runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det er jo fantastisk.
Jeg bad faktisk om at få svaret for at finde ud af, hvad Socialdemokratiets politik går ud på, men når man skal bruge så meget tid på at tale om noget andet, kan det jo skyldes, at man har en rigtig dårlig sag.
Jeg vil bare prøve igen.
Når man gik til valg, og når man for en måned siden forhandlede finanslov ud fra 29 klare velfærdsrettigheder - hele omdrejningspunktet for vores diskussion i finanslovforhandlingerne var, hvordan de her rettigheder kunne indfries - kræver det et spørgsmål.
For Socialdemokratiets næstformand kommer så pludselig med ni teser - hun siger, at det er ti, men det er reelt ni, for den sidste skal vi altså selv finde på - hvor en af teserne er at gøre op med den her rettighedstankegang og sige, at det nu skal dreje sig om pligter.
Og så spørger jeg den socialdemokratiske finansordfører: Hvordan skal vi som måbede tilskuere til det her skuespil, der foregår i den socialdemokratiske folketingsgruppe om at definere, hvad socialdemokratisk politik er, fortolke det?
Hvad er det, vi skal gå ud fra er den socialdemokratiske linje?
Et eller andet om, hvad jeg skulle have sagt om skat i sidste valgperiode.
Jamen nu er det Socialdemokratiets finansordfører, der står på talerstolen, og så kan man stille spørgsmål til mig, når jeg lige om lidt kommer op som ordfører.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg forsøgte faktisk at lede spørgerens interesse hen på det socialdemokratiske finanslovudspil, for der nævnes ikke mindre end tre eller fire af de her rettigheder, som vi også har diskuteret sammen.
Så det kan jo ikke komme som en overraskelse, selv om man selvfølgelig skal spørge på den måde - vi kender jo godt gamet herinde, så det er helt fair.
I det socialdemokratiske finanslovudspil er der en lille håndfuld af de her rettigheder, som bliver søsat, og som er socialdemokratisk politik, for vi mener modsat Dansk Folkeparti - og det var det, jeg forsøgte at antyde tidligere, altså at man var sprunget fra løftet om modstanden mod skattelettelser - at de penge, vi har, skal prioriteres til grundlæggende velfærd.
Socialdemokraterne holder fast i modstanden mod skattelettelser.
Vi mener, at pengene skal gå til investeringer i uddannelserne, til forbedringer for vores ældre, til, at vores syge kan få en bedre velfærd.
Det er sådan set meget enkelt, og det er gengivet i det socialdemokratiske finanslovudspil, og det er Socialdemokratiets politik.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Ja, jeg må tilstå, at jeg blev helt bekymret, da jeg hørte hr. Morten Bødskovs tale, for jeg tænkte, at der må være sket noget, siden jeg kom i morges, for det var jo en tale, der udmalede et billede af et ruineret Danmark bombet tilbage til stenalderen.
Så jeg ville lige hen og kigge ud ad vinduet.
Solen skinner stadig væk, trafikken kører, og folk ser ud til at have det godt, dronningen har fødselsdag, og der er flag på bygningerne, så jeg tror, at hr. Morten Bødskov har haft en dårlig drøm i nat, siden han udmalede det danmarksbillede.
Jeg vil gerne fortsætte lidt med det, hr. Kristian Thulesen Dahl nu har rejst, med rettigheder og pligter og det med det sociale.
Jeg kan forstå, at man virkelig gerne vil gøre en indsats for at gøre noget for de svageste i det her samfund, for de fattige, for hr. Morten Bødskov mener åbenbart, at der er rigtig mange fattige i det her land.
Det koster 750 mio. kr. om året, en kæmpe udgift.
Skal jeg forstå det sådan, at det virkelig er en afgørende social rettighed, at alle familier, som sagtens har råd til selv at betale for deres børns mad og i dag giver dem mad med i en madpakke eller betaler for den i en ordning, der i forvejen er, nu skal have den gratis?
Er det virkelig sådan, man skal prioritere pengene til de fattigste i det her land: at uddele milde gaver til alle familier, som egentlig sagtens selv kunne have betalt for deres børns mad?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg tror simpelt hen, det må være fordi, at gardinerne er trukket for, at hr. Lars Barfoed stadig lever i illusionen om, hvordan Danmark ser ud.
Det må være derfor.
Hvis hr. Lars Barfoed ikke har nogen forståelse for, hvad det er, der sker i den offentlige sektor, hvis hr. Lars Barfoed ikke lytter til de bekymringer, som udkrystalliserer sig i dag i adskillige fagforbund rundtomkring om situationen i vores grundlæggende velfærd, så er det, fordi gardinerne i mere end én forstand er trukket for.
Når det så handler om de socialdemokratiske velfærdsrettigheder, så er vi meget glade for, at der er så stor interesse for dem, fordi de er vigtige.
Det er vigtigt, at vi prioriterer de midler, vi har, til velfærd, frem for til det projekt, som hr. Lars Barfoeds partiformand var ude med her i sidste uge, og hvori man oprigtig talt mener, at med en dansk økonomi, der er på bristepunktet, er den rette medicin endnu en omgang store skattelettelser, som er finansieret hvordan? Med massive besparelser på den offentlige sektor
Det må jeg sige er et sats, der vil noget, det er nedrullede gardiner, det er manglende blik for, hvad det er for udfordringer, vi står over for i Danmark lige i øjeblikket.
Det, som vi forholder os til her i dag, er ændringsforslag til finansloven, og det er med afsæt i det socialdemokratiske forslag, som vi genfremlagde her i februar måned.
Det var en finansiel opstramning.
En eventuel regeringsdannelse tager vi som givet kommer efter næste folketingsvalg, og de spørgsmål, der rejser sig deraf, klarer vi selvfølgelig også i den forbindelse.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det Radikale Venstre har forfattet et notat, hvor de har været inde at kigge på de forslag, der kommer fra SF.
Jeg kan forstå på SF, at de vil i regering, og at de faktisk vil have Socialdemokraterne med.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Socialdemokraterne også vil have SF med, og bliver det så den samme regering?
Mit svar er, at der - hvilket jo også er åbenlyst - tilføres det samlede uddannelsesområde 1,2 mia. kr., og jeg anerkender, at der, når vi snakker om området, jo så er posteringer begge veje.
Men den samlede reduktion ligger så omkring 1 pct.
Det er så det, der er den kæmpestore besparelse, og vi skal selvfølgelig - mener jeg - også have proportionerne med i den her diskussion.
Christine Antorini (S), 2008-04-16:
Det var jo godt at høre, nemlig at hvis man bliver konkret i debatten, så kan Venstres ordfører godt anerkende, at der er skåret på uddannelser, og det, der er blevet skåret på, som regeringen har gjort sammen med Dansk Folkeparti, er på de uddannelser, hvor der uddannes lærere, pædagoger, sygeplejersker, socialrådgivere, ingeniører, finansøkonomer osv.
Alle disse uddannelser er blevet beskåret, man har fjernet deres kvalitetsmidler, det går op over 200 mio. kr., og jeg vil bare høre, om Venstres ordfører også vil anerkende, at det rammer alle de øvrige professionsuddannelser, at man skærer kvalitetsmidlerne bort.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Så tilføres der jo også penge fra globaliseringspuljen, og derfor mener jeg da, at vi er nødt til at bevare proportionerne i den her diskussion.
Altså, det handler om en reduktion på omkring 1 pct.; den udfordring tror jeg godt at man kan overleve.
Og når det bliver sagt, at det er godt at få fakta på bordet, så synes jeg jo også, at det kunne have været glædeligt, hvis Socialdemokraterne ville anerkende, at der samlet set tilføres 1,2 mia. kr. ekstra til hele uddannelsesområdet.
Så lad os få den store bekendelsesrunde.
Jeg har ikke noget at skamme mig over, uddannelse er et område, vi prioriterer højt, og vi gør det helt konkret med flere midler.
Orla Hav (S), 2008-04-16:
Jeg kan forstå, at ordførerens univers åbenbart i høj grad er X Factor, og jeg kan også forstå, at rollemodellen for hr. Peter Christensen er den dommer, som er meget overbevist om egne fortræffeligheder og har som karakteristika at nedgøre andre.
Kigger man hen over det og på det, som konkret beskrives omkring kommunernes virkelighed, ja, så kan jeg konstatere ved at læse udvalgte aviser, at Vesthimmerlands Kommune efter 2 års besparelser på 29 mio. kr. nu efter 4 måneder i indeværende år skal ud og reducere yderligere med 66-100 årsværk.
Årsag: stigende sygefravær.
Udsagnet bekræftes af den tidligere borgmester hr. Knud Kristensen.
Der mangler i Vesthimmerlands Kommune et sted mellem 40 og 50 mio. kr.
Årsag: sociale ydelser til ældre og syge og til børn, og det er jo lovpligtige ydelser.
Passer dette billede fra en i øvrigt Venstrestyret kommune som Vesthimmerland med det skønmaleri, hr. Peter Christensen har malet her i dag?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det er der hvert år.
Det afgørende er jo, om der er flere ressourcer til rådighed, sådan at man også har noget at adressere de udfordringer med.
Og det er der.
Er der et problem - vi har faktisk diskuteret det flere gange i dag - i forhold til sygefravær?
Ja, der er et problem.
Selvfølgelig gør det det, for også inden for sygefraværet er der store problemer især i kommunerne.
Hvis bare alle kommuner fik sygefraværet ned på det laveste, der findes i den bedste kommune, så ville vi få frigjort 7.500 helårspersoner - 7.500 personer!
Det er klart, at når mennesker ligger derhjemme og er syge, kan de ikke tage sig af de ældre.
Det er jo ikke svært, det her.
Så vi skal have gjort noget ved det høje sygefravær, og det er regeringen meget opsat på og vil komme med svar på i år.
Det optager mig.
Og jeg prøver ikke at tørre noget ansvar af, som er mit ansvar, men jeg prøver at fastholde et ansvar over for kommunerne, hvor det er deres ansvar.
Man kan ikke frit flytte, nej, det kan man ikke, men man kan i hvert fald kommunalt gøre noget for at nedbringe sygefraværet.
Så selv om det er lovbestemte udgifter, er det jo ikke ensbetydende med, at man bare skal læne sig tilbage som kommunalpolitiker og sige: Nå, det var da ærgerligt, at det steg.
Nej, man kunne jo gøre nogle ting for at få sygefraværet nedbragt.
Der findes i forvejen en lang række ting, som man har mulighed for at gøre.
Kommunalpolitikerne skal derfor bare stå ved deres ansvar.
Og så er der rent faktisk også et kommunalt råderum i forhold til at tilvejebringe midler og løse udfordringerne.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Hr. Morten Bødskov var så ivrig efter at tale om gardiner, der var trukket for og sådan noget, at han helt glemte at svare på spørgsmålet.
Mit spørgsmål lød egentlig: Er det sådan, at det er udtryk for en afgørende social rettighed, som virkelig kan betyde noget for de svageste i det her samfund, at prioritere 750 mio. kr. om året til at forære forældre, der sagtens selv kunne betale for deres børns mad, gratis mad?
Er det sådan, man skal prioritere socialt ifølge Socialdemokratiet i det her land, for så er det jo virkelig velfærdsrettigheder, der bliver prioriteret langt over pligter og ansvar.
I Det Konservative Folkeparti har vi den opfattelse, at det først og fremmest er forældrenes ansvar og pligt at sørge for, at deres børn får mad, og derfor er det også helt naturligt, at når man har råd, så betaler man selv for børnenes mad.
Der forstår jeg, at vi ser afgørende forskelligt på det, og at det er en vigtig social prioritering for Socialdemokratiet at sikre alle familier gratis mad til deres børn henne i daginstitutionen.
Jeg synes, det er en dårlig social prioritering.
De penge bliver taget fra de svageste, for så er der ikke råd til at bruge 750 mio. kr. på dem, når man vil klatte pengene ud til alle familier.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Vi synes faktisk, at det er en rigtig god prioritering at give børnefamilierne muligheder for at få en lidt mindre stressende hverdag, sådan at de kan være sikre på, at når deres små børn, eksempelvis i vuggestuerne, bliver anbragt i vuggestuen, så er der garanti for, at de får et gratis og sundt måltid mad hver dag.
Det er bevist adskillige gange, at det er vigtigt for børnene, det er vigtigt for deres indlæring, det er vigtigt for deres dagligdag.
Men der, hvor vandene skiller, er jo ved, at Socialdemokraterne giver det her som velfærdsrettigheder.
Vi siger, at det er en vigtig prioritet i et af verdens mest moderne velfærdssamfund at sikre, at vi fortsætter en udvikling, hvor vi altså indfører velfærdsrettigheder, her et gratis måltid mad til børnene, eksempelvis i vuggestuen.
Det, regeringen gør, er - den taler meget om gratis mad, men efter valget bryder den sit løfte - at indføre brugerbetaling eksempelvis til forældre, som har små børn i vuggestue nu.
De kommer til fremover at skulle betale for det, de i dag får gratis.
I dag får 81 pct. af børn i vuggestuer et gratis måltid mad, og der er en risiko for, at forældrene får lov til at betale for det fremover.
Det er ren konservativ politik, for så får man penge til de skattelettelser, som hr. Lars Barfoeds formand var ude med her i sidste uge.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-16:
Hvis hr. Morten Bødskov vil have Dansk Folkeparti til at tilslutte sig noget, som Socialdemokraterne går ind for, skal vi lige vide, hvad det er, Socialdemokraterne går ind for.
Så det prøver jeg lige at få et svar på endnu en gang.
Altså, så vidt jeg husker, var det sådan, at da Socialdemokraterne gik til valg i 2005, syntes man, at der skulle skattelettelser til i toppen.
Så kom der skattelettelser i løbet af valgperioden, og så sagde man: Det er forfærdeligt, for valget står mellem velfærd og skattelettelser.
Nu går man ud og siger: Nu skal vi have skattelettelser i toppen, det mener Socialdemokraterne.
Det er altså ikke længere i strid med at have en god velfærd, at man også gennemfører skattelettelser.
Jeg vil så bare høre, hvordan man nu ud fra den socialdemokratiske logik prioriterer den økonomiske politik.
Altså, mener man ikke længere, at skattelettelser er i strid med at skabe en fornuftig velfærd, eller mener man stadig væk, at skattelettelser er i strid med at skabe en fornuftig velfærd?
Vi skal bare have klarhed over det.
Så kunne man måske også komme lidt nærmere ind på, hvor det er, man ønsker at hente den her finansiering til de skattelettelser, som Socialdemokraterne måske/måske ikke går ind for.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det kan godt være, at jeg udtaler mig meget, meget uklart, men jeg tror nu nok, at Dansk Folkeparti trods alt er blevet klar over, at det, Socialdemokraterne mener er vigtigt, når vi skal diskutere, hvordan vi skal anvende de midler, vi har, er at turde prioritere.
Og når Dansk Folkeparti har skullet prioritere, om de skulle give skattelettelser eller de skulle investere i velfærd, ja, så må jeg sige, at der på bundlinjen af de finanslove, som Dansk Folkeparti har båret igennem med den her regering, er et entydigt svar, nemlig at de har sagt noget før valget og gjort noget andet efter valget, sagt nej til store skattelettelser før valget og gennemført dem efter valget under stærk kritik fra Ældre Sagen.
På bundlinjen står også et meget, meget tungt medansvar for, at uligheden stiger i Danmark, og at velfærden stadig nedslides.
Ja, det kommer af, at man ikke tør prioritere.
Det kommer af, at man, modsat hvad man siger før valgene, ikke tør sætte sig op imod de tendenser, som er på vej igen fra De Konservative, om, at vi skal have endnu en omgang store skattelettelser.
Det er deraf, at splittelsen i Danmark kommer, og det er det, Dansk Folkeparti har et medansvar for.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-16:
Nu vi taler om økonomisk ansvarlig politik, kunne jeg egentlig godt lide at spørge hr. Morten Bødskov, om han virkelig mener, at det er socialdemokratisk ansvarlig politik at gøre, som man gør i Ritts København, hvor man faktisk bruger en hel del af skatteborgernes penge på at finansiere et hus til en gruppe unge som tak for, at de har hærget igennem byen.
Er det den økonomisk ansvarlige linje, som Socialdemokratiet vil anlægge, hvis partiet indtager Statsministeriet?
Synes man, det er i orden at bruge skatteborgernes penge på denne måde?
Det kan der svares rimelig klart på.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg har fuld respekt for, at fru Helle Sjelle går meget op i den her sag, for hun er jo valgt i København, så det er helt fair.
Men jeg håber også, at fru Helle Sjelle har respekt for, at den her sag er et ærinde for partierne på Københavns Rådhus.
Vi synes, at Københavns overborgmester har fundet en løsning her, som forhåbentlig kan være med til at sikre, at der kommer ro, og vi har lagt mærke til, at ikke mindst ledelsen i Københavns politi har appelleret til, at man finder en løsning, så der kommer ro.
Men når det er sagt, ja, så er det selvfølgelig også klart, at den opførsel, der har været, og de uroligheder, der har været, er fuldstændig uacceptable, og vi forventer selvfølgelig, at når der nu er lavet den her aftale, så bliver der ro.
Vi forventer selvfølgelig også, at er der politimæssige opgaver, der skal løses, ja, så har Københavns politi viljen og ressourcerne til at prioritere dem.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-16:
Resten af landet kommer jo også til at betale for de uroligheder, der er i København.
Jeg synes egentlig, at det er rimelig klart: Synes man, det er i orden at bruge pengene på den her måde?
Er det i orden at sende fornuftige og velfungerende borgere ud af et hus til fordel for en gruppe unge ballademagere?
Synes man, det er i orden at bruge skatteborgernes penge på den her måde?
Det kan der jo svares meget klart på - ja eller nej?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Vi håber som sagt, at den løsning, der er fundet, holder.
Vi synes, at den indsats, som Københavns overborgmester har gjort i samarbejde med Københavns politi for at finde en sådan løsning, er fornuftig.
Jeg forstår godt, at fru Helle Sjelle sådan bruger den her sag, for hun er som sagt valgt i Københavnsområdet, men jeg vil bare henlede opmærksomheden på, at da politiet skulle kompenseres for indsatsen i forbindelse med Nørrebrourolighederne, var der bred enighed i Folketingets Finansudvalg om at lave et aktstykke.
Det synes jeg man skal være opmærksom på, altså at der faktisk har været meget bred enighed i Finansudvalget og i Folketinget om, at de ekstraudgifter, som Københavns politi har haft, skulle der selvfølgelig kompenseres for.
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-16:
Jeg vil sådan set lidt tilbage til det, som hr. Martin Henriksen var inde på tidligere, for som svar på det spurgte hr. Morten Bødskov, om Socialdemokratiets politik, med hensyn til om man ønskede skattelettelser eller ej, var uklar.
Nu er jeg godt nok nyvalgt folketingsmedlem og har ikke været herinde så lang tid, og jeg er pr. definition så uvidende, at jeg nu vil bekræfte hr. Morten Bødskov i, at jeg synes, at Socialdemokratiets politik på det område er uklar.
Den er uklar, fordi man jo faktisk den 12. april kunne læse i en avis, som hr. Jacob Jensen gjorde rede for, at partiformand fru Helle Thorning-Schmidt udtalte, at prisen for en ny og bedre offentlig sektor var, at man ikke sænkede skatten.
Og den samme dag kunne man så læse, at skatteordføreren for Socialdemokratiet, hr. Nick Hækkerup, udtalte, at det var hans vurdering, at topskatten skulle sænkes.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det kan godt være, at det var, fordi de to herrer sådan ligesom stod og snakkede sammen, at de ikke hørte mit svar til hr. Jacob Jensen, men der er sådan set ikke nogen konflikt.
Det socialdemokratiske grundlag for at lave en skattereform i Danmark, som skal være langtidsholdbar, er, at skatteomlægninger skal der til, og de skal være fuldt finansierede.
Vi vil ikke være med til det, som De Konservatives formand har været ude at sige, nemlig at vi skal have en ny omgang store skattelettelser.
Det skulle være medicinen til et Danmark, hvor økonomien er på bristepunktet, og hvor vi kan se, at Danmark aldrig nogen sinde har været mere splittet, end det er nu.
Det er fuld finansiering, det er omlægninger, det er et mere grønt skattesystem, og det er et mere retfærdigt skattesystem.
Jeg må ærligt sige, at hvis Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte sig det her, så forstår jeg godt, man kunne springe fra løftet om at sige nej til skattelettelser før sidste folketingsvalg og få den byge af kritik, man fik i nakken, eksempelvis fra Ældre Sagen, hvor man altså er blevet kritiseret for at lave en skattepakke, der forringer vilkårene for de dårligst stillede pensionister.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-16:
Jeg er ude i det samme ærinde, som bl.a. hr. Kristian Thulesen Dahl var ude i, nemlig at få klarhed over, hvad der er Socialdemokraternes politik.
Hr. Morten Bødskov sagde i et af sine svar til hr. Kristian Thulesen Dahl, at man fastholder modstanden imod skattelettelser, og så vil jeg bare gerne vide, som andre også har spurgt ind til, hvordan det kan være, at Socialdemokraternes skatteordfører har været ude at sige, at der skal lettelser til i topskatten.
Hvordan harmonerer det med, at man fastholder sin modstand imod skattelettelser?
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Socialdemokratiet og Enhedslisten er enige om, at der er velfærdsansatte, der får for lidt i løn, og at der er ulighed mellem kvindefag og mandefag, som der bør rettes op på.
Derfor var vi da også ualmindelig glade, da vi i december måned kunne læse Socialdemokratiets formand udtale i Jyllands-Posten, at man ville afsætte 5 mia. kr. ekstra over 3 år, så de offentligt ansatte kunne få et lønløft:
Vi er nødt til at acceptere, at der er et arbejdskraftproblem i den offentlige sektor.
Det gør indtryk på os, at der er nogle områder, der halter bagud.
Fremragende - hvad blev der så lige af den udtalelse?
Hvor kan vi se det i Socialdemokratiets ændringsforslag?
Hvor kan vi se det i konkret handling?
Er der noget, man har glemt, og som kun blev sagt, fordi der lige var en god stemning i en periode?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Svaret på de problemer, som Socialdemokraterne pegede på i efteråret, for så vidt angår de problemer, som ansatte i den offentlige sektor oplever med nedslidning, med dårligt arbejdsmiljø, med forringede muligheder for at give en ordentlig service til de borgere, som de tager sig af, hvad enten det er i vuggestuen, børnehaven, på plejehjemmet eller sygehuset, kan hr. Frank Aaen se afbilledet i det socialdemokratiske finanslovforslag, hvor langt, langt størstedelen af midlerne går til udbygning af den grundlæggende velfærd.
De ting, Socialdemokraterne pegede på i august, september eksisterer stadig væk, de problemer, der er, eksisterer stadig væk.
Den skal have lov til at gå sin gang.
Det kan jo være, at parterne finder sammen og finder en løsning.
Jeg synes oprigtig talt, det vil være upassende, at man begynder at stå og diskutere lønløft og andre spørgsmål her fra Folketingets talerstol, men respekterer, at der nu er en konflikt.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Man lovede altså de offentligt ansatte, og man lovede de lavtlønnede kvinder 5 mia. kr. til at sikre et lønløft, sådan at de kunne indhente noget af det efterslæb, som de havde.
Det lovede man sammen med SF, sammen med Enhedslisten og sammen med Dansk Folkeparti.
Der var et flertal for en sådan ekstraordinær bevilling for at løse nogle åbenlyse lønproblemer, og med de partier, jeg lige har nævnt, er der jo et stort flertal for det i Folketinget.
Derfor undrer det mig, at fra december og til nu, så kort tid efter, glemmer Socialdemokratiet sit løfte, for det er lige præcis de 5 mia. kr., man gav løfte om, som ville være i stand til at løse den konflikt, vi har i gang, både til gavn for de offentligt ansatte og til gavn for brugerne, de ældre og de syge.