runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-11-13:
Puha, nu bliver jeg helt i tvivl om, om ordføreren selv har skrevet sin egen tale.
Jeg vil i hvert fald anbefale hr. Jonas Dahl at læse, hvad han selv sagde for ikke mere end 5 minutter siden.
For der lød det jo nogenlunde ordret sådan, at hvis det er krævet, at de private sygehuse anerkendes for at få løst den nuværende situation og det behov, der er, ja, så måtte SF gøre det.
Og det var faktisk det, jeg startede med at kvittere for, nemlig at jeg syntes, det var en meget udogmatisk og en meget fokuseret tilgang til problemstillingen.
Det må jo bygge på, at netop private sygehuse har været med til at øge den samlede kapacitet.
Det er en kendsgerning.
Hvis man sætter sig ned og kigger på tallene, så kan man simpelt hen se, at den samlede produktion er øget markant i de år, hvor de private sygehuse har været anerkendt, og hvor man har givet patienterne en egentlig garanti for, at de kunne gå andre steder hen, hvis det i øvrigt overhovedet er muligt, med offentlig finansiering i ryggen.
Så lad os dog bruge kendsgerningerne som afsæt for vores politiske diskussioner her.
Det er en kendsgerning, at den samlede kapacitet, den samlede produktion er udvidet markant i de år.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Det var absolut en positiv tale, jeg holdt.
Og det var jo også et forslag til en vedtagelse, som netop siger, at vi skal løse de problemer, der er.
Men det, jeg jo sagde, var, at ministeren siden i juni måned har haft viden om, at man f.eks. for disse fedmeopererede betalte 28.000 kr. ekstra pr. operation, og ministeren har ikke gjort noget ved det i den tid.
På alle mulige andre områder - hvis det var på skatteområdet, hvor pengene sådan flød ud af kassen - så vil jeg da antage, at man lavede en hastelovgivning, der stoppede det her. Her accepterer man bare, at det pågår.
Måske er man slet ikke gået i gang endnu.
Det kunne den konservative ordfører måske sige noget om, da hun jo har tæt kontakt til regeringen.
Hvor mange møder har man holdt?
Det kunne da være interessant at vide, helt afgjort.
Men husk på: 95 pct. af befolkningen, de, der opereres på de offentlige hospitaler, er i dag udsat for en ventetid på ½ år.
Det er da bestemt katastrofalt for det enkelte menneske.
Det er resultatet af VK-regeringens politik over 7 år.
½-års ventetid!
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Det vigtigste for SF er, at den danske befolkning får den behandling, man gerne vil have, og at man får den hurtigst muligt, således at man kan blive behandlet.
Og så er vi sådan set ret åbne over for, hvor det sker.
Det har jeg sådan set sagt gentagne gange heroppefra.
Det vigtigste er, at vi kan sikre befolkningen en ordentlig behandling.
Så jeg har sådan set ikke yderligere at tilføje.
Jo, det skulle måske være i forhold til det her med levealderen, for der synes jeg også regeringen har lavet nogle flotte kunstgreb.
Man siger, at nu fremskriver man levealderen - hvor længe kan den danske befolkning leve om 5 og 10 år osv.? - og så følger man fuldstændig den udvikling, der har været hidtil, og det vil sige, at man er fuldstændig blind for at have nogle ambitioner ved faktisk at sige, at man også kunne gøre det bedre, end den generelle samfundsudvikling i øvrigt er på det her område.
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-13:
Nu skal man være klar over, at der selvfølgelig har været en strejke, der har gjort, at tallene i 2008 ikke er så flotte, og vi glæder os, til vi har fået indhentet den pukkel, der har været efter strejken.
Men hvis man tager de 18 vigtigste behandlinger, kan man se, at det er faldet med 18 pct. mellem 2002 og 2007.
Så det er en helt klar forbedring.
Man kan også se, at der er flere, der bliver behandlet for kræft og bliver helbredt; helbredelsen er steget voldsomt.
Så de her investeringer, vi laver i sundhed, er virkelig markante.
Og de er virkelig nødvendige, fordi vi så, at der havde været et efterslæb på ca. 20 år på sundhedsområdet, inden den her regering kom til.
Man kunne se, at levealderen, den forventede levetid, i Danmark var lige så ringe, som den var i USA, og den har allerede fået et ryk opad.
Så man må sige, at der virkelig er forbedringer.
Og det er jo ikke nok at have en masse gode intentioner, hvis man rent faktisk ikke har tænkt sig at bruge penge på sundhedsvæsenet, og hvis man fjerner patientrettigheder, så folk ikke kan få en behandling, men man er mere optaget af, hvor de bliver behandlet henne.
Så jeg vil gerne høre ordføreren: Er det vigtigere for SF, at folk bliver behandlet på et offentligt sygehus, end at de får en behandling i tide?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg erkender blankt, at der er nogle steder, hvor det ligger lidt lavere, og nogle steder, hvor det ligger højere.
Sådan vil det være, og det tror jeg sådan set også at vi kan blive enige om.
Det, vi siger, er bare, at når man ser på det, kan man se, at helt grundlæggende og helt overordnet set er der altså en skævvridning, hvor man favoriserer den private sundhedssektor med de regler, som den her regering har indført.
Det er der, hvor vi fra oppositionens side er ret enige om at sige: Den skævvridning skal vi rette op på, lad os nu få gennemført en aftale.
Det er også det, der ligger i vores forslag til vedtagelse i dag, nemlig at vi får lavet en aftale inden den 1. juli 2009, således at vi får rettet op på det.
For det er selvfølgelig klart, at det offentlige sundhedsvæsen også skal kompenseres for, at de har en akutmodtagelse, de skal holde åbent 24 timer i døgnet.
Der er hele uddannelsesdelen, lad os tage den med og se, om vi så får nogle tal, der er nogenlunde sammenlignelige.
Det er jo det, der er det centrale, for jeg tror sådan set, at vi kan være enige om, at de tal skal være nogenlunde ens, og at der skal være nogenlunde lige afregning.
Og det er i hvert fald vores vurdering, at den lige afregning ikke finder sted i dag.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Det udredningsarbejde er lovet, og jeg vil blot spørge, om hr. Jonas Dahl kan bekræfte, at ministeren har lovet os det.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Nu har jeg selv skrevet min tale, så derfor kan jeg også godt huske, hvad jeg selv har skrevet.
Fru Pia Christmas-Møller må også gerne læse den bagefter, det skal hun være velkommen til.
Det, der er det vigtigste, er altså at sikre, at borgerne får en ordentlig behandling.
Når man nu siger, at borgerne har fået en markant bedre behandling med det her udvidede frie sygehusvalg, så er det jo noget, der ikke passer.
Jeg tror, det var hr. Jens Peter Vernersen, som også havde de her tal, så dem hørte vi også tidligere.
Så lader vi endda være med at tage 2008 med, for der går det helt galt.
Man kan så argumentere for, at det er strejkens skyld osv., så hvis vi ser bort fra 2008, kan man stadig væk se, at der faktisk er en status quo-situation, og at det ikke er sådan, at ventelisterne er blevet nedbragt under den borgerlige regering her.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Jeg synes, at vi i løbet af den her dag og i løbet af den her debat igen og igen har hørt udsagnet om, at den her regering favoriserer de private hospitaler og blot skruer taksterne vildt op.
Nu erkender jeg, at hr. Jonas Dahl er ny sundhedsordfører og måske derfor ikke lige har alt med, og jeg har et ganske enkelt spørgsmål.
Jeg vil spørge, om hr. Jonas Dahl er bekendt med, at den seneste rapport, der ligger om de her såkaldte DRG-takster, viser, at de under et ligger på 95 pct. i forhold til det, man giver i det offentlige.
Er hr. Jonas Dahl bekendt med, at samlet er der nogle, der ligger lidt oppe, og nogle, der ligger nedenunder?
Er han bekendt med det?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg vil gerne bekræfte, at der også har været en udvikling i den borgerlige regering, og at den konservative minister nu har erkendt, at vi bliver nødt til at se på det her, og at den konservative minister også på et samråd i september måned har erkendt, at DRG-taksten for det private er for høj.
Det er jo netop det, ministeren rent faktisk har erkendt, så derfor er jeg sådan set fuldstændig enig i, at vi nu får kigget systemet igennem.
Det har ministeren lovet os en rapport om i februar måned, og det, vi så fra den samlede oppositions side har foreslået, er, at ministeren så tager initiativ til at få lavet en samlet aftale, inden vi går på sommerferie.
Det håber jeg sådan set at også De Konservative er villige til at bakke op om.
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-13:
Men jeg kan jo se, at Danmark nu er blevet den andenbedste i Europa på sundhedsvæsenet.
Det synes jeg er utrolig glædeligt, og det er jo et helt klart udtryk for, at vi har foretaget massive investeringer i sundhedsvæsenet.
Vi har ansat 2.000 flere læger og sygeplejersker.
Det er immer væk noget af en investering i sundhed, og det var påkrævet, for vi stod rigtig elendigt.
Så det undrer mig, at ordføreren ikke mener, at der er sket forbedringer.
Vi har også kunnet se, at ventetiden for de 18 vigtigste behandlinger er faldet med 18 pct. Så jeg ville høre, om ordføreren ikke mener, det er en forbedring, at man har investeret 20 mia. kr. ekstra i sundhed.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg har ikke overblik over, om det præcis er 20 mia. kr., der er doneret til sundhedsvæsenet.
Men jeg kan i hvert fald forholde mig til, at hvis man sammenligner med otte andre nordeuropæiske lande, kan man se, at det danske sundhedsvæsen stadig væk har et markant efterslæb sammenlignet med andre lande.
Så vil jeg gerne give fru Louise Schack Elholm fuldstændig ret i, at der er ansat flere læger og sygeplejersker.
Men det skyldes jo bl.a., at den tidligere regering faktisk uddannede markant flere læger - det er jo netop de læger, som nu er i stand til at træde ind i sundhedsvæsenet.
Den tidligere borgerlige regering, som sad i 1980'erne, skar jo dramatisk ned på antallet af læger, der blev uddannet.
Så man kan sige, at den nuværende regering nu nyder godt af den tidligere regerings fornuftige politik, og det kan man jo så glæde sig over.
Så må jeg jo sige, at jeg ikke kan nikke genkendende til de tal om, at ventelisterne er nedbragt med 18 pct.
Som jeg selv har sagt et par gange heroppe fra talerstolen i dag, kan man, hvis man går ind og sammenligner 2004 med 2007, se, at tallene er fuldstændig de samme, ventelisterne er overhovedet ikke blevet nedbragt under den her regering.
Så kan man så vælge at tage 2008 med - og det kan vi for min skyld gerne gøre - men så ser vi bare en dramatisk stigning.
Man kan jo selv kigge efter på Venteinfo; vi har også været inde at kigge på dem.
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Naturligvis vil vi aldrig ønske os flere arbejdsulykker, hvem i kongeriget vil dog det?
Men vi tillader os bare at løfte en lille pegefinger, for regeringen siger ganske fornuftigt: Skal det her samfund overleve, så skal vi ned med bureaukratiet, altså 25 pct. ned fra 2005 til 2010.
I dag er vi nået til 10 pct., og der er ikke ret længe til 2010.
Så er det bare, vi siger, at vi gerne vil lægge den vinkel på de her mange forslag, som vi ser man heroppe fra talerstolen ruller ud over det danske samfund.
Bekymringsområderne er jo fantastisk store, når man står her i Folketinget, men det er anderledes, når de står nede på gulvet f.eks. i kommunerne og modtager de mange regler og de mange procedurer.
Jeg ved, at medarbejderne inden for jobcentrenes område, som jeg kender til, bruger 80 pct. af al deres tid på administration, mens de syge ikke finder løsninger på deres problemer.
Det er det, jeg kalder dysfunktionel og måske bare velmenende bureaukrati, men det hjælper bare ikke.
Derfor tillader jeg mig at løfte en pegefinger, hver gang vi starter et nyt regelcirkus herindefra.
Eigil Andersen (SF), 2008-11-14:
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i, og jeg må da sige, at der er et vildtvoksende bureaukrati i Danmark, som den nuværende regering har indført, med dokumentation og kontrol inden for den offentlige sektor, som minder mig om det, man havde i Sovjetunionen.
Og jeg kan sige, at når jeg siger det, er det ikke nogen ros.
Det undrer mig dagligt, at en liberal regering har lavet så meget bureaukrati.
Det er i forbindelse med det her lovforslag klart, at hvis man kan undgå noget bureaukrati, så skal man gøre det.
Men hovedspørgsmålet fra mig til ordføreren står alligevel tilbage: Lægger Liberal Alliance så stor vægt på at undgå bureaukrati, at man så i visse situationer hellere ser flere arbejdsulykker og flere erhvervssygdomme?
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Det er altså ikke sådan i min optik, at jo flere regler, vi ruller ud, desto højere målopfyldelse får vi.
Jeg tror, vi kan pege på rigtig, rigtig mange områder i det danske samfund, hvor regler og bureaukrati netop er medvirkende til, at man opnår det modsatte.
Regler og bureaukrati er rigtig godt for bureaukrater og dem, der lever af og får deres løn fra administrationskontorer, men det er ikke altid supergodt for de mennesker, vi er til for.
Eigil Andersen (SF), 2008-11-14:
Jeg vil gerne stille Liberal Alliances ordfører et spørgsmål.
Hvis der opstår en modstrid mellem at opnå, at der sker færre arbejdsulykker og bliver færre erhvervssygdomme og så det, at der er lidt bureaukrati, der skal ordnes, hvad prioriterer
Liberal Alliance så?
Prioriterer man så, at virksomhederne skal slippe for bureaukratiet, og at der skal være flere syge og flere arbejdsulykker?
Thomas Adelskov (S), 2008-11-14:
Jeg synes, at jeg hører en sammenblanding af, hvad der er regler, og hvad der er bureaukrati.
For det, at vi har færdselsregler, betyder jo ikke nødvendigvis, at der er bureaukrati.
Det er en måde at organisere vores samfund på, sådan at vi alle sammen kan køre og færdes ude i trafikken, på cykel, på gåben, i bil, eller hvordan vi nu kommer rundt, uden at vi kører galt i - i hvert fald i mindre omfang - og sådan at vi ikke kommer ud for alvorlige uheld.
Det samme gælder jo mange af de regler, vi har på arbejdsmiljøområdet.
Det er jo et spørgsmål om at regulere den måde, vi arbejder på; sikre, at tingene er gennemtænkt, og at det ikke er tilfældigheder, der afgør, om man nu har sikkerheden med i sine overvejelser og i sin organisering af arbejdet.
Jeg kan fuldt ud følge anklagerne, som kommer fra Liberal Alliance, særlig om alt det bureaukrati, der er i jobcentrene.
Når vi har trafikregler for arbejdsmiljøet, er det vel ikke dem, som Liberal Alliance vil gå ind og begynde at sanere ud i, fordi man synes, at det så gør det lettere for virksomhederne.
Thomas Adelskov (S), 2008-11-14:
Det sidste er jeg selvfølgelig enig i, og jeg vil godt tillade mig at konkludere, at det, jeg her hører fra Liberal Alliance, selvfølgelig er at anklage regeringen for meget af det bureaukrati, den har lagt ud.
Jeg hørte især jobcentrene blive nævnt, vi er fuldstændig enige, og her kan vi sagtens finde sammen om at lave et meget bedre og mere fornuftigt system.
Men når det handler om arbejdsmiljø, skal man selvfølgelig have nogle trafikregler, der regulerer, hvordan man opererer, og det er altså ikke at sidestille med det bureaukrati, som regeringen ellers hælder ud.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Det glæder mig at høre, at vi kan blive enige langt hen ad vejen, både om at se på jobcentrene, hvor der i den grad er brug for at se på det bureaukrati, som både borgerne og de ansatte bliver udsat for, men også på en lang række andre områder, hvor der tilsvarende er kæmpeproblemer med enorm kontrol.
I forhold til arbejdsmiljø skal man selvfølgelig altid være opmærksom på, om man indfører nogle regler for reglernes skyld, eller om de faktisk har en væsentlig betydning, men det er bare ikke lige det, vi oplever i øjeblikket.
Problemet er sådan set, at vi kan se, der er problemer med arbejdsmiljøet.
Uanset om reglerne er der eller ej, sker det jævnligt, at de ikke bliver overholdt, og det kunne være rart for debatten, hvis Liberal Alliance havde et par eksempler på, hvor man mener der er kommet for meget bureaukrati på arbejdsmiljøområdet, for det ville gøre debatten lidt nemmere, end hvis vi bare snakker helt abstrakt.
Men det glæder mig som sagt at høre, at ordføreren er enig i, at der er brug for en lang række regler på arbejdsmiljøområdet, fordi det ofte er meget indviklede tekniske ting, folk arbejder med.
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Alle arbejdspladser skal jo lave en APV og eksplicit forholde sig til sikkerhedsproblemer.
Det blev nævnt, at 25 pct. ikke laver APV.
Jeg ved godt, at man skal gøre det, men der kan være situationer, hvor det virker rimelig meningsløst.
Jeg er sikker på, at man godt kan finde nogle virksomheder, som tager sig til hovedet over, at de skal bruge tid på det, selv om det er nyttigt at have et regelsæt på området.
Hver gang man laver et regelsæt, skal det jo rulles ud over alle mulige problemer i virksomheden.
De problemer kan være forskellige, og det er derfor, vi er nødt til at tænke over, om det, vi gør, giver mening, eller det ikke giver mening.
Hver gang vi laver generelle regelsæt, vil der være nogle, som tager sig til hovedet, og det er det, jeg gerne vil anføre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-14:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og tak til alle partier, der jo støtter forslaget.
Heldigvis er det jo sådan, at det store flertal af virksomhederne gør en stor indsats for at sikre medarbejderne et godt arbejdsmiljø.
Men desværre er der jo også virksomheder, som ikke har forstået, at det er vigtigt at prioritere et godt arbejdsmiljø, og at det samtidig er en rigtig god investering.
Regeringen ser med stor alvor på, at udviklingen i antallet af arbejdsulykker går i den gale retning.
Der sker stadig flere ulykker, stadig flere medarbejdere dør eller kommer til skade, og det er baggrunden for, at vi nu foreslår en fordobling af bøderne i de tilfælde, hvor overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen resulterer i en arbejdsulykke, hvor en medarbejder kommer alvorligt til skade eller rent ud mister livet.
Med forslaget sender vi et klart signal til virksomhederne om, at sløseri med sikkerheden på arbejdspladserne er helt uacceptabelt og derfor skal have klare og mærkbare konsekvenser.
Vi forventer, at forslaget vil få virksomhederne til at være ekstra opmærksomme på, at det er vigtigt, at sikkerheden på arbejdspladserne er i orden, og derfor forventer vi også, at forslaget vil få en væsentlig præventiv effekt.
Det er også præventive hensyn, der ligger bag forslaget om at præcisere Arbejdstilsynets adgang til at træffe afgørelser og justeringer af grundlaget for rådgivningspåbud, smiley-ordningen og skærpet straf.
Med forslaget gøres det klart, at overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen kan indgå som grundlag for rådgivningspåbud, smiley-ordningen og skærpet straf, uanset om virksomheden har bragt forholdene i orden, inden den modtager en afgørelse.
Dermed sikrer vi jo det forebyggende sigte med disse ordninger, nemlig at de fastholdes i fuldt omfang.
Med forslaget lægger vi også op til at gennemføre EU-regler, bl.a. for at sikre en bedre koordinering af arbejdet på byggepladserne.
Også disse ændringer har et forebyggende sigte og vil medvirke til at øge sikkerheden på de danske arbejdspladser.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at jeg er glad for, at der er et stort, bredt flertal bag forslaget, og jeg kvitterer hermed for tilslutningen til lovforslaget og ser frem til en god udvalgsbehandling.
Eigil Andersen (SF), 2008-11-14:
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
Som der også har været nævnt tidligere i debatten her, er der jo forskel på, om det er en håndværksmester med fem ansatte eller det er A.P. Møller, der har overtrådt noget i arbejdsmiljøloven.
Der er simpelt hen forskel på deres pengekasser og deres omsætning og deres fortjeneste.
Vil ministeren være med til at overveje en ordning, som går ud på, at der oven i minimumsbøden kan komme et tillæg, som bliver sat i forhold til f.eks. den pågældende virksomheds omsætning?
Arbejdsmiljøet i Danmark har det dårligt, og det vil jeg vende tilbage til i min ordførertale, men her vil jeg bare rejse et enkelt spørgsmål over for Venstres ordfører.
Der er lavet en handlingsplan for bedre sikkerhed i byggeriet, som er udarbejdet af brancheorganisationerne inden for byggesektoren og arbejdsmarkedets parter, altså fagforbund og arbejdsgiverorganisationer inden for byggesektoren.
Og sådan en handlingsplanen er jo meget værdifuld, men der er så sket det, at i det lovforslag, som er fremsat, er der kun taget visse punkter med.
For andre punkters vedkommende siger man fra regeringens side, at disse punkter kan komme med i nogle bekendtgørelser på området.
Og endelig nævner man om en tredje gruppe af punkter fra den her handlingsplan, at de måske ikke kan komme med i nogen regler, og det er jo det sidste her, som er prekært, for jeg synes, at man skal have stor respekt for de ting, som kommer fra en branche, hvor man blandt arbejdsmarkedets parter er enige om noget.
Så det kan man godt være bekymret for.
Nu er der mange detaljer i det her, men jeg er da interesseret i at høre ordførerens mening om det, og så er jeg især interesseret i at høre, om ordføreren vil medvirke til, at det bliver meget grundigt belyst under udvalgsarbejdet, hvorfor der er visse punkter, som ikke er taget med i lovforslaget, og hvor man altså åbenbart er i tvivl om, om de kan gennemføres.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-14:
Dette forslag virker for mig at se en lille smule uoverskueligt.
Skulle det f.eks., hvis der var en slibemaskine, der ikke var installeret korrekt - hvis den ikke var ordnet rigtigt - koste 7 mio. kr. for A.P. Møller og 7.000 kr. for den lille håndværksmester?
Der tror jeg altså at det må give anledning til lidt dybere overvejelser, og jeg tror også, at SF skulle tænke sig lidt bedre om.
Peter Juel Jensen (V), 2008-11-14:
Jeg synes, vi står her med et rigtig godt forslag, som selvfølgelig kun er et skridt på vejen.
Det løser ikke hele problemet, for problemerne skal faktisk løses ude på arbejdspladserne.
Men jeg synes, at med den lovgivning, der er lagt op til her, er det et godt skridt på vejen.
Og selvfølgelig vil jeg medvirke positivt til, at vi får de sidste ting kigget efter og puttet ind, hvis det kan have en gavnlig effekt.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Venstre bryster sig jo normalt af at stå for en hård retspolitik.
Man udtaler, at det er vigtigt at være tough on crime, der skal falde hårde straffe, når folk ikke kan finde ud af at overholde loven, og man har iværksat en lang, lang række strafskærpelser for vold og en lang række andre forseelser.
Jeg vil gerne høre: Synes Venstre ikke, at det ud fra den retspolitiske holdning er et problem, når vi kan se af statistikken, at de straffe, der normalt bliver givet i sager om meget alvorlige arbejdsulykker, hvor folk kommer til skade eller ligefrem dør, er ret beskedne bøder, når man ser på virksomhedernes omsætning?
Har Venstre overvejet, om man måske også skulle indtænke sin retspolitiske holdning her og se på, om hårde straffe i nogle tilfælde kan virke på dette område?
Peter Juel Jensen (V), 2008-11-14:
Vi skal for enhver pris undgå alle uheld og alle ulykker på arbejdspladserne, og det er også derfor, forslaget her er fremsat.
Bøderne bliver fordoblet, fordi overtrædelser skal have en mærkbar konsekvens, og jeg glæder mig over, at Enhedslisten bakker forslaget op.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Ja, selvfølgelig er det en forbedring, at man i de grove sager forhøjer den normale bøde fra 40.000 kr.
til 80.000 kr.
Hvorfor siger man ikke fra Venstres side, at her er der altså behov for en markant skærpelse af straffene og i nogle tilfælde også anden straf end bare bøde, nemlig frihedsstraf, så arbejdsgiverne kan forstå, at vi mener det alvorligt?
Peter Juel Jensen (V), 2008-11-14:
Vi fordobler bøderne, og i mine øjne er 80.000 kr. mange penge.
Men jeg er da sikker på, at problemet her er både arbejdsgivere og arbejdstagere meget optaget af, og der er jo ingen, der gør noget forsætligt.
Nu er der en god diskussion mellem arbejdsmarkedets parter om, at man vil problemet til livs, og forslaget her er et skridt på vejen.