runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2010-10-07:
Nej, når vi bruger så lang tid på det, er det, fordi statsministeren ikke har villet svare på spørgsmålet før nu, men nu tolker vi det jo så sådan, at mailens indhold var korrekt.
Jeg vil gerne spørge til det, som statsministeren også har sagt i dag, nemlig, og jeg citerer: Jeg vælger at skære midt igennem og dele skaden mellem køber og sælger.
Det vil sige, at amterne – nu regionerne – havde et priskrav, sælgerne, de private firmaer, privatsygehusene og privatklinikkerne, havde et andet, og midtimellem lagde, kan man så forstå af statsministerens ord, den daværende finansminister og den daværende sundhedsminister så taksten.
Det var i 2006.
Hvordan var taksten så i 2007 og 2008, indtil man midlertidigt droppede det udvidede frie sygehusvalg?
Var den stadig væk 95 pct., eller var den højere, for vi kan jo se, at Danske Regioner har regnet ud, at fordi der var så stor vækst hos de private, fordi de private sygehuse klumpede operationer sammen, således at dem, der havde den højeste takst, var dem, der naturligvis lavede de allerfleste operationer, så kom taksten langt op over 100 pct.?
Er statsministeren enig i det?
Hvad var taksten i 2007 og 2008 i forhold til de private sygehuse som procent af DRG-taksten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-07:
Jeg bilder mig ind, at jeg har en relativt god hukommelse, men den rækker jo ikke til at svare på det spørgsmål, så det må adresseres til indenrigs- og sundhedsministeren.
Og så vil jeg gerne lige bare for god ordens skyld anholde det første, der blev sagt om, hvordan det, jeg sagde, kan udlægges, for det er jo der, at det her skrider, og det er jo der, at der mangler respekt i den gensidige kommunikation.
Hvis man gør forskellige antagelser, som jeg i øvrigt ikke er enig i, så kan man tale om op mod 100 mio. kr.
Så oplever man bagefter oppositionens leder stille sig op og sige, at statsministeren indrømmede en overbetaling på 100 mio. kr.
Nu gør jeg rede for et historisk hændelsesforløb, og det bruger spørgeren så til at sige, at nu har jeg tilkendegivet, at det, der står i mailen fra den pågældende person, er rigtigt.
Jeg tror, at kompetencerne er fuldt til stede.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-07:
Tak for det.
Jeg fornemmer måske nok, at statsministeren er ved at se en fordel i, at klokken er ved at være slagen 23.00, men jeg vil gerne forsøge: Kan statsministeren bekræfte, at var det udvidede frie sygehusvalg ikke blevet suspenderet som følge af konflikten, altså at man så sig nødsaget til det,
ville overbetalingen eller de takster, der så kørte op til suspensionen, være fortsat helt frem til, at en ny aftale skulle indgås?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg vil også gerne have statsministeren til at svare mig på, om netop konflikten og suspensionen gav regionerne nogle muligheder for at lave udbud, og at de udbud lige nøjagtig fik rammet overbetalingen ind, så den stod klart også for regeringen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-07:
Det sidste først: Strejken gav ikke regionerne nogen specielle muligheder for at lave udbud, der ikke også var der før.
Regeringen kan godt lide udbud, synes, vi skal bruge det meget mere.
Jeg glæder mig over, at den her sag jo afslører en hidtil ukendt interesse langt ind i socialdemokratiske rækker for at lave udbud – glædeligt, glædeligt.
Den mulighed har været der hele tiden, og må jeg foreslå en søgning i Infomedia med mit navn og ordene udbud og sygehuse fra 2001 og fremefter; så tror jeg, at der vil komme mange, mange hits frem, der handler om, hvordan jeg har opfordret til, at man bruger udbud, herunder også rammeudbud.
For hele ideen med det udvidede frie sygehusvalg har sådan set været, at ingen skulle bruge det.
Det allerbedste er jo sådan set, at patienterne behandles til tiden i det offentlige sundhedsvæsen, og hvis man bedre kan levere varen i det offentlige sundhedsvæsen ved at lave udbud, så skal man da lave udbud.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-07:
Jeg bliver nødt til at anholde ministeren på mit første spørgsmål, som er fuldstændig afgørende, fordi de sidste spørgere har forsøgt at få et svar på det.
Hvis det udvidede frie sygehusvalg ikke var blevet suspenderet, ville taksterne så fortsat have været uændrede frem til en ny forhandling?
Det er helt afgørende at få det at vide, for hvis det, jeg siger her, er sandt, så har statsministeren haft en interesse i at påvirke systemet og den daværende sundhedsminister Jakob Axel Nielsen til at holde inde med de data og de udredninger og undersøgelser, som beviste, at der foregik en overbetaling på 25 pct.
Det må statsministeren svare mig konkret på.
Mogens Lykketoft (S), 2010-10-07:
Statsministeren har jo helt åbenbart været irriteret over al den tid, vi har brugt på overbetalingssagen.
Men jeg vil godt sige, at statsministerens svar her i dag efter min opfattelse er endnu et forsøg blandt mange på at afspore debatten, og som fru Margrethe Vestager sagde: skubbe patienterne foran sig.
Også gentagelsen af spinhistorien om, at sundhedsloven er overholdt, er jo i virkeligheden fuldstændig irrelevant i forhold til det fokus, der var rigsrevisors, nemlig: Har staten, dvs. skatteyderne, betalt unødvendig meget for en ydelse?
Så vil jeg godt sige til statsministeren, at der er nye oplysninger i sagen, der er masser af modstridende forklaringer om hændelsesforløbet, og de snubler over hinanden.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-07:
Jeg må næsten sige, at begrebet underdanighed har fået en helt ny betydning efter den her tale, men lad det nu fare.
Hr. Edmund Joensen siger, at systemet jo fungerer fantastisk.
Så det kommer vel an på, hvordan man ser på det, når man kan sige, at det her system fungerer fantastisk.
Jeg tror, vi fik bekræftet her, at det at fralægge sig ansvaret i hvert fald ikke fungerer.
Derfor vil jeg spørge hr. Edmund Joensen: Vil hr. Edmund Joensen, når vi nu snart igen i Den Nordatlantiske Gruppe fremlægger et forslag om, at Færøerne selv tager ansvar for sit eget finanstilsyn og for at få fuld indsigt i sine egne banker, så stemme for?
Edmund Joensen (SP), 2010-10-07:
Vi plejer at sige, at der historisk er bankkrise på Færøerne hvert tiende år, det har jeg set nogle gange i overskrifterne.
Vi ved alle, at det ikke er størrelsen på pengepungen, som er afgørende.
Man kan sagtens være fallit, selv om man har mange penge til rådighed.
Man kan også være fattig.
Men det har altså ikke noget med rigsfællesskabet at gøre.
Rigsfællesskabet er en styrkelse, specielt for det færøske samfund.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-07:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet, om hr. Edmund Joensen ville stemme for et forslag, der giver de færøske myndigheder både ansvar for og fuld indsigt i, hvad der sker i de færøske banker.
Det var det første.
For det andet vil jeg bare konstatere, at efter min mening – og der kan vi så være uenige – er det præcis denne ansvarsløshed, som hr. Edmund Joensen står for, som er årsagen til de tilbagevendende kriser.
Det fører jo uvægerlig til ansvarsløshed.
Vi hører hr. Edmund Joensen sige, at vi skal have bloktilskuddene op igen.
Vi har haft en regering med hr. Edmund Joensens parti i spidsen i 8 år, som har givet skattelettelser til aktiespekulation, som har pumpet benzin på et bål, der allerede var godt med ild i, og nu siger hr. Edmund Joensen, at årsagen er noget, der skete for 10 år siden.
Jeg synes bare, at vi her fik bekræftet, at det er det, der er den virkelige årsag til problemerne i Færøerne, og jeg håber ikke, at man fra dansk side stadig væk vil støtte disse kræfter, som hele tiden lægger ansvaret fra sig.
Edmund Joensen (SP), 2010-10-07:
Jeg har sagt, at vi har indrettet os klogt i rigsfællesskabet.
I stedet for at den færøske økonomi kollapsede, har den sørget for, at økonomien er stabil og kan fortsætte.
Det er en stor styrke.
Derfor synes jeg, at det eneste rigtige er at fortsætte med det her solide, gode samarbejde, som jeg har påvist.
Jeg ved godt, at hr. Høgni Hoydal er tilhænger af, at alt skal overtages, at Færøerne skal løsrive sig fra det danske rige, men jeg ved også, at de fleste færinger i dag går og siger, at det var godt, at vi ikke havde valgt den løsning, som hr. Høgni Hoydal har peget på i mange år, for så var det sikkert, at vi havde oplevet islandske tilstande i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2010-10-07:
Folkesundhed og forebyggelse er vigtigt, men man får lidt indtrykket af, at der også er en form for fanatisme over hr. Karl H. Bornhøfts indlæg, så jeg bliver nødt til at spørge: Hvor går grænserne for, hvad staten skal blande sig i i forhold til folkesundheden?
Er det i orden, at en gymnasieelev over 18 år drikker alkohol til en gymnasiefest?
Er det i orden, at en almindelig dansker køber nogle cigaretter – med afgift selvfølgelig?
Hvad er det for nogle midler, hr. Karl H. Bornhøft vil tage i brug, og hvor går grænsen for SF og hr. Karl H. Bornhøfts forbudsforslag i den forbindelse under overskriften, at man vil sikre folkesundheden?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Jeg vil sige til spørgeren
: Hvis det at bekymre sig om, at der er 20.000 mennesker, der dør om året, og at vi ved, at vi kunne have forebygget det, er fanatisme, så er jeg fanatiker.
Det lægger jeg ikke skjul på.
Jeg synes bare, det også er nødvendigt at sige, at der er brug for, at vi tør overveje, om det danske samfund på sigt har råd til, at flere og flere bliver syge.
Jeg lægger ikke skjul på, at der både er en sundhedsmæssig tilgang til det her, at det er et spørgsmål om livskvalitet for den enkelte, og at der altså også er en økonomisk tilgang, for uanset hvilken regering vi har i tiden fremover, er der ingen, der vil kunne blive ved med at betale for, at flere og flere mennesker skal behandles.
Og det er uanset vores ideologiske forskelle.
Derfor er det altså nødvendigt at gå ind og ændre på den her udvikling.
Hvis vi skal tage en diskussion om, hvor langt jeg vil gå, hvor langt SF vil gå, og hvor langt regeringen vil gå, så når vi nok alt for langt, men til gengæld kan jeg sige til hr. Karsten Lauritzen og andre: Jeg vil være med til at diskutere et hvilket som helst redskab, jeg vil være med til at finde nogle fælles løsninger, bare det endelige mål opnås, nemlig at danskerne får lov til at leve lidt længere, og at samfundsværdien i arbejdskraftmæssige sammenhænge også bliver øget.
Karsten Lauritzen (V), 2010-10-07:
Tak til hr. Karl H. Bornhøft for svaret.
Så målet helliger altså midlet, som jeg forstår det.
Det er SF's forebyggelsespolitik.
Den nuværende sundhedsminister, hr. Bertel Haarder, har skrevet en bog, »Grænser for politik«, hvor han bl.a. skriver på bagsiden, at som politikere skal vi bede om frelse for autoritære regimer, men også om frelse for os selv som politikere, forstået på den måde at vi skal passe på med, at vi i folkesundhedens eller en anden argumentations navn ikke gennemfører nogle love, som gør, at folk ikke kan få lov til at leve det liv, de godt kunne tænke sig.
Jeg må indrømme, at med det, som hr. Karl H. Bornhøft præsenterer som privatist, men også tidligere har sagt som sundhedsordfører for SF, får man lidt det indtryk, at hvis nu en dansker på et oplyst grundlag træffer et valg om at ryge og drikke lidt alkohol og dermed afkorte sin levetid, så skal vedkommende ikke have lov til det under en S-SF-regering, hvor hr. Karl H. Bornhøft har noget at sige.
Er det korrekt?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Nej, det er ganske enkelt ikke korrekt.
Jeg synes måske heller ikke, det er specielt relevant at tale om et Forbudsdanmark, eller at der er nogen, der partout vil styre alle mulige menneskers adfærd.
Det er jo bare et skræmmebillede, som spørgeren åbenbart synes er nødvendigt at opstille for at undgå den her diskussion.
Det, jeg synes vi skulle tage at diskutere, er, om vi skal gå ind og skabe nogle rammer for danskerne på sundhedsområdet, fuldstændig ligesom vi gør på miljøområdet og på trafikområdet, og derigennem bibringe danskerne en bedre og længere levetid.
Mit svar er ja, og hvis hr. Karsten Lauritzens svar er nej, så lad os da diskutere det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-10-07:
Nu trak hr. Karl H. Bornhøft jo lidt i land, for han startede med at sige, at målet helligede midlet.
Der var sådan set ikke nogen værktøjer, som var problematiske at tage i anvendelse, hvis bare hr. Karl H. Bornhøft mente, at det trak den rigtige vej.
Det synes jeg da sådan set er en klar melding.
Der er ikke noget, som danskerne skal vide sig sikre imod, hvis bare hr. Karl H. Bornhøft mener, at det virker.
Jeg kan forstå på hr. Karl H. Bornhøft, at det er o.k., for det er godt for folkesundheden.
Men så håber jeg, at hr. Karl H. Bornhøft kan bekræfte, at en pensionist, der ryger, vil tabe 1.095 kr., hvis S og SF’s skattepolitik bliver til virkelighed.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Jeg ville jo frygtelig gerne, hvis vi kunne tage sådan nogle debatter som f.eks. den om folkesundheden i det her land lidt mere seriøst.
Jeg er egentlig lidt ked af, at spørgeren står og siger, at jeg har sagt, at målet helliger midlet.
Nej, det er noget, spørgeren lægger mig i munden.
Det, jeg har sagt, er, at jeg er indstillet på, at vi drøfter de forskellige midler, der er, og så finder vi nogle løsninger undervejs.
Og når vi finder løsninger sammen, er det som regel altid sådan, at det så er, fordi vi kan finde nogle fælles normer.
Når vi så i den her sammenhæng også igen skal diskutere pensionisterne, så må jeg skuffe spørgeren.
Jeg kan ikke bekræfte spørgerens udsagn.
Det svarer ikke til de diskussioner, som vi har i forbindelse med de afgiftsstigninger, vi lægger op til.
Og kort og godt bliver det sådan med »En Fair Løsning«, at pensionisterne også får en stor gevinst.
Det kan da umuligt genere spørgeren.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-10-07:
Men hvis folk så holder op med at ryge, ryger regnestykket også i forhold til provenuberegninger, det giver jo sig selv.
Det står på side 35 i »Fair Forandring«: En pensionist, der får nogle ekstra penge i pension, skal betale afgifter til fedt, sodavand, sukker, chokolade og slik, og der skal betales til ekstra tobaksafgifter.
Det drejer sig sådan set bare om, om hr. Karl H. Bornhøft ville bekræfte sit eget partis udspil.
For der står: nettoeffekt i rygerhjem, minus 1.095 kr.
Vi har ikke i dag kunnet få et svar fra fru Helle Thorning-Schmidt eller fra hr. Villy Søvndal.
Det er ikke nogen tal, som jeg står og finder på.
Det er S og SF's eget udspil, det er S og SF's egne tal.
Vi kunne forstå på hr. Karl H. Bornhøft, at målet helliger midlet.
Bare det virker, så er det o.k.
Det er fair nok, men kan man så ikke bare være ærlig og indrømme konsekvensen, og det er altså, at en pensionist, der er så letsindig at ryge, altså vil tabe knap 1.100 kr. på S og SF's politik?
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Jeg er glad for at høre, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vi vil blive ved med at mødes her i Danmark i rigtig mange år ud i fremtiden, da det jo kun er de klogeste, der rejser.
Så bliver vi her jo, os begge.
Jeg vil godt spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om jeg har forstået det rigtigt.
Betyder det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger nu, at det der med demokrati sådan set er fuldstændig ligegyldigt.
Det er ligegyldigt, om man overholder de ...
Det er vi nødt til at respektere.
Ja, det ville være rigtig ærgerligt.
Jeg vil godt spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om det, han nu siger, virkelig skal forstås helt alvorligt, nemlig at det er det rene pjat at beskæftige sig med, at ministre taler usandt til Folketinget.
Det er det rene pjat at beskæftige sig med, at Rigsrevisionen ikke får de papirer, de skal have.
Det er det rene pjat, for nu skal vi diskutere de alvorlige problemer.
Og dækker det her over, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig med den nye folketingskandidat, Liberal Alliance har fået, som jo klart har sagt, at han synes, at den politiske inspiration skal hentes i Dubai og i Singapore, for der har man nogle velfungerende liberalistiske samfund, hvor man ikke bruger så meget tid på pjat og demokratiske processer – og det er jo rigtigt.
Så det er jo, når det kommer til stykket, et spørgsmål om, at Liberal Alliance kun interesserer sig for en ting nu: skattelettelser til de rigeste.
Og så sælger man alt andet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Til det der med at finde politikere, der har støttet diktaturer, vil jeg sige, at jeg tror, at man skal se til helt andre partier og måske til hr. Per Clausens eget.
Der er der vel folk, som har gjort det så aktivt, at de, før de blev medlem af Enhedslisten selvfølgelig, også rejste over til de lande, som havde planer om at invadere Danmark og underlægge landet et socialistisk diktatur.
Så der tror jeg, at man lige skal holde lidt igen, for nu at sige det pænt.
Jeg har i øvrigt ikke sagt, at det var noget pjat.
Jeg har jo sagt, at jeg har respekt for den demokratiske proces, som er sat i gang i Folketinget.
Og så må jeg bare sige til hr. Per Clausen: Folketinget kan jo godt arbejde med flere sager ad gangen.
Og jeg må sige, at jeg hører til dem, der synes, at det er højst mærkværdigt, at man vælger at bruge Folketingets åbningsdebat, der bør handle om, hvordan vi sikrer at få Danmark tilbage på vækstsporet, på en sag, som i øvrigt går sin gode gang inden for Folketingets system bl.a. på baggrund af ét, muligvis flere samråd, som det valgforbund, hr. Per Clausen er en del af herinde i Folketinget, selv har indkaldt til.
Det er vel ikke et urimeligt krav at sige, at vi også kan diskutere dansk økonomis fremtid, selv om der er nogle andre diskussioner i gang på samme tid.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-07:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Liberal Alliance kun vil stemme for noget, hvis det passer ind i det ganske vist meget sparsommelige partiprogram, som man har lagt frem, eller om man godt vil samarbejde.
Jeg vil bare sige med hensyn til efterlønnen, at den har Det Konservative Folkeparti aldrig nogen sinde stemt for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Vi kan godt tage en debat om, hvorfor Det Konservative Folkeparti stemte nej til efterlønnen i 1978.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at læse ordførertalen her i sommerferien, men det er jeg ikke sikker på at Det Konservative Folkeparti vil synes er så morsom en debat.
Men lad nu det ligge.
Hvis spørgeren havde været her, da jeg holdt min ordførertale – det ved jeg ikke om spørgeren var –
ville han have hørt, at jeg faktisk sagde, at vi var interesseret i at gå ind i forhandlinger om alle de initiativer, som statsministeren nævnte i sin åbningstale i forgårs, og at vi i øvrigt også var indstillet på at gå konstruktivt ind i forhandlinger om finansloven.
Så det spørgsmål synes jeg egentlig at jeg har givet et svar på.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-07:
Et eller andet sted synes jeg, det lyder, som om ordføreren ikke forstår, at man skal tælle til 90 for at få en del af sin politik igennem.
Så synes jeg, at jeg i besvarelsen tidligere til hr. Rasmus Jarlov manglede et svar om euroen, om ordføreren går ind for euroen, eller hvordan det ligger.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at vide noget om Liberal Alliances tankegang.
Nu er der lige blevet valgt en del spidskandidater, og der har jeg bemærket, at det faktisk har været ret topstyret, så jeg kunne godt tænke mig at vide, om det passer ind i en liberal tankegang, at man i den grad topstyrer sine kandidater – hvilket jeg i hvert fald ikke bryder mig om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Nej, men det håber vi så at Liberal Alliances dagligt flere medlemmer bryder sig om, for de har jo frivilligt meldt sig ind i partiet og frivilligt betalt et kontingent, så jeg går ud fra, at de støtter den måde, Liberal Alliance fungerer på.
Med hensyn til euroen tror jeg at man må sige det sådan, at som det ser ud i øjeblikket, har jeg svært ved at se, at det er fornuftige mennesker, der synes, at Danmark skal have en folkeafstemning om Danmarks indtræden i euroen.
Det synes jeg ikke ligger lige for, men det kan da godt være, hr. Tage Leegaard mener, det ligger for.
Det har jeg umiddelbart svært ved at se foran mig.
I forhold til det med de 90 mandater vil jeg sige: Bare rolig, vi tror ikke, at vi skal gå til forhandlinger, hverken om finansloven eller de andre initiativer, regeringen har taget, med den hensigt at få gennemført Liberal Alliances partiprogram, men vi synes, det er vigtigt, at borgerlige vælgere efter en tørst efter reformer, efter frihed, efter skattelettelser har en mulighed for at kunne trække regeringen i den rigtige retning.
Misforstå mig ikke, vi støtter jo sådan set, at Det Konservative Folkeparti skal blive på regeringsbænkene, men vi vil bare gerne have, at de fører en borgerlig politik.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Jeg kan jo godt høre, at spørgeren ikke er tilfreds med de svar, fru Helle Thorning-Schmidt har givet, og ikke er tilfreds med de svar, hr. Villy Søvndal har givet.
Men det, der er det korte af det lange, er, at jeg ikke kan bekræfte, at en pensionist med de ændringer, der er lagt op til i »En Fair Løsning«, vil tabe penge.
En pensionist vil rent faktisk vinde, når ændringen er fuldt ud implementeret.
Det korte af det lange er, at vi så oven i købet giver folk en ekstra chance for at få endnu flere penge til sig selv, hvis de f.eks. vælger at holde op med at ryge.
Det må da også være en måde at få skattelettelser på.
Jeg troede i øvrigt, at spørgeren gik ind for den slags.
Line Barfod (EL), 2010-10-07:
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt rystet over hr. Simon Emil Ammitzbølls svar før til hr. Per Clausen.
Mener hr. Simon Emil Ammitzbøll virkelig, at det ikke er noget, som er vigtigt for Folketinget at bruge tid på, at vi har en regering, hvor flere ministre tilsyneladende har svaret forkert og vildledende i Folketinget, som har uddelt pengegaver til private hospitaler, og som i det hele taget er blevet ramt af en sådan magtarrogance, at de ikke synes, det er vigtigt, at rigsrevisor får de nødvendige oplysninger?
For mig at se er det nogle meget, meget store faretegn i vores demokrati, og jeg har svært ved at se noget, Folketinget kan være mere optaget af end at sikre, at vores folkestyre faktisk virker.
Vi har det kæmpe problem i Danmark, at vi har været så vant til mindretalsregeringer, at vi ikke har den mindretalsbeskyttelse, man har i andre lande.
Jeg synes, at noget af det allervigtigste at holde fast i er, at man faktisk har et folkestyre, der er i stand til at føre kontrol med dem, der har magten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Det er fru Line Barfod og jeg jo fuldstændig enige om.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten kollektivt har besluttet sig for, at lige meget hvad jeg vil svare, vil man sige, at man ikke har hørt det.
Det er jo sådan, det i hvert fald lyder på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg har sagt, at vi i Liberal Alliance selvfølgelig tager stilling i denne sag.
Vi er optaget af denne sag.
Jeg var selv til mødet i Udvalget for Forretningsordenen forleden og hørte statsministeren.
At det så er Enhedslistens politik, at det her er så vigtigt, og at det der med økonomien og fremtiden og væksten og velstanden ikke er så afgørende, ved jeg da udmærket godt.
Men det betyder bare meget for os i Liberal Alliance, at vi har en vækstpolitik, hvor erhvervslivet og den private sektor er grundlaget for, at danske borgere kan leve i et af verdens rigeste samfund også fremadrettet.
Og der synes jeg, at der er alt for meget tonedøvhed og vælgerangst i det her Folketing til, at man tager de udfordringer alvorligt.