runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2007-12-05:
Det er jeg ikke bekendt med.
Det er også meget vanskeligt under et spørgsmål om onsdagen at besvare sådan et meget konkret spørgsmål om, hvornår en paragraf er blevet brugt, men jeg vil meget gerne undersøge det.
For bundlinjen er, at jeg ønsker, at de personer, der begår kriminalitet og kan straffes for det i Danmark, skal straffes for det.
Hvis der er problemer med lovgivningen, må vi se på det.
Så jeg vil sige, at jeg ikke har tallet her, men jeg vil gerne medvirke til at få undersøgt, om der skulle være nogle problemer.
Selvfølgelig er der nogle helt almindelige retssikkerhedsmæssige betragtninger og nogle procedurer, som vi skal overholde, men jeg mener bestemt heller ikke, at folk skal slippe for straf, og derfor er der i hvert fald noget, der tyder på, at det er en problemstilling, der skal ses på.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Det, vi hører ministeren svare her i dag, er, at det, som statsministeren lovede sidst i valgkampen, hvor statsministeren var hårdt presset af meningsmålingerne og andet - vi freder kommunerne, hed det - gælder kun i 2008, det gælder ikke 2009.
Der er man nødt til at gå ind og reducere i de kommuners økonomi.
Fordi man f.eks. i Vesthimmerland har sat skatten op, skal det modregnes i 2009.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Nej, det er ikke rigtigt.
Det var ikke det, jeg sagde.
Jeg forklarede eller forsøgte at forklare, at der under alle omstændigheder også vil være noget, som kan være ren beregningsteknik.
For der er også de kommuner at tage hensyn til, som ikke har hævet skatten.
Der er ingen planer om at gå ind og reducere for konkrete kommuner.
Jeg vil sige, at der ikke er nogen konkrete planer endnu, fordi vi ikke har klarlagt et fælles udgangspunkt med Kommunernes Landsforening.
Det er jo det, der er hele ideen bag de her forhandlinger, nemlig at vi klarlægger, hvad det er for et fælles udgangspunkt, vi har, og dertil er vi faktisk ikke nået endnu.
Og før vi er det, kan vi ikke tage hul på at sige, hvordan vi så skal forholde os til et fælles udgangspunkt.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Ja, så blev jeg så meget klogere.
Det, det handler om, er altså, at der ikke er lavet planer om det endnu, man har ikke nået at forberede, hvad straffeaktionen skal være.
Men når man så har lavet planerne, så ved man, hvordan man skal straffe, og så ved man, hvordan f.eks. Vesthimmerlands eller Thisted Kommune, som har sat skatten op, skal spare.
Men svaret her i Folketingssalen er, at man bare ikke endnu har fundet ud af, hvordan man vil gøre.
Man lovede godt nok før valget, at kommunernes økonomi var fredet, men det var sådan set bare, fordi man endnu ikke havde planlagt, hvordan man havde tænkt sig at straffe kommunerne, og så kan det jo så være, at vi kan få flere af de her såkaldte forbedringer, som ministeren var inde på, hvor der, at når man skal reducere velfærden - det hørte jeg ministeren sige - ligefrem var tale om en forbedring.
Det kan jeg heller ikke helt forstå hvordan hænger sammen.
Men svaret er altså her i dag: Der kommer en straffeekspedition over for kommunerne; regeringen har bare ikke nået at tænke det igennem endnu og har ikke rigtig fundet nogen ordentlig forklaring på, hvordan man skal forklare borgerne, at man lovede det i valgkampen og nu straffer alligevel, godt nok ikke i 2008, men i 2009.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Jeg kan lige her til det sidste få sagt, at det altså er noget sludder og vrøvl.
Jeg har absolut ikke stået og sagt her, at man kan regne med straffeekspeditioner.
I øvrigt har jeg ikke statsministerens konkrete formulering fra valgkampen.
Men sådan som jeg husker det, var det, der blev sagt ret præcist, at man ikke ville gå ind og genåbne budgetterne.
Men det er på den anden side heller ikke blevet sagt, at man helt konkret vil inddrage nogle penge, der kan jo laves et hundrede og sytten forskellige modeller; det er der absolut ikke blevet sagt.
Der er blevet sagt: Nu sætter vi os sammen med KL og finder ud af, hvad grundlaget er.
I øvrigt er de tal, som tidligere har været nævnt fra hr. Rasmus Prehns side om situationen i Thisted Kommune, ikke rigtige, og det er ikke rigtigt, at KL har været inde og sagt god for de 60 mio. kr., der har været nævnt.
Vi har indhentet en udtalelse fra KL, der siger, at det har de ikke gjort, men de er i øvrigt i forhandlinger med Thisted Kommune om, hvad realiteten er, og så er der jo en mulighed for at tage det op i 2010 - bare lige for at få den sag på plads.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Jeg er rimelig overbevist om, at situationen i forbindelse med Thisted er sådan, som jeg tidligere har oplyst.
Men det, vi bare får frem her, er jo, at det er sådan, at regeringen i valgkampen lovede, at der ikke ville ske indgreb.
Men nu hører vi så ministeren helt tydeligt sige, at når man har fået regnet på det, når man har fået kigget på det, og når man har fået talt sammen med KL, holdt møde og andre ting, jamen så er man nødt til at kigge på, hvordan de skattestigninger, som er blevet lavet i kommunerne, skal modregnes.
Og det vil jo alt andet lige betyde, at man er nødt til at kigge på budgetterne igen i 2009, og så er der altså flere biblioteker, der skal lukkes - eller forbedres, som ministeren var inde på - og der er eventuelt andre velfærdsgoder, flere borgercentre, der skal lukkes, fordi der simpelt hen ikke er råd til det, fordi man nu skal reducere for at leve op til regeringens stramme økonomiske politik.
Sådan må jeg jo forstå det der blev sagt her.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Nu holder vi det møde med KL, og så laver vi en vurdering af, hvordan den samlede situation er med henblik på at forberede de kommuneforhandlinger, der går i gang i løbet af foråret.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Er servicelovens § 32 tilstrækkelig klar til at sikre alle børn, der har behov herfor, et særligt dag- eller klubtilbud?
Der ønskes en afklaring af anvendelsen af de særlige dag- og klubtilbud under servicelovens § 32.
Det glæder mig da, at ministeren allerede nu træder i karakter i forhold til, at der er en uklarhed i, hvordan visitationen anvendes.
For det drejer sig netop, som ministeren siger, om børn, der på grund af deres psykiske eller fysiske funktionsnedsættelse har brug for et særligt tilbud, og det særlige tilbud er 100 pct. refusionsberettiget i forhold til forældrebetaling.
Da oplever vi så, at det ikke er helt tydeligt, om det er et almindeligt pasningstilbud, børnene får tilbudt, eller om det er det her særlige pædagogiske tilbud, som børnene har behov for.
Det derfor uklart, om forældrene skal betale.
Man kan sige sig selv, at der vil være en overlapning, for i det øjeblik barnet modtager et særligt pædagogisk tilbud, som barnet har et særligt behov for, og som ikke kan finde sted i almindelige klub- og dagtilbud, vil der jo heller ikke være et pasningsbehov.
Der kunne man jo godt, hvis man ikke var hæderlig over for de her forældre og over for de her børn, sige: Jamen fint, så er det et pasningsbehov, der bliver dækket.
Der håber jeg så at ministeren vil være meget klar i mælet i forhold til at støtte og være solidarisk over for de her børn og deres forældre, altså at det fortrinsvis er den specialpædagogiske indsats, der er begrundelsen for, at barnet er netop der.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor langt ministeren er med de her overvejelser, og hvornår vi kan vente, at der kommer en præcisering.
Er det i det her folketingsår?
Hvor længe skal vi vente på en præcisering?
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Jeg vil næppe kunne nå det inden jul, men i hvert fald i næste samling.
Vi har jo fået de her henvendelser, men vi må sige, at vi ikke har fået nogen konkrete klager.
Vi er ikke bekendt med, at nogle forældre konkret klager.
Men det er klart, at den her uklarhed er opstået, efter at tilbuddene er flyttet fra de gamle amter over i de nye, store kommuner.
Jeg er selvfølgelig opmærksom på, at det skal gå så hurtigt som muligt.
Så det vil ske så hurtigt som muligt i det nye år.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Jeg var lidt inde på den her balance mellem, om det er et specialpædagogisk tilbud, eller om det er et pasningsbehov, man dækker.
Det kunne jeg godt tænke mig ministeren sådan lige trådte lidt frem på scenen med: Hvilken vægtning synes ministeren selv det er rigtigt at give her?
Vil man være solidarisk over for de her børn og deres familier, eller vil man sige: Jamen når de får det her specialpædagogiske tilbud, er de jo også passet, og så er det et pasningsbehov, der bliver dækket - og dermed ingen refusion?
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Det er der jo også i nogle almindelige dagtilbud, hvor der er forskellige støtteforanstaltninger.
Jeg synes, at det er nogle virkelig gode tilbud, der er til de børn, der har det her særlige behov.
Så det er selvfølgelig også derfor, vi har dem, og det er derfor, at vi skal lave nogle regler.
Men jeg vil nødig her i dag stå og blive mere præcis, hvad angår, hvor snittet skal lægges, for så havde jeg jo, kan man sige, allerede skrevet det nye afsnit i vejledningen.
Men det bliver jo tilgængeligt, og vi kan tage en debat om det, når der ligger et udkast.
Jeg vil godt lige have lidt mere solid grund under fødderne, for der er det her samspil, og vi kan i øvrigt også se, at der er nogle forældre, der gerne vil have deres børn i en almindelig daginstitution, hvor de jo skal betale efter de almindelige regler, men hvor de så også kan få noget støtte.
Så det ville i virkeligheden bare kunne bidrage til en øget uklarhed, hvis jeg stod her og begyndte at væve mig ud i, hvordan de nye regler skal være.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Men ministeren er forhåbentlig enig i, at i det øjeblik barnet modtager et specialpædagogisk tilbud, hvad enten det gives i en speciel daginstitution eller speciel klub, eller det gives i en integreret institution, en normal institution, så er der tale om et barn, der har et særligt behov, og så burde servicelovens § 32 træde i funktion.
Det er vi forhåbentlig enige om.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Sådan som jeg hører fru Pernille Frahm, så lyder det, som om der altid skal være 100 pct. offentligt tilskud, når der er andet end et pasningsbehov, men sådan mener jeg ikke man kan sige det.
Sådan har reglerne heller aldrig været.
Men jeg synes sådan set, at det bliver lidt skævt at stå her og diskutere udformningen af reglerne.
Så hvis vi skal komme nærmere ind på det, også nærmere ind på en beskrivelse af, hvordan reglerne har fungeret under de gamle amter, og på, hvordan de fungerer i dag, vil jeg foreslå, at vi gør det skriftligt.
For det, der jo er brug for, er et præcist svar på, hvordan de har fungeret.
Og det, jeg hører fru Pernille Frahm sige, mener jeg ikke er dækkende for, hvordan de regler har været og er.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Hvor stor forøgelse af den kommunale indtægt for særlige dag- og klubtilbud i perioden 2003-2007 vil ministeren finde acceptabel?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren ønsker at få ministerens holdning til, hvilket niveau forældrebetalingen for dag- og klubtilbud for børn med fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser skal være på.
Ifølge serviceloven skal kommunalbestyrelsen yde en refusion på 100 pct.
Det er spørgerens opfattelse, at dette ikke holder stik, og at kommunernes indtægter på området er steget betragteligt.
Spørgeren ønsker derfor at få afklaret ministerens holdning til en forøget kommunal indtægt på området.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Spørgsmålet drejer sig om § 32 i serviceloven, der taler om de børn, der har behov for særlige dag- og klubtilbud.
Der er ikke nogen begrundelse for svaret, men jeg vil sige: Som helhed mener jeg, at § 32 er en god paragraf, når det handler om at sikre børn med fysisk, psykisk eller udviklingshæmmende handicap et særligt tilbud.
Men der, hvor der tilsyneladende er en uklarhed, er, når det handler om forældrenes betaling for de dagtilbud.
Der kan vi se, at vi har fået nogle henvendelser.
Jeg er bekendt med, at ministeriet har fået nogle henvendelser fra nogle handicaporganisationer og også fra nogle enkelte kommuner.
På den baggrund er vi gået i gang med at ændre vejledningen, så den bestemmelse, der jo hele tiden har været om forældres betaling, bliver tydelig.
Eller rettere sagt: Det er den bestemmelse, som handler om, hvornår forældrene kan få et 100-procents-tilskud.
Og det kan de, når der i al overvejende grad er tale om, at barnet er i situationen på grund af handicappet og ikke på grund af et pasningstilbud.
Men der er åbenbart en uklarhed, og vi vil gøre det tydelig.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Mener ministeren, at det vil være rimeligt at straffe kommunerne i 2009 for de skattestigninger, der blev foretaget i 2008, når nu statsministeren fredede kommunerne under valgkampen?
Skriftlig begrundelse
Statsministeren lovede under valgkampen, at kommunerne ikke skulle genåbne deres budgetter, men sagde samtidig, at overskridelserne ville blive taget op i økonomiforhandlingerne med kommunerne for 2009.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Det er altså ikke forbudt at spørge noget mere præcist, sådan at man faktisk spørger til, om der er kommuner, hvorom man kan sige, at de både skærer skatten ned og hæver den.
Men det er bare ikke så enkelt at forklare, hvad det vil sige at skære ned.
Der er faktisk ret mange kommuner, som vælger at lægge biblioteker sammen.
Det var et af de eksempler, som hr. Rasmus Prehn nævnte.
Der er rigtig mange kommuner, der gør det under overskriften forbedringer, fordi man mener, at det giver en langt bedre mulighed for at servicere borgerne.
Så det, der ligesom på den ene side kunne kaldes nedskæringer, kalder nogle af kommunerne på den anden side faktisk forbedringer.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-05:
Agter ministeren at inddrage de skatteforhøjelser, som overskrider kommuneaftalen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-05:
Må jeg starte med at beklage over for Folketinget, at jeg ikke var her til tiden.
Jeg skal ikke helt præcis kunne sige, hvad der er gået galt, men jeg skal bestræbe mig på, at det ikke gentager sig.
Jeg bliver spurgt, om jeg eller regeringen agter at inddrage de skatteforhøjelser, som overskrider kommuneaftalen, og svaret på det spørgsmål er: Nej.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-05:
Når jeg har rejst det her spørgsmål, er det sådan set for at få det der klokkeklare svar.
Men det er også for at finde ud af, hvad der menes, når man taler om at have overskredet kommuneaftalen.
Det står i kommuneaftalen, at der er tilladte skatteforhøjelser aftalt i forbindelse med udligningsreformen.
Der er jo en del kommuner, som er blevet tvangsindlagt til at skulle sætte skatten ned efter udligningsreformen.
For de kommuner - har jeg forstået, og jeg håber også, at det er det samme indtryk, ministeren har - drejer det sig om knap 1 mia. kr., eller var det godt og vel 1 mia. kr., man havde i spil, da det handlede om at overflytte midler?
Mit spørgsmål er derfor: Er de her skatteforhøjelser ikke tilladt i henhold til den kommuneaftale, som er indgået?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-05:
Vi har 98 kommuner, som jo hver især har deres individuelle frihed til for så vidt at sætte skatten, som de vil, når blot det sker koordineret og solidarisk på en måde, der gør, at skatteprocenterne under et går i balance i forhold til det, der er aftalt.
Det, der helt præcist blev aftalt, var, at skattestoppet naturligvis gjaldt, men at man for så vidt angik 2008 kunne tillade, at kommuneskatterne under et steg med 750 mio. kr., som så skulle reduceres i den statslige skat for at sikre, at skattestoppet blev overholdt.
Det, man bare må konstatere, er, at den øvelse ikke lykkedes for KL, fordi den ramme på de 750 mio. kr. blev sprængt, sådan at vi nu står i en situation, hvor kommuneskatterne er blevet yderligere 1,4-1,5 mia. kr. højere.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-05:
Angående de her 750 mio. kr. ligger der jo papirer på, hvad det sådan set var, der blev aftalt.
Der var ingen restriktioner.
Derfor er mit spørgsmål: Er de forhold, jeg her nævner, indgået i forbindelse med den nye kommuneaftale, nemlig at man kunne forvente, at der ville blive 1 mia. kr. i overskridelse?
Nej, det var vel ikke så meget, for der var jo noget, man fik lov til at beholde.
Men det er i hvert fald en stor del af de 1,1 mia. kr., der blev overført til kommunerne,
som de ville have mulighed for at kunne lave skatteforhøjelser for i 2008, hvilket de også har gjort.
Det ligger derfor inden for rammen, og det kan i hvert fald ikke være et tal, der kan passe med de 750 mio. kr. Så der er et eller andet her, vi har brug for at få en forklaring på, og det kan være, at ministeren kan give den.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-05:
Ja, temaet har jo indgået i økonomiforhandlingerne, for det er jo rigtigt, at de byrdefordelingsmæssige konsekvenser af udligningsreformen for en del, der lå ud over, hvad der svarer til 0,2 skatteprocent, blev faset ind via kommuneskatterne.
Det vil sige, at de kommuner, der havde gevinst på kommunalreformen, altså skulle lade en del af gevinsten sætte sig i en lavere skatteprocent i første omgang; de kommuner, der havde tab på udligningsreformen på den korte bane, kunne lade en del af tabet sætte sig ved at forhøje kommuneskatten.
Så der var sådan set lagt op til, at kommunerne fra det startpunkt over tid kunne justere deres skatteprocenter, nogle i opadgående retning og andre i nedadgående retning.
Sådan fungerer det jo.
Så der er fin plads til, at de kommuner, der har brug for over tid at have en højere skatteprocent, kan få det.
Modstykket er bare, at de kommuner, der så over tid kan klare sig med en lavere skatteprocent, så også skal have en lavere skatteprocent.
Det er sådan, skattestoppet skal forstås.
Det er sådan, det også indgår som en forudsætning bag økonomiaftalen.
For at lette vejen, i erkendelse af at der nok præcis i 2008 var flere kommuner end almindeligvis, der havde brug for at justere deres skatter, lagde vi så yderligere 750 mio. kr. på bordet.
Det var et tal, vi var enige med KL om, ligesom vi var enige med KL om, at det klogeste var, at det var KL, kommunerne selv, der så at sige administrerede skattestoppet plus 750 mio. kr. Det er jo også derfor, at vi nu, hvor aftalen ikke er overholdt, bliver nødt til at drøfte med KL, startende på et møde her den 14. december, hvad det her fremadrettet giver anledning til.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-05:
Jeg mener, at det er et selvskabt problem, ministeren har fået op at stå.
Man kunne have løst det på den måde, som man nu har løst det med hensyn til skattestoppet, at staten sådan set havde taget sin andel af udligningsbeløbet, hvor en række kommuner jo netop med udligningsbeløbene kunne få genoprettet deres service.
Mit indtryk er ikke, at der i kommunerne er den opfattelse, at man ikke har lov til at bruge disse penge til velfærdsforbedringer.
Det er ikke mit indtryk, og jeg kan heller ikke se, at nogen af de papirer, jeg har set, understreger det; heller ikke, at det skulle være nævnt specifikt i aftalen, at man kun gradvis må have lov til at forhøje sin skat.
For det er jo det, ministeren siger: Man må ikke have lov til at lave en ajourføring og dermed håndtere det.
Nej, for så giver man jo ikke plads, til at de øvrige kommuner kan få deres nødvendige ajourføring.
For det ville jo – hvis vi skal tage ministerens ord for pålydende – betyde, at vi sådan set skulle sætte skatten ned i de kommuner, som har levet godt, altså velhaverkommunerne, som jo har afleveret penge.
Men det jo ikke det, der er resultatet, når vi ser på listen.
Derfor er problemet her skabt af ministeren.
Det er ministeren, der er gået ind og faktisk har lavet uorden i det kommunale system.
For hvis man nu havde gjort det anderledes, end man har gjort, havde vi jo ikke været i den situation.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-05:
Nej, det er hr. Ole Vagn Christensen, der skaber uorden i tingene, for orden i tingene er, at den enkelte kommune sådan set må gøre, som den vil.
Hvis man i den enkelte kommune føler behov for at ajourføre sin skat i opadgående eller nedadgående retning, så kan den enkelte kommune gøre det, når blot den samtidig sikrer sig, at man indgår i et solidarisk fællesskab med de øvrige 97 kommuner, og sikrer sig, at de bevægelser, man laver i opadgående retning, modsvares af andre, der laver en tilsvarende bevægelse i nedadgående retning.
Det er sådan, kommunesystemet fungerer, det er sådan, aftalesystemet fungerer.
Det er sådan, det er aftalt med Kommunernes Landsforening i sommer; en aftale, som blev berømmet og fremhævet som en god aftale af næstformand Anker Boye, af bestyrelsesmedlem Nicolai Wammen og andre gode kræfter fra hr. Ole Vagn Christensens parti.
Derfor er det selvfølgelig også ærgerligt, at det, vi aftalte med kommunernes egne repræsentanter, ikke er efterlevet af kommunerne selv.
Og det er vi nødt til at se på med nogen alvor, og det er også baggrunden for, at jeg indkaldte KL til et møde – jeg regner med, at det finder sted her den 14. december – hvor vi kan få lejlighed til at drøfte, hvad det her giver anledning til fremadrettet.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Nu hørte vi jo ministeren starte med at sige, at det generelle billede er positivt, og at det er meget få kommuner, hvor der er tale om at man både sætter skatten op og reducerer velfærden.
Derfor kan det heller ikke have været nogen større opgave for ministeren, når det nu er sådan, at spørgsmålet er stillet skriftligt - til og med næsten en uge i forvejen - at finde de kommuner frem, hvor det er sådan, at man både sætter skatten op og reducerer velfærden.
Derfor undrer det mig noget, at velfærdsministeren her i salen ikke kan svare på, hvad borgerne i Vesthimmerland kan regne med.
For dem stiger skatten, og velfærden falder, og jeg synes, at velfærdsministeren har en forpligtelse til at svare på, om det virkelig i 2007, snart 2008, kan være rigtigt, at der er kommuner, som skal have ringere velfærd, og som skal betale mere for den.
Hænger det sammen med det valgløfte, som regeringen gav inden det valg, der netop er overstået?
Jeg synes ikke, at det hænger sammen, og ministeren har haft alle forudsætninger for at forberede svaret på lige præcis det her spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Nu kan jeg jo selvfølgelig ikke gå ind her og begynde at kommentere en konkret kommune - så skulle det jo have ligget ikke i spørgsmålet, og så ville jeg have undersøgt det.
Jeg har jo ikke lige alle 98 kommuners økonomi på fingrene, men grundlæggende må man sige, at der samlet set er tale om en realvækst i de budgetter, der nu ligger.
Som sagt kan der da i den enkelte kommune være nogle konkrete grunde til, at man har et lavere niveau på et bestemt område.
Men det er jo også netop derfor vi har givet plads til, at man kan hæve skatterne.
Som finansministeren lige har sagt, så er der et spillerum for det, hvis det bare holder sig inden for den samlede aftale.
Så jeg synes helt bestemt, at vi har et særdeles velfungerende velfærdssamfund i Danmark.
Jeg synes ikke, man kan have et meget bedre udgangspunkt for et velfærdssamfund end vi har, og det gælder efter mine begreber også i Vesthimmerlands Kommune.