Margrethe Vestager (RV), 2014-05-27:
Tak, formand.
Vi har i dag et beslutningsforslag fra SF til behandling i Folketinget.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen inden udgangen af folketingsåret 2014-15 at fremsætte lovforslag om ændring af den kommunale og regionale valglov og europaparlamentsvalgloven.
Meningen er, at borgere, som har fået frataget den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, fremover skal kunne stemme til valg til kommunalbestyrelser, regionsråd og Europa-Parlamentet.
Når vi ikke kan støtte det på nuværende tidspunkt, er det, fordi vi har brug for flere oplysninger, før vi kan gøre vores stilling op.
Der må ikke herske tvivl om, at det er regeringens politik, at så mange vælgere som muligt har mulighed for at deltage i vores demokrati.
Det er bl.a. baggrunden for, at kommunerne fik større frihed til at tilrettelægge den måde, man afgiver brevstemme på, f.eks. betød det, at man kunne flytte brevafstemning ud, hvor vælgerne er, for at nå så mange vælgere som muligt.
Til kommunalvalget så vi derfor, at flere kommuner tog ud på f.eks. uddannelsessteder, væresteder for socialt udsatte, i boligkvarterer, hvor stemmeprocenten traditionelt ikke er så høj.
Flere steder kunne man også brevstemme på biblioteket eller på en parkeringsplads.
Jeg tror, at den fleksibilitet bidrog til, at flere valgte at stemme, og man kunne også se det på den flotte stigning i valgdeltagelsen, som vi så i november 2013.
Vi ønsker også at gøre det nemmere for en særlig gruppe af vælgere at stemme, nemlig vælgere med et handicap.
Det var baggrunden for den lovændring, som blev vedtaget af et enigt Folketing og trådte i kraft i marts i år.
Herefter kan vælgere med handicap eller nedsat førlighed få lov til at stemme et mere fysisk tilgængeligt afstemningssted i deres kommune.
Men en ting er selvfølgelig, hvad man gør for dem, der allerede har valgret, for at gøre det nemt for dem at stemme og tilgængeligt, noget andet er, om man skal udvide kredsen af valgberettigede, hvilket jo er det, der er ærindet med dette forslag.
Baggrunden for forslaget er, at Institut for Menneskerettigheder udsendte en rapport i 2012 om værgemål.
Rapporten anbefalede, at man fjerner begrænsninger for personer, der har fået frataget deres retlige handleevne, sådan at de også kan få lov at stemme.
Som nævnt er vi ikke principielt afvisende over for at se på, om nogle af de mennesker, som i dag mister valgretten, når de kommer under værgemål, får mulighed for at komme til at stemme ved visse valg.
Der er nogle begrænsninger i grundloven, for så vidt angår folketingsvalg og folkeafstemninger.
Grundlovens § 29 nævner udtrykkeligt, at man ikke har valgret til Folketinget, hvis man er umyndiggjort.
I grundloven er der også en forudsætning om, at man skal være folketingsvælger for at kunne stemme til folkeafstemninger.
Beslutningsforslaget vedrører både valgretten til kommunale og regionale råd, Europa-Parlamentet og folkeafstemninger.
Da valgretten til folkeafstemninger som nævnt er begrænset i grundloven, må regeringen under alle omstændigheder afvise at ændre lovgivningen, for så vidt angår folkeafstemninger.
I sagens natur, når vi på et tidspunkt kommer til at se mere generelt på grundloven, er det klart, at så bliver spørgsmålet aktuelt igen.
For så vidt angår valgretten til kommunale og regionale råd og til Europa-Parlamentet, er det en anden sag.
I Økonomi- og Indenrigsministeriet har vi bedt Justitsministeriet om at se på, om man efter grundloven overhovedet kan give valgret til kommunale råd, regionsråd og Europa-Parlamentet til personer, som er under værgemål efter værgemålslovens § 6.
Vi ønskede dermed at få opklaret, om det overhovedet er muligt at ændre reglerne, som forslagsstillerne foreslår.
Det har Justitsministeriet svaret ja til.
Det er altså muligt at ændre reglerne, sådan som forslagsstillerne foreslår.
Grunden til, at regeringen så ikke alligevel på nuværende tidspunkt kan støtte beslutningsforslaget, er, at vi vurderer, at en så principiel udvidelse af kredsen af stemmeberettigede skal besluttes på et oplyst grundlag.
Derfor vil vi sætte en undersøgelse i gang, bl.a. undersøge, hvor mange personer efter værgemålslovens § 6, der får frataget deres valgret, og undersøgelsen skal også se på den tidsmæssige udstrækning af værgemålene.
Endelig skal vi se på, hvilke grupper af personer som får frataget deres retlige handleevne – det er jo det, som § 6 handler om – og hvad årsagerne er.
Nu er det jo ikke alle, som kommer under værgemål, der ikke kan stemme.
Det er nemlig værd at bemærke, at de personer, der i dag fratages deres valgret, er personer, som er frataget deres retlige handleevne.
Det betyder, at de ikke kan varetage deres egen økonomi, og de fratages muligheden for at forpligte sig økonomisk.
Den persongruppe, der får frataget den retlige handleevne, omfatter bl.a. mennesker, som på grund af sindssygdom eller anden form for alvorligt svækket helbred har brug for beskyttelse.
Det kan f.eks. være en person, der på grund af det, der i fagsproget hedder bipolær affektiv sindslidelse, i et manisk øjeblik risikerer at sætte hele sin økonomi over styr.
Derfor er det vigtigt at få et bedre overblik over, hvem det er, og hvem der i givet fald får valgret.
Det er et grundlæggende spørgsmål, hvem der har valgret i et demokratisk samfund.
Ændringer skal ikke hastes igennem, og det er der jo sådan set heller ikke nogen grund til, fordi en sådan ændring tidligst vil få betydning ved kommunal- og regionsrådsvalget i 2017.
Så selv om regeringen altså grundlæggende er positivt indstillet over for tankerne i beslutningsforslaget, vil vi undersøge en række spørgsmål nærmere, inden vi tager endelig stilling til, hvordan et sådant lovforslag kunne se ud.
Vi er selvfølgelig indstillet på, når vi når nærmere målstregen – altså valget i 2017 – at tage sagen op med de politiske partier i Folketinget for at få en bred drøftelse af spørgsmålet.
Det skyldes, at vi er tilhængere af at få så bred en enighed som muligt, når det handler om demokratiets grundvilkår.
Men på nuværende tidspunkt afviser vi altså beslutningsforslaget, sætter gang i en undersøgelse og tager spørgsmålet op med de politiske partier, når vi når lidt længere frem, fordi vi jo har et tidsrum at handle i, fordi det først vil være aktuelt i 2017.