runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Det, man skal huske på, er jo, at det er forkert at lave det skræmmebillede, at vi alle sammen bliver overvåget konstant.
Næh, der foregår en elektronisk, datamæssig logning af noget information, som ikke er tilgængelig for nogen, medmindre der opstår en sag, hvor det er nødvendigt og er af afgørende betydning for sagens opklaring at bruge informationen, og sagen skal have en vis grovhed – jeg husker ikke præcis strafferammen, men det er ikke cykeltyverier.
Det er ikke det samme, som at vi alle sammen overvåges hele tiden.
Det er heller ikke det samme, som at vi har et overvågningssamfund, hvor staten registrerer alt, hvad jeg går og foretager mig hver eneste dag, og har det stående i en log, så man til enhver tid kan se, hvad jeg har foretaget mig.
Det er ikke tilfældet.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Det er jo en meget principiel diskussion, vi har her.
Vi har hensynet til retssikkerheden og hensynet til sikkerheden over for hinanden.
og på den anden side hensynet til, at borgerne også skal kunne bevæge sig frit, have nogle grundlæggende frihedsrettigheder, ikke skal overvåges konstant af staten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, om der er en nedre grænse for, hvor lille en forbrydelse man må bruge det her redskab med logning til at opklare.
Altså, ville det være en konservativ holdning, at det i alle tilfælde, uanset hvilken forbrydelse der er mistanke om, er o.k. at bruge teleoplysninger, f.eks. ved cykeltyverier?
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Som jeg har forstået vores retsplejelov og vores retssystem her i landet, er forudsætningen for, at man kan straffe en gerningsmand, at man starter med at finde gerningsmanden, og at man derefter beviser, hvad det er, gerningsmanden har gjort forkert.
Jeg tror ikke, at man sådan bare ud i det blå kan straffe til højre og venstre, som man nu har lyst til, og derfor er der altså nogle forudsætninger, der skal være opfyldt, før det kan lade sig gøre.
Det er sådan mest henvendt til hr. Simon Emil Ammitzbøll, der på vegne af Liberal Alliance gerne ville straffe hårdere.
Det forudsætter, at man starter med at finde gerningsmanden.
Ellers er det nok lidt svært at gennemføre det.
Men i virkeligheden handler det her lovforslag om noget helt andet.
Det ville da være godt, hvis de enten var blevet færdige med det til tiden eller var blevet færdige, set i forhold til at vi forlængede det med 1 år sidste gang, men det er de ikke.
Derfor har vi fra Konservatives side den holdning, at vi lige bør tøve en kende og vente.
Man behøver jo ikke nødvendigvis at vente de 2 år, som udsættelsen her er på.
Altså, kommer EU med deres revision i morgen, er jeg da sikker på, at regeringen er klar til at gå i gang med arbejdet med det samme.
Det vil jeg da forvente.
Men man er nok nødt til lige at afvente det, for ellers risikerer vi, at vi meget nemt kommer i den situation, at vi laver en revision, at vi måske laver nogle justeringer eller ændringer eller tilpasninger, hvorefter EU kommer med deres revision, og så kan vi starte forfra.
Det er ikke hensigtsmæssigt; det er dobbeltarbejde.
Så kan man spørge: Jamen er den her lovgivning ikke så fuldstændig problematisk, så vanvittigt skruet sammen, at man under alle omstændigheder gerne vil have revision før tid?
Jo, det er der nogle partier der mener.
Der er også nogle partier, der, hvis man stemte om det, ville stemme imod, at vi overhovedet skal have den her bestemmelse.
Men det har jo ikke noget at gøre med, hvorvidt vi skal vente med at lave en revision eller ej.
Det er jo en generel modstand.
Uanset om revisionen finder sted i dag, fandt sted for 1 år siden, eller finder sted om 2 år, vil resultatet være det samme.
Jeg kan også sige, at De Konservative faktisk synes, det er hensigtsmæssigt, at vi har de her bestemmelser.
Når vi taler om meget, meget grove forbrydelser, er det noget, der kan bruges til at finde gerningsmanden, til at bevise, hvad det er, gerningsmanden har gjort forkert.
For når man bl.a. laver organiseret narkohandel, hjemmerøverier, drab, skudattentater og databedrageri og meget, meget andet, skal man stilles til ansvar for det, man har gjort forkert, og så skal man dømmes, så skal man straffes.
Det er den konservative tilgang til det her forslag.
Vi støtter forslaget.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-02-22:
Tak for det.
Jeg vil bare præcisere, at jeg ikke sagde, at Dansk Folkepartis forslag overtrådte grundloven.
Jeg sagde, at det generelt i den her debat jo er vigtigt at sige, at der er nogle retsprincipper, som man skal følge.
Nogle gange kunne man godt have lyst til at stramme skruen, men det kan også blive så meget, at det overtræder nogle gældende retsprincipper.
Jeg er altid klar til at diskutere både med Dansk Folkeparti og andre om, hvordan vi sætter ind over for parallelle retsopfattelser, og det her er jo kun en del af regeringens opgør, men jeg synes, det er en vigtig del.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Jamen vi finder det altid positivt, når regeringen imødekommer Dansk Folkeparti, det er bare ærgerligt, at det ikke sker så tit.
Jeg forstår ikke, at hr. Jacob Bjerregaard siger, at nogle af de forslag, som Dansk Folkeparti før har været fremme med, skulle være grundlovsstridige.
Altså, det beslutningsforslag, som vi behandlede sidste år, og som var fremsat af Dansk Folkeparti, var da bestemt ikke grundlovsstridigt, og at kriminalisere handlinger, der skal holde sociale myndigheder eller politiet ude af bestemte boligområder, er i hvert fald ikke grundlovsstridigt.
Et eksempel på noget, som vi også ønskede at kriminalisere fra Dansk Folkepartis side, var patruljering med det formål at indføre eller fastholde sharia i bestemte områder.
Vi har jo set, hvordan der i Storbritannien er grupper med muslimsk baggrund, som patruljerer i bestemte boligområder.
Det er også blevet bekræftet her i Folketinget af social- og integrationsministeren, som har været i kontakt med de britiske myndigheder, at det finder sted.
Vi ved, at der er mindst én gruppe i Danmark, nemlig Kaldet til Islam, en salafistgruppe, der har sagt, at de vil gøre det samme i Danmark, så jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke fra Socialdemokratiets side er åbne over for også at kriminalisere den slags parallelle retssystemer.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-02-22:
Tak for spørgsmålet.
En dråbe i havet!
Det er det, det her lovforslag handler om.
Det er rigtigt, at vi har debatteret en række andre forslag, men vi har også grundloven, der skal overholdes, vi har her i landet nogle retsprincipper, der skal overholdes.
Derfor vil jeg sige, at nogle af Dansk Folkepartis forslag jo også har været lidt ukonkrete; det kan jeg huske vi diskuterede tidligere.
Det her synes jeg sådan set er ret konkret, og jeg synes, man skal forholde sig til, at vi med det kommer et rigtig godt skridt videre med at beskytte unge piger og drenge, som bliver udsat for et overgreb, med hensyn til hvem de får lov at gifte sig med, og det vil jeg egentlig håbe Dansk Folkepartis ordfører finder positivt.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Jeg bed mærke i, at hr. Jacob Bjerregaard sagde, at det her var et opgør med parallelle retssystemer eller parallelle retsopfattelser.
Hvis det var noget, som regeringen lagde så stor vægt på, forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke sidste år, sidste sommer, stemte for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som rent faktisk lagde op til at gøre det, som regeringen så selv foreslår bliver gjort nu.
Men derudover foreslog Dansk Folkeparti dengang, at man skulle kriminalisere handlinger, der skal holde sociale myndigheder og/eller politiet ude af bestemte boligområder.
Der er set en lang række eksempler på det i f.eks. Vollsmose, hvor jeg tror det er 80-90 pct. af de anmeldelser, der bliver indgivet, der bliver trukket tilbage, fordi man simpelt hen klarer tingene internt.
Man har sit eget retssystem – det lyder mærkværdigt, men det er der eksempler på.
Jeg forstår ikke, at man kun vælger at kriminalisere og øge straffen for den her lille del, når vi ved, der foregår så meget andet derude.
Så hvad er grunden til at man holder sig til den her lillebitte del, når det handler om at kriminalisere parallelle retssystemer i stedet for så at sige at gå hele vejen?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Jeg vil bare bringe ministeren ud af den vildfarelse, at det her er et nyt synspunkt fra Venstres side.
Det var jo en diskussion, der var i offentligheden, da man indførte logningsbekendtgørelsen, og den var også i Venstres folketingsgruppe.
Og man har jo lavet en revisionsklausul i lovgivningen, fordi der var nogle, der var bekymret for, om der nu var proportionalitet i det indgreb i privatlivets fred i forhold til det, man efterforskningsmæssigt fik ud af det.
Det viser sig så i forhold til teledata, at man slet ikke kan angribe den principielle balance, men det kan man altså i forhold til internetdelen.
På trods af at vi har haft en lang proces sidste år i Folketingets Retsudvalg og justitsministeren har haft et år til at finde eksempler, må man sige, at resultatet er meget, meget begrænset, hvilket jo også bekræftes af PET's udtalelse.
Så er der de eksempler, som man nævner.
Når man snakker med folk i telebranchen, siger de jo, at det slet ikke er sessionslogning, der er tale om; at man fuldstændig har misforstået det.
Det er jo derfor, der er nogle af os, der tillader os at stille det principielle spørgsmål, om man så kan forsvare sådan et indgreb i privatlivets fred.
Inger Støjberg (V), 2013-02-22:
Tak for det.
Siden valget har der været en række lovforslag fra regeringen, der har lempet udlændingepolitikken.
Det er en udvikling, vi har været meget kede af i Venstre, og som vi har været meget imod, for dels er regeringen ved at sætte de gode resultater på integrationsområdet, som den tidligere VK-regering opnåede, over styr, dels er der stadig en række integrationsproblemer i det danske samfund, der skal tages hånd om.
I dag kommer regeringen så endelig med et lovforslag, der faktisk adresserer et væsentligt integrationsproblem, nemlig de helt afskyelige tvangsægteskaber, der desværre stadig finder sted i visse miljøer i det danske samfund.
Det vil vi i Venstre gerne kvittere for at regeringen nu forsøger at gøre noget ved.
Lovforslaget består af fire elementer.
For det første foreslås det, at straffen skærpes for tvang i forbindelse med religiøse vielser uden borgerlig gyldighed, så det ligestilles med tvangsægteskaber i straffelovens forstand.
Vi ved, at denne type religiøse vielser i visse miljøer tillægges lige så stor betydning som vielser med borgerlig gyldighed, og uanset ægteskabets form er det et groft overgreb, hver eneste gang nogen tvinges ind i et ægteskab mod deres vilje.
Det er skadeligt for det unge menneske, og det er også skadeligt for integrationen.
Derfor er det for Venstre også helt naturligt, at tvang i forbindelse med religiøse vielser uden borgerlig gyldighed straffes lige så hårdt som tvang i forbindelse med almindelige vielser.
Dernæst indebærer lovforslaget en ændring af udvisningsreglerne, så det bliver lettere at udvise en udlænding, der har tvunget nogen til en religiøs vielse.
Det synes vi er helt på sin plads, for det hører ikke hjemme i det danske samfund, at man medvirker til tvangsægteskaber.
Det tredje element, der ligger i lovforslaget, er, at det fremover skal være et krav, at religiøse forkyndere skal deltage i undervisning i dansk familieret for at kunne få forlænget deres opholdstilladelse.
Endelig lægger lovforslaget op til en ændring af tilholdsreglerne, så det fremover bliver lettere for politiet at udstede et tilhold i forbindelse med tvangsægteskaber og religiøse vielser.
Det er alt sammen elementer, som vi i Venstre synes ser fornuftige ud,
og jeg vil gerne bakke op om dem.
Det vil vi i Venstre, fordi det for os er helt fundamentalt, at man selv vælger sin ægtefælle; alt andet er krænkende og undertrykkende og står i skærende kontrast til de værdier, vi har i Danmark.
Og kan vi i Venstre på nogen måde være med til at dæmme op for, at nogen tvinges ind i et ægteskab, vil vi selvfølgelig det.
På baggrund af det kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-02-22:
Nej, det vil jeg ikke, for jeg mener, at det er brugbart instrument.
Jeg henholder mig til, hvad Rigspolitiet har fortalt os.
Jeg må sige, at det jo ikke er, fordi vi er imod, at der skal laves en revision.
Det her handler ene og alene om, hvornår den skal finde sted, og hvornår det er mest fornuftigt at gøre det.
Men jeg synes, at det er uforståeligt , at Venstre på forhånd, inden vi overhovedet ved, hvad der kommer fra Europa-Kommissionen, inden vi ved, hvilket grundlag vores nye logningsregler så at sige skal hvile på, så sætter spørgsmålstegn ved to ting, sådan som jeg forstår det.
Det er for det første den her sessionslogning, som Rigspolitiet altså peger på har været brugt i to konkrete sager om meget alvorlig kriminalitet, og for det andet opbevaringsperioden for data.
De to ting sætter man på forhånd spørgsmålstegn ved.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, men man må jo selv forsvare, hvad konsekvenserne er af det, man gør, og hvilke konsekvenser det vil have for politiets muligheder for fortsat at opklare alvorlig kriminalitet med eksempelvis brug af sessionslogning.
Ifølge min fremskrivning af det, der sker nu, bliver der mere brug for det her i fremtiden, fordi den alvorlige kriminalitet jo i særlig grad vil udfolde sig på internettet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Det undrer tilsvarende mig ganske meget, at det slet ikke gør indtryk på justitsministeren, at det her er en principiel diskussion over hele Europa, og at den bekendtgørelse, vi har gennemført i Danmark, er erkendt forfatningsstridig i Tyskland.
Men det er justitsministeren tilsyneladende fuldstændig ligeglad med.
Det syn må jeg sige at vi ikke deler i Venstre.
Vi er bekymret for de indgreb, som man fra statens side laver i den enkelte borgers privatliv, og vi synes i hvert fald, at der, når man gør det, skal være en begrundelse, og at der skal være proportionalitet.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren her til sidst: Hvis det nu viser sig, at der i de eksempler i rapporten ikke er tale om sessionslogning, men om noget andet, som vi ikke taler om at fjerne; hvis man nu har misforstået det; hvis det nu ikke er rigtigt, at det er sessionslogning og det viser sig, at man ikke bruger det til noget, vil justitsministeren så være med til at afskaffe det?
Morten Bødskov (S), 2013-02-22:
Hvis man læser den redegørelse, som justitsministeren har lavet, vil man se, at det ikke alene er Politiets Efterretningstjenestes erfaringer, der er redegjort for, men at det også er politiets erfaringer.
Og med hensyn til de to konkrete sager, der er omtalt, altså røveri og så den sag med netbankindbrud, som det fremgår er utrolig alvorlig kriminalitet, hvis man læser sagerne, kan jeg bare henholde mig til, at der ifølge Rigspolitiet er tale om sessionslogning her.
Det er helt fair, at Venstre begynder at sætte spørgsmålstegn ved, om politiet stadig skal have de her efterforskningsmuligheder.
Det synes jeg er helt fair.
Men jeg synes bare også, at man så skal forklare, hvad konsekvensen vil være.
Den er, at man ikke kan bruge det til de her sager.
Jeg synes bare, at man skal sige, at man så at sige er klar til at gå ind i det med åbne øjne, og at man på baggrund af årelange diskussioner her i Folketinget om, hvor balancen skulle være, når det handler om logning – balancen, som jo har været endevendt i debatten her i Folketinget – nu er klar til at sige, 12 år efter at det her så dagens lys, at man vil stikke en kæp i hjulet for politiet i forhold til at bruge det her som et effektivt efterforskningsredskab.
Det undrer mig meget, må jeg sige.
Søren Pind (V), 2013-02-22:
Min holdning, uanset om jeg har rejst i udviklingslande, hvor jeg har diskuteret præcis den slags ting med regimer, som hverken hr. Søren Espersen eller jeg har været begejstret for, har været, at vi skal gøre, hvad vi kan, men vi skal også se verden, som den er.
Hvorfor?
Fordi – og det troede jeg egentlig at hr. Søren Espersen ville være enig med mig i – Danmark altid kommer først.
Vi må sætte Danmark først.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Tak for det.
Tak til Venstres ordfører.
Det er jo ingen hemmelighed, at der er en række ILO-konventioner, som Kina ikke har underskrevet.
Det betyder helt konkret, at kinesiske lønmodtagere bliver undertrykt.
Synes Venstres ordfører ikke, at det giver grundlag for unfair konkurrence, når man internationalt har handel, hvor man ikke respekterer grundlæggende rettigheder, som de står i ILO's konventioner?
Min bekymring er selvfølgelig, at det fører til et ræs mod bunden af løn- og arbejdsvilkår.
Er det ikke en forkert måde at drive international konkurrence på?
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Tak for det, vil jeg sige til fru Lene Espersen.
Når jeg beder den konservative ordfører om at forholde sig til den der verbalnote en gang til, er det, fordi der var en lille usikkerhed i den debat, jeg havde med hr. Jeppe Kofod, om, hvordan omstændighederne egentlig var.
Når jeg spørger, er det, fordi fru Lene Espersen på det tidspunkt faktisk var en del af regeringen som justitsminister.
Og jeg vil egentlig bare have en bekræftelse af, at situationen for det danske erhvervsliv blev dramatisk ændret, efter at verbalnoten af december 2009 var blevet sendt af sted til Kina.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Tak for det.
De forfærdelige begivenheder, der skete under anden verdenskrig, tror jeg har forfærdet os alle, men heldigvis førte de til noget godt.
De førte til, at man blev enige om internationalt at enes om menneskerettighederne.
Danmark har tilsluttet sig menneskerettighederne.
I Danmark er der en bred kreds af Folketingets partier, der støtter menneskerettighederne, og det synes jeg vi kan være stolte af.
Lige nu står jeg så tilbage med en usikkerhed om, hvad Dansk Folkeparti mener om menneskerettighederne.
Det har forlydt fra hr. Søren Espersen, at man er uenig i dele af dem.
Jeg tror, det er et belejligt standpunkt, som man ville kunne finde opbakning til i ledelsen af det kinesiske kommunistparti.
Ligeledes har vi hørt fra Dansk Folkepartis forsvarsordfører, fru Marie Krarup,
at hun er decideret imod menneskerettighederne.
Det betyder jo, at Dansk Folkepartis kritik af menneskerettighederne i Kina, som er meget berettiget, kommer til at klinge hult.
Jeg mener, Danmark skal stå vagt om menneskerettighederne.
Jeg mener, at historien har lært os, at man aldrig skal gå på kompromis med menneskers grundlæggende rettigheder og demokratiske muligheder.
Vi skal hjælpe de mennesker, der rundtomkring i verden kæmper for menneskerettighederne, kæmper for at få frihed og indflydelse over eget liv og demokrati.
I Kina er der ikke demokrati.
Man har markedsøkonomi, ja, men man har ikke demokrati, man har ikke respekt for menneskerettighederne.
Der er tværtimod store problemer.
Jeg synes, vi på det kraftigste skal tage afstand fra undertrykkelsen i Tibet, og jeg synes, vi med dyb bekymring skal konkludere, at der er en grov undertrykkelse af kinesiske lønmodtagere, og at der skabes en unfair konkurrence globalt, når landene ikke tilslutter sig internationale konventioner – jeg tænker her specifikt på ILO-konventionerne – i forhold til arbejdstagerrettigheder, så der bliver skabt et ræs mod bunden med hensyn til løn- og arbejdsvilkår.
Derfor vil jeg fra Enhedslistens side fremsætte følgende forslag til vedtagelse for Folketinget:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at der er store problemer med menneskerettighederne i Kina.
Det gælder særligt inden for ytrings-, organiserings- og forsamlingsfriheden, men også i forhold til religiøse mindretal.
Ligeledes konstaterer Folketinget, at Kina ikke har underskrevet centrale ILO-konventioner, hvilket fører til overtrædelser af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og betyder, at landet bidrager til det internationale ræs mod bunden på løn- og arbejdsforhold.
Den kinesiske undertrykkelse af Tibet er under al kritik.
Folketinget opfordrer regeringen til at påpege problemerne over for den kinesiske regering og arbejde for, at EU ligeledes rejser problemerne.«
Steen Gade (SF), 2013-02-22:
Jeg har ikke talt om nye tider, og vi ved ikke, hvordan en ny præsident eller en ny leder i Kina vil opføre sig, men jeg er jo modstander af etpartisystemet.
Jeg er modstander af etpartisystemet, for jeg mener ikke, at man kan give menneskene den frihed, som de skal have, og varetage menneskerettighederne i et etpartisystem.
Vi snakker om, om vi skal påvirke og have dialog for at være med til at fremme menneskerettighederne og forhåbentlig på sigt noget, der også i Kina fører til et andet system, hvor der er plads til flere partier.
Søren Espersen (DF), 2013-02-22:
Men er det så ikke også – for at bruge udtrykket – real life, når den nye præsident, som jeg citerede i min indledende tale, præsident Xi, fortæller sine partifæller om alt det forfærdelige, der fik det sovjetiske kommunistparti til at falde, og at man ikke skulle ind i det her igen.
Hvorfor faldt Sovjet fra hinanden?
Hvorfor kollapsede det sovjetiske kommunistparti?
Deres idealer, deres overbevisninger vaklede, og til sidst var alt, der var påkrævet, et enkelt ord fra Gorbatjov for at erklære det sovjetiske kommunistparti opløst, og et stort parti var forsvundet.
Til sidst var der ingen, der viste sig som en rigtig mand, og ingen, der stillede sig op og ydede modstand.
Det vil vi aldrig acceptere.
Det er hans direkte citat fra New York Times, som Berlingske har viderebragt.
Det tyder da ikke på nye tider.
Det tyder da på en betonleninist, som krampagtigt holder fast ved magten.
Hr. Steen Gade lægger meget vægt på det med det formelle, det med det retlige, det med, at retssystemet fungerer osv., men er det ikke også hr. Steen Gades opfattelse, at et diktatur, et kommunistisk diktatur vil skrive under på hvad som helst, og at eksempelvis DDR's forfatning nok var den mest demokratiske i hele verden?
Det var der bare ikke rigtig nogen der troede på, og sådan virkede det heller ikke i realiteternes verden.
Helsinkiaftalerne mener jeg at Sovjetunionen var den allerførste til at skrive under på.
Altså, man skal ikke tage det for pålydende, og det undrer mig egentlig, at hr. Steen Gade virker så naiv i sin tilgang – undskyld udtrykket – ved at tro på noget som helst, der bliver underskrevet af et kommunistisk diktatur.
Steen Gade (SF), 2013-02-22:
SF har altid gået ind for etkinapolitikken, så det er der ikke noget nyt i.
Jeg synes, der er en misforståelse i den her diskussion.
Der er da masser af lande, der inden for landet har forskellige folkeslag; det har vi, og det er der masser af lande der har, men derfor behøver man jo ikke at lave det til selvstændige lande, fordi der er forskellige folkeslag.
Der er mange forskellige folkeslag i Kina, jeg tror oven i købet, de har regler om det, eller det ved jeg de har, og de har altså forskellige folkeslag inde i samme land.
Jeg vil ikke drive det her for vidt, men jeg vil alligevel sige, at hvis nu EU havde været ét land eller Norden havde været ét land, så havde der også været flere folk inden for det land og inden for den geografi, som så var ét land.
Jeg synes, vi som land og måske også som politiske partier nogle gange har brændt os på at tro, at vi lige vidste, at det var det rigtigste, at man skulle have fuld selvstændighed.
Derimod er jeg en stor tilhænger af og kæmper stærkt for, at man har så meget selvstyre og så meget selvbeslutningsret som muligt inden for rammerne.
Der er mange andre steder i verden, hvor vi heller ikke lige hamrer til og siger, at der skal være selvstændige lande, selv om vi accepterer, at der er flere forskellige folkeslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Jeg tvivler hverken på ordførerens eller formandens viden om, hvornår Danmark anerkendte Kina som selvstændig stat.
Det, jeg bare gerne vil høre, er, hvad SF mener, for SF har i hvert fald mig bekendt tidligere ment noget andet end den officielle danske holdning.
Er det sådan, at SF som parti er enig i, at Tibet har ret til selvstændighed, hvis de skulle ønske det, eller står Tibetanerne dér i en dårligere situation end eksempelvis grønlænderne, som vi jo er enige om har ret til selvstændighed, hvis de skulle ønske det?