Karen Jespersen (V), 2008-06-03:
Forespørgslen går jo altså på, hvad regeringen kan oplyse om Københavns Kommunes placering af et ungdomshus.
Det er vigtigt at starte med at slå fast, at jeg som velfærdsminister ikke kan blande mig i en kommunalbestyrelses beslutning om placering af et kultur- eller ungdomshus.
Jeg har altså ikke beføjelser til at pålægge en kommunalbestyrelse en bestemt placering af et kultur- eller ungdomshus eller til i øvrigt at tage stilling til en placering heraf.
Om kommunalbestyrelsens dispositioner i forbindelse med placeringen og etableringen af et sådant hus er i overensstemmelse med lovgivningen, er noget, som statsforvaltningen i øvrigt fører tilsyn med.
Jeg kan generelt oplyse, at en kommune efter kommunalfuldmagtsreglerne kan yde støtte til det, man kan kalde ungdomskulturelle aktiviteter.
Det kan ske gennem støtte til en forening, fond eller lignende.
Det er i den forbindelse bl.a. et krav, at støtten alene anvendes til den støtteberettigede aktivitet.
Det er endvidere et krav, at der er lige adgang for alle til den aktivitet, der støttes, eller at eventuelle begrænsninger i adgangen er sagligt begrundede.
I den konkrete sag har Københavns Kommune til ministeriet oplyst, at der er truffet en politisk aftale om en placering af det tidligere ungdomshus' brugere i Kulturhuset Bispebjerg Nordvest på Dortheavej i København.
Kulturhuset på Dortheavej blev oprindelig renoveret og indrettet med midler fra den statslige byfornyelsesramme.
Indretningen af huset skete som led i gennemførelsen af et byfornyelsesforsøg, der igangsatte udviklingen af de såkaldte kvarterløft i Danmark.
Forsøget startede i begyndelsen af 1996 og afsluttedes ved udgangen af 2003. Kulturhusets hovedopgave var bl.a. at medvirke til igangsætning og koordinering af kvarterløftsaktiviteterne og netværksopbygning blandt beboere, foreninger og organisationer.
Derudover var huset ramme om kulturelle aktiviteter, arrangementer og begivenheder, der støttede den udviklingsproces, der gik i gang i kvarteret.
Efter kvarterløftets afslutning overgik huset til at være et kulturhus for bydelen Bispebjerg i Københavns Kommune, og driften af huset overgik til kultur- og fritidsforvaltningen.
I dag danner huset ramme om mange forskellige tilbud og aktiviteter.
En række foreninger, interessegrupper og andre lejere har adresse i huset.
Huset har en café, en stor og en mindre sal til koncerter, fester og konferencer samt fire åbne værksteder.
Huset er som alle andre københavnske kulturhuse åbent for alle borgere.
Med den nye aftale mellem Københavns Kommune og fonden Jagtvej 69 om placeringen af Ungdomshuset på Dortheavej lægges der op til, at kulturhuset fortsat skal anvendes som kulturhus for de eksisterende brugere, men at det også får nye lejere i form af fonden Jagtvej 69.
Københavns Kommune har oplyst, at kultur- og fritidsforvaltningen vil tilbyde fonden Jagtvej 69 at leje anneksbygningen og dele af kulturhusets hovedbygning.
Udlejningen vil ske på vilkår, der svarer til Københavns Ejendommes standarderhvervslejekontrakt.
Spørgsmålet er så, om det ændrer målgruppen og aktiviteterne så meget, at der er grundlag for at kræve det statslige tilskud betalt tilbage.
Det er der ikke, siger juristerne i Velfærdsministeriet.
Målgruppen og de nye aktiviteter ligger inden for rammen af det, der i sin tid under hele indretningen af kulturhuset blev ydet støtte til.
Det vil jo sige, at hvis jeg krævede tilskuddet tilbage, eller hvis Velfærdsministeriet gjorde det, så ville det med stor sandsynlighed medføre, at man ville tabe en retssag, hvis Københavns Kommune indbragte afgørelsen for en domstol. Når jeg ikke vil kræve tilskuddet fra Københavns Kommune tilbagebetalt, er det altså ikke udtryk for en politisk stillingtagen til Ungdomshuset, men udtryk for en rent juridisk vurdering.