runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jamen jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der er et problem med den regel, og det er også derfor, det er glædeligt, at regeringen og skatteministeren har lyttet til de indvendinger, der er kommet i høringsfasen.
Godt nok er det gået stærkt, men jeg er sikker på, der er blevet arbejdet grundigt i Skatteministeriet, og det kan vi også se her, for der er nemlig blevet lyttet.
Man går ind og laver en valgfri overgangsordning, sådan at man selv kan vælge, om man skal have gennemsnittet af de 3 seneste år, eller om man eventuelt vil have det seneste år, hvor man måske så har fået det ned på 25 pct., og på den måde kan man klare sig igennem uden at skulle betale skat ved overdragelsen.
Så på den måde synes jeg, det er et rigtig, rigtig godt eksempel, og selv om vi skal høre meget for, at det er gået stærkt med den her lovgivningsproces,
så er det blevet gjort på en sådan måde, at man har lyttet til de høringssvar, der er kommet ind, og man har handlet på baggrund af dem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Det undrer mig, at Det Radikale Venstre støtter det her forslag, for Det Radikale Venstre var i sin tid med til at forhøje grænsen fra 25 pct. til 50 pct. ud fra, formoder jeg, de samme betragtninger, som vi i Venstre har lagt for dagen, nemlig at man ikke ønskede, at virksomheder, der reelt drev erhvervsmæssig virksomhed, skulle kunne risikere, hvis de lå inde med en større mængde driftskapital med henblik på fremtidige investeringer, ikke at kunne foretage en skattemæssig succession i forbindelse med overdragelse til familiemedlemmer eller nærtstående medarbejdere.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Lovforslaget falder i to dele.
Den ene del indebærer en nedsættelse af grænsen for finansielle aktiver i forbindelse med succession ved overdragelse af aktier, det, man til hverdag kalder pengetanksreglen.
Formålet er at få passive kapitalanbringelser allokeret over i erhvervsmæssige investeringer, som kan bidrage til vækst og velstand.
Efter de gældende regler kan aktierne i en virksomhed overdrages til nære familiemedlemmer, medarbejdere m.v. med succession.
Dermed udskydes beskatningen, indtil aktierne overdrages til personer, som ikke er successionsberettigede.
Mere end 75 pct. af selskabets indtægt eller aktiver må ikke vedrøre pengeanbringelse eller udlejning af fast ejendom.
Denne grænse sænkes nu til 25 pct.
Oprindelig var satsen i pengetanksreglen 25 pct.
Under den forhenværende regering blev satsen sat op til 75 pct., hvilket har udhulet pengetanksreglen.
Derfor foreslås det nu, at satsen sættes ned til 25 pct., som den oprindelig var.
Men det er vigtigt, at vi gennemfører dette forslag, uden at vi samtidig risikerer negative, utilsigtede konsekvenser.
Derfor ser vi i Radikale Venstre meget positivt på en overgangsordning, hvor virksomhederne i en periode kan vælge, om de i forbindelse med pengetanksreglen vil vurderes over 3 år eller kun over det seneste år.
Det giver en vis fleksibilitet, som jeg tror virksomhederne vil bifalde.
Radikale Venstre støtter lovforslaget, som det foreligger.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jamen så vil jeg da opfordre til, at vi får en meget, meget grundig udvalgsbehandling af det her, for Finansministeriet siger jo, at præcis det her lovforslag kommer til at koste arbejdspladser.
Jeg kan forstå, at ordføreren er af en anden overbevisning, men så vil jeg da opfordre ordføreren til i det kommende udvalgsarbejde at læse de papirer, vi får, og så bliver ordføreren forhåbentlig klogere inden tredje behandling, så ordføreren kan se, at det her simpelt hen skræmmer arbejdspladser ud af Danmark.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg vil godt gentage for tredje gang, at der ikke er nogen herinde i Folketingssalen, som skal begynde at agere investeringsrådgivere.
Dermed også sagt, at hvis virksomhederne mener, at den måde, de investerer deres penge på, er den rette, skal de blive ved med det, men de skal også bare vide, at hvis det er sådan, at pengetanksreglen træder i kraft, altså med de 25 pct., som vi foreslår her, så er det også sådan, at man skal betale afgift, når man overdrager virksomheden.
Sådan er det.
De penge er med til at finansiere en masse positive tiltag, hvor vi fra Socialdemokratiets side mener – og det ved jeg godt at ordførerne for Liberal Alliance ikke er enig med Socialdemokraterne i – at det er et rigtig, rigtig godt tiltag f.eks. at investere i mennesker, f.eks. ligesom i fredags, da vi her i Folketingssalen behandlede forslagene om at afskaffe fattigdomsydelserne.
Det synes jeg er et positivt tiltag.
Det er med til at berige det danske samfund, at vi sørger for, at folk ikke lever i fattigdom.
Så på den måde tager vi pengene ind nogle steder og bruger dem på noget rigtig, rigtig positivt nogle andre steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Skal man tolke det sidste her som en indrømmelse af, at det slet ikke var vækst og velstand og arbejdspladser, som lå ordføreren på sinde, men i virkeligheden dette at bruge flere penge til ting, som ordføreren mener gør godt i samfundet, ikke ting, som gør os rigere, ikke ting, som skaber flere arbejdspladser, men ting, som gør godt, altså flere penge til grupper, som ordføreren mener har fortjent flere penge?
For ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Ordføreren forholdt sig jo ikke til, at danske virksomhedsejere og virksomhedsledere generelt formentlig er betydelig bedre til at skabe velstand med en given mængde penge, end hvis de skal aflevere de penge til ordførerens røde kolleger i regeringen og regeringen så begynder at investere med de penge.
Jeg tror ikke på, at regeringen evner at investere klogere med andre folks penge, end når virksomhedsejere investerer deres egne penge.
Men det tror ordføreren måske?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det er jo sådan, at hvis man opretholder den sammensætning af sine investeringer, som man har i dag, og det er det, man vurderer er det bedste, jamen så kan man fortsætte på den måde og få det mest rationelle ud af det.
Men samtidig er det sådan, at hvis man ligger inden for pengetanksreglen, får man så ikke den der skattefritagelse.
Så det er jo op til den enkelte virksomhed selv at vurdere.
Men ud fra en samlet vurdering bidrager det her jo sammen med de andre forslag til at finansiere en masse positive tiltag.
Det bidrager til at skabe mere vækst og flere arbejdspladser i Danmark, og vi skal jo se de enkelte tiltag i den sammenhæng, at vi får skabt 9.000 flere arbejdspladser allerede i 2012 og 12.000 ekstra i 2013.
Det synes jeg er ganske positivt.
Når vi så også gør Danmark til et bedre sted at leve ved at mindske uligheden og fjerne nogle af de fattigdomsskabende tiltag, der er skabt under den højreorienterede regering, jamen så koster det penge, og så må vi finde pengene et sted, og det gør vi samlet set rundtomkring i de her forskellige skattepolitiske tiltag i de her syv forslag, vi behandler i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Den socialdemokratiske ordfører indleder sin tale med at sige, at regeringens hensigt er at skabe vækst og velstand og arbejdspladser i Danmark.
Der er to muligheder her.
Hr. Thomas Jensen opfordrer virksomhederne til at investere deres penge på andre måder, end virksomhederne gør uden denne nye skatteregel, men når virksomhederne investerer deres penge, som de gør nu, er det selvfølgelig, fordi de mener, at det er den bedste måde at forrente deres penge på, at det altså er det, der skaber mest velstand for dem og for samfundet som et hele.
Hvis den her regel tvinger dem til at investere på en anden måde, vil de investere på måder, der giver virksomhederne mindre velstand, mindre vækst, for hvis det gav mere vækst, ville de allerede gøre det i dag.
De behøver ikke regeringen til at fortælle dem, hvordan de tjener penge.
Den anden mulighed er, at de ikke laver om på deres investeringer og så skal aflevere flere penge til statskassen.
Også her er det indlysende, at danske virksomheder og danske virksomhedsejere og -ledere er bedre til at investere og få velstand end hr. Thomas Jensens røde kolleger i regeringen.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Når vi har en spørger fra månen i salen, synes jeg også, det er et privilegium at få lov til at svare vedkommende, så jeg vil godt svare hr. Mads Rørvig.
Altså, man skal prøve at holde det her enkelte forslag op sammen med en lang række andre forslag, vi kommer med.
Vi behandler syv skattepolitiske forslag her i salen i dag, og de er en del af regeringens finanslov, de er finansieringen af regeringens finanslov.
Samlet set vil de her tiltag øge beskæftigelsen i 2012 med 9.000 mand, det er et rigtig, rigtig positivt tiltag.
At der er nogle tiltag, der så trækker lidt i den anden retning, betyder, at vi jo bare må se på, hvad det samlet set bidrager med, og der er det altså en forøgelse af beskæftigelsen på 9.000 mand i 2012 og en forøgelse af beskæftigelsen på 12.000 mand i 2013.
Jeg synes, Venstres tredje spørger også skulle tage det til efterretning og bakke op om, at det er et rigtig, rigtig positivt resultat af en finanslov for 2012.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Her skinner den socialdemokratiske holdning meget tydeligt igennem.
Familieejede virksomheder vil man gerne have, men man vil også gerne disponere over deres indkomster.
Jeg vil godt komme med et eksempel:
Årsagen til, at der har været en sådan tumult og reaktion på det, er jo, at man fratager velfungerende virksomheder muligheden for at lave en ordentlig form for succession, en ordentlig form for generationsskifte, og det er fuldstændig umuligt for mange af dem i øjeblikket at låne penge.
FOSS har selv sendt en skrivelse ind til Skatteudvalget, så derfor kan jeg godt tillade mig at referere fra den, også i Folketingssalen.
Det er en virksomhed, som beskæftiger 1.150 ansatte i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvordan man kan karakterisere en virksomhed, som eksporterer 98 pct. og beskæftiger 1.150 danskere, som en pengetank.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Jeg synes, det er helt forunderligt og hyklerisk at skulle høre, at man nu anklager den nye regering for at fortsætte ad samme spor, altså angriber dem for at ville begrænse det frie valg, hvad der så heller ikke er tilfældet; det bliver bare lidt anderledes med en mindre skattefordel.
Jeg vil tro, at hvis spørgeren havde prøvet at deducere lidt – det hedder det vist – altså havde prøvet at regne lidt på, hvad der var indholdet af min tale, så ville man se, at vi ikke skulle have nogen skattebegunstigelser overhovedet for pensionsopsparing, men til gengæld skal al pensionsopsparing være skattefri, når den bliver hævet.
Derfor har vi ikke noget imod, at folk bliver stillet over for det enkle valg: at har de penge til overs efter skat, betaler de ind på deres egen pensionsordning.
Men generelt mener vi også, det er bedre, hvis pensionerne i Danmark i højere grad baserer sig på folkepension, der er fælles for alle, i stedet for pensioner, der primært er store for dem, der har mange penge.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Hr. Frank Aaen og jeg er uenige om rigtig mange ting, også om, hvordan det frie valg skal være, i forhold til hvordan man vælger at placere sin opsparing i pension.
Hvis vi parkerer den diskussion et øjeblik og så forholder os til det faktum, at som følge af det her lovforslag vil der være færre, der indbetaler til pension, hvad synes hr. Frank Aaen så om det?
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Ja, nu kan vi jo godt tage en debat om, hvad det optimale samfund bør være i hr. Frank Aaens optik, hvad angår pensionselementerne.
er der færre, der kommer til at indbetale til pension.
Vil hr. Frank Aaen virkelig lægge stemmer til det?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes, at den samlede finanslov er socialt afbalanceret, og det viser det svar, der i øvrigt er kommet til Dansk Folkepartis hr. Kristian Thulesen Dahl – nu skal jeg holde styr på navnene – fra finansministeren, som jo netop påviser, at der sådan set er en øget lighed i Danmark, efter det her finanslovforslag er kommet frem, jeg tror, at procentdelen ligger 0,06 i Ginikoefficient, men lad os lade være med at tale om de der detaljer i det.
Jeg synes, at det er helt afgørende, at vi nu har en regering, som sådan set tager et ansvar i forhold til at skabe mere lighed i Danmark efter 10 år med en VKO-regering de facto, som reelt set har øget uligheden år for år.
Derfor synes jeg sådan set, at det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, og det er for mig at se det, der er det positive ved den her finanslov, nemlig at vi sådan set øger ligheden i Danmark, samtidig med at vi får afskaffet fattigdomsydelserne, samtidig med at vi får styrket vores fælles sundhedsvæsen.
Jeg synes faktisk, at der er meget at være stolt over med den her finanslov.
Jeg brugte udtrykket socialt afbalanceret, fordi det sådan set var Dansk Folkepartis egen ordfører, som – nu er det måske 50 minutter siden – brugte den vending, at det var socialt afbalanceret, dengang Dansk Folkeparti stemte for at indføre et loft over ratepensionerne for et par år siden, men nu, hvor det så er den nye regering, der gør det, er der ikke grænser for, hvor nærmest ulighedsskabende det er.
Jeg synes bare, at det klinger lidt hult, og det var sådan set Dansk Folkepartis egen argumentation, jeg gik lidt i kødet på.
Jeg synes bare, at det klinger lidt hult, når man kan bruge et argument, når man selv laver forslaget, og når det så er andre, der gør det, synes man lige pludselig, at det er helt uansvarligt.
Jeg synes faktisk, at det er rimeligt, at man lægger et loft ind på ratepensionerne.
Jeg synes, at det er rimeligt, at der for de mennesker, der tjener allermest i det her land, og det er dem, som har muligheden for at indbetale til ratepensionen, kommer et loft ind her, og så synes jeg sådan set, at der er en bred vifte af andre pensionsmuligheder, og som jeg allerede har sagt, synes jeg, at livrenten er et rigtig godt alternativ.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Nu kan jeg faktisk ikke lige huske, hvad mit spørgsmål var.
Jeg kommer i tanke om det senere.
Til hr. Jonas Dahl bliver jeg nødt til at sige, at jeg var her under din redegørelse af det argument eller dit svar, hvor du brugte det argument, men jeg er på ingen måde enig ...
Nu blev jeg lige forvirret af det med den knap der.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
For er Liberal Alliances synspunkt helt generelt, at man ikke skal have lov eller skal have lov til at få de her fradrag, man nu kan få i sin beskatning?
For jeg synes, det virker lidt usikkert, om Liberal Alliance nu bare generelt synes, at vi skal åbne op, således at man kan trække alle former for pensionsopsparing fra i skatten.
Er det det, hr. Ole Birk Olesen argumenterer for?
Eller synes Liberal Alliance faktisk, at vi skal begrænse de muligheder, der kan være for at få fradrag, og så dermed sænke den generelle skatteprocent?
Det er mig lidt uklart, hvad der egentlig er Liberal Alliances skattepolitik her.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Der er ikke en brik af misundelse i det her, ikke det fjerneste.
Der er bare den opfattelse, at det er misbrug af statens penge, at dem, der har råd til at spare op til deres egen pension, oveni skal have en stor skattefordel, hvorimod dem, der ikke har råd til at spare op, ikke får nogen skattefordel, men tværtom må se, at deres skattekroner går til at finansiere skattefordele for dem, der har mest.
Det har ikke noget med misundelse at gøre.
Det har noget at gøre med retfærdighed.
Skal dem, der har mindst, være med til at finansiere pensionsopsparinger for dem, der har mest?
Sådan har vi jo forskellige holdninger til spørgsmålet om retfærdighed, men misundelse har det ikke noget med at gøre.
Der er færre, der indbetaler til pension, det tror jeg på – ikke ret mange, men lidt færre – og dermed er der også et mindre skattefradrag, end der ellers ville være.
Når der er et mindre skattefradrag, får vi også mindre statsgæld, og det synes vi er en fordel.
Folk kan spare op for deres beskattede midler.
Vi skal ikke øge statsgælden, som det sker i øjeblikket, ved at have fradragsmuligheder for privat pensionsopsparing.
Igen vil jeg sige, at dem, der har formue, får en fordel – jo større formue, jo større fordel – hvorimod dem, der ikke har råd til at spare op til pension, også er med til at betale for den statsgæld, som dem med store pensionsformuer er med til at gøre større.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-29:
Jeg vil lige høre hr. Frank Aaen, om det her drejer sig om at være misundelig på dem, der har knoklet hele deres liv og har lidt mere.
Eller hvad handler alt det her om?
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Fjernede man fradragsretten fuldstændig, ville man i løbet af nul komma fem have ingenting i statsgæld, og man ville have et provenu, som man kunne bruge til at forbedre folkepensionen og forbedre velfærden.
Det ville være en varig indtægt til staten, som kunne finansiere det også i årene frem.
Det er så interessant, at det her er et synspunkt, som Enhedslisten har stået ret alene med, de år vi har været i Folketinget.
Men hvis man læser forskellige økonomer, sågar hvis man spørger vismændene, vil man forstå, at de i princippet er enige i de beregninger, vi har lavet – o.k., jeg vil sige, at de ikke støtter forslaget – og de viser, at man lige så godt kan fremrykke beskatningen til i dag i stedet for at udskyde den 30-40 år, og det vil der være ret store samfundsmæssige gevinster ved.
Skatten på pensionsopsparing bliver jo ikke af den grund større.
Det er bare, fordi man venter med at opkræve skatten i stedet for at gøre det her og nu med det samme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Se, det bekræfter jo så min bekymring for, hvad der ville ske, hvis man fjernede skattefordelen ved pensionsopsparinger fuldstændig.
Det, der jo er kernen i det, hr. Frank Aaen siger, er, at havde man ikke ladet folk få en skattefordel ved at spare op, men i stedet havde brugt pengene til at betale gæld af, så havde verden set meget bedre ud.
Men det her forslag er jo et eklatant bevis på, hvor farligt det er at lade hr. Frank Aaen og andre få adgang til indtægter, der ellers ville være kommet senere hen.
For hvad er det, provenuet fra det her lovforslag går til?
Det går jo ikke til at nedbringe statens gæld; provenuet går til at øge de offentlige udgifter.
Så budskabet må være lysende klart: Vær varsom som pensionsopsparer.
Her er første skridt taget, og der er mere i vente, og det synes jeg da er bekymrende i forhold til den tryghed, som det er så vigtigt for mange danskere at have med hensyn til deres pension.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
For jo mindre skattefordel der specielt er til fordel for dem, der er rigest, jo mere råd har vi til fælles folkepension og til fælles velfærd, og jo mere kan vi nedbringe statsgælden.
Jeg vil gerne sige, at den udskudte skat, der i dag ligger i pensionskasserne, på flere tusinde milliarder kroner – i hvert fald halvanden tusind milliarder kroner; jeg kan ikke huske det nøjagtige tal lige her, men vi er deroppe omkring så mange nuller, at ingen fatter det – jo er lig med, at der er en unødig stor gæld, et unødigt stort hul i statskassen, og det er helt urimeligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det er altid rart, når hr. Frank Aaen er på talerstolen: Der er klare linjer, og der er ikke så meget, man kan være i tvivl om.
Det er lige ud af posen.
Jeg kunne så godt bare tænke mig at vide: Hvad bliver konsekvensen af det synspunkt, som Enhedslisten har, nemlig at der slet ikke skal være fradrag?
Er den, at Enhedslisten ved hver evig eneste finanslovforhandling i den her valgperiode vil gå benhårdt efter det loft, som Enhedslisten nu har fået ned på 55.000 kr.?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Liberal Alliance var imod, at der blev indført et loft på 100.000 kr. over indbetalingen til ratepension af den forrige regering, VK-regeringen.
Så ja, vi ønsker ikke, at der skal være et loft dér.
Jeg kan også, tror jeg, sige – selv om Liberal Alliance mig bekendt ikke eksisterede, dengang man indførte et loft over kapitalpensioner – at vi ønsker en ligestilling på det her område, så alle pensioner behandles ligeligt, og det ligelige ligger i, at der ikke skal være noget loft over indbetalingen med fradrag i skatten.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Som jeg allerede tidligere i den her debat har været inde på – jeg skal beklage, hvis spørgeren ikke var til stede – så er det sådan set Venstre selv, der har indført det.
Det er Venstre selv, der har indført et loft, så derfor klinger det lidt hult, at man nu har så meget imod, at vi kigger på loftet.
For også at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at det jo er sådan, at virksomhederne de næste par år fortsat kan indbetale 30 pct. af deres overskud på en ratepension eller en ophørende alderspension uanset loftet.
Ligeledes er det sådan, at man, hvis man på et tidspunkt sælger sin virksomhed, kan indskyde op til 2,5 mio. kr. på en pensionsordning.
Jeg synes måske, det er at gå en kende for langt at sige, at man så som privat erhvervsdrivende har decideret ugunstige forhold.
Jeg er med på, at man i forbindelse med behandlingen af forslaget om landbruget fra Venstres side fortsat gerne vil have tilskud til vikarordninger, og jeg er med på, at man fortsat gerne vil give lidt erhvervsstøtte til landbruget fra Venstres side, og det skal være dem vel undt, for der er måske en tilbagebetalingsdel, der skal med.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
I valgkampen var der stort set ikke grænser for, hvad man rundtomkring i paneldebatterne kunne høre om, hvad SF vil for stort set hver mand.
Tidligere i dag har vi så set, hvordan man har gjort det mere træls for små selvstændige erhvervsdrivende inden for landbrugsområdet, og nu ser vi så, hvordan man især rammer små selvstændige inden for pensionsområdet.
Nu halverer man loftet her, så hvad vil man gøre for at sikre en fortsat fleksibilitet for dem?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Det er godt nok komisk at høre fru Gitte Lillelund Bech stå her og nærmest tale dårligt om, at man nu ændrer på det her loft i forhold til ratepensionen.
Må jeg minde fru Gitte Lillelund Bech om, at det sådan set var hendes eget parti, der indførte det her, det var hendes eget parti, der indførte, at der skulle være et loft over indbetalingerne til ratepensionerne.
Nu er man så kommet i opposition, så nu kan man godt komme op på den høje hest, og nu er det for galt, at der er nogen, der vil se på det her loft over ratepensioner.
Men det er sådan set fru Gitte Lillelund Bechs eget parti, der har indført det her loft, og derfor klinger det temmelig hult at stå her og høre på, at det sådan set er forkert nu at ændre på det, når det er fru Gitte Lillelund Bechs eget parti, der har indført det her.
Derfor synes jeg også, at fru Gitte Lillelund Bech skulle stå ved den politik, man nu i 10 år har ført – i 10 år har man ført den her politik!
Man har selv indført det her loft, og så skal jeg nu stå her og høre på, at det ikke længere er Venstres politik.
Er det Venstres politik, at der skal være et loft over ratepensioner, eller er det ikke?
Det svæver jo ærlig talt noget i luften.
Men jeg synes, det er fint, at der fortsat vil være tre former for pensionsopsparing, nemlig ratepension, kapitalpension og livrentepension.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Derfor vil jeg godt bede om at få et svar på det spørgsmål, som hr. Ole Birk Olesen rent faktisk stillede, og som lyder: Hvorfor er det SF og regeringen, der skal være formyndere og bestemme eller i hvert fald gøre det vanskeligere for folk selv at vælge, hvad det er for en pensionsopsparing, de ønsker at tage, ved at lave forskellige skatteregler til de forskellige pensionsopsparingstyper?
Hvorfor lader man ikke danskerne selv vælge?
Jeg kan høre hr. Jonas Dahl tænke: Jeg er klogest, jeg, hr. Jonas Dahl, ordfører for Socialistisk Folkeparti, ved, at det er bedst at spare op på en livrente, så derfor skal vi sørge for, at den har de bedste skatteforhold.
Hvorfor skal SF være så formynderiske?