runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-01-19:
Nu kommer der jo sådan set 11.000 flere i arbejde på grund af den finanslov, så beskrivelsen er lidt misvisende.
Jeg havde egentlig håbet, at debatten i dag ville betyde, at der ville blive lagt en ny kurs fra Venstres side, at der ville komme en eller anden form for bud på, hvad Venstres politik egentlig er efter valget, om man har nogle ideer til, hvordan der kan blive ryddet op efter nogle af de problemer, som jeg håber at Venstre trods alt erkender også fandtes, på trods af at man sad i regering i 10 år.
Jeg synes, det er o.k. at være uenige om, hvordan man løser det, men det ville bare være sjovere at diskutere politik, hvis der var nogen at spille op ad, hvis der var andre, der kom med nogle løsningsforslag, så vi ligesom kunne diskutere det, og det ikke kun var os, der skulle komme med noget.
Man har fornemmelsen af, at det, de i Venstre foretager sig, når man ikke ser dem – det hørte jeg faktisk et folketingsmedlem fra Venstre sige på gangene i går –
er, at de er i gang med at forberede to publikationer, hvoraf den ene hedder: Brok og kritik på 100 måder; og den anden hedder: Sådan ligger du i hængekøjen i 4 år uden at få liggesår.
Er det dét, man går rundt og arbejder med i Venstres folketingsgruppe?
Man får ikke noget ud af åbne spørgsmål, så jeg må spørge konkret: Betyder Venstres modstand mod finansloven, at børnechecken igen vil blive beskåret, at der igen bliver brugerbetaling på fertilitetsbehandling, at der igen kommer et loft på 3.500 kr. for at tage kurser for folk, der er blevet ledige?
Så må vi prøve at gøre det sådan.
Kan vi få konkrete svar?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg vil egentlig godt starte med at rose ordføreren for Venstre, fordi de nu er kommet på bedre tanker og har tænkt sig at stemme for finansloven; det er jo en god tradition, vi har.
Tillykke med det.
Det er jeg glad for.
Det er, som om Venstre fuldstændig vasker sine hænder rene eller forsøger det, i forhold til at Venstre jo stod i spidsen for en regering, der mistede mere end 150.000 job i Danmark i løbet af en meget, meget kort tidsperiode.
Det, jeg hører nu, er kun, at så vil Venstre ikke det, og at så vil Venstre ikke det.
Jeg hører ikke et eneste konkret forslag til, hvordan Venstre havde tænkt sig, at Danmark skulle komme ud af krisen.
Jo, man kunne jo så forstå, at det er et eller andet med at sætte sig hen i hjørnet og holde hænderne for øjnene og vente, til krisen på et eller andet tidspunkt måske går over af sig selv.
Jeg skal bare hilse og sige, at det altså ikke skaber job i Danmark.
Jeg har respekt for, at man vil belønne dem, der skaber job, og det må så betyde, at man også vil belønne regeringen, der jo skaber 11.000 nye job alene i 2012.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jeg vil gerne indlede med at bekræfte over for hr. John Dyrby Paulsen, at ja, vi har været i tvivl om, hvorvidt vi skulle stemme for finansloven.
Vi har også den holdning i Venstre, at vi ikke på forhånd vil garantere, at vi bare stemmer for en finanslov.
, indeholder denne finanslov jo de vidtgående reformer, såsom efterlønsreformen, som skal til, for at vi har et godt fundament, og derfor stemmer vi for.
Så vil jeg sige, at det er sandt, at regeringen har lavet en kickstart, men jeg må rette hr. John Dyrby Paulsen, med hensyn til at det ikke giver det tal, som blev nævnt.
For Finansministeriet har allerede nedjusteret effekten af sin egen kickstart, så den giver 8.000 job i år.
Og så er der allerede på længere sigt strukturelt en negativ effekt af den politik, som regeringen fører.
Hvad skal der så til ...
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Ja, nu er jeg jo i den lidt besynderlige situation, er jeg bange for, at Venstre og Venstres politiske ordfører ikke har læst, hvad der rent faktisk står.
Det er rigtigt, at effekten af kickstarten isoleret set er skåret ned fra 9.000 til 8.000 job.
Til gengæld er effekten af resten af finansloven skåret op fra 0 til 3.000.
Og det er jo ikke noget, vi bare gør politisk, det er noget, regnedrengene i Finansministeriet og Økonomi- og Indenrigsministeriet gør.
Så i virkeligheden er den samlede effekt 11.000 nye job i 2012.
Jeg er da glad for, at Venstre anerkender, at en forskel på 3.000 er meget, og det betyder også, at 11.000 nye job i 2012 er rigtig, rigtig meget – specielt set i forhold til de 150.000, vi allerede har mistet.
Det, der må være konklusionen af hr. Peter Christensens svar, er jo, at Venstre havde tænkt sig ikke at gøre noget som helst, men sætte sig over i hjørnet og vente på, at det hele gik over af sig selv, lukke øjnene for de problemer og de arbejdsløse, der er i Danmark, og i øvrigt håbe på, at der er nogle andre, der klarer situationen for os.
Det synes jeg er temmelig utilfredsstillende, for så vidt angår Danmarks største oppositionsparti.
Men det kunne være, at hr. Peter Christensen ville løfte bare en flig af sløret for, hvad Venstre har tænkt sig at gøre eller ville have tænkt sig at gøre for at trække Danmark ud af krisen.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Lad os da lige starte med den her taldiskussion, for min skyld ingen alarm.
Havde der ikke været den situation i år, at der ville blive udbetalt efterlønsbidrag, som danskerne har krav på, når vi nu ændrer efterlønsordningen, så ville effekten, virkningen på beskæftigelsen have været 0, og den ville næste år have været på minus 5.000.
Så jeg forstår godt, at regeringen er glad for, at den løb fra sit løfte og accepterede efterlønsforringelserne, for ellers ville den her finanslov have set endnu værre ud.
Så lad os da gerne diskutere tallene.
Ja, Venstre fremlagde før valget vores vækstplan, der hed »Holdbar vækst«, men derudover tror vi rent faktisk på, at det, der er bedst for dansk økonomi, er ro og tillid.
For hvad er et af de store problemer ved dansk økonomi?
Det er, at privatforbruget er meget lavt.
Danskerne er bekymrede, de tør ikke bruge deres penge.
Men det eneste svar fra regeringens side er nye skatter og afgifter for 5 mia. kr., og tror Socialdemokraterne virkelig på, at det får danskerne til at bruge penge?
Det var ansvarligt.
Vi lagde ikke skjul på, at der ville komme år med store underskud.
Det har man kunnet se i alle den tidligere regerings publikationer.
Samtidig kom så »En Fair Løsning« fra Socialdemokratiet og SF.
Her var ingen reformer, men en masse forbrug, en masse gyldne løfter.
Det var det mest solide arbejde, sagde den nuværende finansminister, der nogen sinde var lavet fra en oppositions side.
Første gang den samme finansminister skal regne på dette solide arbejde, der aldrig var set mage til tidligere, var det, at det overhovedet ikke hang sammen, at det var underfinansieret med 24 mia. kr.
Det var så det mest solide, man nogen sinde havde set fra S og SF's side, og jeg er faktisk enig.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er interessant at høre Venstres finansordførers indlæg her, for det fremstår nærmest, som om at verden var fuldstændig uproblematisk indtil den 5. september det Herrens år 2011.
Alt gik efter en snorlige linje, får man indtryk af, når man hører hr. Peter Christensens indlæg.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ganske simpelt: Hvem er det, der skal betale det 4-års-underskud, som vi har overtaget, på næsten 250 mia. kr.?
Det svarer til 100.000 kr. pr. husstand i Danmark.
Hvem skal betale det underskud, der er bygget op igennem de sidste 4 år?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi var heldigvis som nation i den heldige situation, at vi havde benyttet de gode år til at betale af på gælden, sådan at Danmark var gældfrit, da krisen ramte.
Det er jeg stolt over, for det gør, at Danmark er langt bedre rustet end mange lande omkring os.
Derudover har vi lavet reformer, også sammen med Det Radikale Venstre.
Vi lagde sådan set ikke skjul på hele vejen, også lang tid før valget, at situationen var slem, at Danmark var hårdt ramt.
Mens vi fortalte danskerne, og regeringen fortalte Folketinget, hvad virkeligheden var, afgav Det Radikale Venstres kolleger i den nye regering det ene løfte efter det andet, som alle vidste aldrig kunne indfries.
De Radikale tav, for magt var vigtigere end politik og hvad virkeligheden var.
Derfor ligger De Radikale også selv nu, som de har redt, fordi de er blevet en del af en løftebrudsregering.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Der blev da overhovedet ikke svaret på mit spørgsmål, overhovedet ikke.
Hr. Peter Christensen taler fuldstændig udenom.
Det ved enhver i dette land, undtagen hr. Peter Christensen, der ikke opdagede det.
Et andet spørgsmål, jeg har, drejer sig om, at hvis man ser i Økonomisk Redegørelse for december 2011, kan man på side 156 se en opgørelse over lønkonkurrenceevnen, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Peter Christensen: Hvordan kan det egentlig være, at lønkonkurrenceevnen fra 2000 til 2008 blev forringet med hele 25 procentpoint, uden at en Venstreledet regering gjorde noget ved det?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det mener jeg sådan set også er en stor udfordring for Danmark, og hvis man tager konkurrencesituationen også endnu længere tilbage, har den været faldende.
Det er jo det forhold, at hvor Danmark i mange år har kunnet klare sig ved, at vi øgede produktiviteten i det her land, og at det reddede noget af det, så kan vi ikke blive ved med at holde konkurrencen – eller de andre lande, om man vil – stangen alene ved produktivitetsforbedringer.
Vi er også nødt til at kigge på omkostningerne.
Derfor glæder det mig sådan set, at den nye statsminister har slået fast, at der er behov for løntilbageholdenhed.
Jeg er sikker på, at havde en borgerlig regering sagt det samme, ville der have været en storm fra venstrefløjen, men det glæder mig, at den nye statsminister siger det, for det er jeg enig i.
Det kan jeg forstå at den nye regering synes er en god idé.
Det har vi gjort tre gange de sidste 10 år uden at få andet end kritik fra de samme partier, som nu vil det.
Men det er alt sammen noget, der glæder mig.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes, det er meget sigende, at der blandt de ændringsforslag, vi behandler her i dag, er meget få fra Venstre.
De fleste er sådan set mere populistiske forslag, end de er realpolitiske forslag, og derfor må man også spørge i dag: Har Venstre opgivet at føre en ansvarlig finanspolitik?
For det, vi nu har hørt i svaret til fru Marianne Jelved, er, at med det her underskud på 250 mia. kr. akkumuleret de sidste 4 år, var der bare behov for ro og tillid.
Det svar gav hr. Peter Christensen selv tidligere.
Det synes jeg er tankevækkende.
Det var det svar, hr. John Dyrby Paulsen fik tidligere på dagen, nemlig at der er behov for ro og tillid, når man står med et underskud på 250 mia. kr.
Den nye regering anerkender faktisk, at der er en udfordring, og det er den handske, vi har taget op, men jeg savner ærlig talt at få nogle svar på, hvad det er, Venstre har tænkt sig.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Det er jo helt utroligt, hvad man skal høre på.
Nu er det sådan, at den her finanslov tager udgangspunkt i VK-regeringens finanslov, så når der er mange ændringsforslag fra den nye regerings side, er det, fordi den ikke er enig i alt, hvad vi lagde frem.
Og nu bliver jeg så kritiseret for, at jeg er enig i den politik, som min egen regering før valget stod for.
Nu er det ved at blive nærmest mystisk.
Hvad er der brug for?
Der er brug for reformer.
Det har vi sagt i mange, mange år, og vi har lavet dem i mange, mange år.
Det her valg handlede om reformer.
Og hvordan vandt den nye regering så valget?
Man kunne oven i købet få masser af nye velfærdsydelser.
Ja, der var råd til det hele, og regeringen er løbet fra det hele.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg tror, at man skal passe meget på med at stå og beskylde andre for at lyve, når man afleverer et land, der i de sidste 4 år har haft et underskud på 250 mia. kr. og man selv i foråret 2011 havde to aftaler, man lagde frem.
»To streger under facit« hed den ene reformpakke, og den anden hed »Danmark ud af krisen – regningen betalt«.
Det er dog tankevækkende, at »To streger under facit« og »Danmark ud af krisen – regningen betalt« er det, man lægger op til et valg med, og så præsenterer man 4 års underskud på 250 mia. kr., og nu skal vi høre på, at Venstre ikke engang har nogen selvstændige svar på den politik, som de har ført Danmark ud i, den krise, man har medvirket til at Danmark er havnet i, det underskud, man har medvirket til at Danmark står med.
Så har Venstre ingen svar, mens man inden valget bildte folk ind, at regningen sådan set var betalt.
Det er da ærlig talt
ret tyndt.
Kom nu, vil jeg sige til hr. Peter Christensen.
Hvad er Venstres svar på det underskud på 250 mia. kr., VK-regeringen stod bag de sidste 4 år?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi står fuldt ud ved den finanslov, vi lagde frem før valget.
Og nu beder SF så om noget at spille op ad.
Det er selvfølgelig også nyt for SF at have et ansvar, men det at have ansvaret indbefatter rent faktisk, at man spiller ud med det, man vil, og så forhandler man med Folketingets partier.
Vi er i de her første 109 dage med den nye regering i gang ved at opleve en helt ny måde at være regering på, hvor man siger: Vi ved ikke, hvad vi vil; vi har et mål om at lave reformer, et arbejdsudbud på 55.000, men vi går så lige 4.000 ned første gang; når vi så skal snakke om reformerne, vil vi egentlig gerne høre, hvad Venstre vil; vi vil gerne lave en skattereform – kan Venstre ikke fortælle, hvor pengene skal komme fra? Det kunne jo også være, at man skulle tage det ansvar, der følger med, og så fortælle, hvad man selv vil.
Så møder vi gerne op.
Vi har jo sådan set en historik, der gør, at SF kan se, at vi tør tage ansvar, men tør SF det?
Jesper Petersen (SF), 2012-01-19:
Det var vel så egentlig noget nyt af en slags.
Så fik vi alligevel lidt.
Jeg forstår svaret sådan, at alle de ting, der ligesom sker med finansloven, og som ikke var sket, hvis ikke vi havde skaffet den finansiering til at gøre det, som vi har, og som Venstre er stor modstander af, og i øvrigt havde foretaget de omprioriteringer, som vi har, vil Venstre rulle tilbage, hvis man får magten igen.
Der vil igen ske beskæring af børnechecken; der vil komme mere brugerbetaling i sundhedsvæsenet; de ledige vil få færre muligheder for at opkvalificere sig, fordi der igen bliver lagt loft på de kurser, man kan tage; til de 11.000 flere danskere, der kommer i arbejde i år, vil man sige, at de hellere skal være arbejdsløse; til de tusindvis af flere unge, der kommer til at få en praktikplads, vil man også sige, at det kan de stadig væk ikke få.
Der er ikke en vilje til at løse nogle af de problemer, som den gamle regering efterlod, og som vi må samle op.
Igen vil jeg sige, at jeg synes, det er o.k. at være uenige om, hvordan det skal gøres, men man må da spille med, komme med nogle bud på, hvordan det skal gøres.
Men jeg kan forstå, at svaret er, at alt vil blive rullet tilbage, at man ikke vil være med til at løse alle de her problemer.
Vi skal nok lægge et konkret forslag til en skattereform frem og til, hvordan den skal finansieres og hvordan der skal gives lettelser af skatten på arbejde.
Men vi kan måske her få løftet sløret for, hvor i den offentlige sektor der skal skæres yderligere ned.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg har noteret de synspunkter, der er kommet fra Dansk Metal, og dem hilser jeg velkommen.
Jeg synes, det er et godt indspark i debatten.
Vores udgangspunkt er stadig, at den skattereform, vi skal lave, skal lette skatten på arbejde og øge arbejdsudbuddet i Danmark, og alle forslag, der måtte komme i den henseende, også fra fagbevægelsen og fra organisationer, der ikke er en del af fagbevægelsen, er velkomne – det gælder i øvrigt også de politiske partier – for det, der er vigtigt, er, at vi får en bred diskussion af, hvad det her skal føre frem til, og i øvrigt forhåbentlig får en bred aftale om en ny reform, hvor man også tør være modig; det gælder regeringen, men det gælder så sandelig også oppositionen.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Socialdemokratiet har jo altid været modig, når det gælder om at udskrive nye skatter og afgifter.
Men jeg fik i hvert fald ikke afkræftet eller bekræftet noget som helst her.
Der blev nærmere svaret udenom, ingen konkrete svar.
Altså, befolkningen må undre sig, lyttere og seere må undre sig over, at man ikke kan få at vide, hvad det er for en politik, Socialdemokratiet står for.
I valgkampen hørte vi, at man ville skaffe indtægter fra bankskat på 2 mia. kr., og man ville skaffe indtægter fra millionærerne på 1,2 mia. kr.
Straks efter laves der et regeringsgrundlag, og ingen af delene er med.
Nu annoncerer man en skattereform.
Hvordan skal den se ud?
Hvad vil udbyttet være?
Skal skattetrykket falde eller stige?
Skal topskatten lettes eller ikke?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nu kommer vi jo tilbage til lidt af det, jeg også diskuterede med Venstres finansordfører, for det er jo en underlig situation, at vi nu lægger op til, at vi i løbet af 2012 begynder at diskutere en skattereform – og jeg har forestillet mig, at det skal være i kølvandet på, at vi jo så ved, hvordan overenskomsterne er landet, og hvordan trepartsforhandlingerne eventuelt er landet – og nu siger De Konservative så: Nej, nej, før vi skal det, skal Socialdemokratiet og regeringen komme med en hel spiseseddel om, hvordan den her skattereform kommer til at ende.
Og der må jeg bare sige igen: Nej, det er ikke det, der er køreplanen.
Vi går ind til det her med meget åbent sind, og vi hører gerne på, hvad også De Konservative siger, og hvis De Konservative gerne vil indføre en bankskat og en millionærskat, må de jo lægge det på bordet, og så må vi jo drøfte, om det er noget, der kan lade sig gøre.
Det tror jeg nu ikke det kan.
Men pointen er, at vi laver en skattereform, der sænker skatten på arbejde og øger arbejdsudbuddet i det her land.
Det er formålet med skattereformen.
Hvordan vi så indretter den teknisk, er jo i virkeligheden det, forhandlingerne drejer sig om.
Kristian Jensen (V), 2012-01-19:
Det er egentlig ikke, fordi jeg ønsker regeringen eller Socialdemokratiet nogen særlig lys fremtid, og derfor er det sjældent, jeg kommer rundt med gode råd.
Jeg vil alligevel komme med et godt råd til hr. John Dyrby Paulsen.
Man skal holde op med at klynke, man skal holde op med at kritisere, man skal begynde at reagere.
Man er blevet regeringsparti, og så skal man lade være med at tro, at alle andre kommer med forslagene.
Man har vundet forpligtelsen og retten til at lægge forslag frem, så man skal prøve at gøre det i stedet for at anvende den stil, som både økonomiministeren og senest skatteministeren har lagt for dagen.
De kaster prøveballoner op med en børnecheck, som man i øvrigt ikke vil kommentere og sige sin mening om.
Eller der er en skattereform, om hvilken man ikke vil sige noget som helst om finansieringen.
Ordføreren sluttede sin tale af med at sige, at den her finanslov var det første skridt.
Hvis det er det første skridt på rejsen, går man i den forkerte retning.
Man har en finanslov med et lavere arbejdsudbud.
Man har en finanslov med en dårligere konkurrenceevne.
Man har en finanslov med et højere skatte- og afgiftsniveau.
Det er den stik modsatte vej af, hvad Danmark har behov for.
Jeg vil bare høre: Hvis de reformer, som ordføreren gerne vil have et bredt samarbejde om, virkelig skal være brede, er man så klar til at gå i den stik modsatte retning med reformerne end det, man gør med finansloven?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nej, det er vi ikke.
Vi mener faktisk, at den her finanslov givet de meget svære udfordringer, vi har, bestemt peger i den rigtige retning, bl.a. ved at vi skaber 11.000 nye job i år.
Det er det, der er hele kernen i det her.
Jeg tror egentlig ikke, at Venstre hørte efter, hvad der blev sagt i ordførertalen.
Ja, jeg kritiserede Venstre, men jeg synes i virkeligheden, jeg brugte over to tredjedele af min ordførertale på at nævne, hvad det er, vi vil med finansloven.
Vi vil skabe nye arbejdspladser, lave den her kickstart, fjerne fattigdomsydelserne, lave en række tiltag inden for sundhedsområdet, skabe 1.500 nye praktikpladser osv. osv. I virkeligheden er der rigtig mange gode ting i den del af finansloven, der er vores, nemlig det, vi har finansieret krone for krone.
Vi har taget den udfordring på os, og jeg synes måske ikke helt, at Venstre har opdaget det endnu.
De reformer, vi skal lave på skatteområdet, på beskæftigelsesområdet, på kontanthjælpsområdet og på førtidspensionsområdet skal alle trække Danmark i en anden retning.
Indrømmet, det er en anden retning end den, VK-regeringen var i gang med at trække Danmark i, men jeg håber så inderligt, at Venstre vil være med og har modet til at være med i arbejdet med de her reformdagsordener.
Kristian Jensen (V), 2012-01-19:
Venstre deltager gerne i reformer, men de skal trække i en anden retning end den, finansloven gør.
Ordføreren siger, at man skal øge arbejdsudbuddet.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at finansloven reducerer arbejdsudbuddet?
Ifølge et svar fra finansministeren reducerer man det i den her finanslov med 3.000-4.000 personer.
Er ordføreren enig i det?
I så fald mener jeg, at man skal tage en snak med fællestillidsmændene på Aalborg Portland.
Det kan måske være, at man ligesom Det Radikale Venstre synes, at det bare er gamle arbejdspladser.
Mener man virkelig, at den rigtige vej at gå er at sætte skatter og afgifter op – det er noget, der sætter gang i grænsehandelen og betyder, at de butiksansatte mister deres arbejdsplads i Danmark?
Hvis man virkelig ønsker et bredt samarbejde og reformer, der styrker, må ordføreren erkende, at den her finanslov trækker i den forkerte retning, og at reformerne skal trække i en anden retning end det, der er aftalt.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Jeg har en vis forståelse for, at det, når man kommer i regering og er ny som regeringsordfører, kan være sådan lidt utrygt at udtale sig alt for stærkt om, hvad regeringen vil.
Og derfor synes jeg, at jeg gerne vil understrege, at jeg spørger meget ind til, hvad Socialdemokraterne, som stadig væk er et selvstændigt parti, om end en lille smule reduceret efter valget, vil.
Som jeg forstår det, opfatter Socialdemokraterne Folketinget som en slags studiekreds, hvor vi mødes på kryds og tværs og kan udveksle ord om, hvad vi måtte mene vi skal gøre for det danske samfund.
Jeg kunne godt ønske mig, at Socialdemokraterne kunne vænne sig til deres nye rolle og tage ansvaret på sig og fortælle, hvor man skal bevæge sig hen i fremtiden, bl.a. på baggrund af at den danske befolkning jo lytter til, hvad en regering siger.
Den danske befolkning lytter til de meldinger, der ikke mindst kommer fra det største regeringsparti, og den situation, der er skabt i bl.a. Nordjylland, hvor man som udgangspunkt f.eks. belastede Aalborg Portland med 40 mio. kr., er noget, der skaber utryghed.
Og derfor vil jeg gerne i forlængelse af Venstres gruppeformands spørgsmål spørge ind til det, der handler om de reformer, der varsles: Skal de indeholde mere af det samme, så det bliver dyrere at producere i Danmark, og så det koster arbejdspladser, eller vil man arbejde med henblik på at skabe mere velstand og mere produktion i det danske samfund?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Vi vil arbejde på at skabe mere velstand og mere produktion i det danske samfund.
Jeg tror, at statsministeren sagde meget klart, at Danmark skal være et land, der også er baseret på produktionsvirksomheder.
Det er en meget, meget vigtig del af dansk industri og dansk økonomi i det hele taget.
Så vi vil gerne arbejde for – og det gør vi også, og det er også et udtryk for det sigte, der i finansloven – at skabe job og vækst, herunder vækst i industrivirksomheder og vækst i job i industrivirksomheder i Danmark.