Anita Knakkergaard (DF), 2009-01-15:
Formålet med lovforslaget er at forhindre de mange udsættelser af lejere fra deres bolig på grund af manglende betaling af husleje, hvilket vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig er enige i er ønskeligt.
Forslaget er en udmøntning af satspuljeaftalen for 2009, og baggrunden har været en SFI rapport, hvoraf det fremgår, at knap 2.600 lejere blev udsat af deres bolig i 2006.
Den indsats, der skal gøres, skal ifølge satspuljeaftalen for 2009 og ordførerne på det sociale område ske på følgende områder:
Almene boligorganisationer forpligtes til at underrette kommunen, når en sag om huslejerestancer oversendes til fogedretten; en forlængelse af lejelovgivningens påkravsfrist fra 3 dage til 14 dage; tidligere vurderingspligt for kommuner ved udsættelsessager; udvidelse af mulighederne for flyttehjælp til lejere, der flytter fra en dyr til en billigere bolig; mulighed for nyt beboerindskudslån trods uafviklet tidligere beboerindskudslån; vejledning af kommunerne i at bruge diverse eksisterende og nye værktøjer, der kan hjælpe udsættelsestruede lejere.
Herforuden har ministeren indsat en ændring af påkravsgebyret.
Kommunen får mulighed for at gribe ind, ved at de almene boligorganisationer underretter kommunen i sager om udsættelse, og kommunalbestyrelsen forpligtes til at foretage en helhedsvurdering af behovet for hjælp.
Med forslaget justeres kriteriet for tildeling af flyttehjælp, så der kan gives flyttehjælp i situationer, hvor der flyttes fra en forholdsvis dyr bolig til en bolig med en husleje, der bedre passer til lejerens eller familiens indkomst.
Den samme begrundelse gør sig gældende, hvor der ydes et nyt beboerindskudslån, selv om husstanden har uindfriet gæld fra tidligere beboerindskudslån.
Så det er alt i alt gode tiltag, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig.
Men med hensyn til en forlængelse af lejelovgivningens påkravsfrister fra 3 til 14 dage har vi svært ved at tilslutte os, efter at vi har læst høringssvarene - det vil jeg komme ind på lidt senere.
I 2005 blev der nemlig nedsat et udvalg bestående af bl.a. lejer- og udlejerorganisationer, der skulle se på en forenkling af hele lejeloven.
Udvalget kom med et forslag til ændring af lejeloven i slutningen af oktober 2008, og disse ændringer skal selvfølgelig ses som en samlet løsning.
Organisationen blev ifølge Ejendomsforeningen Danmarks høringssvar enig om, at påkravsfristen i lejelovens § 93, stk. 2 forlænges fra de nuværende 3 dage til 7 dage, mod at det nuværende påkravsgebyr på 129 kr. plus 2 pct. af det skyldige beløb over 1.000 kr. forhøjes til et nyt påkravsgebyr på 2 pct. af det skyldige beløb, dog minimum 300 kr. Af høringssvaret fra Boligselskabernes Landsforening fremgår det klart, at de 14 dage skal forkortes til 1 uge eller maksimalt 10 dage.
Dansk Folkeparti mener, at den forlængede frist fra 3 til 14 dage kan få mange til at glemme, at de ikke har betalt husleje, og bruge pengene på andre ting, og SFI-rapporten angiver netop, at tre ud af fire udsættelser af lejere skyldes disses manglende evne til at administrere deres økonomi.
De private udlejere får for det meste et depositum på 3 måneders husleje plus en måneds forudbetalt husleje.
Når fogedretten sætter lejere ud, har mange lejere brugt hele depositummet til husleje, så der ingen penge vil være til renovering af lejligheden, og så udlejeren mister depositummet, og da lejligheden skal renoveres med maling m.v., vil der gå endnu en måned med renovering, så tabet for de private udlejere vil blive omkring 25.000 kr., bl.a. på grund af den lange ventetid i fogedretten.
Som det fremgår af BL's høringssvar, vil det samme ske med beboerindskuddet.
Beboerindskuddet vil for de nye lejligheder udgøre omkring 25.000 kr.
Også her bliver der tale om en ekstra måneds mistet husleje, hvis påkravsfristen ændres til 14 dage.
Her er det ikke udlejer, der betaler, men det er lejerne i det almene boligbyggeri, man pålægger at betale de udgifter.
Vi har derfor svært ved at stemme for forslaget i sin helhed og ønsker, at velfærdsministeren stiller ændringsforslag i enighed med de partier, der er med i satspuljeforliget.
Så umiddelbart vil jeg gerne have, at vi kigger på det i udvalgsarbejdet, da jeg selvfølgelig mener, at man er nødt til at se på de høringssvar, der er givet bl.a. fra BL.