runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Jeg tror, at man må sige, at der, hvor det såkaldt Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti adskiller sig i EU-spørgsmålet, netop er ved det at synes noget.
For Dansk Folkeparti synes nemlig en masse - vi reflekterer rent faktisk over det, som vi bliver præsenteret for hvorimod Det Konservative Folkeparti fuldstændig er blottet for lyst og evne til at forholde sig konkret til noget, og i stedet fuldstændig forblændet af ideologi siger ja til alt, hvad der kommer fra EU.
Derfor vil jeg bare gentage mit spørgsmål - eller måske i hvert fald raffinere det lidt: Vil ordføreren så pege på et par områder i Lissabontraktaten - som man jo nærmest har indtryk af er blevet båret ned fra Sinaibjerget til ordføreren inden debatten i dag - hvor hun godt kunne tænke sig, at tingene så anderledes ud?
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Nu har flere talere været inde på det med, at der nu står noget om klima i Lissabontraktaten.
Jeg vil bare spørge, om fru Helle Sjelle ikke kan redegøre nærmere for, hvordan mulighederne for at føre en fornuftig klimapolitik bliver bedre, hvis man vedtager Lissabontraktaten, i forhold til de bestemmelser, man har i dag.
Der er et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille fru Helle Sjelle: Er det ikke sådan, at når hun taler om, at man styrker EU’s muligheder for at træffe beslutninger, dækker det over, at det bliver nemmere at stemme et land som f.eks. Danmark ned - både ved at der på en lang række områder bliver flertalsafgørelser, hvor der i dag kræves enstemmighed, og ved at man laver en konstruktion af flertallene, som styrker de store nationer på de små nationers bekostning?
Helle Sjelle (KF), 2008-01-24:
Nu er vi i et samarbejde, og det vil sige, at der er tale om, at hvis man skal have det her samarbejde til at fungere, er vi på den ene side nødt til at sørge for, at det bliver mere smidigt og effektivt, og derfor synes vi, at flertalsafgørelser er en god idé, men på den anden side er der jo altså også en beskyttelse af de mindre nationer via det dobbelte flertal.
Jeg synes, at det, der ligger på bordet, er et godt udgangspunkt for at skabe nogle resultater i fremtidens Europa.
Det er et godt instrument, som vi kan arbejde videre med.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Nu kan man jo godt have det udgangspunkt, at det i et internationalt samarbejde er godt, at man kan stemme hinanden ned, altså at det sådan er kernen i et godt samarbejde, at man har mulighed for at stemme hinanden ned.
Jeg vil bare spørge fru Helle Sjelle: Er det ikke rigtigt, at de afstemningsregler, der kommer nu, styrker de store lande på de små landes bekostning?
Altså, det er jo realiteten, at det nye afstemningssystem, man får, med det dobbelte flertal og alt muligt ikke giver bedre betingelser for de små lande.
Nej, det giver dårligere betingelser for de små lande og bedre betingelser for de store lande.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-24:
Forskellen mellem Enhedslistens og Det Konservative Folkepartis holdning til EU kommer her virkelig tydeligt frem, for der er ingen tvivl om, at hr. Per Clausen har en dagsorden, der hedder, at uanset hvad vi næsten gør, er EU noget dårligt, hvorimod vi har en opfattelse af, at vi er nødt til at være i det her samarbejde, og at det er til gavn og glæde for Danmark.
Og hvis vi skal have det her samarbejde til at fungere, er vi også nødt til at have nogle regler, der gør, at det er muligt at samarbejde, og derfor synes vi også, det er væsentligt, at man har fået mulighed for flertalsafgørelser.
Det er noget, som vi mener kan være med til at styrke samarbejdet i EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Nu gjorde ordføreren tidligere over for mig meget ud af spørgsmålet om, hvorvidt jeg var tilhænger eller modstander af EU, og særlig henset til, at jeg jo peger på en række kritiske områder, mente ordføreren, at man ikke kunne se mig som EU-tilhænger.
Nu betragter ordføreren jo sig selv som EU-tilhænger, og så opstår jo det logiske spørgsmål, om det skal forstås på den måde, at ordføreren overhovedet ikke kan se noget negativt eller kritisabelt ved EU, altså at der intet dårligt eller kritisabelt er ved EU, for det må jo være sådan, ordføreren tidligere forstod det at være EU-positiv.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-24:
Nej, sådan kan man på ingen måde udlægge den måde, jeg formulerede mig på.
Det, der er væsentligt at sige i den her sammenhæng, er, at vi da naturligvis godt kan se, at der kan være nogle punkter i EU-samarbejdet, som kunne være bedre.
Men jeg tror, at forskellen på hr. Morten Messerschmidt og hans parti og så mig og mit parti er, at vi har den helt klare holdning, at vi går ind for EU, at vi gerne vil være i EU, og at vi ikke på den måde har nogen forbehold.
Derimod har hr. Morten Messerschmidts parti åbenbart lidt vanskeligheder ved at sige, om man egentlig synes, at det at være i EU er en god ting eller en dårlig ting.
Det var jo det, jeg ikke kunne få et klart svar på før.
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Jeg synes, at hr. Svend Auken gav et glimrende svar til hr. Per Clausen tidligere, hvori han sagde, at han også synes, at det danske system er glimrende, men at der samtidig er ting i det danske system beslutninger, der træffes rundtomkring - som han ikke er enig i.
Sådan må det da også være med EU.
Jeg synes, at EU er et fuldstændig nødvendigt og godt samarbejde, som har været med til at sikre fremgangen, velfærden og freden i Europa.
Det betyder da ikke, at jeg er enig i alt, hvad EU beslutter, for vi har jo et demokrati.
Så derfor synes jeg, at hr. Svend Aukens svar var fuldstændig dækkende, nemlig at EU er en fuldstændig nødvendig og god foreteelse, men da det er en demokratisk foranstaltning, vil man da af og til være i et mindretal, når der træffes beslutninger i ministerrådene.
Det betyder ikke, at man skal ophæve EU.
Men jeg mangler svar fra hr. Morten Messerschmidt på, om han vil blive i EU, eller om han vil ud af det.
Det har Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde svaret klart på.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Nu var det jo ikke alle, der var lige utilfredse op igennem 1990'erne.
Jeg husker f.eks., jeg mener, at det var i 1996, at Det Konservative Folkeparti stemte for venstrefløjens finanslov.
Det betyder jo ikke nødvendigvis - antager jeg i hvert fald - at Det Konservative Folkeparti eller udenrigsministeren synes, at Poul Nyrup Rasmussen i dag ville være et bedre alternativ end Anders Fogh Rasmussen.
Derfor efterlyser jeg bare, at man på jasiden i højere grad er i stand til at pege også på nogle strukturelle problemer i EU, lige så vel som at vi, der er skeptiske og imod det, der sker med Lissabontraktaten, kan sige, at der selvfølgelig er nogle områder, hvor der har været gode ting, men at vi bare mener, at der er rigtig mange områder, hvor der er noget skidt.
Og I stedet for, at vi bare at taler om, at alle de retfærdige nu kan stemme de uretfærdige ned, fordi vi får flere flertalsafgørelser, må jeg så ikke pege på, at der jo altså er en række af de problemer, som vi taler om, der direkte har noget at gøre med den lovgivningsprocedure, man har, f.eks. at man anvender totalharmonisering i stedet for minimumsharmonisering. Når det kommer til fødevarer, når det kommer til produktsikkerhed, når det kommer til forbrugersikkerhed og sundhedsregulering, så er langt hovedparten af de områder jo omfattet af totalharmonisering, i øvrigt med flertalsafgørelser, fordi det er det indre marked.
Det ændrer Lissabontraktaten ikke på, og der ville det være befordrende, om udenrigsministeren bare ville nikke og sige: Ja, det er et problem - i stedet for at alting skal fremstilles som rosenrødt og skønt.
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Nu må hr. Morten Messerschmidt tilgive mig, men når hr. Morten Messerschmidt vil fremstille alting i EU som noget skidt, så er vi nødt til at forklare, at hr. Morten Messerschmidt har misforstået det.
Og det er altså ret vigtigt, at det er på europæisk niveau, for netop fordi vi rejser så meget, så køber vi altså også legetøj i andre EU-lande, og der er det meget rart at vide, at vi kommer hjem med noget, som ikke ødelægger børnenes helbred.
Jeg kan også nævne vandkvaliteten.
Det er da en meget, meget stor fordel for europæerne, at vi nu altså kan regne med, at vi kan drikke drikkevandet i hele Europa, for det kunne vi altså ikke for 20 år siden.
Så er der spørgsmålet om badevandskvaliteten, hvor der også bliver holdt øje med de danske strande - det kan ikke nytte noget, at hr. Morten Messerschmidt himler op; desuden har jeg fra hr. Morten Messerschmidt stadig væk ikke fået svar på, om Dansk Folkeparti vil blive i EU, eller om de vil ud af det.
Hvad opnåede Det Konservative Folkeparti med finanslovaftalen i 1996?
Vi opnåede at få fjernet formueskatten.
Så det vil sige, at vi er med for at skabe resultater - det er vi i Europa, og det er vi i det danske Folketing hvad enten vi sidder i en flertals- eller en mindretalsposition.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Jeg synes jo, der lidt er en modsætning mellem det, Venstres ordfører fremhævede, nemlig samarbejdet mellem nationerne, og så hr. Svend Aukens og udenrigsministerens parallelisering af EU-samarbejdet og det danske Folketing.
Jeg synes bare, at man skal være opmærksom på, at der åbenbart mellem udenrigsministeren og hr. Svend Auken er enighed om, at EU grundlæggende kan ledes efter de samme principper som Danmarks, ved at flertallet stemmer mindretallet ned.
Det er jo rart at vide, at det er det, man mener.
Det, jeg til gengæld også vil sige til udenrigsministeren er, at det jo er godt at høre om det gule og det orange kort; jeg tror sådan set, at der er mange fodboldbøller, der ville sige, at det da var en god idé med et gult og et orange kort i stedet for et gult og et rødt, men pointen her er jo, at først flytter man magt fra det danske Folketing ved at lave flertalsafgørelser og ved at give de større lande mere magt og også ved at give Europa-Parlamentet mere magt, og så indføjer man en lille beskeden bremseklods.
Det er jo det, der er pointen her, og derfor fører de ting, som udenrigsministeren sagde, jo ikke til, at det danske Folketing får større indflydelse og mere magt.
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Jo, det gør det danske Folketing jo ganske automatisk, ved at det danske Folketing nu kan være med til at levere et gult eller orange kort, hvilket det ikke kunne før.
Så derfor har Folketinget altså fået større indflydelse, men det er klart, at det danske Folketing ikke alene kan dirigere rundt med 27 lande.
Det kræver altså, at man er et vist antal parlamenter, som har den position.
Men det er da noget, som ikke var der før.
Hvis man går ind i et samarbejde, skal man altså finde ud af - og det er det, Enhedslisten ikke kan finde ud af - at man ikke kan diktere hundrede procent.
Der må man selvfølgelig på demokratisk vis finde sine flertal.
Derfor synes jeg, at det her er et lidt hasarderet forsøg på at skille Venstre fra Konservative.
Ja, det er et samarbejde mellem nationer.
Og ja, nationerne går også ind i et forpligtende samarbejde.
Det er det nye ved det her EU-projekt.
Det er det, der ikke er sket før, og det, der har båret det videre.
Det skal vi selvfølgelig præge med demokratiske regler og med åbenhed, og det betyder også flere flertalsafgørelser.
Og der opfatter vi det altså som et fremskridt, at vi får mulighed for at stemme os igennem med hensyn til konsulær bistand, kvalitetsstandarder for medicinsk udstyr, tilskyndelsesforanstaltninger vedrørende grænseoverskridende sundhedstrusler osv.
Min tid er udløbet.
Flertalsafgørelser er noget, vi gerne vil have for at forbedre vilkårene for borgerne i Europa.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Jeg forstår, at udenrigsministeren vil have flertalsafgørelser for at kunne stemme sig igennem.
Nu er udenrigsministeren jo ikke i det danske Folketing, når han er ude i Europa, så det er måske ikke så nemt at stemme sig igennem.
Men det, som var kernen i det, udenrigsministeren sagde til mig, var jo også, at med vedtagelsen af den her traktat fortaber Folketinget på en række områder muligheden for at sige nej og sige: Hvis vi ikke får det her ændret, vil vi ikke være med.
Det vil sige, at den mulighed forsvinder, og det betyder, at det danske Folketings magt på en række områder bliver reduceret.
Det er jo realiteten i det, som bliver vedtaget, hvis vi vedtager den her traktat.
Det var jo også det, udenrigsministeren sagde, og jeg takker derfor for, at vi her fik et klart og ærligt svar.
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Man får også altid klare, ærlige og kloge spørgsmål fra hr. Per Clausen, så jeg er glad for, at vi kan udveksle på den måde.
Jeg vil bare understrege, at her ligger forskellen mellem os.
Og det er klart, at så stemmer man, for ellers er der et medlem, der kan stoppe enhver proces i Europa - vi er 27 lande - og så får vi ikke bevæget os.
Men vi vil godt bevæge os, så borgerne får større mulighed for konsulær bistand.
De rejser mere, og derfor er det glimrende, at vi kan gøre det i stedet for at få det forhindret.
At vi øger kvaliteten på medicinsk udstyr, at vi beskytter personoplysninger, at vi fastsætter europæiske regler for intellektuelle ejendomsrettigheder, så det er de samme vilkår, der gælder over hele Europa, er bedre; energipolitikken og civilbeskyttelsen er bedre.
Man skal ikke opfatte det kvalificerede flertal som en stor trussel mod Danmark, men som en ny mulighed.
Det er en politisk mulighed.
Det er jo også en mulighed, som vil blive drøftet i Europaudvalget, inden den udøves i Ministerrådet.
Jesper Langballe (DF), 2008-01-24:
Jeg er utrolig beroliget ved at høre, at jeg nu risikofrit kan rejse til andre europæiske lande og købe legetøj; det er ligesom om, at udenrigsministeren har løftet en tordnende, lammende trussel fra mine skuldre.
Når nu udenrigsministeren siger, at dyrevelfærden vil blive forbedret med Lissabontraktaten, så vil jeg slet ikke gå ind i diskussionen.
Men jeg vil bare sige, at også med hensyn til dyrevelfærd og med hensyn til alt muligt andet - det er en bekendelse, jeg fremsætter nu - vil jeg hellere træffe en forkert afgørelse sammen med mine landsmænd, end jeg vil træffe en rigtig afgørelse sammen med et forum, der er så stort, at mine landsmænd ingen som helst indflydelse har på det.
Jeg ved ikke, om udenrigsministeren forstår det.
Udenrigsministeren burde forstå det, hvis udenrigsministeren havde forstået så meget af læsningen af Edmund Burke, så det svarer til alt, hvad udenrigsministeren har sagt om spørgsmålet.
For Burke, konservatismens fader, som vi begge har interesseret os noget for, gjaldt det jo altså, at lovgivning skulle hvile på hævd; hævd, som var lokal eller national.
Det gjaldt i og for sig ikke om at træffe teoretisk rigtige afgørelser, men afgørelser, som var i overensstemmelse med folket.
Er det noget, udenrigsministeren overhovedet kan genkende i sit eget nuværende univers?
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Ja, det kan jeg da sagtens.
Jeg er da meget glad for, at vi får mulighed for at diskutere Edmund Burke; jeg har skrevet et kapitel om ham i en af mine bøger, »Den naturlige orden«.
Den fås nok ikke i bogladen mere, men så kan man jo gå på biblioteket.
Det er fuldstændig rigtigt, han lægger netop præcis meget vægt på det lokale, altså at man ikke kommer, som englænderne kom til Indien og ikke respekterede indernes institutioner og man kan ikke levere dem til andre.
Men se, EU er jo udviklet af Europa; EU er jo ikke udviklet af nogle uden for Europa, som er kommet og har leveret det til Europa.
Så derfor vil det ikke være imod Burke, for det bygger jo på den europæiske tradition, på de europæiske erfaringer.
Burke bygger jo på erfaringer, ikke på tradition.
Det bygges op efter legoprincippet, ikke spekulativt, hvor man starter med taget, men præcis som Burke ville have det, nemlig baseret på erfaring.
Det er derfor, vi har alle de her reformtraktatændringer og de traktatændringer.
Det skyldes jo, at man erfarer, at noget skal gøres bedre, end det var.
Så jeg synes faktisk, at jeg er en god burkianer i den her proces, men jeg glæder mig til at fortsætte diskussionen.
Jesper Langballe (DF), 2008-01-24:
Det med den gode burkianer vil jeg tage et vist forbehold over for.
Men jeg vil sige, at når Edmund Burke angreb generalguvernøren i Indien for at trampe på indernes religiøsitet, var det ikke udtryk for et globalt synspunkt.
Det var udtryk for en respekt for det nationale, som også gjaldt inderne.
Jeg vil sige, at da udenrigsministeren sluttede sit indlæg, sin tale, med at sige, at det nationale er det basale i det globale, kunne jeg i og for sig godt høre noget rigtigt i det, noget Burke'sk.
Jeg kunne også opfatte det som en tom åndrighed, og nu er jeg blevet klar over - efter det sidste svar - at det er det samme; det er det sidste, det er en tom åndrighed.
For jeg kan forstå, at det, udenrigsministeren lægger i det, er, at vi har noget nationalt dér, dér og dér, og så laver vi en fællesnævner af det alt sammen.
Næh, det var ikke det, Burke mente.
Han mente, at hver part handler nationalt, men med et internationalt udsyn.
Per Stig Møller (KF), 2008-01-24:
Det skal vi lige præcis også.
Men nu skal hr. Langballe tænke på - jeg ved godt, at det kan blive svært - at Burke altså levede for 250 år siden, og at verden har ændret sig ret meget.
Det betyder, at de enorme afstande, der oplevedes mellem f.eks. England og Frankrig i Europa dengang, jo er meget, meget små med moderne transportmidler.
Vi er knyttet meget tættere til hinanden, end de var dengang.
Og derfor har vi for så vidt heller ikke alle de krige, de havde i 1700-tallet.
Det er jo bl.a. på grund af EU, at vi ikke har de krige.
Så Burke ville helt givet også se på: Hvordan er vi sikre på at få fremgang i Europa uden alle disse krige?
England lå jo i krig i hele århundredet, fra 1700 til 1814.
Så det vil jeg ikke give køb på.
Så vil jeg også lige minde hr. Langballe om - for jeg synes, det er en interessant diskussion - at Burke jo faktisk var partisystemets fader i England.
Og hvorfor var han det?
Jo, for han sagde: Jeg er ikke enig med de andre i alt, men vi er da nødt til at arbejde sammen for at få størst mulig indflydelse, og så må jeg respektere, at jeg ikke altid får min vilje, fordi de andre altså gennemfører deres; men i hovedtrækkene er vi enige, og derfor danner vi et parti.
Det er jo sådan, partierne er opstået: I hovedtrækkene er vi enige.
Og i hovedtrækkene er vi enige i EU; men vi kan i EU påvirke tingene i den retning, vi ønsker at påvirke dem i, og vi har jo også gjort det, som f.eks. med klimaet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-24:
Jeg vil starte med at sige, at udenrigsministeren jo kan pege på en lang række områder, hvor der i EU er gennemført fremragende og gode regler, som har gavnet Danmark.
Det mener jeg sådan set også at jeg pegede på i mit ordførerindlæg.
Men jeg tillader mig altså så også at pege på en række områder, hvor det modsatte har fundet sted, og der synes jeg lidt, at man mangler et svar fra udenrigsministeren.
F.eks. kan det ikke være udenrigsministeren ubekendt, at det, når det kommer til fødevarer, som udenrigsministeren selv nævner, er EU, der har åbnet for, at man nu kan berige fødevarer, og at man oven i købet kan reklamere med den berigelse.
Med hensyn til sundhed og forbrugere generelt kan jeg gentage de ting, jeg nævnte fra talerstolen, nemlig ændringen af markedsføringslovens § 3 og indførelsen af produktansvarslovens § 10 a.
Det er klare forringelser, der kommer fra EU.
Og der er det bare, at jeg synes, at den balance fuldstændig mangler.
Derfor synes jeg også, at, når udenrigsministeren stiller mig det spørgsmål, om jeg er tilhænger af EU, så mangler han sådan set at stille sig selv det spørgsmål, om han er fuldstændig forblændet af EU.
For når jeg hører udenrigsministeren tale - udenrigsministeren, som jeg kender som en velafbalanceret og begavet mand - så hører jeg kun rosende ord om EU.
Det ville, tror jeg i hvert fald, for debatten og for forståelsen af EU være befordrende, om også udenrigsministeren ville pege på nogle af de mindre befordrende ting ved EU.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-24:
For det første synes jeg jo, at jeg gerne ville gøre opmærksom på hr. Morten Messerschmidts store flid, så den øvrige del af den danske befolkning også kunne blive opmærksom på den.
For det andet vil jeg sige, at hr. Morten Messerschmidt nu har sørget for, at vi får en diskussion om Domstolen, og den vil jeg så se frem til.
For det tredje er der det, at vi jo i forbindelse med den her traktat kan diskutere, om der er noget, Danmark kan gøre i højere grad, end vi gør i dag, for også at sikre, at danske synspunkter er placeret rigtigt.
Grundlæggende vil jeg bare understrege, at jeg - nok i modsætning til hr. Morten Messerschmidt – er tilhænger af, at Domstolen er der, og jeg mener faktisk heller ikke, at den altid er til ulempe for Danmark.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-24:
Nu kan jeg jo forstå, at Enhedslistens ordfører ligefrem prøver at citere mit ordførerindlæg, men jeg synes, at han så skal gøre det korrekt - jeg sagde nemlig, at det var et sæt nye spilleregler for, hvordan EU's organisation skal fungere - i stedet for at prøve at tegne det op som et skræmmebillede af, at det her er en helt ny tanke om EU og man kunne næsten se ordet forbundsspøgelse komme op igen: Nu får vi virkelig de forenede stater og sådan noget.
Er det ikke korrekt, at der i Lissabontraktaten bliver skrevet klokkeklart, at det her er nationernes Europa, som har et samarbejde?
Altså, det er nationerne, som er i centrum, og det er nationerne, som har fundet sammen og nu går sammen i et samarbejde.
Er det ikke korrekt, at der står det i Lissabontraktaten?
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Venstres ordførers indlæg minder mig om dengang, en stor politisk leder i det borgerlige Danmark sagde, at Unionen er stendød.
Det er jo ligesom, når hr. Michael Aastrup Jensen citerer, at der står, at det er et samarbejde mellem nationer; men når det, man gør, er at øge mulighederne for, at man kan træffe flertalsafgørelser på en lang række nye områder, og når det, man gør, er at sikre, at den enkelte nations indflydelse bliver reduceret - medmindre denne nation er stor - så går det jo i den præcis modsatte retning af det, hr. Michael Aastrup Jensen citerer fra disse læbebekendelser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-24:
Vi har nu konkluderet, at det både er det, der står, og det, der er ånden i Lissabontraktaten, og så bliver der foretaget angreb på flertalsafgørelser.
Det forstår jeg slet ikke noget af.
Jeg troede tværtimod, at Enhedslisten kun ville blive glad for, at der var mulighed for flertalsafgørelser i forbindelse med klimaspørgsmål, dyrevelfærdsspørgsmål og andre ting, hvor jeg i hvert fald ved at Enhedslisten ønsker at vi skal være progressive.
Det er jo altså sådan en gang imellem, at man må erkende, at klima og dyrevelfærd altså ikke bare er noget, der foregår i Danmark; det er altså noget, der også foregår internationalt.
Per Clausen (EL), 2008-01-24:
Hr. Michael Aastrup Jensen må have mig undskyldt, men træffes der ikke flertalsafgørelser på de områder i dag?
Er det ikke det, der er pointen?
Så hr. Michael Aastrup Jensen må jo ligesom finde ud af, hvad der ville have været hans argumenter for traktaten.
Så vil jeg derudover sige til hr. Michael Aastrup Jensen: Nej, vi går ikke ind for, at det skal være nemmere for de store lande at stemme de små lande ned.
Nej, vi går ikke ind for, at der skal flyttes beslutninger fra det danske Folketing ned i EU-systemet.
Vi går ind for, at vi slås politisk der, hvor der er mulighed for det, for at få en fornuftig politik.
Og jeg må jo bare sige: At skulle dele ambitioner på klimaområdet med Venstre, det har jeg i grunden ingen ambitioner om.