runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Jeg kan se, efter at jeg nu har forstået, at de tal, der henvises til, kommer fra en vismandsrapport, der er 13 år gammel, hvilket jeg vil sige er meget gamle tal, at der i den samme rapport står – det var det eneste, jeg nåede at finde frem til nu – at der bliver brugt offentlige penge på almene boliger i samme omfang som på ejerboliger, i form af statssubsidier, direkte eller indirekte, nemlig ca. 15 mia. kr. til hver boligform, og det er jo en interessant oplysning, men den er så fra 2001.
Det, jeg vil spørge hr. Ole Birk Olesen om, er, om han er enig med mig i, at der inden for det private lejemarked vil være masser af lejligheder, som f.eks., efter at de er blevet moderniseret efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, koster 10.000 kr. i husleje om måneden for 80 m², og at det kan sammenlignes med de 7.000 kr. for en lejlighed på 80 m², jeg har nævnt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Ja, altså, det er da sikkert rigtigt nok.
Jeg forstår bare ikke rigtig, hvad gevinsten ved det er, når den person, som kunne betale 10.000 kr., fordi det er markedsprisen for en privat bolig, i stedet flytter ind i en attraktiv bolig i Nordhavnen og dér kun betaler 7.000 kr., hvis det var det, der var sammenligningen, når vedkommende lige så godt kunne have betalt den fulde pris, fordi vedkommende har råd til det.
Og når historikken viser, at de mest attraktive almene boliger især går til folk, der i forvejen har råd til alt muligt andet, så er det jo nok det, der vil ske igen.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Altså, nu vil jeg læse den vismandsrapport, som er 13 år gammel, når vi er færdige med debatten her.
Indtil videre tror jeg ikke, at konklusionen er sådan, som der står, med hensyn til boligmarkedet i dag.
Men jeg vil gerne sige, at når alternativet, hvis man skal bo privat, f.eks. er en husleje på 10.000 kr., så har det da et fint formål, at der er en husleje på 7.000 kr., som man måske ovenikøbet kan få boligstøtte til.
Skal det så, når hr. Ole Birk Olesen kritiserer de her huslejers størrelse i de almene boliger, generelt forstås sådan, at Liberal Alliance vil være med til at sænke huslejen i de almene boliger?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Jeg har jo ikke adgang til de samme informationer om de almennyttige boliger i Strib og Herning, hvor hr. Lars Dohn har ekspertkendskab.
Jeg henviser til, hvad de økonomiske vismænd har skrevet i en rapport, og det må jeg fæste lid til, indtil hr. Lars Dohn får tilbagevist de økonomiske vismænd.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om hr. Ole Birk Olesen ikke anerkender, at det jo er sådan i den danske lovgivning, at kommunen ligesom kan planlægge for arealer i kommunen – det kan være en park, altså grønne arealer, eller man kan planlægge at udstykke til erhvervsgrunde eller til boligformål – og om Liberal Alliance synes, det er forkert.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Altså, det er jo ikke sådan, at man køber noget, som man havde en berettiget forventning om at man kunne leje ud som bolig, og at kommunen så pludselig laver det om til en park.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Men det, man beklager sig over, er jo, at man som grundejer risikerer, at ens grund taber i værdi.
Og det gør man så til et særligt selvstændigt problem, når det handler om almene boliger.
Men det er jo også bare sådan, at hvis man eksempelvis gerne vil have bedre forhold for bilister – som jeg ved at ordførerens parti gerne vil – i en by, så er kommunen måske nødt til at planlægge flere parkeringspladser.
Det kan også godt medføre et tab af værdi på en grund, at man udstykker til parkeringspladser frem for alt muligt andet, som man jo kunne anvende den her grund til.
Så derfor vil jeg bare høre, hvorfor det er et specifikt problem, når det handler om almene boliger frem for alt muligt andet, hvor der også kunne være et værditab, som jo er et kendt vilkår for de her grundejere.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Nu bliver han ved med at nævne en undersøgelse.
Nu er det lige pludselig vismændene, der kommer med den.
Og det er de højestlønnede, der egentlig får de bedste almene boliger.
Hvor kan jeg finde den undersøgelse henne, og hvor kan jeg få de oplysninger henne?
For jeg kan ikke finde dem nogen steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Det er ikke lige pludselig vismændene.
Jeg har fra starten sagt i debatten her, at det er vismændene.
Det er deres forårsrapport fra 2001, hvor der er et afsnit, der hedder: Boligmarkedet, skævt og ineffektivt.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Altså, det er jo sådan, at hvis man tager gennemsnitsindtægten – i Herning har det lige været vist i Herning Folkeblad med de forskellige bydele – jamen så er det helt tydeligt, at der, hvor der er mange almene boliger, er der de laveste indtægter.
Altså, den påstand, som ordføreren er ude med, holder ikke en halv meter.
Alt andet lige er det sådan, at dansk boligpolitik, og det er det, der er galt med dansk boligpolitik, adskiller folk efter indtægt.
Sådan er det i grove træk.
Det var jo også derfor, Preben Wilhjem for nogle år siden skrev bogen »Dansk boligpolitik: Forbrydelse eller dumhed?«
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Vi vil tage initiativ til, at den her lov bliver rullet tilbage, hvis vi får mulighed for det – til enhver tid.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Jeg får det indtryk, at ordførerens billede af ventelister til almene boliger er sådan noget, der ikke helt kan tåle dagens lys.
Jeg havde selv, da jeg for et år siden flyttede fra Strib til Herning, udset mig en almen bolig, sådan et rækkehus til lav husleje, og da jeg ringede for at blive skrevet op, grinede damen venligt og sagde: Ja, men du kan komme ind om 24 år.
Og jeg ved fra mit arbejde i Lejernes Landsorganisation, at hvis nogen har følt sig uretfærdigt behandlet, har vi forlangt alle lister lagt frem og fået dokumentation for, at der i hvert fald i de tilfælde ikke foregik svindel med ventelister.
Er hr. Ole Birk Olesen vidende om noget, som vi andre ikke ved?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Lovgivningen giver jo mulighed for det her.
Hvis hr. Lars Dohn f.eks. bebor en attraktiv almennyttig bolig og hr. Lars Dohn har en søn eller en datter, som på et tidspunkt får lyst til at bo i samme bolig, så kan hr. Lars Dohn jo bare bytte bolig med sin søn eller datter, og så får sønnen eller datteren den attraktive almennyttige bolig, og hr. Lars Dohn overtager så sønnens eller datterens bolig.
Hr. Lars Dohn kan reelt bo der, eller hr. Lars Dohn kan bo der i 3 måneder og så flytte et andet sted hen.
Det er da en velkendt sag.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis nu der igen kommer en borgerlig regering, vil Ole Birk Olesen så tage initiativ til, at loven laves om, så man ikke kan bygge flere almennyttige boliger i de store byer?
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Så kunne man jo mene, at det var hr. Karsten Lauritzen selv, der afsporede debatten til at handle om, hvorvidt højrefløjen ønsker at sætte børn i fængsel eller ej, i hvert fald for så vidt angår i dag.
Men det kan vi også bare lade ligge.
Jeg tror også, at jeg selv i min ordførertale sagde, at der da er nogle elementer, som er meget fine, men hr. Karsten Lauritzen kan vel bekræfte, at forslaget handler om at nedsætte den kriminelle lavalder til 12 år, så 12-årige børn skal indgå i et strafferetligt system, hvis de overtræder lovgivningen selv for den mindste lille ting.
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-18:
Det er der ikke under den nuværende behandling, men hvis man laver en lille Infomediasøgning på debatten, efter vi præsenterede forslaget, så vil man se, at det af mange blev brugt som et argument.
Og justitsministeren har også siddet i et samråd i Folketinget og sagt, at den borgerlige blok ville sætte flere børn i fængsel.
Det fik vi så rettet på i samrådet.
Men det er sådan set, fordi jeg synes, at der skal være en afspejling af det, vi siger uden for Folketingssalen i offentligheden, på det, vi siger, når vi står på Folketingets talerstol.
Og der er nogle, der heldigvis ikke har fremført det argument denne gang, men det gjorde de altså, dengang vi præsenterede forslaget, og det synes jeg er lidt ærgerligt.
For vi lægger faktisk netop ikke op til, at børn skal i fængsel, for det er vi enige om de ikke skal.
Der er også nogle, der har rykket sig en smule på det spørgsmål, også blandt forslagsstillerne, og det synes jeg man skulle glæde sig over.
Min bemærkning, skal jeg sige, var ikke rettet mod de indlæg, der har været her i dag, men mod den debat, der er gået forud, fra det tidspunkt, vi præsenterede forslaget, hvilket er et stykke tid siden, og til den behandling, vi har her i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2014-12-18:
Når jeg tillader mig at tage 2 minutter af Tingets tid, er det, fordi de forslag, vi vedtager i dag, hvor vi siger ja til en associerings- og handelsaftale med både Ukraine, Georgien og Moldova, er af en historisk betydning, som jeg synes man bør markere.
Da vi mødtes for et år siden til de sidste møder inden jul i Folketinget, havde ingen vel fantasi til at forestille sig den udvikling, vi har oplevet i vores nærområde, en udvikling, som jeg er bange for vil sætte sig spor i lang tid ud i fremtiden.
I den situation skal man kende sin besøgelsestid.
Det synes jeg EU har gjort, og jeg synes, at de tre aftaler, vi om lidt godkender, kan vi være stolte af.
Jeg tror, de vil gøre en forskel i alle de tre lande.
I hvert fald står jeg her lige nu for at bringe min hilsen fra udenrigsministrene i de tre lande.
Jeg har ikke haft et møde med nogen af dem, uden at de har spurgt: Hvornår godkender det danske Folketing vores associeringsaftaler?
Og jeg er stolt over at have kunnet sige, at vi som nogle af de første godkender dem inden jul.
Det er blevet modtaget, applauderet og betyder utrolig meget for den reformproces, som har svære kår både i Ukraine, Georgien og Moldova, som foregår på trods, for det er smertefulde reformer, og de foregår under vilkår, som vi alle sammen ved er vanskelige, med mere eller mindre militære konflikter i baghaven sideløbende med.
Så den tak synes jeg bare Folketinget skulle have med, inden vi om lidt trykker på jaknapperne.
Mette Reissmann (S), 2014-12-18:
I dag behandler vi lovforslag nr. L 87, der er en ændring af udlændingeloven.
Der er tre ændringer i lovforslaget.
Jeg vil sige, at det vigtigste i lige præcis det her lovforslag er om, at man ændrer boligkravet ved familiesammenføring, og det er et vigtigt skridt i retning mod en langt bedre integration.
Kravene til boligforhold ved familiesammenføring i dag er ikke optimale.
I dag er reglerne sådan, at man kan få familiesammenført sin ægtefælle, hvis man har en bolig af rimelig størrelse.
Problemet er, at det i praksis giver mulighed for familiesammenføring, hvis man f.eks. bor hos sine forældre, og det gavner ikke integrationen, at et familiesammenført ægtepar bor hos den ene parts forældre.
Derfor strammer vi op på boligkravet.
Med lovforslaget vil kravet også blive ændret, så man fremover kan råde over en selvstændig bolig.
Det er både ret og rimeligt, og vi tror på, at det vil gavne integrationen, hvis man har sit eget sted at bo.
Set med danske øjne er det det mest normale, hvis man kan bruge det udtryk.
Det har været et stort ønske hos mange af dem, der er kommet hertil på denne måde.
Samtidig bliver kravet til varigheden af lejekontrakten nedsat fra 3 til 1½ år.
Det gør vi, fordi reglerne skal følge med virkeligheden, som er, at længden på lejekontrakter sjældent er mere end 2 år i sådan en sammenhæng.
Så her sikrer vi først og fremmest en forbedring og også en opstramning af boligkravene ved familiesammenføring.
Det gør vi, fordi vi mener, det styrker integrationen, og som udtryk for vores udlændingepolitik er det det mest fornuftige.
Vi nedsætter også minimumslængden på lejekontrakterne og tillader fremleje.
På den måde er der en balanceret rimelighed i den politik, så Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2014-12-18:
Tak for det.
Måske kan det gøre det på sigt, men ikke sådan umiddelbart.
Der er nogle tekniske ting, som bliver ændret, det har vi ikke umiddelbart nogen bemærkninger til.
Vi spørger ind til det under udvalgsbehandlingen for god ordens skyld, så vi er helt sikre på, at det er tekniske ændringer og ikke noget, der sådan ændrer i substansen.
Det medfører, jævnfør lovforslaget, at det som udgangspunkt ikke længere vil være muligt at opfylde boligkravet ved at leje værelser i eksempelvis ens forældres ejerbolig.
Det har vi det sådan med i Dansk Folkeparti, at det synes vi sådan set er et udmærket tiltag, et udmærket forslag, men vi kan jo også se af et svar fra ministeren, at man fra udlændingemyndighedernes side vurderer, at det vil ramme under 5 pct. af dem, der i dag søger om at blive familiesammenført til Danmark.
Så den del er ikke noget, der sådan for alvor rykker, men det er sådan set fornuftigt nok.
Så er der en anden del af forslaget, som går på at svække kravene til, at man skal have en bolig, som er af mere permanent karakter.
Det bryder vi os ikke om i Dansk Folkeparti.
Vi kan ikke se behovet for at slække på boligkravene, når man ønsker at blive familiesammenført i Danmark.
Vi synes, det er vigtigt, at man, hvis man kommer til Danmark og vil etablere sig i Danmark, så også kan dokumentere, at man har et sted at bo, og at det rækker nogle år frem i tiden, for hvis det rækker nogle år frem i tiden, har det også karakter af at være mere permanent.
Så når regeringen foreslår generelt at nedsætte kravet til en midlertidig lejekontrakts varighed fra 3 år til 1 år og 6 måneder, er det ikke noget, vi bryder os om i Dansk Folkeparti.
Det er der nok ikke, men det ville være fint, hvis der var.
Jeg kan jo høre, at andre partier bakker op om lovforslaget, og at det står til at blive vedtaget.
Men vi synes ikke, der er nogen grund til at slække på kravet til, at man skal have en bolig af mere permanent karakter.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-12-18:
Som de andre ordførere også har sagt, er det væsentligste i det her lovforslag de to justeringer af boligkravet i forbindelse med familiesammenføring.
Endvidere foreslås det, at fremleje af en selvstændig bolig fremover vil kunne opfylde boligkravet, forudsat at boligen i øvrigt opfylder kravene.
Det synes vi fra radikal side er meget positivt, idet der kan være masser af gode grunde til, at man ønsker at fremleje.
Eksempelvis kan man jo være i en jobsituation, hvor det er vigtigt, at man kan være fleksibel i forhold til bopæl, og så giver fremleje rigtig god mening.
Så alt i alt kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-18:
SF kan støtte det her forslag.
Vi synes, det er fornuftigt, at man præciserer, at statsforvaltningen skal fortælle kommunen, hvis der er en EU-borger, der lader sig registrere eller får et opholdsbevis.
Det giver jo meget god mening, at kommunen ved, at nu er der en ny borger i området.
Vi synes også, det er fornuftigt, at det fremover bliver et krav, at når man bliver familiesammenført, skal man have en selvstændig bolig.
Vi ved desværre, at der er rigtig meget social kontrol blandt vores nydanskere.
Det er der en rapport fra Socialministeriet som meget klart viser, og derfor synes vi, at det vil være bedst for integrationen, at man får en selvstændig bolig, hvor man kan udfolde sit eget familieliv.
Jeg er fuldt ud bevidst om, at det her jo ikke kun handler om nydanskere, men også om andre danskere, men det er et meget fornuftigt krav, i forhold til at man får et selvstændigt familieliv.
I forhold til fremleje er der også nogle ændringer, som vi synes ser meget rimelige ud.
Vi må jo bare sige, at i nogle af de større byer, København og Århus, vil det måske ofte være situationen, at man kun kan komme i nærheden af fremleje, når man vil ind på boligmarkedet.
Så vi synes egentlig, det er fornuftigt, at vi slækker lidt på kravene i den henseende.
Så er der nogle konsekvensrettelser i forhold til de revisioner, vi har lavet af straffelovens kapitel om seksualforbrydelser, og som mere er af teknisk karakter.
Vi synes alt i alt, at det her forslag er værd at støtte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-12-18:
Vi har i Enhedslisten i de senere år været med til at rejse nogle af de her meget, synes jeg, ærgerlige sager, hvor et dansk-udenlandsk par er kommet i klemme i de meget strenge og stive boligkrav, som findes i familiesammenføringssagerne.
Og vi har set, hvordan velintegrerede, velfungerende familier er kommet i klemme på grund af en detalje i en lejekontrakt – et lejemål, der var for kortvarigt f.eks.
Det lovforslag, vi behandler i dag, tyder på, at regeringen også er nået frem til, at det her ufleksible boligkrav er for stift, og at det rammer nogle mennesker, som i øvrigt ikke har nogen problemer med at leve op til, hvad regeringen forventer af familiesammenførte ægtefæller med hensyn til at klare sig selv, lære dansk, blive velintegreret, og hvad ved jeg.
Så vi vil gerne kvittere for, at regeringen nu lægger op til, at også par, som bor til fremleje, kan opfylde boligkravet.
Dermed kan vi undgå nogle af de, synes jeg, rigtig dumme og urimelige sager, hvor nogle mennesker faktisk er bange for at blive smidt ud af landet, fordi deres kontrakt er en fremlejekontrakt og ikke en almindelig lejekontrakt.
Og der er også en masse par, som vil undgå besvær og unødvendig usikkerhed om deres fremtidige opholdsgrundlag.
Men lovforslaget her er ikke bare en forbedring.
Og vi er altså ikke overbevist om, at den stramning er nødvendig.
Vi anser det sådan set ikke som et selvstændigt problem, at par flytter ind hos den herboendes forældre.
Men vi er villige til at diskutere forslaget.
Dog er det vigtigt for os at få afklaret, hvordan udlændingemyndighederne vil håndtere de sager, hvor der er par, der allerede inden den her nye lovs ikrafttræden er flyttet ind i en ikkeselvstændig bolig, og om de lever op til de nye regler, altså om de bliver ramt af det her eller ej.
Så er der en del af lovforslaget, som handler om statsforvaltningens underretning af kommunen ved udstedelse af registreringsbeviser og opholdskort, og det har vi absolut ingen bemærkninger til.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Det vil justitsministeren gerne, men det kan være, jeg skal lade være med at udlægge, hvad Liberal Alliance og Konservative måtte mene om forslaget.
Jeg vil gøre det helt ganske kort og takke for den positive modtagelse.
Jeg synes, det er helt rigtigt, som SF's ordfører siger i sin ordførertale her i dag, at der desværre i nogle af vores indvandrermiljøer er en brug af det, vi kunne kalde social kontrol, hvor man bliver fastholdt i mønstre, traditioner og måder at anskue verden på, som er svært foreneligt med at leve et aktivt liv i Danmark med arbejde, uddannelse og integration.
Samtidig har Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, jo ret i, at de lidt stive regler, der har været på fremlejefeltet, har afholdt nogle fra at opnå den bolig, som man ønskede.
Så alt i alt vil jeg sige tak for den positive modtagelse.
Vi skal nok besvare de spørgsmål, der bliver stillet under udvalgsbehandlingen.
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-18:
Enhedslisten kan jo stille spørgsmål til beslutningsforslaget i udvalgsbehandlingen, og så kan vi kigge på det.
Jeg ville nok af principielle grunde mene, at hvis man skulle gøre det, var det noget, man skulle gøre i den forligs- og aftalekreds, der er omkring politi- og anklagemyndighedens økonomi.
Der sidder Enhedslisten så ikke med, men det er jo Enhedslistens valg, ikke at vi nødvendigvis har noget imod det i Venstre, altså at de ikke er med, men jeg vil mene, at det er der, det hører hjemme.
Så jeg tror sådan set, at hvis Enhedslisten har ret, skal det nok ske ude i virkeligheden, uden at vi vedtager et beslutningsforslag her i Folketinget, og det er derfor, vi i Venstre ikke er for.
Trine Bramsen (S), 2014-12-18:
Må jeg ikke starte med at sige, at vi Socialdemokrater har stor tillid til vores offentligt ansatte, og det gælder også vores politibetjente.
Må jeg ikke også samtidig konstatere, at tilliden til det danske politi er utrolig høj – faktisk blandt verdens absolut højeste.
Det er værd at huske på, når vi behandler forslaget her i dag.
Jeg kan allerede nu afsløre, at vi Socialdemokrater afviser forslaget om en konstant kameraovervågning af vores politibetjentes gøren og laden.
Vi mener simpelt hen ikke, det er rimeligt over for vores offentligt ansatte, der hver dag går på arbejde og kæmper for vores fællesskab, at de skal overvåges med kamera.
Forslaget er en glidebane, for hvem er den næste faggruppe, der skal have et kamera på?
Er det børnehavepædagogerne, skolelærerne, hjemmehjælperne, eller som et kækt gruppemedlem, en kollega, spurgte her i morges: Hvad så med gynækologerne?
Hvor skal grænsen gå for, hvad optagelserne bliver brugt til?
Kameraerne vil jo også være tændt, når betjentene går til frokost eller køber en kop kaffe, går på toilettet eller har et andet øjeblik for sig selv.
Man skal være meget varsom med at sammenligne danske betjente med betjente i USA og for den sags skyld i England.
Igen minder jeg lige om, at tilliden til dansk politi er i verdensklasse.
Vores betjente er utrolig dygtige og tillidsvækkende, og derfor vil det være et helt forkert signal at sende til medarbejderne, hvis man udstyrede dem med et permanent kamera på deres uniform.
Som flere andre ordførere har bemærket, har vi jo også netop vedtaget en ordning, der skal sikre, at der kommer politinumre på vores betjentes uniform.
Lad nu lige det initiativ få en chance for at blive taget vel imod og komme til at virke.
Den mulighed eksisterer allerede, og vi kender den fra store demonstrationer og aktioner eller fra fodboldkampe, som Venstres ordfører også bemærkede.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget her om overvågning af offentligt ansatte.
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig lige at høre – og det er helt uden at være mere kæk end ordføreren selv i hvert fald prøvede på at være i sin ordførertale – om ordføreren har læst beslutningsforslaget, for der blev stillet en masse spørgsmål om, hvor grænsen går, og hvad man så skal gøre, og hvad de må bruges til og alt muligt andet.
Har Socialdemokraternes ordfører læst, at det netop er et forslag om en forsøgsordning, der skal afklare alle de spørgsmål, som ordføreren stiller?
Jeg tror, hr. Karsten Lauritzen har fuldstændig ret i, at der er nogle politifolk, som også ville synes, at det her var helt o.k., dels fordi jeg tror, at jo færre klagesager, der kommer, des mere stiger tilliden, dels fordi vi har kunnet se, at der altså er to måder, det her er forløbet på andre steder i verden, hvor man har anvendt det: Dels bruger politiet simpelt hen magtanvendelse i mindre udstrækning, dels kommer der færre klager.
Man kunne formaste sig til at tænke, at det nok havde noget at gøre med, at borgere, der ikke har nogen grund til at klage, lader være, når de ved, at det er blevet optaget.
Kunne hr. Karsten Lauritzen i sine ressourceovervejelser så ikke gå med på, at vi undersøger, hvad forsøgsordningen så nærmere ville koste, og så kunne vi tage den derfra en gang til?
For hvis forsøgsordningen ikke er specielt dyr, har vi jo mere viden at træffe beslutning på baggrund af.
Trine Bramsen (S), 2014-12-18:
Selvfølgelig har ordføreren, der står på talerstolen, læst forslaget, ellers ville det være lidt svært at skrive en tale, men må jeg ikke sige, at det jo stadig væk er en glidebane.
Uanset om man stiller en række spørgsmål i sit beslutningsforslag, er det stadig væk en glidebane.
Man løber jo ind i en problemstilling, der handler om, hvornår man skal slukke for kameraet, hvornår det skal være tændt.
Det, der handler om tilliden til de offentligt ansatte, til de medarbejdere, der hver dag går på arbejde og gør et rigtig flot stykke arbejde for vores fællesskab, de medarbejdere, som der er stor tillid til, jamen dem mener vi stadig væk at det er et helt forkert signal at sende til, at man begynder at putte et kamera på deres uniform.