som vi jo ikke har set om vil føre til egentlig økonomisk ansvarlighed?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Jeg kan bekræfte, hvordan stemmesedlen så ud på det pågældende tidspunkt.
Og jeg er meget, meget glad for, at fru Pia Adelsteen fremhæver, at det her er alvorligt.
Det her er den alvorligste krise, Den Europæiske Union nogen sinde har været i.
Og derfor siger Venstre meget klart og meget tydeligt: Hvis det viser sig, at der er behov for en folkeafstemning, skal det her til folkeafstemning.
Meget mere tydeligt kan jeg stort set ikke sige det.
Jeg vil meget gerne medgive, at det papir, der ligger i dag, som vel at mærke ikke er det papir, som regeringerne skal skrive under på, er en hensigtserklæring.
Det er det absolut.
Og at man tidligere har begået fejl og ikke har været efter de lande med Tyskland og Frankrig i spidsen, som overtrådte de aftalte spilleregler, er jo ikke nogen undskyldning for at gentage de fejl.
Tværtimod er det, man gør nu, at man handler, at man viser ansvarlighed, at man viser, at man ikke vil tolerere de her fejl.
Det er rigtigt, at det godt kunne være en idé at diskutere, om man skulle kaste sig ind i noget, hvor alle fejl bare blev accepteret og tolereret, og hvor man ikke havde nogen form for sanktioner mod nogen overhovedet.
Men når man nu netop går ind og siger, at man faktisk vil have strammet op på de her regler, og man vil have, at de bliver overholdt, synes jeg ærlig talt, at det er en rigtig god idé.
Jeg tror, det er vanskeligt at svare klart ja eller nej på et så langt spørgsmål – trods alt.
Venstre anerkender fuldt ud de danske undtagelser til EU-samarbejdet, og det er klart, at hvis Justitsministeriet vurderer, at der er tale om afgivelse af suverænitet, så skal vi have den procedure, som er foreskrevet i grundloven.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Det er jo heldigt, for så kan vi fortsætte der, hvor vi slap.
Altså, hvis det er sådan, at der kommer automatiske sanktioner for at forhindre en uansvarlig politik fra den socialdemokratisk ledede regering i Danmark eller måske også forhindre, at en Venstreledet regering lader sig friste til at føre socialdemokratisk politik, kræver det så ikke en afgivelse af suverænitet?
Ja eller nej?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Det må juristerne i Justitsministeriet svare på.
Jeg er desværre en almindelig koncernjurist, og jeg har ikke nogen indsigt i forfatningsret på det niveau.
Hvis man vurderer fra Justitsministeriets side, at det vil være tilfældet, når den endelige tekst foreligger, så ved vi, hvad vi har at tage stilling til, og så må vi gøre det derudfra.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Jamen hvorfor skal vi afvente det svar?
Jeg kender da udmærket svaret, og det gør Venstres ordfører også, han har selv skrevet under på at ville overholde grundloven som folketingsmedlem.
Vi ved, at der ikke findes nogen instans i Danmark, der er over eller bare på linje med grundloven, så det er helt soleklart, at hvis Angela Merkel og Sarkozy vil have det indskrevet i de nationale konstitutioner, skal Danmark have det i grundloven.
Altså, det eneste, og det synes jeg bare at vi skal være fuldstændig på det rene med nu, det betyder, er, at hvis Danmark skal tilslutte sig det her, skal det indskrives i grundloven, al den stund vi ikke har nogen ting på linje med grundloven.
Er det ikke korrekt forstået?
Og lad lige være med at svare, at det skal undergå en særlig undersøgelse.
Det behøver vi ikke, det kan vi to godt slå fast, Venstres ordfører og mig sammen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
Vi har absolut masser af fantasi i Venstre, men jeg vil ikke stå på denne Folketingets talerstol og give mig i kast med alle mulige fiktive scenarier.
Så jeg beklager at måtte skuffe med, at jeg ikke kan komme med et eller andet drømmescenarie, hvor tingene falder ud, som hr. Simon Emil Ammitzbøll ønsker det.
Vi går ind for, at de, der ikke gør det, skal have sanktioner.
Vi går ind for, at Danmark skal overholde disse regler.
Hvis det her viser sig at være i strid med Danmarks undtagelser på området, vil det føre til en folkeafstemning, ja.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Jeg bemærkede, at også Venstres ordfører brugte den der floskel, der hedder: Vi vil Europa.
Jeg har lagt mærke til, at unionsmodstanderne er begyndt at bruge den, jeg får ondt i hovedet af at høre på det, jeg ved ikke, hvad det betyder.
Altså, det er det samme som at sige: Vi vil Asien, eller: Vi vil Andalusien, eller: Vi vil Polynesien.
Hvad betyder det?
Altså, vi vil Europa, og Europa er en fastslået kendsgerning, det findes, det er ikke noget, man vil, det vil jeg også.
Så jeg får det virkelig dårligt, jeg får virkelig ondt i hovedet af det, så jeg vil gerne, at man holder op med det.
Må jeg godt spørge om en helt anden ting, som Angela Merkel og Sarkozy er meget optaget af?
Noget af det vigtigste for dem, når det er, at traktaten bliver til noget, er, at der bliver indskrevet noget om underskuddet på budgettet i landenes nationale forfatninger eller på et tilsvarende niveau.
Sådan står der i teksten.
Det skal indskrives på det, der hedder »constitutional level« eller »an equivalent level«, som der står.
Det synes jeg er afgørende, og derfor vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at vi ikke har noget på linje med vores grundlov, at vi ikke sådan kan indføre det her på et andet niveau.
Hvis vi skal med i det her, skal det stå i vores grundlov.
Er det ikke fuldstændig korrekt, at grundloven står helt alene, og at der ikke er noget på niveau med den?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-15:
For at svare på det første først, vil jeg gerne forsøge at undgå hr. Søren Espersens hovedpine.
Med hensyn til budgetunderskud og forfatninger er det rigtigt, at der i den overskriftsform, som er der nu, står, at det skal ske på forfatningsniveau eller tilsvarende niveau, og det er et af de områder, som skal afklares: Hvad menes der med det?
Som hr. Søren Espersen rigtigt siger, er der ikke noget ved siden af grundloven, det har vi ikke i Danmark, så derfor skal vi have en afklaring af, hvad det her drejer sig om.
For det kan jo ikke være grundloven, det drejer sig om, men hvad er det så?
Og det afventer vi et svar på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Kan ordføreren forestille sig en model, hvorefter EU sætter grænser for Danmarks finanspolitiske frihed, uden at man afgiver suverænitet?
Vil ordføreren bare tænke det eksempel; han er jo dog jurist, så der må være nogle grundforudsætninger på plads.
Det kan godt være, at det er min fantasi, der ikke rækker langt nok – jeg er desværre sikker på, at fantasien rækker rigtig langt ovre i Justitsministeriet – men problemet er jo, at hvis det er sådan, at det ikke er 90 mandater i dette Ting, der bestemmer, hvilken finanspolitik der føres, er det ikke længere: ingen over og ingen ved siden af Folketinget.
Så er det nemlig nogen oven over, og så har man afgivet suverænitet – eller hvad?
Kom med et eksempel!
Jeg er sikker på, at fantasien også er til stede i Venstre.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Spørgsmålet er, om jeg kan forstå, at folk kan blive bekymrede, når de hører hr. Lars Løkke Rasmussen.
Ja, det kan jeg godt forstå.
Det tror jeg der er mange mennesker der bliver.
I forhold til den konkrete sag, nemlig spørgsmålet om aftalen mellem de 17 lande af 9. december, er holdningen den fra den danske regering, at vi synes, det er rigtig fornuftigt, at eurolandene får styr på deres butik, sådan at der ikke kommer mere krise og større arbejdsløshed, som kan være med til også at koste arbejdspladser her i Danmark.
Hvis spørgsmålet så er, om vi fra dansk side mener, at de initiativer kan stå alene, så er svaret nej.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi også under det danske formandskab er med til at sætte en aktiv dagsordenen, når det gælder vækst og nye arbejdspladser, og det er bl.a. derfor, at vi gerne vil bruge EU's budget mere målrettet på at skabe arbejdspladser, og at vi også gerne vil lave reformer af det indre marked, som kan være med til at sørge for, at der er flere mennesker, der kommer i arbejde.
Så for os gælder det her om, at der bliver ført en ansvarlig økonomisk politik, samtidig med at vi kommer i gang med at skaffe nogle job i Europa.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Jamen når man sådan lytter til svaret her, må man sige, at det jo så ikke er underligt, at man, som jeg også har gjort tidligere i debatten, bare spørger, om tilgangen til det er lidt protokolføreragtig, for jeg spørger sådan set efter, hvad holdningen er, og det må man da kunne svare ret klart på.
Der behøver man i hvert fald ikke afvente nogen juridiske notater.
Det er fint nok, at man skal høre alle medlemslandene om, hvad de synes, men det er da helt klart forventeligt, at man som formandsland så også selv har en holdning.
Så kan man afvise det fuldstændig klart og kontant, altså sige, at det simpelt hen ikke kan komme på tale?
Det må da være den autoritet, man som formandsland må kunne lægge ind.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-15:
Altså, det er ikke noget ønske fra dansk side, at man skal tage nye initiativer fra EU's side på det punkt.
Men kommer der forslag fra nogle af de andre lande, som man ønsker diskuteret under det danske formandskab, vil vi jo som formandskabsland naturligvis give de lande lejlighed til at præsentere deres synspunkt.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Som formandsland kan man jo undervejs i sit arbejde komme ud for sådan mange forskellige spørgsmål og forespørgsler, og fra tid til anden har der fra forskellig side været rejst ønske om, at EU også kunne begynde at opkræve skatter og afgifter.
Hvis det spørgsmål skulle blive bragt op igen, måske netop i forbindelse med spørgsmålet om økonomisk ansvarlighed og mange andre ting, vil der så være en klar markering fra formandskabets side om, at man, om jeg så må sige, vil bruge sin autoritet i forbindelse med formandskabet til at afvise det fuldstændig, altså sige, at det aldrig nogen sinde kan komme på tale, at EU skal til at opkræve skatter og afgifter?
Lene Espersen (KF), 2011-12-15:
Som sagt afventer vi den juridiske vurdering, og så må vi jo vurdere, hvad der tjener Danmarks interesser bedst.
Men i forhold til hele den diskussion, som både Dansk Folkeparti og Enhedslisten har rejst – faktisk før vi egentlig havde en endelig aftale – om, at det hele nu bare skal til folkeafstemning, vil jeg gerne sige, at jeg tror på det repræsentative demokrati.
Jeg tror på, at folketingspolitikere skal tage det ansvar på sig, som grundlovens fædre faktisk også gav os.
Det er muligt, at der kommer en diskussion om det på et senere tidspunkt, men vi tror på det repræsentative demokrati.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Men mig bekendt kan vi jo være med i det hele.
Så jeg forstår faktisk ikke udtrykket: Vi må afvente, hvad vi kan være med i.
Hvad er det, vi ikke kan være med i?
Sådan som jeg har forstået det, kan vi jo sige ja til hele pagten – altså, det synes jeg at jeg meget tydeligt hørte fra Venstres ordfører at man ville.
Er det det, som kræver en folkeafstemning?
Lene Espersen (KF), 2011-12-15:
Vi afventer den juridiske vurdering, og så må vi jo se på, hvad det er for en type aftale, de lande, der står uden for euroen, vil blive tilbudt at få, og så må vi gøre vores stilling op.
Jeg er en meget varm fortaler for fastkurspolitikken i Danmark, som en konservativ statsminister indførte.
Den har vi ført i 30 år, og jeg mener, det er helt logisk, at hvis man går ind for fastkurssamarbejdet i forhold til euroen, må man også være positivt indstillet over for at være med i dele af europagten.
Men hvad vi kan være med i, og hvordan det skal være,
må afvente den juridiske udredning.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Det, jeg hører, er, at De Konservative siger, at man vil være med i de dele, vi kan være med i.
Det betyder så også, at der er nogle ting, vi ikke vil være med i, hvis vi ikke kan.
Så jeg vil bare spørge: Skal jeg forstå det sådan, at når man har fået den juridiske vurdering, skal vi bare lade være med at være med i det, der kræver en afstemning, mens vi der, hvor det ikke kræver en folkeafstemning, siger ja tak?
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jeg er fuldstændig klar over, at vi endnu ikke har tabt penge på den konto, men jeg er også fuldstændig klar over, at vi her står i en historisk kritisk situation, og det håber jeg også at ordføreren er klar over.
Det er også derfor, at vi skal kigge nøgternt på de valg, vi står over for, i stedet for blot at lade os lede af historiske årsager.
Vi bliver nødt til at se på, om det er i Danmarks interesse at gå ind i den her europagt.
Der er intet af det, der er blevet sagt i dag, der tyder på, at det skulle være i Danmarks interesse at indtræde i pagten.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
O.k., så forstår jeg, at man nu har tænkt sig at være imod det her og være skeptisk over for det, fordi man synes, at det lige passer til den givne dagsorden.
Er det så også derfor, at fru Merete Riisager og Liberal Alliance sådan plukker lidt vel selektivt i Europaudvalgets dagsordener og f.eks. stemmer imod ting, som man måske før i tiden har troet at Liberal Alliance var for?
F.eks. havde vi et forslag om lavere priser på mobilroaming i udlandet, altså at forbrugerne skulle betale noget mindre, når de rejste rundt og brugte deres mobiltelefon – det syntes Liberal Alliance og fru Merete Riisager heller ikke at man skulle stemme for.
Det må jo tages som et udtryk for, at man søger desperat efter noget at være imod, bare for at kunne signalere, at man imod.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Jeg kan forstå på ordføreren og også på mange af de andre ordførere, der er til stede her i dag, at de finder det underligt, at Liberal Alliance både kan være varme fortalere for EU og være imod den retning, som EU sætter.
Men det er for mig at se en naturlig konsekvens af at forholde sig analytisk til situationen