runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-13:
Jeg har aldrig fået noget godt svar på – og heller ikke nu – hvorfor det her skulle ligge inden for forligskredsen bag Finansiel Stabilitet.
SF har været med, og vi har talt om mange andre ting, men ikke den her specifikke situation.
Jeg mødte selvfølgelig gerne op på vegne af SF, når ministeren indkaldte, men jeg har også sagt, at jeg ikke syntes, at det lå i forligskredsen.
Det smukke ved en forligskreds – hvis man anerkender, at det er en forligskreds –
er jo, at alle partier i den har vetoret, og jeg vil spørge ordføreren: Er ikke rigtigt, at SF har sagt, at vi ikke ville lave en syltekrukke og udskyde det her endnu en gang, og at den indvending blev overhørt?
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Så ja, jeg opfatter det her som et område, hvor man har en aftale.
Og i øvrigt vil jeg også ud fra et indflydelsesperspektiv mene, at det er meget mere relevant at sidde derovre og lægge arm med en regering, end det er at sidde her i Folketingssalen og lave symbolpolitik.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Tak for det.
Anerkender fru Lisbeth Bech Poulsen, at SF er med i aftalen om bankpakke VI, som handler om SIFI og kapitalkrav, hvor det absolut primære formål er, at der bliver stillet krav til alle pengeinstitutters, alle realkreditinstitutioners polstring?
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Det siger jo egentlig det hele.
Hr. Pelle Dragsted vælger efter at have været til et møde og han udmærket ved, hvorfor det er, at Nykredit er i gang med en børsnotering – hvor han forstår det hele helt tydeligt – at stå her og køre en populistisk dagsorden, som om det bare handler om, at nu kommer der nogle private og skal score kassen.
Nykredit bliver nødt til at lave en børsnotering, fordi der kommer nogle kapitalkrav, og den gevinst, der kommer derved, kommer stadig væk deres ejere til gavn, og det vil sige, at hr. Pelle Dragsted taler imod bedre vidende.
For det er svært at forstå det her, og det er meget folkeligt at stå og sige, at det nok bare er et ondt firma, der skal på Børsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-13:
Og siden ordføreren ikke har mulighed for at stille mig et tredje spørgsmål, vil jeg gerne svare på det, jeg faktisk er ret sikker på ordføreren spørger om i forbindelse med den her forligskreds.
Som jeg indledte med at sige, anerkender jeg ikke som det naturligste i verden – og det gør Alternativet og Enhedslisten heller ikke – at det her er et spørgsmål om polstring, eller at det er på grund af Baselkravene, kapitalkravene.
Og hvis man ikke anerkender det, kan man jo heller ikke som det mest naturlige i verden sige, at det er koblet op på den diskussion.
Vi mener, at det her er et isoleret konkurrenceproblem inden for realkreditsektoren, og det var derfor, jeg syntes, at alle Folketingets partier skulle være med i en diskussion omkring det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det danske realkreditsystem er unikt; det fungerer rigtig godt i forhold til boligkøbere, fungerer rigtig godt i forhold til det danske system.
Og det danske realkreditsystem har jo også fungeret upåklageligt igennem krisen, efter at det hele brød sammen i september 2008.
Hvor banker var under pres, banker faldt, banker blev reddet, oplevede vi jo, at realkreditinstitutionerne kom igennem.
De tabte også penge, men de kom igennem med skindet på næsen og fik sikret et solidt fundament under flere hundredtusinde boligejere, som havde penge i klemme – boligejere, som trygt og roligt kunne sidde i deres hus eller lejlighed, fordi de havde optaget et realkreditlån, formidlet af et realkreditinstitut.
Det system har altså fungeret rigtig godt.
Så har der været nogle udfordringer i forhold til at flytte, i forhold til forklaring af, hvordan udgifterne har været for at have et sådant lån.
Vi har et marked, et marked, der fungerer i forhold til at kunne flytte, i forhold til som familie selv at kunne vælge at optage lån, og det kan man så gøre i en bank, hvis man vil det, eller i et andet realkreditinstitut.
Hvis man går ind og laver priskontrol, som der helt eksplicit er lagt op til i forslaget her, B 99, vil det give ringere vilkår for familierne, for i sidste ende vil man få en dårligere rating hos ratingbureauerne, og det vil sige, at det så vil koste flere penge at låne penge ud for realkreditinstitutterne til kunderne, fordi man ikke vil kunne agere offensivt og mobilt i forhold til ændringer i markedet.
Så hvis man virkelig vil have et velfungerende realkreditsystem til gavn for hele Danmark, til gavn for forbrugerne og familierne, bliver man nødt til også at have en respekt for, at der er et marked, der fungerer.
Der er så nogle krøller og nogle krusninger, man selvfølgelig skal have kigget på, og som jeg også er meget opmærksom på, og derfor er jeg tilfreds med, at ministeren har nedsat et udvalg, som skal se på det, og der er jeg da parat til, også på De Konservatives vegne, at se på de forslag, som udvalget kommer med, og se på, om der er brug for nogle tilpasninger, nogle justeringer, som gør, at verdens bedste realkreditsystem bliver ved med at være verdens bedste realkreditsystem til gavn for alle sammen i det danske samfund.
Så vi kan fra konservativ side ikke støtte B 99.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Upåklageligt har realkreditten klaret sig igennem krisen.
Det tror jeg altså ikke
de familier, som er blevet ramt af en stigning på flere tusinde kroner om året, synes.
De synes ikke, det er upåklageligt.
Så det synes jeg på sin vis er upassende at sige.
Jeg er fuldstændig enig i, at Danmark har haft et fantastisk realkreditsystem – dengang det var kundekontrolleret og andelsdrevet.
Erkender ordføreren ikke, at med de sidste 10-20 års forandringer er det et helt andet realkreditsystem, vi har i dag, og at det er det, der skaber problemerne?
Nu er der kommet banker ind som ejere, og de har en interesse i at hæve bidragssatserne, for det kan øge afkastet.
Derfor synes jeg, det er naturligt at diskutere, om vi har brug for et andet reguleringsregime i dag, end vi havde dengang.
Jeg så da helst, at I ikke havde gennemført den liberalisering, som ordførerens parti også var med i, og at vi faktisk stadig væk havde det utrolig fantastiske internationale system, hvor kunderne selv ejede realkreditinstitutterne.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Så er det rigtigt, at nogle af bidragssatserne er steget, og det kan der være rigtig mange forskellige årsager til.
Men så må man flytte.
Hvis man er utilfreds med den bidragssats, man har, må man optage sit lån i et andet institut, så må der være en konkurrence på området.
Jeg synes, vi har et godt system.
Der er nogle udfordringer, som vi senest også oplevede her for et par måneder siden, og så må man se på, om det skal justeres.
Men det fungerer rigtig godt til gavn for de danske familier, og det har jeg ikke tænkt mig at ville ændre ved.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Der er ikke, og der bliver aldrig en velfungerende konkurrence på de lange realkreditlån af den simple årsag, at hvis f.eks. renten i mellemtiden mellem det første lån og det næste er steget, ved vi jo godt, at det bliver dyrere at optage et nyt lån.
Det vil sige, man kan ikke bare kan flytte, hvis det realkreditinstitut, man er i, pludselig hæver bidragssatsen med 10.000 kr. om året.
Der bliver aldrig en perfekt konkurrencesituation, men det er der andre steder, som det har været nævnt.
F.eks. kan man gå fra det ene supermarked til det andet, for der fungerer markedet.
Men selv Det Konservative Folkeparti må erkende, at der er områder – vi har det også med telemarkedet og alle mulige andre – hvor det ikke er muligt at skabe reel konkurrence, og der er brug for regulering.
Er ordføreren ikke enig i, at der er områder, hvor man, fordi man ikke kan opnå reel fri konkurrence, er nødt til at have en eller anden form for regulering, for at der ikke udvikler sig sådan nogle overnormale profitter?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Jeg er for det første ikke imod profit, og for det andet tror jeg, at når markedet fungerer – lige så vel, som jeg også kunne høre ordføreren erkende det på f.eks. supermarkedsområdet – vil det jo også fungere på boligområdet med hensyn til formidling af lån, for så vil man shoppe hen, hvor det er billigst.
Der er den lille krølle på det, at når man indgår en aftale omkring et realkreditlån, er realkreditinstituttet blot en formidler – en formidler af et lån, som nogle andre ligesom tilbyder.
Og der gør det det selvfølgelig lidt vanskeligere at shoppe rundt, fordi man skal ud at have en dialog mellem to parter, som er indgået under et givet forhold.
Så man kan ikke bare shoppe rundt på den måde, for det er jo en del af konstruktionen.
Jeg synes, at en af de ting, man skal have kigget på, også i forbindelse med udvalgsarbejdet, er, hvordan man kan gøre det nemmere at flytte, for så kan man øge konkurrencen.
Og hvad man kan gøre for at gøre det nemmere at flytte, vil vi til hver en tid støtte, også regulativt.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Mener fru Lisbeth Bech Poulsen, at SF også er med i aftalen om lov om håndtering af realkreditinstitutternes refinansieringsrisiko af 6. februar i år, hvor vi bl.a. har aftalt etablering af en portal med boligpriser, sådan at det bliver nemmere for kunderne at kunne se, hvorledes priser på boliglån reguleres?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Men nu er grunden til, at Nykredit igen hæver gebyrerne – og det siger de jo også selv – at de skal på Børsen.
Men jeg var faktisk ikke klar over, at De Radikale var med i et forlig på det her område, og det kan være, at ordføreren kan redegøre for, hvad det er for et forlig.
Men jeg kvitterer for, at der er en vilje til at gøre noget ved det her.
Jeg synes, det er vigtigt, men jeg tror ikke, at det med at gøre noget ved konkurrencen alene er nok.
Men det er jo faktisk også en af de ting, der ligger i vores forslag.
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Nu er Radikale Venstre et ansvarligt parti, og det første, et ansvarligt parti gør, er, at man står ved de forlig, man har indgået, og det vil sige, at det, hvis man vil ændre på de her ting, så ikke er i Folketingssalen med et beslutningsforslag, men at det selvfølgelig er i en forligskreds.
Jeg tror også, hr. Pelle Dragsted vil være enig med mig i, at man ikke kan stå og stemme for aftaler på et område, hvor man er med i et forlig, og det er Radikale Venstre, og derfor vil vi, når regeringen kommer med sin redegørelse, gerne være med til at diskutere nogle af de her ting.
Jeg tror også, hr. Pelle Dragsted kan have ret i, at der er en anden incitamentsstruktur, men vi må bare sige, at det er Nykredit, som jo stadig væk er kundeejet, som faktisk har hævet bidragssatserne for nylig.
Men det gør man altså ikke ved at gøre det dyrere for alle at optage nye boliglån, fordi man så fra starten lægger en større risiko over på realkreditinstitutterne og de derfor bliver nødt til at tage en højere pris.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Til at starte med vil jeg sige, at noget af det sidste, ordføreren sagde, nemlig at EU skal blande sig uden om den danske realkredit og lade være med at stille yderligere krav, er vi fuldstændig enige i.
Om det har vi heldigvis et beslutningsforslag, som vi skal behandle den 20. i den her måned, og der ser jeg frem til Liberal Alliances støtte.
Så siger ordføreren, at det er uskønt med den kritik, der har været af et selskab.
Nej, det, der er uskønt i den her sag, er, at flere hundrede tusinde danskere er vågnet op til endnu et drej på en gebyrskrue og et gebyr, som er steget og steget i årevis.
Det er det uskønne her.
Og i en situation, hvor ti tusindvis af danskere har engageret sig i det her og sagt, at det kan simpelt hen ikke gå, har vi så en ordfører, der står og siger, at der ikke er noget problem.
Det er jo mennesker, som oplever det som et problem.
De kan faktisk se, at hvis de f.eks. har et fastforrentet lån og skal skifte til et andet realkreditinstitut, så vil omkostningerne ved at skifte være så store, at det, de kan spare ved det, er væk. Der er ikke konkurrence, og der bliver aldrig en perfekt konkurrence.
Og der burde selv en liberalist erkende, at når man ikke kan etablere det, er der brug for en form for regulering, for ellers rammer det kunderne.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Men igen er jeg ikke enig i præmissen.
Det må jeg sige, det er jeg ikke.
Så vil jeg sige, at hvis man går ind for konkurrence, og det gør jeg – jeg går bestemt ind for konkurrence, jeg vil have, at private virksomheder konkurrerer, til blodet sprøjter, for at give kunderne lave priser – hvis man ønsker det, så lægger man altså ikke loft over priserne.
Det er ikke noget, der fremmer konkurrence.
Så måske er det her udtryk for, at folkesocialisterne og neokommunisterne i Enhedslisten egentlig ikke interesserer sig for, hvordan markedet virker, når man kan komme med forslag som det her, som er et udtryk for, at man ikke forstår, hvordan konkurrence virker, og at en forudsætning for konkurrence er fri prisdannelse og ikke maksimalpriser.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Forudsætningen for konkurrence er, at du kan vælge et andet produkt.
Det er den helt grundlæggende forudsætning for konkurrence.
Hvis du ikke kan det, bevæger du dig i retning af forskellige former for monopoldannelse.
Det er derfor, vi har en regulering mod monopoldannelse.
Det formoder jeg heller ikke at ordføreren er imod.
Situationen for de her boligkunder er, at de ikke kan flytte sig, fordi omkostningerne ved at flytte er større end det, de kan spare.
I øvrigt aner de ikke, om man dér, hvor de flytter hen og laver en ny 30-årig aftale, strammer gebyrskruen en uge efter.
Vi foreslår jo ikke, at man ikke må hæve gebyrerne, vi foreslår bare, at der skal en uafhængig instans til at vurdere, om der er sagligt belæg for at gøre det.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Men man kan flytte til et andet realkreditinstitut.
Og det er der virkelig mennesker ude i Danmark der gør.
Der er tusindvis af dem, der gør det.
Og man kan ikke sige, at fordi man har nogle meget lave omkostninger på et boliglån, som vi har i Danmark, og at det koster noget at skifte, og at marginen mellem de to ting er af en vis størrelse, er det i sig selv et udtryk for manglende konkurrence.
Det kan man simpelt hen ikke.
Vil det så sige, at hvis renterne var endnu højere og de faste udgifter på lånet var endnu højere og det dermed ville blive relativt billigere at skifte til et andet realkreditinstitut, så var det pludselig konkurrence, fordi det nu var blevet billigere at skifte?
Nej, sådan hænger verden naturligvis ikke sammen.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Ja, det der bliver jeg jo nødt til at fortsætte, for jeg synes, det er helt utroligt, at ordføreren kan stå deroppe og sige, at der er konkurrence.
Hvis det er så dyrt at flytte fra et selskab til et andet, at kunden skal betale for det, om man så må sige, altså betale mere, end at det kan betale sig at flytte, så er der da ikke konkurrence.
Præcis som hr. Pelle Dragsted siger, siger vi jo ikke, at det skal være fuldstændig gratis.
Vi siger bare, at der skal være saglige hensyn til, at bidragene stiger, og vi synes, at man skal kunne flytte og kun betale den reelle omkostning for selskabet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Så må jeg gentage mig selv.
Man kan ikke påstå, at det, at de faste omkostninger ved et lån er lave og der er en højere omkostning ved at skifte, er et udtryk for manglende konkurrence.
Det kan man ikke sige.
Hvis den logik var rigtig, skulle de her partier jo også sige, at hvis renten steg på lånene eller bidragene på lånene steg endnu mere, altså de faste bidrag, og margenen mellem det faste lån og omkostningen ved at skifte dermed blev mindre, så var der pludselig konkurrence.
Man blander altså nogle ting sammen og drager nogle konklusioner, som ikke er rigtige.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Jamen jeg synes, det er en rigtig interessant udlægning af ordet konkurrence, Liberal Alliance her lægger for dagen.
Så vil jeg sådan set lidt skifte emne til de kunder, der tager et fastforrentet lån.
Igen: Vi siger jo ikke, at bidragene ikke kan stige.
Vi siger bare, at der skal være en reel begrundelse, som en uafhængig instans, f.eks. Finanstilsynet, godkender.
Er ordføreren ikke enig i, at der i forbindelse med en kunde, som tager et fastforrentet lån for at være fuldstændig sikker på at vide, hvad der ligger i det daglige budget, er en problematik i, at der bare kan komme stigninger ud af den blå luft?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Det er en forudsætning for at kunne tage f.eks. et 30-årigt fastforrentet lån, at bidragene kan ændre sig.
Det er en forudsætning for det.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Tak for det.
Mener fru Josephine Fock, at et loft over bidragssatserne vil fremme konkurrencen?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Jeg synes, at der skal være sikkerhed for, når man tager et lån, særlig et fastforrentet lån, at man kan regne med, hvad det skal være.
Jeg synes, at det i dag er for omkostningsfyldt at skifte.
Det vil sige, at hvis man som realkreditinstitut bare har lov til at hæve bidragssatsen uhæmmet og der ikke er mulighed for at skifte, uden at det er frygtelig bekosteligt, så vil det hæmme konkurrencen.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Kan fru Josephine Fock redegøre for de konsekvenser, det vil få for danske boligejere, hvis man fjerner realkreditinstitutternes ret til at hæve bidragssatserne?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Vi siger præcis, at der kan være en god grund til, at realkreditinstituttet hæver bidragssatsen.
Det synes jeg også jeg kom ind på her i min tale.
Der skal bare være en objektiv begrundelse for det.
Det skal ikke bare være for f.eks. at udbetale udbytte til aktionærerne.
Det er derfor, vi siger, at hvis man har hævet bidragssatsen med en god begrundelse, så foreslår vi, at man ikke skal kunne udbetale udbytte til aktionærerne de første 2 år.
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Mange tak.
Der har været bred enighed i dag om et par ting.
Det andet er, at vi har et problem med bidragssatserne.
Så langt, så godt.
Forslagsstillerne vil gerne regulere og gøre det sværere for virksomhederne og realkreditinstitutterne at hæve bidragssatserne.
Det lyder sådan set fornuftigt, for jeg kan udmærket forstå de mange kunder, som synes, at når man indgår en kontrakt og det kun er den ene part, der har ret til at ændre kontrakten, virker det uretfærdigt.
Derfor kan det virke mere rimeligt, at man ikke har mulighed for at ændre bidragssatserne.
Det, vi så bare skal vide, er, at resultatet af den her lovgivning er, at man fra realkreditinstitutternes side fra starten af begynder at polstre sig mere og sikre sig mere, fordi man ikke har den her fleksibilitet, hvis man f.eks. skal give et lån, der kan vare 30 år.
Jeg tror bare, vi skal være ærlige og sige det her.
Det tog mig sådan set ret lang tid at forstå, at det er det, der er problemet.
Men da jeg endelig fattede det, kunne jeg godt se, at det egentlig ikke er i kundernes interesse, at de bare skal betale en højere pris fra starten af, fordi den her fleksibilitet mangler.
Hvad kan vi så gøre, når vi alle sammen er enige om, at bidragssatserne er et problem?
Alternativets ordfører, fru Josephine Fock, siger, at en god ting vil være at kunne vælge de røde og de blå havregryn, altså mere konkurrence.
Der synes også at være enighed om, at det ville være et godt svar på det her, altså at kunderne kunne stemme med fødderne.
Skulle vi så ikke prøve at tale om, hvordan vi kunne få noget mere konkurrence ind i den her sektor ved f.eks. at se, om vi kunne forhandle en aftale med realkreditinstitutterne om, at det er muligt at skifte?
Hvis de f.eks. vælger at hæve bidragssatserne, skal det være nemmere for kunderne at skifte ved f.eks. at dele nogle af omkostningerne.
At lade kunderne stemme med fødderne ville da være en mulighed for at øge konkurrencen.
Det er det, vi fra radikal side har foreslået som en mulighed.
Det er en af de ting, som vi forsøger at lægge pres med for at se, om ikke man kan forhandle sådan en aftale, når regeringens arbejde er færdiggjort.
Så vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Vi har haft nogle realkreditforeninger, som var kundeejede, og det har betydet, at der ikke var nogen modsætning mellem dem, som hævede bidragene, og dem, som skulle betale for dem, for det var de samme personer.
Over de sidste 20 år er der så sket en liberalisering, som har betydet, at bankerne er kommet ind og nu ejer de fleste af vores realkreditforeninger, og de er ikke længere kundeejede, og af den årsag er der opstået et skel, så der er nogle, der har en interesse i at hæve bidragene, og nogle andre, der har den modsatte interesse.
Og derfor synes jeg, det er så ærgerligt, at man som et parti, der ellers kalder sig et ansvarligt parti, ikke vil være med til det.
Når vi har at gøre med en sektor, der er en helt anden, end den var før, er vi da nødt til at sige, at det kalder på et andet svar.
Hvad vil De Radikale gøre for at hjælpe de mennesker, som er kommet i klemme, og som får slået bunden ud af deres husholdningsbudget på grund af de her gebyrstigninger?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Men det er måske, fordi ordføreren lytter til dem, som ordføreren ønsker at lytte til, for som jeg lige har sagt, er der blevet lavet analyser af det her område før.
Det gjorde den tidligere regering i øvrigt.
Og den analyse viste ikke, at der var store problemer med konkurrencen.
Jeg har heller ikke hørt erhvervsministeren sige, at der er problemer med konkurrencen.
Jeg har hørt erhvervsministeren sige, at man nu har nedsat en ekspertgruppe, som skal kigge på sektoren og herunder også, om der er konkurrence.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at der ikke er konkurrence.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Ordføreren taler om at ville styrke konkurrencen, og det ville vi sådan set også gerne på det her område.
Men det, som er det reelle problem, er jo, at der aldrig nogen sinde på det her område vil komme en reel konkurrence.
Og det skyldes jo, at omkostningerne ved at skifte låneudbyder er så store, som de er, altså at det tager flere år at tjene ind – og når de så skulle være tjent ind, kan renten hos den nye låneudbyder være steget i mellemtiden.
Der er tale om et område, hvor konkurrencen er så ikkeeksisterende, at vi fra Folketingets side simpelt hen bliver nødt til at lave en regulering, som stiller forbrugerne stærkere.
Og det er jo det, der er baggrunden for det her forslag.
Når jeg hører det, som ordføreren siger, hører jeg mange gode intentioner, og jeg hører også meget god vilje – og også en vrede over det, der sker i øjeblikket, som værende totalt uacceptabelt.
Men jeg må også sige, at de initiativer, som jeg hører at Socialdemokraterne vil være med til – i den her situation, hvor realkreditinstitutterne er blevet nogle deciderede pengemaskiner, der tager penge fra forbrugerne – synes jeg simpelt hen ikke er nok.
Så hvad skal der til for, at Socialdemokraterne vil være med til at stramme skruen yderligere over for realkreditinstitutterne, sådan at de ikke bare fortsætter med at være pengemaskiner?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Tak, og tak til ordføreren.
Det var dejligt at høre hele den liste af gode ideer, som Radikale også har på det her område.
Så glæder jeg mig til, at vi får sat endnu mere turbo på, og smider hele den her bunke ideer sammen.
Så skal vi nok komme et sted hen.
Det, jeg vil godt vil forholde mig lidt til, er iværksætterydelsen, som jeg jo ved at ordførerens partikollega, beskæftigelsesborgmesteren i København, netop har været ude at tale for.
Kunne Radikale forestille sig, at man måske prøvede at lave nogle pilotordninger omkring det her, så vi netop fik nogle erfaringer på et nyt grundlag og ikke fra en eller anden gammel ordning, som var stykket sammen på en anden måde, men at vi prøvede at lave en ny sammensætning af sådan en ordning, som flere a-kasser – og også den radikale beskæftigelsesborgmester – efterspørger?