runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2012-10-04:
Det var jo en interessant tale, hr. Simon Emil Ammitzbøll holdt.
Der var mange, synes jeg, sådan lidt luftige betragtninger om, hvordan rigets tilstand er, men måske ikke så mange løsninger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll sådan meget konkret: Er det finanslovforslag, der er fremsat af Venstre, noget, Liberal Alliance i givet fald kan stemme ja til?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
To ting: For det første stiller jeg mig ikke til rådighed som medie for en debat mellem Venstre og Socialdemokraterne, og jeg vil sige det til enhver, der stiller et spørgsmål til Venstre.
Hvis man ønsker et spørgsmål til Liberal Alliance, så stil det til mig.
Ønsker man at stille det til Venstre, så er jeg sikker på, at fru Ellen Trane Nørby og andre står til rådighed.
For det andet kan man godt ærgre sig lidt over niveauet i pressetjenesterne her på Christiansborg.
Det er jo ærgerligt, at man har præfabrikeret, at der ikke bliver svaret, når jeg lige har gennemgået det, der ønskes et svar på.
Så kommer man til at virke sådan lidt fjollet, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen.
For der skal jo være en sammenhæng mellem det, jeg svarer folk, og så de spørgsmål og kommentarer, man kommer med senere.
Ellers virker det altså lidt for præfabrikeret for min smag, må jeg indrømme.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-10-04:
Nu kan jeg jo ikke sige tak til ordføreren for tiltroen til min formåen med hensyn til at stille mine egne spørgsmål, så det vil jeg undlade.
Men jeg forstod helt ærligt ikke, hvad det var, der blev sagt fra ordførerens side.
Først blev jeg skældt ud for tilsyneladende, ifølge ordføreren, at stille et spørgsmål til Venstre.
Derefter blev jeg så skældt ud for ikke at have hørt det svar, som hr. Simon Emil Ammitzbøll åbenbart skulle have givet i talen.
Må jeg ikke bare spørge en gang til: Er Liberal Alliance – og det her er et spørgsmål til Liberal Alliance, til hr. Simon Emil Ammitzbøll, som er ordfører for Liberal Alliance; det har ikke noget med Venstre at gøre – indstillet på at nikke ja til det finanslovforslag, der ligger fra Venstre?
Det må da for søren være meget enkelt at svare på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Vi ville gå til forhandlinger med bredere smil, hvis vi skulle forhandle med udgangspunkt i Venstres forslag i stedet for at forhandle med udgangspunkt i Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og folkesocialisternes forslag.
Der behøver man jo bare skrue tiden tilbage til før september 2011 og se, hvordan Liberal Alliance reagerede, når VK-regeringen fremsatte finanslovforslag.
Der stemte vi jo ikke bare ja.
Der gjorde vi det, at vi kom med en række ønsker til, hvordan vi syntes det skulle være.
At man dengang foretrak Per Ørum Jørgensen og Pia Christmas-Møller frem for skattelettelser til danskerne og virksomhederne, beklager jeg selvfølgelig.
Men det ville være et bedre grundlag at forhandle på, hvis man ønsker det godt for Danmark.
Camilla Hersom (RV), 2012-10-04:
Tak for det.
Verden er så enkel ifølge Liberal Alliance.
Det er en forsimplet analyse og en forkert opskrift, og i Det Radikale Venstre er vi selvsagt ikke enige.
Men det, jeg turde håbe på vi er enige med Liberal Alliance om, er, at Danmark er en lille, åben økonomi, der er fuldstændig afhængig af handel med udlandet.
Derfor er mit spørgsmål, hvordan Liberal Alliance vil fastholde Danmarks muligheder på vores eksportmarkeder, hvor langt størstedelen ligger inden for EU, når man samtidig vil sætte den europæiske udvikling i stå og endda rulle samarbejdet tilbage på en række områder.
For sagen er jo, at ægte frihandel er svær at opnå.
Det kræver forpligtende aftaler, det kræver fælles standarder, og det kræver bindende retsakter.
Det kan i nogle tilfælde endda kræve, at der er en domstol.
Så hvordan harmonerer ønsket om vækst og fremgang for danske virksomheder med Liberal Alliances europapolitik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg er glad for, at spørgeren anerkender, at Danmark er en lille, åben økonomi.
Det kunne jo åbne op for en helt anden økonomisk politik end den, der bliver ført.
Men det kan vi tage en diskussion om på et andet tidspunkt.
Vi går jo ind for frihandel, vi går ind for et indre marked.
Det har man, det udvikler man.
Det kan fru Camilla Hersom i hvert fald undersøge, hvis hun har interesse i Europaudvalgets arbejde.
Vi giver jo også konkret i Europaudvalget mandater til at forbedre nogle af de ting den ene gang efter den anden.
Jeg tror, at de fleste danskere i virkeligheden har det som mig selv: at man ikke er enten hallelujaeuropæer eller bare imod EU, men synes, vi skal have et europæisk samarbejde, som bygger på fred, frihed og frihandel; gode principper, der sørger for, at vi kan samarbejde, leve i fred og have velstand i Europa.
Camilla Hersom (RV), 2012-10-04:
Tak for svaret.
Altså, sagen er jo, at det er så naivt at tro, at frihandel bare kan foregå i et vakuum uden noget som helst.
Tænk på, hvad der sker, hvis man ikke har aftaler om, hvornår en vare er en vare, hvornår en skinke er en skinke, hvornår en flaske øl er en flaske øl, og hvad der må være i den, og hvad der ikke må være i den.
Der stilles talrige krav til produktsikkerhed, til forbrugersikkerhed, til fødevaresikkerhed og til andre ting, og hvis man ikke har den type aftaler, er det utrolig svært at få lov til at eksportere sine varer.
Det er jo det, Liberal Alliance vil rulle tilbage, hvis man siger, at vi bare skal have det indre marked.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det er jo ikke den konkrete virkelighed, som vi lever i i dag.
Vi er bare bekymret for, at man i EU ligesom i det danske Folketing lader bureaukratimøllen kværne og tager mere og mere ansvar for borgerne, bestemmer mere og mere over virksomhederne.
Det synes jeg da er en relevant og væsentlig bekymring.
Så lagde jeg mærke til, at fru Camilla Hersom ikke svarede på mit spørgsmål, selv om jeg svarede på hendes.
Altså, hvad vil Det Radikale Venstre gøre, når man har en grundlæggende anerkendelse af, at Danmark er en lille, åben økonomi?
Hvordan kan man have Europas højeste energipriser, når man er en lille, åben økonomi?
Hvordan kan man lave en fedtskat, der sørger for at skabe arbejdspladser syd for den dansk-tyske grænse, når man er en lille, åben økonomi?
Det skylder Det Radikale Venstre om nogen et svar på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-04:
Jeg vil gerne spørge ind til Liberal Alliances ligestillingspolitik, hvis en sådan skulle findes.
Ordførerens kollega hr. Joachim B. Olsen nævnte for ikke så lang tid siden, at det løngab, der er mellem mænd og kvinder, er et simpelt udtryk for forskellen på mænd og kvinders ambitioner.
I den forbindelse synes jeg ikke at vi skal dvæle ved, hvorvidt ambitionsniveauet er omvendt proportionalt med antallet vågne minutter til udvalgsmøder og såldan noget, men jeg vil gerne spørge Liberal Alliances ordfører, om det er et udtryk for partiets holdning, og om det løngab, der er vokset fra 12 til 17 pct. de sidste 10-15 år, er et udtryk for, at kvinderne er blevet mindre og mindre ambitiøse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Liberal Alliance er et liberalt parti, hvor vi betragter ethvert menneske som et individ med sine egne ønsker, talenter og muligheder, og vi ønsker, at man skal have en aflønning i overensstemmelse med ens kvalifikationer og evner og de ting, man gør.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jeg vil bare indlede med at sige, at jeg synes, det er fantastisk, at folk fra regeringspartierne kan have så travlt med allerede nu at danne en regering efter et valg, som de ikke selv indgår i.
Jeg synes godt nok, det er hurtigt, at man giver op.
Det må jeg sige.
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Lars Barfoed om, er en opfølgning på fru Pia Kjærsgaards spørgsmål, for vi har en ægte glæde over, at De Konservative begynder at markere sig som et mere EU-skeptisk parti.
Det synes vi er helt naturligt, og det synes vi giver nogle gode perspektiver for fremtiden.
Så tak for det.
Når jeg beder hr. Lars Barfoed om lige at reflektere lidt over det en gang til, skyldes det, at jeg bare vil være helt sikker på, hvad det konservative parti sådan rent faktisk mener.
Må jeg bare lige minde om, at i juni 2011 mente hr. Lars Barfoed, at vi skulle have en folkeafstemning om euroen senest i december 2011, altså i løbet af det halve år.
I efteråret 2011 mente hr. Lars Barfoed, at vi skulle fastholde euroforbeholdet, men have en afstemning om forsvars- og retsforbeholdet, og det skulle vi have senest i efteråret 2012, altså nu.
Det opfordrede han den nuværende regering til at drage omsorg for.
Nu har man så haft diskussionen på landsrådet, og det har afstedkommet en eller anden ændring, tror man nok, om det med forbeholdene, men alligevel ikke mere, end at partiets EU-ordfører har understreget, at partiet stadig væk går ind for at afskaffe de fire forbehold.
Så det er ud fra en oprigtig bekymring, at jeg tillader mig lige at spørge en gang til: Hvad står Det Konservative Folkeparti egentlig for i forhold til de fire forbehold?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det er såmænd ikke alt eller intet.
Vi fremlægger vores program og håber at kunne trække det i en bestemt retning.
Men jeg må også sige, at hverken da Det Konservative Folkeparti lavede en aftale om en stigende ejerskiftebeskatning, eller da Det Konservative Folkeparti lavede en aftale om højere el- og varmepriser, var det sådan, at man fik en samlet, lavere skatteindbetaling.
Det var det ikke.
Det var højere, det var mere, det var værre.
Så tror jeg også, at det handler om en forskel.
Selvfølgelig handler det om en forskel i stil, som jeg kan høre hr. Tom Behnke antyder.
Jeg tror bare, at Liberal Alliance nok ikke er til fals for ministerbiler, i samme grad som andre er.
Vi har ikke en ambition om at komme til at sidde på ministerposterne i en borgerlig regering efter næste valg.
Lotte Rod (RV), 2012-10-04:
Liberal Alliance er et parti, der taler enormt meget om frihed og om mindre regulering.
Det undrer mig lidt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kan se potentialet i, at statsministeren brugte sin i øvrigt udmærket åbningstale på netop Emil og hans venner, og hvordan de bliver den bedst uddannede generation nogen sinde.
Det provokerer mig lidt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll omtaler Ny Nordisk Skole som sådan et smart buzzword, og derfor bliver jeg jo lidt bekymret for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll slet ikke ved, hvad Ny Nordisk Skole er.
Så kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke godt fortælle os, hvad det første dogme i Ny Nordisk Skole er?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Og igen: Det er, fordi regeringen ikke har nogen politik.
Så må man jo tale om noget andet, og det kan vi da godt gøre.
Jeg skal gerne svare.
Den situation, der opstod med arbejdsløshed i Danmark og udflagning, skyldtes selvfølgelig den finansielle krise.
Der er vel ikke nogen, der kan påstå noget som helst andet, end at den finansielle krise har været en afgørende faktor, når vi ser på den tilbagegang i økonomien og dermed den arbejdsløshed, vi har fået.
Men der er da også andre faktorer, der spiller ind, når det gælder udflagning af arbejdspladser.
Udflagning af arbejdspladser har jo at gøre med, at man godt kan producere og sælge sine produkter, men at man kun kan gøre det, hvis produktionen finder sted i nogle andre lande.
Det er jo, fordi der er bedre produktionsvilkår i andre lande, og det har jo været sådan, at lønkonkurrenceevnen er blevet svækket år for år.
Det er jo overenskomstparterne, som har gennemført lønstigninger, som der ikke har været belæg for.
Derfor er lønkonkurrenceevnen blevet svækket så meget, som den er.
Steen Gade (SF), 2012-10-04:
Jamen jeg vil bare sige til hr. Lars Barfoed, at det jo er rigtigt, at vores konkurrenceevne er blevet kraftigt forringet.
Jeg står jo ikke og siger, at det ikke var på grund af den finansielle krise.
Jeg siger bare, at der også var et problem med at få taget danske politiske beslutninger om at få innovation i private virksomheder.
Den danske regering vidste, det var et problem, og havde lovet, at man ville gøre noget ved det, men gjorde ikke noget ved det.
Jeg siger ikke, at vi har fået alting på plads; vi har jo stadig en krise kørende.
Men er der måske ikke sat vækstteam i gang?
Er der ikke en stribe af initiativer?
Er der ikke kommet en energiaftale?
Der er altså en stribe af initiativer, der kan være med til at få dansk erhvervsliv op i gear ved ikke kun at konkurrere på løn, men netop ved at konkurrere på, at der er stor efterspørgsel på de produkter, vi laver, så vi kan tjene mange penge på dem til Danmark og til virksomhederne.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Vi gennemførte faktisk en nedsættelse af selskabsskatten i to tempi.
Vi satte skatten på arbejde ned i flere tempi for netop at styrke konkurrenceevnen i virksomhederne.
Det er rigtigt, at vi nu har fået en energiaftale.
Den er vi jo enige om, og den er ganske fornuftig på lang sigt.
Selv om der er nogle omkostninger her og nu, der skal betales, er det en god investering.
Derfor var det jo også sådan en energiaftale, vi lagde op til, da vi var i regering, som så blev fulgt op af den nye regering, så det har vi sådan set været meget enige om.
Så ved jeg ikke, hvad det er for et løfte om en indsats for øget konkurrenceevne, som hr. Steen Gade nævner, men det må vi jo se mere konkret udmøntet, før vi kan tage stilling til det.
Men jeg er i øvrigt enig i, at der jo også er mange andre parametre end omkostninger, der spiller ind på konkurrenceevnen, f.eks. uddannelse.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det kan vi jo så tage en interessant diskussion om en anden gang.
Rosa Lund (EL), 2012-10-04:
Tak for det.
Jeg har et meget enkelt spørgsmål til hr. Lars Barfoed, som jo har nævnt, at den offentlige sektor skal være mindre, og at skatten skal ned.
Jeg vil gerne stille spørgsmålet set i lyset af det landsråd, som hr. Lars Barfoeds parti lige har afholdt, hvor man har talt om, at der skal yderligere skattelettelser til.
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, hvem det helt konkret er, der skal fyres i den offentlige sektor.
Er det pædagogerne?
Er det folkeskolelærerne?
Er det SOSU-assistenterne?
Hvem er det, der skal fyres, hvis det står til Det Konservative Folkeparti?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Nu ved jeg for det første ikke, om der skal fyres nogen.
Der er jo en naturlig afgang i den offentlig sektor.
Man kan sagtens nedskalere den offentlige sektor i takt med naturlig afgang.
Men jeg mener da, at der er et behov for, at vi ser på, om vi ikke kan indrette den offentlige sektor mere enkelt.
Man kan f.eks. spørge, om det er nødvendigt, at vi i Danmark med kun godt og vel 5 millioner indbyggere har tre forvaltningsled.
Kunne vi ikke sige, at vi har kommunerne og staten, og så lave en mere enkel forvaltning af Danmark?
Jeg tror, at der er meget bureaukrati, vi kunne komme til livs.
Jeg tror også, at vi kunne gøre meget ved at mål- og rammestyre meget mere og ikke have så meget detailregulering.
Jeg tror, at vi skridt for skridt har lavet alt for meget bureaukrati i den offentlige sektor, som vi kan afvikle, så vi bruger ressourcerne der, hvor de gør en forskel i stedet for på unødvendigt bureaukrati.
Jeg tror, der er behov for en omfattende reform af alle de mange kontanttilskud og ydelser, vi giver til hinanden.
Kunne vi ikke prøve at tænke forfra?
Hvis nu vi alle sammen betalte mindre i skat, behøvede vi måske ikke alle sammen at sende en masse penge – de højeste skatter i hele verden – ind gennem det offentlige system med det varmetab, der følger af det, og så sende dem rundt til hinanden bagefter.
Vi kunne måske klare os uden de mange offentlige tilskud og kontantoverførsler mellem hinanden.
På den måde ville vi få en mere enkel offentlig sektor.
Rosa Lund (EL), 2012-10-04:
Det er jo altid interessant at diskutere bureaukratiet i den offentlige sektor.
Jeg synes også, det er interessant, at det er hr. Lars Barfoed, som bringer det på bane, for hvis der er nogen, der har været med til at sikre, at vores offentligt ansatte i dag bruger meget mere tid på bureaukrati end på kernevelfærd – altså på at være sammen med eleverne i folkeskolen og være sammen med børnene i vores dagtilbud – så er det da netop Det Konservative Folkeparti.
Så skal jeg se det her som udtryk for, at hr. Lars Barfoed er klar til at afskaffe noget af alt det bureaukrati, som vi konkret oplever ude i vores dagtilbud, i den danske folkeskole og på vores uddannelsesinstitutioner og på plejehjemmene, altså der, hvor kernevelfærden er?
For det bekymrer mig en smule, at Det Konservative Folkeparti kun betragter arbejdsmarkedet som det private.
Altså, mange af dem, der er arbejdsløse i dag, er sådan set fyrede pædagoger, fyrede folkeskolelærere, og jeg synes da også, at vi har et ansvar for at skaffe arbejde til dem, netop fordi det også ville give os en bedre velfærd.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det, jeg siger nu, kommer sikkert som en overraskelse for fru Rosa Lund, men nu siger jeg det alligevel, og så håber jeg ikke, at chokket bliver for stort.
De penge, der går til skolerne og plejehjemmene og alle de andre gode ting, vi har i den offentlig sektor, er jo faktisk penge, der bliver tjent – og hold nu godt fast, vil jeg sige til fru Rosa Lund – i landets private virksomheder.
Hvis der ikke bliver tjent penge i landets private virksomheder, er der ikke nogen penge til de plejehjem eller til de skoler eller de hospitaler, vi alle sammen gerne vil have.
Jo flere penge, virksomhederne tjener, jo bedre kan vi gøre det for de udsatte borgere i det her samfund.
Sådan er den sammenhæng.
Det er derfor, jeg interesserer mig så meget for private virksomheder.
Men jeg har noteret mig, at Enhedslisten er fuldstændig ligeglad med private virksomheder.
Sådan er det bare.
Jonas Dahl (SF), 2012-10-04:
Jeg vil egentlig godt starte et sted, hvor vi også prøvede at få et svar fra Venstres ordfører tidligere på dagen, for det er jo interessant med de her opgørelser i forhold til skatter og afgifter.
Hvis vi nu ser helt overordnet på den politik, der blev ført under den daværende VK-regering, og ser på de afgiftsstigninger, som nu sammen med skattestigninger rammer danskerne her fra 2010 til 2013, så er 95 pct. af det, der er sket og vil ske fra 2010 til 2013, jo sådan set noget, som VK-regeringen stod bag.
Så jeg synes, det klinger en smule hult.
Jeg kan godt forstå engagementet fra den konservative ordførers side, altså at man gerne vil konkurrere med Liberal Alliance.
Det er jo en hårfin konkurrence, kan jeg se, om, hvordan man kan presse skatterne længst muligt ned og så ikke diskutere servicen så meget.
Det svæver så lidt i luften igen med de der 40.000 ansatte fra Liberal Alliances side.
Det skal jo ikke ligge hr. Lars Barfoed til last.
Jeg vil bare gerne høre: Kan ordføreren bekræfte, at 95 pct. af de skattestigninger, det sker fra 2010-2013, kommer fra VK-regeringen?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg kan ikke bekræfte det tal.
Det kan jeg ikke.
Men jeg har heller ikke regnet på det, og det kan man jo så gøre efterfølgende.
Vi ønsker, at fedtskatten skal væk igen.
Det var en fejl.
Det har jeg sagt mange gange, og jeg siger det også gerne her.
Jeg mener også, det er en fejl, at den nuværende regering sammen med Enhedslisten har lavet en sukkerafgift, hvor hele grundlaget for afgiften udvides, så man for eksempel skal betale sukkerafgift af syltede asier, selv om der ikke er noget som helst sukker i syltede asier.
Den eneste måde, man kan få sukker på, hvis man spiser syltede asier, er, hvis man drikker lagen.
Altså, det er helt galt med den sukkerafgift.
Den kan ødelægge op til 5.000 arbejdspladser.
Det er det, jeg er optaget af, og det synes jeg vi alle sammen burde være optaget af i stedet for mærkelige diskussioner og regnestykker om 95 pct. og om, at et eller andet skyldes nogle andre.
Jonas Dahl (SF), 2012-10-04:
Jamen jeg vil gerne som sundhedsordfører i hvert fald advare mod at prøve at drikke lagen fra asierne.
Det tror jeg både hr. Lars Barfoeds mave ville have dårligt af, og jeg tror måske også, at det i den brede befolkning ville være et dårligt signal at sende, hvis vi skal til at drikke lagen fra asier.
Lad os trods alt holde os til asierne.
Men tilbage til skatte- og afgiftssporet, for jeg synes, det er interessant, at De Konservative også gerne vil være med til at afskaffe den fedtafgift, de selv indførte.
Det kræver, at der også skal en finansiering på bordet, så jeg vil høre, om hr. Lars Barfoed sådan kan løfte sløret for, hvordan De Konservative vil finansiere den del.
Men lad mig bare slå fast, at de tal, der er kommet frem – jeg har dem fra Skatteministeriet – viser, at 95 pct. af de skattestigninger, der rammer danskerne i perioden 2010-2013, stammer tilbage fra VK-regeringen.
Så man kan altså ikke løbe fra det ansvar, man selv har siddet med.
Det har man meget travlt med både fra De Konservatives og Venstres side, og jeg kan godt forstå, at det nu er nemt at stikke halen mellem benene og hoppe op i hængekøjen, men jeg synes også, at man må udvise en vis ansvarlighed.
Derfor: Lad os nu få et konkret bud på bordet fra De Konservatives side.
Hvis man gerne vil afskaffe den fedtafgift, man selv indførte, så må man vel også foreslå, hvordan det skal finansieres.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er en mærkelig skik her i Folketinget, at man stiller spørgsmål, og så afslører man bagefter, at man i virkeligheden selv har svaret.
Hvorfor spørger man så?
Det er da egentlig underligt.
Men jeg kan bare sige, at vi jo sammen med regeringen har gjort det, at vi her i juni har aftalt skattelettelser.
Det går jeg ud fra at vi er enige om er rigtig godt, så mig bekendt har vi medvirket til at gennemføre skattelettelser.
Det er godt nok skattelettelser, som Socialistisk Folkeparti var tordnende imod i valgkampen, og jeg husker, hvordan hr. Villy Søvndal ved det ene møde efter det andet drillede mig med, at jeg ville have skattelettelser – endda i topskatten.
Det kunne slet ikke lade sig gøre, mente man, men det kunne det så i juni, og det er jeg jo glad for.
Så vi har jo sammen – lad os da blive enige om det – nu aftalt skattelettelser.
Det er rigtig godt.
Dem skal vi have nogle flere af.
Vi vil gerne finansiere det med at fjerne fedtskatten, for vi stikker jo – i modsætning til, hvad der bliver sagt – netop ikke halen mellem benene, eller hvad det var.
Vi konfronterer os også med sådan noget som fedtafgiften og siger, at den skal væk, og det vil vi finansiere ved at dæmpe væksten i den offentlige sektor.
Den behøver kun at stige med pris- og lønstigninger frem til 2020, så der kan blive plads til en vækst i den private sektor.
Så er det – og meget mere endda – finansieret.
Orla Hav (S), 2012-10-04:
Tak for det.
Da jeg hørte ordføreren for Det Konservative Folkeparti holde sin ordførertale i dag, tænkte jeg: Hold da op, her har vi en leder af et parti, der har fortrudt sin regeringsdeltagelse med alle de gebrækkeligheder, det her land står i på nuværende tidspunkt og med det fingeraftryk, der har været sat der.
Det kunne jo godt afstedkomme, at man gerne vil høre lidt til, hvilke fremtidsplaner Det Konservative Folkeparti har for regeringsdannelse.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Lars Barfoed: Hvordan har Det Konservative Folkeparti det med i givet fald at skulle optræde som støtteparti for en regering med V og DF, som måtte blive dannet?
Jeg håber ikke, det bliver tilfældet.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Altså, det med, hvordan vi har det med det ene og det andet i forbindelse med regeringer ude i fremtiden, giver jeg mig ikke af med at tænke over og slet ikke udtale mig om.
Man skal jo heller ikke udtale sig om det, hvis man ikke har tænkt over det endnu, så det følger ligesom af sig selv.
Så det har jeg ikke noget svar på.
Vi har så i Det Konservative Folkeparti yderligere den ambition, at det skal være en borgerligt ledet regering, der har et parlamentarisk flertal bag sig til at føre borgerlig politik, for det er der brug for.
Der er brug for borgerlige reformer i det her samfund for at styrke borgernes frihed og ansvar og give virksomhederne mere plads til at udvikle sig.
Derfor er det sådan en regering, vi ønsker, og så har vi ikke taget stilling til alle sådan nogle enkeltheder og hypotetiske betragtninger om den ene eller den anden konstellation.