runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Nu forstod jeg jo, at det optog Liberal Alliances ordfører kolossalt meget, hvor meget man betaler i skat af den bruttoindkomst, man tjener.
Han refererede endda til en beslutning, den er mig ubekendt, men den skulle være truffet af LO's kongres, forstod jeg, på et eller andet tidspunkt.
Så har jeg bare ét spørgsmål til Liberal Alliances ordfører: Hvad betaler danskerne i gennemsnit i skat af deres bruttoindkomst?
Hvad viser den undersøgelse, der er lavet, at de betaler i gennemsnit – et gennemsnit af alle, der tjener fra 1 mio. til over 1,5 mio. kr.?
Når man tager dem alle sammen og gør det op, trækker alle deres fradrag i indkomsten fra, og ser, hvor meget de så betaler i skat, hvor stor en andel udgør skatten så af deres indkomst?
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Grunden til, at vi gerne vil have den forespørgsel her, er, at vi har haft en skattekommission, som har arbejdet med nogle bud på, hvordan man kunne reformere det danske skattesystem.
En yderligere begrundelse for at stille forespørgslen er, at vi har haft en skattereform.
Den er så efterfølgende ikke blevet fuldt indfaset, fordi man har udskudt det hele som følge af genopretningspakken eller redningsplanen for dansk økonomi – en genopretningspakke, som vismændene så oven i købet i dag har peget på slet ikke er tilstrækkelig.
Ifølge al den internationale litteratur, der findes på området, er der ingen tvivl om, at skattetryk og graden af velstand og dermed også muligheden for at udvikle og udbygge et velfærdssamfund hænger sammen.
Men på hvilken måde hænger de sammen?
Hvad er regeringens syn på det spørgsmål, hvad er den borgerlige regerings syn på det spørgsmål?
Jeg synes, spørgsmålet er blevet endnu mere aktuelt efter genopretningsplanen, hvor regeringen stillede sig den meget, meget beherskede opgave at finde 24 mia. kr., hvorefter man har valgt at opgive at gøre det og så i stedet vil hæve skatterne med yderligere 11 mia. kr.
Det er en borgerlig-liberal regering, som vælger at lave det træk!
Det kunne man måske have forventet af en SF-ledet regering, men det er altså en borgerlig-liberal regering.
Hvad betyder skattetrykket for borgernes velstand?
Det er spørgsmålet, som jeg ser frem til at få besvaret og få debatteret med denne forespørgselsdebat.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Jeg har intet ønske om at forlænge debatten, men vil blot begrunde min stillingtagen.
Det har ikke været særlig svært for mig at komme frem til min principielle holdning til denne sag.
Det behøver jeg ikke at afvente et udvalgsarbejde for, taktik eller ej.
Jeg er simpelt hen imod statsdikteret diskrimination af voksne menneskers kærlighed og ønske om at indgå ægteskab og dermed blive formelt gift, og jeg er imod statslige forbud mod, at trossamfund, herunder præster i folkekirken, hvis de ønsker det, kan vie to voksne mennesker, der selv beder om det.
Så enkelt er det.
Derfor er det jo også lige så enkelt, at jeg må stemme for forslagene om at ophæve statens utidige og urimelige diskrimination af homoseksuelle.
Altså stemmer jeg grønt til både B 122 og B 123.
Hvis forslagene skulle blive vedtaget, vil de ikke rokke det mindste ved folkekirkens særstilling på det principielle niveau endsige folkekirkens selvbestemmelse, tværtimod.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-03:
Jeg forstår efterhånden godt, hvorfor Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard, som regel siger, at de herrer Langballe og Krarup jo ikke genopstiller, når hun bliver konfronteret med citater.
For at stå på Folketingets talerstol nu tre gange og påstå, at ens politiske modstandere vil voldtage den danske befolkning, er simpelt hen under ethvert tænkeligt lavmål.
Det kan godt være, at hr. Krarup ikke mener, jeg kan forholde mig til virkeligheden, men jeg må give hr. Krarup den kompliment, at min fantasi om, hvad hr. Søren Krarup dog vil kunne forestille sig og tænkes at sige på den her talerstol, slet ikke rakte til den virkelighed, vi har oplevet i dag.
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Jeg synes bestemt heller ikke, at man skal klandre hr. Jesper Langballe for at gå hundrede år tilbage i tiden en gang imellem.
Det, man måske kan klandre hr. Jesper Langballe for, er, at han ser ud til at blive de hundrede år tilbage i tiden.
Det jo det, der er problemet, selv om det var en god tid med en spirende kraftig, god arbejderbevægelse, der ville frihed, lighed og broderskab.
, så jeg kan godt forstå hr. Jesper Langballe måske kunne finde anledning til at blive der.
Frihed er jo lige præcis det, som det her handler om, – frihed til, at man selv i folkekirken kan træffe beslutning om, hvorvidt man vil vie homoseksuelle eller ej.
Jeg synes, at det er en glimrende idé at få det her ud til høring i menighedsrådene – en meget, meget fin idé.
Jeg har set masser af meningsmålinger, der viser, hvor stor en del af befolkningen – og der er et stort flertal i befolkningen – der ønsker det her.
Det tror jeg også afspejler sig i menighedsrådene.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Jeg tror ikke, jeg går med til at slå fast, at det, jeg sagde før, var noget vrøvl – overraskende nok.
Altså, for lige at forklare det for udenforstående, vil jeg sige, at det, der er tale om, jo er, at det, som venstrefløjen ønsker, er, at hver enkelt præst selv skal tage stilling til, hvad vedkommende ønsker at gøre.
Folkekirken har som en helhed ret til at bestemme, hvordan tingene skal foregå, herunder har folkekirken som en helhed ret til at sige, at den ikke ønsker, at individuelle præster skal foretage de handlinger her.
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-03:
Jeg tillader mig at sige, at jeg synes, det er en bevidst manipulation, når hr. Rasmus Jarlov siger, at vi vil tvinge nogen.
Der står lige præcis udtrykkeligt i forslaget, at man skal have lov til at fritstille trossamfundene.
Så kan vi ikke i hvert fald lige få det på plads: Det, hr. Rasmus Jarlov lige har været oppe at sige, er direkte forkert, det er noget vrøvl.
Så kan vi ligesom tage den politiske og indholdsmæssige diskussion efterfølgende i forhold til den politiske uenighed.
Jeg synes i hvert fald, vi skal diskutere det forslag, som foreligger, i forhold til hvad der faktisk står i forslaget.
Og der står klart og tydeligt i forslaget, at det er en fritstilling af kirken, og at det også gælder de andre trossamfund.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Spørgsmålet her handler primært om indholdet af en religion.
Vi skal ikke politisk definere indholdet af religioner.
Det skal vi ikke for den danske folkekirke, som det her handler om, og det ville vi heller ikke skulle for islamisk trossamfund, danske buddhister eller andre trossamfund.
Kunne man forestille sig, at der var nogle, der ville gå ind og stille forslag om, at danske muslimer skulle tvinges til at vie homoseksuelle?
Det er en småtotalitær tankegang, at politikere skal definere, hvad en religion skal gå ud på, og som konservative ønsker vi ikke at være med på den galej.
Vi respekterer den danske folkekirke, vi respekterer, at det er den, vi skal lytte til, i forhold til hvad religionen skal gå ud på.
Det er ikke noget, vi skal beslutte herinde, alt afhængig af om der er et flertal til venstre eller højre side i salen.
Det lyder jo meget besnærende, når venstrefløjen nu siger, at man bare vil fjerne et forbud og således sætte hver enkelt præst fri, så vedkommende selv kan træffe en beslutning.
Men det er jo ikke noget, som Folketinget ønsker, og når Folketinget ikke ønsker, at vi skal fjerne et forbud, men er tilfreds med de regler, som vi har i dag – i hvert fald indtil vi får noget andet at vide – går vi ikke ind og laver de regler om.
Vi må respektere, at hvis folkekirken ønsker at handle som en enhed, hvor der ikke bare er frit slag for at gøre hvad som helst, men hvor der er nogle retningslinjer for, hvorledes tingene skal foregå inden for folkekirken, skal folkekirken have lov til at forblive en enhed.
Derfor går vi ikke ind og laver om på de her regler, før vi i hvert fald har en meget tydelig tilkendegivelse fra folkekirken af, at det er det, man ønsker.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Jamen altså, jeg ved ikke, hvor mange gange jeg skal svare på det spørgsmål.
Jeg har svaret på det; selvfølgelig vil vi rette os efter det.
Så jeg håber, det så er gjort med at sige det denne gang.
I øvrigt vil jeg sige, at det er med Kristeligt Dagblads hjemmeside, ligesom det er med fru Ida Aukens tale om kirkeligt demokrati.
I kirken tilbeder vi ikke demokratiet, der tilbeder vi kristendommen, men vi har så i det formelle en demokratisk ordning, som består i, at Folketinget gør folkekirken den kæmpestore tjeneste at styre for den, så folkekirken ikke skal være selvstyrende, hvilket straks ville resultere i en opslidende magtkamp mellem forskellige kirkelige grupperinger, og vi ville få noget, der minder om det amerikanske kirkeliv.
Det er vi fri for, fordi vi har en god folkekirkeordning, hvor stat og kirke ikke er gift med hinanden, men forlovet.
Ida Auken (SF), 2010-06-03:
O.k., først fik vi et ja, et tydeligt, klart og rungende ja, og jeg tænkte: Det er flot, der er en demokrat tilbage i hr. Jesper Langballe, endda en, der synes, det er vigtigt med et kirkeligt demokrati.
Det var næsten nye toner, indtil jeg til sidst hørte, at hvis svaret blev, at de sagde det samme som hr. Jesper Langballe og hr. Krarup, ville man rette sig efter det.
Men hvad nu, hvis de sagde det modsatte?
Afstemningen på Kristeligt Dagblads hjemmeside har jo vist et kæmpestort flertal, der gerne vil have, at kirken har mulighed for at vie homoseksuelle.
Så jeg vil spørge hr. Jesper Langballe: Hvis nu resultatet fra menighedsrådene bliver det modsatte af det, som hr. Jesper Langballe mener, vil man så også rette sig efter det?
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Ja, det vil jeg.
Det er da klart.
Jeg må sige, at da hr. Søren Krarup og jeg sendte vores forslag om en høring til Kristeligt Dagblad, tog vi da en dyb indånding først, for det er jo en jäcklig risk.
Men det er klart, at hvis resultatet bliver sådan, at der bliver sat en stopper for det der tåbelige traditionsløse forslag, retter vi os selvfølgelig efter det.
Ida Auken (SF), 2010-06-03:
Jeg vil da gerne kvittere for den nye tilgang fra hr. Jesper Langballes side, for jeg synes sådan set, det er en fremragende idé at sende det ud til høring i menighedsrådene.
Hr. Jesper Langballe plejer jo ikke at være ked af at sige, hvad der er sand og falsk kristendom, og hvad der er rigtig og forkert teologi og rigtig og forkert bibellæsning, men jeg har bare et spørgsmål: Hvis det nu viser sig, at menighedsrådene faktisk ikke gør, som hr. Jesper Langballe regner med, men i virkeligheden siger, at det her da var en rigtig god idé, vil hr. Jesper Langballe så rette sig efter menighedsrådene?
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Altså, søforklaringerne bliver mere og mere mystiske.
Skulle jeg ønske at få noget ud til høring med det udtrykkelige formål, at der skulle komme et resultat ud af det, som strider mod det, jeg selv mener bør være det rigtige resultat?
Det var dog et mærkeligt forlangende – på samme måde, som at jeg i virkeligheden som modstander af vielse i folkekirken af homoseksuelle i dag bør stemme for hr. Mogens Jensens forslag.
Jamen altså, kan hr. Mogens Jensen ikke se, at det er totalt meningsløst?
Jeg ønsker det ud til en høring, fordi jeg synes, det er rigtigt, at kirkefolket selv tager stilling til det.
Den frihed ønsker jeg.
Og så føjer jeg til over for hr. Mogens Jensen: Tro mig, det vil falde med et brag.
Men altså, hvornår har man f.eks. oplevet, at en statsminister udskrev folketingsvalg, når han troede, han ville tabe det?
Altså, sådan spiller klaveret jo ikke.
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Jamen nu forstår man jo, hvorfor hr. Jesper Langballe vil have det her ud til en høring.
Det er åbenbart, fordi det så skal falde med et brag.
Det er altså med udgangspunkt i, at hr. Jesper Langballe har et håb om, at det så ikke ved det, at det kommer ud til en høring i menighedsrådene, kan gennemføres.
Kernen er, at hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti ønsker at bestemme, hvordan den danske folkekirke skal agere.
Det er det, vi ønsker ikke skal være tilfældet, altså at hr. Jesper Langballe skal bestemme det, eller jeg eller Socialdemokraterne skal bestemme det.
Vi ønsker, det bliver lagt op til kirken selv at træffe den beslutning.
Hr. Jesper Langballe behøvede slet ikke at sende det her ud i høring, man kunne bare stemme for vores beslutningsforslag her i dag, for så blev det automatisk op til hvert enkelt menighedsråd, hver enkelt præst selv at træffe den beslutning.
Men den tillid har hr. Jesper Langballe åbenbart hverken til præster eller menighedsråd.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Jeg kender ikke noget mere selvretfærdigt end dem, der udnævner sig selv til at være de progressive.
Alle vi andre er de reaktionære, vi er hundrede år tilbage i tiden, og vi er aldrig nogen sinde fulgt med osv.
Nej, de progressive stormer derudad, de kender fremtiden, de er i pagt med nuet og med livet osv.
Sikke dog en gang sludder.
Men altså, det glæder mig nu, at der måske er lige ved at tegne sig et parlamentarisk flertal her i dag for at få det ud til høring.
Det vil jo lette kirkeministeren beslutningen om at lægge det ud til menighedsrådene.
Hvor er det dog karakteristisk, at hr. Kamal Qureshi siger: Traditioner er noget, man skaber.
Det er bare lige et knips med fingrene, så laver man en ny tradition.
Sådan forholder det sig ikke.
Tradition er et latinsk ord, der betyder »det overleverede«.
Og så håner hr. Kamal Qureshi mig, fordi jeg altid går hundrede år tilbage.
Jeg sagde ikke noget om, at der var en lang tradition for kvindelige præster.
Jeg sagde, det var en god tradition, og det er noget helt andet.
Alle er i dag fortrolige med kvindelige præster og synes, at det er ganske udmærket.
Men hr. Kamal Qureshi kunne jo passende besvare spørgsmålet: Hvad mener hr. Kamal Qureshi om at give det fri på den måde, at man lægger det ud til høring i menighedsrådene?
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-03:
Nu plejer hr. Jesper Langballe jo altid at gå nogle hundrede år tilbage i historien, før han begynder at snakke om traditioner, og hvad der er rigtigt og forkert i Danmark.
Derfor undrer det mig, at hr. Jesper Langballe snakker om de kvindelige præster i den danske folkekirke, som om det er noget, vi har en lang tradition for at have.
Så længe siden er det jo heller ikke – i forhold til de termer, hr. Jesper Langballe plejer at tale i – at vi har fået kvindelige præster i den danske folkekirke.
Det synes jeg er fint at vi har, og jeg synes også, det er fint, at hr. Jesper Langballe støtter, at vi har det.
Jeg kunne da meget let forestille mig, at skulle det her blive vedtaget, så man får mulighed for at vie homoseksuelle i den danske folkekirke, hvis det er det, man vil, er det også meget muligt, at der om 50 år vil være nogle andre, der tilsvarende stiller sig op og siger, at det er der jo en lang tradition for at gøre herhjemme.
Så traditioner er sådan set noget, der udvikler sig, og noget, man skaber, ikke noget, man bare følger.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Det må jo efterhånden stå klart for tilhørerne, hvad forskellen på de to standpunkter er.
Fru Lone Dybkjær siger, at det er indblanding, når vi i dag har nogle regler, som ikke tillader homoseksuelle vielser, og det er jo selvfølgelig en restriktion fra lovgivers side.
Men så længe folkekirken ikke ønsker den fjernet, kan vi ikke fra konservativ side mene, at det er tvang eller indblanding i kirkens forhold.
Kirken har de forhold, som kirken ønsker, og den dag, kirken ønsker at lave dem om, er vi åbne over for at lave dem om.
Men vi kan ikke acceptere en påstand om, at vi blander os i kirkens forhold ved at give den de rammer, som kirken selv ønsker.
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-03:
Det glæder mig da i hvert fald, at der var en erkendelse af, at man i sit første indlæg havde misforstået det, der står i forslaget.
Men det, der egentlig også undrer mig lidt, er det, hr. Rasmus Jarlov lægger op til.
For det første ved jeg ikke, hvem der taler på folkekirkens vegne, når hr. Rasmus Jarlov siger, at folkekirken ikke ønsker det her.
Der er jo en lang række repræsentanter for folkekirken, der faktisk har sagt, at de ønsker at afskaffe det forbud, der eksisterer i dag.
Så vil jeg for det andet lige høre, om det skal være sådan, at det er det enkelte trossamfund, der skal bestemme, hvordan Folketinget skal lovgive.
Jeg troede sådan set, at det var os, der som folkevalgte lovgav, og så kunne trossamfundene få frihed til selv at bestemme, hvordan de ville administrere den lovgivning.
Altså, man kan sige, at i det øjeblik vi fritstiller dem og fjerner det eksisterende forbud, er der jo sådan set ikke noget i vejen for, at folkekirken som institution eller organisation finder de retningslinjer, de vil dirigere det efter.
Om de så vil gøre det sådan, at de vil overlade det til den enkelte præst, eller om de vil bestemme det fra stift til stift, er sådan set op til folkekirken selv – og de andre trossamfund.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Folkekirken er noget specielt.
Den har en særstilling i vores samfund, og det er jo helt rigtigt, at det øverste organ i det her egentlig er Folketinget.
Og vi kan beslutte det her, hvis vi ønsker at gøre det, det er der ingen tvivl om.
Juridisk set kan vi gøre det.
Vi har den holdning, at det skal vi ikke gøre hen over hovedet på kirken.
Det vil være mangel på respekt, det vil være forkert, at politikere skal sidde og definere indholdet af en religion.
Derfor synes vi også, at det er meget, meget fornuftigt, at kirkeministeren nu har taget skridt til at forsøge at få en afklaring af, hvilken ordning der kan skabes den bredest mulige opbakning inden for folkekirken for, ved at nedsætte det udvalg, som kommer til at arbejde hurtigt, og som vi inden for få måneder vil høre fra.
Derfor er det også meget unødvendigt at presse på med den her dagsorden, før vi har haft en ordentlig proces og en ordentlig diskussion af det her spørgsmål.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-03:
Jeg vil bare sige til hr. Rasmus Jarlov, at vi jo går ind og blander os i øjeblikket.
Man må ikke vie.
Det er da en indblanding, det er da en ramme, vi har sat.
Det er det ene, jeg gerne vil sige.
Så kan hr. Rasmus Jarlov ryste nok så meget på hovedet, men det er jo definitorisk, det er jo sandt.
Sådan er det i dag.
Man må gerne give dem en velsignelse, men det er noget andet.
Det andet er, at dengang i 1947-1948 indstillede folkekirken jo ikke, om man ville have kvindelige præster.
Det gjorde en konkret kirkeminister, fordi der var et konkret menighedsråd, og det var præcis hans begrundelse.
Der var et konkret menighedsråd, der gerne ville have en kvindelig præst, men det måtte de ikke få ifølge loven, og derfor lavede man loven om.
Det vil altså sige, at kirken jo ikke på den måde er adskilt fra, hvad der foregår herinde.
Vi har defineret rammerne for den kirke, og jeg synes, det er den omvendte måde, hr. Rasmus Jarlov ser på det.
Det er ikke en selvstændig ting, der flyder helt for sig selv.
Vi vil gerne gøre det muligt, at fjerne de rammer, så kirken selv kan bestemme.
I vores forslag, som der ikke var nogen diskussion om, fordi vi tager den her, har vi netop sagt, at den enkelte præst selv må bestemme, om han/hun vil vie et homoseksuelt par.
Lige så vel som der ikke er noget krav om, at et menighedsråd skal ansætte en kvindelig præst, er der den frihed, og vi skal bare sikre os, at der er en frihed til valg, men det er der ikke i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Tak for anerkendelsen af, at vi dog er enige om nogle ting.
I forhold til argumentationen om adskillelse af stat og kirke vil jeg sige, at det går vi ikke ind for i Det Konservative Folkeparti.
Det, vi går ind for, er, at politikerne træffer fornuftige beslutninger, lægger beslag på sig selv og lader være med at bruge kirken som kastebold.
Man kunne også forestille sig andre områder af samfundet, hvor politikerne pludselig begyndte at træffe meget tåbelige beslutninger, og så ville man bruge det som en argumentation for at udskille – hvad skal vi sige – folkekirken fra staten, fordi politikerne ikke kunne finde ud af at træffe ordentlige beslutninger.
Jeg synes, vi må kræve af os selv, at vi er i stand til at lægge beslag på os selv og ikke nødvendigvis træffer alle de beslutninger, som vi kan, men at vi, særlig hvad angår religionen, udviser hensyn til, at det er et specielt område, som man ikke politisk går ind og definerer indholdet af.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-03:
Til hr. Rasmus Jarlov vil jeg bare sige, at jeg synes, hr. Rasmus Jarlov leverede den bedst tænkelige argumentation for, at vi adskiller stat og kirke.
Altså, så kan kirken gøre, præcis hvad den vil.
Problemet er, at vi har en kirke knyttet til grundloven, og at tingene ikke er adskilt.
Det er derfor, vi også på en eller anden måde er nødt til at blande os i, hvad der foregår i kirken.
Det er det ene, jeg godt vil sige.
Det andet, jeg godt vil sige, er, at jeg da er glad for, at hr. Rasmus Jarlov sagde, at det ikke er alt, hvad der foregår i kirkens regi, som man er lige tilfreds med, og at man somme tider nødvendigvis er nødt til at tage afstand fra det.
Det var jeg glad for at høre, i betragtning af hvad der foregår i den katolske kirke i øjeblikket.
Der synes jeg i allerhøjeste grad der er brug for at der er nogen uden for kirken der griber ind.
Så vil jeg sige om spørgsmålet om kvindelige præster, at det altså er noget, der kom fra kirkeministerens side, fordi et menighedsråd gerne ville ansætte en kvindelig præst.
Det er historien bag det.
Det var ikke folkekirken som helhed.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Det er jeg enig med hr. Jesper Langballe i.
Jeg ser det desuden som et forsøg på at fremme en venstreorienteret politisk dagsorden.
Jeg synes, det er uklædeligt.
Jeg synes ikke, at vi skal have en folkekirke, hvor indholdet i religionen skifter, alt efter hvem der har det politiske flertal i Folketinget.
Derfor er det meget, meget klogt, at man forsøger at skabe bred konsensus og ikke bare presser et eller andet beslutningsforslag igennem – især når kirkeministeren har sat et udredningsarbejde i gang med henblik på at få en bred løsning på det her problem.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Jeg har et spørgsmål til hr. Rasmus Jarlov, men inden vil jeg nu godt lige sige, at der er noget, hr. Simon Emil Ammitzbøll fuldstændig har misforstået.
Det er en national afgørelse, der er truffet for længst.
Men det er klart, at i det øjeblik, man søger en præst, bestemmer menighedsrådet selvfølgelig, om det skal være en mand eller kvinde, en missionsmand eller en grundtvigianer, eller om han skal være rødhåret eller mørkblond.
Jeg vil godt se den, der ville påstå, at når et menighedsråd har sagt, at de vil have en kvinde, kan der komme nogen og tvinge dem til at tage en mand eller omvendt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi ønsker ikke at give de enkelte menighedsråd og de enkelte præster mulighed for at vælge at foretage homoseksuelle vielser, medmindre folkekirken som helhed ønsker, at der skal være den individuelle mulighed.
Jeg synes bare, at man må respektere, at det er en ærlig meningsforskel mellem os.
Vi har en forskellig holdning til, om vi vil lytte til folkekirken, eller om vi ikke vil lytte til folkekirken.
Socialdemokraterne ønsker at presse det her igennem, uanset hvad folkekirken mener.
De ønsker ikke at gøre sig den ulejlighed lige først at tage en runde, hvor man forsøger at skabe den bredest mulige opbakning til og helst konsensus om en løsning.
Det ønsker vi, og vi ønsker, hvis folkekirken fortsat vil agere som en helhed, hvor der ikke er mulighed for at gøre det her individuelt, at respektere det.
Vi mener, det er et stærkt synspunkt, at en religion ikke bare kan være hvad som helst.
Derfor er der også en ret til, at man inden for religionen kan sige, at der er nogle overordnede rammer, som man ikke kan afvige fra.