runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-10-09:
Tak til fødevareministeren for besvarelsen.
Det er jo en sag, der går lidt tid tilbage, også til den nuværende fødevareministers forgænger, hvor der ikke var meget fremkommelighed i forhold til det her spørgsmål, og jeg havde håbet på en lidt anden linje fra den nye fødevareminister, for hun har jo tidligere taget borgernes parti i en række sager, i hvert fald i hendes tidligere ministerium.
Jeg havde sådan set håbet, at det samme ville være tilfældet her, for sagen er, at man har en situation, hvor der er nogle fiskere, der lever af at fange ål i Limfjorden, og de får pludselig strammet reglerne, under henvisning til at man skal beskytte odderen, og at man skal bruge særlige fangstredskaber.
Så siger ministeren, det er sket på et fagligt grundlag.
Men det er jo ikke korrekt.
Sandheden er, at der er flere oddere i Danmark end nogen sinde før; odderbestanden er voksende, og det går kun én vej med oddere, og det er fremad.
Men alligevel siger man: Vi lægger begrænsninger på fiskeriet, fordi odderen bestandsmæssigt er i problemer.
Det hænger da ikke sammen.
Jeg kunne forstå, at man oprettede de her nye krav, hvis odderbestanden var på vej ned, men den er på vej op, faktisk så meget, at odderen breder sig helt ned til den dansk-tyske grænse.
Så der er ikke problemer med oddere, og det synes jeg fødevareministeren skulle forholde sig til.
Hvorfor vælger man at begrænse nogle fiskeres indtægtsgrundlag og deres mulighed for at fange ål i Limfjorden under henvisning til beskyttelse af oddere, når det er et ubestridt faktum, at der er flere og flere oddere, og at odderen har det fremragende?
Hvad er sammenhængen, hvad er sagligheden i det, for det hænger da ikke sammen?
Så har man da truffet en beslutning på et usagligt grundlag, og der kunne jeg bare godt tænke mig, at fødevareministeren her i dag gav tilsagn om at gå tilbage og se på den sag igen, så der er sammenhæng mellem, hvad der foregår ude i virkeligheden, og de regler og krav, man opstiller til fiskere, der selvfølgelig skal respektere naturlige dyrebestande – også odderen.
Men situationen er, at der er masser af oddere, og der er få fiskere, og fødevareministeren vil åbenbart sikre, at der kommer færre fiskere.
Karen Hækkerup (S), 2013-10-09:
Men der er jo ikke tale om, at det er foregået på et usagligt grundlag, men på baggrund af den faglige vurdering, der har været.
Jeg har godt hæftet mig ved, at det er et emne, som har optaget hr. Karsten Lauritzen meget.
Jeg vil bare gerne sige, at for regeringen er det vigtigt, at vi lever op til de forpligtelser, vi har.
Det handler bl.a. om at beskytte odderen.
Det betyder ikke, at fiskerne ikke kan fiske, men det betyder, at hvis man gerne vil fiske de steder, hvor man kan risikere, at oddere går i garnet, så skal man have en stoprist.
Det er den faglige vurdering, der ligger til grund, og det er årsagen til, at man skal have en stoprist, hvis man gerne vil fiske
Karsten Lauritzen (V), 2013-10-09:
Mener ministeren – og det er til fødevareministeren – at det er politisk forsvarligt, at NaturErhvervstyrelsen frakender fiskere deres dispensation fra kravet om stopriste og spærrenet i åleruser på et usagligt grundlag?
Morten Bødskov (S), 2013-10-09:
Det er derfor, at jeg synes, at den vej, man er gået i København, er en af de helt rigtige veje.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man nu sidder og ser på mulighederne i planloven og på, hvad man kan bruge i det konkrete tilfælde.
Der er også andre udfordringer her.
Det er der ingen som helst grund til at skjule.
Der er en grundlov, som den nugældende rockerlov fra 1996 går helt til kanten af.
Så grundloven er en stopklods.
Det er den for den nuværende regering, det var den også for den tidligere regering.
Sagt i al beskedenhed så ved hr. Peter Skaarup ganske udmærket, at den her diskussion har vi haft de sidste 20 år i det her Folketing, og hver eneste gang har der stået en justitsminister, uanset om han har været socialdemokrat eller konservativ, og sagt fuldkommen det samme, som jeg siger nu.
Det betyder ikke, at vi så ikke kan gøre mere for at forhindre den kriminalitet, der udspringer af rockermiljøet.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-09:
Jeg tror, at jeg hørte ministeren nogenlunde sige det her: Der kan ikke være to meninger om, at vi ikke skal have rockerborge i villakvarterer, hvor børn skal have lov til at lege og familier skal have lov til at slå sig løs.
Men når det nu er sådan, at der er rockerborge i villakvarterer, hvor børn skal have lov til at lege og familier skal have lov til at slå sig løs og i øvrigt være trygge i deres egne hjem, eksempelvis i Vanløse, hvad vil regeringen så gøre ved det?
Det står jo stadig væk fuldstændig hen i det uvisse.
Hvad vil regeringen gøre ved den situation, som ministeren siger er uholdbar?
Morten Bødskov (S), 2013-10-09:
Der er ikke to meninger om, at rockerborge ikke skal placeres i villaområder og boligområder, hvor børn skal have lov til at rende og spille fodbold på vejen, hvis det er det, de er til.
Det er der ikke to meninger om, så det synspunkt er der ingen grund til at Dansk Folkeparti tager patent på.
Der er ej heller nogen grund til, at Dansk Folkeparti føler, at de har behov for at tage patent på, at de er de eneste, der er klar til at gøre noget ved rocker-bande-indsatsen.
Jeg kan undre mig over, at nogle af de initiativer, vi har sat i værk, så ikke er blevet sat i værk tidligere.
Der er sket en hel række ting, og virkeligheden er, at den meget stærke politimæssige indsats, der er gjort, de nye redskaber, der allerede er på vej, og de overvejelser, som regeringen har nu, samlet set vil løfte indsatsen mod rocker-bande-miljøet til et niveau, som ligger langt over det, der sås under den tidligere regering.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-09:
Nu kører justitsministeren jo bare hele tiden videre i den samme grammofonrille: Der kan ikke vedtages nye lovinitiativer på det her område, og hvis der er nogen, der foreslår nye lovinitiativer på det her område, så er det i strid med grundloven.
Kunne vi ikke komme lidt videre end det?
Kunne justitsministeren ikke svare på det spørgsmål, jeg stiller: Hvis der ikke er mulighed for at komme med nye lovinitiativer på det her område – hvis man altså antager, at det, som justitsministeren siger, er rigtigt –
hvad vil justitsministeren så?
Så kommer justitsministeren med en lang tale, hvor han bl.a. siger, at vi skal forhindre, at der er nye, der kommer ud i kriminalitet, altså lillebrorgenerationen, eller hvad man vil kalde den for.
Det kan vi jo sådan set godt blive enige om, men hvad i alverden har det at gøre med den konkrete problemstilling, som der er spurgt ind til?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Der ligger jo en rockerborg, og den har ligget der i lang tid.
Hvad vil ministeren gøre i forhold til at gøre det nemmere at sørge for, at rockerborge ikke kommer ind i beboelsesområder?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Der er altid en vis risiko, når man skal have ting godkendt i henhold til statsstøttereglerne.
Det er der da altid.
Derfor siger jeg da ikke, at der ikke er nogen usikkerhed.
Jeg siger bare, at vi stadig væk forventer, at det bliver godkendt, lige såvel som vi har gjort det hele tiden.
Der er ikke så meget nyt i det.
Alt det her handler jo slet ikke om, at spørgeren er bekymret for statens økonomi, det handler om, at han imod den her reklameafgift, og det vil han godt sådan lige fremføre igen.
Den her afgift var en del af finanslovsaftalen for 2012.
Den fik vi så implementeret i december 2012.
Det, jeg sagde, refererer til »Vækstplan DK«, som blev gennemført her i foråret 2013.
Af den fremgår, at vi ikke planlægger at lægge nye byrder på erhvervslivet.
Har jeg en plan B?
Nej, jeg har ikke en plan B.
Det, jeg sagde til Børsen, er en banalitet så stor, at også en Venstremand burde kunne forstå det.
Det er, at hvis det viser sig, at Kommissionen ikke vil godkende det, så er der en ny situation.
Længere er den ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-09:
Det glæder mig at høre, at det ikke er regeringens politik at indføre nye byrder for erhvervslivet.
Så må jeg bare spørge: Hvad var det så, der skete med reklameafgiften?
For hvis ikke det er en byrde for erhvervslivet, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det en byrde for trykkerier, det er en byrde for reklamebureauer, og det er en byrde for dem, der har gavn af reklamerne, altså primært detailhandlerne.
Hvis ikke det er en byrde for erhvervslivet, så ved jeg ikke, hvad det er.
Skal jeg forstå det sådan, at man vedtog den her afgift, men at man så fandt ud af, at nu skal der ikke komme flere, for det var nok alligevel ikke så smart, eller mener man ikke, at det her er en byrde for erhvervslivet, eller hvordan skal jeg tolke det?
Jeg synes, det er glimrende, at man har det som politik, at man ikke vil indføre nye byrder for erhvervslivet.
Det vil selvfølgelig være endnu mere interessant, hvis det så viser sig at holde stik ude i virkeligheden.
Men hvis – og jeg erkender, at det er et hvis, men det er jo også derfor, man taler om et forsigtighedsprincip – den her afgift ikke går igennem, så vil regeringen tage stilling en eventuel alternativ model.
Der udtaler ministeren: Derfor er det helt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, at regeringen har forpligtet sig til at tage stilling til en eventuel alternativ model for reklameafgiftsloven og model for finansiering, hvis Kommissionens afgørelse går regeringen imod.
Det er helt normal procedure.
Altså, der ligger en plan B, om man så må sige.
Hvis man nu ikke får det her igennem, så kommer der noget andet.
Er det i givet fald byrder for erhvervslivet, eller er det borgerne, der skal betale, eller handler det om, at man så vil annullere den grønne check, eller hvad er der i plan B?
Til et forsigtighedsprincip må høre, at hvis vi så ikke kommer igennem med det, som vi forventer at vi kan komme igennem med, så har vi en plan B liggende i skuffen.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Igen det her meget hypotetiske spørgsmål: Hvis og hvis og hvis det sker, hvad vil regeringen så gøre?
Igen er det uendelig svært at svare på disse hvis-spørgsmål.
Som jeg har sagt tidligere, har Skatteministeriet indledt en proces med en notifikation af afgiften til Europa-Kommissionen.
Kommissionen har stillet en række spørgsmål.
Det kan ikke udelukkes, at Kommissionens spørgsmål vil kunne give anledning til visse justeringer af afgiftsloven, før denne afgift kan træde endeligt i kraft.
Det er ikke regeringens politik at indføre nye byrder for erhvervslivet.
Som det formentlig er spørgeren bekendt, lettede vi vilkårene for erhvervslivet med den vækstpakke, vi gennemførte her tidligere på året.
Af den fremgår også tydeligt, at det ikke er vores hensigt at indføre nye byrder.
Hvis der bliver forsinkelser af afgiften, så håndterer vi det i forbindelse med de løbende finanspolitiske prioriteringer og inden for regeringens finanspolitiske målsætninger.
Det skete også i VK-regeringens tid, at planlagte finansieringselementer blev forsinket af processen i EU.
Så det her er ikke ukendt og nyt.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-09:
Overvejer ministeren at indføre nye skatter og afgifter til erhvervslivet, i tilfælde af at Europa-Kommissionen ikke godkender regeringens reklameafgift?
Jamen jeg konstaterer, at der har været rejst kritik, ikke bare i Børsen, men også fra branchens side, som har fået udarbejdet juridiske responser, der siger, at reklameafgiften er i strid med EU-rettens konkurrenceretlige begrænsninger, som rejser tvivl om, om den her afgift kommer igennem.
Så det er jo ikke bare en formssag.
Der er jo også noget, der kunne tyde på, at det er en kompliceret sag, siden den har været så længe undervejs fra Kommissionen.
Har man slet ingen usikkerhed i regeringen om, hvorvidt det her bliver til noget?
Det undrer mig såre.
Jeg tror sådan set ikke, at der er noget galt med Venstremænds forståelsesevne sådan generelt, det tror jeg sådan set heller ikke der er med SF'eres forståelsessevne.
Så lad os ikke drage det ind i debatten; det synes jeg ikke er værdigt.
Men når man taler om, at det er en banalitet, må jeg spørge: Det er vel ikke en banalitet at finde 400 mio. kr., hvis ikke de kommer ind?
Og jeg kan forstå, at man slet ikke har nogen plan B; det synes jeg lyder uforsigtigt.
Jamen kan ministeren så ikke forklare, hvad forsigtighedsprincippet indebærer?
For det her er vel, hvis afgiften bliver godkendt og man får nogle penge ind i afgift, som man så kan vælge at bruge til noget andet godt.
Men nu har man brugt pengene, og man ved ikke, om pengene kommer hjem fra afgiften.
Det lyder i mine ører ikke forsigtigt.
Det lyder uforsigtigt.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Altså, jeg tror, det er svært at gå for meget ind på alle de der hvis'er, som spørgeren kommer med.
Der har været en artikel i Børsen, javist, og der står mange udmærkede ting i Børsen – jeg læser den selv, det er jeg startet på, efter at jeg er blevet skatteminister, og det er udmærket – men det er jo ikke altid, at det er en beskrivelse af den faktiske virkelighed.
Det er igen en artikel, hvori man sår tvivl om det.
Ja, men det er så okay, at den artikel siger det.
Vi forventer, at det bliver godkendt, og sådan er det.
Og så kan jeg sådan set ikke sige meget mere.
Hvis det viser sig ikke at være tilfældet, er der en ny situation, det er da indlysende, og så tager vi det op til den tid.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-09:
Mit spørgsmål knytter sig jo til en artikel i Børsen, og det er jeg sikker på skatteministeren allerede har regnet ud, med overskriften »Statskassen mangler 400 mio fra reklameafgift«.
I Venstre er vi i udgangspunktet sådan set glade for, ikke at statskassen mangler penge, men at reklameafgiften endnu ikke er blevet opkrævet, for vi synes, det er en rigtig dårlig og en rigtig skadelig afgift.
Men lad det nu ligge.
Nu er det mere spørgsmålet om forsigtighedsprincippet.
Det her med at bruge penge, som man ikke er sikker på at man får, lyder i hvert fald i mine ører som ret uforsigtigt.
Altså, for at lave en analogi til vores private husholdning: Det kan jo godt være, at man har sendt en ansøgning om at få et andet job, som giver noget mere i løn, men før man er ansat og pengene er begyndt tikke ind på kontoen, er det jo sådan lidt uforsigtigt at begynde at bruge pengene.
Hvordan kan ministeren sige med sikkerhed, at afgiften bliver godkendt af Kommissionen?
Og hvordan kan skatteministeren sige med sikkerhed, at de justeringer, som man eventuelt skal foretage, ikke kommer til at indebære et mindre provenu for afgiften?
Og hvordan har skatteministeren i øvrigt tænkt sig at håndtere det tidsmæssige perspektiv?
For vi får at vide, at det ikke vides, hvornår Kommissionen godkender, men pengene bliver jo brugt til at udbetale den supplerende grønne check en gang om året.
Så jo længere tid der går, før godkendelsen kommer på plads i Europa-Kommissionen, hvis den kommer, jo længere tid vil man jo også mangle de penge, som skulle kræves ind.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Helt i overensstemmelse med regeringens forsigtighedsprincip har vi krone for krone anvist finansiering af den supplerende grønne check, der blev indført fra 2013, bl.a. gennem afgiften på husstandsomdelte reklametryksager.
Processen med en notifikation af afgiften på reklametryksager fra Europa-Kommissionen efter statsstøttereglerne er i gang.
Skatteministeriet forventer fortsat, at afgiften vil blive godkendt.
Såfremt godkendelsen skulle vise sig at kræve justeringer i afgiften, vil regeringen drøfte dette med forligskredsen.
Det er dog vanskeligt præcist at forudsige, hvor lang tid Europa-Kommissionens godkendelsesprocedure tager.
Regeringen har hele tiden sagt, at afgiften først skal sættes i kraft efter godkendelse af Europa-Kommissionen og tidligst den 1. januar 2013.
Det fremgår af lovforslaget, fremsat den 1. november 2012.
Hvis et finansieringselement ikke kan træde i kraft på det forventede tidspunkt, vil regeringen håndtere det i forbindelse med den løbende prioritering inden for de finanspolitiske mål og rammer.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-09:
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med regeringens forsigtighedsprincip at budgettere med penge fra en reklameafgift, der endnu ikke er godkendt af Europa-Kommissionen?
Morten Bødskov (S), 2013-10-09:
Tak for det, formand.
Det er sådan, at hvis man skal foretage en ransagning, gælder der nogle helt specifikke krav og regler efter den retsplejelov, vi har, og jeg er trods alt glad for, at den tidligere spørger, hr. Karsten Lauritzen, var enig med regeringen i, at de skal fastholdes.
Det betyder i konkrete sager, når man har de her sporingsmekanismer, som vi har på vores iPhones, og hvad vi ellers har, at der kan være problemer med præcist at angive det.
Det betyder ikke, at politiet ikke har brugt det i visse tilfælde, som politiet jo altså også har kommunikeret her på det seneste.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Der er forskel.
Kommer vi i en situation, hvor vi ikke får det godkendt, er der jo en ny situation.
Men det, at du venter på en godkendelse, er faktisk ikke nyt.
Det er ikke ualmindeligt, at en regering afventer en afgørelse fra Europa-Kommissionen; det var tilfældet i sin tid med pesticidafgifterne, den tidligere borgerlige regering gennemførte.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-09:
Tak for det.
Det er jo klart positivt, hvis man løfter niveauet, som ministeren siger, i forhold til at bekæmpe kriminalitet.
Man kan så bare sige, at de personer, der får stjålet deres genstande og kan opleve, at det ikke kan lade sig gøre at finde dem igen, selv om de egentlig godt ved, hvor tingene er henne, måske ikke kan bruge det til så meget, at ministeren siger, at niveauet er løftet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren direkte, om ministeren er enig med den repræsentant for politiet, der har sagt, at det vil være en alt for stor krænkelse af asylansøgerne i Center Sandholm, hvis politiet giver sig til at lede efter sådanne effekter.
Er ministeren enig i den udtalelse?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-10-09:
Jamen hør her, det, det handler om, og det, jeg har sagt, er, at hvis det imod forventning ikke bliver godkendt af Europa-Kommissionen, så er vi i en ny situation.
Og denne nye situation vil vi i givet fald kunne håndtere inden for de almindelige finanspolitiske prioriteringer, den her regering arbejder for.
Så jeg siger, at længere er den ikke, og det kan håndteres.
Men jeg har ikke i dag en plan B, for jeg regner med, at det her bliver godkendt af Europa-Kommissionen; derfor har jeg ikke en plan B.
Morten Bødskov (S), 2013-10-09:
Tak for det, formand.
Det vedrører jo det spørgsmål, vi også havde tidligere, og jeg vil sige, som jeg også sagde til hr. Karsten Lauritzen før, at forudsætningen for at besvare spørgsmålet her, altså besvarelsen af et § 20-spørgsmål, jo er, at jeg kan svare inden for rammerne.
Hvis man vil have et mere detaljeret svar om den konkrete sag, må man stille et uddybende spørgsmål om det.
Spørgsmålet vedrører som sagt den foregående sag, og jeg synes ikke, der er nogen grund til at sætte spørgsmålstegn ved, om der bliver set med stor alvor på, at der er nogle asylansøgere, der kommer hertil for at begå kriminalitet under dække af at være på flugt.
Det skal vi selvfølgelig ikke finde os i, og derfor har regeringen også et stærkt, kan man rolig sige, og vedvarende fokus på at løse de problemer, som der er.
At asylansøgere begår kriminalitet, er jo altså ikke noget nyt problem.
Det har tidligere regeringer også haft udfordringer med, både den tidligere SR-regering og i øvrigt også den tidligere VK-regering, hvor Dansk Folkeparti havde et medansvar.
Den nuværende regering har løftet den samlede indsats mod kriminelle asylansøgere til et nyt niveau, og vi tager problemet meget alvorligt.
Derfor drøfter Rigspolitiet og politikredsene jo løbende kriminalitetssituationen i forhold til de enkelte asylcentre, herunder også behovet for at iværksætte særlige tiltag, og Rigspolitiet her specifikt henledt politikredsenes opmærksomhed på relevant politimæssig synlighed i forhold til asylcentrene.
De politikredse, som har asylcentre, er særdeles opmærksomme på kriminalitetsproblemer i forhold til asylansøgere og centrene som sådan.
Og særlig for så vidt angår Center Sandholm, ved hr. Peter Skaarup ganske udmærket godt, at der er indsatsen mod kriminelle asylansøgere også løftet til det før omtalte nye niveau.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-09:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at politiet ikke vil ransage i Center Sandholm i jagten på stjålne computere, iPhones, iPads og lignende tyvekoster, der grundet deres indbyggede elektronik er sporet til centeret, og ofte til konkrete lokaliteter, og er ministeren enig med en kommunikationsmedarbejder ved Midt- og Vestsjællands Politi, der til artiklen i BT den 4. oktober 2013 sagde, at man ikke leder, fordi det vil være en alt for stor krænkelse af asylansøgerne i Center Sandholm, hvis politiet giver sig til at lede efter sådanne effekter?
Karsten Lauritzen (V), 2013-10-09:
Jeg takker formanden for det.
Det er så fint nok, at der sker noget – det siger ministeren – men jeg vil så spørge ministeren, om han kan komme med en garanti for, at mængden af kriminalitet blandt asylansøgere vil falde.
Vi ved jo, at den er steget.
Vi ved, at der kommer flere asylansøgere ind.
Vi ved, at borgere udsættes for tyveri.
Vi ved, at asylcentrene et stykke hen ad vejen er fristeder.
Hvad ønsker ministeren at gøre ved det?
Og kan ministeren love, at når vi står her om et halvt år, er situationen forbedret?
Morten Bødskov (S), 2013-10-09:
Tak for det, formand.
Helt generelt mener jeg jo faktisk, at vi har et rigtig godt politi, og jeg vil heller ikke holde mig tilbage fra at mene, at de gør det fremragende.
Så er det også sagt her i dag.
Vi har så prøvet at kigge lidt på, hvad der rent faktisk er sket.
Så sent som den 3. oktober – bare sådan, at der ikke bliver efterladt et indtryk af, at der ikke sker noget fra politiets side i Center Sandholm – blev der foretaget ransagning i Center Sandholm efter forudgående efterforskning, og der er fundet en række ting ved den pågældende ransagning.
Så der sker noget.
De konkrete sager her må man spørge til, hvis man vil have yderligere detaljerede oplysninger om dem.
Jeg vil bare fra min side sige, at det selvfølgelig indgår i den konkrete efterforskning, når man får den her type af anmeldelser.
Det, jeg kan sige, er, at den indsats, som eksempelvis har fundet sted omkring Center Sandholm, tror jeg godt spørgeren kunne have tænkt sig var blevet indført under den tidligere regering.
Det er vi rent faktisk mange der godt kunne have tænkt os.
Indsatsen dér er løftet væsentligt.
Der er et meget tæt samarbejde mellem Røde Kors og Nordsjællands Politi.
Der er hurtig reaktionstid.
Der bliver sat ind.
Og det generelle indtryk, som jeg i hvert fald har, er, at der, i forhold til hvad vi har set tidligere, bliver sat betydelig stærkere ind nu.
Det synes jeg politiet fortjener ros for.
De fortjener ikke mistænkeliggørelse eller kritik.
Tværtimod.
Der er her tale om folk, der gør et rigtig godt stykke arbejde.
Det skal jeg gøre alt for at overholde, vil jeg sige til formanden.
Tak for det.
Jeg er sådan set meget tilfreds med, at hr. Karsten Lauritzen siger, at de betingelser, der er for ransagninger, skal vi stå fast på, for det er jo selvfølgelig det, der er det centrale her.
Man kunne forestille sig andre situationer, altså hvis man f.eks. kunne finde en sådan iPhone via det der Find my iPhone og den så var i en kollegiebygning.
Så skulle det – hvis man delte hr. Karsten Lauritzens bekymring – være sådan, at hele kollegiet skulle ransages.
Det er jeg meget tilfreds med at hr. Karsten Lauritzen ikke mener.
Tyverier og folk, der under dække af at søge asyl i Danmark begår tyveri, skal vi selvfølgelig ikke acceptere.