runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Det svar har jeg også hørt blive givet tidligere i debatten, men det giver jo ikke nogen konkrete løsninger.
Det ender jo i sniksnak, som man ikke kan bruge til ret meget.
Så skal vi jo skære tættere ind til benet, for hvad er det så, SF's holdning er?
Hvad vil man fremføre, når man så i givet fald kommer til at sidde ved bordet?
Hvad skal dagpengeperioden rulles tilbage til?
Det har borgerne da krav på at vide, når man nu gerne vil gå ind i en drøftelse af det.
Hvad er Socialistisk Folkepartis holdning?
Det må vi have for en dag nu.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg synes, det er en lidt underlig argumentation, Dansk Folkepartis ordfører får sig viklet ind i her.
Vi er i en situation, hvor verden er ved at gå helt i stå – det er jeg jo enig i – og hvor Danmark er gået rigtig meget i stå, det er jeg enig i, og det har regeringen, det har Dansk Folkeparti en stor del af ansvaret for.
Pointen er jo, at vores plan går ud på at genstarte Danmark, at kickstarte Danmark, og så, når det er lykkedes, at sikre, at vi også øger samfundskagen ved at arbejde mere.
Det er jo ikke en ny socialistisk tanke.
Jeg har hørt, at det er statsministerens gamle tanke, og jeg vil advare meget imod at kalde den mand socialist; det ville være en fordrejning af virkeligheden.
Jeg har hørt, at statsministeren selv siger, at han for 2 år siden var inde på samme tanke, og den er i øvrigt beskrevet i Arbejdsmarkedskommissionens rapport.
Så jeg vil sige til hr. Per Clausen, at han skal passe på med at kalde statsministeren socialist, for så har man for alvor mistet sin orienteringsevne.
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Så kan vi lige vende tilbage til de 12 minutter, de berømte, berygtede 12 minutter.
Hvis vi nu antager, at virksomhederne ikke fyrer folk, fordi de 12 minutter medfører øgede udgifter, så betyder det jo rent faktisk, at de kommer til at producere mere.
Det er jo sådan med virksomheder i dag – det ved jeg ikke om hr. Villy Søvndal ved, men os, der kommer fra erhvervslivet, kender måske en lille smule til det – at man producerer det, man kan sælge.
Nu vil SF og Socialdemokratiet påføre virksomhederne en øget produktion.
Hvad skal de gøre ved den øgede mængde varer, der kommer ud af det?
Skal de lægge dem på lager, eller skal de smide dem et eller andet sted hen, eller skal de forære dem væk?
Altså, det giver da nogle enormt øgede omkostninger for virksomhederne, lageromkostninger, og hvad ved jeg.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Men det er jo rigtigt; jeg tror også, at hvis Dansk Folkepartis ordfører skulle have bestemt energipolitikken i Danmark, havde vi haft rigtig, rigtig mange flere kulfyrede værker i Danmark, ikke også?
Og jeg tror måske også, vi havde haft atomkraftværker, er det ikke rigtigt?
Så der er rigtig stor forskel på Dansk Folkepartis energipolitiske vision og SF's energipolitiske vision.
Og det er rigtigt, at vi har et ønske om at gå langt i forhold til vedvarende energi.
Vi har hele tiden presset på for det, også i perioder, hvor det var svært.
Vi kan konstatere i dag, at vindmøllerne giver rigtig mange arbejdspladser i Danmark, bringer rigtig meget valuta hjem til Danmark, og jeg tror også, vi kan konstatere, at i den periode, hvor Dansk Folkeparti fik lov til at øve afgørende indflydelse på dansk energipolitik, missede vi nogle chancer for grøn vækst og grønne arbejdspladser i Danmark.
Men det er jo meget svært at indlede med, når man indkalder til drøftelser.
Jeg forstår godt, at selve tanken om, at man rådfører sig med andre, inden man beslutter noget, rammer Dansk Folkeparti og regeringen som et chok, for det er jo i modstrid med det mønster, vi ser hos regeringen og Dansk Folkeparti, hvor man murer sig inde en hel nat eller flere og så kommer ud og siger noget uden at have snakket med nogen som helst ude i omverdenen.
Jeg må så bare sige, at resultatet bliver derefter, og det er vel grunden til, at man så hurtigt har brug for at lave det om igen.
I modsætning til regeringen og Dansk Folkeparti vil vi sikre et velfungerende videre- og efteruddannelsessystem, sikre en ordentlig rådgivning osv.
Det er alle de elementer, der indgår i en drøftelse, og den vil vi jo ikke konkludere på på forhånd.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-06-02:
Jeg bliver altid lidt urolig, når en politiker står deroppe og taler om virkeligheden.
Det kan da godt være, at vi har en virkelighedsfjern statsminister, når han sådan forholder sig til virkelige problemer og de ting, der gør ondt, med en stor byrde på vores statsbudget frem for sådan en lidt populær politisk virkelighed, hvor 5 plejehjem er det samme som 20 plejehjem og sådan noget.
Det, jeg vil spørge om, kan hr. Villy Søvndal svare helt konkret på: Anerkender hr. Villy Søvndal, at vækst i den private sektor er en forudsætning for at skabe velstand, og at velstand er en forudsætning for i det hele taget at kunne distribuere noget velfærd?
Anerkendes den forudsætning?
Så er spørgsmålet bare: Hvordan kan det så være, at hr. Villy Søvndal bliver ved med at overøse det private erhvervsliv med nye byrder?
Hvordan kan det være, at hr. Villy Søvndal ikke vil være med til at løse den udfordring, Danmark har på den korte bane med et stort nationalt budgetunderskud?
Hr. Villy Søvndal ved måske ikke, at hvis vi bliver ved med at have stor offentlig gæld, får vi høj rente, og hr. Villy Søvndal ved måske ikke, at høj rente er gift for erhvervslivets investeringer, og at gift for erhvervslivets investeringer giver udflytning af arbejdspladser?
Det er den virkelighed, som vores statsminister og VKO-partierne forholder sig til, men hvis man ikke forholder sig til den, betyder det, at arbejdspladserne ryger ud over landets grænser.
Det er måske virkelighedsfjernt?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Nej, det synes jeg bestemt ikke, og det er jo derfor, jeg synes, det er så spændende, at vi kommer med et bud, der betyder langt flere private arbejdspladser end VKO's ved at genstarte et Danmark, der er gået i stå, ved at sikre, at der er en offentlig aktivitet, der også efterspørger private arbejdspladser.
Det er jo derfor, vores udspil vinder på antallet af private arbejdspladser.
Det er ud fra en erkendelse af, at vi alle sammen lever af, at vi har et produktivt erhvervsliv, der fungerer.
Jeg er heller ikke overrasket over Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis udspil.
Undskyld mig, i al den tid, jeg har interesseret mig for politik, har det været sådan, at højrefløjen har ønsket at skære ned på velfærden, og det har været sådan, at højrefløjen har ønsket at sænke skatterne – jeg kan ikke huske i de 58 år, jeg har levet, noget andet budskab fra højrefløjen i Danmark eller i hele verden – og det har været venstrefløjens opgave at stå vagt om den fælles velfærd og sikre, at der var finansiering for den.
Når de borgerlige har hærget i en periode, som de gjorde under Schlüter, og arbejdsløsheden var tårnhøj, så var det venstrefløjens opgave at sikre, at der blev ryddet op.
Jeg forsøger gerne igen, men man kan sige, at forståelsen jo både afhænger af vedkommende, der taler, og vedkommende, der lytter.
Vi sparer ikke på dagpengene for at finansiere de ting, vi vil.
Så er der de tre elementer, jeg nævnte før, og som indgår i vores overvejelser: Dagpengeperiodens længde, spørgsmålet om kompensationsgrad, altså hvor meget man skal have, når man er på dagpenge, og så er det spørgsmålet om rådgivning, vejledning, efteruddannelse osv.
Det, regeringen gør, som er rigtig slemt, er, at man, samtidig med at man afkorter dagpengeperioden, skærer i efteruddannelsesmulighederne for de arbejdsløse.
Så er det bare, at det går rigtig galt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-02:
Betaler hr. Villy Søvndal for lidt i skat?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Nej, det tror jeg såmænd ikke, men jeg vil gerne betale lidt mere, hvis jeg kan sikre, at der gøres noget i forhold til de nedskæringer, der sker på vores sygehuse og i ældreomsorgen, og i forhold til bedre folkeskoler.
Det er min personlige mening, men vi går jo ikke ud og brandbeskatter folk med almindelige indkomster.
Vi har jo lagt det meget klart frem i »Fair Forandring«, at vi beskatter velhavende folk, dem, der tjener over 1 mio. kr., vi sørger for, at de multinationale kommer til at betale skat, og vi rydder op i skattehuller og sådan noget for at sikre en fair beskatning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-02:
Jeg har to spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig, om hr. Villy Søvndal kunne oplyse, om han vil betale mere i skat eller mindre i skat, hvis Socialdemokratiet og SF's skatteudspil »Fair Forandring« bliver gennemført, samt svare på spørgsmålet om, hvor meget mere hr. Villy Søvndal mener han skulle betale i skat.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det har jeg søreme ikke regnet på, og undskyld mig, men jeg synes måske, det er lidt underligt, hvis politikere sådan helt smalt regner på andre forudsætninger.
Men jeg vil godt prøve at gennemføre regnestykket alligevel.
Jeg ryger tobak; det er usundt, og det skulle man lade være med, men det betyder, at jeg bliver ramt af de højere afgifter på det.
Jeg må også hårdt presset tilstå, at jeg bruger sukker i kaffen; det er også noget af det, vi har planer om fremover at beskatte, og det bliver jeg altså også ramt af.
Jeg tilhører den type af mennesker, der kan spise rigtig mange også fede ting, uden at der sker noget ved det, det er jo meget genetisk bestemt, så også dér tror jeg at jeg bliver ramt.
Men jeg har ikke lavet det samlede regnestykke over, hvor jeg bliver ramt og ikke ramt, og jeg vil i øvrigt også advare imod, at det er det, der skulle bestemme, hvor politikere skulle lægge sig i debatten.
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Lige før havde vi sådan et lidt historisk view, og det vil jeg også lige prøve at give.
I de år, vi har haft socialdemokratiske regeringer, og hvor den socialistiske blok har været støtteparti, har der været nogle kendetegn: øgede skatter og øgede afgifter år efter år i læssevis.
Nu skal vi så også have øget ulandsbistanden til 1 pct.
I forbindelse med energipolitikken kan SF sammen med Socialdemokratiet ikke hurtigt nok få lukket verdens mest effektive kulfyrede kraft-varme-værker ned, så vi skal overgå til vedvarende energi, som for det første er ustabilt, og som for det andet er rasende dyrt.
Resultatet af alle de her tiltag bliver én ting, nemlig tab af arbejdspladser i tusindvis og udflytning til udlandet af danske virksomheder, fordi de bliver pålagt øgede byrder, øgede skatter, øgede renter.
Det er en fantastisk model, som nok skal gøre det godt for Danmark.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg vil så bare runde af med at sige, at jeg selvfølgelig godt forstår, at det gør ondt på Venstre og Konservative at høre de her ting, fordi det bryder så meget med deres egen historiefortælling.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Jeg vil godt gentage spørgsmålet, for jeg er klar over, at ordføreren finder, at det er helt nødvendigt at gøre det her, og at man øjensynlig ikke havde andre muligheder.
Mit spørgsmål gik i højere grad på, om man fra konservativ side nu er lige så stolt over og finder det lige så nødvendigt at lave en ordning, så man er sikker på, som Dansk Folkepartis formand skriver, at børnerige familier ikke bliver tilgodeset i uforholdsmæssig høj grad, som de ville blive, hvis man lavede en indtægtsgraduering.
Er det også konservativ politik, at det er vigtigt at sørge for, at indvandrerfamilier bliver ramt særlig hårdt, når regningen skal betales?
For jeg synes, det er interessant at finde ud af, om det værdifællesskab, vi ved der er mellem Venstre og Dansk Folkeparti, nu også er et værdifællesskab mellem Konservative og Dansk Folkeparti.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg er noget forundret over spørgsmålet, fordi det, der ligger i »En Fair Løsning«, netop er øget gældsætning og fuldstændig uansvarlig politik.
Vi fører en ansvarlig politik, der netop vil føre til, at den spirende optimisme, der er i økonomien nu, vil få fart på, og vi har da klokkeklart en forventning om, at vi i det kommende år vil se, at der kommer mere gang i hjulene igen, at vi får skabt flere arbejdspladser, at vi på den måde genererer flere penge, at vi får kagen gjort større igen.
Det er det, der er hele formålet med dels en ekspansiv finanspolitik, der har været ført de seneste år, dels genopretningsplanen.
Og derfor synes jeg slet ikke, at det ser så sort ud som det billede, fru Pia Olsen Dyhr tegner.
Jamen det, fru Pia Olsen Dyhr siger, er jo ganske enkelt ikke rigtigt.
Vi har globaliseringsmidler, som netop går til forskning og udvikling og innovative tiltag, der gør, at Danmark kan klare sig i konkurrencen også fremover.
Så må jeg også bare sige igen, at det er et paradoks, at jeg skal stå og svare på de ting, som fru Pia Olsen Dyhr spørger om.
Når man ser på den plan, som SF selv har været med til at fremsætte sammen med Socialdemokraterne, hvor man højt og flot har en idé om, at man kan spare en hel masse penge på bl.a. erhvervstilskud, må jeg sige, at den opfattelse deler jeg sådan set ikke.
De erhvervstilskud, der i dag bliver givet, er netop også for at få skabt grønne job eller andre gode ting, som faktisk gør, at vi kan klare os i konkurrencen i fremtiden.
Så det billede, fru Pia Olsen Dyhr her tegner, er jo helt, helt forkert.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører finder, at besparelserne på børnechecken er nødvendige, og at det nu også er konservativ politik, at det er meget generøst, at de, som har en forsørgerforpligtelse, via vores skattesystem får en kompensation for det.
Lad mig så spørge til det holdningsmæssige.
Finder ordføreren så også, at det holdningsmæssigt sådan er en konservativ grundholdning, at det er en god idé at lave en ændring, som den blev præsenteret første gang, som i højere grad rammer familier med mange børn, med indvandrerbaggrund, fordi regeringens støtteparti finder, at det er bedst?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg synes slet ikke, man kan stille det op på den måde.
Alternativet til de besparelser, regeringen nu har fundet, var, at kommunerne skulle ud at spare penge på deres kernevelfærd, og det kan jeg høre på debatten i dag at der ikke rigtig er nogen der er interesseret i at kommunerne skal.
Jamen så må man gå andre steder hen, og her er der så bl.a. børnefamilieydelsen, og den skærer vi ned på, men jeg mener stadig væk, det er et acceptabelt tilskud, at børnefamilier får 35.000 kr. om året skattefrit, og jeg mener, det er et godt bidrag til børnefamilierne, uanset om de har et barn, to børn eller fire, fem, seks børn.
Det er jo altså også familiernes ansvar – og det regner jeg også med er god radikal politik – at tage ansvar for sine egne børn.
Jeg synes, det er en helt forkert præmis, fru Margrethe Vestager sætter op.
Det her handler om at bringe orden i dansk økonomi, og der plejer Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre at være enige.
Det Radikale Venstre plejer at være med til at tage ansvar.
Nu har vi på finansloven fundet forskellige poster, hvor der bliver skåret ned – børnechecken er et af stederne.
Der bliver i fremtiden udbetalt 35.000 kr. som maksimalt beløb til familier med børn, og det synes vi Konservative er acceptabelt.
Havde økonomien været glimrende, havde det ikke være nødvendigt at skære ned, og så havde vi ikke skåret ned, men det er nødvendigt, for vi tager ansvar.
Men at prøve at sætte det ind i en udlændingepolitisk kontekst må jeg sige er søgt.
Per Clausen (EL), 2010-06-02:
Jeg deler for så vidt fru Henriette Kjærs karakteristik af Dansk Folkepartis politik på det her område.
Det kunne jeg nok ikke selv have sagt mere præcist.
Men det, jeg vil spørge Det Konservative Folkeparti om, tager udgangspunkt i, at jeg godt kan forstå glæden over at få Dansk Folkeparti til at foreslå konservativ politik, glæden over at få Dansk Folkeparti til at foreslå forringelser på dagpengeområdet og dermed sikre, at de skattelettelser, som de højtlønnede fik i 2010, kunne de beholde.
Det forstår jeg godt glæden over, men jeg har måske lidt svært ved helt at forstå, at man så hopper med på det her med også at forringe vilkårene for børnefamilierne.
Er det ikke i virkeligheden at lægge regningen i børneværelserne to gange – første gang allerede nu, fordi man mangler nogle penge, fordi man ikke vil gribe ind over for de skattelettelser til de højtlønnede, som de allerede har fået, og på lang sigt, fordi det fremgik af det, hr. Peter Christensen fra Venstre sagde, at der kom en ny regning senere?
Så børnene kan altså komme til at betale to gange.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg synes, at debatten er ved at dreje ind på et forkert spor, for det lyder, som om børnefamilier pr. definition er svage.
Det er de ikke.
Børnefamilier er nogle af de stærkest funderede i det danske samfund.
Det er der, man er aktiv på arbejdsmarkedet, og det er der, man har sin karrieres højdepunkt.
Mange børnefamilier har ikke et problem med nedskæringen af børnefamilieydelsen.
Derfor er præmissen for denne diskussion ved at køre helt af sporet.
Det er, som om man ser alle børnefamilier i Danmark som sådan en satellit, der svæver rundt og har det rigtig, rigtig dårligt.
Børnefamilier får også glæde af de skattelettelser, som denne regering har gennemført i nu tre omgange.
Det gør børnefamilier også, så sådan er det.
De er ikke særlig svage.
Per Clausen (EL), 2010-06-02:
Men konsekvensen af at beholde skattelettelserne til de rigeste og undergrave børnefamilieydelsen er vel trods alt, at det især rammer familier med mange børn, som ikke har særlig mange penge.
Det er vel pointen her.
Hvad er så begrundelsen for, at Det Konservative Folkeparti vælger f.eks. at give en familie med fire børn et hak i tuden med 23.000 kr. i stedet for at prøve at se på, om der ikke var nogen af de rigeste i Danmark, der godt kunne betale lidt mere i skat, f.eks. det samme, som de gjorde i 2009, så de blev befriet for skattelettelserne for 2010?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Hvis vi ikke foretager en genopretning af dansk økonomi nu, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lagt op til, kommer det jo til at gå ud over de svage.
Så kan vi begynde at tage en diskussion om, hvem der bliver ramt, og hvor problematisk det er.
Igen må jeg henvise til Grækenland, der desværre er et skræmmende og lysende eksempel på, hvor galt det kan gå.
Det er jo den kurs, Enhedslisten, S og SF vil ind på, hvor vi pludselig må se, at der ikke er penge til dem, der virkelig er svage.
De bliver de virkelige tabere.
Ja, indrømmet.
Vi er hudløst ærlige, som jeg sagde i min ordførertale, vi putter ikke med tingene, som man gør fra Enhedslistens side.
Der fremkommer man stort set ikke med noget brugbart besparelseselement.
Martin Henriksen (DF), 2010-06-02:
Nu har der jo været diskuteret meget i forbindelse med genopretningspakken, og det synes jeg også at der er god grund til – 12 minutter mere eller 12 minutter mindre er selvfølgelig relevant – og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til noget, som ikke har været berørt så meget i dag, nemlig udlændingepolitikken.
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo vedtaget en udlændingeaftale og har udmøntet den ved lovgivning i Folketinget.
Der stemte SF bl.a. imod skærpede udvisningsregler for socialt bedrageri og skærpede krav til permanent opholdstilladelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke elementer af det, som SF har stemt imod, men som er vedtaget af et flertal i Folketinget, SF ønsker at rulle tilbage, såfremt de får magt, som de har agt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Jamen så skal jeg prøve at hjælpe fru Henriette Kjær med at få debatten tilbage på sporet.
Det Konservative Folkeparti udsendte en pressemeddelelse den 21. december 2009, der hed »Så sænker vi skatten igen!«.
Der stod, at nu bliver der færre topskatteydere, og at dette endda ikke engang var det bedste; det bedste var, at der til næste år ville være 350.000 færre.
Det eneste problem er, at man nu med genopretningspakken øger antallet af topskatteydere, både fordi man udsætter nogle af skattelettelserne, og fordi man fastlåser grænserne.
Både statsministeren og Venstres politiske ordfører har indrømmet, at det koster arbejdspladser, at man ikke får de her skattelettelser.
Har den konservative ordfører det ikke svært med, at man laver dele af genopretningsplanen, så det direkte koster danske arbejdspladser og dermed dansk vækst?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-06-02:
Jeg synes, at det er tankevækkende, at ordføreren taler om at genoprette dansk økonomi, for hvem er det, ordføreren vil genoprette økonomien efter?
Det er jo en erkendelse af, at det ikke er gået særlig godt med dansk økonomi under regeringens arbejde.
Ordføreren siger også, at De Konservative vil garantere, at økonomien ikke kører af sporet.
Hvad siger ordføreren så til det, som Financial Times for 2 dage siden offentliggjorde om, at det danske underskud nu er på 5,9 pct., altså det offentlige underskud, og at vi er under et massivt pres i forhold til at få det ned?
Man skal gøre noget for det på lang sigt – nu taler vi ikke bare om de kommende 3 år, men på lang sigt – for nylige analyser viser jo meget tydeligt, at gælden forøges med regeringens genopretningsplan.
Hvad skal løsningen på det problem være, for man vil jo ikke vækste sig ud af det, man vil ikke skabe nye arbejdspladser, man vil skære ind til benet?
Hvad er det, der skal gøre, at vi ikke får en forøget gæld på lang sigt med regeringens genopretningsplan?
Hvis man kigger på regeringens genopretningsplan, kan man se, at der er intet, der sætter gang i innovationen i Danmark.
Der er intet, der sætter gang i nye arbejdspladser.
Det handler om at skære på alle de offentlige udgifter, men der er jo intet frirum til at sige: O.k., nu skal vi i gang med at investere i forskning og innovation.
Også her skærer man ind til benet, så hvad er det, vi skal leve af på lang sigt?
Berlingske Tidende havde i mandags en graf, der klart viste, at vi kommer til at gældsætte os yderligere efter 2013, hvis man følger regeringens genopretningsplan.
Det er også tydeligt, fordi EU-Kommissionen gentagne gange har sagt, at de nordiske lande og Tyskland har et meget stort ansvar for at sikre, at der er fortsat vækst i Europa, at man ikke skærer for meget ind til benet.
Så selv de højere magter, hvis man skal kalde dem det, har foreslået os, at vi nu sætter gang i investeringerne, og det vil regeringen ikke.
Hvad er løsningen så?
Er det væk med efterlønnen?
Er det mere skæring af bistand, eller hvad er det for at sikre, at vi ikke får mere gæld i fremtiden?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det er jo rigtigt, at det, vi vil på integrationsområdet, først og fremmest er at sikre, at integrationen lykkes.
Vi har meget udførligt redegjort for vores integrations- og udlændingepolitik i et fælles udspil, vi lavede sammen med Socialdemokraterne i august 2008 – hvis jeg husker rigtigt.
Jeg vil anbefale, at man går ind og læser det.
Det er et udspil, som også løser mange af de problemer, der er.
Altså, noget af det, som bekymrer os meget, er jo den fattigdomsskabelse, der ligger i de lave satser med kontanthjælpsloft og starthjælp, hvor man placerer mennesker på så lav en ydelse, at det i sig selv er med til at besværliggøre integration.
Det er det ene punkt, vi er optaget af.
Det andet punkt, vi er optaget af, er at undgå, at folk opholder sig så lang tid på et asylcenter, men kommer ud og bliver en del af det omkringliggende samfund.
Den tredje store ting, vi har været optaget af, har været noget, som TV 2 har været optaget af i en udsendelsesrække, som de har lavet, nemlig at sikre at handlede kvinder kan få ophold i Danmark, hvis de vil angive deres bagmænd, så vi undgår prostitution.