runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg undrer mig lidt over det der med, at finansministeren i fuldt firspring er på vej væk fra den der beregning med de 8.000, som man selv har markedsført i helsidesannoncer i aviserne.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne tilbage til den økonomiske politik og finanspolitik, der blev ført i 2007, herunder selvfølgelig skattereformen – eller skattelettelsen.
Det er jo velkendt, at uafhængige økonomer har kritiseret regeringen for, at den finanspolitik, der blev ført, var medvirkende til, at vi blev hårdt ramt af krisen, fordi der var overophedning i dansk økonomi, men jeg vil bare bede finansministeren om at bekræfte, at det fremgik af det konvergensprogram, man fremlagde for 2007, at – og jeg citerer: »De nye prioriteringer i skatte- og udgiftspolitikken frem mod 2015 svækker isoleret set finanspolitikkens holdbarhed«.
Er det ikke korrekt, at det var billedet af den økonomiske politik i 2007, at den svækkede den finanspolitiske holdbarhed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Det kan jeg jo ikke udtale mig om.
Det er jo et teoretisk regnestykke, der er lavet, baseret på den gennemsnitlige udgift for offentligt ansatte, der så er divideret op i de her beløb.
Men jeg vil da ikke stå her og give en garanti for, at der ikke er nogen, der mister deres arbejde.
Vi kan jo bare objektivt konstatere, at der er 100.000 offentligt ansatte, der rejser eller har gjort det i de senere år, hvert eneste år, og at vi kommer til at mangle arbejdskraft i de kommende år.
Så jeg tror ikke, at det bliver noget stort problem.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Det vil altså sige, at det regnestykke, som Finansministeriet har lavet, og som kommer frem til, at 8.000 kommunale stillinger skal nedlægges, nemlig hvad der svarer til 4 mia. kr., handler om stillinger, som helt konkret bliver nedlagt, altså igen ud fra det regnestykke, som Finansministeriet selv har lagt frem.
Ja eller nej?
Bliver stillingerne nedlagt, eller bliver de genopslået senere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
De 8.000 stillinger er jo opstået som et regnestykke på baggrund af vores forslag om besparelser på 4 mia. kr. I lyset af at der er 100.000, der forlader den offentlige sektor, og i lyset af at vi kommer til at mangle arbejdskraft i de kommende år, tror jeg, at de fleste vil kunne finde anden beskæftigelse.
Men vi skal i øvrigt i gang med at tilpasse os de nye tider, hvor vi jo får et meget stort fald i antallet af skoleelever, og hvor der kommer en stigning i antallet af ældre.
Så der vil skulle ske nogle omstillinger i den offentlige sektor.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Tak for det.
Jeg vil spørge til det, som jeg også tidligere har spurgt finansministeren om, nemlig om de 8.000 kommunale stillinger, som Finansministeriet har regnet sig frem til det vil koste på grund af besparelserne på de 4 mia. kr. i kommunerne.
Julie Rademacher (S), 2010-04-29:
Vi ser gang på gang, at regeringen trækker nedskæringer ned over kommunerne.
Jeg kan godt forstå, at man griner, men der er faktisk ikke særlig meget at grine af, for det her går ud over utrolig mange mennesker.
Det sidste, vi har brug for lige nu, er, at endnu flere folk bliver fyret.
Er det, der sker i øjeblikket med de besparelser, ikke bare at sende regningen videre til næste generation?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Hvor er besparelserne?
Julie Rademacher (S), 2010-04-29:
I 2001 havde finansministeren ikke fået skattelettelser.
I 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 og 2010 har regeringen og mange af de rige, der bor i Danmark, fået skattelettelser.
Samtidig er der utrolig mange, der har mistet deres job.
Det, vi, den unge generation, så får at vide nu, er: Ja, men det kan godt være, at vi bliver nødt til at indføre brugerbetaling på uddannelse osv.
Sender ministeren ikke bare regningen videre til næste generation?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg ved ikke rigtigt, hvad det er for nogle uddannelser, der er indført betaling på, men det kan vi måske vende tilbage til på et andet tidspunkt.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Ja, man tror jo nærmest ikke sine egne ører.
Men inden vi nu lader os betage af den, lad os sige, flotte snak, vil jeg gerne spørge hr. Ole Sohn: Hvad betyder det for dansk erhvervsliv, at S-SF via deres »Fair Forandring« vil hæve skatterne for erhvervslivet med 3 pct.?
Hvad betyder det med hensyn til konkurrenceevne?
Jeg går ud fra, at hr. Ole Sohn vil bekræfte, at det forringer virksomhedernes konkurrenceevne.
Jeg går ud fra, at hr. Ole Sohn vil bekræfte, at det betyder, at de produkter, der produceres i danske virksomheder, bliver dyrere at sælge ude på verdensmarkedet, og at det så vil betyde, at man kan sælge færre produkter, ansætte færre medarbejdere, og at det i det hele taget vil give færre penge i statskassen, så der er færre penge til velfærd.
Kan jeg få det bekræftet?
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg kan altså ikke bekræfte, at der i »Fair Forandring« står, at vi hæver selskabsskatten med 3 pct., for det står der ikke.
Det er rigtigt, at vi beder erhvervslivet, ikke mindst bankerne, som nu igen er begyndt at skovle penge ind, om at bidrage lidt til, at vi får en bedre folkeskole, som er forudsætningen for, at erhvervslivet får en veluddannet arbejdskraft, som er forudsætningen for, at vi kan øge produktiviteten.
Det er korrekt.
Så det er sådan set det, der ligger i det.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Nu vil jeg gerne her også med mikrofonen tændt sige, at jeg sagde: svarende til 3 pct., og det er uafhængige økonomer, der har regnet det ud i forhold til oplægget.
Men det blev bekræftet, at det vil være den beskatning, erhvervslivet vil få, og det vil så give de negative konsekvenser, jeg beskrev.
Så vil jeg gerne spørge, i forbindelse med at den person, der lige er valgt ind i SF's bestyrelse med flest stemmer, for kort tid siden har meddelt, at der ikke burde være nogen mennesker i Danmark, der kunne få lov til at tjene over 50.000 kr.: Synes hr. Ole Sohn, at man med den begavelse har fortjent at sidde i bestyrelsen for SF?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Vi skal bare snakke om det på et ordentligt grundlag, og grundlaget er, at den skattereform, der udløste hr. Ole Sohns kritik, var skattereformen fra 2009, som er finansieret krone for krone, og som oven i købet, fordi den fremkalder et større arbejdsudbud, bidrager til holdbarheden med 5,5 mia. kr. Det synes jeg da var en væsentlig oplysning frem for hr. Ole Sohns oplysning om, at den skulle have bidraget til at forværre Danmarks problemer.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Nu ved jeg ikke, om hr. John Dyrby Paulsen ikke var i salen, da jeg forklarede, hvad der grundlæggende ligger i den her skatteomlægning, men jeg kan bare sige ganske kort, at grundlæggende ligger der faktisk i skatteomlægningen en overfinansiering – ikke en underfinansiering, men en overfinansiering – der sikrer, at der i den sidste ende kommer flere penge ind fra de bedst stillede i samfundet, f.eks. via den her pensionsordning, hvor man jo i dag kan spare ret store beløb op.
Det ville man kunne gøre til en lavere skat, hvis vi ingenting havde gjort.
Det sikrer Dansk Folkeparti og regeringen så at der bliver styr på, den retfærdighed bliver sikret.
Så der er et eller andet helt grundlæggende, som man er gået fejl af i en eller anden partiskole hos Socialdemokraterne, fuldstændig grundlæggende, og det synes jeg egentlig man skulle genoprette.
Vi kommer meget gerne til stede, hvis man sådan under ordnede former skal fortælle, hvad skatteomlægningen grundlæggende går ud på.
Det er ikke, fordi den er de vises sten, men den er ikke sådan, som hr. John Dyrby Paulsen beskriver den.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg kan sige, at det ikke er og aldrig bliver SF's politik.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Dansk Ældreråd peger i en udtalelse på, at besparelser og omstruktureringer, ændrede prioriteringer osv. vil få store konsekvenser for ældre patienter, og det er jo særlig de patienter, der er på de medicinske afdelinger.
Det, jeg ønsker at spørge Dansk Folkeparti om, er, om Dansk Folkeparti er enig i, at når man har nulvækst, som samlet set betyder, at de offentlige udgifter ikke må stige, og man siger, at sygehusene skal tilføres flere midler, så betyder det, at der er et sted, hvor der skal betales ude i kommunerne i de dele af regionen, som ikke har at gøre med sundhedsvæsenet.
Er ordføreren enig i, at det altså betyder, at det er ude i kommunerne, der vil ske nogle besparelser, og at det bl.a. er på ældreområdet, og at det også er på børn- og ungeområdet?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Jeg er ikke enig i, at det nødvendigvis sker, men der kan jo i nogle af de her kommuner, hvor nogle af dem er de store kommuner, hvor der er mange ældre, og som er styret af Socialdemokrater, blive taget et dårligt tiltag, der kan betyde, at det kan gå ud over de ældre.
Derfor er vi jo i Dansk Folkeparti netop også meget opmærksomme på den her sag, og vi vil, som jeg har sagt tidligere under debatten, være meget opmærksomme på, at de justeringer, der skal foretages, ikke går ud over de ældre, heller ikke de ældre medicinske patienter.
Julie Skovsby (S), 2010-04-29:
Tak for det.
Jamen det er jeg sådan set glad for at høre, for jeg synes jo, at Dansk Folkeparti har manglet i den her debat omkring unødige indlæggelser og medicinske patienter, som har resulteret i, at regeringen har meddelt kommunerne, at man nu gør taksten aktivitetsafhængig – man fjerner altså den faste takst og gør taksten aktivitetsafhængig.
Hvor er Dansk Folkeparti henne i den debat?
Der har været eksperter ude og advare om, at det her kan betyde, at ældre, der egentlig har brug for indlæggelse på et sygehus, ikke kommer af sted på et sygehus.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Vi synes egentlig, det kan være fornuftigt nok, at man tildeler penge, i forhold til hvad der rent faktisk udføres af aktiviteter udeomkring lokalt.
Det er et meget sundt princip, at vi er meget opmærksomme på, at alle dele af den offentlige sektor fungerer så effektivt som muligt.
Men når det så er sagt, er vi jo netop, som jeg sagde før, meget opmærksomme på, at det her ikke går ud over svage ældre medicinske patienter, for det må være en bunden opgave for os, når vi har et velfærdssamfund, som vi siger at vi har brugt mange penge på at udbygge, at vi så også holder øje med, at de, der virkelig er svage, får den tilstrækkelige hjælp og den omsorg, som er nødvendig.
Så i Dansk Folkeparti lytter vi meget til, hvad Ældre Sagen er kommet frem med af eksempler, ligesom vi altid gør, fordi vi skal sikre, at der ikke er nogen ældre, der har svært ved at klare sig selv, og som falder igennem systemet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg er lige nødt til at korrigere en fejl, inden vi går videre i debatten her.
Det handler om, hvorvidt skattereformerne var finansierede.
Hvis vi nu tager skattereformen fra 2009, vil jeg gerne understrege, at forværringen af udfordringen for de offentlige finanser sammenlignet med sidste års konvergensprogram ikke kan tilskrives regeringens skattepolitik, tværtimod.
Regeringen har gennemført en skattereform for 2010, som over årene er fuldt finansieret krone for krone.
Faktisk styrker skattereformen den offentlige økonomi både i 2015 og på lang sigt.
Reformen styrker holdbarheden med 5,5 mia. kr. om året som følge af de gavnlige virkninger på arbejdsudbud og opsparing.
Skattereformen er derfor en del af løsningen på både de kortsigtede udfordringer med at få gang i økonomien og de mere langsigtede udfordringer med at styrke arbejdsudbuddet og grundlaget for finansiering af de offentlige udgifter.
Så langt for 2009.
2007-skattereformen var finansieret inden for rammerne af 2015-planen ved at aflyse den nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget, der ellers skulle ske under gældende lov, og ved indeksering af energiafgifterne.
I den forbindelse er det jo særlig interessant, at Socialdemokraterne har været ude at kritisere finansieringselementerne i 2007-nedsættelsen, og her vil jeg så lige minde om, at Socialdemokraterne i deres finanslovforslag for 2008 selv brugte finansieringen af 2007-skattenedsættelserne til de såkaldte velfærdsrettigheder.
Det undrer mig en del, at man efterfølgende siger, at der slet ikke var tale om reel finansiering.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg gør, som formanden siger.
Det er en god regel at have i enhver gruppe.
Jeg skal bare være helt sikker på udlægningen af finansieringen, for der er, så vidt jeg kan forstå, tre forskellige udlægninger af regeringens skattereform.
Den ene er finansministerens udlægning: Skattereformen er finansieret krone for krone.
Den anden er Dansk Folkepartis udlægning.
Som vi lige hørte fra Folketingets talerstol, mener Dansk Folkeparti, at skattereformen giver et finansieringsbidrag.
Og jeg kan forstå, at den konservative udlægning er, at skattereformen er en perlerække af skattelettelser.
Det vil sige, at de tre partier, som har gennemført skattereformen, enten mener, at den er overfinansieret, at den er finansieret, eller at den er underfinansieret.
Hvem har ret?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Så prøver vi igen, og vi koncentrerer os stadig væk om 2007-skattelettelsen.
Her står jeg med vismandsrapporten fra Det Økonomiske Råd, »Dansk økonomi, efteråret 2007«.
På side 5 i resumeet står der: Bortset fra et lille finansieringsbidrag fra indekseringen af energiafgifterne er skattelettelserne ikke finansieret på kort sigt.
Hvorfor er de ikke det?
Men når der nu er et kæmpe hul i 2015-planen, så er de skattelettelser, man gav i 2007, ikke finansieret.
Derfor er pointen den, at når man nu vil følge sin 2015-plan op med nulvækst i den offentlige sektor, hvilket betyder, at man reducerer udgifterne med 24 mia. kr. på børn, ældre og de unge, så er det de besparelser, som nu betaler de skattelettelser, som man gav i 2007.
For forudsætningen for, at de var finansieret, var, at den 2015-plan, der nu er hul i, ikke havde det hul i de fremtidsberegninger, man lavede, da man gav de her skattelettelser.
Ergo er på nuværende tidspunkt skattelettelsen fra 2007 ikke finansieret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Nu har jeg den ikke hos mig.
Men det, der interesserer mig, er sådan set, om den var finansieret eller ikke var finansieret.
Det er det, der har været kritikpunktet, og det er bare det, jeg vil gendrive.
Socialdemokraterne har selv brugt det samme bidrag, men til at finansiere noget andet.
Så det er jo i allerhøjeste grad en realitet.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Nu spørger jeg til skattelettelsen i 2007.
Er det rigtigt, at man, når man læser regeringens konvergensprogram for 2007 – på side 9, 15 og 16 – vil se, at der står: De nye prioriteringer i skatte- og udgiftspolitikken frem mod 2015 svækker isoleret set finanspolitikkens holdbarhed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
2007-skattelettelserne var finansieret inden for rammerne af 2015-planen ved at aflyse den nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget, der ellers skulle ske under gældende lov, og ved indeksering af energiafgifterne.
Så vil jeg lave en ny konstatering: 2007-skattenedsættelserne var finansieret inden for rammerne af 2015-planen ved at aflyse den nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget, der ellers skulle ske under gældende lov, og ved indeksering af energiafgifterne.
Så at sige, at der ikke var tale om en reel finansiering, er jo forkert.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
[Lydudfald]
… over for de mange seere, som forhåbentlig følger med her, at finansministeren prøver en ny teknik ved at have en blok liggende ved sin pult og notere ned frem for at tage præfabrikerede talepapirer med op og begynde at forholde sig til noget, der ikke er sagt. Jeg har bevidst ikke forholdt mig til skattereformen 2009, fordi jeg fuldt ud anerkender, at hvis man gennemfører den efter forudsætningerne, vil den i 2019 være finansieret.
Jeg påpeger bare, at nogle af forudsætningerne ved de tidligere skattenedsættelser ikke har været opfyldt, og det er sådan set også det, der gør, at der mangler 7 mia. kr. i 2015-planen, som ikke er realiseret, fordi en del af det jo var arbejdsmarkedsreformen, som ikke blev gennemført.
Det var bare en almindelig konstatering, så finansministeren havde slet ikke behøvet at tage ordet, hvis han havde lyttet efter.
Han kunne også have taget små notater og forholdt sig til noget af det, jeg sagde i min tale.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg tror, at man kan sige, at skattereformen er finansieret krone for krone, og det, at vi oven i købet nedsætter marginalskatterne, gør jo, at folks lyst til at arbejde mere stiger, og dermed bidrager den også til at styrke holdbarheden med 5,5 mia. kr. Så det er kendsgerningerne, vil jeg sige til fru Margrethe Vestager.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Er det ikke det, man kalder for et rungende både-og: Dansk Folkeparti har ret, når de siger, at der er 5,5 mia. kr. at gøre godt med, men Venstre har også ret, når de siger, at den er finansieret krone for krone.
Efterlader det ikke kun De Konservative hængt lidt til tørre, i og med at det er det der med, at det er skattelettelser, der er det rene sludder, fordi folk kommer til at betale for den, uanset hvordan de snor sig?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Skattereformen er finansieret krone for krone, og det er oven i købet sådan, at den, når den er fuldt indfaset, medvirker til holdbarheden med 5,5 mia. kr.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg tror, at der er noget, hr. Hans Kristian Skibby har misforstået.
Det er sådan set regeringens politik, der medfører, at der skal afskediges 8.000 offentligt ansatte.
Det er det, finansministeren og Venstre har lavet en annoncekampagne om eller i hvert fald udbasuneret er konsekvensen.
Så det er ikke noget, oppositionen foreslår.
Det er konsekvenserne af den politik, som Dansk Folkeparti støtter.
Det, vi har sagt, er: Er det ikke tudetosset, at vi siger til entreprenørerne, at de skal sætte deres maskiner i garagen og holde ferie for egen regning; at vi siger til bygningshåndværkerne, at de skal gå over og få arbejdsløshedsdagpenge, som staten skal betale, frem for at foreslå nogle energirigtige renoveringer af folkeskoler, af ældreboliger?
Det er noget, som vi skal gøre før eller siden, så hvorfor ikke gøre det nu, mens vi har arbejdskraften til rådighed, og så spare på dagpengeudgiften?
Det er det, man kalder sund fornuft, og det skaber beskæftigelse og skaber grundlag for, at den private sektor i øvrigt kan få medvind i et begyndende opsving.
Der er simpelt hen noget, som spørgeren har fået galt i halsen.
Regeringen har foreslået nedskæringer i kommunerne, som medfører 8.000 færre ansatte, og det er som følge af afskedigelser.
Der er ingen private job til dem, så de skal over i dagpengesystemet, og det giver en stigende udgift på statens budget.
Så er det rigtigt, at regeringen eller Venstre, eller hvem det er, der har gjort det, på sin egen måde har formuleret et spørgsmål om oppositionspolitik.
Det gør det ikke nødvendigvis korrekt.
Det medfører ingen varige udgifter for staten, at man flytter udgifter, som man i dag har til arbejdsløshedsdagpenge, over til fremrykning af offentlige investeringer, altså opgaver, som skal udføres før eller siden.
Gør vi det ikke i dag, skal vi gøre det i morgen eller til næste år.
Kan man oven i købet gøre, som SF foreslår, nemlig lave energirigtige renoveringer af den offentlige bygningsmasse, så er det fuldstændig omkostningsfrit, for så vil man reducere energiudgiften, og det er altså en besparelse for fremtiden, som gør, at pengene kan flyttes over og efterfølgende investeres i private arbejdspladser.
Så det er sådan set et udtryk for sund fornuft, hvilket SF også står for.
Mads Rørvig (V), 2010-04-29:
Så kom der lys i lampen.
Hr. Ole Sohn anklager Venstres regnemaskiner for ikke at virke.
Socialdemokratiets ordfører lovede tidligere i debatten i dag, at de forslag, som var blevet stillet, og som vi så har regnet os frem til er på 50 mia. kr., selvfølgelig også vil indgå i den hemmelige plan, som S og SF kommer med.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Nu har der fra regeringspartierne og Dansk Folkepartis side været snakket meget om Socialdemokraterne og SF's såkaldte hemmelige plan.
Vi har sådan set bare i al beskedenhed gjort det, at efter at regeringen har brugt et år på at udarbejde en redegørelse over de udfordringer, som dansk økonomi står over for, og præsenteret os for et holdbarhedsproblem på 24 mia. kr., har vi anerkendt det, og det har vi gjort fra dag et.
Vi har så bare nogle større ambitioner, end regeringen har, for vi ønsker ikke, at der skal ske nogen nedskæringer i den offentlige sektor, som rammer folkeskolen, som rammer daginstitutionerne, og som rammer ældreområdet.
Mads Rørvig (V), 2010-04-29:
Hr. Ole Sohn kunne jo egentlig have valgt at svare ja eller nej på spørgsmålet, det er jo sådan rimelig simpelt, i stedet for at snakke uden om.
Jeg prøver en gang til: Vil der i den hemmelige plan, som bliver fremlagt inden sommerferien, indgå finansiering af de løfter, S og SF er kommet med hidtil?
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jamen den økonomiske plan vil løfte den udfordring, vi står over for, og det er holdbarhedsudfordringen på 24 mia. kr. plus de ting, som vi lægger ind, og som skal gennemføres i den første valgperiode, men faktisk også en række af de økonomiske reformer, som er nødvendige for at genskabe holdbarheden i dansk økonomi efter 8 ½ år med Dansk Folkeparti som støtte til VK-regeringen.
Det er en stor opgave – en meget stor opgave, erkender jeg – men det kan lade sig gøre.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-29:
Jeg vil godt kvittere for, at hr. Ole Sohn har bekræftet, at den udgiftsreduktion, der skal foregå i kommunerne, er de 4 mia. kr. fordelt over 3 år.
Så vil jeg komme med en lille opfordring til hr. Ole Sohn om, at han låner sin udmærkede lommeregner, som man står og praler af fra Folketingets talerstol, ud til sin partiformand, hr. Villy Søvndal, fordi han har regnet sig frem til de 24 mia. kr., og det jo så forkert, falsk, usandt.
Jeg vil også godt spørge hr. Ole Sohn i forbindelse med Venstres beregninger – og det er jo fair nok, at et politisk partis beregninger over, hvilke udgifter en modstander har brugt, ikke er rigtige – om hr. Ole Sohn så vil løfte sløret for, hvad der står på hr. Ole Sohns lommeregner, når man tæller løfterne sammen, som SF har givet i det forgangne år.
Hvad står der så på hr. Ole Sohns lommeregner?
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Nu bliver der spurgt om mange ting, men jeg kan sige, at de forslag, som vi lægger frem, er finansieret.
Og jeg kan sige, at det, vi mener der er behov for at man gør her i 2011, er, at man også laver en fremrykning af offentlige investeringer, som har det til formål at lave energirigtige renoveringer af den offentlige bygningsmasse, fordi det er tudetosset at lade være.
Det tudetosset, for opgaven skal jo løses før eller siden.
Gør vi det ikke, sender vi jo regningen videre til vores børn.
Det er hamrende asocialt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-29:
Nu er der jo mange, der vil mene, at SF står for signalforvirring, og jeg tror faktisk mere og mere på det, skulle jeg hilse at sige.
Det med de 8.000 jobs er ikke regeringens tal.
Det er et tal, som er beregnet i Finansministeriet.
Så kan man jo ikke som ordfører komme og sige, at det skyldes regeringens initiativer.
Det er konkret taget ud af beregninger, som er kommet på baggrund af et forslag, som ordførerens eget parti står bag.
Derfor spørger jeg: Er det virkelig god, solidarisk socialistisk politik at fremlægge en vækstpakke, som man kalder det, som over 5 år medfører, at vi skal sige farvel til 8.000 danske arbejdspladser?
Jeg synes, at SF skylder os en god forklaring.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg vil gerne gentage mig selv.
Derfor er udfordringen større for os både på kort og også på lang sigt for at få genoprettet det hul, som Dansk Folkeparti og regeringen har lavet i dansk økonomi.
Alt andet ville være uansvarligt, for det, der sker, hvis man bruger flere penge, end man har, er jo, at man sender regningen videre til nogle andre.
Gør man det, er de første, der bliver ramt, de svageste i samfundet.
Det er jo derfor, at vi kan se nu, at dem, der bliver ramt af regeringens politik, er børnene, og det er de ældre.
Det er da hamrende uansvarligt.