runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-04-30:
Først vil jeg sige til dem, der ikke måtte kende deres danmarkshistorie, at SF er udsprunget af kommunisterne i protest mod kommunistpartiet.
Så vi er ikke på nogen måde en aflægger af noget kommunistparti, tværtimod.
SF'erne kunne ikke acceptere den måde, som det kommunistiske parti i Danmark kørte på, og at man støttede Sovjet.
Med hensyn til det her med økonomien så var det, jeg sagde, at vi godt kunne sætte os ind i, at hvis man har en dårlig økonomi, kan det være fristende, hvis man har fået sine feriepenge udbetalt, at bruge dem, før ferien skal holdes.
Det er jo også korrekt, at det kan være en stor fristelse.
Jeg mener som sagt, at mange mennesker har gavn af, at der er en sikkerhed for, at pengene er til stede, når ferien skal holdes.
99 pct. af alle feriepenge i Danmark bliver udbetalt, og jeg forstår overhovedet ikke, at Liberal Alliance er ude i et togt her, hvor de angriber det danske erhvervsliv og skader dem med et minus på mellem 500 mio. kr. og 1 mia. kr. om året.
Det er for mig uforståeligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-30:
Det handler da ikke om at skade nogen.
Det handler om at beskytte nogen.
Det handler om, at der er nogle mennesker, der har gået på arbejde og har tjent nogle penge, og så har man et formynderisk system, som gør, at de skal bede om at få deres egne penge.
Og dem, der glemmer det, fordi de skal gennem et bureaukratisk system, får så beslaglagt deres penge.
Hvad vil ordføreren sige til de mennesker, som har gået på arbejde, og som nu ikke får de penge?
Det sker jo, og jeg synes, det er noget meget principielt, at man ikke får de penge, som man har tjent.
Tag jer sammen, eller hvad?
Gå igennem bureaukratiet, for I har ikke ret til deres penge, hvis I ikke gør det?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-30:
Den ene procent af feriepengene, der ikke bliver hævet, er i mange tilfælde småbeløb, og det er vel, fordi folk ikke tænker så kraftigt på dem.
Det er også en af grundene til, at der er en del penge, der går tilbage til statskassen af de her uhævede feriepenge.
Så jeg mener, at Liberal Alliance, hvis man må bruge det udtryk her, maler fanden på væggen, men vi vil gerne være med til nogle ordninger, der fremhæver mulighederne for, at man som lønmodtager kan hæve sine feriepenge, når ferien holdes.
Christian Juhl (EL), 2015-04-30:
Når vi skal sørge for at få mulighed for at holde ferie, er der to ting, der skal være i orden.
Det første er retten til at holde ferie, som vi jo delvis har i ferieloven og delvis i en række overenskomster, som har udbygget ferieloven.
Og det andet er at have nogle penge til at holde ferien for.
Vi har tre slags feriepenge, sådan som jeg kan se det.
Vi har funktionærerne, som får løn under ferie.
Så har vi almindelige arbejdere, som får feriepenge fra opsparet ferie.
Og så har vi den tredje mulighed, at vi har noget, der hedder feriedagpenge.
Det betyder, at hvis man året forinden har været på dagpenge, kan man også få feriedagpenge året efter – eller hvis man er på dagpenge, kan man få feriedagpenge og holde sin ferie der.
Det er en god kombination, men ikke en kombination uden huller.
Men der er nogle fordele ved det nuværende system, som Liberal Alliance er nødt til at svare på spørgsmål om, før de skipper dem af ved at lave den her model.
Derfor er det vigtigt, at der, hvis vi skal diskutere det her nuanceret, også skal svares på de spørgsmål.
Ferieloven er en lovsikring af de danske lønarbejdere, nemlig deres ret til at holde ferie og få løn i ferien.
Loven er efter min mening en af verdens bedste i den forstand, at den forhindrer arbejdsgiverne i at snyde med feriepengene, fordi de skal indbetales kvartalsvis.
Der er et offentligt system, som sikrer, at de bliver betalt, og hvis ikke de bliver betalt, bliver der kørt en sag mod arbejdsgiveren.
Feriepengene sikrer, at alle lønarbejdere har råd til at holde ferie, ikke fordi det er formynderisk, men fordi pengene findes på en opsparing, som er lovsikret.
Og som sagt før, er vi sikre på at få pengene ind.
Jeg har også mødt familier, som har stået med håret i postkassen, for de havde ikke flere penge tilbage, fordi de havde handlet med arbejdsgiveren.
Det har så været en stor glæde at køre ud til den samme arbejdsgiver og sige. Du har snydt med feriepengene, og jeg vil gerne have dem – igen, kan man sige.
Jeg vil officielt gerne have dem.
Der er en del arbejdsgivere, som så er kommet i klemme og har måttet betale feriepenge to gange, fordi de ikke har fulgt lovgivningen.
Det er deres problem, og så har vi fået det på plads på den måde.
Vi deler ikke Liberal Alliances synspunkt om, at staten er formynderisk ved at sikre feriepenge, tværtimod.
Hvis feriepengesystemet afskaffes og pengene i stedet for bliver en del af lønnen, vil det alene medføre, at lønnen falder, og at de svageste lønarbejdere bliver snydt.
Det betyder ikke en afskaffelse af feriepengene, men en styrkelse af lønarbejdernes rettigheder i loven, og det vil vi gerne være med til.
Kunne man komme i den situation, synes vi, at det ville være rigtig, rigtig godt at få på plads.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-30:
Fra konservativ side er vi egentlig sådan helt grundlæggende enige med Liberal Alliance i, at det nuværende feriepengesystem er både bureaukratisk og formynderisk.
Vi mener også, at der er et problem i forhold til de her mennesker, som ender med ikke at få deres egne penge udbetalt.
Det gør også systemet ganske urimeligt.
Derudover er der jo, som det også er blevet nævnt før, problemet med det første år, hvor man jo ikke har optjent feriepenge.
Man kan sige, at hele intentionen ligesom falder til jorden det første år.
Så det her er ikke noget ideelt system.
Vi ser så desværre heller ikke, at der i det her beslutningsforslag ligger de vises sten til, hvordan vi løser den knude.
Vi mener jo også – det siger jeg i den her sag, som jeg plejer at sige det i stort set samtlige diskussioner, vi har på det område, i Folketingssalen – at når det gælder arbejdsmarkedsforhold, bør arbejdsmarkedets parter spille en helt central rolle, hvis ikke de i det hele taget skal spille den alene.
Det mener vi også her.
Der er bl.a. den problemstilling, at vi i dag både har timelønnede og funktionærer.
Det vil sige, at vi har nogle, der faktisk ikke får udbetalt deres penge på forhånd eller får dem lagt til side, men netop får udbetalt løn under ferien.
Så for dem, kan man sige, er det jo sådan set løst.
Så er der nogle enkelte timelønnede, der får udbetalt deres feriepenge oven i lønnen løbende, men det er også kun en meget lille gruppe.
Det har vi ikke løsningen på, og det ser vi heller ikke nødvendigvis at Liberal Alliance har her.
Derudover kan vi jo sådan fornemme, at der også er nogle EU-retslige ting, der skal granskes lidt grundigt, hvis man skal gå videre i det her spor.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-30:
Allerførst vil jeg sige, at jeg har det rigtig fint med at være socialdemokrat.
Det var jo det, ordføreren spurgte om.
Jo, det var det, ordføreren spurgte om.
I forhold til den anden del synes jeg, at man skal kigge på, hvad det er, ferieloven gør.
Der er så en procedure for at få pengene udbetalt, hvor man skal sikre sig, at folk reelt holder ferie, før de kan få pengene – bortset fra nogle ganske små beløb.
Det synes jeg er rigtig fint.
Jeg nævnte jo i min ordførertale, at der også er nogle hensyn til f.eks. sundhed.
Der er jo en årsag til, at man skal have mulighed for at holde ferie: Man skal have mulighed for at slappe af.
Og jeg tror, at selv om det f.eks. ikke er hårdt fysisk arbejde at være folketingspolitiker, er det meget rart f.eks. at have ret til at holde ferie også som politiker.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jeg vil jo sige til SF's ordfører, at det eneste, der gør det bekymrende, altså at det her er en del af finanslovsudspillet, er jo, hvis der er nogen, der møder op og vil forhandle det ud.
Vi har ikke kunnet få noget klart svar af Venstre på, om de vil det eller ej.
Det bliver en del af regeringens udspil til finanslov med finansiering og det hele, og derfor er det jo kun i farezonen, hvis der er nogen, der møder op med det mål for øje at forhandle den finansiering og den løsning ud af finanslovsudspillet.
Derfor står der på bundlinjen, ligegyldig hvordan man vender og drejer det, at den sikkerhed, der er brug for for branchen, og den sikkerhed, der er brug for for forbrugerne, kan man i dag tilvejebringe fra Venstres side – Konservative og Dansk Folkeparti må også meget gerne komme på banen – ved at sige, at man støtter det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-30:
Det er jeg helt enig i.
Hvis vi kunne få et klokkeklart svar, kunne man sige, at uanset hvilken regering der sidder – jeg håber selvfølgelig, at det er en centrum-venstre-regering, der sidder efter næste valg – kunne der i det mindste være en form for klarhed.
Men nu er det S og R, der har repræsentanter i regeringen, det er den nuværende regering, og jeg håber, den kommer til at fortsætte, men det ved vi ikke, og derfor er det også den nuværende regerings ansvar at sikre den sikkerhed for branchen.
Og der er bare et tidsperspektiv i det her, hvor vi ikke ved, hvilken regering der sidder til efteråret og forhandler finanslov.
Så jeg synes, det er den nuværende regerings ansvar at sikre den garanti for branchen, og det kunne man gøre ved at indkalde partierne til at forhandle om en finansieret løsning – en finansieret løsning, der lå inden for det nuværende afgiftssystem, og hvor man ikke skulle ud at finde en lille halv milliard på en finanslov, i og med at der er masser af velfærdsområder, der også kunne trænge til de penge.
Derimod skulle det være en solidarisk løsning, hvor de biler, der sviner allermest, skal være med til at finansiere en grønnere bilpark, nøjagtig som det er regeringens mål – også med at blive fri for fossile brændsler.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jamen vi – SF's ordfører og jeg – har jo også haft lejlighed til at diskutere det her tidligere, også i medierne, og jeg vil sige, at jeg sådan set synes, det er oplagt, at det her bliver en del af en finanslov og den efterfølgende lovgivning.
På den måde når vi det jo, inden afgiftsfritagelsen udløber.
Det kræver sådan set bare et ja eller et nej fra Venstre, og jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, det er bekymrende, at vi ikke kan få det, og ellers vil jeg bare sige, at jeg lytter mig til, at vi i hvert fald kan være sikre på, hvor vi har SF i den her sag, og det er jo dejligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-30:
Jeg er enig i ordførerens bekymring over for den manglende klarhed, vi kan få fra Venstre.
Det synes jeg er meget bekymrende.
Derfor synes jeg også, det er meget bekymrende, at vi skal hen i en finanslovsforhandling, før vi kan få sikkerhed for det her.
For finansloven bliver forhandlet i efteråret, og der kan vi risikere at have en anden regering i det her land, en regering, hvor Venstre kunne sidde i spidsen, og som ikke vil udstede nogen garantier for at sikre elbilbranchen.
Min kritik af det her har ikke gået på, at regeringen og regeringspartierne gerne vil gøre noget for elbilerne, men det er simpelt hen tidshorisonten i det, altså at der kommer et valg indimellem, hvor vi ikke kan være sikre på, hvad der så skal ske.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Lad mig først sige, at jeg sådan set er principielt fuldstændig enig med hr. Henning Hyllested i, at tidshorisonten for det her skal være længere.
Det, ministeren sagde, sagde jeg også i min ordførertale.
Nu forlænger vi det med 1 år, så vi bliver i stand til at lave den permanente model, altså den model, som ikke er en midlertidig afgiftsfritagelse; en model, hvormed det kan tænkes fuldstændig færdigt, hvis man kan sige det på den måde.
Selvfølgelig skal det ske på en måde, hvor man kan tage højde for, hvad der kan ske af teknologiudvikling og teknologispring og al det her for elbilerne, og det kommer på et tidspunkt forhåbentlig til at tage yderligere fart.
Så jeg er sådan set enig.
Forlængelsen sker med 1 år for at sikre, at man har ordentlige arbejdsvilkår, og for at sikre, at der kommer noget ordentligt og gennemarbejdet.
Så vil jeg bare sige, at regeringen jo lige præcis har garanteret, og der vil være finansiering, for det her bliver en del af vores finanslovsforslag samlet set.
Det kan man så vælge at bruge som anledning til at lave polemik og ikke selv svare på, hvad man vil gøre med sagen, som Venstre har gjort, eller man kan vælge at komme med det, som jeg også hører hr. Henning Hyllested gøre, nemlig en anerkendelse af, at nu sker der noget positivt.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
Jo, men stadig væk handler det i virkeligheden om finansieringen, og anken er jo, at man ligesom ikke har fremsat forslag til finansiering, og at det må vi vente på og se i forbindelse med finanslovsforhandlingerne
Men problemet er selvfølgelig det, at finanslovsforhandlingerne er en give og tage-forhandling, så hvad bliver man stillet over for?
Kommer der f.eks. yderligere besparelser på dagpengeområdet, ville det være uspiseligt for Enhedslisten.
Derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren: Er man ikke indstillet på, at den finansiering, der skal finde sted af en afgiftsfritagelse bare for 1 år, skal findes inden for det eksisterende afgiftssystem?
Det kunne jo afklare rigtig mange ting.
Og jeg skal hilse og sige, at der er rigtig mange ting, man kan gøre inden for det eksisterende afgiftssystem uden fuldstændig at bombardere systemet eller uden fuldstændig at rive systemet i stykker eller omkalfatre det helt vildt.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jeg tror sådan set, at hr. Henning Hyllested lige så godt som jeg ved, at vi ikke kommer til at stå her dagen før den 1. maj i foråret og tage forskud på de konkrete finanslovsforhandlinger, og selv når de kommer, vil det jo ikke være sådan her, det foregår.
Det foregår jo, som hr. Henning Hyllested selv beskriver, rundt omkring et bord.
Men det, man skal vide, er jo, at finansieringen af det her bliver en del af regeringens finanslovsudspil, så medmindre der er nogle, der møder frem og vil forhandle det ud, er det altså finansieret.
Det, der bekymrer mig, er, at vi ikke kan få et svar fra de borgerlige om, hvorvidt de kommer til at møde frem med det for øje at forhandle det her ud, eller at det slet ikke er med, skulle vi komme til at stå i den ulykkelige situation, at det er de borgerliges finanslovsudspil, der forhandles.
Det er da det, der giver den store usikkerhed, der er da det, der giver den utryghed, som vi har hørt branchen og forbrugerne beklage sig over i så lang tid.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
Som ordføreren var inde på, kan vi sagtens diskutere tidshorisonten.
Det er fint for os, det skal ikke komme an på det.
Når vi har foreslået 4 år, er det som sagt, fordi vi mener, at man i virkeligheden skal operere med et lidt længere tidsperspektiv end bare 1 år.
Pyt med det.
Det er i hvert fald ikke det, der skal skille os.
Men regeringen og Socialdemokraterne kunne jo også medvirke til at skabe en vis klarhed ved faktisk at fremlægge et forslag til finansiering.
Altså, når vi har fremsat det her beslutningsforslag, er det netop, fordi regeringen ikke har villet spille ud overhovedet.
Senest ved finanslovsforhandlingerne, hvor vi foreslog det, kunne vi ikke tvinge regeringen ud af busken, og efterfølgende har vi heller ikke kunnet gøre det.
Så kommer der lige pludselig noget, og der kunne man jo skabe klarhed ved at sige, at jamen okay, man har da et forslag til finansiering.
Så det kunne jo også tilfredsstille den anden side af salen.
Og i stedet for at fastholde hele branchen i, hvad skal jeg sige, en skruetvinge, kunne man måske i virkeligheden samle hele Tinget, hvis man var lidt mere villig til at sige: Lad os da prøve at snakke om det.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jeg vil gerne starte med at gøre det klart, at Socialdemokraterne er af den klare overbevisning, at elbiler er et gode for Danmark, og vi er indstillet på at finde en måde at sikre elbilbranchen optimale muligheder på, så de også i fremtiden får en sikker plads på det danske bilmarked.
Socialdemokraterne står jo bag målsætningen om, at Danmark skal være fri af fossile brændsler i 2050, og hvis vi skal nå det mål, er det afgørende at få transportsektoren med.
Her spiller elbiler en vigtig rolle.
For det første fordi de ikke udleder drivhusgasser direkte, og de udleder heller ikke CO2 indirekte, hvis de kører på strøm fra vedvarende kilder, og for det andet fordi de kan fungere som batteri for den vindmøllestrøm, der produceres, uanset om der er en lav efterspørgsel efter el.
Elbilbranchen har dog den udfordring, at det er en ny teknologi, som kræver nye investeringer i infrastruktur.
Den gælder, sådan som det ligger på bordet nu, i 2015 og ud, og derfor påhviler det altså os politikere at sikre, at der også i 2016 og efterfølgende er et marked for elbiler.
Der arbejdes, som vi allerede har været inde på her i salen, på at finde en langsigtet løsning, som kan give de nødvendige stabile og fremsynede rammevilkår for elbilbranchen.
Vi ønsker at sikre, at der er arbejdsro til alle de parter, der arbejder med at lave modellen, og derfor har ministeren jo også kunnet melde ud, at regeringen vil forlænge afgiftsfritagelsen for elbiler til og med 2016 som en del af finansloven for 2016.
Så vi er altså enige i Enhedslistens præmis om, at man skal sikre, at der også er et marked for elbiler i 2016; vi er enige i, at der er brug for at få skaffet tryghed.
Derfor er det også temmelig bekymrende at stå her i Folketingssalen i dag og kunne høre, at den part, der skulle være klar i mælet for at sikre den tryghed, nemlig Venstre, er så uklare, som de er.
Altså, noget så simpelt som et ja eller nej til, om man støtter en forlængelse af afgiftsfritagelsen, har vi ikke kunnet afæske Venstres ordfører.
Det burde være enkelt, særlig når man som Venstres ordfører står her på talerstolen og siger, at den tryghed er så nødvendig, og at man vil elbilerne det godt.
Så kunne det være klaret med et enkelt ja, og så ville trygheden være sikret.
Det synes jeg er bekymrende.
Jeg ville bekymre mig, hvis jeg sad derude, både som elbilbranche og som nogle af de kommuner, regioner eller borgere, som ønsker at kende fremtiden for elbilerne, over, at vi ikke kan få et klart svar fra Venstre.
Det synes jeg Venstre burde gøre bedre.
Til det konkrete beslutningsforslag vil jeg sige til Enhedslisten, at tidshorisonten er vi ikke enige i og ej heller finansieringen, som der er lagt op til, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi deler jo fuldstændig Enhedslistens ambition og målsætning om, at der også skal være et marked for elbiler fremover, og det gælder både i 2016, og når det kommer til den mere langsigtede løsning.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-30:
Jeg mener at kunne huske, at den daværende VK-regering, dengang den lancerede forårspakken, jo også havde en finansiering, der hang sammen over tid og ikke fra år til år.
På den måde er det, vi gør, jo legitimt nok.
Vi finder en løsning og siger, at vi finansierer den via finansloven.
Når Venstre kritiserer den løsning, må det være oplagt for Venstre at pege på en løsning selv.
Svaret er vel ikke at sige, at vi skal indkalde til forhandlinger.
Bag ved det må vel ligge et forslag til, hvordan det så skal håndteres, hvis ikke regeringen gør det godt nok.
Og hvad er så Venstres svar på det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Man kan jo sige, at regeringens forsigtighedsprincip om, at man ikke kommer med forslag, medmindre der er fundet finansiering, er afgået ved døden mange gange, men nu er det så i hvert fald begravet rigtig, rigtig dybt.
For der er ingen finansiering af det her, og det er jo i al sin enkelhed det, der er problemet.
Hvis man kigger på den økonomiske redegørelse, som hr. Nadeem Farooqs partifælle har fremlagt, så kan man se, at regeringen selv opererer med et råderum på 0,1 pct., dvs. 0,5 mia. kr.
Kan hr. Nadeem Farooq så på Det Radikale Venstres vegne sige, at man vil prioritere hele det råderum, man har på næste års finanslov, alene til det her forslag?
Det ville da være interessant, hvis vi kunne komme så langt.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-30:
Jeg tænker, at det bør være ligetil.
Hvorfor vil Venstre ikke ud med, hvad Venstres forslag så er?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Som jeg sagde i min ordførertale, stod jeg her i Folketingssalen med skatteministeren for, jeg tror, det er 3 uger siden, hvor ministeren sagde, at der var forskellige modeller, man arbejdede med.
Og det har man jo haft rigtig god tid til at arbejde med i regeringen.
Hvis regeringen er optaget af at få sikret en afklaring, vil regeringen da kalde til forhandlinger om de forskellige modeller, som har været under overvejelse.
Så kan vi jo se, hvad der er af muligheder.
Hvad er omkostningerne?
Hvordan kan vi lave en aftale?
Men alt det forudsætter jo en forhandling, og jeg står her og siger, at vi gerne tropper op til en forhandling, for vi vil gerne få skabt en klarhed, og det gør man altså ikke bare ved at skubbe regningen til efteråret.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
Hele formålet med at fremsætte beslutningsforslaget er jo selvfølgelig at skabe sikkerhed for branchen og komme usikkerheden til livs.
Derfor vil jeg spørge Venstres ordfører: Er man indstillet på at støtte en afgiftsfritagelse i 1 år?
Det har ordføreren sådan set svaret på, nemlig at det vil man gerne efter en forhandling med regeringen og med ministeren.
Det er jeg sådan set enig i.
Betyder det, at vi f.eks. her efterfølgende meget hurtigt kan blive enige om at skrive en beretning, hvor vi pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger inden sommer med henblik på at finde en finansiering til den fortsatte afgiftsfritagelse?
Man kan selvfølgelig diskutere, om 1 års afgiftsfritagelse i virkeligheden skaber den sikkerhed for branchen, som er nødvendig, for det er stadig væk ikke rimelige vilkår, at en branche skal humpe af sted for et år ad gangen, men det er dog at foretrække, frem for at der slet ingenting sker, så de går fra 0 pct. til 185 pct.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Jeg er grundlæggende enig i, at det, der vil kunne skabe en klarhed, er, at der bliver indkaldt til forhandlinger, og ved at der bliver sikret en holdbar og finansieret løsning, som ville give nogle klare rammer.
Jeg kan kun gentage min opfordring til regeringen om at komme i gang med de forhandlinger, i stedet for at man bare skubber tingene og lader regningen ligge ubetalt.
Jeg forstår godt, at også Enhedslisten er bekymret over, at regeringen ikke tør være mere håndfast.
Men bolden ligger hos regeringen.
Vi i Venstre er altid klar til at troppe op til forhandlinger.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
Men så skal det også være håndfast.
Vi kan jo blive ved med længe nok at stå og råbe af hinanden og sige, at regeringen må gøre det, mens regeringen siger, at den ikke har hørt noget fra Venstre og fra alle de andre partier.
Vil – og det er selvfølgelig derfor, at jeg spørger – Venstre være med til at skrive en beretning, så vi ligesom prøver så håndfast, som vi nu kan, at tage fat i regeringen og sige, at vi forhandler inden sommerferien og finder en finansiering?
I den forbindelse vil jeg spørge: Hvad kunne Venstres forslag til finansiering på området være, hvis man kom til sådan en forhandling?
Er man enig i, at der skal findes en finansiering inden for det eksisterende afgiftssystem f.eks.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Jeg vil meget konstruktivt se på et forslag om en beretning, der pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger.
Jeg er ikke helt sikker på, at det nødvendigvis binder regeringen til at gøre det.
Men at sende det klare signal på den ene eller den anden måde vil jeg meget gerne være med til.
Hvorfor indkalder regeringen ikke til forhandlinger nu?
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jeg tror hellere, at jeg må lade være med at stå og gøre, som om det er mig, der er minister.
Nu ved jeg, at hr. Torsten Schack Pedersen for en kort stund under forhandlingerne her fik lov til at prøve at være skatteminister.
Jeg ved ikke, om det kan tælles på en eller to hænder, hvor mange sekunder det var.
Men nu har regeringen sagt klart, at der kommer en finansiering af det her i vores finanslov, og så er der jo sådan set ikke nogen grund til at indkalde til forhandlinger om det nu.