runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-26:
Det tror jeg efterhånden er gået op for alle, og også, at det kommer til at gælde på alle områder, også det offentlige.
Alarmklokkerne er faktisk gået i gang.
Det er selvfølgelig glædeligt, at det er blevet så nemt at finde job, og vi kan jo kun rose regeringen for en bundsolid økonomi med opsving, høj beskæftigelse og historisk lav arbejdsløshed.
Men så er udgangspunktet for denne debat jo paradoksalt nok, at det, at vi nu har så nemt ved at finde job, og at vi lever længere i gennemsnit, er godt, men den medalje har jo så en bagside.
Fra Konservatives side er vi meget glade for den her lejlighed til at drøfte netop medaljens bagside, nemlig de kæmpe udfordringer, som der de kommende år vil være på mange områder for at skaffe nok kvalificeret arbejdskraft.
Der er ingen tvivl om, at sundhedsområdet er et af de områder, hvor problemet kan blive rigtig stort, hvis vi ikke tager fat om nældens rod.
Derfor er vi også fra konservativ side rigtig glade for de mange initiativer, der er i gang.
Vores målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse og 50 pct. en videregående uddannelse, er jo væsentlige forudsætninger for at skaffe den nødvendige arbejdskraft også på sundhedsområdet.
Vi har allerede haft en temmelig bred debat i dag, og det er også nødvendigt, for vi er nødt til at sætte fokus både på de lange og på de korte uddannelser, fordi vi let kommer til at mangle personale inden for alle faggrupperne på sundhedsområdet.
De to ministre har redegjort for tiltagene over hele linjen.
Mange gode initiativer er sat i gang, men vi må ikke miste fokus på det her område.
Derfor er det vigtigt,
at vi nu og i de kommende år bliver bedst mulige til at rekruttere nok unge mennesker til uddannelserne, sikre, at de ikke falder fra, og også vejlede unge mennesker godt nok til, at de kommer til at starte på den for dem rigtige uddannelse.
Så er der naturligvis også behov for voksenog efteruddannelse.
Det sidste er både for at sikre muligheden for, at modne mennesker kan starte på en ny uddannelse eller i det hele taget beslutte sig for at få en uddannelse og også muligheden for at bygge oven på eksisterende kompetencer.
Særlig mesterlæren og muligheden for at få anerkendt reelle kompetencer fra arbejdslivet som en del af et uddannelsesforløb har vi store forhåbninger til.
Dygtigt plejepersonale skal nemlig bestå både af dem, der har nemt ved bøgerne, og så af dem, der lettere lærer gennem praktisk arbejde.
Vi har i de kommende år brug for alle hænder i sundhedssektoren, og vi skylder både de ansatte og patienterne, at de ansattes kompetencer udnyttes bedst muligt, uanset hvilke kompetencer det måtte være.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Undskyld, jeg glemte helt før at ønske fru Charlotte Dyremose velkommen til de uddannelsesmæssige opgaver her i Folketinget.
Det er godt med unge og friske kræfter på det område her.
Det ser vi meget frem til.
Desværre efterlod det det indtryk, at fru Charlotte Dyremose lever mere i fortiden end det, vi skal beskæftige os med i fremtiden, for vi har jo allerede en mangel i dag, og derfor er det vigtigt, som også fru Charlotte Dyremose pointerer, at vi gør noget ved det.
Jeg lyttede meget intenst, og der kom ingen forslag, andet end hvad regeringen havde gjort osv.
Det Konservative Folkeparti er ellers meget fremme i skoene, når det drejer sig om sort arbejde, skattelettelser og forringelse af dagpengereglerne, så der kan man godt komme med konstruktive forslag – ikke særlig konstruktive, men for dem at se måske konstruktive – men her mangler vi dem.
Hvordan kan man sætte fokus på uddannelserne, som fru Charlotte Dyremose siger, når man ikke vil sætte et mål op for, hvor meget man skal nå, for vi er jo begrænset af, at det private erhvervsliv aftager vores unge mennesker, og at det offentlige også gør det.
Vores måltal om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en uddannelse, kan jo ikke gå i opfyldelse, hvis der ikke er nogen, der vil aftage dem.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Med hensyn til de økonomiske aftaler må hr. Bjarne Laustsen jo forstå det, som hr. Bjarne Laustsen vil forstå det.
Det er sådan set helt i orden med mig.
Hvis man kommer til Danmark og man får en uddannelse i Danmark og vi kan se, at der på det danske arbejdsmarked er et behov for lige præcis den arbejdskraft, synes jeg faktisk, det er rimeligt at indføre en arbejdspligt.
Og hvis andre lande ønsker en lignende foranstaltning, synes jeg faktisk, at det må være op til de landes demokratisk valgte forsamlinger at beslutte det.
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Jeg sagde netop, at der er behov for mange, mange forskellige initiativer, og at mange påtager sig et ansvar for sprogudviklingen i Danmark.
Meget af det kan ikke reguleres ved en lov, men det, der kan reguleres ved en lov, er jo bl.a. en forpligtelse til offentlige institutioner, til uddannelsesinstitutioner, til andre dele af det danske samfund til at løse en opgave her og påtage sig opgaven med at formulere en sprogpolitik, der følger de ønsker og rammer, som Folketinget udstikker.
Det er det, jeg synes er vigtigt, og det er derfor, der er behov for en sproglov.
Vi kan konstatere, at regeringens sprogpolitik ikke har virket, at de trusler, vi har set både mod det danske sprog, men også mod danskernes sprogfærdigheder, ikke har virket, og derfor er der behov for nogle stærkere initiativer, og dem vil en sproglov kunne bidrage til at skabe.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
... men vi anser det nu ikke for tilstrækkeligt at sige bør ...
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-30:
Jeg hørte et konkret spørgsmål fra fru Ellen Trane Nørbys side.
Nu må jeg jo gå ud fra, at de socialdemokratiske ordførere koordinerer deres indlæg.
Hvad er årsagen til, at man ikke på videnskabsområdet fra Socialdemokratiets side har fulgt op med at få en egentlig sproglov?
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Nu ved jeg ikke, hvordan det fungerer med den politiske udvikling i Det Konservative Folkeparti eller for den sags skyld i regeringen – det er nogle tomme dagsordener, vi har i de nærmeste dage, så det er måske, fordi der ikke foregår så meget – men hos Socialdemokraterne samarbejder vi de forskellige områder imellem med hensyn til at arbejde og udarbejde politiske programmer og udspil.
Det arbejde, vi har lavet omkring sprog, har vi lige afsluttet med det resultat, som jeg har redegjort for heroppe, og det er altså nu den sprogpolitik, Socialdemokraterne har, og det er den, vi vil forfølge.
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Nu skal jeg ikke bede hr. Søren Krarup redegøre for, hvorfor Dansk Folkeparti nu også – modsat partiets holdning i 2004 – mener, at der skal laves en sproglov.
Så vil jeg godt stille hr. Søren Krarup et spørgsmål, når han nu selv sagde, at der var en frygt for, at dansk blev et almuesprog.
Der er ikke mange initiativer i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, der retter sig mod lige præcis de svageste i vores samfund, dem, der har sværest ved at beherske sproget.
Hvorfor er der ikke det?
Det finder jeg selvfølgelig også mærkeligt.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Jamen jeg takker for spørgsmålet, for det giver mig mulighed for at afslutte den tale, jeg ikke nåede, altså hvorfor jeg synes, det er nødvendigt, at der bliver tale om en lov.
Det er som sagt, fordi appeller, opfordringer ikke er tilstrækkeligt længere, og jeg giver Socialdemokratiet ganske ret i, at nu er der brug for en lov.
En lov er forpligtende, en lov siger, hvordan tingene skal være, og ikke blot hvordan de bør være.
Og det er jo klart, at den udvikling, der har været siden 2003, viser, at det ikke er nok at sige »bør«.
Det er det, der kan forhindre, at det danske sprog synker ned til ikke at blive regnet for noget i den videnskabelige verden.
Jeg betragter det som en katastrofe, hvis der ikke længere kan debatteres, arbejdes, skrives og tales på dansk ved vore universiteter, og jeg synes, det er nødvendigt, at vi dér har en lov, som virkelig betyder, at vi stopper den udvikling.
Må jeg så lige sige med hensyn til sprogfærdigheder, at vi naturligvis ikke er fjendtligt indstillede over for engelsk, tysk og fransk.
Vi konstaterer tværtimod, at netop denne dyrkelse af engelsk betyder, at der ikke mere læres ordentligt tysk og fransk.
Vi synes, det er nødvendigt, at man kan flere sprog, men i hvert tilfælde er det absolut nødvendigt, at de færdigheder, man har, er kombineret med, at dansk på uddannelsesanstalterne er grundsproget.
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Det handlede om, at hr. Søren Krarup selv nævnte, at der kunne være en frygt for, at dansk udvikler sig til et almuesprog, altså at vi får en klassedeling med en overklasse, der taler engelsk, og så almindelige danskere, der kun taler dansk.
Jeg vil godt spørge, hvilke initiativer hr. Søren Krarup mener er nødvendige, for at vi får taget fat i de danskere, der har sværest ved at beherske sproget.
Her tænker jeg på læse-/stavesvage, som der er utrolig mange hundrede tusinder danskere der er, men sådan set også på mennesker, der er kommet hertil og nu bor i vores land, og som har svært ved at tilegne sig dansk.
Hvilke konkrete initiativer kunne Dansk Folkeparti forestille sig på det område, og mener man, at det er noget, der skal være en del af en sproglov?
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Jamen jeg takker Socialdemokratiet endnu en gang, fordi jeg får mulighed for at afslutte de sætninger, jeg åbenbart ikke ellers kan nå.
Jeg kom ikke ind på det med almuesprog.
Jeg vil sige, at der ikke findes noget, der mere tager hensyn til de svage i landet end at understrege, at her taler vi dansk.
Det, at vi alle er ligestillede, det, at vi alle taler dansk, betyder jo netop, at vi forhindrer den opdeling af befolkningen i eliten og almuen, og derfor er det at ville have en sproglov, der sikrer, at dansk er fælles for alle, det samme som at tage hensyn til de svage.
Det er, synes jeg, det grundlæggende initiativ.
Respekt for det danske sprog er respekt for det danske folk og netop for dem, der ikke kan tale et fremmedsprog.
Jeg behøver ikke at citere Faber, det er jeg sikker på at hr. Mogens Jensen selv kan.
Men ellers kan jeg da godt sige: For den, der taler alle sprog, har det – ja, nu glippede det for mig – er det jo lige fedt, men fanden inte heller for den, der kun kan ét.
Lad os gøre det til motto for vores sprogarbejde, nemlig at det skal være sådan, at der tales ét sprog i landet, som alle kan, og som netop stiller os lige.
Det har også betydning for det danske folkestyre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Nu forstår jeg, at alle offentlige institutioner i Danmark skal navngives på dansk, men at det til gengæld – som der står i bemærkningerne – vil være i orden at oversætte det pågældende danske navn til engelsk og andre sprog, under den forudsætning at skriften på såvel bygninger som brevpapir højst må stå med halvt så stor skrift.
Det synes jeg måske er at være en lille smule detaljeret.
Forstår hr. Søren Krarup, at Det Radikale Venstre kan være en smule bekymret, hvis det er Dansk Folkeparti, der skal være pennefører for en sproglov, når man på sådan et punkt er så detaljeret, at man altså vil være med til at bestemme, hvor stor skrift der skal bruges, hvis nogen formaster sig til at oversætte navnet på en dansk virksomhed eksempelvis til tysk eller fransk eller for den sags skyld engelsk?
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Så hvis man bare har en lovgivning, er rammerne sat for sprogets udvikling.
Det kan jeg konstatere er den socialdemokratiske version af, hvordan man skaber et levende sprog.
Jeg vil så gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Når den socialdemokratiske ordfører i sin ordførertale lægger meget vægt på den her parallelsproglighed, særlig på de videregående uddannelsesinstitutioner, hvordan kan det så være, at Socialdemokraternes videnskabsordfører, hr. Rasmus Prehn, åbenbart ikke har været opmærksom på det her og har gennemført det i de forhandlinger, der har været om den nye universitetslov?
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Lad mig slutte med at sige: Jeg foretrækker nu, at der siges skal.
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Jamen Socialdemokraterne mener ikke, at en sproglov er det eneste, der skal til for at sikre det danske sprog.
Der er mange indsatser, der skal gøres.
Det er også fremgået af den regeringsredegørelse, som fremkom i 2004, og i øvrigt i de mange sprogpolitiske udspil, som er kommet, bl.a. fra Dansk Sprognævn.
Der er mange indsatser.
Vi tror bare, at skal vi forpligte institutionerne, danskerne og danske virksomheder mere til at fastholde det danske sprog, så er det nødvendigt med en lov, der kan, ja, give en stærkere forpligtelse.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Jamen synes fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke, at det er glimrende, at man laver en lov, der virkelig er udførlig og specifik?
Det synes jeg.
Og når der skal stå Handelshøjskolen og nedenunder med mindre skrift Copenhagen Business School, så synes jeg, at det angiver – om man så må sige – rangforordningen, altså at her tales der dansk, og jeg synes, det er glimrende.
Men jeg gør opmærksom på, at det jo altså står i vores beslutningsforslag under det, der hedder »Forslag til principper, der kan indarbejdes i dansk sprogpolitik«, så det er ikke noget kardinalpunkt, men det er en understregning.
Altså, når jeg hører, at man på Lærerhøjskolen har noget, der hedder Learning Lab – og det er formodentlig en forkortelse for »laboratorium« – må jeg sige: Tænk, hvis man dog talte dansk.
Jeg synes, det er så krukket og så ødelæggende i længden for hele miljøet og niveauet omkring vores læreanstalter, og derfor er det nødvendigt at tale dansk.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Som fru Ellen Trane Nørby var inde på, fremlagde regeringen jo i 2004 en sprogpolitisk redegørelse, som jeg langt hen ad vejen synes er vældig god med undtagelse af nogle ganske få ting.
Det, der undrer mig, er, at Venstre og regeringen ikke har gjort noget for at følge op på den sprogpolitiske redegørelse.
Der står f.eks. i den: »Hvis dansk fortsat skal kunne bruges i fagligt krævende sammenhænge, er der behov for en parallelsproglighed i såvel forskningen som undervisningen.
Der er behov for en strategi, hvor dansk styrkes, uden at engelsk eller andre relevante fremmedsprog nedprioriteres.«
Og der står i en anden tekst: at der simpelt hen er brug for at sikre, at hovedsproget i undervisningen fortsat er dansk.
Hvad er årsagen til, at regeringen simpelt hen ikke har fulgt op på de anbefalinger?
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Der er også på en lang række områder blevet fulgt meget op på de anbefalinger, der blev givet, men jeg tror, vi alle sammen må erkende, at noget af den udvikling, der er sket, er gået meget hurtigere, end vi havde forventet.
Derudover har regeringen også taget initiativ til at styrke hele danskundervisningen og styrke faget dansk i hele folkeskolen og i ungdomsuddannelserne, og det er jo bl.a. også en opfølgning på den sprogpolitik, der blev fastsat i 2003.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-30:
Er kendsgerningen ikke, at videnskabsministeren simpelt hen hele tiden har modarbejdet Kulturministeriets strategi på det her område?
Jeg har aldrig hørt hr. Helge Sander tale om andet, end hvor vigtigt det netop er at udvikle vores uddannelse og forskning på engelsk.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Man kan sige, at hvis der var blevet fuldstændig fulgt op på at få implementeret den sprogpolitik, som blev vedtaget i 2003, tror jeg ikke, jeg havde stået her på talerstolen i dag.
Når jeg i min ordførertale indikerer, at vi i Venstre støtter meget op om, at der er en arbejdsgruppe, der kan kigge på det her under et, er det jo i erkendelse af, at der er nogle af de her tendenser, som er gået meget hurtigere, end forventet, og at det pres, der er for, at vores danske uddannelsessystem også skal internationaliseres, måske har været større, end man umiddelbart opfattede i 2003.
Derfor er det jo vigtigt, at vi hele tiden løbende kan have de her debatter, og at en debat om det danske sprog ikke er noget, man har én gang og så tror, at den dermed er sluttet.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne så stålfast kan sige, at det eneste svar på udfordringen er en sproglov, taget i betragtning at man på Island – hvad jeg håber, den socialdemokratiske ordfører vil indrømme – nok har et af de mest veludbyggede og mest up to date-sprog og hele tiden har en sproglig bevidsthed om det og ikke har en sproglov, men derimod en sprogpolitik, som er forankret, også i den islandske befolkning.
Mogens Jensen (S), 2007-01-30:
Er det bedre?
Så starter jeg forfra og håber, jeg får lagt lidt tid til.
Jeg er glad for at høre Venstres ordfører indrømme, at regeringen ikke har fulgt ordentligt op på de initiativer, der blev lagt frem i regeringens sprogpolitik, som Folketinget diskuterede i 2004.
Det er selvfølgelig også en af grundene til, at vi i dag står i den situation, at Dansk Sprognævn i deres seneste rapport jo rent faktisk advarer mod udviklingen af dansk som sprog.
Man skriver direkte, at udviklingen siden 2003 har medført en stadig stigende dominans af engelsk i de videregående uddannelser og dermed en øget risiko for, at dansk i løbet af få år ikke længere vil kunne betragtes som et komplet og samfundsbærende sprog.
Jeg vil godt spørge ordføreren: Hvad er det for resultater, regeringen så rent faktisk har opnået siden 2003?
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Det er jo ikke sådan, at der ikke er blevet fulgt op på den sprogpolitik, som regeringen gennemførte i 2003.
Der er blevet fulgt meget op, men nogle steder er udviklingen gået hurtigere.
Det er jo heller ikke sådan, at Dansk Sprognævns bekymringer for det danske sprog er nye.
Der er blevet gennemført en række forbedringer på sprogområdet, og jeg tror, at den debat, der var i 2003, var enormt vigtig for overhovedet at sætte fokus på, at det danske sprog var under pres.
For der er mange, der går rundt i en bevidsthed om, at det danske sprog lever og har det rigtig, rigtig godt, og som ikke er bevidst om, at der sker domænetab bl.a. på de videregående uddannelser, fordi de ikke er en del af den jargon og den diskussion, som foregår om de videregående uddannelser.
Vi kan også notere os, at de øvrige nordiske lande – Island, Norge, Sverige – jo faktisk har kigget mod Danmark for at søge inspiration i den sprogpolitik, som blev formuleret i 2003, »Sprog på spil«, og at de i det arbejde, der foregår i nogle af de andre nordiske lande, lige nu kigger til, hvad der er sket i Danmark, fordi de må anerkende, at det, regeringen gjorde i 2003, var at formulere en samlet vision for udviklingen af det danske sprog.
Og det synes jeg sådan set egentlig er en anerkendelse af, at de initiativer, der blev taget i 2003, var de rigtige at tage.
Nu er spørgsmålet så: Er der behov for, at vi på nuværende tidspunkt gør mere?
Og der er vi så villige til at nedsætte en arbejdsgruppe med kompetente folk til at kigge på, om der skal gøres mere på området.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-30:
Jo, men det korte af det lange er jo, at der er en politisk uenighed med Videnskabsministeriet om det her, hvor man i Videnskabsministeriet ønsker, at engelsk skal have en mere fremtrædende plads i de videregående uddannelser.
Og derfor er det vel relevant at få afklaret, om Venstre og regeringen vil få den politiske uenighed afklaret i den her proces, så man ikke fortsætter med en masse »på den ene side og på den anden side« og »nu skal vi se« og »det går nok«, men hvor man virkelig får skåret ind til, hvad det her handler om.
Det handler om, at der er en interessemodsætning mellem videnskabsministeren, der ønsker at internationalisere uddannelserne så meget som muligt og derfor få engelsk ind så meget som muligt, og så nogle andre interesser, der ønsker, at dansk stadig væk skal være hovedsproget på de videregående uddannelser.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Jeg må jo konstatere, at både Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne – jeg er ikke fuldstændig opdateret med hensyn til SF –
er med i de aftaler, der er, både om globaliseringsaftalen og om universitetsloven.
Hvis det var sådan, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre mente, at der var et så stort problem, så forstår jeg ikke, at man ikke, da man forhandlede den nye universitetslov igennem, gik ind og lavede strammere regler.
Vi har sådan set alle sammen et fælles ansvar for, at de ordførere, vi har siddende på forskellige områder, gensidigt respekterer de politikker, der er vedtaget på andre områder.
Og der kan man ikke bare skubbe aben et andet sted hen, for det har jo sådan set været et ønske andre steder fra, at man ikke gik ind og blandede sig i hverken forskningsfriheden eller den egenrådighed, der var på de enkelte institutioner.
Men regeringen og Venstre vil gerne indikere, at det, vi ønsker, er en parallelsproglighed, måske også på nogle områder i langt højere grad, end det er foregået på nuværende tidspunkt, for den eneste forudsætning for, at vi også kan være fuldt globaliserede og internationale, er, at vi også har et fuldt udrustet dansk sprog, også på det videnskabelige område og på forskningsområdet.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-30:
Der er jo ingen grund til de her polemiske bemærkninger om, hvem der er med i hvilke aftaler.
Det handler det her jo ikke om.
Det handler om, om regeringen er indstillet på at få afklaret den uenighed, der er på det her punkt.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
Regeringen fremlagde i 2003 en sprogpolitik, som var den første af sin slags i Norden, som var en samlet vision for udviklingen af det danske sprog.
Det er en sprogpolitik, som regeringen forsøger at implementere og følge.
Og det er jo noget, vi har en forventning om at alle Folketingets partier så også er med til på alle de områder, hvor man sidder og forhandler delaftaler.
For det er klart, at en sprogpolitik jo ikke kun er noget, der opstår ovre i Kulturministeriet.
Det er jo noget, der både skal implementeres i Videnskabsministeriet og i Undervisningsministeriet, og det er også i høj grad sket rigtig mange steder.
Men vi skal jo ikke gå fra den ene grøft til den anden, som jeg også sagde i min ordførertale.
Det er jo vigtigt, at vi nu får en politik, der går på to ben, hvor vi får udviklet en parallelsproglighed, hvor vi er internationale, samtidig med at vi udbygger det danske sprog.
Søren Krarup (DF), 2007-01-30:
Nu kunne jeg jo være drillesyg og spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om hun ved, hvor ordet laboratorium kommer fra, og hvad det betyder.
Men det er fuldstændig klart: Latin har tidligere haft en betydning i dansk, og det har skabt adskillige danske ord, og sådan går det med et levende sprog.
Det påvirkes, der kommer nye ord, men det er stadig væk et dansk sprog.
Må jeg så sige med hensyn til det, fru Elsebeth Gerner Nielsen taler om, at det jo altså er et ord om, at når man har fået permanent opholdstilladelse i Danmark, så er man ikke berettiget til at få tolkebistand mere, og det synes jeg er fuldstændig klart; så stilles der det krav, at man skal kunne tale dansk.
Og jeg vil sige til det, at der stilles det krav, at det da er en hjælp til dem, der ikke har lært at tale dansk.
De får at vide: Det skal I gøre.
Der er ingen vej udenom, det vil sige, at de bliver nødt til det.
Det er begyndelsen til at lære dansk.
Nød lærer som bekendt nøgen kvinde at spinde, og det ville jeg da også mene at fru Elsebeth Gerner Nielsen ville give mig ret i.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-30:
I forbindelse med det med Kolding er der tale om, at det er forældre, som bor i en begrænset periode i Danmark, og som f.eks. arbejder i Danmark, og derfor ønskede man at give de børn en mulighed for at få undervisning på engelsk.
Det var sådan set begrundelsen lige præcis for den del.
I forbindelse med at fru Elsebeth Gerner Nielsen var inde at sige, at man skulle undervise i matematik på urdu – det synes jeg er fantastisk –
kan jeg så oplyse om, at der faktisk er mindst en folkeskole i Danmark, som har ansøgt Undervisningsministeriet om at få lov til at undervise på arabisk i folkeskolen og fik afslag på det, fordi man selvfølgelig i folkeskolen som udgangspunkt taler dansk.
Bør danske ministerier ikke skrive dansk i danske lovforslag, eller hvordan?