runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-10:
Tak, formand.
Lovforslaget handler om tre ting: For det første handler det om en mundtlig fællesprøve; for det andet handler det om en beskikket statslig censor i stedet for to censorer; og for det tredje handler det om en ændring om forældrerepræsentation i skolebestyrelser.
Eleven prøves i alle tre fag til prøven, og målet er at gøre prøverne mere virkelighedsnære og gøre eleverne mere interesseret i naturfag.
Der kan være to faglærere og en censor til prøven.
Prøven er frivillig for skolerne i 2015 og 2016, men fast fra året efter.
Det evalueres alt sammen i 2020, og så følges det af en forskergruppe.
Vedrørende det andet vil jeg sige, at ved skriftlige prøver, bortset fra de selvrettende prøver, skal der fremover være en beskikket statslig censor.
Faglæreren bliver udeladt, besvarelserne bliver gjort anonyme – man får et nummer – og det sker for at sikre objektivitet.
For at sikre ensartethed bliver der udarbejdet vejledende karakterbeskrivelser.
Jeg havde bedt om en eksperthøring med forskere, der skulle belyse lovændringerne, og på baggrund af den høring blev forslaget justeret, og det betyder følgende: For det første bliver censorerne sat sammen i grupper på op til fem for at sparre fagligt, så de kan trække på hinanden ved tvivlstilfælde.
De skal også lave et fagligt samarbejde for at lægge et vist niveau.
For det andet resulterer en klage i en ny censor.
For det tredje sker der en evaluering efter 2 år.
For det fjerde bliver der etableret en følgegruppe, der skal udarbejde en rapport.
For det femte bliver der krav om testfaglige kompetencer ved beskikkelse af censor, vejledende karakterbeskrivelser, årlige censorkurser og evalueringsmøder efter prøvernes afholdelse.
Det tredje i lovforslaget er en lille ændring om skolebestyrelser, hvor forældre til børn, som er optaget på en udvidet skolefritidsordning, fra det 3. år får lov til at vælge en forældrerepræsentant til skolebestyrelsen.
Til sidst vil jeg sige, at Dansk Folkeparti er imod gruppeprøver.
Prøvebekendtgørelsen er ministerens ansvar og dermed også ministerens domæne.
I forbindelse med det her lovforslag fik vi gjort det frivilligt, i hvert fald fik vi overtalt ministeren til at gøre det frivilligt for eleven, om eleven vil have en gruppeprøve eller vil op til prøven alene.
Dette er skrevet ind i lovbemærkningerne, selv om det ikke er en del af lovforslaget, og det er normal sædvane, men vi tager dermed ikke stilling til selve gruppeprøven i forbindelse med dette lovforslag, da det er ministerens ansvarsområde.
Dansk Folkeparti er som sagt imod gruppeprøver og vil selvfølgelig opfordre regeringen og ministeren til at droppe gruppeprøver, men da det er hendes ansvarsområde, kan vi jo ikke gøre andet end stilfærdigt sige det til ministeren igen og igen.
Dansk Folkeparti vil afvente udvalgsbehandlingen, inden vi tilkendegiver vores endelige stillingtagen til lovforslaget.
Annette Lind (S), 2015-04-10:
Jeg vil gerne lige starte med at hilse fra den radikale ordfører, som ikke kan være til stede, og derfor taler jeg også på vegne af hende.
Med lovforslaget her tager vi fat på et lovforslag, der skal være med til at danne en endnu bedre ramme for vores fælles folkeskole.
Derfor har jeg også set frem til behandlingen her i dag.
En stærk folkeskole er jo helt afgørende for, at vi har et velfærdssamfund, som vi kan værne om, men også udvikle, hvis vi vil sikre, at der fortsat skal være en god skole for alle.
Folkeskolen skal være en skole, hvor vores børn bliver dygtigere, hvor den sociale baggrund ikke bestemmer børnenes fremtid, og hvor der er plads til at udvikle sine talenter, og hvor eleverne har en god skoledag og trives.
Men en vigtig del af folkeskolen er selvfølgelig også afgangsprøverne, selv om det måske ikke nødvendigvis er den vigtigste del og den mest foretrukne del af eleverne.
Prøverne skal udvikles i takt med tiden, og derfor har vi som bekendt også haft gang i en række initiativer for at videreudvikle og modernisere prøverne.
Med lovforslaget her om en fælles prøve i fagene fysik/kemi, biologi og geografi tager vi netop naturvidenskaben i folkeskolen ind i en mere praksisnær, tværfaglig og moderne ramme, som også følger af de nye fælles mål.
Jeg tror, at det samlet set kan være med til at vække interessen for den naturvidenskabelige verden hos endnu flere elever, og det er derfor vigtigt at motivere flere unge ad den vej.
Samtidig ændres bedømmelsesformen ved en skriftlig prøve, så det fremover alene er en beskikket censor, der står for bedømmelsen.
Med det frigiver vi altså lærertid, som lærerne kan bruge sammen med eleverne i stedet for.
Med ændringerne er det selvfølgelig helt afgørende, at vi fortsat har en sikkerhed med hensyn til bedømmelsen, og derfor er det også godt og fornuftigt med bl.a. tiltagene om et censorkorps, som censorerne kan sparre og rådgive sig med, med anonymiserede opgaver og vejledende karakterbeskrivelser.
Både Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-10:
Tak, formand.
Da Venstres ordfører ikke havde mulighed for at være til stede i salen i dag, har jeg lovet at læse talen op på hendes vegne.
Med folkeskolereformen har folkeskolen fået et tiltrængt fagligt løft.
Der er flere timer i vigtige fag som dansk og matematik, og der er tillige tidligere undervisning i fremmedsprog.
De faglige mål er også blevet hævet.
Eleverne i 8. klasse skal nu kunne det, som eleverne i 9. klasse tidligere skulle kunne.
Samtidig er der også åbnet op for en mere fleksibel organisering.
F.eks. er mulighederne for holddeling styrket, og skoleledelserne får mere selvbestemmelse.
Når der sker så store ændringer af folkeskolens organisering og undervisning, er det også nødvendigt at videreudvikle folkeskolens prøver.
De har været tidssvarende og effektive, og dette lovforslag skal være med til at sikre, at det forholder sig sådan.
Konkret foreslås indført en ny bunden praktisk mundtlig fællesprøve i fagene fysik/kemi, biologi og geografi i 9. klasse.
Denne prøve skal fungere som en erstatning for den nuværende prøve i faget fysik/kemi.
Samtidig indføres der en ny skriftlig prøve i faget fysik/kemi, der skal indgå i gruppen af udtræksfag i fagblokken naturfag.
Prøven skal indgå på linje med prøverne i de nuværende udtræksfag biologi og geografi.
De nye prøver skal understøtte folkeskolereformens høje faglige niveau og mere varierende undervisning.
Det er selvfølgelig vigtigt, at den specifikke fagviden er i højsædet.
Men det er også vigtigt, at eleverne oplever naturfag som et samlet fag, der giver nogle grundlæggende naturvidenskabelige færdigheder.
Derfor er det gavnligt, at eleverne skal op i en fælles prøve i fysik/kemi, biologi og geografi.
Det kan forhåbentlig også medføre, at flere bliver interesseret i naturfag, og at flere tager sig en naturvidenskabelig uddannelse.
Det har været vigtigt for Venstre, at vi ikke tabte fagligheden i jagten på at skabe en ny eksamensform.
Derfor har det været vigtigt for Venstre, at der kom udtræksprøver i fysik/kemi.
For at sikre, at de nye prøver fungerer efter hensigten, iværksættes der et 5-årigt evalueringsprojekt i perioden fra 2015 til 2020.
Projektet vil bl.a. omfatte en evaluering i 2020 af den fælles prøve.
Derudover foreslås det også, at den nuværende bedømmelsesordning i forbindelse med folkeskolens skriftlige prøver ændres.
Fremover skal skriftlige prøver alene bedømmes af én censor.
Det sikrer en mere effektiv bedømmelsesordning.
På dette punkt har det været vigtigt for Venstre, at vi sikrer, at det er korrekte bedømmelser, man får.
Derfor bifalder Venstre de initiativer, som skal støtte op om censorerne, så de kan fastholde deres kompetencer med kurser m.v.
Endelig foreslås der med lovforslaget også en række små ændringer til sammensætningen af skolebestyrelser.
Overordnet set er det Venstres holdning, at disse ændringer er med til at videreudvikle folkeskolens prøver i en positiv retning.
Venstre støtter derfor lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2015-04-10:
Nej, det er ikke korrekt; jeg synes, at det vil være glimrende, hvis Liberal Alliance stiller et udvalgsspørgsmål om det.
Men det er jo sådan, at den økonomi, der er på de frie grundskoler, delvis består af den koblingsprocent, der er, det vil sige så og så mange procent af gennemsnitsprisen til en folkeskoleelev, og det er rigtigt, at den er på 71 pct.
Det er en nedskæring, som V, K og O vedtog, dengang de sad på regeringsmagten – det gjorde O så ikke, men de stemte for det – og det er den sænkning, som der er nu.
Men derudover har de frie grundskoler jo forældrebetaling, så derfor er det jo en samlet økonomi, man kigger på i forhold til de frie grundskoler.
Merete Riisager (LA), 2015-04-10:
Men er det så ikke også korrekt forstået, at for de børn med særlige behov, der kommer på en friskole, må man også regne med at rammevilkårene er langt ringere, al den stund at børnene i de frie skoler i gennemsnit jo kun får 71 pct. af, hvad børnene i folkeskolen får, samtidig med at børn i folkeskolen med særlige behov jo også kan tildeles andre midler?
Er det ikke korrekt?
Christine Antorini (S), 2015-04-10:
Det er korrekt, at der ikke gives nye midler, men at det ændres.
Nu er det jo sådan, at hele ordningen med hensyn til specialundervisningen – og det er jo derfor, der har været det grundige arbejde med skoleforeningerne – har været på en helt anderledes måde end den måde, som det er sket på i folkeskolen.
Man har jo fundet en pulje inden for de eksisterende midler, der var.
Det, der bliver besluttet at ændre her, er, hvordan man får adgang til den pulje.
Jeg vil gerne sige tak til samtlige partier, der bakker op om lovforslaget.
Det er også et forslag, der har været drøftet grundigt med skoleforeningerne for de frie grundskoler, for efterskolerne og for frie fagskoler.
Der er blevet lavet et utrolig stort arbejde for, at de frie skoler også på den bedst mulige måde kan være med til at løfte det, at vi gerne vil have grundskoler, som, uanset om det er folkeskoler eller frie grundskoler, tager udgangspunkt i, at vi er et land, hvor alle børn skal kunne få så god en skolegang som muligt.
Jeg er også glad for, at det har været muligt med det her lovforslag at tage højde for ikke mindst det, vi også i en bred aftalekreds gennemførte med et løft af erhvervsuddannelserne.
Det er jo sådan, at der er blevet indført et adgangskrav på mindst 2, og det er, fordi vi kunne se, at der var alt for mange unge – desværre – der startede på et grundforløb på erhvervsuddannelserne, som ikke havde mindst 2 i dansk og matematik med sig, og at 75 pct. af dem desværre droppede ud allerede i løbet af grundforløbet.
Desto mere er der også en forpligtelse til at hjælpe de unge på vej, sådan at de får det faglige med sig i bagagen, der gør, at de også kan søge ind og starte på og gennemføre en erhvervsuddannelse.
Derfor synes jeg, det er utrolig vigtigt, at det lykkedes for os at finde en model, hvor både frie fagskoler og specialefterskoler nu også kan tilbyde fagprøver i fagene dansk og matematik, og jeg hører også fra de forskellige partier, at der er en bred opbakning til, at vi selvfølgelig også der sikrer en vej for de unge, som måske ikke, som jeg tror Enhedslisten sagde, har haft en lige vej igennem uddannelsessystemet.
Daniel Rugholm (KF), 2015-04-10:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder en forlængelse og nogle justeringer af tilskudsordningen til inklusion for de frie grundskoler.
Den midlertidige ordning forlænger vi hermed fra den 1. august 2015 til den 31. december 2016.
Det indeholder også en ny ordning for tilskud til specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand på frie grundskoler, efterskoler og frie fagskoler.
Det betyder, at der i fremtiden nu ydes et tilskud i form af en takst pr. elev, der modtager specialundervisning.
Det giver selvfølgelig mulighed for, at man kan tilrettelægge de bedst mulige tiltag for elevernes bedste, og ligeledes at man kan budgettere bedre.
Det vil også betyde en administrativ forenkling for skolerne, da der ikke længere skal sendes ansøgninger for den enkelte elev.
Forenklinger og mindre bureaukrati er vi sjældent modstandere af i Det Konservative Folkeparti, så det hilser vi velkommen.
Derudover er der også nogle ændringer i forhold til frie fagskolers ret til at holde enkeltfagsprøve i dansk og matematik som folkeskolens 9.- og 10.-klasseprøve.
Der er ikke nogen økonomiske konsekvenser ved lovforslaget, fordi al omlægning sker inden for den i forvejen kendte ramme.
Der vil dog komme nogle økonomiske ændringer for nogle af skolerne; for nogle vil det være i en positiv retning, for andre vil der måske også opleves en nedgang i forhold til de beløb, som de modtager i dag.
Men alt i alt nogle fine ændringer og nye tiltag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Merete Riisager (LA), 2015-04-10:
I Liberal Alliance mener vi, at forældre til børn med særlige behov skal have et frit skolevalg nøjagtig ligesom alle andre forældre, og det betyder, at de ressourcer, der afsættes til et barn i en kommune, skal kunne følge barnet en til en helt ud i klasselokalet, også hvis forældrene vælger en fri- eller privatskole.
Dette lovforslag justerer på den nuværende ordning, hvor der altså er en pulje, som afsættes inden for de midler, de frie skoler allerede bliver tildelt.
Det betyder, at det fortsat er de andre børn i den frie skole, der skal finansiere den særlige undervisning, der gives til børn med særlige behov, og det er selvfølgelig ikke den mest optimale løsning – det er klart.
Det er jo sådan, at de frie skoler får en koblingsprocent på 71.
Den her regering har nedsat koblingsprocenten, på trods af at den lovede at stoppe nedgangen af koblingsprocenten.
Det betyder jo samlet set, at der er færre penge derude til fri- og privatskolebørnene, men jo altså også til børn med særlige behov.
Samtidig ser vi en folkeskolereform, som faktisk gør det sværere at rumme mange børn med særlige behov, hvilket betyder, at de rundtomkring i de familier, hvor de har børn med særlige behov, også ser på, hvor de ellers kunne finde et tilbud, der passer netop deres barn.
For der er jo simpelt hen mange steder så meget uro i folkeskoleklasserne, fordi man skal leve op til alle mulige krav om bevægelse og kontakt med den lokale fodboldklub og op og ned ad trapperne, og pædagoger og lærere og ind og ud, og hvad ved jeg.
I blå blok lavede vi et beslutningsforslag om børn med særlige behov.
Og det er et af de tilfælde, hvor man må sige, at den sociale ansvarlighed lider et knæk, når det bliver vigtigere, at de frie skoler ikke får det for let, end at de børn med særlige behov får den hjælp, som de har behov for.
Det lovforslag, der ligger på bordet, er en justering af den eksisterende ordning.
Man kan sige, at det er en afbureaukratisering på nogle punkter.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Jeg vil starte med at afsløre, at vi i Enhedslisten også støtter det her lovforslag, og det gør vi primært, fordi lovforslaget åbner op for, at frie fagskoler kan lave prøver i dansk og matematik, som forhåbentlig vil betyde, at der er flere af deres elever, som vil kunne starte på og gennemføre en erhvervsuddannelse.
Jeg synes, det er dejligt, når partierne bag erhvervsskolereformen og regeringspartierne laver en karaktermur til erhvervsuddannelserne på karakteren 2, at de så også tager en lille smule ansvar for de elever, som måske ikke har klaret sig så godt i folkeskolen, eller som ikke har haft den nemmeste vej gennem folkeskolen, så de også kan få mulighed for at gå til prøve, hvis de er så heldige at gå på en fri fagskole.
Og derfor kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-10:
Både folkeskolen og de frie grundskoler skal kunne rumme og inkludere alle børn og unge, også dem med særlige behov, og det er derfor også vigtigt, at vi i så høj grad som muligt lader børn og unge med særlige behov være en del af den almindelige undervisning.
Det er ikke kun i folkeskolen, inklusionen skal forbedres, en del frie grundskoler er selvsagt økonomisk udfordret, fordi de kun får dækket 71 pct. af udgifterne pr. elev, således at det bliver sværere at løfte de opgaver, der må være i forhold til elever med særlige behov.
Heldigvis løfter mange af de frie grundskoler alligevel opgaven, men det er ærgerligt, at nogle skoler ufrivilligt er nødt til at afvise børn med specielle behov.
Et af formålene med inklusion er jo netop, at børn og unge med specielle behov frit skal have samme muligheder som andre børn og unge til at vælge, hvilken slags skole der passer dem.
Derfor er vi i SF rigtig glade for første del af lovforslaget, nemlig at tilskudsordningen forlænges frem til slutningen af 2016.
I forhold til anden del af lovforslaget, der handler om at indføre en ny ordning for tilskud til specialundervisning og anden socialpædagogisk bistand på frie grundskoler, efterskoler og frie fagskoler, vil jeg sige, at vi også er positive.
Som det nævnes af Børnerådet i høringssvarene, vil en forenkling af tilskudsordningen i sidste ende komme børnene til gode, da skolerne i højere grad vil have mulighed for at kunne bruge ressourcerne i det pædagogiske arbejde frem for i det administrative arbejde.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-04-10:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af den sædvanlige ordfører, som desværre ikke kunne være her, fremføre hans tale om L 180.
Vi Radikale kan støtte forslaget, som vi synes er rigtig godt.
Det skyldes først og fremmest den nye ordning for tilskud til specialundervisning på frie grundskoler, frie fagskoler og efterskoler, så vi giver skolerne bedre rammer for at tage hånd om den her gruppe elever, som har det svært.
Det betyder meget for os Radikale, at de forskellige skoler bakker op om forslaget, og vi glæder os over, at skolerne bliver tæt involveret i den fremtidige administration af tilskuddene, da det bliver deres eget fordelingssekretariat, som kommer til at stå for en stor del af administrationen.
Det er jo en tillidserklæring, må man sige.
Ministeren fortjener stor ros for i processen at have involveret de mange forskellige skoleforeninger, som har interesse i dette lovforslag.
Det er desuden godt, at den midlertidige ordning for tilskud til inklusion forlænges, så vi kan få et langt bedre erfaringsgrundlag at foretage evalueringen på.
Sidst, men ikke mindst,
glæder vi Radikale os over, at de frie fagskoler med dette forslag får ret til at afholde enkeltfagsprøver i matematik og dansk på deres almene kurser.
Vi havde dog gerne set, at det var alle elever på de almene kurser og ikke kun dem med et gennemsnit under 02, som havde mulighed for at tage enkeltfagsprøverne, nu de alligevel går på det almene kursus og følger undervisningen.
Men det vil vi følge op på, når ordningen skal evalueres om nogle år.
Samlet set synes vi altså, at det er et rigtig fint lovforslag, som vi varmt kan støtte.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-10:
Lovforslaget handler om specialundervisning på friskolerne, efterskolerne og de frie fagskoler.
Det forbedrer forholdene for dem.
I dag får friskolerne jo penge ved at sende en ansøgning for hver enkelt elev, der har brug for specialundervisning, altså en slags brevøkonomi.
Fremover får de tildelt penge pr. elev efter objektive kriterier, dvs. en slags moderne driftsøkonomi.
Beregningsgrundlaget vil være kendte elevtal forud for finansåret, og taksterne fastsættes på finansloven.
Skolerne kan derved bedre planlægge og råde over deres midler til at optage specialundervisningselever.
Vi har tidligere haft ministeren i salen om dette, og det førte jo til, at hun indbød friskoleforeningerne til samtaler, og lovforslaget er resultatet af disse samtaler, og det er jo godt.
Der reserveres samtidig nogle midler til friskoler med en særlig specialundervisningsprofil.
De skal godkendes efter ansøgning og have mindst 13 specialundervisningselever.
Derudover får frie fagskoler ret til at afholde enkeltfagsprøve i dansk og matematik som folkeskolens afgangsprøve i 9. og 10. klasse, og det vil gøre det nemmere for dem at få deres elever videre på en erhvervsuddannelse, hvilket vi jo alle sammen ønsker at der er flere elever der gør, fordi de kan køre deres forløb som en helhed.
De frie fagskoler mener, at det vil motivere flere elever til at tage en erhvervsuddannelse, og jeg og Dansk Folkeparti ser meget frem til at se, om det så også vil lykkes for dem. Dansk Folkeparti vil stemme for lovforslaget ved tredjebehandlingen, fordi det forbedrer mulighederne for frie skoler, hvilket flugter fint med vores politik.
Annette Lind (S), 2015-04-10:
Det er en klar målsætning for Socialdemokratiet, at vi sikrer børn og unge en god og tryg skoledag.
Vi ved, at uddannelse er en vigtig forudsætning for at klare sig godt i livet, og vi ved, at det har stor betydning for vores samfund.
Derfor har vi også ambitionen om danmarkshistoriens bedst uddannede generation.
Vigtigheden af uddannelse er noget, der gælder for alle, selvfølgelig også for vores børn og unge med særlige behov.
Det er en opgave, som alle skoler skal være med til at løfte i fællesskab.
Derfor har jeg også set frem til lovforslaget her i dag, der gør tilskuddet til specialundervisningen på de frie grund- og kostskoler mere ubureaukratisk.
Med en taxametermodel sikrer vi faste takster, og det giver en sikkerhed for skolerne med mere forudsigelighed og fleksibilitet til at tilrettelægge specialundervisningen, ligesom der tages højde for de skoler, som har en særlig specialundervisningsprofil.
Det giver mindre papirarbejde til både skoler og det offentlige, og det er den helt rigtige vej at gå.
I forhold til hele det arbejde, vi er i gang med, hvor flere børn med særlige behov inkluderes i fællesskabet og undervises i den almindelige undervisning, er jeg også glad for, at vi med lovforslaget her forlænger og justerer den gældende tilskudsordning for de frie skoler.
Til sidst indeholder lovforslaget retten til, at frie grundskoler kan afholde enkeltfagsprøver i dansk og matematik.
Som jeg startede ud med at sige, kan vigtigheden af at få en uddannelse med i rygsækken ikke overdrives.
Med erhvervsskolereformen har vi lagt an til, at langt flere skal gå en faglært vej, men vi stiller også krav til de unge.
Derfor er jeg glad for at se, at vi med forslaget her åbner op for flere muligheder, der skal sikre, at unge både med og uden særlige behov kan komme til prøve i dansk og matematik.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-10:
Fysik- og kemilærerene har været kritiske over for lovforslaget, og de øvrige faglærere i biologi og geografi har været meget positive.
Der er lavet en evalueringsrapport, som har vist gode resultater og også en øget faglighed, fordi de her tværfaglige prøver virker tilbage på fagene, i og med at de er mere virkelighedsnære og mere praktisk orienterede, hvorimod de faktisk i dag er forholdsvis abstrakte og teoretiske.
Så på den måde har de forsøg, der har været med de tværfaglige prøver, haft en forbedret effekt på fagene, og det er jo sådan nogle ting, vi lige skal have spurgt ind til, og det er derfor, vi ikke tager stilling til det i dag, men det er et relevant spørgsmål at inddrage.
Naturvidenskab er i dag meget tværfagligt; biologi og fysik rækker jo ind over hinanden.
Men det er jo sådan nogle ting, vi lige vil have afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.