Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Tak for det.
Det er jo et spændende beslutningsforslag, som er fremsat her.
Men igen må vi sige, at man i nogle af oppositionspartierne ikke har tænkt tingene igennem.
Det er sikkert fuldt forståeligt, hvorfor man ikke har tænkt det hele igennem, det er jo ikke alle, der har været medlem af Folketinget så lang tid, så de kan huske, hvorfor man har lavet ting om.
Der er også nogle, der kommer fra bestemte regioner, hvor man har et særligt problem, og det kunne f.eks. være grænsehandelen.
Som hr. Eyvind Vesselbo nævnte, lavede vi satsen på pantsystemet om i 2004.
Det gjorde vi jo bl.a., fordi panten ellers ville være højere end prisen for at genpåfylde en flaske.
Hvis vi skal have balance mellem, hvornår vi får den største genanvendelse, og hvornår det kan betale sig at investere i en ny flaske, skal man altså tænke sig gevaldigt om, så det er vi nødt til at se på.
Dansk Folkeparti er ikke interesseret i, at vi skal have en øget grænsehandel, så derfor er det også vigtigt for os, at vi selvfølgelig har balance i de ting, som vi foretager os, bl.a. i forbindelse med pant på emballage.
Jeg mener, det er lidt misvisende, når man skriver »dåser«, for jeg forestiller mig ikke, at resten af oppositionen kun har tænkt sig at ville justere panten på dåser.
Hvis man undlader f.eks. flasker og den slags ting, så skævvrider man da først hele systemet.
Så jeg går ud fra, at det også er anden emballage, man vil tale om, og ikke kun det, man lige har skrevet ned her.
Vi mener jo selvfølgelig også fra Dansk Folkepartis side, at der kan gøres endnu mere for at gøre systemet bedre.
Jeg anerkender, at der i 2003 var en indsamlingsprocent på 83.
Det er rigtigt, som hr. Eyvind Vesselbo så sagde, at den har været stigende, og hvis vi sammenligner med nu, er den kun gået op.
Men vi kan jo også se, at andre lande, som det også er nævnt i forslaget her, har en markant mindre returprissats, hvis man kan sige det sådan.
F.eks. giver man i Sverige 35 øre pr. dåse eller pr. enhed, man leverer tilbage, og der har man en returprocent på 87.
I Norge, hvor man giver ca. 85 øre pr. enhed, har man en returprocent på 92.
Så man kan sige, at selv om man giver et mindre beløb, så har man altså store returprocenter, og det er jo meget, meget positivt, men det kan selvfølgelig blive bedre.
For hvordan får vi incitamentet tilbage hos de folk, der bare smider dåserne ud af vinduerne, og som ikke har betalt panten på de her dåser?
Det løses kun ved hårdt arbejde med at få tyskerne til at forstå, at vi skal have en fælles aftale på grænsehandelområdet.
Vi skal have de danske købmænd, de danske virksomheder til at forstå, at de skal tage imod de dåser og flasker, der bliver afleveret i butikkerne.
Jeg har fuld forståelse for, at man ikke skal have penge for dem som forbruger, når man afleverer en dåse eller en flaske, der er købt i et andet land, uanset hvor man har købt dem, men at man kan komme af med varen, er utrolig vigtigt.
Så er det lige meget, hvad det er for nogle virksomheder, der har indgået de aftaler.
Der er jo også nogle virksomheder, som har underafdelinger, og som ikke har lavet en fælles politik på hele området.
Jeg må bare sige, at jeg i hvert fald har prøvet at stå nogle steder, hvor man ikke kunne komme af med sine dåser eller flasker, og hvor de bare kom ud igen.
Jeg tror, nogle folk så tænker over, hvad de så skal med flaskerne eller dåserne, om de så skal til at rende rundt med dem inde i butikken, fordi de ikke lige kan komme af med dem.
Der synes jeg, det ville være smukt, hvis alle i detailhandelen bare tog imod flaskerne eller dåserne.
Så ville man godt nok ikke få en krone eller noget for dem, men man er af med dem.
Der er plads til forbedring på det her område også, men at hæve panten på drikkevarer i dåser, som det står i forslaget her, er i hvert fald et fejlskud.
Forslaget trænger til at blive gået igennem en gang til, og så vil forslagsstillerne sige: O.k., det kunne vi godt have koncentreret os lidt mere om, så vi kunne have lavet det endnu bedre.
Så vi kan ikke støtte forslaget.