runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Det sidste har jeg ikke nogen kommentarer til, men til det første vil jeg sige, at ordføreren selvfølgelig har helt ret: Det, som flygtningene først og fremmest drømmer om, er jo selvfølgelig, at der bliver fred, så de kan komme hjem igen.
Men de ved jo godt, at det desværre ser lidt håbløst ud med situationen i Syrien, og derfor er det næste ønske så, at man i det mindste kan være fri og uafhængig og selvforsørgende i den tid, man skal være i Danmark.
Jeg har også mødt flere flygtninge, som siger, at det jo også handler om, at man gerne vil bidrage – når man nu er kommet til Danmark, vil man rent faktisk kunne bidrage til landet, mens man er her.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Det har fru Lotte Rod ingen kommentarer til.
Det synes jeg ellers er sådan ret ligefrem politik, altså i forhold til om man synes, det er okay, og at det er godt, når der er et ministerium i ens egen regering, som henvender sig til et andet land, som har formået at nedbringe antallet af flygtninge.
Det må man umiddelbart kunne forholde sig til politisk og sige, om man synes, det er rigtig fint, eller om det er noget værre skrammel.
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Jeg har en holdning til, at det er vigtigt, at vi på nogle af de her områder holder fast i, at der er en arm strakt ud, og derfor har jeg ingen bemærkninger til det.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Det er en nydelse at høre på den slags.
Hvordan vil den radikale ordfører forklare det paradoks, at i titusindvis af østeuropæere er i stand til at komme til Danmark og sælge deres arbejdskraft, mens vi har i titusindvis af mennesker boende her i landet fra ikkevestlige lande, som ikke er i stand til at få og i hvert fald ikke har fået et job her i landet?
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Jeg tror, at noget af forklaringen ligger i, at vi er gået forkert til de her mennesker.
Det mener jeg ikke at vi skal tilbage til.
Tværtimod skal vi kigge på, hvad det er, vi ude i kommunerne har af gode erfaringer med at få folk i arbejde.
Det virker, når man får foden indenfor, når man bygger en trappe op, hvor man måske starter med at komme ud og snuse i praktik, så kommer videre i løntilskud og så bliver klar til at komme i fast arbejde.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Men kunne det måske også hænge sammen med, at for så vidt angår østeuropæere, kommer de fra nogle lande, som jeg ikke skal kloge mig på hvilket passivt kontanthjælpssystem har, men de kan i hvert fald se en attraktion i at komme til Danmark og arbejde, mens vi har skabt et system for de ikkevestlige indvandrere, som vi har her i landet, der kan få en høj passiv forsørgelse og dermed ikke finder det attraktivt at finde sig et arbejde?
Kunne der ikke ligge en økonomisk incitamentsudfordring i det kæmpe paradoks, vi ser mellem østeuropæere og ikkevestlige indvandrere her i landet?
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Men for mig er det her en generel diskussion om, om det kan betale sig at arbejde, og den diskussion vil vi jo gerne gå ind i.
Det er også derfor, vi har været med til at lave en skattereform.
Men det ændrer bare ikke på, at jeg synes, der er en vigtig lektie, vi skal lære af den måde, vi er gået til integrationsindsatsen på indtil nu.
Altså, man har haft den her relativt lange integrationsperiode, hvor man skal lære dansk, og hvor man i øvrigt skal have ryddet op i en hel masse ting, før man måske kommer til det der med job, og måske kommer man aldrig til det.
Det er jo lige præcis det, vi vender på hovedet nu, og vi siger, at den bedste integration sker, ved at man starter med at få foden indenfor på arbejdsmarkedet og lærer dansk samtidig.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Synes SF virkelig, det er en god idé, at man tvinger flygtninge ud i nyttejob og virksomhedspraktik, hvor de jo kommer til at udføre arbejde, som er overenskomstdækket af f.eks. 3F og FOA – det vil nok typisk være dem – men hvor flygtningene bare ikke får overenskomstmæssig løn eller har de andre rettigheder, der følger med en overenskomst, f.eks. retten til at vælge tillidsrepræsentant?
Synes SF virkelig, at det er en god idé?
Og synes SF, at det er noget, der gavner integrationen, at flygtninge kommer ud på arbejdsmarkedet på den måde, hvor de ikke er ligestillet med kollegaerne?
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Jeg vil også gerne kvittere for, at det var en tale fra hjertet.
Men noget af det, jeg bed mærke i, var, at fru Lotte Rod sagde, at den største drøm var at komme i arbejde eller uddannelse.
Den absolut største drøm for en række af de flygtninge, vi har, må vel være – tænker jeg – at der kommer så meget stabilitet i hjemlandet, at man sådan set kan vende hjem.
Fru Lotte Rod sagde også, at hun havde talt med en fra Eritrea, og det fik mig til at tænke på noget.
Det var jo sådan, at der i januar sidste år var 7 asylansøgere fra Eritrea, og i juli måned var der mere end 500 ansøgere fra Eritrea.
Så vil jeg bare spørge, om De Radikale finder, at det er god praksis, og at det er god politik, at man i ministeriet har indledt en dialog med Norge om, hvordan man får nedbragt antallet af flygtninge fra Eritrea.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg vil gerne medgive, at hr. Joachim B. Olsen plejer at have orden i papirerne.
Men den undersøgelse, som dokumenterer, at Danmark er det absolut dårligste land, kender jeg ikke, vil jeg bare sige.
Men den kan vi jo udveksle erfaringer om på et eller andet tidspunkt.
Men jeg erkender, at vi ikke har gjort det godt nok, for havde vi det, var der ingen grund til, at vi stod her i dag.
Jeg erkender, at når jeg kigger på de tal, der kommer ud af et i øvrigt generøst 3-årigt integrationsprogram, så kan jeg se, at det ikke er godt nok.
Jeg vil egentlig gerne betragte det som værende et snusfornuftigt forslag, som tager afsæt i det bedste, vi har set bl.a. ude i kommunerne.
Så har vi lagt noget til, og så sørger vi for, at den bedste indsats nu kommer til at dække hele landet.
Det er for mig at se ganske enkelt sund fornuft.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Tak for det.
Selv om beskæftigelsesministeren, hver gang vi rejser den her problemstilling om ydelsesniveauet, siger, at her er vi bare uenige, så lad os stoppe den diskussion, så tror jeg ikke, at diskussion stopper af den grund.
Ministeren siger jo rigtigt, at der kommer mennesker her til landet med vidt forskellige afsæt.
Men én ting, jeg i hvert fald er ret sikker på at flygtninge, der kommer her til landet, ikke har som afsæt, er fuld kontanthjælp der, hvor de kommer fra.
Nu kunne den radikale ordfører ikke helt, synes jeg, svare på spørgsmålet – det kan være beskæftigelsesministeren kan – nemlig det kæmpemæssige paradoks, der ligger i, at vi har en masse østeuropæisk arbejdskraft her i landet, titusindvis af østeuropæere, mens vi har en masse mennesker fra ikkevestlige lande, der er på fuld kontanthjælp.
Hvad tror ministeren er forklaringen på dette integrationsmæssige, udlændingepolitiske paradoks?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg tror såmænd ikke, ydelsesdiskussionen forsvinder, og den synes jeg da vi skal fortsætte.
Jeg synes, det bliver fremragende, når f.eks. Venstre bliver lidt mere konkret, i forhold til hvad et moderne kontanthjælpssystem er.
Så kan vi få en mere ordentlig debat om det.
Altså, vi har jo haft kontanthjælpsloft, 450-timers-regel osv., og når jeg kigger på de tal, er der ikke evidens for at sige, at det var en bragende succes.
Men der er evidens for at sige, at der var nogle mennesker, der blev fattige i det her samfund, og der var nogle børn, som voksede op i fattigdom.
Jeg vil gerne medgive, at jeg selvfølgelig er optaget af, at så mange af de flygtninge, som vi taler om her, ikke skal igennem alle de processer, som vi taler om her, men skal direkte ud og have et job.
Alle dem, der kan det, skal selvfølgelig det.
Men jeg anerkender også, at der jo er en grund til, at man flygter, og man har noget med i bagagen, som gør, at der nok er nogle, der undervejs har brug for en håndholdt indsats.
Og derfor skal den indsats, der så bliver lavet, den håndholdte indsats, være en, der er gennemført med omtanke, og det er lige præcis det, som regeringens integrationsforslag er, nemlig det, vi ved virker: ud på den enkelte virksomhed.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Hvis nu jeg skal bruge beskæftigelsesministerens retorik, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan det kan være, at regeringen med det her forslag gør folk under 30 år fattige, mens man ikke gør folk over 30 år fattige?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg vil sige til hr. Martin Geertsen, at jeg går da ud fra, at Venstre stadig væk er enige i kontanthjælpsreformen.
Det håber jeg da.
Derfor siger vi også til unge med flygtningebaggrund: Hvis I er uddannelsesparate, unge mennesker, så er den rigtige vej for jer selvfølgelig at få en uddannelse.
Det, vi gør nu her, er præcis at behandle den her gruppe, som vi behandler etniske danskere i kontanthjælpssystemet og præcis sende det signal også til unge med flygtningebaggrund: Hvis du er under 30 år og i øvrigt er uddannelsesparat, er det den vej, du skal gå; så er det der, dine muligheder for at bide dig fast på det danske arbejdsmarked er, og hvis du på et tidspunkt kan komme hjem til dit hjemland, så har du nogle helt andre forudsætninger, hvis du har en uddannelse.
Så vi har bare skabt symmetri i det.
Og den vogn håber jeg da sådan set virkelig inderligt at Venstre stadig væk er fuldt og helt med på.
Hans Andersen (V), 2015-05-12:
Tak for det.
Den 18. december 2013 indgik vi et politisk forlig om en reform af sygedagpengesystemet sammen med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Socialistisk Folkeparti og regeringen.
Formålet var at sikre økonomisk tryghed for sygemeldte samt en tidligere og bedre indsats.
Som opfølgning på reformen har aftalepartierne besluttet at udvide muligheden for, at personer med livstruende, alvorlig sygdom kan få ret til sygedagpenge.
Formålet med dette lovforslag er at ændre reglerne for personer, som får en livstruende, alvorlig sygdom, således at det sikres, at de kan fortsætte på sygedagpenge uden tidsbegrænsning.
Det er vigtigt for Venstre, at personer med livstruende sygdom kan koncentrere sig om at blive raske og ikke, som det er i dag, risikerer at miste deres sygedagpenge.
Den nye forlængelsesregel i sygedagpengesystemet giver personer med livstruende, alvorlig sygdom bedre muligheder for at blive raske og vende tilbage til arbejdet.
Det er det klare fokus, vi skal have i vores sygedagpengesystem, og ud over det skal vi selvfølgelig også sikre, at man, hvis man har en alvorlig, livstruende sygdom, får en ordentlig behandling og også er sikret en ordentlig forsørgelse og dermed sikret sygedagpenge.
Så på den baggrund kan Venstre støtte det her lovforslag.
Jens Joel (S), 2015-05-12:
Tak for det.
Det er rigtigt, som Venstres ordfører allerede har sagt, at vi lavede en meget bred aftale i Folketinget om en afskaffelse af varighedsbegrænsningen og nogle forbedringer af sygedagpengesystemet.
For Socialdemokraterne var det fuldstændig afgørende i den reform, at vi sikrede, at man ikke skulle kunne ende i en situation, hvor man stadig var syg, men alligevel endte med 0 kr. på lommen, sådan som det var med de tidligere regler.
Et andet meget vigtigt element var, at man indførte den her såkaldte ottende forlængelsesmulighed, altså det, at hvis man havde en alvorlig, livstruende sygdom, kunne man sikres sygedagpenge, uanset hvor lang tid man var syg, så vi ikke skulle se de helt horrible situationer, vi tidligere havde set, hvor meget, meget alvorligt kræftsyge lå på sygehuset, samtidig med at de mistede deres forsørgelse.
Så det var selvfølgelig et fuldstændig afgørende punkt for Socialdemokraterne, dels at man ikke skulle kunne være syg stadig væk og ende med 0 kr., dels at alvorligt, livstruende syge skulle blive ved med at have sygedagpenge.
Desværre så vi så en lidt, kan man sige, speciel situation, som gjorde, at når nogle havde været på sygedagpenge i en periode og så var kortvarigt raskmeldte og så endte i en situation, hvor de blev meget alvorligt, livstruende syge, så ville de ikke være berettiget til sygedagpenge, men kun til jobafklaringsforløbsydelse.
Det er det, som det her lovforslag retter op på.
Det sikrer sådan set intentionen i den oprindelige aftale, nemlig det, at hvis man er alvorligt, livstruende syg, har man også ret til sygedagpenge.
Vi retter op på det her både i forhold til dem, der har været kortvarigt raskmeldte, og i forhold til dem, der har været på jobafklaringsforløbsydelsen, og det er rigtig, rigtig glædeligt, at det er lykkedes at få en bred aftale i forligskredsen om, at vi selvfølgelig skal lukke det hul, som der var i vores aftale om, at livstruende, alvorligt syge ikke skulle kunne miste sygedagpengene.
Bent Bøgsted (DF), 2015-05-12:
Tak, formand.
I den forbindelse var det vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at dem, der var alvorligt syge, kunne fortsætte på sygedagpenge.
Det viste sig så bl.a., at der var et hul i loven, som måske ikke rigtig nogen havde tænkt over, nemlig at hvis man prøvede kræfter med arbejdsmarkedet og ville vende tilbage og man så fik et tilbagefald i sygdommen og ikke var rask alligevel, så kunne man ikke komme tilbage på sygedagpenge.
Derfor blev det her lovforslag så til, hvor der rettes op på det, så man kan fortsætte på sygedagpenge.
Det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig helhjertet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-12:
Danmark er det land, som er dårligst til at integrere indvandrere på arbejdsmarkedet.
Der findes simpelt hen ikke noget samfund i den vestlige verden, som har en så elendig beskæftigelsesgrad, som vi har her i Danmark.
Skyldes det mangel på ressourcer i den aktive beskæftigelsesindsats?
Skyldes det mangel på integrationsprojekter?
Nej, det gør det ikke.
Tværtimod findes der ikke noget samfund, som bruger så mange penge på den slags indsatser, som man gør i Danmark, og alligevel har vi den dårligste beskæftigelsesgrad blandt indvandrere fra tredjelande.
Hvad er den helt grundlæggende årsag til det ifølge beskæftigelsesministeren?
Hvad er det for nogle strukturelle problemer i det danske samfund, der gør, at vi er dårligere til det end andre højtudviklede velfærdssamfund – endda samfund, som modtager langt flere indvandrere, end vi gør?
Hvad er efter beskæftigelsesministerens opfattelse grunden til, at det står så skidt til i Danmark og har gjort det i årtier?
Martin Henriksen (DF), 2015-05-12:
Næsten hvert år man diskuterer det her, fristes jeg til at sige, er det næsten et eksempel på, at det er den værste flygtningesituation i X antal år.
Der vil jo altid være krige og konflikter ude i verden.
Det må man jo så håndtere på den måde, som man mener man håndterer det bedst på.
Man skal hjælpe folk bedst muligt, men samtidig skal man gøre det, som man mener er bedst for Danmark.
Jeg kan bare ikke begribe, hvordan man bare kan stå og kigge på fra regeringens side, at der kommer så mange mennesker til Danmark, uden at gøre noget effektivt ved det, og så kommer man med et tiltag, som handler om at integrere dem, når man ved, når al erfaring viser, at det er utopi.
Jeg synes egentlig, at ministerens svar meget godt illustrerer, hvad problemet er, for regeringen kører i to spor.
De siger: Værsgo at integrere alle dem.
Men jeg synes, det ville være lidt kollegialt, hvis beskæftigelsesministerens kollegaer sørgede for, at opgaven var lidt overkommelig.
Det er jo det, vi beder om fra Dansk Folkeparti side.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Det gør kollegaerne ganske bestemt også.
Jeg synes, der er meget modsætning i det, som hr. Martin Henriksen nu siger, nemlig at vi lader stå til.
Det er lige præcis det modsatte, det her lovforslag er udtryk for.
Vi gør det netop ikke.
Vi lader jo netop ikke stå til.
Nu kommer der faktisk en regering, som netop ikke lader stå til, som netop tager fat i at bruge lige præcis de værktøjer, som vi ved af erfaring virker derude i kommunerne, som vi ved er det, der bringer den her gruppe af personer tættere på arbejdsmarkedet.
Det er jo bestemt ikke at lade stå til, det er det stik modsatte.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Beskæftigelsesministeren siger jo, at det ikke er udtryk for gammeldags tænkning.
Nu vil jeg jo nødig kalde beskæftigelsesministeren for gammeldags, men det er jo altså sådan, at det er meget svært at forestille sig, at det alene er nok at have en palet af arbejdsmarkedspolitiske redskaber for at sikre en god integration.
Jeg troede bare, at vi ligesom sådan var enige om, at der skal noget mere til, og at det også er vigtigt at have den her danskhed.
Når det så er, at man ser på de her initiativer, som regeringen foreslår i sin plan, så er der et projekt, som er i 5 kommuner, et projekt, som er i 40 kommuner, og nogle løse formuleringer om, at alle skal påtage sig det aktive medborgerskab, og nogle formuleringer, som ingen kommuner kan være uenige i.
Og så er det egentlig bare, at jeg spørger: Kommer der noget mere på et tidspunkt, for det her kan jo være en meget fin start på at få de danske værdier ind under huden, men kommer der en pakke, skal vi forvente en pakke mere, som ligesom bliver 2.0, eller den moderne udgave af integrationspolitikken, hvor man ligesom også får koblet, at ikke bare det at være i arbejde giver værdi i forhold til integration, men også det, at danskheden i sig selv giver værdi?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Nu kan der være nogle, der er gammeldags, og der kan være ungdommeligt mod, som måske ikke har så meget erfaring i sig.
Det kan man jo diskutere frem og tilbage.
Men må jeg sige til Mai Mercado om lige præcis det der med danskheden, at jeg skal ikke lave nogen definition på danskheden, men jeg mener i hvert fald, at der er to steder, som er helt afgørende, hvis man skal forstå det danske samfund, og det er at være ude på en ganske almindelig arbejdsplads, få arbejdskolleger og forstå, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
Og det, vi jo lige præcis gør her, vil jeg sige til fru Mai Mercado, er, at vi kombinerer danskundervisningen med den virksomhedsrettede indsats.
Det vil sige, at hvis man skal i virksomhedspraktik nede i det lokale supermarked i grøntafdelingen, så får vi det kombineret med lige præcis det dansk, man har brug for der, for det er meget fornuftigt at vide, hvad grøn peber og banan hedder på dansk, hvis man skal i et supermarkeds grøntafdeling.
Den anden del, som der også ligger i forhold til danskheden, hvis man kan bruge det udtryk, er jo lige præcis den satsning, der er på hele civilsamfundet.
Jeg kan ikke huske beløbet hundrede procent, men jeg tror, at det er 40 mio. kr., der rent faktisk er afsat til at forstærke hele den indsats, som det frivillige Danmark er med til at give, og som jeg er enig i er rigtig godt i forhold til integrationen.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Jamen jeg vil da takke rigtig meget for komplimenten, for det må det jo være.
Det er jo lige nøjagtig en henvisning til en politiker, som indtil for nylig var på en arbejdsplads, var ude i det virkelige liv og ved, hvordan det er, nemlig at det altså ikke alene gør sig gældende, at man er på arbejdspladsen, men at man altså også skal bidrage, at man skal være en del af et kollegialt fællesskab på arbejdspladsen.
Så den kompliment takker jeg meget for.
Men jeg vil bare spørge lidt ind til det her med – for jeg spurgte jo også ministeren, da vi havde et kort møde, og jeg vil også gerne spørge her i salen: Kan ministeren garantere, at når nu de her forløb skal iværksættes for indvandrere, så er der ikke en eneste dansker, som bliver skubbet bagest i køen og altså ikke får etableret en virksomhedspraktik, eller hvad det nu måtte være?
Kan ministeren her love, at der ikke er nogen danskere overhovedet, som vil blive berørt af det her forslag?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg har ikke nogen problemer med at give komplimenter, når det er sådan, at der er grund til at give dem.
Det, der er sandheden, er, at i dag får dem med ikkevestlig baggrund, dem med flygtningebaggrund, en væsentlig mindre virksomhedsrettet indsats end dem, der har en etnisk dansk baggrund.
Og det er måske en af grundene til, at tallene er præcis, som de er, og det er også derfor, at vi lige præcis har det som en af hovedhjørnestenene i vores indsats.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Jeg hørte ministeren sige, at de mennesker, vi taler om her, ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, hvis vi ikke tvinger dem til at arbejde for kontanthjælpen, sådan som det jo ligger i de reformer, man har lavet, også i den her.
Enhedslisten er fuldstændig uenig, og det modsiges også af virkeligheden.
Vi har faktisk en seniorjobordning, hvor langtidsledige med dagpengeret arbejder på overenskomstmæssige vilkår i et job, der oprettes til det formål, og hvor de laver noget samfundsnyttigt arbejde.
Før 2013 havde vi en fleksjobordning, som betød, at mennesker med handicap arbejdede på lige vilkår.
Jeg vil opfordre ministeren til at studere det udspil, Enhedslisten lige er kommet med, som vi kalder »Plads til alle«.
Jeg tror, at det er en overskrift, som siger ministeren noget.
Så vil ministeren kunne se, at der i det udspil er en række forslag til, hvordan vi kan hjælpe mennesker, som har nedsat arbejdsevne af den ene eller den anden grund, heriblandt sikkert også mange flygtninge, ud på arbejdsmarkedet, uden at det fortrænger ordinære job, og sådan at det sker på overenskomstmæssige vilkår.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at hr. Finn Sørensen og jeg har en vidt forskellig opfattelse af, hvad der hjælper de her grupper tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne sige, at jeg har det sådan, at jeg er parat til at bruge alle de instrumenter, der er i værktøjskassen, for at sikre, at de her grupper kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg ved, at den bedste måde til at blive en del af det danske samfund, og den bedste måde, hvis man ikke kan gå direkte ind i almindelige job, er at blive hjulpet undervejs, og den allerbedste hjælp, man kan få, er lige præcis at komme ud og afprøve sine evner og sine kvalifikationer i en privat virksomhed.
Jeg er skånselsløs i forhold til at bruge de her ting, fordi jeg tænker på de her mennesker.
Jeg vil gerne sikre dem, at de får ordentlige forhold, nemlig på den måde, at de bliver en del af det danske samfund og de bliver en del af det danske arbejdsmarked.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Selv om man bruger et godt, gammelt socialdemokratisk slogan, er det ikke udtryk for, at man har nogen ambition om at blive socialdemokrat, specielt ikke nutidens socialdemokrater, der, som ministeren selv siger, er blevet skånselsløse over for mennesker med nedsat arbejdsevne og skånselsløse i forhold til at sikre, at når de kommer ud på arbejdsmarkedet, sker det på overenskomstmæssige vilkår.
Vi har jo til gode at se, hvad jobeffekten reelt er af de reformer, man har lavet, og som bygger på de her principper, som Enhedslisten grundlæggende er uenig i.
Jeg har stillet nogle spørgsmål til ministeren for at få opklaret noget af det, og det skal der også gøres i forhold til det her lovforslag, og så kan vi jo tage det ud fra et erfaringsmæssigt grundlag.
Jeg tror ikke, at det er nogen god idé.
Jeg tror ikke, at det fremmer integrationen.
Det får vi jo så at se langs hen ad vejen.
Men stadig væk, kære minister, brug lige en halv times tid på at studere Enhedslistens forslag, og skulle der være nogle emner deri, som ministeren godt kunne tænke sig at forhandle, er vi jo rede, any time og lige på sekundet.
Ministeren ringer, jeg springer – helt sikkert.
Så jeg venter ved telefonen.