runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2012-01-18:
Jeg hører ikke en klar stillingtagen her.
Naturligvis skal danske soldater opføre sig efter vores værdier, og naturligvis skal danske soldater, der udøver tortur eller den slags, straffes og straffes hårdt.
Det er jo bare sådan, at de internationale konventioner, der er i spil, ikke kun drejer sig om danske soldaters opførsel.
De drejer sig om irakiske eller kenyanske eller afghanske myndigheders opførsel over for fanger, som vi har overleveret.
Og det kan være lang tid ud i fremtiden.
Det er det, jeg gerne vil høre en klar stillingtagen til.
Er det muligt, eller er det ikke muligt at overholde de konventioner, når man er på en skarp mission?
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det var jo fint, at spørgsmålet blev præciseret.
Hvis det bare var det, spørgeren ville vide, så er det langt mindre kompliceret.
De fanger, som vi tilbageholder, og som vi overleverer til et andet lands myndigheder, uanset hvor det måtte være, er konventionsmæssigt vores ansvar.
Det betyder ikke, at vi skal lade være med at overlevere dem; det betyder ikke, at vi skal lade være med at tage fanger; det betyder ikke, at vi skal smyge os udenom og lave britefinter og sådan noget.
Det betyder, at vi skal tage vores ansvar alvorligt, og det vil sige, at vi, som f.eks. i Afghanistan, hvor vi har to tilbageholdte, skal følge op på, hvordan de tilbageholdte bliver behandlet i fængslet; at vores militærlæge og vores militærjurist uanmeldt besøger faciliteten og sikrer, at der ikke pågår overgreb; at vi, når vi er til stede i Afghanistan og foretager uddannelse af afghanske styrker, sikrer, at menneskerettigheder og ordentlig behandling indgår som en del af uddannelsen; at vi, hvis vi opdager overtrædelser ude i felten, som de danske styrker gør, rapporterer det og griber ind over for det, hvis det overhovedet er muligt.
Marie Krarup (DF), 2012-01-18:
Der er der, hvor jeg ser problemet er.
Der skal en klar udmelding til om, hvor vi står i forhold til de konventioner, sådan at vi ikke risikerer, at danske soldater kommer hjem fra internationale missioner og bagefter bliver trukket gennem sølet af venstreorienterede journalister, der ønsker at blamere dem, som om de har begået forfærdelige ting, når det, der i virkeligheden foregår, er, at danske soldater opfører sig pænt, men at det ikke er muligt at tage ansvar for kenyanske, afghanske eller irakiske myndigheders behandling af folk.
Det kan jo være en lang periode.
Det kan være mange, mange år ud i fremtiden, hvis de her fanger får en dom på mange års fængsel.
Faktisk kan vi i teorien være nødt til at kontrollere afghanske fængsler, lang tid efter at danske soldater er hjemtaget fra Afghanistan.
Der synes jeg, at forsvarsministeren skylder de danske soldater en klar stillingtagen til det her spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Hvis der er nogen danske tropper, danske soldater, som føler, at de bliver trukket gennem sølet, så er det, fordi der er danske politikere, som ikke er deres ansvar voksen.
Og en af de danske politikere, der i løbet af sin indtil videre relativt korte parlamentariske karriere direkte har medvirket til det, er spørgeren, der i et avisinterview direkte har givet udtryk for, at det her med at være på kant med menneskerettighederne, det her med måske at acceptere tortur, er noget, der sådan set er i orden.
Det kan jeg kun tage afstand fra.
Jeg kan kun tage afstand fra det bidrag til at bringe vores danske tropper, der løser en svær, svær opgave for os, i den ubehagelige situation, at de skal stå med det moralske ansvar på deres skuldre langt borte, fordi spørgeren leger med menneskerettighederne.
Karsten Nonbo (V), 2012-01-18:
Det spørgsmål, som jeg har at stille, ligger egentlig lidt i forlængelse af den sidste debat, der har været her.
Jeg har også læst på Ritzau, og forsvarsministeren er i hvert fald citeret for at sige: Vi har valgt ikke at føre de rene hænders politik i forhold til Kenya.
Så husker jeg jo, og det gør forsvarsministeren sikkert også, den debat om Irak og overleveringen af fanger osv., der var mellem jul og nytår.
Det er jo klart, at da man dengang var i opposition, har man så efterfølgende valgt, at her skal der føres mere end rene hænders politik, og derfor har jeg et spørgsmål til forsvarsministeren, som i Information den 28. december på side 8 er citeret for at sige, at nu må det jo også for V og K stå klart, at der er noget, der er gået galt i forbindelse med Irakkrigen.
Når det er sagt så tydeligt – medmindre det er et forkert citat –
vil jeg spørge, hvad det er, der så åbenlyst er gået galt.
Det er jo næsten en dom på forhånd.
Hvis det er så åbenlyst, hvorfor skal der så egentlig nedsættes en kommission, som skal grave i det?
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det, der er åbenlyst, og der, hvor det jo er åbenlyst, at der er behov for at få udredt, hvad der egentlig skete under Irakkrigen, er, at den daværende forsvarschef den 16. december 2011 sendte et brev til mig som forsvarsminister, hvor han redegjorde for de foreløbige undersøgelser af Irakkrigen, man var startet på, fordi den forrige regering jo på vegne af WikiLeaks leak besluttede sig for at lave en udredning.
De foreløbige undersøgelser dokumenterer, og jeg har sendt brevet over til Forsvarsudvalget, på en lang række punkter, at der er kritisable forhold, og at nogle af de regler, som der var opstillet for vores soldaters ageren i den krig, ikke blev overholdt.
Det er derfor, jeg mener, at det må være åbenlyst, at der er et behov for, at vi får udredt, hvad det her er.
Det handler ikke, vil jeg gerne sige, om at pege fingre og sige: Der kan I bare se, det var også så og så for galt.
Det handler om, at Danmark som en nation, der er til stede ude i verden og angiveligt kommer til at være det mange år fremover, hele tiden lærer af den måde, vi er til stede på ude i verden, sådan at vores tilstedeværelse kommer inden for rammerne af den måde, som krige skal føres på, sådan at vi undgår at bringe os i situationer, hvor vi f.eks. overtræder konventioner eller andet.
Karsten Nonbo (V), 2012-01-18:
Jeg har et kort opfølgende spørgsmål.
I nær fremtid sendes der jo specialstyrker til Afghanistan, og ministeren har i pressen sagt, at de ikke kommer af sted, før der er foretaget en gennemgang af reglerne for ansvar og behandling af tilbageholdte.
Så er mit spørgsmål: Er der sket noget på det område, eller er det sådan, at specialstyrkerne ikke skal af sted?
Og hvad forstås der egentlig nærmere ved den udtalelse om en gennemgang af reglerne for ansvar og behandling af tilbageholdte?
Er det sådan, at de personer, der skal af sted, skal have en slags særundervisning, eller er det sådan, at reglerne skal ændres, indskærpes eller opstrammes?
Hvad forstås der ved den udtalelse?
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Jeg vil sige, at den måde, som specialstyrkerne kommer til at være til stede på i Afghanistan, er en anden måde end den, vores kampstyrker har været til stede på, al den stund specialstyrkernes opgave først og fremmest bliver at undervise og uddanne de afghanske styrker og i et eller andet omfang instruere dem i de opgaver, som de skal løse.
Det er jo en anden form for tilstedeværelse end den måde, som vores kamptropper har været til stede på, og det rejser jo bl.a. spørgsmålet om, hvad man gør med tilbageholdte, hvem tilbageholder osv.
Det er fornuftigt, når vores soldater bliver sendt af sted, at vi sikrer, at reglerne for den måde, de er til stede på, er helt klare, sådan at det ikke bliver den enkelte soldat, der står derude under et stort pres, som skal lave en juridisk fortolkning af, hvad han eller hun nu kan gøre, men at vi politisk herhjemmefra har sagt, at det er sådan, vi vil gøre det.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at vi kan nå at have de regler på plads; jeg er stensikker på, at de regler har vi på plads, før styrkerne skal af sted, sådan som det er planlagt – så de kommer af sted.
Marie Krarup (DF), 2012-01-18:
Jeg vil gerne høre, hvordan forsvarsministeren forholder sig til konventioner og krigsfanger.
I sin 100-dages-tale har jeg hørt forsvarsministeren udtale, at man sagtens kan føre krig og overholde alle konventioner.
Men i et ritzautelegram fra den 13. januar er forsvarsministeren citeret for at sige, at når det drejer sig om udlevering af pirater, så har vi valgt ikke at føre de rene hænders politik.
Der kan forsvarsministeren godt acceptere at overlade pirater til myndigheder, som af Human Rights Watch anklages for ikke at behandle deres fanger ordentligt.
Det vil sige, at der altså er tale om et konventionsbrud.
Derfor er jeg blevet i tvivl om, hvad det er forsvarsministeren mener.
Mener forsvarsministeren, at man kan, eller ikke kan overholde alle konventioner, der har med fanger at gøre, når man er ude på militære operationer?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Som justitsminister tager jeg den pågældende sag og dommen til efterretning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-18:
Det var jo et meget tyndt svar efter min mening.
Er det ikke et problem, at det her kan gå hen og danne præcedens for senere ting, som bl.a. Greenpeace eller andre kunne gå ud og lave, hvor de simpelt hen begår selvtægt?
Er det ikke en blåstempling af selvtægt?
Er det ikke et problem, at man fremover kan gå ud og begå noget ulovligt og senere blive frifundet i retten, selv om man egentlig ifølge lovgivningen, som vi vedtager her i Folketinget, klart har begået noget ulovligt?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg konstaterer, at der har været rejst en sag ved domstolen, og at domstolen har truffet en afgørelse i den pågældende sag.
Det tager jeg til efterretning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-18:
Vi kan så prøve at gå væk fra den mere konkrete sag og se på det mere principielle i det.
Vi har jo i dag magtens tredeling.
Vi har Folketinget, vi har den udøvende magt, og vi har en domstol.
Skal vi nu til at have en fjerde magt som Greenpeace, som skal have lov til at gøre, som de vil, og så kan de elles blive frikendt i retten?
Mener ministeren ikke sådan rent principielt, at det burde være myndighedernes opgave at fange de folk, der f.eks. fisker ulovligt eller kører for stærkt på vejene osv.?
Er det ikke et skråplan, at man nu går ind og siger, at det er helt i orden, at der lige pludselig er organisationer eller private folk, der tager loven i egen hånd og begår selvtægt, og som så efterfølgende bliver frikendt?
Jeg kunne godt forestille mig den situation, at hvis jeg brød ind i ministerens bil og satte en GPS-sender i den, så ville det være o.k., selv om det i øvrigt er ulovligt at bryde ind i ministerens bil, hvis jeg bare kunne fange ministeren i at køre for stærkt på motorvejen på vej hjem fra arbejdet i ministeriet, og så ville jeg blive frifundet.
Det er jo lidt den situation, vi nu er ude i, hvor det pludselig danner præcedens, at man nu kan blive frifundet, hvis man bare sørger for, at dem, man har fanget i at gøre noget ulovligt, bliver dømt for det.
Kan ministeren ikke se det sådan principielle i det, og at det, hvis vi ser bort fra den konkrete sag, er et stort skred i retssamfundet, at vi pludselig blåstempler den slags ting?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Hvis der spørges til, om jeg som justitsminister mener, at fundamentet under det danske samfund bl.a. udgøres af grundlovens bestemmelser om magtens tredeling, er svaret ja.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-18:
Jeg vil sådan set spørge om ministerens holdning til at forpligte forsvaret til, at en vis del af dens almindelige bilflåde skal være elbiler, og om det er sådan, at ministeren samtidig i sit svar vil kunne løfte sløret for, hvornår den klima- og energistrategi, som jeg ved er under udarbejdelse i ministeriet, og som skulle have været færdig senest i september 2011, udkommer.
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Jeg synes, det danske forsvar på linje med de øvrige statslige og for den sags skyld kommunale institutioner skal lægge sig i selen for at bidrage til en bedre klima- og miljøpolitik, en klima- og miljøpolitik, som giver ringere CO2-udledning, og en klima- og miljøpolitik, som giver et renere Danmark, som vi kan give videre til vores børn og børnebørn.
Jeg tror faktisk, at der lige præcis på forsvarets område er et potentiale for, fordi det er så stor en organisation med, som – jeg skulle lige til at sige ministeren – spørgeren jo siger, en stor bilflåde, men også en stor ejendomsportefølje og store landarealer, at arbejde med at lave nogle pilotprojekter, som vil kunne inspirere andre til, hvordan vi kan gebærde os miljømæssigt.
Jeg tror oven i købet, at man måske kan have den gevinst, at det her også vil kunne være til inspiration i udlandet.
Jeg synes, det er en fremragende idé at arbejde med at sikre, at forsvaret, også når vi køber køretøjer hjem, ser på muligheden for at købe elbiler.
Nu er der jo en række af de køretøjer, som forsvaret har, som i hvert fald ikke i øjeblikket kan erhverves som elkøretøjer, men vi har jo en så bred portefølje af biler, at der er en række af dem, som givetvis vil kunne erhverves som elbiler.
Og jeg synes, det er en god idé.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-18:
Jeg sagde også almindelige biler i mit indledende spørgsmål; vi taler jo ikke om pansrede mandskabsvogne eller sådan noget lignende, vi taler om helt almindelige biler, Peugeot et andet halløj, eller hvad man nu ellers kører i.
Men jeg forstår svaret sådan, at forsvarsministeren faktisk er klar til at lave en forpligtelse over for forsvaret, der går ud på, at man skal have en vis procentdel, som skal være miljørigtige og eventuelt skal være elbiler.
Jeg synes, at det, som ministeren siger om pilotprojekterne, er interessant, for nu er det jo sådan, at der er rigtig mange andre steder i staten, hvor man har lavet masser af pilotprojekter, også på ejendomsporteføljen.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren har gjort sig nogen tanker om, at man måske kigger andre steder hen, og f.eks. kan jeg fremhæve, at man, hvis man henvender sig til Energistyrelsen, kan få en masse gode ideer til, hvordan man plukker de lavthængende frugter.
Har ministeren tænkt sig at gøre det netop for at kunne få en grøn profil på forsvaret, som ikke bare er uniformernes farve, men som så sandelig også har noget med energi og udledning at gøre?
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det er klart, at det i forbindelse med sådan et arbejde som at sikre, at forsvaret bidrager, ville være underligt ikke at gå til de fagrelevante andre myndigheder, som f.eks. Klima- og Miljøministeriet og spørge, hvordan man gebærder sig der, ligesom det også ville være relevant at henvende sig til nogle af de andre store ejendomsejere af skove, af landbrugsarealer, som er statslige, osv. og snakke med dem om, hvordan man f.eks. har sikret jagten, eller hvordan man har sikret, at den produktion, der foregår på jordene, er økologisk eller andet.
Der er heldigvis mange, mange perspektiver i at indsamle den gode viden, som der er, og så anvende den på forsvarets område.
Jeg tror faktisk også, at man skal se det på den måde, at nogle af de økonomiske udfordringer, som forsvaret står over for, måske ville kunne overkommes, hvis vi tog noget af det mindre forbrug, som vi kan opnå i de kommende år, og investerede det sådan, at når vi når hen til efter 2015, hvor vi skal sætte ind med nogle besparelser, vil vi allerede der have taget nogle af dem, alene fordi vores energiforbrug og dermed udgifterne til at købe strøm og andre energiformer falder.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-18:
Jeg vil bare spørge om det, som jeg også spurgte om i mit første spørgsmål, men ikke fik svar på.
Hvornår bliver den klima- og energistrategi, som er under udarbejdelse i Forsvarsministeriet,
lanceret?
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det gør den i løbet af foråret, først på sommeren.
Det her kræver jo et betydeligt samarbejde med andre myndigheder, og det er, og det synspunkt tror jeg spørgeren deler, vigtigere, at vi gør det rigtigt, end at vi gør det hurtigt.
Det er vigtigt, at strategien står på et fundament, så man kan se den praktisk implementeret ude i virkeligheden, og at det ikke bare bliver sådan noget med nogle pæne fyldord, der er skrevet med den pæne fyldepen og bliver stillet op i reolen, hvorefter vi ikke ser mere til det.
Så det skal være en strategi, det skal være nogle initiativer, som reelt virker, og som man reelt kan tage læring af, også andre steder.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-18:
Nu er der jo elementer i familiesammenføringsreglerne og i udlændingepolitikken generelt, der bliver rullet længere tilbage end til 2010-niveau.
Men jeg synes nu stadig væk, at justitsministeren skylder at svare på det spørgsmål, som jeg stillede, nemlig hvor stor en stigning regeringen forventer som en konsekvens af de lempelser, som man gennemfører i det her tilfælde på familiesammenføringsområdet.
Jeg står bl.a. med en artikel fra Information den 30. januar i år , hvor overskriften er »Markant flere vil søge om familiesammenføring«.
Det fremgår, at afskaffelse af pointsystemet og andre lempelser i udlændingepolitikken vil få antallet af ansøgninger om familiesammenføring til at stige markant.
Det vurderer to advokater og en lektor med speciale i udlændinge.
Det kan man også læse i Berlingske Tidende: at det vil gøre sig gældende.
Derfor er spørgsmålet jo bare: Hvad forventer regeringen selv?
Man må jo have en eller anden idé om det.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Nu kan man måske sige, at mit arbejde generelt går ud på at sørge for, at staten ikke ender i RKI, så jeg er for så vidt meget enig med spørgeren i, at der skal være fokus på det her.
Det, jeg jo også klart tilkendegiver, er, at for 80 pct.s vedkommende er tingene i orden.
For yderligere 10 pct.s vedkommende er der tale om små overskridelser, og så er der en restmængde, hvor der i nogle tilfælde ikke er tale om en adfærd, jeg vil betegne som ordentlig.
I andre tilfælde er der gode forklaringer på det – måske at man ikke har fået det leveret, man har bestilt, eller at det ikke er af den kvalitet, som er aftalt.
Sådan ville en privat virksomhed jo også opføre sig.
Men min tilkendegivelse i det svar, jeg har givet, er, at jeg agter at tage en række initiativer, der går videre end det, den tidligere regering lagde op til, og det, spørgeren dermed selv stod for umiddelbart før regeringsskiftet.
Det synes jeg vi burde kunne samles om her i dag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-18:
Det er også således, at mange offentlige enheder, altså kommuner, regioner og statslige enheder, nægter at betale rykkergebyr, morarenter osv., hvis der er en overskridelse af betalingsfristen, og det er også et stort problem for mange.
Der tør virksomhederne ikke gå hårdt til de pågældende for ikke at miste dem som kunder i fremtiden.
Så der er nok også noget der, ministeren skal se på.
Det sidste, jeg så vil spørge om, er, om ministeren med KL og Danske Regioner her til foråret, når der skal forhandles aftale om økonomien for næste år, vil tage det op og få de her ting på plads også ude i regionerne og kommunerne.
Det kunne jo passende indgå i den økonomiske aftale for 2013, at kommunerne skal leve op til disse ting.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Jeg takker for rådgivningen.
Jeg savner måske nok hen over tre spørgsmål bare skyggen af en refleksion over det, svarene går ud på, nemlig at de forhold, der kritiseres fra spørgerens side, i det omfang kritikken er berettiget, er forhold, der har gjort sig gældende under spørgerens eget partis regeringsledelse.
Jeg kommer så her i dag og tilkendegiver, at jeg agter at tage en række initiativer, der går videre end det, spørgerens egen partifælle selv tog initiativ til for få måneder siden.
Jeg efterlyser såmænd ikke ros eller noget som helst andet.
Jeg efterlyser bare skyggen af refleksion over, om ikke det måtte være noget, vi kunne samles om, i stedet for at der køres blindt løs på data, der ikke nødvendigvis stemmer med de data, man selv som regering har fremlagt.
Så det er der, jeg står i sagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Vil ministeren bekræfte, at han før valget lovede kommunerne realvækst i deres udgifter, såfremt Socialdemokraterne vandt regeringsmagten, og hvordan hænger det sammen med ministerens budskab til kommunerne om økonomien fremover?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-18:
Hvis nu vi så holder os til de 20 pct., som ikke betaler til tiden, og som ministeren er inde på, vil ministeren så over for disse offentlige enheder tage et initiativ, så de fremover får betalt til tiden, og så er det generelt bliver sådan, at det offentlige betaler til tiden?
For det er sådan, at hvis det modsatte er tilfældet, altså hvis en privat virksomhed eller en privat borger i det hele taget ikke betaler sin skat til tiden, sin restskat osv., ikke betaler moms til tiden, så falder hammeren.
Så kan vedkommende meget nemt risikere at komme i RKI, altså Ribers Kredit Information.
Jeg har derimod aldrig oplevet, at en virksomhed har sendt staten eller offentlige enheder i RKI, så der er et misforhold.
Derfor spørger jeg helt konkret: Vil ministeren tage initiativ til, at de sidste 20 pct. også kommer med?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Det, der står centralt i den politik, jeg fører i praksis, er et forsigtighedsprincip, som vi tidligere har haft lejlighed til at debattere, og som handler om, at man kan afholde udgifter præcis svarende til de indtægter, man kan skaffe sig.
Det centrale er forsigtighedsprincippet, og det er også centralt i forhold til det budskab, jeg har haft til kommunerne, senest på Kommunaløkonomisk Forum i sidste uge.
Og det, jeg heldigvis fornemmer, er en relativt bred kommunal opbakning til, at det er sådan, vi må handle i den nuværende økonomiske situation.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-18:
Tak til finansministeren for det første
Og det er jo ikke vildt overraskende, at finansministeren prøver at dække sig ind under det her meget berømte forsigtighedsprincip, i lyset af hvad Socialdemokraterne ellers lovede før valget.
Altså, jeg tror, der er rigtig mange danskere, som har fulgt de seneste års politiske debat og fået den klare fornemmelse, at man stod sådan med to valg.
Man kunne vælge mellem nogle i regeringen, som ville – det var det billede, de gav – skære i velfærden, ikke give penge nok trods det faktum, at der f.eks. kommer flere ældre og det koster flere penge i kommunerne osv. osv.
Og så havde man et andet valg med finansministerens parti i spidsen, hvor de sagde, at hvis de kom til magten, ville der blive nær noget, der lignede guld og grønne skove.
Der ville i hvert fald komme en hel del flere penge til de klassiske velfærdsområder, der ville blive flere penge til børnehaverne, der ville blive flere penge til folkeskolen, til ældreplejen osv.
Det er jo det billede, man har bygget op igennem en del år, og man har gjort det meget direkte både med »Fair Forandring«, som ministeren jo kender så godt, fordi han er en af hovedarkitekterne bag det, og også »En Fair Løsning«, som kom på et senere tidspunkt – jeg står med alle de fine materialer her.
Måske finansministeren ville gøre mig den tjeneste i stedet for kun at tale forsigtighedsprincip at svare på et enkelt spørgsmål: Hvordan ville den kommunale økonomi, for at tage det som det eksempel, vi drager frem her, udvikle sig, altså hvor mange flere penge ville der være til rådighed for kommunerne til velfærdsforbedringer, hvis man gennemførte de planer, man meget konkret lagde frem før valget, og som Socialdemokratiet stod i spidsen for at gå til valg på, og hvordan forholder det sig så nu efter valget set fra en finansministers stol?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-18:
Jeg står ikke med en beregning på, hvilken effekt en politik, jeg ikke fører, ville have haft, hvis jeg havde ført den.
Over dem alle sammen stod et forsigtighedsprincip, og det er ikke noget, jeg dækker mig ind under.
Det er noget, jeg bærer åbent frem, det har jeg gjort fra dag et i mit embede, og det gjorde jeg også i valgkampen.
Tænk, hvilken ramme det ville være for at føre økonomisk politik, hvis det var noget, vi stod sammen om, på tværs af hvad vi ellers var uenige om.
Så det er mit udgangspunkt.
Jeg har en ambition om at skaffe finansiering til en række ting, også i de kommende år, i form af omprioriteringer.
Jeg synes selv, jeg har gjort det i det finanslovforslag, som vi forhåbentlig stemmer igennem Folketinget på fredag, og det får vi jo også en rigtig god lejlighed til at debattere i morgen.