runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Det er faktisk et meget godt spørgsmål.
Jeg var herinde som suppleant i 2008.
Der havde vi også sagen oppe at vende, og der lavede vi sådan en lille undersøgelse af, hvor mange det her faktisk angik.
Allerede dengang var der for mange yngre, som sådan set kun havde det valg at bo på et somatisk plejehjem, til trods for at de der egentlig ikke blev særlig stimuleret i forhold til deres egen alder og de interesser, de selv havde.
Vi ser stadig væk eksempler på det og senest med en borger i Middelfart, som fik tilbud om at bo på et somatisk plejehjem i stedet for at få en tidssvarende bolig.
Det er jo noget af det, vi som regering skal sørge for at være i dialog med KL om, og vi skal så være sikre på, at vi får afklaret, hvordan kommunerne får mulighed for at løfte den her opgave, sådan at ens boligsituation som borger ikke skal være afhængig af, hvilken kommune man tilfældigvis bor i.
Vi er nødt til at lave en mere samlet plan for, hvordan det her kan løses, men vi skal gøre det i samarbejde med KL, og vi skal gøre det i samarbejde med handicaporganisationerne, så vi er sikre på, at vi finder den bedst mulige løsning.
Det har været et langvarigt arbejde, og som sagt stod jeg også her på talerstolen i 2008 med samme sag.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jamen det vil jeg da gerne kvittere for, men nu kan jeg forstå, at regeringen jo har et godt samarbejde med KL, og så må man da mene, at regeringen – efter alle de sager i medierne om, at folk med handicap bliver snydt for det her boligvalg – må have taget kontakt til KL om det her og måske er i gang med at drøfte det for at finde nogle gode løsninger.
Så vil jeg lige høre ordføreren: Har man kontakt til KL om det her for konkret at finde nogle gode forslag til, hvordan det her problem løses?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Vi synes sådan set, at det er et rigtig alvorligt område, og vi har også haft møde med handicaporganisationerne og har også drøftet den her sag.
Så der er løbende drøftelser, og jeg synes, det er noget, vi skal holde fast i, indtil det bliver løst på bedste måde for de mennesker, som i dag befinder sig i en uønsket boligsituation.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Ordføreren sagde før, at de handicappede ikke skal betale for krisen.
Så snurrede det i hvert fald lidt i mit baghoved, for hvorfor prøver vi så at lave om på loven, når det alligevel er sådan.
Det snurrer også i mit baghoved om, hvorfor pokker pensionister og fleksjobbere så skal bidrage med 1,9 mia. kr. til landets underskud.
Men det, jeg er egentlig er interesseret i at høre med det her spørgsmål, er: Når en kommune frakender en handicappet dennes ydelse og bagefter finder ud af, at det var forkert, er det så ordførerens opfattelse, at kommunen skal betale en erstatning for det tab?
Det gør de ikke i dag, men er det noget, vi skal have sikret i den fremtidige lovgivning?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Jeg kan svare på samme måde, som jeg svarede den forrige spørger: Jeg har ikke været vidende om det, og jeg synes da, at det skal undersøges, hvorvidt den her – hvad skal man sige – handlemåde, er lovmedholdelig.
Jeg betvivler ikke, at det er sandt, når spørgeren fremdrager det her, og spørgsmålet om, hvor borgerens retssikkerhed er i det her, må da bestemt være noget, man skal prøve at undersøge.
For vi har jo også eksempler på, at hvis det er borgeren, der står i restance til kommunen, så foregår det straks på en anden måde.
Så det mener jeg da bestemt.
Det er godt, at spørgsmålet kommer frem, og vi skal da have fundet ud af, hvordan praksis er på det her område, og hvordan vi eventuelt kan påvirke det, sådan at det kan ændre sig fremover.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Så vil jeg gerne komme med et forslag.
Det kunne jo være, vi kunne blive enige om det.
Hvad siger ordføreren til, at vi så f.eks. indførte nogle sagsbehandlingsfrister i kommunerne?
Der er jo kommuner, der systematisk fratager borgere deres ydelse, fordi de spekulerer i, at de så kan spare penge.
F.eks. er der nogle grimme sager i Høje Taastrup, hvor man i helt op til et år fratog folk deres ydelse.
Kunne vi så finde sammen om at lave nogle sagsbehandlingsfrister, så kommunerne ikke kan spekulere i den slags ting?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Jeg skal ikke stå her og love, hvad vi kan finde frem til, men jeg kan i hvert fald sige, at viljen til at sikre borgernes retssikkerhed er det allervigtigste.
Det skulle helst ikke være nødvendigt, at vi fra Folketingets side skal detailregulere for kommunerne.
Det mener jeg dybest set ikke at vi skal.
Men jeg synes da, at vi skal have undersøgt, i hvor mange tilfælde det her sker, og hvordan det vil være muligt at ændre på denne procedure.
Og så må der være et kraftigt politisk signal om, at når borgeren skal beskyttes, har borgeren også et krav på, at den her sagsbehandlingstid bliver så kort som overhovedet muligt.
Men hvis vi går ud og laver et pålæg for kommunen, skal vi også sikre, at kommunen har en mulighed for at leve op til det pålæg, som vi giver dem.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Da fru Thyra Frank, Danmarks svar på Florence Nightingale, ikke kunne være her i dag, skal jeg på vegne af fru Thyra Frank oplæse hendes tale:
Liberal Alliance er af den opfattelse, at vores velfærdssamfund skal tage sig godt af vores syge og handicappede medborgere.
De skal have den hjælp, de har behov for, og vi vil gerne opfordre regeringen til at få færdiggjort den langsigtede handlingsplan på handicapområdet, så der kan skabes tryghed på dette område.
Liberal Alliance ser frem til de kommende forhandlinger, og vi glæder os til at komme med konstruktive bidrag og forslag.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Undskyld, jeg var lidt langsom på knapperne.
Jeg er opmærksom på, at hr. Joachim B. Olsen ikke er socialordfører, og derfor vil jeg også spørge om noget, som vedrører handicappolitikken, og som har med beskæftigelsesområdet at gøre, hvor jeg ved at hr. Joachim B. Olsen er ordfører.
Så det håber jeg er o.k.
Jeg ved jo, at Liberal Alliance er en del af forhandlingerne om førtidspension og fleksjob, og jeg tænker på, om det bekymrer hr. Joachim B. Olsen, at der på visse punkter af reformen er udsigt til øget bureaukrati, bl.a. når der lægges op til, at fleksjob for unge under 40 år skal være midlertidigt.
Det vil sige, at man jo kan forestille sig situationer med unge med en kronisk lidelse – det kunne f.eks. være muskelsvind eller spastisk lammelse – som man ved, der ikke er udsigt til bedring af.
Ville det ikke være et voldsomt øget bureaukrati, hvis man skulle revisitere dem hvert femte år?
Så jeg ville høre, om Liberal Alliance delte den bekymring.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Det er jo sådan, at Liberal Alliance er et parti, som deltager konstruktivt i reformer, når det er reformer, som trækker i den rigtige retning, og det mener vi at det udspil, som regeringen er kommet med på det her område, gør.
Vi er i gang med forhandlingerne, og der er ikke noget, der er færdigt endnu.
Vi er – og det er alle partierne – opmærksomme på alle de problemstillinger, som kan opstå, når man laver sådan en reform.
Vi går meget minutiøst frem og er meget grundige, og alt vil blive vendt.
Men som udgangspunkt mener vi, det er rigtigt, at en fleksjobordning skal være midlertidig, for det viser sig jo, at mange får det bedre, når de har været på en fleksjobordning i nogen tid.
Og målet for den her reform er at få folk tilbage på arbejdsmarkedet, for folk bliver mere syge af ikke at være på arbejdsmarkedet.
Det viser alle undersøgelser.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Det viser sig i hvert fald ifølge DISCUS-undersøgelsen – som jo er grundlaget for reformen – at 8 pct. af fleksjobberne kan forbedre deres arbejdsevne, hvis man ser optimistisk på tallene.
Det vil sige, at der er 92 pct., som ikke kan.
Men jeg vil bare bede ordføreren om at tage den betragtning med.
Jeg sidder ikke selv med ved forhandlingsbordet, men jeg synes, det er vigtigt at være opmærksom på, at man ikke indfører et unødigt bureaukrati for den meget store gruppe af fleksjobbere, som man ved ikke får det bedre.
I særdeleshed de unge mennesker, som har en kronisk, fremadskridende lidelse, som det desværre kun kan gå ned ad bakke med, hvis det kan gå nogen vegne.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Jeg kan jo sige, at fru Stine Brix gør ret i at være bekymret, men heller ikke så bekymret.
For vi har sådan set stadig væk ikke fjernet os fra det, der er vores grundsyn.
Og det, der også ligger i kommuneaftalen, er, at man tager udgangspunkt i gældende ret.
Det er simpelt hen det, der står øverst, og det er sådan set ikke til at bøje, hverken mere eller mindre.
Så når vi taler om økonomi, er det jo lige præcis vores anledning til at påvirke, og jeg sagde i min indledende tale, at folk med handicap ikke skal betale for krisen.
Men lige så vel som folk med handicap skal være en del af et fælles hele, så bliver vi alle sammen berørt af det her.
Vi har i SF været meget imod, når det f.eks. hedder, at specialområdet tager fra normalområdet.
Det har jeg diskuteret ufattelig mange steder, både i skolesammenhænge og i institutionssammenhænge, og den debatform vil vi ikke være med til.
Så når vi siger, at vi har et samlet hele, så er det et samlet hele for alle.
Der er også sket positive ting i den her regering, og vi har været med til f.eks. at sikre, at forældre, som har et barn med handicap, selv kan vælge at være hjemme.
Der er kommet en højere ydelse til de forældre, så de får den her mulighed.
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Jeg siger tak for oplysningerne.
Det gør det ganske klart, at det her er et område, som er under diskussion.
Men så er det godt, at folk giver udtryk for deres bekymring, sådan at der kan stilles krav til folketingspolitikerne i forbindelse med det arbejde, som skal gøres, når selve lovgivningsarbejdet skal i gang.
Så derfor siger jeg tak til de folk, der bruger kræfter og tid på at ytre sig om, hvordan forholdene kan gøres ordentlige inden for de rammer, som vi har.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Det er vist nok en fortalelse.
Samfundet er i år rigere end nogen sinde tidligere, hvis vi opgør den samlede, danske rigdom.
Derfor er der vel også grund til at sige, at så kan vi også klare os med en ordentlig socialpolitik.
For det andet vil jeg gerne høre ordføreren om noget, for jeg forstod nemlig ikke helt ordførerens synspunkt om det med at få sikret, at betalingskommune og handlekommune var den samme kommune.
Når man flytter til en anden kommune, mener ordføreren så, at det er o.k., at det er den nye kommune, der sørger for alle tingene – altså både for at handle og betale?
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Så vidt jeg er orienteret, er det sådan i dag, at kommunerne kan hjemtage ansvaret for folk, der bor på institutioner, som ligger langt væk fra hjemkommunen.
Og jeg har givet udtryk for, at vi her har et område, hvor det er rimeligt, at man foretager et eftersyn og ser efter, om det nu også er en rimelig måde, kommunerne kan handle på.
Jeg har i det, jeg har sagt i dag, ikke sagt, at alt, hvad kommunerne gør, er tilfredsstillende.
Men der er jo fremsat et forslag om en socialreform, og under forhandlingerne om det forslag må vi så drøfte de ting, sådan at vi bliver opmærksomme på de ting, der er problematiske i den måde, hvorpå lovgivningen er blevet lagt til rette i de senere år.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Det er sådan, at hvis en handicappet får frataget sine ydelser og der f.eks. går ½ år, hvorefter den handicappede igen får tilkendt sine ydelser, så får han ikke erstatning for de ydelser, han ikke fik i den periode.
Hvad er ordførerens holdning til det problem?
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Det er et område, som jeg ikke har været opmærksom på at man kunne rejse.
For mig har det været noget af en selvfølgelighed, at en kommune ville sørge for at gøre sine fejl gode igen, men jeg kan forstå, at der i øjeblikket ikke er noget retskrav på, at det er sådan.
Det er en ejendommelighed, at kommunen ikke kan pådrage sig ansvar ved de handlinger, som kommunen foretager sig.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Tak for det og tak til ordføreren.
Det er jo glædeligt, at vi her under det her punkt har et fælles forslag til vedtagelse.
Det er jo godt afsæt for et videre samarbejde og ikke mindst om det, der jo meget klart står her, nemlig at vi vil arbejde for en progressiv implementering af FN's handicapkonvention for at fremme lige muligheder for at deltage i samfundet.
Jeg spørger ikke til forhandlingerne, jeg spørger til forslaget og til, hvordan ordføreren har det med det.
For der er jo mange, der sætter spørgsmålstegn ved lige nøjagtig det punkt, som jeg har læst op fra vores fælles forslag til vedtagelse, altså om det reformforslag faktisk strider imod FN's handicapkonvention.
Jeg vil gerne lige citere en ikke helt uvæsentlig aktør i den her diskussion, nemlig Dansk Handicap Forbund, der havde foretræde for Beskæftigelsesudvalget her i forrige uge, tror jeg det var, hvor de opsummerer det her punkt på denne måde: De foreslåede ændringer er et brud på kompensationprincippet og FN's handicapkonvention, idet man bevæger sig fra en situation med ligestilling til en situation uden ligestilling.
Hvordan har ordføreren det med reformforslaget på det punkt her?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at det kan være vanskeligt for mig at svare på et spørgsmål, som ikke ligger inden for mit område, så det, jeg svarer nu, er selvfølgelig ikke klaret af med ordføreren på området.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi – når vi laver en ny lov i form af det her reformforslag – er meget interesserede i, at vi selvfølgelig lever op til de konventioner, som vi i øvrigt har tilsluttet os. Skulle det være tilfældet, at vi ikke gør det, skal vi selvfølgelig selv gå forrest med hensyn til at være kritisk over for det.
For vi skylder både os selv, hinanden og de mennesker, som bliver berørt af det her, at vi overholder loven.
Så skulle det være tilfældet, at vi ikke gør det, er det jo en ny sag, og så kan jeg også forestille mig, at spørgeren vil rejse den bl.a. her i salen, og så får vi mulighed for en kvalificeret debat.
Men foreløbig er forslaget blevet fremsat, og jeg går ud fra, at vi overholder de love, som vi har tilsluttet os.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Når jeg tager det op nu – og jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at man skal cleare tingene med en anden ordfører – er det selvfølgelig, fordi det jo er bedre at forebygge end at helbrede.
Det er jo bedre at undgå at lave en lovgivning, der er i konflikt med en konvention, som vi jo i øvrigt i den her side af salen er rørende enige om at vi skal se at få ud at gå på rigtige ben hurtigst muligt.
Det er jo sådan, at den nuværende fleksjobordning er skruet sådan sammen, at den er i overensstemmelse med handicapkonventionen, fordi den sikrer, at folk ikke bliver diskrimineret lønmæssigt og arbejdsvilkårsmæssigt, selv om de har en nedsat erhvervsevne, fordi tilskudsmodellen er, som den er i den nuværende ordning.
Men den nye ordning bygger jo på en helt andet tilskudsmodel, hvor den handicappede fleksjobber ganske vist har et tilskud med fra det offentlige, men hvor man så kun får løn for det antal timer, man arbejder.
Og i mange, mange tilfælde vil man risikere, at der finder en forskelsbehandling sted – man kan også bruge fremmedordet diskrimination – af handicappede.
Det mener vi egentlig er rimelig klart, og derfor advarer vi imod det sammen med Dansk Handicap Forbund.
Men jeg er glad for – hvis ikke jeg kan få yderligere svar – at ordføreren vil være meget opmærksom på det her og kritisk over for det.
Jeg håber, at ordføreren vil være med og er enig med mig i, at det er bedre at forebygge end at helbrede.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Det er altid bedre at forebygge end at helbrede, og så kan man jo sige, at vi står i den lidt gode situation nu, at Enhedslisten står uden for regeringen og har mulighed for at rejse de her kritiske spørgsmål, og vi står inden for i regeringen og har mulighed for at bearbejde det herindefra, så jeg er faktisk helt sikker på, at vi måske ikke hundrede procent opnår, hvad der ville være den bedste af alle verdener, men ved fælles hjælp opnår, hvad vi kan nå her.
Vi er i hvert fald positive med hensyn til at lave et samarbejde om det.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tak for det.
Jeg vil spørge til et område, hvor der i den grad er brug for en bearbejdning indefra, og det skal gå hurtigt.
Det er kommuneaftalen, jeg vil spørge til.
Den 8. juni 2011 kunne man på www.sf.dk læse: »Kommuneaftalen tager mennesker med handicap som gidsler.
Mennesker med handicap kommer til at betale en dyr pris for kommunernes pressede økonomi.
I den økonomiaftale, som regeringen netop har indgået med kommunerne, åbnes der op for, at det fremover i højere grad bliver den enkelte kommunes økonomi, som bliver afgørende for, hvilken hjælp og støtte mennesker med handicap kan få.«
Daværende handicapordfører fru Anne Baastrup sagde: »Det er en frygtelig udvikling, der risikerer at fratage mange mennesker med handicap mulighederne for et godt liv og et liv, hvor de kan udnytte deres evner på arbejdsmarkedet.« Jeg deler i høj grad den bekymring, som fru Anne Baastrup udtrykte på det tidspunkt.
Og jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad det dog er, der er forandret, siden SF nu er med til at fremsætte et forslag, hvor man netop indfører den her del af kommuneaftalen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-29:
Det kan jeg godt svare på, og det ville fru Stine Brix også kunne svare på selv.
Den store forskel er, at vi nu faktisk sidder som en del af regeringen, og vi har overtaget en økonomi med et underskud på 100 mia. kr.
Det bliver vi nødt til at tage alvorligt.
Det er jo ikke det samme, som at vi ikke stadig væk tager mennesker, som har et handicap, meget alvorligt – altså hvordan de skal behandles.
Der er noget, der har været gennemgående i forhold til, hvordan det foregår i kommunerne.
Jeg er jo selv gammel kommunalordfører, så jeg kender udmærket til, hvordan nogle af de her diskussioner er.
Det helt store problem har været, at man har talt om dem, der er indenfor, og dem, der er udenfor.
Og i SF vil vi gerne på trods af en dårlig økonomi – på trods af et underskud på 100 mia. kr. – arbejde for værdighed og for, at dem og os er et fælles hele.
Det må vi simpelt hen forsøge at gøre på bedste måde.
Så når vi går med i kommuneaftalen, er det, fordi vi er en del af regeringen, og fordi det også er vores ansvar at rette op på et underskud på 100 mia. kr.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Det kan godt være, at det er derfor.
Jeg vil sige, at jeg da nu først rigtig bliver bekymret, når SF's ordfører henviser til den dårlige økonomi.
Vil det sige, at man forventer, at man ved at forringe ankesystemet kan opnå besparelser på området?
For så synes jeg virkelig, at vi har at gøre med et skred i forhold til det, som gælder i dag.
Så det håber jeg virkelig ikke er tilfældet.
Så vil jeg – når nu SF's ordfører taler om ansvarlighed i forhold til regeringen – gerne sige: Det er jo sådan, at regeringen på andre områder ikke fuldt ud har levet op til KL-aftalen.
Man kan jo godt som ny regering sige, at der er punkter, hvor man ikke synes, at det, den tidligere regering aftalte med KL, er fornuftigt at gennemføre.
Og det her kunne jo være et af dem.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Som jeg redegjorde for før, er vi i gang med reformarbejdet, og alle sten bliver vendt, så vi er meget opmærksomme på unødvendigt bureaukrati, og det er vi generelt set i Liberal Alliance.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Ja, det kunne man selvfølgelig godt.
Men det har jo vist sig, at der har været tvivl i kommunerne om, hvad gældende ret er, og det er jo den tvivl, som lovforslaget gerne skulle feje af banen.
Nu konkretiseres det og skrives meget eksplicit, at afgørelser skal træffes ud fra en konkret og individuel vurdering.
Det stod der ikke før, og jeg synes sådan set, det er en stor fordel, at vi har fået det ind.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Tak til ministeren for redegørelsen og tak for den måde ligesom at runde det af på og kommentere de spørgsmål, der har været.
Jeg vil også her glæde mig over, at vi er fælles om en vedtagelse, men selv om man er fælles om en vedtagelse, kan der jo godt være nogle uoverensstemmelser om, hvordan vi nu skal føre målsætningerne ud i livet.
Og der hentyder jeg så til det sidste spørgsmål, som ministeren kommenterede, nemlig det spørgsmål, der er rejst i forhold til regeringens forslag om den nye fleksjobordning, hvor Dansk Handicapforbund jo er meget klare i deres udtalelser om, at man altså her foreslår noget, der vil være i strid med handicapkonventionen, fordi den for mange, mange fleksjobbere vil betyde, at de ikke længere bliver ligebehandlet lønmæssigt med deres kolleger på den konkrete arbejdsplads.
Og der vil jeg altså gerne spørge lidt mere ind til to ting.
Det ene er, om ministeren slet ikke kan se et problem i det.
Det andet er, hvor jeg egentlig skal spørge om det.
For jeg stillede beskæftigelsesministeren det samme spørgsmål ved det åbne samråd i går, og der sagde beskæftigelsesministeren, at jeg skulle spørge socialministeren om det.
Men nu er det, som om socialministeren siger, at jeg skal spørge beskæftigelsesministeren om det.
Hvis jeg nu gerne vil have afklaret det her, altså hvad regeringens syn er på det, hvem skal jeg så spørge?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Det, vi har kunnet se med den nuværende fleksordning, er, at fordi man skal betale enten en tredjedel løn i løntilskud eller to tredjedele løn i løntilskud, er der nogle, som ikke åbner op, som ikke vil inklusionen, og som reelt ikke tager mennesker, som skal have særlige forhold, ind, fordi det ikke kan svare sig for dem.
Det kan man jo synes er usmageligt, altså at folk tænker sådan, men ikke desto mindre kan vi se, at rigtig mange af dem, der er visiteret til fleksjob, går på ledighedsydelse.
Det, som vi laver nu, er sådan set en reform, hvor vi gerne vil have, at der skal være langt større mulighed for folk til rent faktisk at komme ind på arbejdsmarkedet.
Når vi gerne vil have, at det skal ske, er det jo, fordi vi gerne vil have, at mennesker skal få lov at opleve den inklusion, være en del af det fællesskab, vi andre er så glade for.
Og når vi laver reformen om, så man altså ud over et grundbeløb skal have løn for de timer, man arbejder, sørger vi for, at alle kan have et grundlag at leve på, men også noget at leve af.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Jeg spørger jo ikke ind til forhandlingerne, jeg spørger til det forslag, der er fremlagt.
Om det lykkes, afhænger nok først og fremmest af, om de job er til stede, men det er jo en anden diskussion.
Nej, det, jeg spørger til, er den tilskudsmodel, som regeringen foreslår at indføre, og som uundgåeligt vil medføre, at mange, mange fleksjobbere vil opleve en forskelsbehandling i forhold til deres kolleger, som kan aflæses på lønsedlen, og det er jo et helt andet princip end det, der findes i den nuværende fleksjobordning, som jo netop bygger på ligebehandling lønmæssigt af folk med nedsat erhvervsevne, fordi de får det samme i løn som deres kolleger.
Men det vil for rigtig mange mennesker med indtægter på fra 22.000 kr. og opefter – de tal har den anden minister jo bekræftet vi ikke er gået helt galt i byen med, da vi regnede på det, og FTF er heller ikke – betyde, at de sammenlignet med den løn, de kan tjene i dag, vil opleve en lønforskel, en lønnedgang, som jo så bare er en anden måde at sige en lønforskel på, i forhold til kolleger på den samme arbejdsplads.
Det synes jeg er værd at forholde sig til, altså om det skulle være i strid med handicapkonventionen.