runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2007-05-31:
Indledningsvis kan jeg ikke lade være med at kommentere det med, at Dansk Folkeparti er kede af, at der er nogle, der stiller sig op og vil holde nogle andre udenfor, for som jeg husker de finanslovforhandlinger, vi havde i forbindelse med dette års finanslov, var det jo sådan set Dansk Folkeparti, der insisterede på, at miljøministeren ikke måtte have lov til at samarbejde bredt.
På en måde kan man sige, at det vel også er en afart af det at holde nogen udenfor.
Men tilbage til sundhedspolitikken.
Jeg synes, at det er vigtigt at kigge fremad, som fru Pia Kjærsgaard siger.
Og nu er det jo sådan, at med Dansk Folkepartis stemmer vil man lave en ny ventetidsgaranti i forbindelse med alle de sygdomme, som netop ikke er kræft.
De skal prioriteres nu; nu skal nedgroede negle og den slags ting kunne behandles meget hurtigt.
Der er det så, jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard: Er det også sådan i Dansk Folkepartis verden, at pengene kun kan bruges én gang, sådan at hvis man vælger, at der skal være kortere ventetid for nedgroede negle, betyder det også, at de penge kan man ikke bruge på at yderligere forstærke indsatsen mod kræft?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Altså, det kan jeg overhovedet ikke deltage i.
Vores håb er selvfølgelig, at når man har en eller anden lidelse og da specielt en alvorlig lidelse som kræft eller andre sygdomme, så er der den kortest mulige ventetid; det siger sig selv.
Jeg tror på ingen måde, at vi fuldstændig kan fjerne ventetider.
Men at ventetiderne skal nedbringes som sådan, siger sig selv.
Jeg vil sige det på den måde, at Dansk Folkeparti føler et meget stort medansvar for, at det danske samfund fungerer optimalt – optimalt.
Og det er jo altså det, hele øvelsen har gået ud på, nemlig at vi sætter gang i en kvalitetsreform.
I forbindelse med de mål, vi ikke har kunnet opfylde indtil nu – og der er opfyldt mange mål – vil jeg sige, at der er, som der også står i det her forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti er medunderskriver på, investeret 35 mia. kr. mere i velfærd, penge, som primært er brugt på sundhedsbehandling, primært på kræftbehandling og til ældreforsorgen.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er områder, der stadig væk mangler et meget stort løft, bl.a. kræftbehandlingsområdet.
Jeg skal jo bare beklage, at de gange, Dansk Folkeparti har været med i Kræftplan I og Kræftplan II, er Socialdemokratiet ikke kommet med nogen forslag.
Hvem er det igen, der har stået ude på sidelinjen?
Det er Socialdemokratiet.
Og javel, de har fundet, at det, vi andre gennemførte, var vældig godt, men de har alligevel ikke villet være med til det, som aftalen har indebåret.
Kim Andersen (V), 2007-05-31:
Det er et kort og enkelt spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt: Den radikale leder, fru Marianne Jelved, sagde tidligere i dag, at på grund af skattestoppet har VK-regeringen givet skattelettelser i størrelsesordenen 30 mia. kr. Er fru Helle Thorning-Schmidt enig i det?
Ulrik Kragh (V), 2007-05-31:
Det var så fint nok, for der skal jo være en balance i det.
Den energi, der skal bruges i Norden, skal jo produceres i Norden.
Det, der ligger i det udspil, som regeringen er kommet med, med hensyn til de fremtidige muligheder for at nedbringe CO2'en, er, at på de to mest effektive kraftværker i Danmark – det på Avedøre, blok 2, og det på Skærbækværket – er der mulighed for at nedbringe CO2-udslippet, hvis de fyrer med kul i stedet for at fyre med naturgas, fordi der udfases gamle kulkraftværker, som ikke har så høj en effektivitet.
Det vil sige, at det giver bedre miljø, hvis man gør det, men af en eller anden hellig politisk begrundelse vælger man altså fra Socialdemokraternes side på forhånd at sige: Uha, det her er farligt.
Var det ikke en idé, at fru Helle ThorningSchmidt i stedet for blot at tage de små, korte, hurtige satte sig lidt ind i metieren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Nej, sådan skulle det ikke forstås.
Ulrik Kragh (V), 2007-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt har været inde på en række forskellige spørgsmål og svar vedrørende energipolitikken.
Det er selvfølgelig dejligt, at der er fokus på vores miljø fremadrettet, men påstanden om, at der er en stigning i energiforbruget på 6,1 pct. i Danmark i 2006, er jo baseret på, at Sverige i den samme periode har lukket ned for atomkraft, og at der har været en meget lav vandstand i de norske vandmagasiner, der skaber vandkraft.
Så årsagen til, at der har været en stigning i det danske energiforbrug, er, at vi har eksporteret strøm til Norden.
Skal fru Helle Thorning-Schmidts budskab forstås således, at svenskerne skulle starte på atomkraften igen, for at Danmark kunne komme ned på det niveau, som vi har haft tidligere?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg kunne næsten ikke høre, hvad ordføreren sagde, men jeg tror, at ordføreren spurgte om ...
Kunne det gentages?
Man kan være helt sikker på, at Socialdemokraterne vil være dybt ansvarlige og sige til danskerne, at de ikke kan få skattelettelser i den tid, der kommer.
I stedet for de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti planlægger – det har vi fået bekræftet i dag, også fra statsministerens side – vil vi bruge pengene på velfærd.
Skattelettelser er noget, man giver, når velfærden er i orden, og det er den desværre ikke i dagens Danmark.
Kim Andersen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne takke for svaret, for dermed bekræfter fru Helle Thorning-Schmidt jo, at det er muligt at give skattelettelser, samtidig med at man forbedrer velfærden i samfundet.
Så tak for svaret.
Så vil jeg gerne til slut bede fru Helle Thorning-Schmidt bekræfte, hvad hun sagde i dialogen med statsministeren for en halv times tid siden, nemlig at Socialdemokratiet vil gå imod fremtidige skattelettelser.
Det var, hvad fru Helle Thorning-Schmidt sagde i spørgsmålet til statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det var ikke det, fru Marianne Jelved sagde.
Hun lagde alle de skattelettelser sammen, der har været, og det kommer op på 30 mia. kr.
Jeg er enig i, at skattestoppet selvfølgelig har givet nogle lettelser, men jeg er lige så enig i, at det, der virkelig har battet, bl.a. er forårspakken, som var en meget voldsom lettelse.
Vi ville ikke have valgt den skattelettelse.
Vi ville, som jeg også har sagt heroppe fra talerstolen, have brugt pengene på velfærd i stedet.
Vi mangler jo ikke penge i den danske skattekasse.
Der er bugnende overskud.
Hver gang de åbner skuffen i Finansministeriet, finder de et større overskud, så vi mangler ikke penge.
Derfor – det vil jeg gerne gentage meget, meget tydeligt – agter Socialdemokraterne at fortsætte regeringens skattestop og samtidig naturligvis også lukke huller.
Sandheden om den økonomiske politik i 1990'erne er, at den offentlige udgiftsvækst svarede til den vækst, man havde i samfundet.
Vi havde et meget stramt mål på 0,5 pct., men det svarede jo ikke til den vækst, der var i samfundet.
Siden da har vi fået en langt større vækst.
Hvis man kigger på tallene nu, vil man se, at i de år, hvor vi sad med regeringsansvaret – det håber jeg også at hr. Kristian Thulesen Dahl vil give mig ret i – lå gennemsnittet på 2,3 pct. i vækst, hvor gennemsnittet for regeringen nu ligger på mellem 1 og 1,5 pct.
Så der er jo forskel, og det er lige præcis den forskel, som borgerne kan mærke ude i deres hverdag.
Jeg synes, det er besynderligt, at et parti, som bliver ved med at tale om, at de går ind for ægte velfærd, ikke anerkender, at der er denne forskel.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-05-31:
Det var et meget langt svar, hvor jeg egentlig bare opfordrede til et ja eller nej.
Det er nok udtryk for, at fru Helle Thorning-Schmidt er fuldstændig bekendt med, at den plan, man lagde frem, ville have betydet færre offentlige investeringer frem til nu, hvis den var blevet fulgt, end hvad der rent faktisk er tilfældet.
Spørgsmålet er jo: Hvis S og R dengang var fuldstændig enige om, at når man tilrettelagde planen frem til 2010, skulle man bruge 15 mia. kr. mere end det, man selv angav, til offentlig velfærd, hvorfor skrev man det så ikke?
Hvorfor havde man så ikke indbudgetteret det i de årlige vækstrater, der var plads til i den offentlige sektor?
Det er jo noget sludder, fru Helle ThorningSchmidt står og siger.
Man havde lagt nogle penge til side, det er fuldstændig rigtigt, men hvis det var meningen, at de penge skulle have været brugt til offentlig velfærd, hvorfor skrev man det så ikke?
Hvorfor puttede man med det?
Hvorfor skulle man have det som sådan en skjult reserve, hvis man mente, der var behov for det i den offentlige sektor, fordi udviklingen i den offentlige sektors økonomi, som vi jo nu hører, skal svare til udviklingen i den private økonomi?
Jeg har et meget enkelt spørgsmål.
Det er et af den slags spørgsmål, der kan besvares med et ja eller et nej, og det må være befriende for en ordfører at få sådan et spørgsmål.
Det er affødt af, at fru Helle Thorning-Schmidt i sit første ordførerindlæg klandrede regeringen og dermed også Dansk Folkeparti for, at der er blevet bevilget for få penge til den offentlige sektor gennem de seneste år.
Svaret fra statsministeren på det angreb fra fru Helle Thorning-Schmidt var at henvise til 2010-planen, altså den plan, som SR-regeringen offentliggjorde, og hvori Socialdemokratiet bl.a. beskrev, hvor mange ekstra penge man ville have råd til at give til den offentlige sektor, altså hvor meget væksten i den offentlige sektor måtte være.
Jeg synes egentlig, at den diskussion, der var mellem fru Helle Thorning-Schmidt og statsministeren, afføder et meget enkelt spørgsmål: Er fru Helle Thorning-Schmidt enig i, at hvis man havde fulgt den plan, som SR-regeringen fremlagde som SR-regering, ville vi i dag have brugt færre penge på offentligt forbrug, offentlig velfærd end det, vi rent faktisk har brugt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Både statsministeren og ordføreren for Dansk Folkeparti glemmer, at der i 2010-planen var en ganske stor buffer på i omegnen af, tror jeg, 1215 mia. kr.
Lige præcis den buffer ville vi have brugt på vækst i den offentlige sektor.
Regeringen og Dansk Folkeparti valgte noget andet: Man valgte at bruge den buffer til skattelettelser.
Derfor er det fuldstændig korrekt, når Socialdemokraterne siger, at helt fra starten af denne regerings og VKO-flertallets periode har man konsekvent givet skattelettelser frem for at investere i vores velfærd.
Så nej, ordføreren har ikke ret.
Vi ville have sikret, at velfærden fungerede, og så måtte skattelettelserne komme senere.
Regeringen og Dansk Folkeparti har valgt anderledes.
Dengang den her regering kom til, var Danmark et hestehoved foran resten af verden.
Dengang havde det været sjovt at holde et Københavnstopmøde om energiforbrug og vedvarende energi.
Det havde været rigtig sjovt.
I dag er Danmark et mulehår foran de andre, hestehovedet er fuldstændig forsvundet.
Jeg kunne opregne stribevis af citater fra både statsministeren og vicestatsministeren, som viser, at man ikke har været optaget af hele det her område.
Nu er man så vendt på en tallerken og lader pludselig, som om man er optaget af vedvarende energi og miljø.
Jeg er ikke imponeret, og det er jeg overvist om at danskerne heller ikke er.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det ligger i meget fin forlængelse af fru Pia Kjærsgaards sidste svar.
Det drejer sig om diskussionen om at holdes uden for indflydelse fra Ny Alliances side.
Jeg tror nu ikke, at fru Pia Kjærsgaard skal være så bekymret, for det startede jo med, at de først sagde, at de ville holde Dansk Folkeparti uden for indflydelse.
Så blev det 2 dage efter til, at man ville minimere indflydelsen, og så blev det for en halv snes dage siden til, at man ikke ville udelukke et samarbejde.
Så den angst tror jeg ikke Dansk Folkeparti skal gå rundt med.
Men forudsætningen for hele den diskussion er jo så også, at man ser fru Pia Kjærsgaard som sådan personificeringen af alt ondt i den her verden.
Og der vil jeg godt sige: Sådan har jeg det ikke.
Det, som jeg synes er slemt, og som er groet op i de sidste 5½ år, er slet ikke noget, fru Pia Kjærsgaard har udtænkt.
Jeg tror ikke, det er fru Pia Kjærsgaard, der har udtænkt, at Danmark f.eks. skulle deltage i Irakkrigen.
Det tror jeg er statsministeren.
Jeg tror heller ikke, det er fru Pia Kjærsgaard, der har udtænkt, at vi skulle have et skattestop.
Det tror jeg også er statsministeren.
Det er jo sjældent, jeg tager fru Pia Kjærsgaard i forsvar, men jeg vil bare have fru Pia Kjærsgaard til at bekræfte, at det slet ikke var hendes tanker.
De er kommet et helt andet sted fra.
Og måske kan fru Pia Kjærsgaard også sætte navn på hvorfra.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Det er trist, at hr. John Dyrby Paulsen åbenbart ikke har haft lejlighed til at høre mit hovedindlæg under første afdeling i dag, for der brugte jeg faktisk hele min tid på at redegøre for Det Konservative Folkepartis visioner for det danske samfunds udvikling.
Hr. Dyrby Paulsen går helt galt i byen, hvis han tror, at skattelettelser er målet for Det Konservative Folkeparti, det er helt galt.
For Det Konservative Folkeparti er det derimod et mål at skaffe velfærd til de mennesker, der her og nu har brug for det, og til de opvoksende generationer, til de kommende generationer.
Vi ønsker derfor at sikre en samfundsudvikling båret af vækst, for at vi kan skabe grundlaget for velfærd – uden indtjening, ingen velfærd, uden overskud, ingen velfærd – og forudsætningen for, at vi kan øge vores velfærd, er, at vi får øget arbejdsudbuddet.
I øjeblikket oplever vi virksomhederne være tvunget til at sige nej til nye ordrer, fordi medarbejderne grundet skattesystemet siger nej til overarbejde.
Det giver tab, når det drejer sig om vækst, og dermed tab på velfærdskontoen.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg takker for svaret.
Spørgsmålet var bestemt ikke polemisk ment, for det ligger ikke til min natur.
Men man skal jo aldrig skyde folk noget i skoene, de ikke har gjort.
Jeg forstod også svaret sådan, at fru Pia Kjærsgaard sagde: Vi tager stilling til forslag fra andre partier.
Jeg er sikker på, at fru Pia Kjærsgaard kan bekræfte den kendsgerning, at både Irakkrigens tilblivelse og skattestoppet er forslag, der i begge tilfælde stammer fra den nuværende statsminister.
Jeg siger det som et argument mod den forestilling, at bare fru Pia Kjærsgaard blev taget væk fra dansk politik, så var alt godt med den nuværende statsminister.
Det er jo det, Ny Alliance i høj grad bygger deres argumentation på.
Det vil jeg meget advare imod, for det er ikke fru Pia Kjærsgaard, der får samtlige dårlige tanker i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-31:
Belæringen om Det Radikale Venstres manglende indflydelse er jo et ekko fra hver eneste debat, fru Pia Christmas-Møller har stillet sig op og været politisk ordfører i, mens jeg har siddet i Folketinget.
Man får samme svar, lige meget hvilket spørgsmål man stiller.
Men det lærer jeg jo nok at leve med, og det forandrer sig vel også på et tidspunkt efter et valg.
Jeg synes, at det er utrolig imponerende, at Det Konservative Folkeparti smyger sig udenom med hensyn til at sige, hvad der skal ske med de mennesker fra Syd- og Mellemirak, der har siddet 5, 8 og 10 år i danske asylcentre uden at få en mulighed for at komme ud i det danske samfund eller have en mulighed for at vende tilbage til der, hvor de kommer fra.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
CO2-udslippet er steget.
Og hvis man spørger mig, om det er et ambitiøst energiudspil, man er kommet med, må svaret være nej.
Det mest konkrete i regeringens energiudspil er et forslag om mere kulkraft.
Ved Skærbækværket og ved Avedøre 2-værket er det ikke i dag tilladt at fyre med kul.
Ifølge regeringens energiudspil agter man at gøre det tilladt at fyre med kul, så jeg er bange for, at ordføreren ikke har ret, når han siger, at der er tale om en ambitiøs energipolitik.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg kan godt forstå, at det må være vanskeligt at være hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jo aldrig har været i Folketinget i en periode, hvor Det Radikale Venstre har haft nogen indflydelse, og dermed har Det Radikale Venstre jo heller ikke nogen lang resultattavle.
Det har Det Konservative Folkeparti.
Derfor er det mig ikke muligt at opremse alle de store, mellemstore og mindre resultater, vi har opnået i den regeringsperiode, som strækker sig tilbage til 2001.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi har lagt vægt på, at der skete noget for de afviste asylansøgere, og jeg må korrigere hr. Ammitzbøll: Det drejer sig ikke kun om de afviste irakiske asylansøgere.
For os var det afgørende, at der blev indlagt objektive kriterier, når mulighederne for at rejse hjem med støtte skulle forbedres, ikke kun støtte i form af konkrete penge, men også i form af konkret træning, sådan at man vil være i stand til at bidrage positivt til genopbygningen af det land, man kommer fra.
Der var nogle væsentlige fremskridt i den aftale, og det er vi tilfredse med.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-31:
Nu har jeg jo hørt både første og andet ordførerindlæg fra Det Konservative Folkepartis politiske ordfører.
Og det virker på mig, som om den konservative ordfører simpelt hen har glemt at blære sig med en af sine sejre, for jeg kan ikke se eller høre, at asylpolitikken er nævnt med et eneste ord, hverken i fru Pia Christmas-Møllers første indlæg eller i det andet, og jeg forstår på fru Pia Christmas-Møller, der jo har investeret utrolig meget prestige i netop i det med asylområdet at presse Dansk Folkeparti, at det var en enorm sejr, at man nu har fået lavet en lillebitte aftale i forbindelse med de afviste irakiske asylansøgere.
Har Det Konservative Folkeparti fundet et svar på det, eller er det helt glemt i sejrsrusen over den lille aftale, man har lavet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Sådan hænger det sammen.
Jeg er nødt til at sige: Det kunne ikke være fjernere fra Det Konservative Folkepartis verdensbillede.
Sådan ser vi ikke tingene.
For os er skattelettelser et instrument til fremme af velfærd og dermed til fremme af menneskers muligheder for selv at søge lykken.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-31:
Jeg forstår ikke helt Konservative, for den ene dag hører vi, at der er råderum til skattelettelser, og at det er prioritet nummer et for Det Konservative Folkeparti, og den næste dag hører vi så, at hvis det bare bliver en aftale inden næste valg om skattelettelser, så er det også o.k.
Og nu hører jeg så fru Pia Christmas-Møller sige, at Konservative sådan set ikke har ønsket skattelettelser, at det ikke er noget, man vil have, og at det ikke er noget, man har på tapetet.
Hvis jeg slår op på Det Konservative Folkepartis hjemmeside, står der lige nøjagtig det modsatte, nemlig at Det Konservative Folkeparti lover skattelettelser.
Det gjorde man i 2001, det gjorde man ved sidste valg, det har man nok også tænkt sig at gøre ved næste valg, og det gør man også nu.
Så kunne fru Pia Christmas-Møller ikke fortælle os lidt om, hvor det er, de her skattelettelser – der er en forudsætning for alt muligt andet i den konservative optik – skal placeres; hvem det er, der skal have dem; hvor meget de skal have; og hvornår de skal have dem?
For det minder jo ærlig talt lidt om, når man hører debatten, at Konservative bliver sat på plads gang på gang af Venstre.
De Konservative siger, at de godt vil have skattelettelser, og Venstre siger: Nej, det er der ikke råderum til.
Det minder sådan lidt om et tvangsægteskab, som vi var inde på.
Men kunne vi ikke få det at vide klart og tydeligt: Hvis Konservative havde magten, hvor var det så skattelettelserne ville være, og hvornår ville de være der?
Nu synes jeg jo ikke, at den konservative ordfører gjorde ret meget ud af den konservative politik i det her indlæg, så den har jeg egentlig lyst til at spørge ind til.
Jeg forstår på den konservative ordfører, at udviklingen i den offentlige velfærd under den her regering jo er tilfredsstillende, ja, den er vel ovenud tilfredsstillende set fra et konservativt synspunkt.
De Konservative siger, at skattelettelser er en forudsætning for velfærdsudviklingen, og for at en velfærdsudvikling jo er så god, som den kan være i det konservative verdensbillede, er det skattelettelser, der står for som det næste på tapetet, ikke som nr. 1, men som nr. 1, 2 og 3 på den konservative liste over prioriteringer.
Må jeg så ikke have lov til at spørge fru Pia Christmas-Møller: Når nu den konservative skatteordfører har sagt, at der er råderum til skattelettelser, når nu den konservative finansordfører har sagt, at der er råderum til skattelettelser, kunne man så ikke af fru Pia ChristmasMøller få at vide, hvilke skattelettelser der er tale om?
Det er jo i virkeligheden nogle meget enkle svar, der kunne gives, så kunne vi ikke få dem af fru Pia Christmas-Møller?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg ved, at man havde den debat for cirka en uges tid siden i Folketinget, hvor jeg nok tror at de ting blev meget, meget grundigt gennemdrøftet, og hvor hr. Søren Espersen var ordfører for os.
Jeg kunne desværre ikke være til stede.
Jeg havde faktisk et møde ude i landet, på Bornholm, den dag, så jeg kunne desværre ikke være til stede.
Men jeg har i hvert fald hørt, at den sag faktisk blev sat godt og grundigt på plads i forhold til, at man gerne vil misforstå nogle ting; at nogle måske nok udtrykker sig lidt mere kulørt, kan man sige, end andre, og at andre straks griber den og forsøger at få noget meget, meget negativt ud af det.
Alene de to ting, hr. Hüseyin Arac kom med her, var en total fordrejning af det, der rent faktisk blev sagt.
Sådan er det, og det har vi lært at leve med, men det er ikke med til at fremme integrationen, når man bevidst vil forsøge at gøre alting negativt.
Også på tidspunkter, hvor tingene måske bliver trukket lige lovlig skarpt op.
Hvis ikke engang hr. Ole Sohn sådan lige kan slynge mig noget i hovedet, så har jeg endnu sværere ved det selv.
Men i forhold til skattestoppet tror jeg også – jeg siger det nu vist for tredje gang – at selv om nogle får mere gavn af skattestoppet end andre, så er det jo også en garanti for de svage i vores samfund.
Hver evig eneste gang man mødtes ovre i Finansministeriet i en sen aftentime før i tiden, kunne borgerne være ret sikre på, at når de vågnede op igen næste morgen til et forlig eller en aftale, hvor der sad en socialdemokratisk ledet regering og SF skulle bakke op, var der en ny skat eller en afgift.
Det tror jeg hr. Ole Sohn gør ud fra et ærligt hjerte.
Så lige om minuttyranni: Det kaldte man det jo ikke i begyndelsen.
Det var ikke en borgerlig socialminister.
Ole Sohn (SF), 2007-05-31:
Når man nu har lavet et skattestop og man, som fru Pia Kjærsgaard gør, praler af skattelettelser på 10 mia. kr., så må man selvfølgelig også tage ansvaret for, at man ikke har brugt pengene på at fjerne senge fra gangene på hospitalerne; så må man også vedstå ansvaret for, at minuttyranniet er fortsat i ældresektoren, at ældre får en dårligere service end tidligere.
For det er jo et valg, man har truffet.
Nu har man valgt – med stolthed, kan jeg forstå – at bruge pengene på skattelettelser, og så har man nedprioriteret forbedringerne, selv om fru Pia Kjærsgaard åbent erkender, at der er store mangler.
Det er jo et valg, og det synes jeg er en fin prioritering.
Der er en ting, som jeg godt kunne tænke mig at få svar på.
Kan vi ikke få løftet sløret for: Hvad er Dansk Folkeparti mindre stolt af at have været med til at gennemføre?