runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Jeg har fuldt ud respekt for ordførerens mange overvejelser og kan sagtens se, at der kan være mange komplekse problemstillinger.
Men nu har ord og begreber jo også en værdi, og det kan være vigtigere for nogle af os end andre, hvad værdien af de ord er.
Derfor foranlediger det mig til at spørge: Hvis man som dansk statsborger kæmper på Islamisk Stats side og skyder mod danske soldater, er man så ifølge ordføreren landsforræder eller ej?
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti er enig i forslaget.
Hvis man kæmper mod den danske stat, uanset hvor danske soldater er, så er det i vores optik landsforræderi.
Så kan man have mange diskussioner om definitioner og om, hvor vigtigt et ord er eller ej, men det her er for os vigtigt, for det sender også et signal om, at vi tager nationalstaten alvorligt; vi tager det at høre til en nation alvorligt.
Det er også helt logisk for os, at det kriminaliseres at hverve danske statsborgere eller herboende udlændinge til en fjendtlig styrke eller tilskynde til det.
Ordet landsforræderi er hårdt, men det er et rigtigt ord, når det gælder folk, der kæmper mod danske soldater.
Det bliver næsten ikke mere afskyeligt.
Vi støtter forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for det.
Der blev sagt, at der kan være mange diskussioner om definitioner af ord, tror jeg det var.
Jeg går ud fra, at hr. Søren Pape Poulsen er enig i, at det er vigtigt, at det er klart, hvad det er, der er ulovligt, så det er helt klart for danske borgere, der går ind i det her, at de ved, at det her er ulovligt.
Så det er vel vigtigt.
Kan hr. Søren Pape Poulsen bekræfte, at det også er vigtigt, hvilke definitioner der er af de forskellige ting?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Jeg er helt enig med spørgeren.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Det er jeg glad for.
Så går jeg også ud fra, at vi kan være enige om, at det er vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet får præciseret betydningen af de her ord.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Vil hr. Søren Pape Poulsen være med til i udvalgsarbejdet at præcisere, at man ifølge de rettigheder, man efter Genèvekonventionen har som f.eks. sygeplejerske eller læge til at pleje syge og sårede, ikke kan straffes for det, og at det selvfølgelig heller ikke skal være tilfældet her?
Hvis man plejer nogen, der er syg eller såret som følge af kamp, men på ingen måde selv har deltaget i kamphandlinger, skal man så straffes for det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Jeg synes, at det er meget relevant, at vi diskuterer videre i udvalget, for vi skal naturligvis overholde de konventioner, der er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Er hr. Søren Pape Poulsen enig i, at den grundlæggende rettighed, der er i konventionen, nemlig at du som sygeplejerske eller læge – som sanitetspersonale – ikke skal straffes for at pleje folk, skal gælde i § 101 a, som vi diskuterer i dag?
Det synes jeg vel må være rimeligt at svare på, altså om man mener, at den konventionsrettighed også skal gælde her.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Håbet er jo lysegrønt.
Det hjælper bare ikke de mennesker, der skal ud og sælge deres bolig, tage børnene ud af skolen osv. osv., fordi de ikke kan få en bolig i samme område – altså de forfærdelige sociale konsekvenser, som der er af det her.
Så siger ministeren, at tilværelsen er fyldt med risici.
Så kan ministeren bekræfte, at med den her dagpengereformen er de risici mellem klasserne i Danmark blevet endnu mere ulige fordelt, end de var før?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Den største risiko for unge og voksne på det danske arbejdsmarked er at blive fanget i langtidsledighed.
Og med det system, der nu er aftalt her i sidste uge, har vi gearet mulighederne for at undgå langtidsledighed ved at sige, at man risikofrit kan tage enhver form for job, når man bliver ledig, uden at blive straffet for det i dagpengesystemet.
Det, det gælder om, er at fastholde kontakten til arbejdsmarkedet.
Det er det, der gør, at man undgår at komme i den sociale nødsituation, som der nævnes.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Men det er jo ikke rigtigt, hr. minister.
For de mekanismer, der gør, at så mange tusinde mister deres dagpengeret, er der stadig væk.
Det er jo stadig væk kun en 2-årig dagpengeperiode.
Man skal stadig væk præstere 1 års arbejde ud af de seneste 3 år for at genoptjene sin dagpengeret, når først man har mistet den.
Og der er jo stadig væk en voldsom nedskæring i mulighederne for at bevare supplerende dagpenge.
Det er jo de tre elementer, der gør, at vi har 15.000-17.000 mennesker om året, der mister deres dagpengeret.
De mekanismer er uændrede.
Det må ministeren da indrømme.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Det, der modvirker langtidsledighed, er den aftale, der blev indgået i sidste uge, som fjerner de indbyggede risici, der er i det nugældende dagpengesystem, for at blive straffet i dagpengesystemet, hvis man tager et job af enhver karakter, kort tid efter at man er blevet ledig.
Jeg er ikke i tvivl om, at dette element, der styrker den i forvejen aktive arbejdsmarkedspolitik i Danmark, i sig selv vil bidrage til at reducere langtidsledigheden i Danmark, og det er rigtig godt.
Jeg er ikke enig i, at det er de elementer, der udløser langtidsledighed.
Det værste, der kan ske for opretholdelsen af kontakten til arbejdsmarkedet og for at kunne fortsætte sit arbejdsliv, er desværre at blive langtidsledig – eller selvfølgelig også at blive syg.
Der har været nogle fejlmekanismer i vort dagpengesystem, og de er der desværre også i dag, hvor vi står her, men de bliver fjernet med det nye dagpengesystem fra 2017.
Vi fjerner risikoen for, at man bliver sat ned i dagpenge, hvis man tager job til en lavere løn end den, man kommer fra; vi fjerner de dagpengerettighedstab, der er i dag, hvis man tager job af kort varighed.
Derfor er jeg overbevist om, at når den her aftale bliver udmøntet, vil vi få et dagpengesystem, der i sig selv modvirker langtidsledighed.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Tak, og tak til ministeren.
Hvordan kan ministeren stå her og sige, at nu har man lavet en aftale, der forhindrer langtidsledighed?
Altså, i aftalen står der, at man forventer, at aftalen vil føre til, at 2.000 færre mister dagpengeretten, når aftalen træder i kraft i 2017.
Men i går fik jeg et svar fra ministeren på et spørgsmål, jeg havde stillet, hvor ministeren bekræfter, at i første halvår i år er det altså 335 om ugen, der mister dagpengeretten, svarende til 17.500 på årsbasis.
Så medmindre konjunkturerne vender, vil vi altså i 2017, hvor det her træder i kraft, stadig væk have 15.500 personer, der mister deres dagpengeret, og næste år vil vi så – fordi den forbedring, man vil indføre, først træder i kraft i 2017 – opleve, at 17.500 mister deres dagpengeret.
Når reglerne for genoptagelse i dagpengesystemet er uændrede, hvordan kan ministeren så stå her og sige, at det her modvirker langtidsledighed?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Jeg kan jo samle det sammen på den måde og sige, at jeg kan bekræfte, at der er mange risici i tilværelsen, også forsørgelsesmæssigt, hvis man ikke er dækket af dagpengesystemet.
Det, der er afgørende med det dagpengesystem, som nu er aftalt, er, at der er fjernet nogle fejlfunktioner i dagpengesystemet, således at det giver et meget større incitament til og meget større muligheder for, at mennesker, som bliver ledige, allerede kort tid efter at de er blevet ledige, uden risici i dagpengesystemet kan tage forskellige typer af job – job til lavere løn, job i kortere tid – uden at risikere at blive straffet for det i dagpengesystemet.
Det er en rigtig god forbedring af den i forvejen aktive arbejdsmarkedspolitik i Danmark.
I et forsikringssystem vil det jo altid være sådan, at nogle falder ud.
Vort håb er, at vi med den større forøgelse i dagpengesystemet nu kan reducere det tal.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Jamen jeg vil gerne starte med at ønske regeringen og ordføreren – undskyld, jeg mener ministeren – tillykke med den aftale.
Det er vist det, man kalder en rigtig god aftale set fra Venstres side.
Man tog 3 mia. kr. fra dagpengesystemet for nogle få år siden, og man slap med at betale en tiendedel tilbage til de arbejdsløse, til lønmodtagerne, så tillykke med det.
Kan ministeren bekræfte, at konsekvensen af det her punktum, som en af de andre ordførere kaldte det, er, at vi i årene fremover vil se tusindvis af mennesker miste deres dagpengeret uden at være i stand til at få et arbejde, og at de på grund af udløbet af de midlertidige ordninger vil blive modregnet og altså ikke vil kunne få kontanthjælp, f.eks. fordi de bor i en ejerbolig?
Eller f.eks. fordi de har et sommerhus eller et kolonihavehus, eller fordi de har en ægtefælle, som tjener, ja, bare en ganske almindelig pædagogløn eller lidt mere, og at vi altså vil se mennesker, som får en indkomstnedgang og går fra at have en dagpengeindtægt til at have nul?
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Dansk Folkeparti snød de arbejdsløse.
Det har hr. Peter Hummelgaard Thomsen ret i.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
SF løb vel også fra et enkelt valgløfte eller 100, da de selv kom til magten i sin tid.
Men nogle af de ting, som SF lavede, mens de sad i regering, var bl.a. en kontanthjælpsreform, hvor man reducerede ydelserne for unge på kontanthjælp, og overskuddet var SF med til at bruge til at sænke selskabsskatten.
Det gjorde SF vel ikke, fordi de er onde mennesker, som synes, man skal være efter folk på kontanthjælp.
Det gjorde SF vel, fordi man også mente, at der skulle være et incitament for unge mennesker til at være i beskæftigelse.
Unge mennesker skulle ikke fanges i et kontanthjælpssystem.
Og effekterne har også vist sig: Det har faktisk bidraget til, at antallet af unge mennesker på kontanthjælp er faldet, og at flere er kommet i beskæftigelse.
Er det ikke en god ting?
Er det ikke en god ting, at når man laver ændringer, bl.a. af ydelsesniveauerne, så bidrager det faktisk til, at nogle mennesker kommer ind på arbejdsmarkedet, får højere indkomster og ikke bliver fastlåst i et overførselsindkomstsystem?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-30:
Det er jeg faktisk glad for at jeg også lige får anledning til at svare på.
For det, der jo er ved det, er, at vi i Socialdemokratiet lærer af bl.a. de fejl, som ordførerens eget parti begik, da man indgik en aftale, som man ikke kunne regne ned.
Og vi er efterhånden nået til den konklusion, at man aldrig kan regne med, hvad Dansk Folkeparti egentlig siger eller ikke siger eller vide, hvad de lige pludselig mener i dag og i morgen osv.
Derfor finder vi det jo også stort set umuligt at operere med det alternative flertal, som ordføreren til dels opererer med.
Og det giver mig også en meget god anledning til at spørge igen: Føler ordføreren, at de arbejdsløse blev styrket af den aftale med Dansk Folkeparti, eller føler han, at Dansk Folkeparti blev styrket af den aftale, ordførerens parti indgik med Dansk Folkeparti?
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jeg vil gerne bekræfte, at vi er søde i SF.
I forhold til at få unge og for så vidt ledige generelt i arbejde er de værktøjer, der skal bruges, at der først og fremmest skal være arbejde til stede, eller der skal være uddannelsesmuligheder til stede.
I den situation var SF drevet af ønsket om at få flere unge til at tage en uddannelse.
Det helt afgørende sigte, vi havde med det,
var på forskellig måde at hjælpe unge til at tage en uddannelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Men tilbage står, at SF var med til at reducere kontanthjælpssatsen for unge, og når man ser på, hvad det er, der har virket i den reform, så kan man se, at det er det element, der har haft den største effekt.
SF var også med til at nedregulere satserne for alle overførselsindkomster, herunder dagpenge, så de ikke kommer til at stige så meget.
For de har faktisk betydning for, hvor mange der er i beskæftigelse.
Det gjorde SF.
Det lagde SF stemmer til.
Det er sandheden.
Og det gjorde man vel ikke, fordi man er onde mennesker i SF, men fordi man også dybest set, i hvert fald når man prøver at tage ansvaret, mener, at man så skal bruge de redskaber, som rent faktisk virker.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Det, der får unge i arbejde, og det, der får unge i uddannelse, er, at de får mulighed for at komme i gang med det, der interesserer dem, det, som de brænder for.
Det var uddannelsesindsatsen ude i jobcentrene og på uddannelsesinstitutionerne, der gjorde, at vi fik flere unge i arbejde og i uddannelse.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at i den pakke, der blev lavet, var der også det, at man kun regulerer overførselsindkomsterne efter prisudviklingen.
Det ved enhver ikke er noget, som SF har fundet på.
Vi synes, det var et element, som vi ikke bryder os om, i en samlet pakke.
Men den samlede vurdering af det var, at det kunne vi stemme for.
Men der var da elementer i den, som vi ikke brød os om.
Og det var et af dem.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Tak for debatten.
Den viser jo, at der stadig er en meget stor interesse for dagpengesystemets indretning.
Det mener jeg er meget positivt, i betragtning af hvor stor en betydning vort dagpengesystem har for et velfungerende arbejdsmarked.
Det er ikke overraskende, at synspunkterne er delte, og det gælder jo både i forhold til 2010-reformen og i forhold til den aftale, der blev indgået her i sidste uge.
På samme vis som parterne har måttet strække sig for at få enderne til at mødes i kommissionen, har de ansvarlige partier bag aftalen gjort det samme, og jeg er glad for den aftale, som nu foreligger.
Det er min forhåbning, at vi hermed har fået sat punktum for de midlertidige løsninger, og at vi får den nødvendige ro omkring reglerne, så vi nu kan koncentrere os om udmøntningen og etableringen af det nye system.
Så endnu en gang tak for debatten.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
I den her uge har vi kunnet høre, at en tredjedel af virksomhederne siger, at de har problemer med at skaffe arbejdskraft, og at en tredjedel af den tredjedel siger, at de allerede har måttet sige nej til ordrer, fordi de ikke kan få den arbejdskraft, de har behov for.
Det minder jo lidt om en situation, som vi har set før i Danmark, nemlig op gennem 00'erne.
Vi er knap nok kommet ud af en krise, og vi oplever allerede flaskehalse på arbejdsmarkedet.
Nu er den her aftale lukket.
Det respekterer vi, der er et politisk flertal bag.
Men de udfordringer, Danmark også på den lidt længere bane står over for, med at sørge for at vi ikke igen havner i en situation som den, vi havnede i i 00'erne, hvor der ikke blev vist rettidig omhu og lavet reformer, som kunne have hjulpet dansk økonomi – også da der kom en krise – er vel ikke forsvundet.
Behovet for at udvise rettidig omhu er vel ikke forsvundet, fordi man nu har lukket en politisk aftale.
Er beskæftigelsesministeren enig med mig i det?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Så tak for det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Vi fortsætter med forhandlinger om jobreform 2 i det nye år.
Vi følger fra vort ministeriums side meget, meget tæt hele arbejdsmarkedets udvikling med risici for flaskehalse, og vi inviterer til trepartsforhandlinger på den anden side af årsskiftet med henblik på at søge at forbedre matchningsproblemerne på det danske arbejdsmarked.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Nu er det jo ikke sådan, at LO-formanden blev mødt med stående klapsalver til LO's kongres over det her forlig.
Men jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål, og det var egentlig ret enkelt: Hvis man som lønmodtager i Danmark forud for næste valg gerne vil stemme på et parti, der ønsker et bedre dagpengesystem end det, der er blevet aftalt, kan ordføreren så bekræfte, at man ikke skal stemme på et af forligspartierne, herunder Socialdemokraterne, altså at man så skal stemme på et af de partier, f.eks. Enhedslisten, Alternativet eller SF, som faktisk ønsker et bedre dagpengesystem end det, vi har nu?
Det er et helt enkelt spørgsmål, og jeg regner med, at jeg kan få et jaeller nejsvar.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Den aftale, vi lavede med Dansk Folkeparti, havde et eneste formål, og det var at forsøge at skabe et flertal for at bedre forholdene for de arbejdsløse her i landet og for de mennesker, der er i job, men som er bange for at blive arbejdsløse.
Det var det eneste formål, vi havde, og vi brugte de værktøjer, vi kunne komme til, og det var så en aftale, vi kunne lave med Dansk Folkeparti.
Altså, man må jo bruge de flertal, der er, og jeg vil da her opfordre Socialdemokraterne til også at se på det, man kan sige sociale flertal, der faktisk findes her i salen, og opfordre til at få mod til at bruge det.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at hvis man ønsker et bedre system end det, vi har, burde man også kigge sin fagbevægelse i øjnene.
For fagbevægelsen godkendte jo sådan set det her system.
Den eneste forskel på det, som fagforeningen sådan set foreslog i kommissionen, og det, vi har taget derfra, er jo forskellen fra på 78 pct. til dimittender, som de foreslog, til 71,5 pct., som vi foreslog.
Så jeg vil sige: Sæt da gerne kritiske briller på i forhold til os, men gør det så også i forhold til fagbevægelsen.
Jeg synes, at fagbevægelsen her har taget ansvar.
Fagbevægelsen er gået ind i en forhandling, og selvfølgelig har de prøvet at se, om de kunne gøre det inden for en nulsum, dvs. inden for de midler, der nu var.
Det kunne fagforeningen så ikke, og så gik de ud og sagde åbent og ærligt: Vi har den her smertegrænse, og vi kan ikke mere end det.
Og så måtte vi tage det politiske ansvar bagefter.
Så jeg synes, at fagbevægelsen har gjort det ganske godt.
De har ikke helt forholdt sig til det, som de blev bedt om, men de gjorde det i forhold til det, de tænkte på.
Og derfor er jeg også rimelig rolig, for når LO og fagbevægelsen har sagt god for det her, synes jeg faktisk også, det er okay.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Vi har sådan set aldrig snakket om, at der skulle bruges en masse nye penge.
Vi har snakket om, at man burde tilbageføre de penge, som man tog fra dagpengesystemet.
Det mente Socialdemokraterne også forud for forrige valg, men lad det nu ligge.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre, er mere sådan i forbindelse med at se fremad.
For der er jo rigtig mange derude, der ikke er tilfredse med det resultat, der er opnået.
Det så vi i en række af indlæggene på LO's kongres, og vi har også set det i udtalelser fra en række lokale fagforeningsformænd og andre.
Det kan der så være forskellige holdninger til.
Jeg tror også, at der er rigtig, rigtig mange lønmodtagere rundtomkring, der er skuffede over det resultat.
Så mit spørgsmål er egentlig ret enkelt: Hvis man nu er lønmodtager eller fagforeningsmedlem, eller hvad man nu er, og ønsker et bedre dagpengesystem, kan ordføreren så bekræfte, at det ikke er Socialdemokraterne, man skal sætte sin stemme på forud for næste valg?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Vi er sådan set enige om, at den her dagpengereform overordnet er god, men vi er så uenige om, hvor god den er.
Vi er også uenige om, at 2.000 færre mennesker falder ud, hvilket jeg synes at det her sørger for.
Det har givet 300 mio. kr. ekstra, og det her ville vi aldrig nogen sinde have fået igennem, de her forbedringer for de arbejdsløse ville aldrig nogen sinde være sket, hvis ikke Socialdemokratiet havde været med inde ved det bord.
Selvfølgelig er vi uenige om, hvad det er, vi skal tage ansvar for.
Men jeg tror også godt, de fleste herinde ved, at det nok ikke kan svare sig, for Enhedslisten vil jo kun være med til noget, hvis man skal bruge masser af milliarder.
Det er jo sådan det, og derfor ved jeg ikke, om man er blevet inviteret.
Jeg vil også sige, at selvfølgelig skal man tage masser af ansvar, og det har Enhedslisten også gjort på nogle punkter.
Jeg forstod så bare ikke det, der kom, da jeg var her sidst, hvor hr. Pelle Dragsted jo sådan set undrede sig over det med arbejdsmarkedsydelse og alle de der ting, og at det var noget, som ikke havde den virkning overhovedet – det var bare milliarder op af lommen, og det kom ikke til nogen af de arbejdsløse.
Så jeg ved ikke, hvad det er for et ansvar, Enhedslisten så har taget, og om de ikke engang selv er stolte ved de ting, de har været med til.
Men jeg vil da sige: Jo, selvfølgelig har Enhedslisten taget ansvar, men jeg er også bare nødt til her fra talerstolen at fortælle om forskellen på Socialdemokratiet og Enhedslisten, og hvorfor vi gør, som vi gør.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg skal bare bede ordføreren bekræfte tre ting:
Kan ordføreren bekræfte, at Enhedslisten ikke har været inviteret til de her forhandlinger, så det altså ikke har været muligt at afprøve Enhedslistens forhandlingsvilje?
Kan ordføreren bekræfte, at Enhedslisten gennem flere år, hvor vi var parlamentarisk grundlag for fru Helle Thorning-Schmidts regering, har taget ansvar masser af gange, ellers havde regeringen nok heller ikke siddet i 4 år?
Og kan ordføreren bekræfte, at den her diskussion drejer sig om, at vi er uenige om, hvad det er, man skal tage ansvar for?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Tak for det.
Det vil jeg da også gøre.
Det gjorde jeg også i min indledning, hvor jeg sagde, at jeg synes, det er rigtig godt, vi gør det.
Hr. Finn Sørensen har også lovet, at vi får debatten senere.
Det takker jeg også for.
For det her er jo så vigtigt et emne, at vi da skal debattere det.
Jeg er bare nødt til at ridse et par ting op, som jeg har hørt i debatten, ligesom hr. Finn Sørensen også gjorde.
Derfor tager jeg også ordet her i anden runde.
Det drejer sig om, hr. Finn Sørensen, at tage ansvar og at gøre noget for de her mennesker.
Og det gør man jo ikke bare ved at råbe højt som Enhedslisten og ved ikke at ville gå ind i nogle ting, medmindre der kommer millioner og milliarder på bordet.
Det drejer sig om at gå ind og lave en forhandling.
Det drejer sig om åbent og ærligt at gå ind og se, om man ikke kan forbedre forholdene for de her mennesker.
Man gør det heller ikke ved, som SF gjorde det i valgkampen, at lave en aftale med DF, som heller ikke holdt.
Man gør det ved at gå med ind til bordet og kigge sine forhandlere og sine kollegaer i øjnene og lave en aftale, som man kan være tilfreds med.
Og det er vi.
Så er der også nogle, der har spurgt: Er der vetoret her, eller er der ikke?
Det er jo sådan i et forlig, at skal man bryde det, skal man selvfølgelig gøre det inden et valg.
Dem, der har læst aftaleteksten, kan jo også se, at vi sammen vil følge udviklingen nøje.
Vi har kigget hinanden i øjnene og sagt, at hvis det viser sig, at der er rigtig mange, der falder ud eller noget andet, så vil vi selvfølgelig kigge på det.
Og vi Socialdemokrater går altid ind til forhandlinger med det for øje, at hvis der er nogle konsekvenser, som er utilsigtede, altså noget, som ikke virker, så må vi selvfølgelig også ændre det.
Og det kan man nu engang bedst, når man sidder med ved bordet og ikke som Enhedslisten har valgt at sidde udenfor.
Så var der også et spørgsmål om, hvem der har fået mest.
Jeg var da glad for, at hr. Joachim B. Olsen sagde, at det var i en rød retning og ikke i en blå retning.
Altså, 300 mio. kr. er der kommet i.
2.000 færre falder ud.
Og beskæftigelsesvirkningen er på minus 840 personer.
Det er jeg da ikke sikker på de liberale er sådan særlig tilfredse med.
Jeg vil ikke sige, at vi eller de liberale har fået mest ud af det.
Jeg mener absolut godt, vi kan se os selv i øjnene og sige, at det her blev rigtig godt.
Men det, jeg vil sige, er, at jeg mener, det er de arbejdsløse, der får noget ud af det, for nu er der færre, der falder ud, og der er flere, der har mulighed for at blive længere tid i systemet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Det er jeg naturligvis glad for at høre, og vi deltager altid i forhandlinger med regeringen om at løse nogle af de her udfordringer.
Men når man nu valgte, at det – som Folketinget nu engang er sammensat – ikke var muligt at lave en dagpengereform, som isoleret set ville bidrage til at løse nogle af de her udfordringer, så er det vel bare sådan, at kravene til at være mere ambitiøs på andre områder simpelt hen er større.
De må simpelt hen være større.
Hvad skal der så til på andre områder?
Hvor meget er det ministerens ambition at vi skal øge beskæftigelsen med i Danmark i den her regeringsperiode for ikke at havne i den samme situation, som vi havnede i i 00'erne?