runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Man kan ikke blive ved med at sælge et dårligt produkt, selv hvis man har gode reklamer.
Det tror jeg vi kan blive enige om.
Jeg deler nok ikke den der meget store tiltro til den superoplyste forbruger, som går ind på forhånd, når vedkommende skal købe benzin, eller hvad det nu måtte være, og tjekker åbne skattelister og finder ud af at sammenligne osv.
Det gør jeg altså ikke.
Jeg synes også, at meget af den debat, der har været, viser, at den ikke er foregået på et særlig grundigt og sagligt grundlag.
Eksempelvis er der hele debatten om teleselskabet 3.
Det, de blev udsat for, var da ikke rimeligt, og det var da ikke en ordentlig og redelig og saglig debat.
Ikke mindst på de sociale medier løber den slags debatter altså ofte fuldstændig af sporet.
Man altså, kan vi gøre tingene bedre, så vi kan få et bedre beslutningsgrundlag, og så vi også kan give de aviser og andre, som går videre med de her historier, et mere fyldestgørende billede, i erkendelse af at vi altså ikke kan komme af med skattelisterne, så er det måske den vej, vi skal prøve at gå.
René Gade (ALT), 2016-02-12:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at tage hul på debatten om, hvad vi egentlig gerne vil have forbrugerne til at tænke over.
For jeg anerkender jo også, at det lidt lader til, at vi beholder de åbne skattelister, og det lader til, at Venstres ordfører også ønsker at gøre det så godt som muligt og få forbedret det, der nu ligger, nu når det parlamentariske grundlag gør, at vi ikke kan få dem åbnet.
Der tænker jeg, at det egentlig er en interessant diskussion, altså om ikke det er okay, selv om vi værner om private virksomheders interesser i Danmark.
Jeg er selv fra iværksætterlivet og reklamebranchen, og jeg er vant til at lave PR-historier på sådan noget som det her, altså at man har gjort et eller andet godt, eller hvis der er nogle, der er bange for, at der er sket noget skidt, så skynder man sig at melde det ud, inden tallene bliver offentliggjort.
Så jeg vil egentlig bare følge op på den her dialog og sige, at lad os prøve at få det gjort bedre, også sammen med Venstre.
Men skal vi ikke netop give borgerne indsigt, også dem, der ikke læser de aviser, hvori det lige bliver omtalt; dem, der ikke følger aktivt med i debatterne herinde?
Jeg må tilstå, at jeg ikke var ret skarp på skattedebatterne, før jeg kom i Folketinget, og heller ikke med hensyn til hvor meget de enkelte virksomheder betalte i skat.
Jeg havde nogle ideer om, hvad jeg gerne ville betale til.
Er det ikke godt at få den debat?
Så er jeg vidende om, at man, ligesom når der kommer billeder herindefra, får en meget, meget lille del af det politiske perspektiv, men man kan trods alt følge med.
Skal vi ikke give borgerne muligheden for at træffe politiske valg, træffe valg, som stemmer overens med deres overbevisning, når de handler?
Hvis man bare går rundt i bybilledet og ser reklamebannerne, som jeg for nogles vedkommende selv har været med til at lave, så er det godt nok svært at vurdere, om det er en virksomhed, man har lyst til at købe noget fra.
Så er det bare dem, der har flest penge, der kan flashe mest.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Jeg synes, at det en mærkelig sammenligning.
En sur smiley får man, hvis man ikke har levet op til nogle regler.
De virksomheder, som vi taler om her, lever op til de danske regler.
De lever op til at betale den skat, de skal i henhold til lovgivningen.
Og når Enhedslisten sætter lighedstegn mellem lav skattebetaling og snyderi, grænser det jo til injurier.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-12:
Det er rigtig godt, at ordføreren erkender tingenes tilstand her i Folketinget, og jeg synes, at det meget, meget positivt, at Dansk Folkeparti står så fast ved de aftaler, der er indgået.
Men nu snakker vi jo mere om holdningen bag.
Ordføreren kalder det for en gabestok.
Hvad så med smileyordningen for restauranter og fødevarevirksomheder?
Her fortæller man jo også og offentliggør oven i købet i vinduet, hvis en forretning ikke lever op til det, man kan forvente at den skal.
Skal vi også afskaffe det?
Eller er det ikke rimeligt, at danske borgere, som selv betaler skat, små erhvervsdrivende, som betaler deres selskabsskat, skal kunne se efter, om de store mastodonter snyder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
Jeg hørte ministerens argument være, at en undskyldning ikke kunne ændre på historien, altså at vi ikke kan ændre deres historie, og jeg hører for så vidt ikke argumentet blive foldet ud, og det vil sige, at jeg bekymrer mig for, at vi står i en situation, hvor man, fordi det, at en stat skal give en undskyldning, er et nyt skridt at tage, så vægrer sig imod det.
Jeg tror, det er enormt vigtigt, at vi slår fast, at ja, vi kan forandre på menneskers historie.
Og de sidder her i dag; det er levende mennesker, som fortsat bærer rundt på skyld og på skam og på nogle oplevelser, som staten burde have grebet ind over for.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at det foregik historisk på institutionerne, for også med datidens briller var de her ting forkerte.
Jeg vil gerne bede ministeren anerkende, at det, der foregik, også set med datidens briller var forkert.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-12:
Nu er vi jo tålmodige mennesker, det har Godhavnsdrengene også vist igennem tiden
, så nu stiller jeg bare spørgsmålet ganske, ganske enkelt: Hvis en regering, uanset hvilken farve den måtte have, fremsætter et officielt regeringsforslag om at give en undskyldning, vil Dansk Folkeparti så støtte det – ja eller nej?
Susanne Eilersen (DF), 2016-02-12:
Jeg har ikke set nogen forslag.
Vi tager stilling fra forslag til forslag, og som sagt kan jeg kun igen referere til, hvad jeg sagde, og sige, at vi ikke har ændret holdning til det her, uanset hvilken regering der har siddet ved magten.
Vi har haft den samme mening om det.
Som jeg også sagde i mit oplæg, mener jeg måske ikke, at sådan en undskyldning har den effekt, som den så burde have.
Jeg vil meget hellere se fremad og se på, hvad vi nu kan gøre for børn.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Det kan ordføreren jo bare sige ja eller nej til.
Susanne Eilersen (DF), 2016-02-12:
Dansk Folkeparti har ikke ændret synspunkt i den her sag, siden Godhavnsrapporten kom frem.
Vi sagde også i 2014 under den daværende regering, at vi mente, at det var et regeringsanliggende, hvis det er, at der skal gives en undskyldning.
Det holder vi sådan set bare stille og roligt fast i, uanset hvilken farve regeringen har på et givent tidspunkt.
Så vi har ikke ændret synspunkt, ligesom måske andre partier har i løbet af de her 5 år.
Vi holder bare fast i, at beslutningen ligger ene og alene hos en regering, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Det skal forstås på den måde, at vi synes, at det er lidt underligt i forhold til den tidligere regering.
Den her rapport har været fremme i 5 år, og vi ville også have bakket op om en tidligere regering, hvis den var kommet med et forslag.
Nu bliver vi jo nødt til at kigge på, hvad det er for et forslag, man kommer med, men vi mener ikke, at det er noget, vi som almindelige folketingsmedlemmer skal tage os af.
Det er jo lidt søgt, når rapporten har været fremme i 5 år og spørgerens parti har haft regeringsmagten de første 4 år af den tid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
Skal jeg forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti ville stemme for det, hvis regeringen kom med det som et forslag?
Altså, jeg kan jo ikke høre det anderledes.
Hvis det er den til enhver tid siddende regerings ansvar at komme med en officiel undskyldning, betyder det så, at Dansk Folkeparti ville stemme for det her forslag, hvis det var sådan, at regeringen fremsatte det?
I givet fald skal vi bare huske på, at Dansk Folkeparti sidder på de afgørende mandater.
Det, der ligger i det her beslutningsforslag, er jo, at vi pålægger regeringen at fremsætte sådan et forslag, og det vil sige, at hvis Dansk Folkeparti stemte for det her forslag, ville der komme et fra regeringen.
Så jeg skal bare høre, om det er sådan, jeg skal forstå det, der bliver sagt her.
Susanne Eilersen (DF), 2016-02-12:
Tak for spørgsmålet.
Det kan du også sagtens få.
Det er jo sådan, som jeg ligesom redegjorde for to gange, at det er et regeringsansvar.
Det sagde vi også og gjorde meget opmærksom på under den tidligere regering, og vi hørte før, at den tidligere socialminister havde samme holdning som den nuværende socialminister.
Vi går ikke ind for holdningsændringer, uanset om det er en rød eller blå regering, der sidder.
Vi mener stadig væk, at det er op til en regering at træffe en så principiel beslutning, som det at give en officiel undskyldning er.
Så derfor mener vi ikke, at det er vores bord, men at det er den til enhver tid siddende regerings bord at give sådan en undskyldning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
Det undrer mig egentlig, for Dansk Folkeparti går jo ind for, at man fjerner forældelsesfristen i forbindelse med børn, der er blevet udsat for seksuelt misbrug.
Ideen med det er jo lige præcis, at man kan gå ind og sige, at der var nogle, der havde et ansvar, at der var nogle, der gjorde noget, der var forkert, og at de påtager sig det ansvar.
Staten havde dengang et ansvar for at føre tilsyn med de her institutioner.
Det gjorde staten ikke i tilstrækkeligt omfang, og derfor kunne de her ting ske.
Så jeg forstår det faktisk ikke rigtigt.
Hvis jeg sammenligner med, hvad Dansk Folkeparti ellers mener, så stritter det her i alle retninger, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en forklaring på synspunktet.
Susanne Eilersen (DF), 2016-02-12:
Vi behandler B 55: En officiel undskyldning til personer, som har været misrøgtet på statens sociale institutioner.
Den danske børnehjemshistorie har sorte kapitler, står der i bemærkningerne til dette forslag, og det er vi i Dansk Folkeparti helt enige i.
Derfor er det også godt, at vi i 2011 fik Godhavnsrapporten, der beskriver forholdene for børn og udviklingshæmmede fra 1945 til engang i 1980'erne, samtidig med at den skitserer de forskellige lovgivninger, der var gældende i 1900-tallet.
Og set med nutidens briller bliver man både ked af det og gal; ja, det gør ondt helt ind i sjælen at læse, hvilke forhold børn på statslige institutioner levede under – forhold, vi under ingen omstændigheder ville acceptere i dag.
Vi skal lære af historien, men også anerkende og stå ved, at den har fundet sted ud fra datidens regler og normer, og så glæde os over, at denne Godhavnsrapport og andre dokumenter i dette sorte kapitel er skrevet ind i vores sociale historiefortælling.
Vi har lyttet til Godhavnsdrengene og deres fortællinger, og med dem i bagagen er jeg som politiker optaget af, hvad jeg kan gøre i dag.
Der er desværre også i dag børn, der er udsat for omsorgssvigt, og det er vi meget optaget af at forhindre.
En af de ting, som Dansk Folkeparti har været meget imod og stadig væk er imod, er de her såkaldte forældelsesfrister, som vi nu ser i den sag om Slagelsepigerne.
Heldigvis er forholdene for anbragte børn og handicappede helt anderledes i dag, men der er plads til forbedringer, og derfor skal vi gøre os umage hver eneste dag.
Der er i Danmark ikke tradition for den slags officielle undskyldninger, som dette beslutningsforslag lægger op til.
Det vil altid være den til enhver tid siddende regering, der skal tage et sådant ansvar, hvis det skal tages.
Dansk Folkeparti havde under den tidligere regering og har nu under denne regering samme holdning til spørgsmålet.
Men som sagt er det en beslutning, som ene og alene ligger hos regeringen efter vores mening – og ikke her i Folketinget.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Vi har aldrig sagt ja eller nej til et forslag, før vi har læst det givne forslag, og det vil jeg også referere til her.
Vi ser altid positivt på alle forslag, men vi siger jo hverken ja eller nej til et forslag, før vi kender indholdet af et givent forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-12:
Jeg går ud fra, at vi enige om, at det er ret klart beskrevet, hvad problematikken er.
Ordføreren siger selv, at det er et regeringsanliggende.
Det burde være et relativt enkelt spørgsmål at besvare.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Synes jeg, at det er en god idé, at kammeradvokaten følger den lovgivning, som vi har vedtaget i Folketinget?
Gør Enhedslisten sig overhovedet det principielle spørgsmål klart?
Skal man så sidde og vurdere fra sag til sag og sige: Nej, den her er godt nok forældet, men vi synes måske, det kunne være meget rimeligt, så vi følger ikke loven?
Så må vi da lave en lov, som hedder, at der ikke er forældelse i visse sagstyper.
Men vi kan da ikke sige, at nu laver vi en forældelseslov, og så afhænger det sådan lidt af, hvordan stemningen lige er i den pågældende sag, om man skal nedlægge påstand om, at landets love skal følges eller ej.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-12:
Jeg vil ikke engang nedværdige mig til at komme med et svar, for det kan vi tage en anden debat om en anden gang.
Jeg vil også sige det med andre ord: Synes ordføreren, det er en god idé – ligesom bl.a. Dansk Folkeparti og Enhedslisten – at man afskaffer forældelsesfristen i sager, der handler om svigt og vanrøgt af børn, der er i statens varetægt, så de kan få en reel bedømmelse af statens ansvar?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Vi kom frem til spørgsmålet til sidst.
Altså, jeg synes grundlæggende, at det er en rigtig god idé, at man følger de love, som vi har vedtaget herinde, og det indbefatter også den forældelseslov, vi har vedtaget herinde.
Fru Pernille Skipper står og svinger sig op og taler om fortiden osv.
Man ved, hvor vanskeligt det er at få fru Pernille Skippers eget parti til at undskylde de vanvittige regimer, som hendes partifæller har undskyldt, før fru Pernille Skipper kom ind i politik.
Men altså, når man ved, hvor svært det kan være, så burde man da måske have lidt større forståelse for, at vi bedømmer nutiden ud fra nutidens præmisser.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-12:
Jeg er egentlig glad for, at ordføreren kom til sagens kerne og var ærlig til sidst i sin ordførertale om, hvad det handler om.
For hvis en undskyldning var så ligegyldig og så intetsigende og så indholdsløs og uden mening, som ordføreren giver udtryk for, så kunne vi lige så godt have givet den.
Hvis det var så nemt og så ligegyldigt, så kom dog med den.
Men ordføreren kommer jo faktisk til det til allersidst i sin ordførertale: Det her handler ikke om, om det giver mening at sige undskyld for fortidens fejltagelser eller ej, eller om det er noget, der hører historien til eller ej, for det handler om penge.
Det handler om, at ordføreren ikke vil have, at man, hvis vi siger undskyld på statens vegne, også kommer til at få et erstatningsansvar.
Der er borgere, der så derfor har anlagt sag med et symbolsk krav om 1 kr. for at få en undskyldning, men staten har nedlagt påstand om forældelse.
Synes ordføreren, at det er en god idé, at staten nedlægger påstand om forældelse?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Er det ikke også på en eller anden måde lidt let?
Der var ikke nogen af os, der sad i Folketinget dengang; mange herinde var ikke engang født dengang.
Er det ikke også lidt let, lidt billigt, lidt intetsigende?
Jeg stiller spørgsmålet, jeg er ikke sikker på, at jeg har svaret.
Jeg er helt med på, at den her sag er meget alvorlig, og at det er meget svært at se noget som helst undskyldende moment i de ting, der har fundet sted dengang.
Men netop derfor er det også vigtigt, at vi i så svær en sag som den her fastholder vores principper.
Karen Ellemann (V), 2016-02-12:
Ja, det er fuldstændig korrekt, og det er faktisk også derfor, jeg tillader mig i min tale at give udtryk for en vis undren over, at vi står med det her beslutningsforslag i dag.
For den linje, man har fulgt, både hos den tidligere regering og hos skiftende socialministre, har været præcis den samme som den, jeg redegør for i dag.
Så der er ikke sket ændringer i de forhold.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Det handler ikke om tiltro til intellekt.
Det handler om tiltro til folketingspolitikere, der er på valg hvert fjerde år, og vores evne til at modstå diverse pres, der måtte være, diverse avishistorier, der måtte være osv.
Der er min tiltro måske ikke helt så stor som den tiltro, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil har.
Jeg er sådan set glad for, at vi ikke har en folkedomstol, som består af os, der sidder herinde, som skal placere skyld og ansvar, men at det er overladt til nogle uafhængige domstole, som får oplyst sagerne.
Hvis den her sag var blevet rejst, kort tid efter at de her ting havde fundet sted, var der så sket en domfældelse?
Formentlig.
Det er svært at forestille sig andet.
Men det er altså ikke os herinde, der er en folkedomstol.
Det er domstolene, der dømmer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
Helle Thorning-Schmidt burde have gjort det, Lars Løkke Rasmussen burde have gjort det, Anders Fogh Rasmussen burde have gjort det, Poul Nyrup Rasmussen burde have gjort det, Poul Schlüter burde have gjort det – givet en undskyldning.
Er det et argument for at lade være nu?
Er det det bedste argument, Venstre kan komme op med, at vi burde have gjort det for 8 måneder siden, og ergo er det i orden, at I som regering ikke gør det nu?
Det er da det tyndeste argument, jeg nogen sinde har hørt.
Det her er en historie, der er 50 år gammel.
Hvert evig eneste forbandede år burde man have gjort det: givet en undskyldning, grebet ind, gjort noget.
Er det en undskyldning for ikke at gøre det nu?
Nej, det synes jeg faktisk ikke det er.
I forhold til det her med at dømme fortiden, uanset hvilken ordfører fra hvilket parti på hvilket tidspunkt i Folketinget, kan man spørge, om vi kan dømme det, der foregik i historien, med nutidens briller.
Indimellem kan vi ikke.
Ja, det er det.
Når vi taler om seksuelle overgreb mod børn, når vi taler om, at de bliver slået i hovedet med nøgler af deres lærere, kan vi så bedømme, om det var ulovligt efter datidens lovgivning eller ej?
Vi må trods alt have en eller anden tiltro til Folketingets intellekt.
Susanne Eilersen (DF), 2016-02-12:
Hvis den daværende regering, som ordføreren refererer til, havde fremsat et forslag, havde vi kigget på det med lige nøjagtig samme briller, som hvis der kommer et forslag fra den her regering.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
En folkedomstol er kendetegnet ved, at den dømmer andre, at den placerer skyld og ansvar over for andre.
I det her tilfælde taler vi jo om, at vi skal vurdere, hvad det var, vi selv gjorde.
Der er en principielt rigtig stor forskel.
Derfor er der principielt meget stor forskel på at være folkedomstol, som det bliver sagt her, og at man fra statens side vurderer, om staten gjorde ret eller fejl i sin tid.
Vil ordføreren anerkende det?
Karen Ellemann (V), 2016-02-12:
Det har jeg stor forståelse for, i allerhøjeste grad.
Jeg har meget stor forståelse for, at f.eks. de tidligere Godhavnsdrenge har behov for at få placeret et ansvar for de forhold, som de voksede op under.
Hvorvidt der skal placeres et ansvar for forhold, som har fundet sted for mere end 50 år siden, er et spørgsmål for domstolene, og sagen her er anket til landsretten.
Det er blot for at cementere, at det er et spørgsmål, der foregår i domstolsregi.
Så det må være bekræftelsen på det.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-12:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med ministeren i.
Altså, jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi lærer af det, og jeg er også enig i, at vi har lært meget af det.
Det at føre tilsyn med anbragte børn, er jo noget, som vi diskuterer hele tiden, og som vi skal blive ved med at diskutere, men jeg er ikke enig i, at det er et historisk forhold, noget, der hører fortiden til.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ikke godt kan forstå, at de rigtige, levende mennesker, som har været udsat for det her, kan have et behov for, at der er nogen, der påtager sig et ansvar for det, der er sket mod dem, for at kunne komme videre.
Karen Ellemann (V), 2016-02-12:
Når både fru Pernille Rosenkrantz-Theil og fru Pernille Skipper siger, at vi kan ændre historien, så er jeg bare ikke enig, og det er sådan set det, der også er kernen i min argumentationsrække her.
Vi kan ikke ændre de tidligere anbragtes historie.
Men selv om det er mange år siden, at de her forfærdeligheder er sket, så skal vi jo netop være så bevidste om, at deres beretninger er en del af vores fælles historie.
Det er en historie, vi skal huske.
Det er en historie, vi skal lære af.
Det er også en historie, jeg mener vi har lært af, når man ser på, hvilken udvikling der er sket i forhold til socialområdet generelt set.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-12:
Jeg reagerede ligesom fru Pernille Rosenkrantz-Theil på argumentet om, at der skulle være tale om historiske forhold.
Det er jo rigtigt nok, at der er sket mange ting i historien, som er forfærdelige, og man kan sige, at en minister kunne stå meget længe og sige undskyld, hvis vedkommende skulle sige undskyld for alle de ting, der er gået galt i historiens løb, men jeg er simpelt hen grundlæggende uenig i, at man kan kalde det for et historisk forhold.
For der sidder rigtige mennesker, som har været udsat for det her, og de er ikke historie, for de lever nu, og de lever med det, der er sket, hver evig eneste dag.
Hvis den definition af historiske forhold, som ministeren bruger, holder, så er det, der er sket i går, også historie, og så skal man heller ikke sige undskyld for ting, der er sket i går, og som er gået galt.
Karen Ellemann (V), 2016-02-12:
Jeg mener ikke, at man med det her forslag kan ændre på historien.
Det, der er sket historisk, har været forfærdeligt, og vi har jo haft mange diskussioner om hvordan.
Jeg er menneskeligt fuldstændig enig i, at de ting, der er sket, også med datidens briller, på ingen måde er acceptable, det var de ikke dengang, og det er de heller ikke i dag.
Og derfor har vi jo gjort det, at vi har fået indsamlet den her vigtige viden.
Vi har netop sat foden ned og sagt, at det her ikke er i orden.
Det er netop nogle øjenvidneberetninger, som vi med den her indsamling sikrer ikke bliver glemt.
Og det er ikke en diskussion om skam, det er jo netop en diskussion om, at det her var uacceptabelt, også set med datidens briller.
Jeg anerkender i høj grad, at det har en betydning, hvordan man også i nutiden agerer og reagerer på, hvad der er sket af uacceptable ting i fortiden, det anerkender jeg fuldt ud.
Det, der bliver bedt om i det her beslutningsforslag, er en bred undskyldning og endnu en udredning, og det er sådan set det, jeg her har redegjort for at jeg ikke mener er vejen at gå.
Men princippet om, hvorvidt en stat i nutiden går ind og undskylder for noget, der er sket i fortiden, fastholder jeg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-12:
Det er rigtigt, at vi ikke kan ændre på det, der skete dengang, men vi kan ændre deres historie.
Det skal naturligvis allerhelst ske, ved at den, der har begået selve overgrebet, gør det, og det er derfor, vi har konfliktråd.
Det er faktisk, for at den, der har udført overgrebet, kan sige: Ja, jeg gjorde noget, der var forkert imod dig.
Det kan vi ikke her, for de mennesker er her ikke, og dem kan ikke stille til ansvar, men vi havde som stat et ansvar.
Så jo, vi kan forandre deres historie, og jeg vil egentlig stille det korte spørgsmål til ministeren, om det ikke er rigtigt, at den vigtigste del af helingsprocessen netop er, at nogen påtager sig et ansvar.
Det er det, som Godhavnsdrengene, som også er her i dag, beder om, og derfor kan vi ændre deres historie ved at påtage os det ansvar og give dem fred i sindet og sige, at det ikke var deres skyld, at man ikke skal skamme sig over det, men at der var voksne, som vi som stat burde have grebet ind over for.
Så anerkender ministeren, at det at påtage sig et ansvar kan have en betydning for ens livshistorie i forhold til at kunne komme videre efter de ting, der er sket?