runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Det, som jeg sagde, bekræfter det, som jeg sagde i det allerførste spørgsmål, så måske kunne vi bare have stoppet den der, og det er, at jeg har respekt for regionsrådets beslutninger.
De har faktisk lavet deres beslutning om i løbet af den her proces, og før de lavede deres beslutning om, havde jeg respekt for regionsrådets beslutninger, og da de havde lavet deres beslutning om, havde jeg respekt for regionsrådets beslutninger.
Derfor vil jeg gerne gentage det, jeg sagde helt fra starten, nemlig at jeg både før og efter valget har givet udtryk for, at det netop er regionsrådet selv, der skal beslutte, hvilken sygehusstruktur de skal have.
Det har jeg sagt før og efter valget, og det gælder, uanset hvilken beslutning man havde taget på hvilket tidspunkt, og det er sådan, at tingene hænger sammen.
Sophie Løhde (V), 2011-11-09:
Det er jo en kendt sag, at i hvert fald Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har haft overordentlig travlt med at løbe fra de mange løfter, som man udstedte før og under valgkampen.
Men jeg har også læst et sted, at statsministeren er af den opfattelse, stik imod hvad flere af hendes ministre har udtalt i pressen, at regeringen overhovedet ikke har kvittet nogen valgløfter.
Hvis det er korrekt, betyder det jo også i forhold til det skriftlige valgløfte om akutfunktionen i Svendborg, at enten foreligger der et skriftligt valgløfte, som statsministeren har tænkt sig at indfri og efterleve, eller også foreligger der slet ikke noget valgløfte overhovedet, og det hele beror på en misforståelse.
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jeg bliver helt rørt over hr. Jakob Ellemann-Jensens omsorg for akutfunktionen i Svendborg, men vil dog gøre opmærksom på, at den tidligere regering med Venstre i spidsen jo nægtede Region Syddanmark at få to akutfunktioner.
Derfor stikker det vist ikke så dybt, som det fremgår af spørgsmålet her.
Men jeg vil sige, at det er vigtigt, at borgerne kan få den nødvendige sundhedsbehandling.
Det ligger den her regering meget på sinde.
Men det er som sagt op til regionerne efter rådgivning fra Sundhedsstyrelsen, og de sundhedspolitiske retningslinjer henhører under Sundhedsministeriet.
Som jeg har sagt før, er der jo en igangværende proces mellem regionerne og sundhedsministeren.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen er bekendt med, at der skal være et møde mellem embedsmændene fra Region Syddanmark og fra Sundhedsministeriet.
Og spørgsmålet om sundhedsbehandling vedrører således – og ikke overraskende – sundhedsministerens område.
Som spørgeren godt er klar over, ville sundhedsministeren også gerne have svaret på de her spørgsmål, men det ønskede spørgeren ikke.
Så jeg synes, det meget godt viser, hvor dybt spørgerens bekymring stikker for de borgere, det i virkeligheden handler om.
Og som jeg nævnte i min indledning til svaret, har Venstre jo i virkeligheden hele tiden været imod to akutfunktioner, på trods af at det er en Venstremand, der er leder af Region Syddanmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-09:
Jeg kan bekræfte for ministeren, at Venstre har været imod en bevarelse af akutfunktionen, og det har vi sagt hele vejen igennem.
Vi har sagt, hvad vi mente, og det har vi sagt åbent og ærligt.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Når ministeren til Boligen, nr. 11, oktober 2011, udtaler: »Enten tilslutter en ny regering sig det boligforlig, der ligger, eller man forhandler et nyt på plads« og dele af regeringen allerede er dækket af forlig med boligaftalen fra 2010, lægger ministeren så med den førnævnte udtalelse i Boligen op til, at regeringen er parat til at begå forligsbrud på boligområdet?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Lediggang er roden til alt ondt.
Det er utroligt, at Venstre kan tolke min udtalelse til Boligen på den måde.
Jeg har indbudt til forhandlinger i morgen kl. 14.00, og jeg håber, at fru Louise Schack Elholm har tid til at møde op.
Jeg håber, at Venstre tager arbejdstøjet på i stedet for at være sure, som jeg sådan kan lytte mig lidt til at de er.
Det siger sig selv, at forhandlingerne skal ske med aftalepartierne, da dele af regeringen er med i boligaftalen, så jeg kan klart afvise, at der er tale om et forligsbrud.
Jeg går ud fra, at fru Louise Schack Elholm er bekendt med, at regeringen ønsker at fremrykke renoveringerne fra Landsbyggefonden, og det er jo dækket af boligaftalen.
Jeg har derfor også, som jeg sagde, indbudt forligspartierne til en drøftelse i morgen, og jeg har stor tiltro til, at Venstre her ikke blokerer med alle mulige øvelser om proces osv., men at vi på dette punkt kan blive enige om, at en fremrykning er vigtig, også sådan at vi kan skabe en vækstpakke, der siger sparto og sætter gang i væksten.
Det er 30.000 boliger og 5.000 håndværkere, der kan få beskæftigelse, vi taler om her.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Men ministeren fordrejede lidt sit eget citat, for ministeren siger i citatet: »... eller man forhandler et nyt på plads«, altså som alternativ til, at man tilslutter sig et boligforlig.
Sådan må det forstås.
Så hvis ikke man tilslutter sig et boligforlig, må man jo nødvendigvis bryde det, eller hvad var tanken med det her?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jamen den her regering vedstår sig arv og gæld, især gæld, må vi sige, for den er voldsomt stor fra den tidligere regering.
Det er sådan, at der er et boligforlig, hvor Radikale er med, og det er jo sådan, som det altid har været, og det var det også, da den tidligere regering kom til.
Jeg tror ikke, fru Louise Schack Elholm var i Folketinget på det tidspunkt, men jeg husker tydeligt, at der tilsluttede Konservative sig også folkeskoleforliget og alle mulige andre forlig.
Og så var det sådan, at hvis man åbnede op for yderligere partier, holdt man møder om det.
Men jeg kan garantere for, at jeg vil indkalde til en drøftelse af regeringens kickstart – det er jo det, jeg har gjort til i morgen – og fremrykningen af renoveringsinvesteringer som det, der blev aftalt i boligpakken 2010, hvor vi fremrykker yderligere.
Jeg mener, at VK tidligere har talt for fremrykning, og jeg forventer derfor også, at vi forholdsvis hurtigt kan blive enige om forslaget og få sat gang i beskæftigelsen.
Det skylder vi jo danskerne.
Så jeg kan ikke forstå, at fru Louise Schack Elholm læser det, der står i Boligen, som en vis herre læser Bibelen.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Det glæder mig, at ministeren har ændret holdning og nu i hvert fald bakker op om, at vi skal forhandle om et boligforlig.
Det ser jeg meget frem til.
Jeg er så spændt på, om man vil overholde god forhandlingsskik, da man altid har været efter den tidligere regering, og sørge for at indkalde til møderne og svare på spørgsmål og sådan noget fra forhandlingsparterne.
Det er meget morsomt, hvordan det, man tidligere gik rundt og sagde var de demokratiske spilleregler og god forhandlingsskik, nu er forhandlingsprocedurer, vi går op i for at trække tiden ud.
Jeg håber, at man stadig væk lever op til de ting, man efterspurgte fra den tidligere regering, netop med at invitere i god nok tid og sørge for, at vi har papirerne i tide, så vi har mulighed for at læse dem igennem, altså alle de her ting: at sørge for, at tingene rent faktisk kører efter de samme demokratiske spilleregler, som man selv efterlyste, da man var i opposition.
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Det er sådan, og det ved fru Louise Schack Elholm, at vi faktisk har fremsat den tidligere regerings finanslovforslag.
Nu er der kommet en række ændringsforslag til, som vi har stillet i en pakke, og et af de forslag er jo i virkeligheden, at vi nu tager hul på at fremrykke investeringer i den almene sektor.
Det tror jeg at man kan nå at læse til i morgen.
Når jeg ved, hvor flittige og dygtige folketingsmedlemmer er, er jeg helt sikker på, man kan nå at læse to sider.
Mekanikken er jeg sikker på at fru Louise Schack Elholm forstår, så jeg håber, vi forholdsvis hurtigt kan blive enige.
Og jeg overholder selvfølgelig gerne god forhandlingsskik, det gør den her regering.
Karen Ellemann (V), 2011-11-09:
Af ministerens besvarelse på spørgsmål nr. S 25 fremgår, at de kommunale børne- og skolechefer gennem de sidste mange år har argumenteret for nødvendigheden af, at der sker en fælles lovgivning og regulering af hele børne- og ungeområdet på statsniveau – er det et ønske, som ministeren har tænkt sig at imødekomme, og i givet fald hvordan?
Tak for det.
Christine Antorini (S), 2011-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo en god grund til, at vi har lavet et nyt Børne- og Undervisningsministerium.
Vi har ikke nogen planer om, at der skal være fælles lovgivning, men der er jo ikke nogen tvivl om, at der er en række steder, hvor der er fælles flader og samarbejder.
Og det er da noget af det, som vi er optaget af at kigge på, når nu vi har det nye Børne- og Undervisningsministerium, om der er nogen steder, hvor vi kan styrke samarbejdet.
Det er også inden for nogle områder, som man måske ikke lige tænker på, nemlig når man snakker om sundhed, krop og bevægelse.
Alt det, der også hører til det gode børneliv, vil jo også være noget, som det er naturligt at diskutere.
Men vi har i regeringen ikke på nuværende tidspunkt nogen planer om, at der nødvendigvis skal være fælles lovgivning.
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jeg synes ikke, der er grund til at glæde sig over, at der er ændret holdning, for min holdning er den samme, som den hele tiden har været, nemlig at vi selvfølgelig indkalder forligspartierne til boligaftalen.
Vi vedstår den aftale, som er lavet med et af regeringspartierne tidligere.
Det, vi beder om, er at få ændret i aftalen, det er et væsentligt element i den her kickstart, som jeg håber at Venstre ikke vil blokere for.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi selvfølgelig vil overholde god forligsskik med at indkalde parterne.
Men det er ikke så voldsomt kompliceret, skal jeg sige til fru Louise Schack Elholm.
Det at fremrykke for over 5 mia. kr. betyder jo, at Landsbyggefonden godkender og kvalitetsgodkender projekterne, og fru Louise Schack Elholm ved jo som boligordfører i den tidligere regerings tid, hvordan processerne er.
Så jeg betragter det ikke som særlig kompliceret og håber, at Venstre vil medvirke og ikke blokere med en hel masse utidige procedurespørgsmål.
Jeg håber, vi kan komme ind til kernen og hurtigt komme i gang, for det har Danmark brug for.
Jeg gentager gerne mig selv en gang til for – arveprins Knud blev der sagt i sin tid, nu er det denne gang for – fru Louise Schack Elholm.
Vi overtog et kæmpe hul i kassen, 96 mia. kr. er der i underskud på de offentlige finanser.
Det er et håndværkertilbud, vi overtager.
Derfor har vi været nødt til at prioritere benhårdt, men vi har prioriteret og fremrykket investeringer i den almene sektor.
Vi prioriterer faktisk sådan: 10,1 mia. kr. i 2011, 15,1 mia. kr. frem til 2013 og mere end 20 mia. kr. frem til 2016.
Der er et kæmpe efterslæb, som er oparbejdet under den tidligere regering, og jeg vil gerne sige, at jeg ikke håber, at Venstre vil stille sig i vejen for det her.
Så vil jeg sige, at jeg selvfølgelig vedgår mig både arv og gæld.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Jamen det var da dejligt med noget klar tale.
Ministeren anerkender, at ministeren og resten af regeringen ikke har prioriteret at sætte statslige penge af til renoveringer i den almene sektor.
Skal jeg så forstå ministeren således, at ministeren ikke længere er enig i Socialdemokraternes tidligere ordførers, hr. Thomas Jensens, udtalelse i sagen, som nemlig er, at det udelukkende er lejernes egne opsparede midler i Landsbyggefonden, der skal betale for renoveringer og løft af nedslidte boligområder, og at det ikke er fair over for lejerne?
Er det, fordi ministeren så har ændret holdning?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Nu kender hr. Jakob Ellemann-Jensen mig jo ganske godt og ved, at jeg er en politiker, der siger, hvad jeg mener, og det tror jeg egentlig godt vælgerne kan lide.
Min holdning har hele tiden været, at det var bedst med to akutfunktioner, men også at man skulle følge regionerne.
Derefter er det jo efter rådgivning fra Sundhedsstyrelsen, og så må man tage den diskussion, som er i gang.
Men som jeg har sagt flere gange, vedrører den her diskussion jo sundhedsministeren og Region Syddanmark.
Der er en politisk proces i gang imellem de to myndigheder.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-09:
Jeg vil lige vende tilbage til bekymringen fra før.
Min bekymring for de sydfynske patienter er absolut ægte.
Jeg mener bare ikke, at akutfunktionen er den rigtigste løsning.
Det er et synspunkt, jeg deler med den ledende overlæge på akutmodtagelsen på Svendborg Sygehus, der må antages at vide, hvad han taler om.
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jeg er jo meget rørt over hr. Jakob Ellemann-Jensens bekymring for akutfunktionen, men den stikker jo ikke så dybt, som jeg har redegjort for.
Det andet er, at den her regering i modsætning til den tidligere regering jo har åbnet op for, at der kan blive to akutfunktioner på Fyn.
Så der er vi nået et skridt videre, end vi gjorde med den tidligere regering, der bare hældte den beslutning, som Region Syddanmark havde truffet, fuldstændig ned ad brættet ved hjælp af nogle eksperter.
Men det var jo hr. Jakob Ellemann-Jensens partifæller, der styrede eksperterne.
Så lad mig sige, at jeg synes, det her er en lille smule polemisk, for hr. Jakob Ellemann-Jensen ved godt, at der er åbnet op for en politisk proces, der nu kører imellem sundhedsministeren og Region Syddanmark.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Hvad er baggrunden for, at ministeren efter folketingsvalget har skiftet holdning til finansieringen af renoveringer i den almene sektor, jf. Socialdemokraternes tidligere boligordfører Thomas Jensen, der i sin ordførertale til L 60 i folketingsåret 2010-11 sagde, at »Derfor har Socialdemokraterne sammen med SF i finanslovforslaget og også i vores skatteudspil afsat en statslig milliard kroner til renovering af boliger i ghettoområder.
Men den chance, at bruge statslige midler, forspilder regeringen desværre.
Det er fortsat 20 pct. af den danske befolkning, nemlig dem, der bor i de almene boliger, som skal betale 100 pct. af renoveringsopgaverne«?
Jeg har ellers hørt, at man også må motivere sit spørgsmål.
Hvad er baggrunden for, at ministeren efter folketingsvalget har skiftet holdning til finansieringen af renoveringer i den almene sektor, jf. Socialdemokraternes tidligere boligordfører, hr. Thomas Jensen, der i sin ordførertale til L 60 i folketingsåret 2010-11 sagde, at »Derfor har Socialdemokraterne sammen med SF i finanslovforslaget og også i vores skatteudspil afsat en statslig milliard kroner til renovering af boliger i ghettoområder.
Det er fortsat 20 pct. af den danske befolkning, nemlig dem, der bor i de almene boliger, som skal betale 100 pct. af renoveringsopgaverne«?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Jeg medgiver, at det var et langt spørgsmål.
Jeg skal prøve at se, om jeg kan give et lige så langt svar til fru Louise Schack Elholm.
Jeg kan sige, at jeg på ingen måde har skiftet holdning til renoveringen af den almene boligsektor.
Jeg er fortsat af den opfattelse, at der er et stort behov for at give dele af sektoren et stort løft.
Fru Louise Schack Elholms tidligere regering godtgjorde jo, at der er et kæmpe renoveringsbehov på et sted mellem 60 og 120 mia. kr., så den bliver attraktiv også for de boligsøgende og vi modvirker en opdæmpning af boligmarkedet.
Jeg er også af den opfattelse, at det skal gå hurtigt.
Derfor foreslår vi bl.a. at fremrykke renoveringsinvesteringer, som støttes af Landsbyggefonden.
Det vil betyde, at den meget lange venteliste, som er opbygget i fonden i de senere år, allerede vil kunne afvikles i år.
Jeg havde gerne set, at det også fra samfundets side havde været muligt at afsætte midler hertil.
Det har rigtignok været Socialdemokraternes ønske.
Men samtidig må jeg sige, at vi nu står i en meget vanskelig økonomisk situation – ja, fru Louise Schack Elholm ved jo, at efter et kasseeftersyn er underskuddet ikke mere 85 mia. kr., men 96 mia. kr.
Det er noget af et håndværkertilbud, kan man sige i boligjargon, vi overtager efter VKO her.
Det er et underskud på statsbudgettet, som er gigantisk, og det kan ikke lade sig gøre at fortsætte med det.
Derfor gør det det bydende nødvendigt med en skarp prioritering af udgifterne, sådan som det er sket i regeringens oplæg til finanslov 2012, »Ansvar og handling«, og derfor er der i denne omgang afsat statslige midler til renovering af den almene sektor.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-09:
Jamen der er jo blevet plads til andre ting på finansloven, så det er jo et spørgsmål om prioritering.
Regeringen har simpelt hen bare ikke prioriteret at sætte statslige penge af til renovering af den almene sektor, så hvorfor indrømmer ministeren ikke bare, at det ikke er en prioritering fra regeringens side?
Jeg har fuld respekt for, at man ønsker at sikre den nationale økonomi.
Det skal man bare overveje, inden man udsteder en masse løfter.
Ministeren kryber udenom.
Ministeren vil ikke rigtig fortælle, hvorfor det er, at man har lavet prioriteringer, men ikke har prioriteret det her område, netop at sætte statslige penge af, som man lovede inden valget.
Hvorfor har man ikke sat dem af?
Hvorfor har man valgt andre projekter at sætte penge af til?
Hvorfor var det vigtigere end at sætte penge af til at sætte statslige penge i renoveringer, når nu man havde lovet det før valget?
Carsten Hansen (S), 2011-11-09:
Ja, jeg skal ikke klandre fru Louise Schack Elholm for, at hun ikke kan vide alting, men det er faktisk sådan, at det var tre partier, der gik til valg på hver deres valggrundlag.
Vi gik til valg sammen med SF, og De Radikale gik til valg på deres grundlag.
Det har vi lavet et regeringsgrundlag på, som jeg både er stolt over og glad for.
Jeg vil sige, at med den kickstart, vi laver med næsten 18 mia. kr., er det virkelig noget, der rykker.
Folk derude bliver arbejdsløse, folk derude mister deres job, og derfor er det så vigtigt, at vi får gang i samfundet igen med uddannelse, vækst og beskæftigelse.
Det håber jeg som sagt ikke at Venstre vil blokere for i boligforligskredsen.
Når det så er sagt, er det da klart, at det er en prioritering.
Det er altså den prioritering, vi har lavet.
Jeg vil også sige, at vi har lavet et fælles regeringsgrundlag, som jeg er stolt over og glad for, og de prioriteringer, der ligger i det, står jeg gerne ved.
I modsætning til den tidligere regering, som troede, at man kunne spare sig ud af krisen, tror vi, at vi kan finansiere det, og så har vi indført et forsigtighedsprincip, nemlig at vi ikke bruger penge, som vi ikke har.
Vi kan nemlig ikke blive ved med at arbejde med sådan et kæmpe underskud, som der er efterladt fra VKO.
Karen Ellemann (V), 2011-11-09:
Jeg har været ude at anerkende, at jeg faktisk synes, at det er en rigtig god idé, at man har lavet det her samlede børneministerium, og jeg venter mig rigtig meget af det.
Når man så kigger på alle de forskellige lovgivninger, der er på området, kunne det jo godt være, at det måske er på sin plads at overveje, om det ikke kunne være en fordel for børns opvækst i Danmark, at der på det her område er noget fælles, så vi i højere grad kigger både på dagtilbudsloven, folkeskoleloven og hele diskussionen om skolefritidsordningen, der ligger i en lovgivning, og fritidshjemsordningen, der ligger i en anden lovgivning.
Vil ministeren bruge den mulighed, der ligger, og er der nogle ambitioner, der går i den retning?
Karen Hækkerup (S), 2011-11-09:
Nu har der siddet en borgerlig regering i 10 år, og til det kan man sige: Hvorfor pokker er der ikke sket noget mere, når det åbenbart har været så tydeligt for alle, at der her har været et problem?
Det synes jeg da faktisk giver stof til eftertanke.
Der er ikke sket noget, fordi den tidligere regering ikke ville anerkende, at det her faktisk er et problem for de mennesker, der er involveret i bl.a. de her ægteskaber, som man ikke kan få anerkendt og ikke kan få opløst, medmindre der er andre instanser end den danske lovgivning, der har sanktioneret, at de skal ophæves.
Så jeg vil bare sige, at den nye regering ser med andre øjne på de her problemer.
Vi anerkender, at problemerne findes.
Vi skal ikke ud i intetsigende symbollovgivning.
Når vi skal lave noget for at rette op på de her skader og de her manglende frihedsrettigheder, som borgere oplever i vores land, så skal vi sørge for at lave en indsats, der virker.
Jeg har nu nedsat en arbejdsgruppe.
Den ser på alt, der er behov for at se på i den her forbindelse.
Den kommer med et papir primo marts.
Der vil vi så lægge forslag frem, hvis der er forslag om noget, der enten kan løses ved lovgivning eller på anden måde.
Til det sidste, som hr. Martin Henriksen spørger til, nemlig tvang, vil jeg bare sige: Det er i forvejen ifølge dansk straffelov ikke tilladt at tvinge nogen til noget, det er i forvejen en strafbar handling.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Er ministeren ikke enig i, at der aldrig før er kommet så mange udlændinge til Danmark for at studere og arbejde, som tilfældet var under den tidligere regering, og kan ministeren i den forbindelse forklare, hvordan det kan være, at ministeren i Berlingske Tidende den 2. november 2011 tilkendegiver, at det er for svært at få udlændinge til at komme til Danmark for at arbejde, og kan ministeren oplyse, hvad ministerens succeskriterium er for, hvor mange udlændinge der skal komme til Danmark for at arbejde, for at ministeren er tilfreds?
Er ministeren ikke enig i, at der aldrig før er kommet så mange udlændinge til Danmark for at studere og arbejde, som tilfældet var under den tidligere regering, og kan ministeren i den forbindelse forklare, hvordan det kan være, at ministeren i Berlingske Tidende den 2. november 2011 tilkendegiver, at det er for svært at få udlændinge til at komme til Danmark for at arbejde, og kan ministeren oplyse, hvad ministerens succeskriterium er for, hvor mange udlændinge der skal komme til Danmark for at arbejde, for at ministeren er tilfreds?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Det er korrekt, at der under den tidligere regering er kommet flere udlændinge til Danmark.
Der er kommet flere i 2010 end i 2001.
Men jeg synes, at spørgeren skal notere sig, at titlen handler om, at vi skal skaffe arbejdspladser til Danmark.
Det kræver bl.a., at kinesiske investorer, brasilianske investorer har mulighed for at få visum og adgang til at komme til Danmark forholdsvis simpelt.
Jeg oplever, at vi har andre regler end andre EU-lande.
Der står meget klart i regeringsgrundlaget, at vi vil satse målrettet på at forbedre vilkårene for at tiltrække udenlandske virksomheder og højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, og et af de områder, vi vil styrke, er den internationale rekruttering.
Det kræver bl.a., at man forbedrer modtagelsen, når folk kommer til landet.
Deres ægtefæller skal opleve, at de kan få et arbejde i Danmark, og deres børn skal opleve, at de har en mulighed for at gå i internationale skoler.
Vi vil ganske enkelt åbne Danmark op, så vi får flere arbejdspladser til landet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren synes, at vi skal lukke Danmark op, sådan som det bliver sagt, men der er jo ingen grund til at åbne en dør, der i forvejen er ganske åben.
Hvis man kigger på tallene fra f.eks. 2004 til 2010, er det jo sådan, at antallet af dem, der kommer for at arbejde i Danmark, faktisk er mere end firdoblet. I den periode er man gået fra omkring 6.700 job i Danmark i 2004 til godt 30.000 job i 2008.
Det er nogle tal, som bl.a. er verificeret i Berlingske Tidende tilbage fra den 21. november sidste år, så det er ganske klare tal, som jo beskriver, at der faktisk er store muligheder for de folk, som har behov for at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark, sådan at de også kan få de her job besat.