runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Mange tak.
Det er jo sådan, at regeringen har gennemført en række tiltag for at hjælpe ledige i job.
Vi har først og fremmest arbejdet målrettet på en genopretning af dansk økonomi og på at få skabt flere job, og det er jo en politik, der virker, for beskæftigelsen stiger, og ledigheden er aftagende.
Det er klart, at vi har nedsat en dagpengekommission, fordi vi mener, at det nuværende dagpengesystem ikke er godt nok.
Vi ønsker et dagpengesystem med en bedre balance, som lægger større vægt på tryghed end det nuværende system.
Spørgsmålsstilleren spørger så, om jeg ønsker, at genoptjeningsperioden skal være længere end i dag, altså om det skal være sværere at genoptjene retten til dagpenge, end det er i dag, når man opbruger dagpengeretten.
Og det må da vist være en forholdsvis særlig politisk logik, der får spørgsmålsstilleren til at spørge en socialdemokrat, om genoptjeningskravet skal strammes yderligere i forhold til i dag.
Det, man jo så må antage, er vel, at spørgsmålsstilleren i virkeligheden ønskede at spørge til, om det skal være lettere at genoptjene dagpengeretten, og det blev jo også foreslået af LO og FTF i sidste uge.
Der vil jeg for mit vedkommende gerne kvittere for det indspark, som LO og FTF kom med i sidste uge.
Regeringen har netop lagt meget vægt på at inddrage arbejdsmarkedets parter i kommissionsarbejdet, da parternes perspektiver på indretningen af dagpengesystemet efter vores opfattelse er vigtige.
Men vi har så omvendt også den opfattelse, at man ikke for vores vedkommende bør være fuldstændig konkret og specifik i forhold til konkrete delelementer, for så var der ikke nogen grund til overhovedet at nedsætte en kommission på det her område.
Vi har nedsat en kommission for at få et gennemarbejdet grundlag at stå på, når vi skal ændre systemet, og det grundlag skal bl.a. sikre, at vi betragter systemet i sin helhed og ikke lægger os konkret fast på enkeltelementer løsrevet fra den helhed.
Man kan efter min opfattelse ikke bare se på genoptjening helt isoleret fra systemets øvrige elementer.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Ønsker ministeren, at genoptjeningsperioden skal være længere end den nuværende i et kommende dagpengesystem, og hvad vil den finanspolitiske effekt i givet fald være af en længere genoptjeningsperiode?
Vi skal ikke være fuldstændig konkrete eller specifikke, lyder svaret nu her fra ministeren.
Det kan der selvfølgelig være noget om, og det var også det, der lå i svaret, for der var intet svar, man havde ikke en holdning til det.
Man har deponeret sin holdning eller sin idéudvikling i en kommission.
Det undrer mig jo lidt, når man samtidig fra ministeren og fra statsministeren og i det hele taget fra regeringens side har voldsomt travlt med at skose Venstre for ikke helt ned til den sidste 50-øre at ville pege på forskellige konkrete elementer.
Det gælder eksempelvis vores forslag om at skulle lægge et loft over, hvor meget man kan få i samlet offentlig ydelse mod til gengæld at sænke skatten på de små indkomster.
Det har vi lagt ud som et forslag, som en retning for, hvad vi gerne vil for at gøre det mere attraktivt at tage et arbejde.
Vi er ikke konkrete i den sidste detalje, men vi har dog lagt en retning.
Det bliver vi skoset for fra regeringen og Socialdemokraternes side – ikke mindst statsministeren og også finansministeren har deltaget i det kor – og nu hører vi så her, at når det drejer sig om dagpengene, jamen så er det helt legitimt fra regeringen og fra finansministerens side at sige, at man ikke skal være fuldstændig konkret eller specifik.
Vi skal have en bedre balance, vi skal have mere tryghed, og det lyder jo godt nok, men hvad betyder det?
Hvad betyder det at have mere balance, mere tryghed?
Og hvorfor er det, at regeringen på lige præcis dagpengespørgsmålet ikke ønsker at være fuldstændig konkret og specifik, når man nu beder Venstre om at være det på de forslag, som vi kommer med, hvor vi dog peger på en retning?
Her har man ikke engang en retning fra regeringens side, man har en kommission.
Christian Langballe (DF), 2015-04-22:
Hvis vi nu regner 10 år frem og siger, at den her arabiske konflikt eller kollapset i de arabiske lande ikke er løst inden for de næste 10 år, så vil det betyde 12.000 eller flere om året, hvor man sætter gang i integrationsforløb, og hvor de så langsomt bliver til en del af Danmark og ikke bliver sendt hjem igen.
Og så spørger jeg bare: Hvad har man egentlig tænkt sig at gøre på lang sigt?
For det her vil betyde en meget, meget dramatisk ændring af den demografiske sammensætning i Danmark, hvilket jeg synes er utrolig bekymrende, når jeg tænker på, at jeg faktisk sammen med justitsministeren skal give det her land videre til vores børn og børnebørn i en forsvarlig stand uden parallelsamfund og uden den opløsning af sammenhængskraften, som sker i de her år.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-22:
Regeringen nedsatte tilbage i juni 2014 en dagpengekommission med eksperter, men også med deltagelse af arbejdsmarkedets parter.
Udgangspunktet er, at det nuværende dagpengesystem ikke er godt nok, og der er brug for at tænke systemet igennem.
For regeringen er afsættet, at dagpengesystemet skal udgøre en hjørnesten i den danske arbejdsmarkedsmodel.
En stærk arbejdsløshedsforsikring har medvirket til et fleksibelt arbejdsmarked med høj mobilitet og har bidraget til at give økonomisk tryghed og skabe både vækst og velstand til danskerne.
Regeringen ønsker et moderne, men også et fleksibelt og robust dagpengesystem med en høj andel af forsikrede.
Samtidig skal dagpengesystemet også fremadrettet yde en økonomisk tryghed for medlemmer, ramt af ufrivillig ledighed, og sikre, at ledige står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er derfor, at regeringen har bedt kommissionen om at komme med deres anbefalinger til, hvordan et sådant dagpengesystem kan udformes, og nu er der efter min opfattelse brug for at give kommissionen arbejdsro frem til afrapporteringen til september måned.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Jeg har det jo grundlæggende sådan, at jeg ikke har noget som helst positivt at sige om parallelsamfund, og jeg mener, vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at bekæmpe dem.
Mit udgangspunkt er også, at når man kommer til Danmark, om det er frivilligt eller ufrivilligt, så skal man bidrage, lade sig integrere og påtage sig et aktivt medborgerskab.
Det tror jeg sådan set også de fleste utrolig gerne vil, og det er jo bl.a. i det lys, man skal se, at vi fra regeringens side lægger op til, at man i fremtiden skal arbejde, og at det i øvrigt er noget, der kommer til at gælde alle flygtninge og indvandrere.
Jeg tror ikke, der er plads til romantik på det her område, og det er klart, at med de store integrationsudfordringer, vi stadig kan se, så bliver man nødt til at erkende, at antallet har en betydning for vores evne til at integrere.
Det er også derfor, vi har strammet op på asylområdet.
Nick Hækkerup (S), 2015-04-22:
I modsætning til Venstre har vi jo faktisk taget initiativer, og jeg står her med en lang liste, som viser opregnede initiativer, som vil sikre, at vi reducerer uligheden i sundhed.
Jeg vil glæde mig meget, hvis Venstre vil melde sig positivt ind i forhold til den dagsorden.
Der har man bare overhovedet ikke været endnu, hverken i gerning eller i ord.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Mener ministeren stadig, at det giver mest mening at fastholde Skørping som stationsby, og at det er et problem, hvis intercitytoget ikke stopper i en stationsby, der er endestation, jf. svaret på spørgsmål 90 fra Transportudvalget, i indeværende folketingsår?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens besvarelse af spørgsmål 90 fra Transportudvalget alm. del.
Tak, formand.
Mener ministeren stadig, at det giver mest mening at fastholde Skørping som stationsby, og at det er et problem, hvis intercitytoget ikke stopper i en stationsby, der er endestation, jævnfør svaret på spørgsmål 90 fra Transportudvalget i indeværende folketingsår?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg lægger til grund for min besvarelse, at det, fru Lisbeth Bech Poulsen spørger til, er planerne om at fastholde Skørping som stop for IC-tog og ikke Støvring, altså ikke begge stationer, men ellers må jeg få et opfølgende spørgsmål.
Det er i hvert fald sådan i dag, at IC-togene til og fra Aalborg stopper på alle stationer i Himmerland, herunder Skalborg, Svenstrup, Støvring og Skørping på Aalborg Nærbane.
Og det gør de for at sikre nærbanestationernes halvtimesdrift.
Ved Region Nordjyllands overtagelse af den lokale togdrift i 2017 udvides driften på nærbanen med et ekstra regionaltog pr. time og retning.
Det vil give passagererne i intercitytogene kortere rejsetid til og fra Aalborg.
Det er, fordi Skørping både er den største station på Aalborg Nærbane og den sydligste endestation; derfor er Skørping det naturlige omstigningspunkt for flertallet af passagererne.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at spørgsmålet om, hvor IC-togene skal standse, optager sindene lokalt.
Det gør det mange steder i Danmark og også her.
Hvis IC-togene også skal stoppe i Støvring, vil det påføre de gennemkørende rejsende et tidstab, der er fem til seks gange større end tidsfordelene for passagererne i Støvring.
Så det er altså det overordnede samfundsmæssige hensyn, der gør, at man har valgt denne løsning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Jeg kan godt forestille mig, at transportministeren får mange spørgsmål, og det er jo netop, fordi det er et rigtig vigtigt område, som ministeren er minister for, og det betyder utrolig meget for folk, at der er god kollektiv trafik der, hvor de bor.
Og når vi nu er i gang med at lave en stor omkalfatring af den danske kollektive trafik, for at det skal blive meget bedre og meget hurtigere at komme frem og tilbage, så betyder det jo rigtig meget for folk.
Lokalt i Skørping og Støvring er der jo usikkerhed om, hvad det kommer til at betyde.
Og hvad angår en lille by som Skørping, har folk bosat sig netop sådan et sted, fordi det, udover at være meget, meget smukt, også er en stationsby, og derfor ville det betyde utrolig meget for stedet, hvis det ikke blev der, der fortsat skulle være stationsby.
Og derfor er det jo ikke uden betydning, når ministeren i et svar til Transportudvalget siger, hvad ministeren selv synes er den mest optimale løsning.
Så det er egentlig derfor, jeg har spurgt ind til det.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-22:
Det er jo sandt.
Hele formålet er jo, at vi nu får nogle hurtigere tog, som skal vinde nogle markedsandele fra biltrafikken, og det handler først og fremmest om at være konkurrencedygtig på køretiden, så vi skal altså have hastigheden op.
I det, der ligger nu, er det sådan, at den mest sydlige stationsby, nemlig Skørping, er den, hvor det giver mest trafikal mening at fastholde det stop.
Og det er det, vi lægger op til.
Der er så lagt op til, at hvis man lokalt vælger noget andet, kan man gøre det, men det er så op til de lokale og regionale myndigheder at træffe den beslutning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Jeg siger mange tak for det klare svar.
Vi ved jo godt, at beslutningen netop er overgået til Region Nordjylland, som også vil diskutere det her med Rebild Kommune.
Jeg forstår også godt ministerens oplæg om, at for netop at vinde noget tid med den nye IC-model, bliver man nødt til at lave nogle ting om.
Og derfor er jeg bare glad for at kunne få et klart svar fra transportministeren i dag om, hvad ministeren synes er den mest optimale model.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-22:
Det er glimrende.
Jeg vil udnytte tiden her til også lige at slå den vigtige ting fast, at vi med den nye aftale, vi har lavet med Region Nordjylland, som SF jo også støtter varmt, netop er med til at sikre, at vi får langt flere rejsende i den kollektive trafik i Nordjylland.
Nogle gange siger man jo, at det ikke kan lade sig gøre i områder, hvor der er lidt mere tyndtbefolket end andre steder, men det her er i hvert fald et stort skridt fremad for den kollektive trafik med markant kortere rejsetid og markant flere togafgange og flere direkte togafgange, endda også i den nordjyske region.
Så jeg ser meget frem til at følge det arbejde tæt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Undersøgelsen viser jo også, at mænd har et langt, langt større forbrug på det her område, end kvinder har, og det har nok noget at gøre med det kønsrollemønster, som har været hidtil, indtil for nylig i hvert fald, hvor kvinder i langt højere grad klarer det huslige.
Og hvis mænd pludselig bliver enlige, har de et problem dér.
Det kunne måske tale for, at der bliver gjort en særlig indsats for at kvalificere tilbuddet til mænd, således at de nærmer sig det træk på forbruget, som kvinder har.
Mange tak for svaret.
Nu er Danmark jo kendt for at være et land, der passer godt på de svageste, og sådan skulle det også gerne blive ved med at være.
Og vi skal selvfølgelig også, som ministeren var inde på, sikre det kommunale selvstyre, for det er bedre, at de lokalt i kommunerne finder ud af, hvordan de skal indrette det her område i forhold til de ældre.
Og der viser undersøgelsen her jo, at der er stor forskel på, om det er ældre, der bor i en bykommune, eller det er ældre i samme situation, der bor i en landkommune eller på landet.
Det er urimeligt, og det er derfor, jeg har stillet spørgsmålet her til ministeren.
For ministeren har jo i den løbende dialog, ministeren har med kommunerne, mulighed for at skride ind og påpege, at der er nogle ting her, uden at anfægte det lokale, kommunale selvstyre, for det skal ministeren selvfølgelig ikke, men alligevel påpege, at der er noget her, der skal tages særlig hånd om.
Der vil jeg godt spørge ministeren, hvad ministeren sådan helt konkret vil gøre i forhold til den situation.
Nu er det jo således, at det at være minister betyder, at man sidder på magtapparatet – der sidder man i en magtsituation – og det gør en opposition ikke, og derfor er det, at ministeren må træde i karakter, i kraft af at vedkommende er minister, og sige til sit system: Hvordan kan vi gøre det her bedre?
For det er jo, som jeg var inde på før, helt urimeligt, både det med, at man som veluddannet har 33 procents større chance for at få en genoptræning, end hvis man ikke er veluddannet, og også det med, at det kun er 50 pct. af samtlige kræftpatienter, der rent faktisk får en genoptræningsplan.
Hvad er det, ministeren konkret vil gøre, for at det sker, så alle bliver stillet lige?
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at alle ældre får den samme gode hjemmepleje uanset alder, bopæl og indkomst, set i lyset af en ny undersøgelse udført af KORA for Ældresagen, der viser, at der er store udsving i forbruget af hjemmepleje blandt ældre over 65 år?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-22:
Det var så smukt sagt, næsten helt poetisk, og jeg tror ikke, jeg kan tilføje mere.
Men jeg støtter det fuldt og varmt.
Der er ingen tvivl om, at det bliver lidt besværligt, mens vi bygger, meget besværligt endda, men når først vi er færdige, bliver det til gavn for hele Danmark – Blomsterdanmark og også alle andre steder i Danmark – at vi får hurtigere tog, en bedre togdrift.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Det gør jeg også, og jeg er rigtig glad for, at SF sammen med Socialdemokraterne, De Radikale og andre har været med til at lave en af de vigtigste transportmæssige forandringer i det her land i meget, meget lang tid og også har fundet en god måde at finansiere det på.
Det kommer til at betyde utrolig meget for både den grønne trafik, men også for folk, som måske ikke har en bil, men som gerne vil bo rigtig smukke steder i det, nogle kalder Udkantsdanmark, og som andre kalder Blomsterdanmark, og stadig væk gerne vil kunne tage toget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at alle ældre får den samme gode hjemmepleje uanset alder, bopæl og indkomst, set i lyset af en ny undersøgelse udført af KORA for Ældre Sagen, der viser, at der er store udsving i forbruget af hjemmepleje blandt ældre over 65 år?
Nick Hækkerup (S), 2015-04-22:
Det nytter ikke noget, at spørgeren bliver ved med at prøve at snakke udenom.
Den forskel, der er i vores sundhedsvæsen, har vi prøvet at adressere; vi har prøvet at sige, at vi bliver nødt til at kæmpe for større lighed ved at sikre, at dem, der har mest behov, får den største hjælp.
Hvad har Venstres svar været på det?
Det har været, og nu citerer jeg
: »Det er jo et opgør med grundprincippet i sundhedsloven, nemlig en let og lige adgang til sundhedsvæsenet – uanset hvem man er.
Det er en lille smule rystende, at regeringen vil til at knæsætte et nyt princip om, at vi skal til at etablere A- og B-tilbud til patienterne ud fra deres uddannelse«.
Det er så Venstres officielle holdning til at tage hånd om dem, som har særligt behov.
Så det er altså på kanten til det hykleriske at stå her og påstå det modsatte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Er ministeren enig med Dansk Elbil Alliances branchechef, Lærke Flader, når hun den 10. april 2015 udtaler, at hele elbilbranchen risikerer at gå fuldstændig i stå, hvis ikke der findes en løsning for elbilerne inden for få uger?
Der henvises til artiklen »Elbilers usikre fremtid: - Markedet kan gå helt i stå« på TV2-nyhedernes hjemmeside den 10. april 2015.
Er ministeren enig med Dansk Elbil Alliances branchechef, Lærke Flader, når hun den 10. april 2015 udtaler, at hele elbilbranchen risikerer at gå fuldstændig i stå, hvis ikke der findes en løsning for elbilerne inden for få uger?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-22:
Og også tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at regeringen ønsker, at det fortsat skal være attraktivt for danskere at vælge en elbil.
På den måde kan vi nemlig sænke vores energiforbrug og udlede færre drivhusgasser.
Der er derfor ingen tvivl om, at vi vil finde en løsning for el- og brintbilerne, når afgiftsfritagelsen udløber her ved udgangen af 2015.
Der bliver ikke indført fuld afgift fra årsskiftet – det siger sig selv.
Det er imidlertid ikke helt så let, som det måske kan lyde, bl.a. fordi der jo af indlysende årsager også skal findes finansiering.
Det koster penge at lave sådan en model, fordi der ikke blot skal findes penge i 2016, men også i årene derefter.
Men jeg ser meget gerne, at der snart findes en langsigtet løsning, så der bl.a. kan blive skabt den langsigtede sikkerhed om afgiftsreglerne, og det er også det, som branchen efterspørger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Jeg er enig i meget af det, ministeren siger, men han svarede ikke rigtig på, om han var enig med Dansk Elbil Alliance, der siger, at hele elbilbranchen risikerer at gå fuldstændig i stå, hvis der ikke sker noget inden for få uger.
Udtalelsen med begrebet få uger blev jo fremsat den 10. april, det er 12 dage siden.
Vi har 1 uge endnu til at kunne hastebehandle lovforslaget i Folketinget.
Ministeren siger, at vi vil finde en løsning, inden afgiftsfritagelsen udløber ved udgangen af 2015, og det kan jo betyde i efteråret eller vinteren 2015, og på den måde vil hele elbilsalget gå fuldstændig i stå, for ingen tør købe en elbil, hvis de ikke ved, hvad fremtiden bringer, og hvilken afgift de skal betale.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-22:
Så bliver man jo nødt til at overveje, hvad en løsning er.
Er løsningen den, at man ved, hvad der kommer til at ske, kunne det jo f.eks. ske, i forbindelse med at man laver en politisk aftale om det.
Politiske aftaler fordrer ikke nødvendigvis, at man laver lovgivning om det.
En politisk aftale kan jo enten udmøntes i separat lovgivning, som spørgeren også indikerer, eller i en finanslov.
Så det afhænger jo fuldstændig af, hvordan man i givet fald vælger at implementere en sådan aftale.
Men det at kunne lave en politisk aftale ved spørgeren jo også godt, fordi spørgeren også har rigtig god erfaring med det, er noget, man i princippet kan lave på et hvilket som helst tidspunkt; det er ikke afhængigt af, hvornår der er frister for fremsættelse af noget givet i Folketingssalen.
Men det ændrer dog ikke på det helt simple faktum, at jeg selvfølgelig meget gerne ser, at vi relativt snart kan finde frem til en løsning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Vil der så komme en politisk aftale eller andet, som giver branchen ro og forudsigelighed, inden sommerferien?
For igen vil jeg sige, at det altså haster vældig meget, hvis ikke hele bilsalget skal gå i stå.
Der er jo også en vældig interesse rundtomkring i landet for at vide, om det her er noget, vi stadig væk vil satse på, fordi det netop er markedet selv, der driver udviklingen med infrastruktur, standere osv. Så vil ministeren i hvert fald give den garanti, at vi, inden Folketinget går på sommerferie, har en aftale?
Jeg spørger også, fordi der selvfølgelig er mange valgrygter i gang, og ministeren kan jo ikke nødvendigvis vide, hvornår valget bliver udskrevet, men hvis vi skulle være så uheldige at få en borgerlig regering, er jeg ikke sikker på, at det her kommer øverst på den politiske dagsorden.
Jeg tror faktisk, de er ret ligeglade med elbiler.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-22:
Der er to ting, jeg ikke kan sige noget om.
Den ene er valget, fordi det er statsministerens absolutte prærogativ at udskrive valg, så jeg ved ikke, hvornår det kommer.
Det andet er, at jeg ikke kan udtale mig om, hvad andre partier måtte mene. Jeg kan sige, hvad regeringen vil. Vi vil gerne finde en løsning, for der er selvfølgelig ingen, der har interesse i, at der skal være usikkerhed, og der skal findes en løsning.
Om det handler om en forlængelse af den nuværende afgiftsfritagelse eller en gradvis indfasning til en normal gænge eller en kombination af de to ting, må vi se, når vi fremsætter forslag, og når vi ser, hvad der kan opnås politisk enighed om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Jamen det svar, ministeren her giver, har jo ikke noget at gøre med det, at veluddannede kræftpatienter har større chance for at få en genoptræning og rehabilitering end dem, der ikke har nogen uddannelse.
Det er jo det, spørgsmålet handler om, og ikke alt det andet politiske fnidderfnadder, som ministeren åbenbart fortsætter med, og det er derfor, at ministeren er nødt til at gå på banen og svare sagligt og redeligt i forhold til de patienter, det her handler om
Det er jo deres livsvilkår, det handler om, og når det er således, at omkring halvdelen ikke får en genoptræningsplan, vil jeg spørge: Hvad vil ministeren så gøre konkret, for at de får det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-22:
Jeg prøver at udlede af det, ministeren har sagt, at ministeren også anerkender, at vi ikke har al tid i verden, for der er jo også en vis leveringsfrist på elbiler.
Der kan gå 4 måneder, og der er jo ikke nogen, der vil turde købe en elbil de kommende måneder, hvis de ikke ved, om afgiftsfritagelsen holder, eller hvilke økonomiske forhold der er efter udgangen af året.
Derfor håber jeg også virkelig og appellerer til både ministeren og regeringen om, at der bliver fremlagt en aftale, indkaldt til forhandlinger, fremsat et hasteforslag, eller hvad der nu skal til.
For det er så vigtigt, at vi også får en grønnere transport, hvis vi skal leve op til det, der både er SF's og regeringens målsætning, nemlig at vi skal være fri for fossile brændsler i 2050.
Derfor appellerer jeg meget til, at der bliver fundet en eller anden form for løsning.
Nick Hækkerup (S), 2015-04-22:
Det kan da godt være, at sandheden er ubehagelig at høre.
Jeg synes ikke desto mindre, der er grund til at holde fast i, at Venstre og Venstres sundhedsordfører selv var imod, da jeg sagde, at vi skulle sætte ulighed stærkere på dagsordenen.
Jeg synes, man underkender, at der så sent som i 2014 er sat ekstra penge af til kræftrehabiliteringen, til de forløbsprogrammer, som blev lavet i 2012, og at kommunerne for alvor har styrket deres indsats i 2013.
Det kan godt være, at spørgeren synes, det er ubehageligt, men når Venstre siger, at man vil bekæmpe ulighed i sundhed, så skylder man jo også at forklare, hvor pengene skal komme fra.
Vi har fremlagt en finanslov, og vi har finansieret fuldt ud, hvad der skal ske.
Venstre står og gør sig klog uden at have noget som helst svar på, hvordan det her problem skal håndteres.