runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2013-10-25:
Tak for det.
Liberal Alliances ordfører, fru Merete Riisager, har ikke mulighed for at være her, og derfor kan jeg så nævne, at efter vi har set det her lovforslag igennem, kan vi se, at hovedoverskriften faktisk er, at vi kan se en betydelig afbureaukratisering, og derfor går jeg ud fra, at ministeren med det, der nu er blevet nævnt her fra talerstolen i dag, er begejstret for støtte, uanset om den kommer fra det parlamentariske grundlag eller her fra oppositionens side.
Måske er det en nøjsom minister, der sidder her i dag, der skraber al støtte sammen, og derfor går jeg ud fra, at en vis glæde bør brede sig, når jeg siger, at vi sådan set ikke kræver deling af lovforslaget, men læner os op ad, at der her er tale om en afbureaukratisering og dermed et forslag, som vi sådan set uden forbehold kan støtte.
Og vi er særdeles positive over for de ændringer af humanitær opholdstilladelse, der her er tale om.
Så det er helt klart, at vi er inde i en situation, hvor Folketinget er af lave, når man ser på, hvem der støtter, og hvem der er imod, men vi vælger altså at støtte regeringen i det her forslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-10-25:
Da den radikale ordfører desværre er forhindret i at være i salen i dag, har jeg lovet at læse hendes tale op på vegne af hende og Radikale Venstre.
Med det her lovforslag tilpasser vi udlændingeloven, så den passer til den virkelighed, som den virker i.
Vi giver således bemyndigelse til at fastsætte regler om anvendelse af digitale ansøgningsløsninger.
Det er et forslag, som ligger i forlængelse af digitaliseringsstrategien, og da langt de fleste udlændinge alligevel ville skulle have hjælp til at udfylde et fysisk ansøgningsskema, må de også forventes at skulle have hjælp til de nye ansøgninger, og derfor ændrer forslaget sådan set ikke noget i praksis her.
Vi ændrer også reglerne om opsættende virkning i sager om humanitært ophold, fordi vi ønsker, at en ansøgning om humanitært ophold ikke skal kunne misbruges til at forlænge opholdet i Danmark efter et endeligt afslag på asyl.
Så udvider vi adgangen til registersamkøring, og vi ændrer Udlændingestyrelsens forpligtelse til at iværksætte eftersøgning af familier til uledsagede mindreårige udlændinge.
Det sidste gør vi simpelt hen, fordi det i praksis har vist sig umuligt at efterleve den pligt, fordi de danske myndigheder ikke har de tilstrækkelige netværker og ressourcer, som gør det muligt at finde de pårørende i udlandet.
De bedste til at gøre det er Dansk Røde Kors, men de må ikke iværksætte eftersøgning på baggrund af henvendelser fra nationer.
Det må de imidlertid gerne efter henvendelse fra barnet selv eller barnets bisidder, og derfor er det altså den her vej, vi skal gå.
Således hilser Dansk Røde Kors altså også den her ændring velkommen.
Men alt i alt kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-25:
Tak for det.
Som regel er det jo forholdsvis ligetil at være udlændingeordfører for Dansk Folkeparti, når man skal forholde sig til justitsministerens lovforslag, for generelt er det jo sådan set bare noget, der ikke rigtig holder.
De fleste lovforslag, som justitsministeren fremsætter, er jo skadelige for Danmark med hensyn til de konsekvenser, som de har, og derfor kan vi ikke støtte de lovforslag.
Nu er der så sket det, at justitsministeren faktisk er kommet med noget, som er ganske fornuftigt.
Problemet er bare, at justitsministeren har valgt at pakke det ind i alt muligt, som ikke er særlig fornuftigt.
Det er jo lidt ærgerligt, kan man sige.
Det kan godt være, at der er en eller anden bagtanke med det fra justitsministerens side – det er der sikkert – men det havde man jo altså ikke behøvet.
Hvis vi skal starte med de ting, som er fornuftige, så kan vi i Dansk Folkeparti bakke op om, når man foreslår, at en ansøgning om humanitær opholdstilladelse ikke tillægges opsættende virkning med hensyn til udrejsefristen.
Og vi er jo helt enige i formålet, som er at undgå, at ansøgning om humanitær opholdstilladelse misbruges til at forlænge opholdet i Danmark, efter at man har fået afslag på asyl.
Vi har selv efterlyst en stramning på det her område, og derfor synes vi selvfølgelig, det er en god ting.
Vi synes også, det er en god ting, at man styrker udlændingemyndighedernes kontrolmuligheder.
Under den tidligere regering lavede vi nogle aftaler, hvor vi skulle kigge på at sikre, at man kunne samkøre forskellige registre, så udlændingemyndighederne kunne kontrollere, om folk nu opholdt sig lovligt i Danmark, altså om dem, der opholdt sig i Danmark, levede op til de betingelser, der var for deres opholdstilladelse.
Vi synes ikke, det er specielt fornuftigt, at man – sådan som vi i Dansk Folkeparti har læst lovforslaget – lægger op til at styrke illegale indvandreres rettigheder i forhold til f.eks. velfærdsydelser.
For at sige det lidt firkantet: Illegale indvandrere skal jo ikke have styrket deres velfærdsrettigheder, de skal sådan set sendes hjem.
Der vil vi stille nogle spørgsmål i udvalget, så vi får opklaret rækkevidden af det her, for i dag er praksis jo sådan, at der godt kan gives nogle forskellige ydelser, nogle basale ydelser, hvis man f.eks. bor på et asylcenter og afventer at blive sendt hjem.
Så er vi også lidt skeptiske, med hensyn til at Udlændingenævnet bliver gjort mere uafhængigt.
Vi har jo nogle dårlige erfaringer med Flygtningenævnet, som også er uafhængigt.
Og det vil vi også stille nogle spørgsmål til. Så vil jeg sige, at forslaget om, at man skal træde et skridt tilbage i forhold til Udlændingestyrelsens nuværende forpligtigelse til at iværksætte eftersøgning af mindreårige udlændinges familie i hjemlandet, tror jeg også er meget fornuftigt.
Det skal være bemærkningerne herfra indledningsvis, og hvis det er, at lovforslaget kan blive delt op, så vi kan stemme for det fornuftige og imod det, som er mindre fornuftigt, så vil det selvfølgelig være en god løsning.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-25:
Tak, hr. formand.
Der er allerede sagt forskellige ting om forslaget.
Jeg skal bare hæfte mig ved nogle få af dem.
Det første er det med at få ændret reglerne om humanitært ophold.
Man kan søge om humanitært ophold, mens ens asylsag behandles, men der er også nogle tilfælde – som det fremgår af bemærkningerne til det her lovforslag – hvor man siger, at det er åbenbart grundløst; der er simpelt hen intet grundlag for asyl overhovedet.
Der kan så være nogle, der har nået at søge om humanitært ophold, og står de i en situation, hvor det er helt åbenbart grundløst, synes vi, det er rigtigt, at ansøgningen om humanitært ophold ikke længere skal have opsættende virkning, så folk, der er afvist, kan sendes ud af kongeriget.
Der henvises i bemærkningerne til de asylansøgere, der kom fra Serbien i 2012 og 2013, og for os er det et rigtig, rigtig godt eksempel på, at vi her har lavet et system, hvor nogle i virkeligheden misbruger det, der er hensigten med systemet.
Som det allerede er fremgået, har der været en række bemærkninger om ansøgninger, om registersammenkøring osv.
Det vil jeg i første omgang ikke gå så meget dybere ind i.
Det er så nævnt, at der overføres klageadgang fra Justitsministeriet til Udlændingenævnet – det synes vi er rigtigt – og så ændres reglerne for uledsagede mindreårige udlændinge.
Ansvaret flyttes, så ansvaret for Udlændingestyrelsen alene består i at bistå med en eftersøgning af familie og ikke iværksættelse af en eftersøgning.
Det fremgår også her af bemærkningerne, at det i praksis har vist sig svært for myndighederne at leve op til det ansvar, de har efter den gældende lovgivning.
Jeg tror så i parentes bemærket også, at man må forestille sig, at der opnås bedre regler, hvis man laver de ændringer, der ligger her, hvor det bliver Dansk Røde Kors, der i højere grad kommer til at løfte noget af opgaven.
Jeg kunne forstå, at Venstre ønskede at få delt lovforslaget.
Jeg må sige, at jeg synes, at noget af det, der er helt afgørende for os i Folketinget og så sandelig også for Socialdemokraterne, er, at det misbrug af systemet, som vi så med ansøgerne fra Serbien, er noget, vi får rettet op på.
Derfor håber jeg selvfølgelig, at så mange som muligt vil støtte regeringen og regeringspartierne i at få det her forslag vedtaget.
Inger Støjberg (V), 2013-10-25:
Det er vist det, man kan kalde for en blandet landhandel, som vi bliver budt på med det her lovforslag fra regeringen, og det er det ikke kun, fordi forslaget lægger op til rigtig mange forskellige ændringer i udlændingeloven, for som i en god rodebutik er der nemlig både gode tilbud og varer, hvor man køber katten i sækken.
Lad mig begynde med de ændringer, som vi i Venstre er positive over for.
Vi synes, at det er en rigtig god ting, at ansøgning om humanitær opholdstilladelse ikke længere får automatisk opsættende virkning på udrejse.
Når man har fået afvist sin asylansøgning, skal man ikke kunne forlænge sit ophold ved at søge om humanitær opholdstilladelse.
Flere og flere asylansøgere kommer jo altså desværre til Danmark for at begå kriminalitet, de skal kunne sendes ud af landet så hurtigt som muligt, og det får vi mulighed for med den her lovændring.
Vi støtter også muligheden for, at myndighederne kan samkøre oplysninger om udlændinge med oplysninger om andre personer og virksomheder.
Dermed kan det f.eks. tjekkes, om betingelserne for opholdstilladelse bliver overholdt.
Vi går også ind for den bestemmelse, der åbner for, at ansøgninger på udlændingeområdet skal foregå via en bestemt formular.
I Venstre vil vi gerne effektivisere den offentlige sektor, og sagsbehandlingen vil blive lettere igennem den her ændring.
Endelig synes vi også, at det er en god idé, at Udlændingestyrelsen ikke længere skal have pligt til at iværksætte eftersøgning af forældre til uledsagede børn.
I praksis har det vist sig besværligt og ressourcekrævende for Udlændingestyrelsen.
Dermed kan eftersøgningen i stedet blive klaret af de organisationer, der har stor erfaring med de her sager, som f.eks. Røde Kors.
Der er altså flere fornuftige ændringer i lovforslaget.
Derfor er det også ærgerligt, at der også er ændringer, der trækker i den forkerte retning, og det drejer sig om, at Udlændingenævnet skal have overdraget endnu mere kompetence.
Venstre var imod oprettelsen af Udlændingenævnet.
Vi mener, at overdragelsen af kompetence til nævnet betyder, at justitsministeren fralægger sig det politiske ansvar for beslutningerne, og det vil selvfølgelig ske i endnu højere grad, når sagerne lægges over i nævnet.
Vi går heller ikke ind for den nye bemyndigelse, der gives til Udlændingestyrelsen, og som gør, at de får lov til at fastsætte regler for, hvornår og hvordan asylansøgere og udlændinge uden lovligt ophold skal have dækket udgifter til forsørgelse og sundhedsydelser.
Det betyder, at der er en manglende demokratisk kontrol.
Vi vil derfor stemme imod forslaget, som det foreligger, og vi vil derfor også foreslå, at lovforslaget deles op i to selvstændige forslag.
Det ene lovforslag skal indeholde den ekstra bemyndigelse til Udlændingestyrelsen og overflytningen af de yderligere kompetencer til Udlændingenævnet.
Det andet lovforslag skal så indeholde de resterende ændringer, som vi jo er positive over for, som jeg redegjorde for før, og som vi derfor meget gerne vil stemme for.
Så hvis regeringen ønsker Venstres støtte til de her ændringer, regner jeg derfor også med, at regeringen er villig til at opdele lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-10-25:
Som sagt er det en beretning, som er vedtaget af to folketingsudvalg, hvor der bl.a. er en opfordring til, hvad Pressenævnet skal følge.
Og jeg synes, det er helt rigtigt med den model, vi har valgt her, at jeg – hvis jeg bliver bedt om det – selvfølgelig gerne vil se på, hvordan Pressenævnet selv mener at de har fulgt op på det, som bl.a. stod i beretningen fra folketingsudvalgene.
Det er jo som sagt en beretning, der er kommet fra nogle folketingsudvalg, og hvor man beder Pressenævnet om at gøre noget.
Og hvis man gerne vil vide noget om det, så kan man spørge mig, og så skal jeg nok forsøge at skabe overblik over det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-25:
Jamen jeg spørger, fordi det her med serberne er blevet brugt som argument fra regeringspartiernes side.
Jeg skal bare spørge igen: Er vi ikke enige om, at det problem, der var med serbere, som søgte humanitær opholdstilladelse, sad i asylsystemet lang tid og fik afslag, fordi de havde adgang til behandling i hjemlandet, løste man med den her praksisændring – altså, det behøver man ikke en lovændring for?
Det er bare, fordi det undrer mig, at man bruger serberne som forklaring på at forringe asylansøgeres retssikkerhed, når nu serberproblemet, om jeg så må sige, er løst med den her praksisændring.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-10-25:
Da SF's retsordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg på SF's vegne meddele, at SF støtter lovforslaget, fordi det bl.a. på en række punkter får effektiviseret sagsbehandlingen i forhold til udlændinge.
Samtidig vil forslaget løse nogle problemer i forhold til den måde, sagsbehandlingen fungerer på i dag.
Først og fremmest får vi gjort ansøgningsprocedurerne bedre.
Vi får styrket myndighedernes kontrol ved at sammenkøre en række registre.
Det vil lette ansøgningsprocessen og give en bedre sagsbehandling.
Det er klart, at det kan give nogle udfordringer for nogle mennesker at skulle overgå til et større omfang af digitale ansøgningsløsninger, men det er der netop også taget meget hensyn til med lovforslaget.
Udlændingestyrelsen får med lovforslaget nye funktioner i forbindelse med at hjælpe uledsagede mindreårige med at finde deres forældre eller anden familie.
Fremadrettet skal Udlændingestyrelsen bistå med at sætte en eftersøgning i værk.
Det er vigtigt at understrege, at den nye bestemmelse vil være i overensstemmelse med børnekonventionen.
I forhold til asylansøgere er der også en række specifikke ændringer i lovforslaget, herunder at vi får gjort op med, at den humanitære opholdstilladelse bliver misbrugt til at forlænge opholdet i Danmark, selv om man allerede har fået afslag på asyl.
Vi har erfaringer med, at et meget stort antal asylansøgere fra det tidligere Jugoslavien efter at have modtaget afslag på asyl søgte om humanitær opholdstilladelse alene med det formål at forlænge deres ophold i landet.
Et sådant systematiseret misbrug er vi selvfølgelig nødt til at gøre noget ved.
SF kan støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-10-25:
Det med serberne har været en ret kraftigt tendens på det her felt, hvis jeg må udtrykke det sådan, det tror jeg alle, der har fulgt med i det her, har været vidende om, og når man ser, at det også har været tilfældet for andre nationaliteter, så synes jeg, at den rigtigste måde at gøre det på er ved at ændre lovgivningen, således at reglerne er klare og ens for alle.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-10-25:
Nu har jeg jo lige spurgt om det, og jeg stiller også gerne et skriftligt spørgsmål, hvis det er, at ministeren hellere vil have et skriftligt spørgsmål.
Men nu står han på talerstolen, og det er jo ret sjældent, at jeg får lejlighed til at snakke med ham.
Og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at få at vide, om ministeren synes, det er i orden, at Pressenævnet ikke følger op på udvalgenes helt klare anbefaling, især når det kan holdes inden for loven.
Tak for svaret.
Jeg går ud fra, at når to udvalg i Folketinget opfordrer Pressenævnet til at skærpe deres praksis, fordi det kan holdes inden for loven, så gør de det også.
Hvordan kan det være, at det ikke er sket?
Har ministeren slet ikke den holdning, at det er for galt?
Det gælder jo især hensynet til genmæle.
Genmælet skal jo helst stå i rimeligt omfang til sagen i medierne.
Altså, hvis det har været på forsiden og har været fuldstændig urigtigt, så skal genmælet også være på forsiden.
Det har vi helt klart udtrykt ønske om, og det er også det, beretningen fortæller at det skal.
Og så virker det mærkeligt, at Pressenævnet ikke har fulgt op på det på sin hjemmeside.
Ministeren må da gerne have en lidt mere klar holdning til den slags.
Morten Bødskov (S), 2013-10-25:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget her.
Som det også har været fremme, er der jo tale om et lovforslag, som man roligt kan sige i overvejende grad bygger på den fælles opfordring, der er kommet fra Folketingets Retsudvalg og Kulturudvalg om at forlænge klagefristerne i medieansvarsloven fra 4 til 12 uger.
Lovforslaget vil selvfølgelig betyde, at dem, der ønsker at klage over et massemedie, nu gives bedre muligheder for at nå at afgive klagen inden for klagefristen.
Jeg har så som en konsekvens af klagefristernes forlængelse fundet det nødvendigt at foreslå en forlængelse af perioden for radio- og fjernsynsvirksomhedernes pligtmæssige opbevaring af udsendelser.
Forlængelsen af opbevaringsperioden skal sikre, at en udsendelse ikke slettes, inden radio- og fjernsynsvirksomheden har fået meddelelse om, at Pressenævnet har modtaget en klage over udsendelsen.
Det er som sagt et lovforslag, der bygger på en fælles beretning fra Folketingets Retsudvalg og Kulturudvalg. Så vil jeg
til Dansk Folkepartis ordfører, som ønskede regeringens holdning, i forhold til hvordan Pressenævnet havde efterlevet de øvrige elementer, som var gengivet i beretningen fra Kulturudvalget og Retsudvalget, sige, at det jo ikke er noget, som man har opfordret mig til; det er noget, som man så at sige har opfordret Pressenævnet selvstændigt til.
Men hvis man ønsker, at jeg skal finde ud af, hvordan Pressenævnet har fulgt den beretning, som er afsendt fra folketingsudvalgene, så gør jeg selvfølgelig gerne det; så spørger man bare til det.
Så er der nævnt en række forhold af hr. Tom Behnke og også af hr. Jan E. Jørgensen, som jeg må forstå ønsker at have en videre debat af det her emne.
Og jeg synes da, at det vil være helt naturligt, og hvis man ønsker den debat, synes jeg, at man skal tage den i regi af enten Kulturudvalget eller Retsudvalget, hvor man jo rent faktisk har haft en debat, som har betydet, at vi nu står med det her lovforslag i dag.
Jeg har desværre ikke været inde at se på Pressenævnets hjemmeside, men hvis hr. Alex Ahrendtsen spørger til det, er jeg helt sikker på, at der sagtens kan findes svar på det spørgsmål også.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-25:
Da hr. Simon Emil Ammitzbøll, som er Liberal Alliances sædvanlige ordfører på området, ikke kan være til stede, skal jeg læse følgende tale op: I Liberal Alliance ser vi positivt på at klage fristen forlænges, og at opbevaringsperioden for udsendelser forlænges.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Så er den ikke længere.
Zenia Stampe (RV), 2013-10-25:
Tak for det.
Der er nogen, der har glemt et stykke papir heroppe.
Det kunne jo godt være hemmeligt, men jeg lægger det her, og så kan man jo komme op og hente det.
Det er jo et meget enkelt forslag, vi behandler i dag.
Det er lidt i modsætning til det forrige forslag, som indeholdt alt godt fra havet, og det her er måske det mest enkle lovforslag, jeg indtil videre har behandlet her fra talerstolen.
Det handler først og fremmest om at øge klagefristen fra 4 til 12 uger.
Det er heldigvis noget, der er bred opbakning til i hele Folketinget, og som har været behandlet i to udvalg, både Retsudvalget og Kulturudvalget.
Vi er rigtig glade for, at vi på den måde kan skabe bred opbakning til at styrke borgernes og virksomhedernes retssikkerhed eller retsstilling i forhold til medierne.
Det skal selvfølgelig også ses i lyset af den nye mediedynamik
– ikke dynamit, ja, nogle gange kan det også være mediedynamit, skulle jeg hilse og sige, det tror jeg at vi politikere om nogen ved – for det, vi har været vidne til det sidste par år, også med onlinemediernes fremvækst, er jo, at hastigheden og mængden af journalistik og mediedækning stiger.
Og det gør jo, at de borgere og virksomheder, som indimellem havner i de her såkaldte mediestorme, kan have rigtig svært ved at holde sig inden for en frist på 4 uger.
For selv om det kan lyde af meget, er det måske svært at overskue at skulle klage til Pressenævnet, hvis man lige er blevet hængt ud som morder eller svindler, eller hvis taburetten er ved at brænde under en, hvis man altså er politiker – det er der jo også nogle der har oplevet.
Så er det altså ret svært at holde sig inden for de 4 uger.
Det kan også være svært at overskue alle de historier, der er skrevet.
Hvilke skal man klage over?
Osv. osv.
Derfor synes vi, det er fuldstændig rimeligt, at man øger klagefristen fra 4 uger til 12 uger, også selv om der er indkommet høringssvar, som taler imod øgningen, fordi man altså ønsker en hurtigere sagsbehandlingstid.
Der må vi bare konkludere, at med det mediebillede, vi har i dag, er det bare ikke muligt.
Der er mennesker, der ikke engang ved, at de kan gå til Pressenævnet.
Det skal de finde ud af, før de endelig kan gøre det.
Så vi synes, det her er en rigtig god ændring, som forhåbentlig kan stille borgere og virksomheder bedre i forhold til mediernes dækning.
Medierne skal jo have mulighed for at skrive og sende om det, de vil, men borgere og virksomheder skal også have mulighed for at komme tilbage, hvis man mener, man er blevet uretfærdigt behandlet.
Vi bakker varmt op om det her lovforslag, og vi er utrolig glade for, at der er så stor opbakning i Folketinget i den her sag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-10-25:
Jeg får lov til at tale af justitsministeren, og det vil jeg da benytte mig af.
Helt positive er vi nemlig ikke.
Massemediernes magt er umådelig, og derfor er det også nødvendigt med en beskyttelse af borgerne, så de har mulighed for genmæle, og nærværende forslag vedrørende medieansvarsloven går i den rigtige retning.
Men jeg kan godt afsløre over for justitsministeren, at Dansk Folkeparti er lidt skuffet.
Det er fint, at klagefristen forlænges til 12 uger og opbevaringspligten følgelig til 6 måneder, det er bare ikke nok.
Hvorfor?
Det skal vi prøve at forklare nu.
Pressenævnet blev nedsat i lov om medieansvar i 1992, og vi har siden set en stadig stigende strøm af klager.
Alene fra 2011 til 2012 var stigningen på 25 pct. Og samtidig har forholdet mellem medieomtale og genmæle ikke være rimeligt.
En forsideomtale er ofte blevet til et genmæle langt inde i bladet.
Derfor var det, at Retsudvalget og Kulturudvalget i deres beretning nr. 2 af 21. februar 2013 skrev, at Pressenævnets genmælekendelser i alvorlige tilfælde kunne fylde en hel forside.
Og det var udvalgenes opfattelse efter høringerne, at lovhjemmelen var til stede.
Selv EU-rapporten fra 2013 anbefaler noget af det samme, som mediejuristen Oluf Jørgensen fortæller i sit notat om medieansvar.
Desværre ser det ud til, vil jeg sige til justitsministeren, at Pressenævnet ikke har strammet op endnu, selv om Oluf Jørgensen siger, det har.
På nævnets hjemmeside står der følgende: »Man kan dog normalt ikke kræve et genmæle bragt på forsiden, selv om de forkerte oplysninger blev bragt på forsiden.«
Det ser ud til, at vi skal have skrevet det ind i loven, siden nævnet ikke har handlet på det endnu.
Især punkt 3 har nævnet historisk set været meget tilbageholdende med at anvende, selv om der er lovhjemmel.
Man kunne jo lave procedureregler for, hvordan nævnet kan optage sager af egen drift, sådan som Oluf Jørgensen har foreslået, og det kan ministeren jo eventuelt svare på i dag eller senere.
Disse punkter agter Dansk Folkeparti i hvert fald at forfølge i udvalgsbehandlingen, inden vi tilkendegiver vores stillingtagen.
Og vi ser selvfølgelig frem til behandlingen og den fortsatte debat.