runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-12:
Jeg glemte noget i min oplæsning tidligere fra det regeringsgrundlag, hvori der står, at regeringen ønsker at gennemføre en reform af skattesystemet, og sigtet er en markant reduktion af skatten på arbejdsindkomst, og at reformen skal være fordelingsmæssig afbalanceret.
Det var ganske rigtigt fra regeringsgrundlaget, men det var fra regeringsgrundlaget i 2007.
Det er bare derfor, jeg tilforladeligt spørger, at når det, der var ambitionsniveauet med en markant sænkelse af skatten på arbejde fra den tidligere regering med en formulering, som jeg kunne forstå at skatteministeren åbenbart syntes lød meget fornuftig, var 30 mia. kr., så ville det jo være rart, hvis vi kunne komme det lidt nærmere.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig, hvis skatteministeren, som siger, at det er et stort arbejde og det er kompliceret, så kunne løfte sløret lidt for den tidsplan i forhold til det arbejde, der skal pågå.
Med den skattereform, der var fra 2009, var der en skattekommission, der lå forud, og hvis ikke skatteministeren kan komme lidt mere konkret med sit ambitionsniveau, kunne det måske være relevant i hvert fald for Folketinget at vide, hvilken tidshorisont vi taler om.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg forstår naturligvis godt, at det er en sag, som interesserer både de folkevalgte og medierne, men jeg tror egentlig også, at der er en forståelse for, at jeg ikke kan kommentere de nærmere omstændigheder i den her sag.
Der er en del spørgsmål til det her i dag, og jeg kan og vil ikke kommentere de nærmere omstændigheder.
Jeg synes, at hr. Henrik Sass Larsen har taget en klog beslutning, og den har jeg selvfølgelig taget til efterretning.
Søren Espersen (DF), 2011-10-12:
Jeg synes da også, vi skal se fremad – det er da altid en god idé – men jeg synes alligevel, at den her sag er markant og vigtig, altså at en person, en politiker, der har siddet i Folketinget i mange år, mister sin karrieremulighed og er færdig i politik og ikke kan blive minister.
Det har optaget Danmark meget, og det er en sag, som er stor og væsentlig.
Men det, jeg så egentlig spørger om, er proceduren.
Jeg skal ikke have nogen statshemmeligheder; det synes jeg er fint, og jeg forstår godt, at statsministeren ikke ønsker at offentliggøre de samtaler, hun eventuelt har haft med Politiets Efterretningstjeneste.
For i Socialdemokraternes pressemeddelelse – jeg har den her, og det er en af de mest mærkelige pressemeddelelser, jeg har set – fortæller hr. Henrik Sass Larsen, at han har fået at vide, at han ikke kan sikkerhedsgodkendes, og
at: forelagt den oplysning har jeg bedt Helle Thorning-Schmidt – står der, altså statsministeren – om at se bort fra min person i forbindelse med en eventuel regeringsdannelse.
Og i pressen fremgår det overalt, at det tager statsministeren til efterretning, og så siger hun, at hun ser bort fra hr. Henrik Sass Larsen.
Så det er proceduren, jeg er interesseret i.
Er det rigtigt forstået, sådan som Socialdemokratiet har ladet skinne igennem, at sådan noget foregår ved, at PET lige ringer til hr. Henrik Sass Larsen og fortæller ham det, og så ringer han til sin partiformand, eller er det rigtige forløb i virkeligheden ikke, at det her selvfølgelig er noget, som statsministeren, dengang som kongelig undersøger, har sat i gang – for det gør man, når man laver en ny regering – og så er det gået på den måde, fra Socialdemokratiet eller departementschefen til hr. Henrik Sass Larsen?
Det er kun proceduren, jeg er interesseret i.
Jeg vil ikke høre nogen statshemmeligheder – eller rettere sagt, det vil jeg gerne, for jeg er lidt nysgerrig af natur, men jeg vil se bort fra det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Den sag, vi diskuterer, er en sag, som jeg har været rigtig, rigtig ked af – oprigtig ked af.
Jeg har igennem årene haft et rigtig godt samarbejde med hr. Henrik Sass Larsen, og derfor gør det mig selvfølgelig ondt, at han ikke kan indgå på det ministerhold, som nu skal i gang og iværksætte arbejdet om det regeringsgrundlag, vi har sat os for at gennemføre.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi nu ser fremad og går i gang med arbejdet.
Det er jo trods alt det vigtigste, at vi nu ser fremad.
Og så håber jeg også, at hr. Søren Espersen vil have forståelse for, at jeg ikke kan gå ind i de nærmere omstændigheder omkring den her sag.
Jeg hverken kan eller vil gå ind i de nærmere omstændigheder.
Søren Espersen (DF), 2011-10-12:
Vil statsministeren bekræfte, at det var hende og ikke hendes partifælle hr. Henrik Sass Larsen, som i sin egenskab af kongelig undersøger først fik beskeden fra PET om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes, og at partiet først derefter orienterede hr. Henrik Sass Larsen?
Vil statsministeren bekræfte, at det var hende og ikke hendes partifælle, hr. Henrik Sass Larsen, som i sin egenskab af kongelig undersøger først fik beskeden fra PET om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes, og at partiet først derefter orienterede hr. Henrik Sass Larsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg kan sagtens se, at spørgeren synes, at det her har stor betydning.
Jeg er også bare nødt til at gentage, at jeg ikke har nærmere kendskab til de omstændigheder, som i den seneste tid er beskrevet i pressen.
Men jeg er ikke tvivl om, at vores erhvervs- og vækstminister vil være en stor del af det arbejde, vi nu går i gang med, med at gennemføre regeringsgrundlaget, og at han vil gøre det på bedste vis og tjene Danmark rigtig godt, både i Danmark og uden for Danmarks grænser.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Mener statsministeren ikke, at der er et problem, når en dansk avis bringer udtalelser fra personer, der må formodes at have et meget tæt kendskab til, hvad der skete under kommunismen, og hvad der skete i forhold til den påvirkning, man ville udøve i forhold til de vestlige lande, fordi man jo ønskede et opgør med de vestlige demokratiske lande?
Har statsministeren ikke en opfattelse af, at det da er af betydning, at der kommer så alvorlige beskyldninger mod en dansk minister om, at han tidligere har modtaget sorte penge og har distribueret de penge til politiske aktiviteter i Danmark, der i den grad udfordrede vores vestlige demokratiske samfund?
Er det noget, man vil undersøge?
Er det noget, man vil behandle i regeringen?
Hvor står vi egentlig henne i sådan en situation?
Det er jo ikke noget, man bare lige kan se bort fra, for den her sag fortsætter jo, og man vil givetvis finde ud af, om det rent faktisk holder vand, og man vil snakke med andre personer, der også ved, hvad der foregik på det tidspunkt.
Kan statsministeren ikke se, at man har et problem?
Søren Espersen (DF), 2011-10-12:
Det er jo statsministerens ansvar som formand for Socialdemokratiet, og deraf fremgår det altså, at det her forløb har været sådan, at det er hr. Henrik Sass Larsen, der har fået besked og så har meddelt det, og det er det, jeg stiller mig tvivlende over for.
For jeg har en eller anden fornemmelse af – selv om jeg ikke har prøvet at være minister, slet ikke statsminister, og ikke ved, hvordan det her foregår – at PET ikke sådan har forhandlinger med tilfældige folk ude i Køge og sådan noget, det har de ikke.
De går til statsministeren, eller de går til den kongelige undersøger.
Er det ikke sådan, det forholder sig?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg er helt enig i, at man som statsminister skal forholde sig til de problemstillinger, som vedrører ens ministerområde, men jeg vil selvfølgelig alligevel gerne svare på det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stiller her i dag.
Det er omstændigheder, som jeg ikke har nærmere kendskab til.
Jeg har fuld tillid til, at vores erhvervs- og vækstminister vil kunne varetage det embede, han har, og jeg er bange for, at ordføreren ser spøgelser, når han antager, at det ikke vil være tilfældet.
Vi har en meget dygtig erhvervs- og vækstminister, og jeg ser frem til at samarbejde med ham, og til, at han vil varetage Danmarks interesser på bedste vis, både indenlands og udenlands.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Det er jo et spørgsmål, der vil blive fastlagt i forlængelse af kommuneaftalerne og i forlængelse af finanslovforslaget.
Det er jo klart, at udgangspunktet er pauvert.
Der er jo dekreteret nulvækst fra den tidligere regerings side, fordi man ikke agtede at finde finansiering til bedre velfærd og til en satsning på nogle af de ting, vi skal leve af i fremtiden.
Det er jo også klart, at hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at der er bedre muligheder for at finde finansiering til nye initiativer med den nye regering, end der var med den tidligere regering.
Så det korte af det lange er jo, at vi har bedre muligheder, vi har videre rammer for at tage nogle nye initiativer også i forhold til kommunerne end den tidligere regering, og det korte af det lange er også, at vi skal finde pengene konkret først, før vi kan gennemføre de konkrete initiativer og melde ud, hvad rammerne vil være.
Det er det eneste ansvarlige.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Det er ikke korrekt, som hr. Claus Hjort Frederiksen får det fremstillet her, nemlig at jeg under det pågældende interview skulle have sagt, at min første orientering kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Det er ikke blevet sagt, så det, som hr. Claus Hjort Frederiksen giver udtryk for her, er ganske enkelt ikke korrekt.
Det, jeg sagde i det interview, var tværtimod, at hr. Henrik Sass Larsen samme dag, den 29. september, havde meddelt mig, at han ikke længere stod til rådighed for dannelsen af en ny regering.
Det var det, der blev sagt den dag, og jeg sagde så også samme dag, at jeg syntes, det var en klog beslutning.
Så jeg tror egentlig, hr. Claus Hjort Frederiksen skulle høre interviewet igen, for det er ganske enkelt ikke korrekt, som det er blevet opfattet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Jeg vil gerne understrege, at det her spørgsmål ikke handler om, hvad PET's indstilling indeholder, den er naturligvis undergivet fortrolighed.
Det her spørgsmål handler alene om, hvornår statsministeren blev orienteret om indholdet af PET's sikkerhedsvurdering, for af interviewet den 29. september ude ved Crowne Plaza fremgik det, at statsministeren blev orienteret om sikkerhedsvurderingen af hr. Henrik Sass Larsen selv, og det er jo i givet fald en ændret procedure, i forhold til hvordan det tidligere har været.
Derfor vil jeg gerne stille spørgsmålet igen, og jeg håber at kunne få et klart og udtømmende svar
: Er den hidtidige procedure ændret, så PET orienterer direkte den person, som sikkerhedsvurderes, om resultatet af vurderingen? Statsministeren gav udtryk for noget andet i det interview, for statsministeren lod forstå, at hun blev orienteret af hr. Henrik Sass Larsen selv.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Det er ikke korrekt, som hr. Claus Hjort Frederiksen giver udtryk for, at jeg under et interview til TV 2 News torsdag den 29. september skulle have sagt, at min første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne godkendes af PET, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.
Det, jeg derimod gav udtryk for den pågældende dag og også på andre tidspunkter, var, at hr. Henrik Sass Larsen torsdag den 29. september meddelte mig, at han ikke længere stod til rådighed som minister i den regering, som på det tidspunkt jo så ikke var dannet, men som var ved at blive dannet.
Jeg sagde også på det tidspunkt, hvad jeg stadig mener, at det syntes jeg var en klog beslutning.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Kan statsministeren bekræfte sine udtalelser i TV 2 News den 29. september 2011 om, at statsministerens første orientering om, at Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes af PET, kom fra Henrik Sass Larsen selv?
Skriftlig begrundelse
Normal procedure i forbindelse med udnævnelse af nye ministre vil være, at Statsministeriets departementschef beder om PET's bemærkninger vedrørende en ministerkandidat.
Af et interview i TV2 News den 29. september 2011 påstod statsministeren, at hun blev orienteret om PET's vurdering af Henrik Sass Larsen selv.
Denne procedure afviger fra den hidtidige.
Det er derfor i offentlighedens interesse, at statsministeren i Folketinget oplyser, om hun har ændret proceduren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg forstår udmærket godt, at hr. Søren Espersen er optaget af de her spørgsmål, men jeg vil heller ikke kommentere den procedure, som anvendes for sikkerhedstjek af ministrene.
Søren Espersen (DF), 2011-10-12:
Jeg vil så se helt bort fra den aktuelle sag og simpelt hen bare bede om at få en generel tilkendegivelse af, at det foregår på den måde, når man danner en ny regering, at den kommende statsminister sender en bruttoliste med navne på mulige ministre til Politiets Efterretningstjeneste, der herefter går i gang med en sikkerhedsgodkendelse.
Nu glemmer vi alt om den sag, der har været; det eneste, jeg beder om nu, er en bekræftelse på, at sådan foregår det inden en regeringsdannelse.
Statsministeren må jo vide det, det er ikke ret mange dage siden, hun var i den situation.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg skal ikke kunne sige, hvilket hændelsesforløb hr. Søren Espersen har stykket sammen på baggrund af den pressemeddelelse.
Det eneste, jeg kan sige, er, at jeg kan og vil ikke kommentere de nærmere omstændigheder omkring det her forløb.
Hr. Henrik Sass Larsen har taget en beslutning, som jeg finder både klog og rigtig, og den tager jeg selvfølgelig til efterretning, men jeg tror egentlig også, at hr. Søren Espersen inderst inde er klar over, at jeg ikke kan kommentere det her hændelsesforløb.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Det hænger sådan sammen, at jeg og regeringen synes, at der er stor forskel på, om vi har aktuelle planer om isoleret her i Danmark at indføre øget beskatning af den finansielle sektor, eller om man i dialog med EU og også på baggrund af de signaler, som Europa-Kommissionen sender, er villig til at indgå i en dialog med vores internationale samarbejdspartnere om øget regulering af den finansielle sektor på globalt plan.
Det kunne jeg da også formode at hr. Mads Rørvig vil være enig i ikke er så ringe endda.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Regeringen har ingen aktuelle planer om øget beskatning af den finansielle sektor, men den vil samtidig arbejde for en Tobinskat på EU-plan, der skal gælde på verdensplan.
Hvordan hænger det sammen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Jeg vil først besvare spørgsmål meget kort, og så kan jeg give et lidt uddybende svar efterfølgende.
Regeringen har ingen aktuelle planer på det her område.
Jeg skal ikke spekulere i, hvad Folketinget måtte vedtage engang i fremtiden, men i forhold til beskatningen af den finansielle sektor kan jeg minde hr. Mads Rørvig om, at den tidligere regering hævede lønsumsafgiften for den finansielle sektor, så det ligger jo ikke så fjernt fra den tidligere regerings politik.
Jeg har også noteret mig, at Europa-Kommissionen har fremsat forslag om en international beskatning af finanssektoren, og regeringen vil gå forrest i EU i kampen for indførelsen af en global skat på finansielle transaktioner, og vi vil også presse på for en stærkere og klogere international regulering af finanssektoren for at forhindre flere internationale kriser.
Men som det fremgår af regeringsgrundlaget har regeringen ingen aktuelle planer om øget beskatning af den finansielle sektor herhjemme.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Tak for det.
Det her er også et ja eller nej
spørgsmål: Finder ministeren det rimeligt at øge beskatningen af bankerne og den finansielle sektor med 2 mia. kr. årligt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Jeg vil ikke kvittere for den tidligere regerings skattepolitik.
Jeg synes, at det har været en grundlæggende meget forkert skattepolitik, der er blevet gennemført.
Den har i sit udgangspunkt været socialt skæv uanfægtet ambitioner om det modsatte.
Du har jo ret i, at den tidligere regering har haft mange og også meget flotte ord om en rimelig social balance.
Problemet har været, at virkelighedens skattepolitik de sidste 10 år har medført det modsatte, nemlig at de mest velstillede har fået mest og ikke ydet et rimeligt bidrag til fællesskabet.
Det er det, som er den store forskel på den tidligere og den nuværende regering, nemlig at vi ikke kun vægter en rimelig social balance i ord, vi vægter det også i handling.
Men når jeg nu ikke kan kvittere for jeres tidligere politik, vil jeg til gengæld række hånden ud i forhold til fremtidens politik og opfordre til et bredt samarbejde frem mod en ny skattereform.
Jeg tror, at det vil være til gavn for danskerne, at man har et bredt flertal bag en kommende skattereform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-12:
Det var jo heller ikke voldsomt præcist, men vi må så i spænding afvente, hvorledes tidsforløbet bliver.
En anden del af mit spørgsmål gik på, hvorledes man skal forstå, at skattereformen skal styrke de offentlige finanser med 3 mia. kr.
Man kunne jo forestille sig, at det var et forslag, der betød, at skattereformen så skal være overfinansieret, at der altså skal opkræves 3 mia. kr. ekstra hos borgerne end det, der lempes med.
Hvis det er tilfældet, er det jo nemt at svare på.
Hvis ikke det er tilfældet, men det er, fordi man indregner effekten af et øget arbejdsudbud, så håber jeg, at skatteministeren vil takke den tidligere regering for at gennemføre forårspakke 2.0, som styrker den finanspolitiske holdbarhed med 5,5 mia. kr. i 2020.
Det vil jeg da også sige ville være noget af en indrømmelse, hvis skatteministeren i dag vil kvittere for, at dansk økonomi – de offentlige finanser – er bedre stillet med den skattereform, som den tidligere regering har vedtaget.
Det har så sandt for dyden ikke været det, der har været budskabet fra hverken SF eller S siden 2009.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Det er ikke regeringens plan at nedsætte en skattekommission, så det bliver i hvert fald ikke et forsinkende element, men jeg vil nu stadig fastholde, at det her skal være en grundig og gennemarbejdet proces.
Derfor er der heller ingen grund til unødigt hastværk.
Men det er da klart, at vi både skal have udarbejdet, forhandlet og gennemført en skattereform inden næste folketingsvalg.
Jeg tror ikke, at jeg kommer det meget nærmere, selv om det selvfølgelig ville være belejligt.
Men nu har regeringen jo heldigvis mange gode år foran sig, og derfor er jeg også sikker på, at vores samarbejde nok skal løfte sløret både for større detaljer af ambitionsniveau og tidsplan.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Selv om der som sagt ikke er et strafferetligt ansvar, er det klart, at man har et moralsk ansvar som minister, man har et moralsk ansvar som regering.
Det har statsministerens parti jo mindet den gamle regering om ved rigtig mange lejligheder, og derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi Folketinget får et svar på, hvad statsministeren synes om, at man altså har en minister, der kan få besværligheder med at kunne have et fornuftigt samarbejde med østeuropæiske lande, fordi de jo ikke ønsker ekskommunister som samarbejdspartnere.
De har nærmest en eksklusivaftale om, at de ikke ønsker nogen, der har været aktive i kommunistiske partier, på regeringsbænkene, fordi det i deres befolkningers øjne besværliggør et samarbejde.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Jeg kan da godt forstå de medarbejdere i de danske banker og finansinstitutter, der ryster på hånden, når de ikke kan få en garanti for, at de ikke skal beskattes ydeligere.
Vi så Jydske Bank i Silkeborg, der 3 dage efter, at valget var overstået, måtte fyre 250 medarbejdere, fordi de er presset – det er finanssektoren overalt i verden – men de sagde samtidig, at hvis regeringen vil indføre en øget beskatning af den finansielle sektor, måtte de fyre yderligere medarbejdere, fordi det altså i sagens natur belaster den finansielle sektor med øgede skatter.
Hvorfor vil skatteministeren ikke i dag udstede en garanti til de her medarbejdere om, at de ikke skal frygte for deres job, som følge af at regeringen vil sætte skatten op for bankerne og den finansielle sektor?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Jeg synes ikke, at der sådan er grund til at hæve stemmen i det her spørgsmål.
De mennesker og virksomheder, som hr. Mads Rørvig nævner, bør være rimelig trygge efter at have læst regeringsgrundlaget, hvor det jo klart fremgår, at der ikke er aktuelle planer om øget beskatning af den finansielle sektor.
Så på den måde er der vel givet så meget tryghed også til den finansielle sektor, som man overhovedet kunne ønske sig.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Jeg takker naturligvis spørgeren for påmindelsen om, at man som regering skal besvare spørgsmål både det ene og det andet sted – det er vi fuldt ud klar over, og vi glæder os meget til opgaven, fordi det jo også er en del af vores demokrati.
Jeg er nødt til at sige igen, at jeg ikke har nærmere kendskab til de omstændigheder, som der på det seneste har været beskrevet.
Det er forhold, som ligger 20 år tilbage, hvor erhvervs- og vækstministeren bestred et hverv som formand for et helt andet parti end det, han nu er medlem af.
Jeg har ikke kendskab til sagen, og i øvrigt vil jeg godt udtrykke min allerdybeste tillid til, at erhvervs- og vækstministeren kan varetage Danmarks interesser, både her i Danmark og også i udlandet.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Det kan selvfølgelig være nemt for en statsminister, der måske også er træt af andre kedelige sager, at starte med at sige, at det vil man ikke forholde sig til, men jeg tror, at statsministeren vil finde ud af, at her i Folketinget er der ting, man er nødt til at forholde sig til og kan blive tvunget til at forholde sig til på forskellig vis, både i spørgetiden, i spørgetimen eller i forbindelse med samråd, beslutningsforslag og lovforslag her i Folketingssalen.
Jeg vil i hvert fald forbeholde mig ret til at gentage mit spørgsmål: Hvad mener statsministeren om den situation, at en af ministrene i regeringen bliver beskyldt for at have modtaget sorte penge til et parti, der i den grad jo ville gøre op med Danmarks rolle som et frit samfund med de frihedsrettigheder, som danskerne har haft og har?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på, at man jo som minister skal være klar over, at man kommer meget rundt i verden, deltager i diskussioner og kommer til møder med repræsentanter for forskellige landes regeringer, der sidder på de samme poster i de respektive landes regeringer.
Og det er jo en kendt sag, at specielt de østeuropæiske lande har haft et meget kontant opgør med kommunister.
Det er faktisk gået så vidt, at man er meget bekymret i de østeuropæiske lande for de lande, der har ministre, der på den ene eller anden måde har flirtet med kommunismen eller er ekskommunister, uanset at det er ekskommunister, der er tale om, og det tror jeg også godt at statsministeren ved.
Derfor lyder mit spørgsmål: Er der ikke også et moralsk ansvar?
Sagen er jo strafferetligt forældet – men er der ikke et moralsk ansvar hos en regering, der jo har kritiseret den tidligere regering på næsten alle tidspunkter?
Er der ikke et moralsk ansvar for at få ryddet op i sådan nogle ting og sikre, at vi kan have et godt samarbejde med lande, der har det forhold til ekskommunister, som de har?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Det er jo så i givet fald en hverdag, der går 20 år tilbage.
Men jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg har fuld tillid til den nye erhvervs- og vækstminister, og at jeg har fuld tillid til, at han kan bestride sit ministerembede, og at han i øvrigt vil yde en stor og værdifuld indsats til regeringen.
Jeg vil så af principielle årsager ikke forholde mig til hans bestridelse af hvervet som partiformand for mere end 20 år siden.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Tillykke med jobbet som statsminister.
Nu melder hverdagen sig, og det første spørgsmål, som jeg har stillet og vil læse op, går på en sag, som er lidt gammel, men som stadig væk er aktuel set med vores øjne.
Skriftlig begrundelse
Der henvises til lederen i Morgenavisen Jyllands-Posten, torsdag den 6. oktober 2011.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-12:
Kan ministeren forklare, hvad der konkret ligger i regeringsgrundlagets ambition om, at der skal gøres langt mere i forhold til bl.a. de skattemæssige rammevilkår, der afgør, om virksomhederne kan vokse, skabe job og levere de bedste betingelser for at konkurrere på de globale markeder?
nr. S 36