runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Det her forslag har jo allerede været behandlet en gang før her i Folketinget, og jeg skal kun gentage nogle få af de ting, som SF tidligere har nævnt.
Vi er meget opmærksomme på vigtigheden af at sikre et højt databeskyttelsesniveau, og derfor synes vi også, at det er af stor betydning, at vi får indrettet en lovgivning, som fungerer effektivt på EU-niveau.
For det må forventes, at der med årene sker en væsentlig udvidelse af politi- og domstolssamarbejdet.
Vi anerkender, at forslaget på nogle punkter sikrer et bedre og højere beskyttelsesniveau end det, som persondataloven giver i dag.
Det er glædeligt, men vi havde nogle bekymringer i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget, som jeg stadig væk synes står åbne.
For det første synes vi, det er problematisk, at der i forslaget er henlagt en fælleseuropæisk tilsynsmyndighed til en senere rådsafgørelse, sådan at man ikke med sikkerhed kan vide, om den nogen sinde etableres, og man kender heller ikke tidshorisonten for den.
Vi synes, det er meget betænkeligt, fordi de nationale tilsynsmyndigheder fungerer meget forskelligt, og fordi muligheden for at sikre kontrol og ensartethed i databehandlingen netop beror på, at vi får sådan en fælleseuropæisk myndighed.
For det andet er vi også lidt utilfredse med, at ikke alle data omfattes af forslaget.
Det er nemlig sådan, at det kun kommer til at omfatte de elektronisk overførte data.
Vi finder, at der i lighed med rekommandationen kun må behandles følsomme oplysninger i politimæssig sammenhæng, hvis det er nødvendigt i forbindelse med en konkret efterforskning.
For det fjerde er der heller ikke nogen garanti for, at oplysninger, som er indsamlet og videregivet til udenlandske myndigheder med henblik på efterforskning i en straffesag, ikke anvendes til andre formål.
Det kræver dog en forhåndsgodkendelse fra det ydende land, men vi er ikke overbevist om, at det effektivt kan kontrolleres.
Jeg vil dog sige, at det, at man kun kan sikre et højere databeskyttelsesniveau, altid er en subjektiv vurdering.
Men vi må prøve i det kommende udvalgsarbejde at afklare, hvordan det hænger sammen.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Nå ja, men Advokatrådet har jo udtrykt sin betænkelighed over bemyndigelsen, så det er jo ikke bare noget, som bliver fremhævet her i debatten - det er altså også fremhævet af andre, som har meget stor indsigt i det her område.
Hvorfor kunne man ikke lige så godt sige, at hvis der er brug for forandringer vedrørende behandlingen af personfølsomme data, så ændres de ting med lovgivning her i Folketinget?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at det giver mening - selvfølgelig - at samarbejde mellem politimyndighederne de europæiske lande imellem og i øvrigt også uden for EU's medlemslande.
Der er da ingen grund til, at vi ikke skulle samarbejde med politiet i Ukraine, Georgien og Rusland og andre steder, for vi ved, at de internationale netværk ikke respekterer grænserne.
Men man er bare nødt til at sige: Forudsætter et samarbejde mellem politimyndighederne virkelig, at man ikke har grænsekontrol?
Altså, er det sådan, at hvis der kommer en politibil drønende fra Danmark og skal ind i Tyskland, så vil de derværende toldbetjente straks sige: Det ser mistænkeligt ud; den må vi hellere stoppe til kontrol?
Eller vil man måske sige: En politibil kan vi måske godt lade køre igennem uden videre kontrol?
Jeg tror faktisk, at de folk, vi dengang havde stående ved grænsen, var i stand til meget hurtigt at finde ud af, hvad det var, man skulle stoppe, og hvem det var, man skulle lade køre.
Og så vidt jeg husker, var hr. Tom Behnke og jeg, da Folketinget stemte om nedlæggelsen af den danske grænse, vistnok i 1998, faktisk enige om den sag.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Hvis vi skal følge logikken i det hensigtsmæssige i, at man har denne mulighed for fysisk at blokere, kan vi se, at hr. Morten Messerschmidt vælger at gå et stykke tid tilbage i historien, som her så velvalgt til det tidspunkt, før man nedlagde den fysiske kontrol mellem landene i EU.
Men hvis det skal give mening, og hvis der skal være en vis form for logik i det ræsonnement, har hr. Morten Messerschmidt så også tænkt sig at gå så langt tilbage i historien, at vi skal have genskabt byportene omkring København?
For det ville jo også være hensigtsmæssigt, at man, hvis forbrydere var på vej til eller fra København, kunne lukke byportene og så simpelt hen fange dem dér fysisk.
Eller hvortil går det?
Eller er det bare, fordi det lige er belejligt, fordi hr. Morten Messerschmidt har så meget imod det EU-samarbejde, der foregår?
Eller var der intet ræsonnement?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Jeg tror, at de fleste, i hvert fald de, der sådan bevæger sig uden for Christiansborgs mure, vil være bekendt med, at narkokriminaliteten, våbenhandelen og menneskehandelen formodentlig er de tre områder, som har nydt allermest godt af, at man har nedlagt grænsekontrollen, jo ikke bare i Danmark, men i alle EU's medlemslande på nær Storbritannien.
Det er helt åbenlyst, at det, der er oprettet i dag, er et system, der betyder, at bare man kommer ind over den østlige grænse, så er der fri indvandring, så er der fri adgang til alle EU's lande.
Og det er helt åbenbart, at landene i øst ikke har samme mulighed for at bevogte den enormt lange grænsestrækning, som vi havde det tidligere, som Tyskland havde det, og som Sverige havde det, og som alle de andre lande havde det.
Grænsekontrollen har aldrig generet hæderlige mennesker, folk, der bare ville have varer over grænsen.
Men det, at man ophæver grænsekontrollen, er en håndsrækning til de kriminelle.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Man fristes jo til at spørge, om Dansk Folkeparti også ønsker at ophæve den nordiske pasunion, som betyder, at man kan færdes frit i de nordiske lande.
Men det har jo ikke rigtig noget med lovforslaget at gøre, og derfor synes jeg måske, at det var mere interessant at vende tilbage til det.
Vi kom jo vidt omkring, der var Lissabontraktat, og der var det lovforslag, vi havde for nogen tid siden, om gensidig anerkendelse, men det, som det her jo reelt handler om, er, at Justitsministeriet vurderer, at man er nødt til at have en bemyndigelse, fordi rammeafgørelsen formentlig på nogle enkelte punkter vil vise sig at styrke datasikkerheden, og det vil så være nødvendigt at lave ændringer.
Der vil jeg bare spørge hr. Morten Messerschmidt: Forstod jeg det rigtigt, at hr. Morten Messerschmidt ud over alle besværgelserne over EU’s elendigheder finder det godt - og det er jeg enig i - hvis det lykkes at styrke datasikkerheden til glæde for danskerne, og hvis det er det, der kommer ud af rammeafgørelsen, så skal man selvfølgelig lade justitsministeren gøre det?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Det, som vi er kritiske over for, er f.eks. på linje med det, som Advokatrådet giver udtryk for, nemlig at man synes, at den bemyndigelseskompetence, som lovforslaget lægger op til at lægge på justitsministerens bord, kan være betænkelig.
Og det er bl.a. det, som jeg sagde at vi ville spørge ind til under udvalgsbehandlingen for at få uddybet, om det virkelig er nødvendigt at lægge så stor en bemyndigelse hos den udøvende magt.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Jeg bliver bare altid så begejstret.
Selv om man forsøger at pakke det ind i negativitet over for Den Europæiske Union, bliver jeg jo altid glad, når Dansk Folkeparti anerkender, at der rent faktisk her er tale om, at man fra Justitsministeriets side vurderer, at den rammeafgørelse vil kunne føre til en styrkelse af retssikkerheden og datasikkerheden i Danmark, og at det er det, man søger bemyndigelse til at efterleve.
Der må vi bare sige, at der kan hr. Morten Messerschmidt og jeg så i dag forenes i en fælles glæde over, at det jo så var Den Europæiske Union og ikke dette Folketing, der bragte dette til veje.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-12:
Det er jo fristende, endda i denne søde juletid.
Jeg mener: Der kan jo ikke være meget glæde ved at være medlem af Det Radikale Venstre, så kunne man lige på det her område glæde hr. Morten Østergaard, var det jo altså fristende.
Dog vil jeg sige, at det jo ikke er et knippelgodt eksempel på, hvordan EU bare er til gavn for alle, for borgerne og for Danmark osv., for det område, som man bruger her til at indføre nogle bedre regler end dem, man havde før, er jo præcis det område, som man vil afskaffe med Lissabontraktaten.
Derfor er det måske ikke det allerbedste eksempel at pege på for hr. Morten Østergaard og andre jubeleuropæere.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Det er ved at være rigtig, rigtig mange år siden, vi levede i så små bysamfund, at alle kendte alle.
Uanset på hvilket tidspunkt af døgnet, man valgte at gå ind gennem byporten, ja, så var der nogen, der havde styr på, hvem det var, der kom, og hvem det var, der gik.
Det er rigtig, rigtig mange år siden.
Sådan er det ikke mere.
Vi har i mange år kunnet bevæge os frit over hele landet, og i de seneste årtier har vi også kunnet bevæge os frit rundt i EU.
Sådan går udviklingen, og sådan vil fremtiden være.
I takt med at det bliver mere og mere globaliseret, om man vil, eller at verden i hvert fald bliver mindre og mindre og det er nemmere og nemmere at komme rundt og komme over landegrænser, hvad enten der nu er en kontrol eller ikke er en kontrol, ja, så er man selvfølgelig nødt til at have nogle spilleregler, der følger med i forhold til at kunne komme efter de forbrydere, der vil udnytte at kunne hoppe fra det ene land til det andet eller fra den ene by til den anden.
Derfor er et politisamarbejde på tværs af grænserne, ikke bare på tværs af bygrænserne og ikke bare på tværs af politikredsgrænserne her i landet, men også på tværs af landegrænserne i EU, helt afgørende, så vi har et tæt og godt sammentømret politisamarbejde, der kan sikre, at vi lynhurtigt kan komme efter forbryderne, så man ikke kan begå en forbrydelse det ene sted og så bare skynde sig at stikke af, men at man rent faktisk bliver forfulgt, at man bliver fanget, bliver stillet for en dommer og får sin dom.
Før sommerpausen gav Folketinget jo sit mandat til regeringen og sit samtykke til, at man kunne ophæve det parlamentariske forbehold over for udkastet til rammeafgørelsen.
Det har man så gjort, og efterfølgende kommer så naturligvis konsekvensen af det, nemlig at der her kommer et lovforslag, som skal udmønte de spilleregler, som man er blevet enige om på tværs af landene.
Der er det så, som der klart og tydeligt står i forslaget, at det alene giver justitsministeren adgang til at fastsætte regler, som i overensstemmelse med rammeafgørelsen indebærer en yderligere styrkelse af databeskyttelsen, når det gælder udveksling af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager.
Det er jo absolut til fordel for alle parter, at vi for det første har et godt og solidt samarbejde, og for det andet, at borgerne har en sikkerhed for, at der er klare spilleregler for den måde, man udveksler oplysninger på, og det, man kan bruge oplysningerne til.
Så det er på alle måder et forslag, vi støtter fra konservativ side.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som altså indeholder en bemyndigelse til, at justitsministeren i tråd med tidligere beslutninger truffet af Folketinget kan tilrette persondataloven således, at der sker en yderligere styrkelse af databeskyttelsen, og jeg synes, det er centralt at holde fast i, at det netop er det, som er bemyndigelsen.
Det fremgår jo også af høringsnotatet, at Datatilsynet, som er myndigheden på det her område, ikke har problemer hermed, og det gentages flere gange, at det altså udelukkende er en bemyndigelse til at forbedre databeskyttelsen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får et velfungerende internationalt retssamfund, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har et velfungerende juridisk og retsligt samarbejde inden for EU.
Det ved vi at der er nogle partier der ønsker at gøre helt eller delvis.
Vi håber, at det her skridt kan ses som endnu et lille skridt i retning af et stadig stærkere, tættere og mere forpligtende samarbejde mellem EU's medlemslande på området for retlige og indre anliggender.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Da Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at Enhedslisten er imod forslaget.
Og som bl.a. Advokatrådet peger på i sit høringssvar, er persondata så følsomt et område, at regulering bør ske ved lov og ikke ved regler fastsat af ministeren.
Jeg har selvfølgelig hørt den debat, der har været, om, at der angiveligt kun skulle være tale om forbedringer, der kan indføres i henhold til den her bemyndigelse, men som det også er debatteret: Hvad er forbedringer?
Særlig i en ophidset situation, som vi så efter den 11. september, er jeg bange for, at der måske kan komme rigtig grimme ting frem, som bare bliver præsenteret som forbedringer.
Det er derfor, at vi mener, at man ikke bare skal orientere om, at der nu er sket den og den ændring, men at ændringer vedrørende, hvordan man behandler persondata, bør ske i form af en lov i Folketinget og ikke ved en bemyndigelse, som ministeren har fået.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
Rigtig mange af de problemer, vi forholder os til her i Folketinget, har svært ved at finde deres løsning, hvis ikke indsatserne koordineres på tværs af landegrænser.
En væsentlig forudsætning eller ligefrem betingelse for dette er jo naturligvis, at regler og vilkår for viderebehandling af data, herunder persondata, er koordineret.
Det er det centrale i dette forslag.
Det politimæssige og strafferetlige samarbejde skal naturligvis have bedst mulige vilkår, ligesom databeskyttelsen og den registreredes rettigheder skal sikres og opprioriteres.
I realiteten er det vel egentlig en miniophævelse af det retlige forbehold, vi klarer her i Folketinget.
Vi synes, det er i orden, at ministeren får bemyndigelsen, og kan støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg vil godt takke for den enstemmigt positive modtagelse af forslaget.
Det er glædeligt, at der er så bred opbakning til at skabe det fornødne lovgrundlag for at gennemføre den pågældende EU-rammeafgørelse i dansk ret.
Det handler jo om at styrke databeskyttelsen og derigennem understøtte udveksling af personoplysninger mellem EU-medlemslandene som led i kriminalitetsbekæmpelsen.
Vi glæder os til udvalgsbehandlingen og vil selvfølgelig stå til rådighed for de bemærkninger og spørgsmål, der måtte være.
Jeg vil også benytte lejligheden her til at takke for en god debat og en velvillig modtagelse af forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Jeg vil blot lige adressere det her med, hvem det er, der definerer, hvornår noget er en styrkelse af datasikkerheden, og hvornår det ikke er.
Jeg vil spørge, om ministeren i udvalgsbehandlingen vil medvirke til, at vi fastsætter en eller anden form for fælles forståelse af, hvordan bemyndigelsen vil blive anvendt - forstået på den måde, at udvalget f.eks. bliver orienteret eller får ministerens beslutninger forelagt, eller at man på anden vis sikrer, at der er sådan nogenlunde fælles fodslag og fælles forståelse af, at bemyndigelsen anvendes i tråd med det, der er forelagt, nemlig til en styrkelse af datasikkerheden.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg synes, jeg vil understrege her - og jeg vil selvfølgelig meget gerne tale om det ved udvalgsbehandlingen - at der jo altså er tale om en nøje afstemt bemyndigelse, som jo alene giver adgang til inden for rammeafgørelsens anvendelsesområde at fastsætte regler, som i overensstemmelse med rammeafgørelsen indebærer en yderligere styrkelse af databeskyttelsen, når det gælder udveksling af de her personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde.
Jeg synes ikke, det giver anledning til nogen betænkeligheder, men vi kan godt tage en diskussion om det.
Jeg har også noteret mig, som spørgeren selv var inde på, at Datatilsynet, som jo er den tilsynsmyndighed, som administrerer persondataloven, jo ikke har haft bemærkninger til indsættelse af en bemyndigelsesbestemmelse af den foreslåede karakter.
Men lad os tage en dialog om det i Retsudvalget.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-12:
Jeg vil også gerne takke fru Karen Hækkerup.
Jeg har også som ordfører noteret mig, at Socialdemokraterne i deres bemærkninger til beslutningsforslaget også har nævnt, at de ønsker at se på, om der er andre persongrupper, som skal være beskyttet af de paragraffer i straffeloven, §§ 119 og 121.
Hvad angår det her med at anerkende f.eks. ejendomsfunktionærer, giver jeg fru Karen Hækkerup helt ret i, at det er værdifuldt, når vi netop her taler om offentligt arbejde.
Ejendomsfunktionærer deriblandt udfører jo bl.a. vigtigt socialt arbejde, så det er selvfølgelig vigtigt, og vi bør se på, at de kan få den anerkendelse på lige fod med andre.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Om det udelukkende skyldes en stigende anmeldelsestilbøjelighed, skal jeg ikke kunne sige noget sikkert om, men der er i hvert fald kommet gang i at kunne dokumentere problemets omfang, som jeg mildest talt synes er dybt bekymrende.
En nærmere undersøgelse af problemets omfang vil sikkert også pege på, at mange af anmeldelserne vil ligge inden for erhverv, hvor der er en form for kontakt med klienter, beboere eller andre, som modtager en eller anden form for service.
Det er disse hverdagens tjenende ånder, som har den største sandsynlighed for at blive udsat for aggressioner, tilråb og trusler.
Sidste gang, vi havde det her forslag om at sikre ejendomsfunktionærerne en beskyttelse på lige fod med en række andre offentligt ansatte oppe, havde justitsministeren stor forståelse for det, men havde ingen vilje til at se på Socialdemokraternes forslag.
I SF mener vi derimod, at der er god grund til at efterse lovgivningen med jævne mellemrum.
Der er mange faggrupper, der i de senere år i medfør af deres erhverv er blevet udliciteret til privat regi, hvor de tidligere har været ansat i det offentlige.
Vi synes derfor, at der stadig væk er god grund til at etablere et udvalgsarbejde, som ser på afgrænsningerne af § 119 og § 121.
Det sagde vi også ved førstebehandlingen af forslaget for et års tid siden, og det mener vi sådan set stadig væk, så vi støtter forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-12:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at vi i Venstre har stor forståelse for intentionerne bag beslutningsforslaget her.
Vi mener, at antallet af dyr, der bruges som forsøgsdyr, skal begrænses til et absolut minimum, og vi mener også, at dyrene skal behandles dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt; det siger sig selv.
Det har også gjort indtryk på mig og på os i Venstre, at Foreningen til Dyrenes Beskyttelse har valgt at trække sig ud af Rådet for Dyreforsøg, og vi er da også åbne over for at se på, om vi eventuelt - ikke nu, men måske på et senere tidspunkt - skulle overveje at se på de krav, der stilles til dyreforsøg.
Men vi mener altså, der er en række væsentlige grunde til ikke at handle overilet og gennemføre stramninger af lovgivningen på nuværende tidspunkt.
Man kan jo ikke udelukke, at det kan blive nødvendigt i fremtiden, men ikke på nuværende tidspunkt.
For det første afsatte regeringen sammen med Dansk Folkeparti 5 mio. kr. på finansloven for 2008 til at styrke arbejdet inden for forskning i alternativer til dyreforsøg, og i Venstre mener vi altså nu engang, at det vil være mest hensigtsmæssigt lige at afvente og se, hvad der kommer ud af de forskningsresultater, inden vi gennemfører eventuelle stramninger af lovgivningen.
For det andet, som ministeren også redegjorde for, er EU for ganske nylig kommet med et udkast til ændringer af EU-direktivet om beskyttelse af forsøgsdyr.
De ændringsforslag er så gennemgribende, at det nok ender med, at der bliver gennemført et helt nyt EU-direktiv på området, og i Venstre er vi af den opfattelse, at det vil være mest hensigtsmæssigt at afvente, hvad der kommer ud af drøftelserne på EU-niveau, og ikke lave danske særregler. Som jeg sagde til indledning, har Venstre stor forståelse for intentionerne bag forslaget.
Men vi mener, det er nødvendigt at afvente både forskningsresultater og EU-drøftelser, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg synes jo nok, at det er modigt at læne sig op af EU, når det handler om dyrevelfærdsspørgsmål, for det er jo ikke sådan, at det altid går så vældig hurtigt dér.
Men jeg vil spørge hr. Karsten Lauritzen: Kunne jeg forstå det, han sagde, på den måde, at Venstre sådan set synes, det kunne være rimeligt, at vi igangsatte et analysearbejde af det her område, hvor vi både så på lovgivningen, administrationens praksis og de alternativer, som er udviklet?
Al ære og respekt for de par millioner, som regeringen og Dansk Folkeparti har givet til at udvikle alternativer, men der er andre lande, som bruger betydelig flere midler på det område og nok også er kommet lidt længere.
Er det sådan, at man i virkeligheden kunne sørge for, at Danmark var velforberedt i forhold til at lave de nødvendige lovændringer, hvis det viste sig, at det analysearbejde førte frem til, at det var nødvendigt?
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-12:
I Venstre er vi åbne over for at se på, hvad der ligger af forskningsresultater og erfaringer fra andre lande, så man finder den balance, som ministeren også redegjorde for, imellem dyreetik og det, at vi skal have noget forskning, som kan hjælpe dyr såvel som mennesker.
Det vil jeg da gerne være med til at se på i udvalgsbehandlingen, det siger sig selv.
Men på nuværende tidspunkt, på det foreliggende grundlag og på grundlag af det, som Enhedslisten skriver i beslutningsforslaget, synes vi ikke, at der er grundlag for det.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Nu havde jeg jo heller ikke fantasi til at forestille mig, at Venstres ordfører ville sige, at man ville stemme for beslutningsforslaget, efter at ministeren havde afvist det.
Det ligger på den anden side af min fantasiverden, trods alt.
Hvis vi kan være enige om at få sat gang i et seriøst stykke arbejde om den her problemstilling, vil det da i sig selv være et stort fremskridt.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-12:
Nu fik jeg vist lagt ord i munden af Enhedslistens ordfører på det her område.
Jeg sagde ikke, at Venstre ville støtte et analysearbejde.
Jeg sagde, at vi ville se på de forskningsresultater, der ligger fra andre lande, og kigge nærmere på dem, og det glæder jeg mig til at få belyst under udvalgsarbejdet.
Så kan jeg ikke udelukke, at det ender med det resultat, som forslagsstillerne godt kunne tænke sig i forhold til et analysearbejde, men det er ikke vores udgangspunkt i øjeblikket.
Men selv i Venstre kan vi blive klogere.