Villy Søvndal (SF), 2013-02-22:
Tak for det, og tak for hr. Søren Espersens begrundelse for forespørgslen.
Jeg tror, at man nogle steder skelner mellem store profeter og små profeter.
Jeg må desværre nok skuffe hr. Søren Espersen på det punkt, for jeg har faktisk tænkt mig at besvare forespørgslen.
Først som indledning tak for initiativet til den her debat i dag.
Emnet Kina er jo vigtigt af rigtig mange grunde.
Kina er økonomisk og politisk en stadig vigtigere spiller i verden.
Det er lykkedes Danmark at opbygge et stærkt partnerskab med Kina med et godt samarbejde på en lang række områder.
Dertil kommer den vægt, regeringen og jeg lægger på menneskerettigheder, og derfor er der rigtig god grund til at bruge tid på en debat om situationen i Kina.
Jeg ser ikke mindst frem til en drøftelse af, hvordan vi også på det helt konkrete plan bedst kan bidrage til forbedringer, der kommer helt almindelige mennesker til gode i verdens mest folkerige stat; forbedringer, der kommer almindelige mennesker til gode.
Det synes jeg er det helt centrale i enhver debat om menneskerettigheder.
Som vi alle ved, er der i Kina lang vej igen, når det gælder menneskerettigheder.
Der er mange ting, som den kinesiske regering også selv anerkender skal styrkes.
Der er også forhold, vi ikke ser ens på, når vi diskuterer det.
I forespørgslen opregnes syv forskellige konkrete spørgsmål relateret til retstilstanden i Kina.
Jeg vil i min besvarelse forsøge at komme ind på de rejste emner og bruge dem til at illustrere ikke alene udfordringerne, men også de fremskridt, der også er tale om på en række områder.
Afslutningsvis vil jeg redegøre nærmere for regeringens tilgang til menneskerettigheder i Kina.
Der er usikkerhed om f.eks. det reelle antal indsatte i kinesiske fængsler, som officielt sættes til 1,7 millioner.
Der sondres mellem fængsler og arbejdslejre, i den forstand at man skal idømmes en egentlig straf for at komme i fængsel, mens man kan blive administrativt interneret i en arbejdslejr uden at være dømt.
Det er typisk denne mulighed, der anvendes over for menneskerettighedsaktivister, journalister og uregistrerede religiøse ledere.
Der er ingen tvivl om, at forholdene i både de kinesiske fængsler og i de lejre, der anvendes som administrative tilbageholdelseslejre, er dårlige og langt fra de standarder, vi anser som acceptable.
Det er desværre noget, der kendetegner fængselssystemet i snart sagt alle verdens fattigere lande.
Jeg vil gerne understrege, at brugen af arbejdslejre til håndteringen af mindre forseelser, der ikke vurderes tilstrækkeligt til fængselsstraf, er stærkt kritisabel, og jeg tager afstand fra enhver type fængslinger uden dom.
Jeg har bemærket, at de kinesiske myndigheder på højt niveau for nylig har meldt ud, at man vil søge at ændre dette system.
På hvilken vis er endnu usikkert, men der er åbenbart en erkendelse af behovet.
Det er godt; det er nødvendigt.
Tal relateret til dødsstraf er det næste tema.
I Kina er disse tal en statshemmelighed på samme måde som antallet af fængselsindsatte.
Igen betyder det, at der er usikkerhed om tallene.
Bl.a. har EU vurderet, at antallet siden 2005 er faldet fra omkring 8.000 til 4.000 henrettelser årligt.
Faldet tilskrives i høj grad reformer i det kinesiske retssystem, som har forbedret retssikkerheden på dødsstrafområdet.
Det er imidlertid ikke nok, og som bekendt er EU og dermed Danmark principielt imod dødsstraf.
Denne politik forfølger vi med jævnlige opfordringer til Kina om helt at afskaffe brugen af dødsstraf.
Med hensyn til spørgsmålet om organhøst tager jeg og regeringen dybt afstand fra denne praksis.
Tvungen organdonation er forbudt ved lov i Kina, men den kinesiske regering har anerkendt, at organhøst fra henrettede fanger finder sted, og har erklæret, at de vil afskaffe det.
Den seneste udvikling på området er, at målsætningen om afskaffelse af det er fremrykket, således at organhøst fra henrettede fanger skal være afskaffet i løbet af 2 år mod tidligere 3-5 år.
Det er trods alt også et fremskridt.
Når det gælder ytringsfriheden, er der overordnet tale om et område, hvor der over længere tid har været en positiv udvikling, navnlig takket være de nye medier.
Der er langt større mulighed for udfoldelse og folkelig debat, herunder publicering af materiale og mulighed for diskussion på internettet, end det tidligere har været tilladt.
Når det er sagt, er der stadig væsentlige indskrænkninger i ytringsfriheden i Kina, og der er langt igen for at opnå ægte ytringsfrihed, som vi kender det.
Og der er ingen tvivl om, at regeringen slår hårdt ned på alle forsøg på at udfordre kommunistpartiets ledende rolle i Kina.
Korruption anerkendes officielt som et stort problem i Kina og har med de meget klare udmeldinger herom, som den kommende præsident, Xi Jinping, kom med her i efteråret, fået fornyet prioritet.
Der er ingen tvivl om, at situationen i Tibet er stærkt bekymrende, og jeg kan kun tilslutte mig de udtalelser, hvori FN's højkommissær for menneskerettigheder og EU's høje repræsentant gør opmærksom på problemet over for Kina.
Senest ved udgangen af 2012 opfordrede både FN og EU på baggrund af det voksende antal selvafbrændinger til, at de kinesiske myndigheder adresserede de underliggende årsager til tibetanernes store frustration og sikrede overholdelse af menneskerettighederne.
EU har desuden opfordret tibetanerne til ikke at anvende ekstreme former for protest såsom de tragiske selvafbrændinger.
Vi har en løbende dialog med Kina, både bilateralt og gennem EU, om menneskerettigheder, herunder i Tibet.
Senest drøftede jeg menneskerettighedssituationen, herunder i de tibetanske områder, med min kinesiske kollega, da jeg var i Kina i december.
Danmark er aktiv i Kina på en række af de områder, jeg har været inde på.
Vi har i en årrække støttet projekter inden for retsplejeområdet, som har bidraget til den debat blandt de kinesiske beslutningstagere, som gik forud for reformen af dødsstrafområdet.
Det viser, at det godt kan betale sig at fokusere på de områder, hvor vi kan skabe konkrete resultater.
Også i EU-Kina-menneskerettighedsdialogen bliver en lang række menneskerettighedsspørgsmål hver gang taget op med Kina, herunder også relateret til retsvæsenet.
I forlængelse af EU-Kina-dialogen i maj sidste år gennemførte den kinesiske delegation et besøg i Danmark.
Her besøgte man bl.a. Københavns Arrest på Blegdamsvej og blev indført i de helt praktiske foranstaltninger omkring bl.a. varetægtsfængslinger, hvormed man fra dansk side efterlever menneskerettighederne.
Vi så, at det gjorde indtryk på kineserne.
I forhold til ytringsfrihed støtter regeringen projekter i Kina på medieområdet, herunder efteruddannelse af kinesiske journalister.
Overordnet er det regeringens intention at styrke Danmarks menneskerettighedsindsats i Kina.
Det kræver, at vi vælger de metoder, der skaber resultater, og at vi anerkender, at vejen frem går gennem samarbejde og dialog med et konkret og praktisk sigte.
Regeringens tilgang til menneskerettighedsområdet i Kina er med andre ord, at kritikken ikke kan stå alene, men at vi hele tiden proaktivt skal se på muligheder for, hvordan vi bedst kan bidrage til en positiv udvikling.
Kina afviser således ikke menneskerettighedernes berettigelse.
Respekt for menneskerettighederne og en styrkelse af det kinesiske retssamfund blev således begge nævnt i præsident Hu Jintaos vigtige rapport til den 18. partikongres i november sidste år og fik bred dækning i de kinesiske medier.
Samtidig har Hu Jintao selv åbent erkendt, at Kina har lang vej igen på menneskerettighedsområdet.