runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-06-22:
Nu har Socialdemokraterne jo også her gentaget deres kritik – de er gode til at komme med en masse kritik af tingene, og det er fair nok, at man som opposition ikke er glade for de ting, der bliver lagt frem.
Nu har vi så Socialdemokraternes ordfører her på talerstolen, og han har så også muligheden for at redegøre for, hvad Socialdemokraterne kunne tænke sig.
Det er fair nok, at man sådan vil kritisere, men hvad er det så, man vil i stedet for?
Nu har vi fået konstateret tidligere, at Socialdemokraterne tilsyneladende ikke vil rulle det med dagpengeperiodens længde, som vi har færdigbehandlet, tilbage, det synes at stå fast.
Så kunne det være interessant at stille spørgsmålet her og nu til Socialdemokraternes ordfører: Vil man så rulle det her, som vi er i gang med at behandle nu, tilbage?
Peter Juel Jensen (V), 2010-06-22:
Jamen jeg er da meget enig i, at man skal åbne muligheder for folk.
800 personer i Region Midtjylland fik et tilbud om at gå på fuldtidsbeskæftigelse, og der var 5, der havde et ønske om at gå på fuldtidsbeskæftigelse.
Hvordan vil ordføreren helt konkret sikre, at dem, der er på deltid, kan komme på fuld tid, hvis det er så dybt afhængigt af den plan, som SF er medinitiativtager til?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
I Dansk Folkeparti står vi altid ved det, vi går ud fra forhandlinger med.
Når vi har haft nogle forhandlinger og kommer ud med et resultat, står Dansk Folkeparti altid ved det, vi har aftalt.
Sådan er det.
Men det er ikke kutyme, at vi i Dansk Folkeparti går direkte efter en person for at hænge personen ud.
Vi skal gå efter politikken.
Det, jeg fik at vide, dengang jeg kom i Folketinget, var, at det er politikken, man går efter, og ikke personen.
Det er også derfor, der er en formel tiltaleform.
Hvem er personen, så vi kan få en diskussion om, hvad personen gør, og om vedkommende har opbakning?
Det er så noget andet.
Prøv at holde det på et ordentligt plan.
I Dansk Folkeparti står vi ved den politik, vi har, og vi står ved de aftaler, vi laver.
Det er helt klart.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det nærmer sig jo det komiske, at man fra borgerlig side i den grad må klynge sig til en undersøgelse fra Region Midtjylland.
Det tyder jo på, at man virkelig mangler argumenter på det her område.
Hvis man taler med dem, der arbejder i vores daginstitutioner, pædagogmedhjælpere, vil man høre, også fra Venstres side, at der er masser af pædagogmedhjælpere, som gerne vil arbejde på fuld tid, men kommunerne har ikke råd på grund af den dårlige økonomi, som den her regering har sat kommunerne i.
F.eks. er det sådan i Silkeborg, at man nu fyrer medarbejdere og tvinger dem ned på et lavere timetal – noget, som de ikke ønsker.
Vi vil altså gå den anden vej og sige, at de tusinder af pædagogmedhjælpere, som gerne vil på fuld tid, men ikke kan komme det i dag, fordi kommunerne har for få penge på grund af den her regering, vil vi give en mulighed for at komme på fuld tid, og det vil de selvfølgelig blive glade for.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-22:
Tak for det, formand.
Men jeg vil da gerne spørge Venstres ordfører lidt til det her med løftebrud og samvittighed.
Hvis man nu tager udgangspunkt i den her genopretningspakke – ikke, fordi jeg så hermed tilkendegiver, at jeg er enig i den – altså tager udgangspunkt i den allerførste genopretningspakke, som regeringen kom med, og som Dansk Folkeparti ikke havde været inde over, hvad er så regeringens holdning til det, altså til det, man kom med i allerførste omgang?
For vi har jo nu fået konstateret, at dem, der ønskede at komme som tyve om natten med den her dagpengereform, var Dansk Folkeparti; for regeringen havde den jo ikke med i sit udspil fra starten af.
Vil det sige, at hvis regeringen – Venstre og De Konservative – havde haft de nødvendige mandater til selv at kunne have bestemt, altså ikke skulle have haft Dansk Folkeparti inde over, var der slet ikke kommet noget om det her med dagpengereformen, men at det så havde været overførselsindkomsterne for pensionisterne, for SU-modtagere osv., der var blevet beskåret, i stedet for at man var kommet frem til den her reform?
Altså, er Venstre tvunget ud i et løftebrud?
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Det er at bekymre sig om mennesker at tage hånd om deres hverdag og situation og hele landets økonomi.
Ønsker S, at vi skal have græske tilstande i Danmark?
Det er jo det, man får, hvis man får gennemført S-SF-planen.
Hvem kommer til at betale for det?
Det vil være en regning, der vil noget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-22:
Jeg er jo lige ved at kunne gentage det, jeg sagde før, men nu vil jeg så sige det på en anden måde, for hr. Jens Vibjerg er sådan set ikke indstillet på at sige noget som helst.
Men så vil jeg sige noget andet: L 222 stikker kniven i de ledige, L 224 drejer kniven rundt.
Men det vil hr. Jens Vibjerg åbenbart ikke indstille sig på og tage stilling til, han vil ikke sige: Hvordan gør man så noget for at forhindre, at der er nogle, der kommer til at mærke det her?
Hvad for nogle initiativer skal der tages, for at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet?
Det har vi ikke hørt et ord om fra en eneste af regeringens medlemmer, heller ikke fra Venstres ordfører.
Jeg er overbevist om, at hr. Jens Vibjerg ikke ved, hvad planen går ud på, og ikke selv har nogen idé om, hvordan man skal tage hånd om de her ting.
Men man kan godt få opfattelsen af, at regeringen glemmer, at det her reelt handler om mennesker, der er ledige.
Og så er det bekymrende, at der ikke er så meget som et ord om, hvordan der skal tages højde for, at folk falder ud af dagpengesystemet.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Jamen det er da lidt vigtigt, at vi i dag har fået klarlagt, at S-SF-planen ingenting løser.
Det ligger jo klart, at folk ikke vil arbejde mere.
Det er altså kun LO-toppen, der har givet et eller andet tilsagn, men når man går ud og spørger de mennesker, det handler om, siger de, at de ikke vil være med.
Vi har også her fået en helt klar melding fra SF om, at man ikke skal begynde at diskutere det her, før ledighedstallet er nede på 45.000.
Ergo er S-SF-planen den rene varme luft.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-22:
Det er godt nok meget tid, der kan bruges på at snakke udenom.
Man kan jo høre på Venstres ordfører, at han bliver ved med at komme med sin fejlagtige opfattelse af, hvad det er, S og SF's plan går ud på.
Den løser faktisk problemerne for danskerne, hvorimod det lovforslag, vi behandler her, og hele pakken fra regeringen skaber problemer for de ledige, og det underminerer i virkeligheden fuldstændig den danske model.
Det, der så er bekymrende for mig, er, at der nu bliver stillet en hel masse konkrete spørgsmål til ordføreren, hr. Jens Vibjerg: Hvad er konsekvenserne reelt for den ledige?
Hvordan er mulighederne for at optjene dagpengeretten igen?
Hvor er de arbejdspladser henne, som åbenbart er derude, til alle de 115.000, der går ledige nu?
Der er ikke noget svar.
Ordføreren taler i tåger om alt muligt andet, men det er selvfølgelig også en måde at komme uden om det reelle i det her på, nemlig at ordføreren ikke ved, hvad konsekvenserne af det her forslag reelt er for de ledige i Danmark.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Se, nu får vi måske en ny rulledebat, for vil SF nu på det her felt ligestille, så alle kun skal have 26 uger?
Det var sådan set meget, meget interessant at få svar på, og det håber jeg at hr. Eigil Andersen på et tidspunkt vil gå op og give et svar på, om ikke før, så i anden runde.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det er jo her, det går galt, for folk udeomkring – også folk, der lytter til den her debat – ved da udmærket godt, at når man fordobler arbejdskravet for genoptjening af dagpengeretten, vil det føre til, at tusinder af arbejdsløse vil miste deres dagpengeret og komme på kontanthjælp eller på 0,0 kr.
Det ved de da udmærket godt.
Det er da derfor, de så vender sig mod Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti.
Og det er da meget kedeligt, at den virkelighed ikke trænger ind til den borgerlige regering.
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Vibjerg, som slår på, at der skal være tale om ligestilling: Ligestilling kan man opnå på to måder.
Enten kan man gøre det lige godt for mennesker, eller også kan man gøre det lige dårligt.
Er ordføreren enig i, at der her er tale om, at regeringen gør det lige dårligt?
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Til hr. Eigil Andersen vil jeg sige, at når vi ser på de svar, vi har fået, må vi jo sige, at der ikke er flere, der ryger ud, end der har været under det nuværende system.
Så det der med at begynde at tegne billedet af en social massegrav i forbindelse med det her er helt ude i hampen.
Nu er det jo sådan, at de her ting har finansministeren nævnt ved tidligere lejligheder som en af de muligheder, der skulle til for at løse landets problemer.
Så det er jo ikke noget, der kommer bag på nogen.
Så lagde regeringen et forslag frem til forhandling.
Man har så nu forhandlet sig frem til – primært med Dansk Folkeparti – en fornuftig løsning med hensyn til at løse de problemer, vi står over for.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Jeg vil gerne spørge, hvorfor det er så vigtigt for Venstre at få folk smidt ud af dagpengesystemet og over på kontanthjælp, som i mange tilfælde ingenting er, fordi folk ikke har ret til den på grund af ejerbolig eller ægtefælle.
Hvorfor er det så vigtigt for Venstre at få antallet af tvangsauktioner over huse og ejerlejligheder i Danmark forøget?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Se, nu er jeg godt klar over, hvem der sidder i regeringen, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvem af de to regeringspartier, der er kommet med det forslag her, fordi især Venstre har været meget, meget skarpe på, at de ikke ville forringe hverken dagpengeperioden eller -satsen.
Det samme har Dansk Folkeparti.
Så det er jo interessant, om det er Det Konservative Folkeparti, eller det er Venstre, der har sagt, at vi nu skal forringe det.
Jeg er helt med på, at man har en hel masse planer, og at man siger noget og gør noget andet, og sådan noget, men det bliver det jo ikke mere sympatisk af.
Når man har sagt, at man ikke vil forringe dagpengene, så går jeg selvfølgelig også ud fra, at man holder det, for hvorfor har man ellers sagt det?
Dernæst er det jo sådan, at der ikke bliver flere arbejdspladser af, at man bare forringer forholdene for de bygningshåndværkere, som man har så stor sympati for, og som ikke skal arbejde et par minutter mere.
Så jeg synes, vi mangler et klart svar på, hvordan de skal nå at genoptjene deres ret til dagpenge igen, når de er faldet ud.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg har slet ikke nogen problemer med at forklare, hvor det her forslag kommer fra, vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det er en del af genopretningsplanen – en genopretningsplan, som vi synes er den bedste måde at løfte de udfordringer, som vi står over for, på.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg har lagt mærke til en ting, og det er, at samtidig med at Det Konservative Folkeparti foretager en rutsjetur i meningsmålingerne, er det, som om man, hver gang man går en procent ned – nu er der ikke så meget at tage af – kommer med et nyt forslag.
Så er det efterlønnen, der skal væk.
Så er det folkepensionen, der skal væk.
Det er flot at have gode synspunkter i forhold til bygningshåndværkere, der er meget slidte og har et fysisk hårdt krævende arbejde.
Men hvad er fordelen ved at tage dagpengene fra dem og efterfølgende vel også tage efterlønnen?
Jeg havde virkelig troet, at Det Konservative Folkeparti gik ind for flexicurity – det, at virksomhederne har muligheder i Danmark, som man ikke har ret mange andre steder.
Man har let ved at hyre folk, man har til gengæld også let ved at komme af med folk igen, og vi fra samfundets side stiller systemer til rådighed, der gør, at folk relativt let og smertefrit kan få dagpenge.
Det er jo det, Det Konservative Folkeparti vil lave om på.
Kunne den konservative ordfører, fru Helle Sjelle, fortælle lidt om, hvor det her forslag egentlig kommer fra?
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Jeg synes nu, det er lidt for groft af fru Hanne Agersnap at sige, at det her lovforslag er hastet igennem.
Det er det på ingen måde, det er jo derfor, at vi står her i dag, og det er derfor, det skal tredjebehandles den 2. juli.
Det har simpelt hen været den periode, hvor der har været mulighed for at stille alle de spørgsmål, man har haft behov for.
Der er nogle politiske holdninger, og det er fint, og dem skulle vi jo diskutere.
Nu er det kommet til at handle meget om alt andet end lige det her lovforslag, for når oppositionen ligesom ikke har noget at hænge det her lovforslag op på, må man jo køre på andre tangenter, og det skal jeg love for at vi har set i dag.
Hanne Agersnap (SF), 2010-06-22:
Mange tak for det.
Så kan det jo undre så meget desto mere, at hr. Jens Vibjerg ikke kan forklare, hvordan de undersøgelser sandsynliggør, at der er en sammenhæng.
Hvad er det for nogle job, der bliver skabt af, at der er folk, der bliver presset ud af dagpengesystemet?
Jeg synes, at vi har hastet det her lovforslag igennem.
Vi diskuterer meget indviklede optjeningsregler, et indviklet beregningsgrundlag.
Jeg synes, vi skylder borgerne at forklare grundigt, hvordan det skulle skabe yderligere job.
Hvis der ligger så mange undersøgelser, må der jo være noget dér, der sandsynliggør og forklarer konkret, hvad det er for nogle job, der skulle blive skabt.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Nu er det et af de spørgsmål, jeg har svaret på et par gange.
Det handler jo om, at der altså er – og det viser alle undersøgelser – en klar sammenhæng mellem arbejdsudbuddet og antallet af arbejdspladser.
Så derfor er der uden diskussion en sammenhæng på det her område.
Jeg er ikke blevet præsenteret for én undersøgelse, der viser noget andet.
Hanne Agersnap (SF), 2010-06-22:
Jeg deler fuldstændig hr. Jens Vibjergs bekymring over, at vi ikke diskuterer det reelle forslag.
Derfor undrer det mig så meget desto mere, at hr. Jens Vibjerg undlader at svare på konkrete spørgsmål.
Der er blevet spurgt af fru Line Barfod, hvordan det her forslag skal skabe flere job.
Og jeg kunne også godt tænke mig at høre: Hvori ligger besparelsen?
Er det via de mennesker, der ikke længere skal have deres forsørgelse dækket, eller hvordan skal man dække de 0,5 mia. kr., som besvarelsen skulle være på det her forslag?
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Jeg synes nu, at hr. Christian H. Hansen skal stille det spørgsmål til S og SF, for det må jo være dem, der kan svare på, hvordan deres plan kommer til at virke, altså hvornår vi kommer ned på 45.000.
Jeg skal gladelig her fra Folketingets talerstol meddele, at jeg har et meget, meget godt forhold til beskæftigelsesministeren, men jeg har ikke adgang til at se ind i en krystalkugle, som jeg ikke ved om hun har, og som præcis kan sige, om vi er på 45.000 i 2013, 2014, 2015 eller 2016; det tør jeg i hvert fald ikke sige noget om.
Men de partier, der har sat det op som et must, og jo ikke mindst SF, må kunne svare på det.
Så jeg synes, at hr. Christian H. Hansen skal stille det spørgsmål i anden runde til SF, for det er også et svar, jeg vil se frem til med forventning.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-22:
Men der er et andet spørgsmål, som brænder meget på.
Nu ved jeg, at ordføreren fra Venstre nærmest har adgang til ministerens hjerte og måske også computer, og derfor vil jeg jo gerne have lidt at vide om det her med de 45.000 arbejdsløse: Hvornår mener regeringen at vi er nede på det antal?
For jeg kan forstå, at det så er dér, vi skal ned, for at vi kan indføre det med de her 12 minutter, som ligger i S og SF's plan.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Når vi er dernede, hvor lang tid kan man så garantere for at de her 45.000 arbejdsløse forbliver status quo?
For hvis man skal lave en økonomisk fremtidssikret beregning, er man nødt til at sørge for, at det gælder i nogle år.
Det sidste spørgsmål er: Kunne Venstre ikke også godt indrømme i dag, at en gradvis start på en efterlønsreform – det kunne være med ½ år til at starte med, som De Radikale har foreslået – bliver vi simpelt hen også nødt til at tage hul på?
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Jeg havde, som jeg sagde tidligere, sådan set ikke regnet med at tage ordet som ordfører i dag, for det her lovforslag er jo meget enkelt og logisk og blev godt debatteret ved førstebehandlingen.
Men efter jeg har hørt på S’ og SF’s ordførere, må jeg sige, at det hele ruller rundt, og jeg føler trang til at tage ordet.
Regeringen har her fremsat det mest logiske forslag, og der er ikke kommet ét argument for at bibeholde den forskelsbehandling, vi har i dag.
Der er blevet diskuteret mange elementer i genopretningspolitikken.
Vi har også fået gjort helt klart, at S og SF’s udspil under ingen omstændigheder løser problemerne.
Det gør regeringens forslag.
Hvordan vil S og SF løse de udfordringer, vi står over for?
Det står uklart, hvor mange af de her forslag, man vil rulle tilbage: Det ene øjeblik vil man rulle forslagene tilbage, så vil man ikke rulle dem tilbage.
Så vil man rulle dem tilbage på økonomien, men ikke på indholdet, og så vil man ikke.
På det punkt står det i hvert fald helt, helt klart, at der ikke er nogen linje hos S og SF.
Man må sige, at det ruller så meget, at det i hvert fald rullede helt rundt for S’ ordfører, hr. Bjarne Laustsen, da han var oppe som ordfører.
Regeringens forslag ligestiller alle dem, der er i dagpengesystemet, og dem, der er faldet ud af dagpengesystemet.
Det er da meget, meget logisk.
Hvorfor skal der være en forskel på, om man er inde eller man er ude?
Hr. Eigil Andersen var ved at slynge om sig med nogle meget store tal på, hvor mange der ville være berørt af det her.
Det tager i hvert fald ikke udgangspunkt i ministerens besvarelser, det er ren fri fantasi.
Ministeren er meget forsigtig og siger, at det nok er et par tusinde, der bliver berørt.
Alt i alt er det et meget, meget fornuftigt forslag, fordi man her ligestiller alle dem, der er i dagpengesystemet, og dem, der er faldet ud.
Det er meget, meget logisk at have de samme optjeningsregler.
Vi har lige fået gjort klart, at S-SF-forslaget i den grad hænger i laser.
En række fagforbund har meldt fra, og vi ved, at lønmodtagerne, når man spørger dem, ikke vil være med til det.
Det vil sige, at det er en eller anden diskussion, man får engang ude i fremtiden.
Jeg gad nok vide, hvad EU ville sige til sådan nogle luftige udtalelser om en genopretningspolitik, der skal gennemføres i 2011, 2012 og 2013.
Derfor er regeringens lovforslag det forslag, der løser de problemer, vi har, og det lovforslag, vi behandler i dag, er en meget, meget logisk måde at løse et hjørne af det på.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Derfor har jeg slet ikke den pessimisme, som Venstres folketingsmedlem, hr. Jens Vibjerg, her kommer med.
Men lad mig i øvrigt så runde det hele af med at sige, at det, som står fast i den her debat, er, at regeringen er ude i et asocialt felttog imod arbejdsløse, ved at man har forkortet arbejdsløshedsdagpengeperioden fra 4 år til 2 år, og ved at man nu gør det dobbelt så svært at genoptjene retten til dagpenge.
Det vil tvinge folk fra hus og hjem, og det er altså åbenbart Venstres politik i vore dage, at man skal have flere tvangsauktioner på ejerlejligheder og huse og flere sammenbrudte familier – ganske forfærdeligt.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Det er i hvert fald blevet gjort klart nu, at de 12 minutter er ren varm luft.
Hr. Eigil Andersen henviser også til, hvor meget folk ønsker at arbejde, og henviser til en undersøgelse i Region Midtjylland.
Det var jo sådan set ikke en undersøgelse, for man gik simpelt hen ud og spurgte de pågældende medarbejdere, der var på deltid, om de ønskede at komme op i tid og komme på fuld tid.
Der var altså kun fem, der syntes, at det var en god idé, og det flugter jo meget godt med Lønkommissionens tal, som også siger, at det er i omegnen af 1,5 pct. af lønmodtagerne, der ønsker den løsning.
Så hvis der er kommet noget ud af debatten på nuværende tidspunkt, må vi i hvert fald sige, at det er skåret ud i pap, at S' og SF's forslag med de 12 minutter er ren varm luft.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Jeg er da glad for, at jeg er ved at få Venstre med på at støtte den her plan.
Jeg fornemmer, at det er det, der er på vej.
Det er da meget glædeligt, at der kan ske sådan en udvikling.
Så vil jeg sige med hensyn til arbejdsløshedens størrelse og udvikling, at meget af de senere års samfundsdebat jo faktisk har drejet sig om, at det bliver nogle små ungdomsårgange, der kommer ud på arbejdsmarkedet, og at der er mange ældre, der forlader det.
Det vil være nyt for mig, hvis man nu fra Venstres side i virkeligheden har den opfattelse, at sådan vil det ikke komme til at gå, og at vi derfor ikke vil komme til at mangle arbejdskraft på længere sigt.
Det vil være til stor forbavselse for mig, hvis det nu pludselig skulle være Venstres synspunkt, at vi ikke kommer til at mangle arbejdskraft på længere sigt.
Jens Vibjerg (V), 2010-06-22:
Nu slap katten lidt ud af sækken.
Når vi kommer ned på en arbejdsløshed på 45.000, begynder vi at indfase den, så det vil sige på et eller andet tidspunkt ude i fremtiden.
Vi ved ikke, hvornår vi er i den situation, og det kommer jo også an på, hvordan de internationale konjunkturer er, og hvordan regeringen kan komme igennem med sin politik, men jeg synes, at det var en meget, meget fin oplysning at få her.
Nu fik vi i hvert fald skåret det ud i pap, at S-SF-planen med de 12 minutter skal indfases fra det tidspunkt, vi når ned på 45.000 ledige.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Nu viser tallene over dem, der går på efterløn, jo rent faktisk, at andelen af dem, der går på efterløn blandt dem, der arbejder bag et skrivebord – som der bliver nævnt her – faktisk er ret lille, så i virkeligheden er det noget, som i store træk regulerer sig selv.
Med hensyn til differentieret moms i forbindelse med sunde og usunde fødevarer vil jeg sige, at der kan laves flere forskellige modeller, det er klart.
Grundlæggende bygger de lidt på den samme tankegang – sådan forstår jeg også spørgeren – men det, som Socialdemokratiet og SF spiller ud med, er altså, at der bliver lagt en afgift på usunde fødevarer, med henblik på at man kan få flere penge ind i de offentlige kasser, sådan at man kan lave mere forebyggelse og bedre behandling i sundhedssystemet, og det synes jeg bestemt er en god model.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-22:
Jeg plejer tit at brokke mig over, at andre politikere aldrig nævner dyrene, men jeg må sige, at det er fantastisk, at det kan komme ind i en debat om det her.
Men jeg synes måske ikke lige, det passer ind her, for det her handler om mennesker, det handler om menneskers fremtid.
Og der vil jeg bare sige, at når jeg foreslår, at man kunne lave en efterlønsreform i stedet for noget usikkert – for det virker meget usikkert på mig – kunne det jo være en efterlønsreform, som f.eks. gik ud på, at dem, der sidder bag et skrivebord, ikke er så nedslidte som asfaltarbejdere.
Der var jo mange modeller, man kunne lave.
Var det ikke mere sikkert at tage hul på sådan en model?
Det er den ene ting.
Den anden ting kunne så være det, som hr. Eigil Andersen var lidt inde på, nemlig at nogle af pengene også skulle hentes på merbeskatning, og der var han inde på merbeskatning af usunde fødevarer.
Var det ikke bedre, hvis vi lavede differentieret moms på de sunde fødevarer?
Var det noget, vi kunne skabe en enighed om og arbejde sammen om i fremtiden?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Nu har hr. Christian H. Hansen jo efter min mening en meget sympatisk politik, som går ud på, at vi skal passe godt på dyrene.
Det synes jeg er et godt princip og også en god praksis at have.
Vi mener, at man også skal passe godt på menneskene og herunder også på de mennesker, som har brug for at gå på efterløn.
Der er masser af mennesker, som er slidt meget op efter mange års hårdt arbejde på arbejdsmarkedet, men de er ikke så syge, at de kan gå på førtidspension.
Det er meget svært at få førtidspension i dagens Danmark, og vi mener så, at der skal den enkelte stadig væk have ret til at vælge efterlønnen, bl.a. når man ikke kan holde til at arbejde længere.