Flemming Bonne (SF), 2010-04-16:
Danmark har i modsætning til en lang række andre lande i Europa kunnet bryste sig af en ualmindelig pæn valgdeltagelse ved alle valg, også kommunalvalgene.
Siden kommunalreformen i 1970 har valgdeltagelsen svinget omkring 70 pct. med en enkelt positiv undtagelse i 2001, hvor man havde folketings- og kommunevalg samme dag.
Men nedenunder disse tal skjuler der sig nogle uheldige tendenser.
For det første har unge mennesker mellem 18 og 24 år en markant lavere valgdeltagelse til kommunevalgene.
For det andet er valgdeltagelsen markant lavere i landets storbyer, specielt i København.
For det tredje er valgdeltagelsen over tid svagt faldende, og her ser jeg helt bort fra det atypiske valg i 2001.
I SF synes vi, det er en bekymrende udvikling for valgdeltagelsen til kommunalvalgene, og det må alt andet lige betragtes som en vigtig indikator, hvis man vil måle opbakningen til det kommunale selvstyre, som vi trods alt stadig har i Danmark.
Derfor synes vi, at det kan være en meget fornuftig idé, at man nedsætter en kommission, en kommission, der mere dybtgående kan se på, hvilke årsager der er til nedgangen i valgdeltagelsen, og sidst, men ikke mindst, hvad man kan gøre for at skabe interesse for valgene.
I den forbindelse håber jeg især, at man vil fokusere på tre ting: For det første på unges valgdeltagelse, for det er den, der på sigt skal bære kommunestyret videre. For det andet på, om kommunesammenlægningerne har haft en betydning.
Ved det første valg efter kommunalreformen kunne man ikke se denne tendens, faktisk tværtimod.
Men hvordan er status nu?
Det synes jeg er et godt spørgsmål.
Kan kommuner blive for store, hvis man skal bevare interessen for kommunestyret?
For det tredje på, om den økonomiske spændetrøje, mange kommuner har været i i de sidste mange år, har haft en betydning for interessen for kommunestyret.
Har der bredt sig en holdning hos befolkningen, at det alligevel ikke nytter noget, for de skærer jo bare ned alligevel?
Endelig synes jeg også, at det kunne være interessant at se på, om der er noget i kommunestyret, der får især de unge til at løbe skrigende bort.
Flere valgforskere har peget på, at kommunalpolitik i modsætning til folketingspolitik i alt for høj grad er konsensusstyret, således at især unge får bibragt den misforståelse, at det er lige meget, om man stemmer Dansk Folkeparti eller SF.
Jeg møder ofte mennesker, som har vanskeligt ved at se, hvem der egentlig bestemmer i kommunalpolitikken.
Nogle har oplevelsen ved at følge optagelserne her fra debatterne i Folketingssalen af, at kommunalbestyrelsen er flyttet ind i Folketingssalen.
Folketingsmedlemmer ved ofte bedst, hvordan kommunerne skal løse deres opgaver, uden at kende til de lokale forhold og uden at have økonomisk ansvar for det, man går og siger.
Man blander sig og skaber uklarhed om, hvem der egentlig har ansvaret.
Så vil jeg lige til slut nævne de uværdige konstitueringsforløb, vi har set i forbindelse med de sidste to kommunalvalg.
Spørgsmålet er, om de også kan bidrage til så meget politikerlede, at man ikke har lyst til at deltage i valghandlingen.
Jeg synes, der er så mange gode grunde til, at vi nu får en kommission til at kigge på, hvad den egentlige årsag er til den lavere valgdeltagelse.