runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-20:
Tak for det, hr. formand.
Det betyder rigtig meget for Socialdemokraterne, at vi har en god og effektiv beskæftigelsesindsats, hvis vigtigste opgave selvfølgelig er at hjælpe de arbejdsløse med at opkvalificere sig, få en dannelse eller komme i job.
Vi skal selvfølgelig bidrage med det, vi kan.
Det er jo en af grundstenene i det danske velfærdssamfund.
Derfor er det også vigtigt, at vi skaber muligheden for, at folk kan bruge deres evner bedst muligt.
Det kræver en beskæftigelsessektor, der er rummelig, effektiv, præcis og ikke er forstyrret af unødvendige regler og bureaukrati.
Det var derfor på tide, da den forhenværende beskæftigelsesminister, fru Inger Støjberg, i efteråret 2010 satte gang i debatten om regelforenkling i beskæftigelsesindsatsen, som jo netop, som alle os efterhånden ved, gennem år med de borgerlige ved roret har fået mange snørklede regler og unødvendigt bureaukrati bundet på sig.
Jeg vil ikke komme ind på selve forslagene, da Venstreordføreren har gjort det, men blot nævne nogle ting omkring det.
Ved at fjerne de her regler kan medarbejderne, kommunerne og a-kasserne i stedet bruge tiden på en god og effektiv indsats, der hjælper de arbejdsløse i uddannelse eller job.
Hvorfor skulle vi bruge unødvendig tid på at tvinge nogle mennesker til at møde op et sted, når de er på vej via job eller måske på pension.
Det virker fuldstændig tåbeligt, og der er ingen grund til at bruge kræfter på noget, som ingen får noget ud af.
Derfor mener Socialdemokraterne, at forslaget er rigtig godt.
Vi fjerner unødvendige regler og frigiver samtidig ressourcer til at hjælpe de mennesker, som rent faktisk kan få noget ud af det.
Med lovforslaget har kommunerne og a-kasserne stadig en vigtig snor at kunne trække i.
Men omvendt, ønsker den arbejdsløse stadig at møde personligt op, har man stadig ret til det.
Så ved dette initiativ fjerner vi altså kun pligten, men ikke retten til at møde personligt op.
Det mener vi giver en tryghed til de arbejdsløse, som måske stadig væk synes, at det er rarest og lettest med det personlige møde.
Socialdemokraterne har sat sig i spidsen for at afbureaukratisere den offentlige sektor.
I aftalen om de 44 initiativer fjerner vi nogle af de mange overflødige regler og bureaukrati på beskæftigelsesområdet, så mennesker uden job kan hjælpes tilbage på arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
Med det konkrete lovforslag fjerner vi overflødige krav om fremmøde til samtaler og tilbud for visse persongrupper.
Det er et skridt i den rigtige retning, men vi er langtfra i mål.
Vi skal af med endnu flere ligegyldige regler, så medarbejderne ude i kommunerne og a-kasserne kan bruge tiden på det, der hjælper.
Der kommer endnu mere fra regeringen, og det er bestemt også nødvendigt.
Med disse bemærkninger vil jeg kun sige, at Socialdemokraterne selvfølgelig støtter det her fremragende forslag.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-20:
Det kan jeg selvfølgelig gøre ganske kort, idet jeg gerne vil takke for den gode behandling af lovforslaget her.
Det er fuldstændig korrekt, som det lige er blevet sagt af den konservative ordfører, at det her altså er et lovforslag, der udmønter en aftale indgået før folketingsvalget og regeringsskiftet.
Jeg synes, det allerede er sagt så fint af ordførerne fra forskellige partier, at vi må have en fælles interesse i at afbureaukratisere beskæftigelsespolitikken med henblik på dels at styrke de enkelte arbejdsløse og deres muligheder for at komme i arbejde, dels at sikre, at vores medarbejdere på landets jobcentre har friheden og albuerummet til at udøve deres faglighed til gavn for de mennesker, der i en periode af deres liv måtte være ramt af ledighed.
Med lovforslaget her og den meget brede opbakning er vi snart i hus med at omsætte den store afbureaukratiseringsaftale til lovgivning.
Det skal selvfølgelig ikke hindre nogen af os i at arbejdet med at få afbureaukratiseringsprocessen på det her område til at fortsætte.
Jeg hører jævnligt fra landets jobcentre, at der er et ønske om yderligere afbureaukratisering, og jeg deler SF's ordførers vurdering af, at der igennem de senere år har været opbygget et system, som ikke altid har gavnet det enkelte menneske og dermed jo altså heller ikke samfundsøkonomien, for de ting hænger sammen.
Jeg vil gerne takke for både den brede opbakning og de mange fine indlæg, der har været.
Jeg synes jo, at det forpligter os alle sammen til at fortsætte ned ad afbureaukratiseringsvejen.
Og vi sidder netop nu et meget bredt udsnit af Folketingets partier og forhandler førtidspensions- og fleksjobområdet, og i alle de aftaler, hvad enten det er finanslovaftaler, reformaftaler eller andre aftaler, bør vi også have for øje, hvordan alt kan have et element af afbureaukratisering i sig.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-20:
Det er jo netop det, vi står med.
Som jeg har forstået det, kommer det her lovforslag fra en aftale, som den tidligere regering indgik med flere partier, og hvor der jo kom en række forslag fra a-kasser, jobcentre og borgere, som jo netop pegede på, hvordan beskæftigelsessystemet kan gøres mere smidigt og mere fleksibelt og også mere fornuftigt.
Så der har jo i høj grad været nedsat grupper.
At det så bare først bliver udmøntet som lovforslag under en socialdemokratisk og rød regering, er jo så sådan, det er.
Men jeg må sige, at uanset hvem der kommer med forslag som det her, om det er en rød regering eller en grøn regering, er det her så fornuftig politik, at det må de fleste partier kunne bakke op om.
Det er jo også sådan, at vi i hvert fald hører fra beskæftigelsesministeren, at hun også har tænkt sig at komme med et eller andet, og det vil jeg sige at jeg ser rigtig, rigtig meget frem til, for der er altså god grund til at få kigget på det her.
Christian Juhl (EL), 2012-04-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om der i den borgerlige regerings tid har været nedsat nogle grupper, som skulle fjerne tåbelig aktivering og andre mærkelige ting i beskæftigelsespolitikken.
Det er, fordi jeg er blevet overrasket over, at der er så mange steder i lovgivningen, hvor der er den slags tåbeligheder som det her, og hvis man har siddet 10 år i regeringen, er det lidt mærkeligt, at de ikke er blevet fjernet.
Har der aldrig været sådan en gruppe, der har kulegravet det og ledt efter tåbelige ting i lovgivningen?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-20:
Det her lovforslag er med til at rydde op i overflødige regler og bureaukrati, så borgere uden job kan hjælpes tilbage i beskæftigelse hurtigst muligt.
Det er jo altid rart, når vi kan afbureaukratisere og samtidig rent faktisk gøre beskæftigelsessystemet mere fornuftigt.
Det her lovforslag fjerner kravet om, at borgerne kan blive stillet over for de samme krav som andre ledige i form af samtaler i jobcenteret, a-kassen eller i form af tilbud hos anden aktør, hvis de vel at mærke er på vej i ordinær beskæftigelse på fuld tid, på barsel, efterløn, fleksydelse eller pension.
Samtidig får lovforslaget også taget hånd om, at sygedagpengemodtagere ikke skal møde personligt op til opfølgningssamtale eller deltage i tilbud, hvis de inden for 6 uger ventes raskmeldte og på vej tilbage i beskæftigelse eller forventes at gå på barsel.
Det er fornuftigt.
En vedtagelse af lovforslaget her betyder, at vi begynder at gøre op med de mindre hensigtsmæssige elementer i beskæftigelsessystemet.
Borgere, der af forskellige årsager ikke har brug for en aktiv beskæftigelsesindsats, skal fra nu af ikke stå til rådighed på samme måde, og det er jo egentlig logisk.
Mindre tid på meningsløs bureaukrati, mere tid på at få de ledige i job, det må være vejen frem.
Så det er i høj grad et lovforslag, vi værdsætter, og derfor bakker De Konservative det op.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-20:
Flere partier har allerede redegjort for, hvorfor det her er et ganske udmærket forslag.
Det er jo en kendsgerning, at der er blevet spildt milliarder på aktivering, meningsløs aktivering, gennem de sidste år.
Rigsrevisionen påpegede, at der mellem 2006 og 2010 blev spildt 9,6 mia. kr. på aktivering.
Vi kunne jo fundere over, at havde man f.eks. brugt de milliarder på at sænke skatten på arbejde, hæve beskæftigelsesfradraget, så havde det rent faktisk haft en effekt, så ville der være kommet flere i beskæftigelse, men det kan vi jo så håbe, at man gør fremadrettet.
Det, man afskaffer her, er jo aktivering af folk, som er på vej ud af arbejdsmarkedet, eller som har fundet beskæftigelse, og derfor er det rationelt, og derfor kan vi støtte forslaget.
Christian Juhl (EL), 2012-04-20:
Jeg kan kun tilslutte mig den tidligere ordfører, hr. Eigil Andersens ord om hele a-kasse-systemet.
Der er virkelig brug for, at vi rydder op nu, hvor vi har mulighederne for det, og der er grund til at fjerne nogle af de tåbelige aktiveringsting, som findes, og som i øvrigt koster en hulens masse penge.
Der er god grund til at være glad for hvert eneste forslag, der kommer om noget i den retning.
Der er god grund til at vise den tillid til almindelige mennesker, også når de er i en arbejdsløshedsperiode.
Det er i stedet for det kontrolhysteri, der har været de sidste 10 år under den borgerlige regering, hvor man jo har mistænkeliggjort og ikke haft tillid til de ledige i det her land.
Det her er et udmærket forslag.
Vi er tilfredse med, at man fjerner nogle overflødige samtaler og overflødig aktivering for arbejdsløse og syge.
Det er også fornuftigt, at folk, der i løbet af kort tid skal begynde at arbejde eller skal på barsel, efterløn eller folkepension, ikke længere skal møde til samtaler eller deltage i tilbud.
Det er meget fint, at man også har fritaget folk på arbejdsdeling og folk, der er hjemsendt på grund af vejrlig eller materialemangel, for samtaler og aktivering.
For den gruppe mangler vi bare, at reglerne om supplerende dagpenge bliver ændret igen, så hjemsendelsen ikke forbruger af ugerne med ret til supplerende dagpenge, men det er selvfølgelig en helt anden sag, dog i samme boldgade.
Men vi kan ikke forstå, hvorfor der skal være undtagelser i de nye regler om fritagelse for samtaler og tilbud.
Efter forslaget kan jobcentrene bestemme, at en person, der opfylder betingelserne for fritagelse, alligevel skal møde til samtaler og deltagelse i tilbud, hvis der for det første er tale om misbrug eller spekulation i mulighederne for at blive undtaget for samtaler og tilbud, og hvis der for det andet er gode muligheder for beskæftigelse inden for personens fagområde, eller hvis det for det tredje vil være til fordel for personen at skulle møde til samtale og deltage i tilbud.
Vi kan ikke se, hvordan man kan misbruge de nye regler, når der kræves dokumentation for at blive fritaget for samtaler og tilbud.
Det er jo dokumenteret, og så er der jo ikke tale om misbrug.
Vi kan heller ikke se, hvad gode muligheder for beskæftigelse har med den pågældende person at gøre, da den person jo netop enten har fået et arbejde eller skal overgå til anden forsørgelse, og når det drejer sig om barsel er det jo helt irrelevant.
Endelig kan vi ikke se, hvordan det kan være til fordel for en person at skulle møde op til samtale eller tilbud, for vi kan ikke se, hvad en person, som snart skal i arbejde eller overgå til anden forsørgelse, skal bruge samtalen eller tilbuddet til. Vi kan støtte, at Beskæftigelsesrådet skal have nye opgaver i forbindelse med udenlandsk arbejdskraft, men vi mangler fyldestgørende begrundelser for, at jobcentrene skal have mulighed for at se bort fra de nye regler, men herudover kan Enhedslisten støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-20:
Man forledes næsten til at få den tanke, at det er Dansk Folkeparti, der egenhændigt har overbevist alle os andre fodslæbende om at gå med i kampen mod afbureaukratisering, men det er fint nok, så længe vi alle sammen kan være med i denne kamp mod regler og bøvl på arbejdsmarkedet.
Intentionen med dette lovforslag er at fortsætte kursen med at fjerne overflødige regler og bureaukrati, så mennesker uden job kan hjælpes tilbage på arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
Men formålet med afbureaukratisering er også, at mennesker, som er på vej mod beskæftigelse, barsel eller efterløn, ikke længere skal tvinges til at møde i jobcenteret eller hos anden aktør.
Det er et af eksemplerne på de her tiltag.
Vi er blot lige begyndt, og jeg ser frem til, at alle Folketingets partier bakker op om at fortsætte med dette vigtige arbejde til gavn for de ledige, til gavn for medarbejderne i kommunerne og jobcentrene, ja, til gavn for os alle sammen.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Jeg finder det selvfølgelig ærgerligt, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte det, der er formålet med det her forslag, nemlig at styrke den private ejendomsret og borgernes retssikkerhed.
Ordføreren kan ikke rigtig forstå, hvorfor vi lige har skrevet det her med de private ekspropriationer eller til private formål.
Der må jeg blot sige til ordføreren, at der desværre også er eksempler på, at der er private aktører, som så er gået til kommunen og har brugt kommunen som en murbrækker for at kunne få jord eller en ejendom til den pris, de nu engang gerne ville have.
Det er sådan noget som det, vi som forslagsstillere meget gerne vil bremse.
Nu er det jo heller ikke sådan, at det ikke er muligt, der står blot som hovedregel.
Ordføreren lægger også meget vægt på, at det er nogle beslutninger, som man kan træffe ude lokalt, og at det kan de bedst vurdere.
Jeg vil blot høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det er forkert, at der er borgere, der kommer i klemme, borgere, som egentlig ikke havde regnet med, at der skulle eksproprieres, men som kommer i klemme og sådan set også selv skal stå for deres egne sagsomkostninger, når der egentlig er tale om nogle ekspropriationer, som man faktisk nogle gange kan sætte store spørgsmålstegn ved hvorvidt er lovlige eller ej, og som man derfor gerne vil have efterprøvet.
Og er det ikke også forkert, at borgere har problemer, fordi kommunen simpelt hen ikke har betalt den erstatning, som grundloven ellers peger på skal betales til den enkelte borger?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-20:
Først må jeg sige til De Konservatives ordfører, at det her b-forslag jo slet ikke handler om det, som ordføreren spørger ind til.
Det her b-forslag handler om at adskille, om formålet skal være privat eller offentligt.
Det, ordføreren siger, er, at der er nogle, der er kommet i klemme i systemet.
Det ved vi jo ikke med sikkerhed om der er.
Men hvis der er, er det selvfølgelig utrolig ulykkeligt, og det er derfor, vi har et retssystem til at tage sig af de ting, og vi har også forskellige andre instanser.
Beslutningsforslaget her handler jo om at adskille, hvad der kunne eksproprieres til fordel for offentligheden og i forhold til de private, og det handler ikke om de her konkrete menneskers situation.
Det må vel være lige ulykkeligt at blive sat i sådan en klemme, hvad enten det er ekspropriation til fordel for noget offentligt eller for noget privat, så jeg ser det her forslag som en mistillid til det kommunale selvstyre og en mistillid til vores retssystem og til de instanser, som er sat i verden for at bedømme de her sager.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Det var en kort og kontant afvisning af et forslag, som netop skulle gå ind og styrke retssikkerheden for en lang række borgere, som desværre er i en meget svær situation, fordi de står i en ekspropriationssag, som enten er uretmæssig, eller hvor de simpelt hen ikke kan få tilkendt den erstatning, som taksationsmyndighederne egentlig har sagt at de skulle have.
Ordføreren siger, at det er vigtigt at kigge på indhold.
Det er netop også det, forslagsstillerne har gjort i en lang række sager.
De er nemlig gået ind og har kigget på indhold og har faktisk fundet frem til, at vi bør styrke retssikkerheden for en lang række borgere, fordi vi simpelt hen ikke behandler dem ordentligt.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren virkelig synes, at det er helt fint, at man selv må betale sine omkostninger, hvis man ikke mener, at den ekspropriation, man står over for, er lovlig eller i orden, eller hvis man ikke kan få tilkendt den erstatning, som man egentlig burde være tilkendt, men som kommunen ikke vil betale.
Mener ordføreren virkelig ikke, at man skal gå ind at sørge for at holde borgerne skadesløse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-20:
Dette forslag pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag og foretage de fornødne administrative ændringer, der kræves, for at styrke den private ejendomsret og borgernes retssikkerhed i forbindelse med kommunal ekspropriation.
Der foreslås bl.a. en hovedregel i planloven om, at der ikke kan eksproprieres til private formål, men alene til offentlige formål.
Efter SF's opfattelse må det være formålet med ekspropriation at se på indholdet og begrundelsen for, om det konkrete tiltag er i almenvellets interesse, i stedet for på forhånd at afvise, at ekspropriation til bl.a. private formål kan anvendes som en mulighed, når kommunerne planlægger for et velfungerende samfund.
Private tiltag bidrager naturligvis til denne udvikling og bør ikke afvises, alene fordi de er private.
Vi kan ikke finde en begrundelse for, at der er behov for at indføre forskelsbehandling, sådan at der skal findes en slags procedure for love, der vedrører planloven, og en anden, når det drejer sig om ekspropriation på Trafikministeriets område.
SF afviser derfor forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Vi vil i hvert fald ikke udelukke nogen debat videre frem.
Men det konkrete beslutningsforslag handler om at lave særregler på planområdet, hvis jeg har forstået det rigtigt, og det kan vi ikke støtte.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Jamen det giver jo ikke mening at sige, at advokater er dyre – det svarer til at sige, at champagne er dyrt i forhold til vand.
Ja, sådan er det; man betaler for en vare på et frit marked, hvor prisen fastsættes efter, hvad folk nu kan få for den, og advokater koster nu engang det, de koster.
Jeg forestiller mig, at man i Folketinget forholder sig til den virkelige verden, og at vi forholder os til, at advokater koster det, som advokater koster, og at man som borger, der bliver udsat for en ekspropriation, selvfølgelig ikke skal hænge på en kæmperegning for noget, man overhovedet ikke selv har bedt om.
Men jeg hørte en lille åbning – i hvert fald fra Det Radikale Venstres side.
Og fra Venstres side er det i hvert fald ikke et spørgsmål om alt eller intet, og der tror jeg også at jeg kan tale for de øvrige forslagsstillere.
Vi vil godt gå ind og drøfte delelementer, og det kan jeg så forstå at Det Radikale Venstre også vil – eller hørte jeg forkert?
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Nu ved hr. Jan E. Jørgensen jo, at advokater er dyre, og der er ingen tvivl om, at der indimellem er nogle, der kommer til at sidde i en økonomisk klemme.
Vi er i Det Radikale Venstre faktisk åbne for debat, og hvis der er en specifik del af det her forslag, som vi kan debattere videre, er det fint med os.
Men det gør under alle omstændigheder ikke forslaget, sådan som det ligger her, spiseligt.
Jeg skal så også henvise til, at der jo er måder, hvorpå man dels kan forsikre sig til visse former for advokatbistand, dels i enkelte tilfælde kan få fri proces.
Og så er der også noget med, at taksationskommissionen i virkeligheden i visse tilfælde tager hensyn til de sagsomkostninger, der har været.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det da helt generelt er vigtigt, at vi kan være åbne over for at diskutere enkeltelementer, som skal gøres bedre.
Der bliver ved med at være rigtig mange ting, som skal gøres bedre, og vi afviser ikke at diskutere den her enkelte del videre.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Jeg vil gerne spørge fru Lone Loklindt, om der måske er enkelte delelementer i beslutningsforslaget, som man synes kunne være interessante at gå ind og kigge nærmere på.
For fru Lone Loklindt siger, at de borgere, som bliver ramt af en ekspropriation, jo er ulykkelige, og at man godt kan forstå det, og at man ikke er arrogant, men bestemt føler for de borgere, som kommer i klemme.
Ville man eksempelvis fra Det Radikale Venstres side i forhold til sådan noget som omkostningsgodtgørelsen, som er et led i beslutningsforslaget, være villig til at gå ind og kigge på den lille del af sagen, sådan at de borgere, som bliver ramt af en ekspropriation, og som tvangsmæssigt skal afstå deres jord, i det mindste ikke bagefter skal hænge på en advokatregning, som de kun får dækket en brøkdel af?
Ville man fra Det Radikale Venstres side være villig til så at gå ind og kigge på bare den lille del af forslaget?
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Jeg vil gerne lige rette en misforståelse.
Jeg er på ingen måde nedladende eller arrogant over for de enkelte borgere, der føler sig klemt.
Den enkeltes sag er jo af altafgørende betydning for den enkelte borger.
Jeg vil på ingen måde udtrykke, at det ikke betyder noget, at det kun er nogle få.
Jeg sagde bare, at heldigvis er det ganske få sager, og vi skal selvfølgelig sikre os, at vi har et klagesystem, der til fulde tager hånd om de berettigede klager og den måde, borgerne kan føle sig klemt af en kommune, af en myndighed på.
Det er meget vigtigt, at vores retssystem helt generelt tager udgangspunkt i, at den enkelte kan komme i klemme i det offentlige.
Det mener jeg sådan set i høj grad er tilfældet, for ellers ville der jo selvfølgelig være flere sager.
Men jeg har tidligere i dag talt om, at hvis en sag trækker meget i langdrag, er det et problem for den enkeltes retsstilling.
Det er et problem for retsfølelsen.
Så selvfølgelig kan jeg ikke billige, at sager trækker ud i lang tid.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Der kom desværre argumentet igen.
Det drejer sig kun om få sager.
Det drejer sig kun om få borgere i det her land, som bliver udsat for en uretmæssig ekspropriationssag, som ikke kan få den erstatning, som tanksationsmyndighederne egentlig havde sagt at borgeren skulle have udbetalt, og som oplever en sag, der bliver trukket i langdrag, fordi kommunen simpelt hen ikke vil finde sig i, at det er den erstatning, der skal betales, eller hvor borgeren simpelt hen bare til sidst må kaste håndklædet i ringen, fordi man ikke mere har ressourcer.
Det er så få sager, så det behøver vi ikke at tage os af.
Jeg synes, at det er arrogant, at man som folketingsmedlem har sådan en holdning, nemlig at når det kun er få borgere, så betyder det ikke så meget, og det skal man ikke forholde sig til.
Jeg må bare oplyse ordføreren om, at der er stribevis af eksempler på borgere, som kommer i klemme.
Der er stribevis af eksempler på borgere, som i dag står i en meget usikker situation, fordi de ikke kan få den erstatning, de bør have.
Bare tag til Randers, der sidder seks familier, som endnu ikke kan få pengene, fordi kommunen trækker det i langdrag.
Tag og kig rundtomkring i landet og mød de borgere, som står i netop den her situation, og prøv at høre, hvordan det egentlig føles at stå i en ulige kamp med kommunen.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at vi ikke tildeler nogle ordentlige rettigheder til de borgere, så de kan få afprøvet deres sag, uden at de selv skal til lommerne i den grad, som de skal i dag?
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Det er også derfor, at det er rigtig vigtigt, at vi har de rigtige muligheder for at klage og for at rejse erstatningssager.
Jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi vælger de rigtige, kan man sige, ind i kommunalbestyrelserne, sådan at der netop ikke kan klemmes sager ind, som er uberettigede.
Uberettigede sager kan vi naturligvis kun afvise, og man kan sige, at lige præcis uberettigede sager er det, der skal kunne klages over.
Det er jeg helt enig med ordføreren for De Konservative i.
Tiden er gået.