runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise von Seelen (S), 2009-04-29:
Jeg har stor forståelse for, at handicaporganisationerne var glade for dagen i går, for beslutningsforslaget, for de har jo ventet på det i 2 år, siden vi skrev under.
Så de har da ventet på det efter den dag, og naturligvis skal de glæde sig over det.
Men når man tænker på høringssvarene til beslutningsforslaget - det gælder dem fra handicaporganisationerne og fra Institut for Menneskerettigheder - er det jo ministeren bekendt, at vi altså har at gøre med folk, som arbejder meget, meget tæt på de her kredse, der siger, at det vil have stor betydning, ikke kun nationalt, men også internationalt.
Vi har jo som nation også en pligt til at være forbillede de steder, hvor vi faktisk har noget at bidrage med, og der er det er min opfattelse, at vi kunne slå to fluer med ét smæk her og sige, at vi kunne lave en stor gevinst for de mennesker, der lever med et handicap, fordi de ville kunne gå hele vejen og få den mulighed, og vi kunne som nation tage det på os, at vi har noget at bidrage med til fællesskabet, til det internationale fællesskab.
Og derfor synes jeg simpelt hen bare, det er så ærgerligt, at ministeren ikke vil være med hele vejen - det skal selvfølgelig ikke flytte fokus fra, at beslutningsforslaget er o.k.; jeg har heller ikke kritiseret det på noget tidspunkt, jeg synes bare, det er ærgerligt.
Karen Ellemann (V), 2009-04-29:
Jamen jeg har naturligvis fuld respekt for, at man ønsker mere.
Lige til den første del af spørgsmålet om, at det har taget 2 år fra underskrivelsen, vil jeg sige: Ja, det har taget 2 år, det bekræfter jeg, 2 år med en grundig, gennemarbejdet ratificering her, som er sket i samtlige ministerier.
Så derfor er det noget, der tager tid, og derfor er det virkelig et stort stykke arbejde, der har ligget til grund for, at vi stod, som vi gjorde i går.
Jeg er helt med på, at spørgeren også er meget positiv over for den første del og blot ønskede sig noget mere.
Og der er jeg bare nødt til igen at understrege, hvorfor jeg ikke mener at konventionsteksten er egnet.
For i modsætning til danske lovtekster, som normalt er præget af klarhed og præcision, er sproget i konventioner helt naturligt ret fleksibelt og har ofte karakter af programerklæringer.
Det er ikke så mærkeligt, når så mange lande med vidt forskellige traditioner og kulturelle, sociale og økonomiske baggrunde har skullet enes om en fælles tekst, det er helt almindeligt i internationale instrumenter, at der efterlades et større eller mindre fortolkningsrum til deltagerstaterne, som så kan opfyldes med de midler, de hver for sig finder relevante i situationen, men det betyder også, at de ikke er så egnede som udgangspunkt for konkrete klagesager.
Så det er altså igen begrundelsen for, at vi ikke mener, at tillægsprotokollen egner sig.
Der er jeg meget glad for at have et godt svar, for det her med, at institutioner selv byder ind, fordi man har tænkt nyt, fordi man har tænkt i en bedre udnyttelse af kapaciteten, eksempelvis i en skoletandpleje, kan jo lige præcis løftes med det, der hedder udfordringsretten, hvor man altså netop går ud og siger, at alle offentlige institutioner og private leverandører af offentlig service kan blive fritaget for nogle af de gældende regler og få lov at afprøve nye måder at gøre tingene på.
Så kan man udnytte mulighederne bedre.
Så jeg vil da håbe, at det forslag er med i den i øvrigt behageligt store bunke, vi har modtaget i ministeriet, med forslag netop med udgangspunkt i den her udfordringsret.
Naturligvis er jeg ked af, at spørgeren ikke opfatter, at jeg stadig væk står her og siger af mit eget personlige hjerte: Ja, jeg vil gerne give mere frihed til kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2009-04-29:
Nu er det altså mig, der er bange for at skuffe ministeren, for jeg syntes ikke, at det var så godt et svar, som ministeren selv syntes.
Altså, det med udfordringsretten handler jo netop om, at man kan udfordre på nogle områder, hvor man allerede har en aktivitet.
Så kan man gå ind og sige: Kan vi ikke også byde ind på det?
Men her er der altså tale om, at man vil lave en ny service.
Vi ved, at de ældre døjer meget med, at tænderne er i en dårlig forfatning, og at det kan blive utrolig dyrt for dem at gå til en privat tandlæge.
Der siger man så fra Ballerup Kommunes side: Vi har ledig kapacitet i vores skoletandpleje, og vi vil faktisk gerne tilbyde pensionister at komme hen og få ordnet deres tænder, så de ikke skal døje med de store udgifter.
Og der er det, at man fra regeringens side siger, at der skal helt særlige dispensationer til, og det er et værre papircirkus.
Det betyder altså, at nogle kommuner afholder sig fra at gøre det her.
Skulle man ikke kigge på at give frihed til kommunerne her og sige: Hvis I selv træffer demokratiske afgørelser om det, hvis I selv finder pengene til det, skal I have lov til at gøre det?
For det må man ikke bare uden videre i dag.
Karen Ellemann (V), 2009-04-29:
Jeg er altid meget imødekommende over for gode, velgennemtænkte ideer, gode måder at løse opgaverne på og i høj grad fornuftige løsninger, hvor man udnytter kapaciteten på bedst mulig vis.
Så jeg vil glæde mig til at se nærmere på det forslag, hvis det altså ikke findes i bunken allerede nu.
Så må jeg afslutningsvis sige, at jeg egentlig synes, at det er dejligt forfriskende, at Socialdemokraterne går så varmt ind for frihed til kommunerne, for det er jo altså ikke meget mere end et par år siden, at man lancerede de såkaldte velfærdsrettigheder - hvem husker ikke forslaget om retten til et dagligt bad?
- rettigheder, som jo netop reelt ville sætte det kommunale selvstyre fuldstændig ud af kraft.
Så det virker måske lidt selvmodsigende, når vi nu præsenteres for frihedsrettigheder for kommunerne.
Men jeg har en fornemmelse af, at vi måske alligevel i bund og grund er meget enige om hele essensen i frihedsrettighederne.
René Christensen (DF), 2009-04-29:
Når Ankestyrelsen kører en kampagne om underretning, hvor den opfordrer til, at alle er opmærksomme på de signaler, der kommer fra børn, og hellere underretter kommunen en gang for meget, fordi en underretning er et udtryk for omsorg, mener ministeren så, at der i kommunerne er kapacitet til et øget antal sager?
Line Barfod (EL), 2009-04-29:
Tak, spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at en friplads i daginstitutionerne bør være afhængig af forældrenes indkomst og ikke afhængig af, hvilket tilbud der vælges?
René Christensen (DF), 2009-04-29:
Vi kan sagtens gøre det kort, så det er udmærket: Når Ankestyrelsen kører en kampagne om underretning, hvor den opfordrer til, at alle er opmærksomme på de signaler, der kommer fra børn, og hellere underretter kommunen en gang for meget, fordi en underretning er et udtryk for omsorg, mener ministeren så, at der i kommunerne er kapacitet til et øget antal sager?
Karen Ellemann (V), 2009-04-29:
Lad mig starte med at sige, at alle børn med sociale problemer har ret til at få hjælp.
Og det er i alles interesse, at den hjælp, som barnet har brug for, iværksættes så tidligt som overhovedet muligt.
Det er først og fremmest i børnenes interesse, for ellers vokser deres problemer sig bare større, uden at nogen griber ind.
Men det er også i kommunernes interesse, at de sociale myndigheder tidligt kommer i kontakt med barnet og familien, så det er muligt at hjælpe dem på fode igen, inden problemerne har vokset sig så store, at der skal iværksættes indgribende foranstaltninger som f.eks. en anbringelse.
Her spiller fagfolk altså en afgørende rolle.
Næst efter barnets egne forældre er det således dem - altså sundhedsplejerskerne, lægerne, pædagogerne og lærerne - der har den nære kontakt til børnene.
De er jo også tit de første, der lægger mærke til det, hvis et barn ikke har det godt.
Derfor er det helt centralt, at fagfolk er opmærksomme på det ansvar, de har, og at de hellere retter henvendelse til de sociale myndigheder en gang for meget end en gang for lidt.
Men målet er selvfølgelig, at kommunerne får underretningerne, når et barn eller en familie har brug for hjælp.
Så efter min vurdering er det vigtigt, at der sker en omprioritering af sagerne i kommunerne, så man får færre af de tunge, komplekse sager, hvor man først sent har kunnet sætte ind med hjælp til familien, og i stedet for får flere af de her lettere sager, fordi man kan sætte ind med en tidlig indsats, simpelt hen fordi man bliver opmærksom på børnenes problemer i tide.
René Christensen (DF), 2009-04-29:
Jeg er faktisk meget enig i alt det, der blev sagt her, og jeg vil sige, at jeg også synes, at folderen her, som man har sendt ud, er en ganske udmærket folder, og at det er godt, at der er fokus på det her.
Det, som kan bekymre mig i det her, er, at når man taler med Socialrådgiverforeningen, giver de jo ikke udtryk for, at der er overkapacitet på det her område.
Netop derfor har jeg stillet det spørgsmål til ministeren, om man mener, at der er tilstrækkelig kapacitet.
Der var jeg enig med ministeren i, at man ikke altid kan bruge antallet af sager som målestok.
Men vi ser jo desværre - og det er også det, KL har givet udtryk for at mange af de tiltag, man faktisk gør i dag, ikke er gode nok.
Vi ser desværre også stadig væk, selv om der har været fokus på tidlig indsats igennem en lang årrække, at de børn og de familier, vi hjælper, jo ikke kommer ud på den anden side som hele familier eller hele mennesker og gode samfundsborgere med en god livskvalitet.
Mange af dem bliver jo desværre hængende lidt i det sociale system.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om man, nu når man har sat sådan en kampagne i gang - jeg ved godt, at det ikke er ministeren, der har sat den i gang - og når man nu er opmærksom på det her, så ekstraordinært vil gøre noget i forhold til kommunerne, så de kan håndtere det her, nu når vi nok må regne med, at der kommer en del ekstra sager.
Karen Ellemann (V), 2009-04-29:
Når de sociale myndigheder i en kommune får en underretning, skal de jo vurdere, om sagen skal undersøges nærmere,
og hvis de vurderer, at underretningen er grundløs, skal de ikke foretage sig yderligere i den sag.
Så jeg mener ikke, at det kræver større kapacitet.
Til gengæld tror jeg på, at man i forlængelse af den her kampagne netop får fat i nogle sager, inden de når at vokse sig store og komplekse.
For et af kampagnens budskaber er jo netop, at man også kan underrette til Ankestyrelsen, hvis man får indtryk af, at kommunen rent faktisk ikke reagerer på ens underretning.
Så det er vigtigt - det har været hele forudsætningen og hele grundelementet i den her kampagne - at fagfolk kender til den mulighed, så de også ved, hvor de kan henvende sig, så barnet kan få hjælp.
René Christensen (DF), 2009-04-29:
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren vil tage et andet initiativ.
Når man nu som professionel - pædagog, lærer eller andet - har underrettet, har man tit en oplevelse og fornemmelse af, at der ikke sker noget på det område.
Man ved ikke, om ens underretning har hjulpet.
I dag er det jo sådan, at man får besked på, at underretningen er blevet modtaget, men man får ikke nogen feedback på, om nogen har foretaget sig noget, eller om underretningen var ubegrundet.
Kunne ministeren forestille sig, at man fremadrettet, også i forbindelse med Barnets Reform, kunne tage det op, sådan at man faktisk sikrer, at de professionelle - pædagoger og lærere og andre - ligesom føler, at det, de gør, faktisk er rigtigt, at de får feedback fra kommunen, som siger, at det var godt, at den pågældende lavede en underretning, og at der er blevet sat noget i gang.
Eller kunne man forestille sig en anden ordning, sådan at folk opfordres til at blive ved med at underrette, fordi de også føler, at de gør en god gerning?
Karen Ellemann (V), 2009-04-29:
Jeg kan sagtens forstå spørgerens tankegang med hensyn til muligheden for som underretter at få lov til at følge sagen.
Der må jeg sige, at det jo normalt er sådan, at man inden for 6 dage modtager en skriftlig kvittering på, at underretningen er modtaget.
Med hensyn til det her ønske, som en underretter naturligvis kan have om at få oplysninger om, hvad der sker fremover, vil jeg sige, at der på nuværende tidspunkt ikke er noget juridisk bindende.
Sagsbehandleren kan kontakte underretteren igen og få flere oplysninger, men i det videre forløb er det altså først og fremmest forældrene, som bliver inddraget.
Men jeg vil ikke stå og afvise den her tankegang, for jeg kan sagtens følge, at underretteren den person, som netop er meget tæt på barnet - naturligvis har en interesse i at vide, hvad der sker løbende.
Så det vil jeg gerne drøfte.
Line Barfod (EL), 2009-04-29:
Er ministeren enig i, at en friplads i daginstitutionerne bør være afhængig af forældrenes indkomst og ikke afhængig af, hvilket tilbud der vælges?
Morten Bødskov (S), 2009-04-29:
Tak for det.
Man kan jo spørge den nye finansminister om meget, og tillykke med jobbet.
Noget af det, man kunne spørge om, var alle regeringens løfter til børnefamilierne.
Man har jo lovet meget til børnefamilierne.
Man har lovet dem et sundt måltid mad i daginstitutionerne, man har lovet at sænke den gennemsnitlige forældrebetaling til daginstitutionerne, og hvis vi spørger børnefamilierne, oplever de ikke helt, at regeringen lever op til sine løfter over for børnefamilierne - for at sige det pænt.
Senest er det så kommet frem her i dag, at de efterhånden meget berygtede lukkedage nu bliver til lukkeuger, så det problem, regeringen havde med at forklare sig ud af, hvad det var, der var en almindelig lukkedag, og hvornår man så ville gribe ind over for kommunerne, er man sådan set ude over nu.
For nu hedder det ikke længere lukkedage, nu hedder det lukkeuger.
Derfor er spørgsmålet til finansministeren: Er det faktum, at kommunerne nu begynder at operere med hele lukkeuger, en opfyldelse af det løfte, som regeringen har givet børnefamilierne, om at gribe ind over for de berygtede lukkedage?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Jeg så godt artiklen i morges, og jeg kan sige til hr. Morten Bødskov, at det vil kræve nogle meget energiske samtaler med kommunerne, for det går den gale vej.
Vi skal på daginstitutionsområdet jo sikre, at der er en fleksibilitet, så forældrene kan få deres børn passet.
Det er sådan set en forudsætning for vores fleksible arbejdsmarked, at der ikke opstår flaskehalse på de her områder.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
I går var der 1.900, der blev fyret fra Vestas, 1.275 af dem i Danmark.
Få dage før var der 400 fra Grundfos.
Siden nytår er der fyret i alt ca. 14.000 ansatte.
Det er 120 om dagen inklusive lørdage, søndage og helligdage, og alle prognoser peger i retning af, at det går videre derudad.
Vi får nye ledighedstal i morgen, som vil vise en ny stigning i ledigheden.
Nogle afdelinger i 3F har allerede nu 30 pct. ledighed.
Så er det, jeg spørger: Er der nogle nye initiativer på vej fra regeringen?
Jeg ved godt, at man har fremrykket nogle motorveje, jeg ved godt, at man har lavet den der lille renoveringspakke for boliger.
De initiativer giver arbejde svarende til et par ugers stigning i beskæftigelsen.
Er der nye initiativer på vej?
Vil regeringen gøre noget alvorligt for alle dem, der bliver fyret og er bange for at blive fyret?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Den internationale finanskrise og den økonomiske krise har jo desværre også kastet skygger ind over det danske samfund, og vi kan konstatere, at ledigheden har været stigende og fortsat vil være stigende.
Derfor er det jo også rigtigt, som hr. Frank Aaen nævner, at der er taget en lang række initiativer.
Faktisk svarer de initiativer til, at hvis vi havde levet under normale omstændigheder, så ville det for 2009 og for 2010 betyde, at 60.000 flere mennesker kom i beskæftigelse.
Desværre lever vi jo ikke i normale tider, og derfor vil vi jo nok opleve, at der stadig vil være en stigning i ledigheden, og derfor vil vi naturligvis hele tiden følge med og være opmærksomme på, hvor der er brug for en indsats.
Der vil vi så også træffe de nødvendige foranstaltninger.
Jeg kan så også sige, at vi jo er i den heldige situation i Danmark midt i ulykken, at vi ikke har lyttet til hr. Frank Aaen, at vi ikke har lyttet til Socialdemokratiet, at vi ikke har lyttet til SF og brugt 2 kr., hver gang vi tjente 1 kr., men at vi har nedbragt gælden, og at vi i udgangspunktet har en meget bedre situation end de lande, som har haft underskud på de offentlige budgetter, som har en høj ledighed, og som nu oven i købet skal gældsætte sig yderligere.
Jeg priser mig lykkelig over, at vi har opført os økonomisk fornuftigt, sådan så vi har en handlefrihed i dag til at gøre det, der er det rigtige og nødvendige.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Tyv tror, hver mand stjæler.
Altså, venstrefløjen har aldrig brugt 2 kr., hver gang der var 1 kr., og har ikke foreslået at bruge 2 kr., hver gang der var 1 kr., men regeringen har ladet pengene fosse ud af statskassen.
Fra at have et flot, stort overskud på statsfinanserne, har man skovlet skattelettelser ud, sådan at det i øjeblikket tegner til, at vi har et underskud på 40 mia. kr. primært på grund af skattelettelser og kun i begyndelsen på grund af krisen.
Næste år vil man pumpe 13 mia. kr. mere ud i skattelettelser, hvor der var brug for pengene til at sætte gang i beskæftigelsen, så det er regeringen, der lader pengene fosse ud.
Det er ikke oppositionen.
Men jeg spurgte om, og det vil jeg gerne have svar på: Har regeringen ikke tænkt sig at gøre mere end de dér småting?
Man har pumpet milliarder i bankerne, det indrømmer jeg, men hvad med at sætte gang i noget arbejde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Jeg vil lige komme med lidt forbrugeroplysning til hr. Frank Aaen.
I nominelle termer er statsgælden siden 2001 faldet med knap 310 mia. kr., og renteomkostningerne er faldet med 24 mia. kr. i 2008.
Det beviser jo, at vi har ført en yderst ansvarlig politik igennem alle de år, vi har siddet i regering, og hvor kendsgerningen ville have været anderledes, hvis vi havde fulgt hr. Frank Aaens og Socialdemokraternes og SF'ernes mange råd og forslag igennem årene.
For så vidt angår, om vi vil tage yderligere initiativer, kan jeg sige, at det vil vi da løbende gøre.
Nu skal vi drøfte kommunernes økonomi til næste år.
Vi vil efter sommerferien fremlægge et finanslovforslag, og sådan vil vi hele tiden følge med.
Men jeg vil godt advare hr. Frank Aaen mod en forestilling om, at man ved at udskrive en eller anden check kan trylle alle virkninger af den internationale økonomiske krise væk for Danmarks vedkommende.
Jeg tror desværre ikke, at virkeligheden er så enkel.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Tyv tror ikke alene, at hver mand stjæler, tyv går også i lånte fjer.
For de der penge, som ministeren lige talte om, er jo kommet, fordi der har været enormt store overskud på olien ude fra Nordsøen på grund af de store prisstigninger på olien, og fordi pensionskasserne har givet kæmpemæssige overskud, der har givet skattepenge i statskassen, og fordi ledigheden har været relativt lav.
Det er jo det, der er baggrunden for de enorme overskud.
Men det skjuler jo ikke, at man har hældt pengene ud i milliarder til skattelettelser, og det er de penge, vi mangler i dag, og det er de penge, vi kommer til at mangle endnu mere næste år, for der har man igen ufinansierede skattelettelser, der bare hiver bundproppen ud, sådan at vi har enorme underskud.
Vi skulle selvfølgelig gøre noget, men jeg tror ikke på, at vi kan løse krisen i hele verden eller i Danmark, så længe det ser ud, som det gør ude på verdensmarkedet.
Jeg siger bare, vi må tage nogle initiativer, renoveringer af skoler, vi må have noget mere klimaindsats, vi må have mere velfærd, vi må have mere uddannelse af de ledige.
Regeringen siger på de områder ingenting.
Er det virkelig det, der er regeringens bud: ingenting?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Nu er jeg ganske vist ny i jobbet, men hvis man kan nedbringe sin gæld, så betyder det jo, at man har opført sig økonomisk fornuftigt, nemlig ved at man har haft større indtægter, end man har haft udgifter.
Det er sådan set baggrunden for det.
Når jeg lægger regningerne sammen for, hvad Enhedslisten har af udgifter, så ville de indtægter såmænd hurtigt være forsvundet.
Men jeg kan så glæde hr. Frank Aaen med, at vi har opført os fornuftigt, sådan at gælden er blevet nedbragt, og sådan at vi har en større økonomisk handlefrihed.
En række andre europæiske lande misunder os rent ud sagt det her.
Men at hr. Frank Aaen ville have kunnet lade 1 mia. kr. blive liggende uden at bruge den, tror jeg ikke på.
Jeg har det dårligt med hvert eneste menneske, der mister sit arbejde, men jeg ville have det endnu dårligere, hvis jeg ikke realistisk forklarede, hvad det er for nogle problemer, vi står over for.
Hvis jeg lige skal kommentere det her spørgsmål om Vestas, har Vestas jo selv tidligere redegjort for, at 98 pct. af deres aktiviteter beroede på eksportmarkederne, og senest for en måneds tid siden, tror jeg, kunne man i avisen læse, at årsagen til Vestas svigtende salg var manglende finansiering på eksportmarkederne.
Det kan jeg desværre ikke.
Vi bygger jo så vindmølleparker, som i løbet af de næste år, tror jeg, vil svare til 900.000 husstandes årlige energiforbrug.
Så man kan under ingen omstændigheder sige, at vi ikke her i Danmark har taget vores del af det.
For så vidt angår det her polemiske, som hr. Jens Peter Vernersen siger, så var alting jo bedre under Nyrup, og alting var forudset under Nyrup det ved jeg godt - men alligevel vil jeg jo så glæde mig over, at vi har nedbragt gælden yderligere.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-29:
Jeg er helt på det rene med, at finansministeren ville forklare det her med den verdensomspændende krise - det holder bare ikke, vil jeg sige til finansministeren.
Hvis man ser på omsætningen hos Vestas, er den stigende for 2004, 2006, 2007 og fortsat i 2008 til 44 mia. kr. Og hvis man ser på, hvordan det går fra 1. kvartal 2008 til 1. kvartal 2009, så er der også en betydelig stigning i nettoomsætningen.
I Vestas siger man selv, at der er en eneste årsag, og den er, at VK-regeringen straks efter sin tiltræden besluttede, at man ikke skulle investere i vindkraft i Danmark.
At man så blev klogere her på et meget sent tidspunkt og lavede en aftale med Socialdemokraterne - som vi i øvrigt har bedt om at få åbnet for at få den forbedret - er jo noget helt andet, men det har jo ikke ændret ved, at man har disse spildte år, hvor man har været fuldstændig gået i stå, når det drejer sig om at investere i vindmøller - fuldstændig gået i stå.
Det var altså 25 gange så mange megawatt, der blev opført under hr. Svend Auken som miljøminister, end vi har set her efterfølgende, fordi man har haft en erhvervs- og økonomiminister, der sagde: Det her område lukker vi ned.
Og det gjorde regeringen.
Det er årsagen til det, vi ser her.
Det har ikke noget med den økonomiske krise at gøre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Altså, vi fik jo selv en forklaring fra Vestas i går, som jeg jo sådan set tror har megen sandhed i sig, nemlig at de nye markeder ligger oversøisk, og at grunden til, at man f.eks. nedlægger produktionen i Nakskov, er, at det er for dyrt at transportere de her vinger over Atlanten.
Så jeg tror, at hr. Jens Peter Vernersen i den her sag prøver at score lidt billige point, men sandheden er nok noget mere kompliceret, nemlig at det jo skyldes efterspørgslen i verden.
Jeg tror ikke engang, at Vestas ville synes, at vi kunne holde hele Vestaskoncernen kørende, selv om der på hver eneste kvadratkilometer blev opsat en vindmølle.
Så jeg tror, det er lidt at skyde ved siden af, når hr. Jens Peter Vernersen synger den melodi.
Men det skal ikke skjule, at hvert eneste tab af en arbejdsplads er et tab for meget, og vi vil gøre alt, hvad der står i vores magt for at mildne konsekvenserne for danskerne af den her internationale krise.