runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Bjerregaard (S), 2012-02-24:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at her i landet kriminaliserer vi adfærd.
Vi kriminaliserer de handlinger, som strider imod den lovgivning, som vi har.
Baggrunden for, at folk har en adfærd, er jo meget, meget forskellig, og det synes jeg er vigtigt at vi holder fast i.
Regeringen har taget en række initiativer på det her område, som jeg faktisk er stolt af, og som jeg har nævnt i min tale.
Dem vil vi følge op på, og når der nu kommer nogle svar fra de her ministerielle grupper, vi har nedsat, så er det selvfølgelig noget, vi vil tage videre i vores arbejde, så vi kan sikre os, at der ikke er parallelle retsopfattelser i Danmark, der går ud over mennesker, som så ikke kan leve under den ægte danske lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-24:
Altså, når det kommer til udlændingeområdet, vil jeg vove den påstand, at det er Dansk Folkeparti alene, der har den ægte vare.
Mange andre partier kan buldre frem i medierne med påstande om, at nu vil man gøre noget ved det ene og det andet, men når det kommer til stykket, vil man i realiteten ikke gøre noget, der virkelig rykker.
Vi fik trods alt den tidligere regering med på at begrænse den muslimske indvandring i forhold til den indvandring, der fandt sted i 1990'erne, og det kan den nye regering jo ikke prale af at ville være med på.
Så man kan sige, at regeringen faktisk fører en politik, der højst sandsynligt vil øge problemets omfang i stedet for at mindske det, med den indvandringspolitik, den har lagt op til.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at den socialdemokratiske ordfører argumenterer med, at det ikke er muligt at kriminalisere de ting, som vi lægger op til i beslutningsforslaget.
Vi kan da godt kriminalisere det, at der sidder et imamråd, som flere har foreslået, der skal bekræfte danske domme osv., sådan at de er gældende i de muslimske miljøer.
Det er da et spørgsmål om, at man politisk beslutter at ville gøre det.
Så vil jeg godt henvise til en artikel i Berlingske Tidende fra lørdag den 20. september 2008, hvor det fremgår, at beboerformand Mohammed Aslam fra Mjølnerparken i København over for Berlingske Tidende bekræfter, at fænomenet med et retssystem uden om politiet er udbredt.
I Mjølnerparken benytter man en metode, hvor børn og unge, der har begået hærværk, stilles over for de forurettede med krav om betaling.
Længere nede i artiklen er integrationskonsulent Manu Sareen, som vistnok er radikal minister i den nuværende regering, citeret for at sige følgende: Det hører slet ikke hjemme i et retssamfund, at der sidder nogle amatørdommere i en kælder og leger vise mænd.
Selvfølgelig er det i orden, at folk selv løser små tvister, men det, vi nu er vidner til, er, at man selv løser hustruvold, voldtægter osv.
Det er ikke i orden og en meget uheldig udvikling.
Det siger han altså til Berlingske Tidende.
Hvordan forholder den radikale ordfører sig til det?
Mette Reissmann (S), 2012-02-24:
Men at skulle mistænkeliggøre en hel befolkning, således at man nærmest vender bevisbyrden om, står ikke i proportion til – og det er der, den relativitet, som jeg nævnte i min tale, kommer ind – de forholdsvis få sager, som faktisk eksisterer.
Den proportionalitet er ikke til stede, så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-24:
Vi lever jo i et samfund, hvor vi bliver registreret på kryds og på tværs, og hvor forskellige oplysninger – som jo bliver registreret, også selv om vi ikke er kriminelle – også kan indgå i forbindelse med opklaring af forbrydelser.
Sådan er det jo i de her teknologiske tider.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er Socialdemokraternes bud på, hvad man kan gøre for at sikre, at politiet får bedre muligheder for at opklare forbrydelser, end de har i dag?
Mette Reissmann (S), 2012-02-24:
Jeg deler jo ikke hr. Martin Henriksens – hvad skal man kalde det? – lyst til at ville registrere alt og alle for enhver pris.
Jeg erkender dog, at det er korrekt, at vi i Danmark naturligvis har et omfattende registreringsapparat.
Som jeg også selv nævnte, er det alt fra biler til hunde og i øvrigt over til forskellige persondata.
Vi har så også en glimrende lov, der bl.a. beskytter behandling af persondata, og heraf fremgår det også, at der skal være en proportionalitet og i øvrigt også en formålsbestemthed med at registrere, og det finder vi ikke er til stede i det konkrete, nærværende forslag.
Med hensyn til politiet og deres arbejde bakker Socialdemokraterne fuldstændig op om politiet.
Der er jo netop indgået en aftale, hvor der er afsat økonomiske ressourcer til at optimere politiets arbejde – mig bekendt er Dansk Folkeparti selv med i den aftale – så på den måde støtter vi jo op om det.
Hele den kriminalpræventive indsats er jo også noget, som er prioriteret højt på Socialdemokratiets dagsorden, og derigennem er det jo, at vi sikrer en langsigtet bekæmpelse af den kriminalitet, der er til stede i dag i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-24:
Jeg synes ikke, jeg hørte noget svar på mit spørgsmål.
Som sagt bliver vi jo overvåget på kryds og på tværs i dag.
Med videoovervågning filmer man jo også folk, når de går ind i en bank, eller når de går ned af Strøget, uden at de overhovedet har foretaget sig noget som helst ulovligt.
Det har vi jo altså gjort, for at man, hvis der er nogle, der overtræder lovgivningen, kan sortere dem fra, som ikke har overtrådt lovgivningen, og man kan så at sige zoome ind på den person eller de personer, som har begået en lovovertrædelse.
Er der så nogle områder, som Socialdemokratiet ønsker at man skal rulle tilbage, hvor man altså ikke skal have en så omfangsrig registrering af folk?
Skal videoovervågningen rulles tilbage, fordi man også der filmer nogle, som er uskyldige?
Det gør man jo.
Jeg synes det er mærkværdigt, at man påstår, at det her er et forsøg på at mistænkeliggøre alle.
Det er det slet ikke.
Der kan jo være nogle, som bliver sat i forbindelse med en forbrydelse, men som ville kunne blive pure frikendt, hvis der var et dna-register, som var meget mere udbygget end det, der er i dag.
Men ordføreren mangler stadig væk at svare på, hvordan Socialdemokratiet vil give politiet bedre muligheder for at opklare forbrydelser.
Mette Reissmann (S), 2012-02-24:
Jeg vil gerne sige til hr. Martin Henriksen, at det at registrere ikke bare er en generel ting.
Der skal jo hele tiden tages afsæt i de forhold, der ligger til grund for registreringen.
Nu nævner hr. Martin Henriksen selv Strøget og andre geografiske områder.
Og det, der lige præcis er kendetegnet ved den type registrering som overvågning på Strøget og f.eks. foran finansielle institutioner, er jo, at overvågningen tjener ét formål i et bestemt geografisk afgrænset område.
Her har Dansk Folkeparti besluttet sig for med det nærværende beslutningsforslag at ville inddrage hele den samlede danske befolkning, som jo i udgangspunktet er uskyldige, og det er faktisk det, som vi mener vi skal holde fast i fra Socialdemokratiets side.
Og nej, vi mener ikke, det er sådan, at de nævnte overvågningsting skal rulles tilbage, som hr. Martin Henriksen er inde på.
Omvendt mener vi bestemt heller ikke, at man blot skal lade alle registrere med det samme, så folk på den måde selv skal bevise deres uskyld senere hen.
Det mener vi ikke er vejen frem – tværtimod.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-24:
Tak til formanden, og tak til Dansk Folkeparti og hr. Dennis Flydtkjær som ordfører for dette beslutningsforslag.
Det er jo en gammel kending, og jeg må også meddele, at det for os ikke nødvendigvis er et glædeligt gensyn.
Vi mener, at det her beslutningsforslag strider mod den grundlæggende respekt for privatlivets fred.
Det er et princip, vi i Radikale Venstre i høj grad værner om, og det gør den europæiske menneskerettighedskonvention desuden også.
Der skal være en balance.
Der skal være en balance mellem hensynet til politiets efterforskning på den ene side og privatlivets fred på den anden side.
Og vi mener ikke, at dette forslag er i balance.
Det vil jeg gerne kvittere for, men som sagt mener vi, at det er et meget grundlæggende hensyn, som forslaget ikke tager hånd om.
Forslagsstillerne skriver i bemærkningerne, at det også er en mulighed at få renset sit navn gennem et sådant register, og jeg synes, det er vigtigt i den her debat at slå fast – også for at oplyse osv. – at der faktisk allerede i dag er mulighed for at få renset sit navn, såfremt man er under mistanke i en sag, hvor en dna-undersøgelse kan rense ens navn.
Det synes jeg er vigtigt at få understreget.
Forslaget bygger på at lave dna-prøver på baggrund af PKU-registeret, som i dag indeholder omkring 2 millioner prøver.
Og min pointe er, at jeg ikke tror, mine forældre var gået med til at lægge mig ind i et sundhedsregister, såfremt de havde frygtet, at der er en gang i fremtiden ville kunne oprettes et dna-register til brug med henblik på politiets efterforskning.
PKU-registeret er jo et sundhedsregister, og det synes jeg altså at det skal blive ved med at være.
Det stiller jo også et spørgsmål, nemlig om man overhovedet kan tillade sig at ændre på det nuværende register.
Det vil jeg i hvert fald være imod, selv om man trods alt har mulighed for at få sin blodprøve slettet.
Sidst, men ikke mindst, må jeg her til slut sige, at jeg lidt synes, det er en gratis omgang, fordi man jo ikke tager stilling til de omkostninger, som er forbundet med at oprette sådan et register, altså omdannelsen af PKU-registeret og så efterfølgende de løbende driftsomkostninger.
Så vi står også med et stort åbent spørgsmålstegn, med hensyn til hvor de penge så skal komme frem.
Og med baggrund i principperne herom kan jeg meddele, at vi desværre ikke kan støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-24:
Jeg vil lige starte med at bede om, om formanden kan få den ordentlige flok, der sidder bag ved mig og snakker, til at gå ud.
Det er lidt forstyrrende i forhold til debatten.
Hvis man kunne få folk til at gå udenfor og snakke, ville det hjælpe lidt på debatten.
Tak for det, formand.
Det gør det jo lidt nemmere at høre, hvad ordføreren siger oppe fra talerstolen.
Angående PKU-registeret vil jeg sige, at ordførerens forældre måske ikke ville have meldt ham ind i PKU-registeret, hvis de vidste, at det kunne føre til et dna-register, men der står faktisk i forslaget, at man skal have mulighed for at melde sig ud i en periode.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis den mulighed er der, kunne man jo i hvert fald undgå den situation, at folk kunne fortryde?
Så vil jeg også spørge ordføreren, om han, hvis man valgte at sige, at det her skulle være et frivilligt register, så ville bakke op om det, altså, hvis det ikke var tvunget i forhold til PKU-registeret, og hvis man sagde, at folk f.eks. fik 1 år til at sige, at de ikke ville stå i registeret, og så kunne de trække deres oplysninger ud, og man kunne også gøre det med de nye, der bliver registreret i PKU-registeret, hvor de bliver registreret fra barn af.
Hvis man nu valgte at sige, at folk selv kunne vælge, om de kun ville stå i PKU-registeret eller de gerne ville stå i begge registre, ville ordføreren så være med til det?
For så er det trods alt på frivillig basis, man har valgt at lave listen, og så er det jo ikke en overtrædelse af privatlivets fred, hvis folk selv er gået med til det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-24:
Nej, det vil vi ikke.
Jeg kan godt forstå hr. Dennis Flydtkjærs tanker, og jeg synes også, at jeg prøvede at kvittere i min ordførertale for, at det lige præcis står i forslaget, at der er mulighed for at melde sig ud.
Det, som jeg bare vil gøre opmærksom på, er, at f.eks. når det handler om organdonationsregisteret, tror jeg, at det er omkring tre fjerdedele af danskerne, der faktisk gerne vil være i det her register, men der er kun en fjerdedel af danskerne, der reelt set er i det.
Det vil sige, at det faktisk er utrolig svært at få folk til at tage stilling.
Det er utrolig svært at oplyse om, hvordan de gør osv.
Det vil jo så kræve en massiv indsats fra det offentlige, og så står vi igen med spørgsmålet om, hvor den finansiering så skal komme fra.
Derudover kan man jo sige med hensyn til et frivilligt register, at det vel allerede er tilfældet i dag, hvis man frivilligt gerne vil aflægge en dna-prøve for at få renset sit navn, jamen så er det en mulighed i dag hos politiet, såfremt man er under konkret mistanke, og hvis man ikke er under konkret mistanke, kan jeg faktisk ikke se nogen årsag til, at man skulle stå i det register.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-24:
Der har jo flere gange her fra talerstolen været sagt, at der, når det handler om at bekæmpe forbrydelser i vores samfund og finde de kriminelle, når de har begået forbrydelser, så ofte er tale om, at det er noget, der skal afvejes i forhold til menneskerettighederne og vores grundlæggende rettigheder, og det gælder bl.a. retten til privatlivets fred.
Det forslag, som vi står med her i dag, er – det er der nok ikke nogen tvivl om – et voldsomt indgreb i retten til privatlivets fred, og det kan man så vælge at mene er i orden.
Man kan vælge at mene, at man med et lovforslag, som vil registrere alle borgeres dna-profiler, har ramt den nødvendige balance, der skal være imellem på den ene side sikkerheden og på den anden side retssikkerheden.
Men det mener vi i Enhedslisten ikke man har, og det er der flere grunde til.
For det første tenderer det mod, at der bliver et overvågningssamfund.
Vores modstand mod, at man overvåger befolkningen, og at man overvåger borgerne, når det ikke er nødvendigt, er helt principiel.
For det andet er der, når man laver sådan nogle ting, selvfølgelig også altid en risiko for misbrug.
Hver gang man registrerer borgerne på denne voldsomme måde, altså ved at man laver registre over dem eller overvåger dem, så er der også en risiko for, at det kan blive misbrugt.
Det kan være noget, der foretages af enkeltpersoner, sådan som vi har set eksempler på, f.eks. en københavnsk politimand, der opretter sit helt eget register over personer, som han synes skal registreres, eller som han synes der er noget forkert ved.
Men der er jo selvfølgelig også tale om, at det er et værn mod overgreb fra statens side, mod misbrug fra statens side, når vi taler menneskerettigheder; det var jo nogle, vi, når vi ser historisk på det, oprindelig fik, fordi vi skulle beskytte borgernes grundlæggende rettigheder, også imod overgreb fra statens side.
Når vi så står med det her forslag, som efter vores mening går langt ud over grænsen for, hvad man kan tillade sig i afvejningen imellem behovet for på den ene side selvfølgelig at skabe sikkerhed og bekæmpe kriminalitet, men på den anden side også at sikre vores grundlæggende rettigheder, og som altså koster disse mange, mange millioner kroner, som der her er tale om, ja, så må vi sige, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2012-02-24:
Det beslutningsforslag, der ligger her, repræsenterer jo et dilemma.
Jeg vil kalde det et ægte dilemma, fordi man ikke kan tilgodese alle på en gang, men må foretage en afvejning.
Hvordan kan vi på den ene side give politiet de bedste redskaber til at fange en forbryder?
Og hvordan kan vi på den anden side respektere individet i form af respekt for privatliv?
Vi har jo tidligere i Folketinget diskuteret et forslag som det her om udvidet dna-registrering, og vi tager den gerne en gang til, hvis vi bliver bedt om det.
Jeg tror faktisk, at forslagsstillerne her overser, at der er tale om et dilemma.
Det her forslag vil betyde, at alle mennesker, også dem, som aldrig nogen sinde vil komme i nærheden af at gøre noget forkert, vil være registreret, og det er faktisk et stort indgreb for et menneske at få foretaget en sådan dna-registrering.
Det tror jeg bliver overset.
Og der ligger også et dilemma i, hvad man skal udsættes for i fremtiden, hvis man først er registreret.
Det er klart, at voldsomme forbrydelser giver de fleste lyst til at gøre drastiske ting.
Det er bl.a. derfor, at der faktisk findes grundlæggende rettigheder.
Det er derfor, vi etablerer en retsstat med retsgarantier for borgerne, for at det ikke er den vrede, som vi i øjeblikket føler, der skal styre os i situationen, men et velovervejet sæt regler, som er lavet i en situation, hvor vi ikke kun tænker med følelserne, men også tænker med den retsfølelse, som vi grundlæggende har.
Det er en retsstat, jeg taler om, og det er heldigvis en retsstat, vi lever i.
Det giver selvfølgelig dilemmaer som det, vi diskuterer her, og det dilemma, der ligger til grund for beslutningsforslaget her.
Men det giver også pejlemærker for en afvejning af, hvordan vi skal tage de hensyn.
Og det her forslag går for vidt.
Det går langt over stregen.
Det overskrider de grænser, som vi har beskrevet og anerkendt i retten til privatlivets fred, og det gælder også, selv om der er en sag, som faktisk oprører os.
Det er formentlig også i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, for det går ud over de grænser, som der dér er for at beskytte privatlivets fred.
Men ud over de principielle indvendinger er der også nogle praktiske og økonomiske indvendinger, som de tidligere ordførere allerede har været inde på, og som jeg derfor ikke skal bruge ret meget mere tid på nu.
Det, som forslagsstillerne også overser, er, at retssikkerhed også er at undgå en unødig registrering.
Retssikkerhed er ikke kun, når et offer eller offerets pårørende føler sig krænket.
Retsfølelse er også, at vi som individer generelt skal føle, at vi er i sikkerhed i en retsstat.
SF kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-24:
Ja, selvfølgelig arbejder Radikale Venstre for Radikale Venstres politik, det er da klart, men jeg tror, vi tager det, når debatten kommer ind på et konkret område.
Jeg er sikker på, at det nok skal komme i løbet af de næste 3 år, før valget kommer – eller hvor længe der går.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-24:
Det vil jeg så lade mig berolige lidt af.
Men jeg vil gerne høre: Når nu det er Det Radikale Venstres politik at være kritiske over for overvågning, så er det jo sådan med nogle politikere, at til trods for at de ikke har nogle konkrete planer nu, så arbejder de jo for at få gennemført deres politiske holdninger, især når de har mulighed for det.
Så er det noget, man kan forvente at Det Radikale Venstre tager op?
Jeg anbefaler det ikke, men jeg vil bare gerne have en klar melding fra Det Radikale Venstre, om man ønsker at påvirke de øvrige regeringspartier til at indtage en mere kritisk holdning til overvågning, f.eks. videoovervågning.
Så vil jeg høre, om der er nogle områder i dag, hvor Det Radikale Venstre arbejder for at rulle overvågningen tilbage, f.eks. videoovervågning eller andre former for overvågning, om det er sådan nogle drøftelser, man har taget op internt i regeringen, og om vi kan forvente nogle regeringsudspil på det område, sådan så vi har mindre overvågning end det, vi har i dag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-24:
Nej, det kan vi heller ikke bakke op om.
Jeg vil ikke diskutere organdonation, da det ikke er mit område, men i forhold til om man på retsområdet skulle have et frivilligt dna-register, så er det heller ikke en ting, vi kan bakke op om.
Vi er generelt et parti, som ikke ønsker, at det danske samfund skal være overvåget i højere grad, end det er i dag.
Det vil jeg godt slå fast her fra talerstolen.
Så jeg synes, det er fint, at vi har et dna-register, som politiet bruger under de vilkår, som de gør i dag.
Jeg anerkender helt åbent, at det er et vigtigt redskab, når politiet efterforsker sager, især dem, der er en smule mere komplicerede, så det er vi store tilhængere af, men jeg synes ikke, man skal udvide det til at gælde folk, som ikke er under en eller en form for mistanke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-24:
I forhold til debatten om, hvorvidt man skal være donor, er der også en debat sideløbende med den her, om man som udgangspunkt skal være med i donorregistret og så selv aktivt skal melde fra, modsat i dag, hvor man selv aktivt skal melde sig til.
Det er jo en debat, som man tilsvarende også godt kan tage på det andet område, men jeg synes jo, det er meget relevant, når vi taler om dna-registre i dag, at høre ordførerens holdning til, om ordføreren vil være med på, at man som udgangspunkt siger: Er man med i dna-registeret, så kunne det være for 1 år eller 2 år, eller hvad vi nu kunne finde et kompromis om, og så havde man mulighed for at melde sig ud af registeret igen, så det på den måde ville være frivilligt.
For den diskussion må vi så være ude over, hvis vi gør det på den måde.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-24:
Vi har ikke nogen konkrete planer liggende på skrivebordet lige nu, nej.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-24:
Tak til ordføreren for indlægget.
Det er ikke så overraskende, at Enhedslisten ikke støtter forslaget, for det er jo ikke så tit, vi er på bølgelængde, når det lige kommer til retspolitikken.
Jeg kan høre på indlægget, at man generelt er meget imod den her registrering af borgerne, og at man synes, at et sådant dna-register ville være et voldsomt indgreb i privatlivets fred, og så vil jeg høre ordføreren: Hvad mener man så om PKU-registeret, som det er i dag?
Det er jo også et register, hvor nogen afleverer en blodprøve.
Hvad med videoovervågningen ovre på torvet; er man også modstander af den?
Hvad med den ret, som det offentlige i forbindelse med at afsløre sort arbejde har til at gå ind på nogens kontoudskrift for at se, om de har brugt nogle penge, som de har tjent på sort arbejde?
Er man generelt imod den mulighed, som de fra det offentliges side har for at se, om de kan afsløre folk i at svindle?
Jeg beklager, hvis jeg ikke fik stillet et spørgsmål i min sidste korte bemærkning.
Jeg vil så i stedet for stille en række spørgsmål denne gang.
Ordføreren nævnte i sit indlæg, at der var meget få tilfælde, hvor man ville kunne bruge sådan et dna-register.
Jeg vil godt høre, hvad ordføreren baserer det på.
Jeg har indtryk af, at politiet i dag stort set bruger dna i alle de tilfælde, de kan, så hvis det drejer sig om meget få tilfælde, må ordføreren meget gerne uddybe, om det f.eks. er 5 pct. af tilfældene, man regner med.
Jeg har indtryk af, at man faktisk bruger det i alle tilfældene, fordi det er et rigtig godt redskab.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et supergodt redskab til at opklare forbrydelser?
Mener ordføreren ikke, at det kunne have været et godt redskab over for serieforbrydere som Amagermanden, så man kunne undgå dem?
Ville det ikke være en god måde at sikre en bedre retssikkerhed for de mennesker, som potentielt ville blive fejlagtigt anklaget?
De ville slippe med sådan et register.
Her var i hvert fald et par spørgsmål, man kunne svare på i andet indlæg, hvis det er det, man eftersøger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-24:
Tak for talen fra justitsministeren.
Justitsministeren startede med at sige, der ikke er noget nyt i forslaget eller noget nyt, som gør, at man er nødt til at tage sagen op igen, og den præmis er jeg ikke helt enig i, fordi vi har lige haft en sag om den såkaldte Amagermand, altså serieforbryderen, som har begået en lang række af forbrydelser.
Så vil jeg bare høre justitsministeren, om han ikke er enig i, at havde man nu haft et dna-register, var der en ret stor sandsynlighed for, at man havde stoppet en sådan mand noget tidligere i forløbet, hvilket ville have gjort, at der var en lang række ofre, som ikke var blevet udsat for de overgreb, som han har udsat folk for.
Det synes jeg da er meget vigtigt at have med i diskussionen, for når justitsministeren siger, at man gerne vil give politiet alle de redskaber, der skal bruges til at opklare kriminalitet, så er dna-registeret jo nok et af de bedste redskaber, man kan give politiet.
Men det kan jeg så forstå at justitsministeren ikke vil være med til.
Morten Bødskov (S), 2012-02-24:
Som jeg sagde i min tale, er de umiddelbare fordele ved forslaget, der nævnes, jo anerkendelsesværdige formål, som man jo umiddelbart godt kan have sympati for, men så er der lige nøjagtig et men og en hel række problemer, som jeg synes at man skal tage højde for, eksempelvis at det vurderes at koste op imod 2 mia. kr., og det kunne jo have været befriende for debatten, hvis man havde fokuseret på, hvor disse penge skulle findes.