runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-06-14:
Det kan jo hurtigt blive en meget lang diskussion, som bliver meget faglig, og 1 minut til spørgsmål og 1 minut til svar giver ikke rammerne for det, men alligevel vil jeg forsøge.
Det, der gør sig gældende, er jo, at der er forskel på de forskellige typer af røverier; der er forskel på de forskellige typer af hjemmerøverier.
Nogle gange er der tale om, at narkomaner opsøger hinanden på bopælen, fordi de har et økonomisk mellemværende.
Det mener jeg er en helt anden situation end et egentligt hjemmerøveri.
Der er også den situation, hvor der er en, der har lavet et indbrud og bliver overrasket og på vej ud derfra skubber offeret til side for at sikre sig det, vedkommende har stjålet, uden at offeret i øvrigt tager skade af det.
Og så har man udøvet vold, så er der tale om et hjemmerøveri.
Men jeg mener, at der er en markant forskel på det, at nogen har fået et skub, og det, der kan ske under et egentligt hjemmerøveri, som jeg beskrev lige før, og det vil man også komme til at se i strafudmålingen, selvfølgelig vil man det.
I forhold til det andet med ofrene og erstatning for tort synes jeg, det er et meget interessant emne, der bliver bragt op.
Jeg havde egentlig den opfattelse, at de mennesker var omfattet af de erstatningsregler, vi havde, så det er et område, jeg mener vi skal dykke dybere ned i, og det vil jeg gerne gå positivt ind i uden at love noget på forhånd, for der kan være nogle årsager til, at man gør det, man gør.
Jeg har ikke været opmærksom på, at de var udelukket fra at få erstatning.
Så det vil jeg gerne se på.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
For det første er det ikke 22, men 359.
I forhold til Socialistisk Folkepartis indstilling til det her lovforslag kunne det selvfølgelig være rart at vide, om Socialistisk Folkeparti, hvis man sidder i en regering efter næste valg, vil tilbagerulle de her strafskærpelser.
Det vil jeg gerne have et konkret svar på: Ja eller nej?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Egentlig burde jeg have spurgt hr. Peter Skaarup om det her, men da hr. Peter Skaarup ikke er her i dag, må jeg jo spørge fru Marlene Harpsøe, som jeg formoder har et tæt samarbejde med hr. Peter Skaarup.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Peter Skaarup har været ude i mange medier og sige, at det her handlede om en strafskærpelse for de mange hjemmerøverier.
Da TV-avisen konfronterer ham med, at det, man har lavet en strafskærpelse for, er de her 21-22 hjemmerøverier om året, siger han, som jeg hører det: Det er altså forkerte tal, der bliver fremlagt her.
Så hvad skal man tro?
Hvad er egentlig op og ned i det her?
Hr. Peter Skaarup taler om de mange og de store og de flere hjemmerøverier, men virkeligheden er, at det her kun drejer sig om 22 hjemmerøverier.
Føler Dansk Folkeparti sig ikke snydt?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Socialistisk Folkeparti har jo selv i 2006 været med til at lave en aftale om at hæve både pensionsalderen og efterlønsalderen.
Det skal lige være sagt.
Jeg tror inderst inde, befolkningen er hamrende ligeglad med, om det sker på den ene eller den anden måde.
Justitsministeriets forskningsenhed har jo leveret nogle tal, som viser det, jeg netop har sagt, nemlig at der blev begået 359 hjemmerøverier i 2009.
Og vi i Dansk Folkeparti ser sådan på det, at der jo et eller andet sted ikke bør være nogen forskel, for det er lige ubehageligt for alle personer, som oplever at blive truet i deres eget hjem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Først må jeg bringe den serviceoplysning, at SF faktisk ikke var et af partierne bag velfærdsforliget i 2006.
Altså, det, fru Marlene Harpsøe står her og siger, er jo fuldstændig misvisende.
Fru Marlene Harpsøe taler jo også om indbrud, der udvikler sig til hjemmerøverier, men fakta er jo, at de ikke er omfattet af den her aftale; man har udvalgt de egentlige hjemmerøverier, som udgør 22 om året.
Og undskyld mig, men for mig ser det ud, som om man har taget sig umanerlig billigt betalt for at forringe efterløn og pension for rigtig mange danskere.
Det er det, der er virkeligheden her.
Mit sidste spørgsmål skal være: Hvor optaget er Dansk Folkeparti af ofrene for hjemmerøverier?
For kun i halvdelen af tilfældene lykkes det rent faktisk at få fat på gerningsmændene, og det vil sige, at der er rigtig mange ofre, som aldrig nogen sinde vil få afgjort deres sag.
Jeg har lavet et ændringsforslag, som vil betyde, at ofrene kan få bedre adgang til erstatning, en mulighed, som de ikke har i dag.
Vil Dansk Folkeparti tage ofrene alvorligt og stemme for det forslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
I Dansk Folkeparti tager vi altid ofrene alvorligt, men jeg står her på talerstolen, og jeg har jo ikke læst det ændringsforslag, som Socialistisk Folkepartis ordfører nævner her, og det er klart, at jeg er nødt til at læse det først, før jeg kan tage stilling til det.
I forhold til at SF ikke var med til velfærdsforliget tilbage i 2006, skulle jeg selvfølgelig have sagt det, som er korrekt, nemlig at S og SF jo har fremlagt en plan, som hedder »En Fair Løsning«, hvor man netop går ind og støtter, at efterlønsalderen og pensionsalderen bliver hævet.
Det var selvfølgelig det, jeg skulle have sagt i stedet for.
Så kritiserer Socialistisk Folkepartis ordfører, at Dansk Folkeparti skulle være blevet billigt betalt for at forringe efterlønsordningen.
Nu er det jo ikke sådan, at vi gik ind med det konkrete mål – som nogle andre partier gjorde – at afskaffe efterlønnen.
Det er der nogle partier i den gruppe, vi har siddet og lavet en aftale om 2020 med, der har gjort.
Dansk Folkeparti har trukket det en anden vej og har sikret, at der er en social balance, sådan at vi, når vi efter et valg forhåbentlig får flertal igen, kan indføre bl.a. en seniorførtidspensionsordning.
Det kan godt være, man fra Socialistisk Folkepartis side synes, det er at tage sig billigt betalt, men det er nu engang en sikring af den enkelte borger.
Det er kun positivt og godt at høre, at både hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg selv har en lokal forankring i forhold til Humlebæk og Krogerup Højskole.
Men i forhold til strafskærpelsen på det her område er vi i Dansk Folkeparti ikke i tvivl om, at det selvfølgelig vil have en afskrækkende effekt i forhold til, om man har lysten, viljen, selv om det er forfærdeligt krænkende at gå ind i andre menneskers private hjem eller på en højskole og stjæle andre menneskers værdier.
Jeg må sige, at jeg er helt sikker på, at det har en kriminalpræventiv effekt på den måde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Ja, det med den tro kan man så bare håbe på at ordføreren har ret i.
Men det, som er problemet, er jo i virkeligheden, at det er alt for nemt at begå forbrydelsen uden at blive opdaget.
Dansk Folkeparti har jo medvirket til en politiaftale, der sørger for at få mindre politi til rådighed til at opklare forbrydelserne.
Vi har så sent som i dag set konsekvensen af den politiaftale, man har indgået sammen med SF og regeringen.
Den medfører færre betjente og dermed mindre risiko for at blive opdaget, og jeg tror – det er så min politiske overbevisning – at risikoen for at blive opdaget har langt større betydning for at få antallet af røverier til at falde, end om man får et halvt eller et helt år mere, eller hvor meget det nu bliver, når det her engang bliver udmøntet i praksis.
Så var det ikke en idé at se på politistyrken i stedet for?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Jamen i Dansk Folkeparti har vi selvfølgelig også noteret os det, der har været oppe i medierne i dag, om, at der er flere betjente, der nu skal ind bag skrivebordene i stedet for at være ude på gader og stræder, og det er også noget, vi er oprørte over i Dansk Folkeparti, og derfor har vores retsordfører sådan set også henvendt sig til justitsministeren om netop det.
For der er ikke nogen tvivl om, at flere politibetjente ude på gader og stræder jo er det, der hele tiden har haft vores bevågenhed i forhold til hele den her debat om kriminalitetsbekæmpelse, ikke kun fordi det netop vil virke effektivt over for forbryderne, men også fordi det vil sikre tryghed rundtomkring i Danmark.
På netop Dansk Folkepartis foranledning har vi jo sikret, at der bliver optaget langt flere politielever, og at øge politistyrken er jo også en måde, hvorpå man får sikret en meget større politistyrke, som også kan gribe effektivt ind over for de forbrydere, der er rundtomkring i landet.
Alle de initiativer, der er sat i gang rundtomkring, betyder jo ikke, at vi så her i dag ikke skal skærpe straffen for indbrudskriminaliteten, det synes jeg stadig væk vi skal gøre, for det fortjener de mange mennesker, som bliver udsat for den her indbrudskriminalitet, at vi gør.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Nu hæftede jeg mig ved, at Dansk Folkepartis ordfører var meget fokuseret på tryghed og talte om, at vi skulle tage borgernes tryghed alvorligt.
Så jeg vil egentlig bare bede Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at der er større sandsynlighed for som borger at blive lottomillionær end at blive udsat for et egentligt hjemmerøveri.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Det skal jeg ikke kunne sige, men jeg er i hvert fald helt sikker på, at der er større risiko for at blive udsat for kriminalitet her i Danmark, end der er chancer for at blive lottomillionær.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jamen jeg siger det, fordi jeg synes, at det er vigtigt at få sat tingene i perspektiv.
Vi skal ikke herinde i Folketinget tale en frygt op ude i befolkningen, så almindelige mennesker skal gå rundt og være bange for at blive udsat for hjemmerøveri om natten, for sandsynligheden for at blive udsat for det er ganske lille.
Det ændrer ikke ved, at det er en ganske forfærdelig forbrydelse for dem, der er ofre for det, men vi skal bare passe på, at vi ikke får talt det op i et leje, hvor det ikke hører hjemme.
Noget andet, som vi burde tale mere om, er prisen for den her ordning, nemlig det, at Dansk Folkeparti har været med til at ville forringe efterlønnen.
Dansk Folkepartis ordfører er meget optaget af at fortælle, at man jo har indført en seniorførtidspension, men er det ikke rigtigt, at der er forskel på, om man selv kan vælge, hvornår man skal gå på efterløn, eller om man skal være berettiget til en seniorførtidspension?
Det skal være folks frie valg; de skal have den tryghed selv at kunne træffe beslutningen: Hvornår er jeg slidt, og hvornår er jeg nedslidt?
Som det bliver nu, med regeringens nye forslag om en seniorførtidspension, skal folk have et varigt tab af arbejdsevne, dvs. man ændrer ikke betingelserne for at få pension.
Hvis man overhovedet kan blive godkendt, skal man altså virkelig være nedslidt, og den indtægt, man vil få, vil være ægtefælleafhængig.
Dette vil sige, at det er en rigtig, rigtig dårlig ordning, som Dansk Folkeparti har lavet, og det vejer man op imod den tryghed, der skal være, ved at borgerne nu skal føle, at hjemmerøvere bliver udsat for en strengere straf.
Hvordan synes Dansk Folkeparti egentlig, det ene kan stå mål med det andet?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Jeg synes egentlig, det er ret interessant, hvad fru Karen Hækkerup siger, for der er en hel del mennesker, som i dag ikke kan få efterløn, fordi de ikke har betalt til den.
De kan ikke få efterløn, selv om de er nedslidte, og seniorførtidspensionsordningen vil netop sikre, at de fremover vil kunne det, hvis de bliver nedslidte enten fysisk eller psykisk.
Og det er da positivt, for ikke nok med at de højst sandsynligt kan spare nogle penge ved ikke at betale til efterlønsordningen – det er jo selvfølgelig op til en selv, om man vil betale til den eller ej – man har altså også en social sikring, så det er positivt.
I forhold til at tale frygt op eller ned og jeg ved ikke hvad, man bliver beskyldt for, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti altså tager det her alvorligt.
359 hjemmerøverier i 2009 er næsten ét om dagen, så det er altså alvorligt.
Og det kan godt være, at man ikke fra Socialdemokratiets side mener, at det er alvorligt nok, og at vi i Dansk Folkeparti skulle tale en eller anden frygt op.
Det, vi gør i Dansk Folkeparti, er, at vi tager tingene alvorligt; vi ser helt nøgternt på tingene og siger: Jamen her er der altså et alvorligt problem, og vi mener saftsuseme, at de her forbrydere skal have en straf, så det batter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-06-14:
Hr. Frank Aaen ved udmærket, at det kan man ikke besvare med et ja eller nej.
Det er der sådan set ikke.
De pensionsforringelser, der vil være, var sådan set allerede gældende i forbindelse med forliget i 2006, som gjaldt fra 2007, hvor man jo gik ind og kiggede på pensionsvilkårene.
Med hensyn til den nye aftale omkring tilbagetrækningsreformen vil jeg sige, at det altså ikke er selve pensionsalderen, der flytter sig.
Det er nogle mekanismer, som blev vedtaget allerede tilbage i 2006, som gør sig gældende i årene frem med større grad af indfasning.
Jeg kan kun endnu en gang give det svar, som jeg også gjorde før, og jeg håber også, at hr. Frank Aaen har tid til at lytte til det.
Jeg sagde faktisk ganske klart, at når vi har indgået et forlig, står vi selvfølgelig ved det forlig, der er, men det hindrer ikke, at man tager en diskussion omkring de beslutningsforslag eller initiativer, der kommer løbende.
Sådan er der jo ikke nogen politiske partier der lægger sig fast, og det gør vi heller ikke i den her sag.
Det kan jeg betrygge hr. Frank Aaen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Fru Marlene Harpsøe nævnte et konkret eksempel fra Krogerup Højskole i Nordsjælland, og da jeg nu ud over at være medlem af Folketinget også er formand for bestyrelsen for den pågældende højskole, er jeg bare interesseret i at høre, hvordan i alverden dette lovforslag skulle sikre, at skoler, institutioner m.v. skulle få færre indbrud.
Det har jeg da utrolig svært ved at se at lige præcis det her lovforslag skulle have nogen effekt på.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Men SF har jo sagt meget klart i forbindelse med vores 2020-plan, at vi ikke har nogen intentioner om at ændre på boligskatten.
Det svar giver jeg gerne igen fra talerstolen her, også til hr. Mike Legarth.
Det er ikke nyt for ham – det ved jeg godt – men der kan være behov for at gentage det.
Så nej, der er ikke nogen grund til at opretholde noget, der slet ikke bruges til noget.
Hvis man kan bruge kræfterne bedre i SKAT, så er det fint.
Det bliver bare gjort til en enklere sag, end det er.
Der bliver så remset op – også af forslagsstillerne selv – nogle af de steder, hvor der er problemer med det.
Jeg har peget på nogle flere, som forslagsstillerne ikke er opmærksomme på.
Og der siger jeg bare i al stilfærdighed, at jeg godt vil have lov til at se, om jeg rent faktisk synes, at det er en rigtig løsning på de problemer, altså om det er noget, man mener er en løsning, eller om det tager højde for, hvad det vil gøre for andelsboligmarkedet, hvad det vil gøre for at mindske svig, undgå skattesnyd, og alle de andre steder, hvor man bruger den offentlige ejendomsvurdering.
Det er den saglige måde at gøre det her på.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Tak, hr. formand.
Det centrale i forslaget her er, at vi skal afskaffe ejendomsvurderingerne i den form, som vi igennem mange år har kendt dem og i stedet tilvejebringe et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom, og det skal man, fordi ejendomsvurderingerne ikke længere bruges som grundlaget for beskatning af fast ejendom.
Vi har jo et skattestop, og vi har grundskatteloft og ejendomsværdiskat, og den eksisterende vurderingsordning er ressourcekrævende især for SKAT.
Der må findes på noget bedre.
Jeg deler opfattelsen af, og det gør vi Konservative, at der kun findes et godt argument for at opretholde den ordning, vi kender, og argumentet for at opretholde ejendomsvurderingerne kan kun være, at man vil sætte boligskatterne op.
Hvis man ikke vil sætte boligskatterne op, har man ikke meget at bruge de her vurderinger til.
Vi Konservative vil ikke sætte boligskatterne op, og derfor er vi også enige i, at vi godt kan undvære ejendomsvurderingerne i den udgave, vi kender.
Skulle man tro på det, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti siger også i dag om boligskatterne, falder det jo pænt sammen med det, vi Konservative og regeringen siger: Boligskatterne skal holdes i ro.
Skulle det mod forventning ikke blive tilfældet, at S og SF ikke støtter forslaget, er jeg meget spændt på at høre, hvad man så har tænkt sig at bruge de her ejendomsvurderinger til.
Det svar skylder S og SF selvfølgelig befolkningen, hvis vi måtte ende ud i det.
Det må udvalgsarbejdet vise os.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Når man læser beslutningsforslaget igennem, som jeg forstår at Det Konservative Folkeparti er en varm tilhænger af, står det lidt uklart for mig, om det også betyder en fastfrysning af grundskyldspromillen på det nuværende niveau i hver enkelt kommune.
Så jeg vil bare høre den konservative ordfører: Hvad er det præcise forslag vedrørende grundskyldspromillen?
Fastlåses den på det niveau, den har i hver enkelt kommune ud over landet?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Det her handler om, at vi skal fjerne ejendomsvurderingerne, altså det manuelle arbejde eller mekaniske arbejde, der foregår der, og ikke om noget som helst andet.
Så det er egentlig et meget simpelt forslag at tage stilling til.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg havde egentlig tænkt mig at forfølge det første spørgsmål, men jeg vil godt spørge, når nu Det Konservative Folkeparti går ind for, at man afskaffer ejendomsvurderingerne, om Det Konservative Folkeparti i stedet kunne forestille sig, at man lagde de indberetninger, der følger af hver enkelt hushandel, og hvoraf man kan se den præcise værdi af en ejendomshandel, ud og offentliggjorde det på internettet hurtigt og ekspedit, sådan at borgerne kan se, hvordan prisudviklingen faktisk er i det område, de befinder sig i, i stedet for som nu, hvor det samles op i nogle skemaer, tallene lægges sammen og så offentliggøres det med næsten et års forsinkelse.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Nej, jeg synes, at vi har nok bureaukrati og administrative byrder, og jeg ser ikke noget formål med den mekanisme.
Hvis man er interesseret i det, kan man på anden måde finde frem til det resultat.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er bare for at være sikker: Jeg forstod, at Det Konservative Folkepartis opfattelse i virkeligheden er, at det, der skal gælde for den kommunale grundskyld, skal være det princip, som vi kender og har kendt over de seneste år, om, at der skal være den her årlige regulering inden for en given ramme, og at det er sådan, som det skal være.
Så den her fastlåsningsdel gælder for ejendomsværdiskatten, men ikke for den kommunale grundskyld.
Er det rigtigt forstået?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Nej, det mener jeg ikke umiddelbart at det er.
Jeg mener, at det gælder alle vurderinger.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det taget in mente, er den konservative ordfører så – hvis det her er et værn mod boligskattestigninger – enig i det, som hr. Mads Rørvig sagde tidligere, nemlig at man sagtens kan hæve ejendomsværdiskatten uafhængig af ejendomsvurderingen, at de to ting sådan set ikke har noget med hinanden at gøre?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg synes, man skal stille det spørgsmål til hr. Mads Rørvig.
Jeg hørte det knap nok, så det tror jeg at jeg skal afstå fra at kommentere.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Jeg har jo ikke kunnet få andre af regeringspartiernes ordførere eller ministeren til at bekræfte det, men bare lige for at vi får det på det rene, vil jeg godt bede De Konservatives ordfører om at bekræfte, at regeringen faktisk allerede to gange har haft et lignende lovforslag på lovprogrammet, men ikke har formået at få det gennemført i løbet af de sidste to folketingssamlinger, hvor man faktisk har foreslået det.
Kan hr. Mike Legarth bekræfte det?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Det kan jeg bekræfte, og jeg formoder, at det er, fordi man ikke har kunnet prioritere opgaven tilstrækkeligt, så man har kunnet levere,
i dag hører vi jo, at både Venstre og Konservative er meget optaget af, at det her kan gennemføres, og nu vil vi sætte handling bag ordene og sørge for, at andre opgaver kommer til at vige for den her.
Udmærket, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Jeg synes, at vi kom et lille skridt videre, forstået på den måde at der kan findes løsninger på den mekaniske fremskrivning, der foregår i dag.
Det vil Socialistisk Folkeparti gerne hjælpe til med, og når de modeller er fundet, så støtter man det – det er det, jeg gerne vil have bekræftet.
Når de modeller er fundet og vi sammen har sagt, at det skal der findes løsninger på, så er embedsværket jo nødt til at gøre det.
Og når de modeller er fundet, så støtter Socialistisk Folkeparti princippet om at bevare skattestoppet og fjerne ejendomsvurderingen, som jo ikke bruges til noget.
Det er jo det, vi skal stemme om.
Det er jo det, befolkningen har brug for at vide: om Socialistisk Folkeparti vil være med til det.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Jeg synes jo, at jeg har prøvet at svare på det et par gange.
Det er det, der er lagt op til i beslutningsforslaget: en forenkling af grundlaget for beskatning af fast ejendom.
Kan man det?
Kan man bruge kræfterne bedre i SKAT, altså ikke lave et arbejde, der ikke skal bruges til noget, så er vi åbne over for det.
Så jeg tror godt, at man kan forstå, at det egentlig er rimeligt nok at sige: Jo, på det principielle plan, hvis vi kan lave sådan en forenkling, er det fint.
Men jeg vil godt have lov at se det lovforslag, der skal komme ud af det her beslutningsforslag, før jeg kan vurdere, om jeg synes, at man har lavet rigtige løsninger på andelsboligmarkedet for, hvordan man undgår svig, for, hvordan kommunerne ikke mister indtægter osv. Det synes jeg jo er et ret fair synspunkt at have, at vi ikke skal føre politik i det blinde.
Men i den principielle stillingtagen siger jeg: Jo, vi vil gerne have forenklingen.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Nu er det jo ikke et selvstændigt mål for mig at imponere, men alligevel.
Jeg konstaterede også, at der er en række boliger rundtomkring i landet, hvor den situation ser ud til at nærme sig, og jeg konstaterede, at vi står med et meget, meget skrøbeligt boligmarked med udsigt til rentestigninger, og at hvis forslaget bliver gennemført med det, der – vil jeg sige til hr. Mads Rørvig – står på side 2, vil det betyde, at nogle af dem, der bor i de områder, man kalder Udkantsdanmark, vil blive frarøvet den lettelse.
Jeg synes da, vi bliver nødt til at diskutere, om det er rimeligt eller ej.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jamen det er jo en fair opfattelse.
Men er det så ikke også rigtigt at konkludere, at Socialdemokraterne hellere ser, at vi letter skatten på boliger, end at vi gør det, Det Radikale Venstre vil, nemlig at hæve boligbeskatningen?
Er det ikke den fuldstændig krystalklare konklusion af de bemærkninger, der er kommet fra den glimrende ordfører, hr. Nick Hækkerup?
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Socialdemokratiet går – i øvrigt sammen med SF – til valg på, at boligbeskatningen i Danmark ikke skal stige.
Socialdemokraterne er sådan set tilfreds med den reguleringsmekanisme, der er, og vi går sådan set til valg på at fastholde den.
Det gør vi, fordi vi jo synes, at vi kan konstatere, at der over de seneste år er en række unge familier, som har fået sparket til deres økonomi, og for hvem en stigning i ejendomsskatterne vil være problematisk og rykke på deres livsgrundlag og deres muligheder for at indrette sig i hverdagen, familier, som har været i banken og fået lov til at låne til drømmehuset, og nu sidder der med alle de udgifter, der i øvrigt er, og familier, hvem man bør passe på at give den nødvendige tryghed, som det er rimeligt at give dem i en i øvrigt usikker hverdag.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Nu siger SF jo, at man ikke vil sætte boligskatten op.
Det havde jeg sådan set heller ikke forventet at man ville sige fra Folketingets talerstol, for erfaringen er jo, at man forbeholder det til lukkede møder, hvilket hr. Ole Sohn jo tidligere har gjort.
Hvis nu det skulle lykkes at finde tekniske løsninger på det, vi sidder og diskuterer i dag, altså løsninger, der betyder, at der ikke er nogen, der bliver stillet dårligere, er man så enig i at afskaffe ejendomsvurderingen for private boliger, og vil man så stemme for sådan et forslag?