runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Jeg vil bare gentage, at også Dennis Kristensen for FOA faktisk har taget vel imod muligheden for at lave sådan en trepartsaftale; det har han faktisk.
Jeg ved godt, at de borgerlige gerne vil udlægge ham anderledes, men det har han faktisk.
Han lægger sig ikke ned på forhånd.
Han vil have noget for det, men han har taget positivt imod.
I forhold til erhvervsbeskatning er det jo sådan, at Danmark faktisk har en lavere selskabsskat end mange af de lande, vi normalt sammenligner os med.
Vi har en lavere selskabsskat end Tyskland og Sverige.
Den ligger under gennemsnittet af EU15-landene, de typiske gamle vesteuropæiske lande, som vi sammenligner os med.
Og så er det sådan, at vi mener, at vi faktisk for at øge vores konkurrencedygtighed og være et godt samfund at have virksomhed i, hvor Danmark jo ligger i top i forskellige undersøgelser med hensyn til at være interessant at placere virksomhed i, så handler det om meget andet end skatten.
Det handler om, hvor gode uddannelser vi har, om der foregår god forskning og innovation, om der er et godt velfærdssamfund, hvor man kan få sine børn passet, om der er stabilitet på arbejdsmarkedet, som vi jo har i kraft af vores flexicuritymodel og mange organiserede på arbejdsmarkedet, som der nu måske kommer til at blive færre af, hvis regeringen får sin vilje her.
Man arbejder så den modsatte vej, for der bliver ringere uddannelse og et mindre fleksibelt arbejdsmarked, når man gør som regeringen, og det er til skade for dansk erhvervsliv.
Den løsning, vi har forestillet os, som fagbevægelsen har kvitteret for og taget meget venligt imod, og som et flertal af danskerne i dag også siger at de hellere vil have end regeringens spareplan, er at skulle lave en trepartsaftale, at inddrage de mennesker, det handler om, arbejdsmarkedets parter, og at man igennem dette simpelt hen skaffer et øget arbejdsudbud, en eller en form for øget arbejdstid; der er mange metoder til det.
Vi vil ikke drage konklusionen på forhånd, men arbejdsmarkedets parter kommer til at være med til at lave den løsning.
At opgaven er bundet, at pengene skal findes, er man med på, og jeg synes faktisk også, at det er en god måde at lede det her land på, altså at vi i stedet for herindefra at diktere nogle besparelser, der går ud over børnefamilier og skaber flere fattige og rammer de arbejdsløse, så tager de mennesker med på råd, som det handler om, og får lavet en trepartsaftale, der øger arbejdsudbuddet i Danmark.
Det tror vi egentlig mere på end at forsøge at lokke mennesker, der i forvejen arbejder utrolig mange timer om ugen og får en enormt høj løn for det, til at arbejde mere ved at give dem nogle endnu større skattelettelser, end de i forvejen har fået.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-16:
Nej, der er såmænd ikke noget af den skattepolitik, som Dansk Folkeparti og regeringen har ført i fællesskab, der har gjort, at vi er nødt til at lave genopretningspakken denne gang.
Det er noget, der er kommet til udefra.
Det var også kommet, hvis det havde været hr. Nick Hækkerups parti, der havde været i regering.
Jeg må sige, at jeg også blev noget forundret lidt tidligere på dagen, da hr. Nick Hækkerup sagde, at skatteomlægningerne i 2007 var ufinansierede, og at det hang noget sammen med den her nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget, som der skulle have været.
Men sådan som jeg husker det, blev den lovning om en nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget givet af en socialdemokratisk regering, der fik skrevet ind i lovteksten dengang, at hvis der blev overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle arbejdsmarkedsbidraget sænkes.
Det var den opgave, vi stod over for i 2007.
Vi valgte blot at bruge pengene på en anden måde, nemlig ved at give lettelser i indkomstskatten.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Helt kort kunne man sige om de skattelettelser – man delte penge ud uden finansiering – at hvis ikke man havde vedtaget dem, ville de penge jo være i statskassen nu.
fordi man har delt penge ud i ufinansierede skattelettelser.
Rødvinsreformen er pilskæv.
Den lagde Dansk Folkeparti stemmer til.
Man har været med til at give skattelettelser i 2004 og 2007, også meget skævt fordelt.
Det er entydigt de velstillede, der vinder mest på den skattepolitik, som regeringen har ført uden undtagelse med støtte fra Dansk Folkeparti.
Med det her lovforslag bliver regningen bl.a. placeret hos børnefamilierne.
I forvejen har der faktisk været en ret kraftig stigning i antallet af børnefamilier, som er decideret fattige.
Her har forældrene svært ved at købe det tøj til deres børn, de gerne vil kunne købe.
Her er der ikke råd til den medicin, de gaver og de idrætsforeningskontingenter, man gerne vil have råd til.
Dem bliver der flere af nu.
Støtter Dansk Folkeparti virkelig, at der bliver flere fattige børnefamilier i det her land, hvilket er konsekvensen af lovforslaget?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-16:
Nu indledte hr. Jesper Petersen med at nævne noget med 20 mia. kr., der manglede i statskassen.
Jeg aner ikke, hvor det beløb stammer fra.
Der er ikke givet nogen ufinansierede skattelettelser.
Den skattereform, der blev gennemført af Dansk Folkeparti og regeringen i 2009, er fuldt ud finansieret.
Der mangler ikke 20 mia. kr. Og underskuddet i statskassen havde ikke været hverken større eller mindre, hvis der havde været ført en anden skattepolitik end den, der har været ført.
Det må jeg bare slå fast en gang for alle.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
For det første aner hr. Mikkel Dencker åbenbart ikke, hvad konsekvenserne er af den politik, man er med til at støtte.
Man aner åbenbart ikke, at der ikke er finansiering til de skattelettelser, man selv har været med til at dele ud.
Det er da pinligt.
Finansieringen af lettelserne fra 2004 og 2007 er ikkeeksisterende.
Man gav dem ud fra et råderum, som ikke er der, og man undskyldte sig med, at der var nogle andre ufinansierede skattelettelser, som man undlod at gennemføre, og det kaldte man så finansiering af nogle skattelettelser.
Det er det ikke.
Så sent som under afslutningsdebatten her i Folketingssalen har vi talt om det.
Professor Bo Sandemann Rasmussen fra Aarhus Universitet har sagt: Statsministeren tog fejl.
Skattelettelserne er ufinansierede.
Det er det, der er sandheden, uanset hvor mange gange man prøver på at sige noget andet.
De penge ville ikke have manglet, hvis ikke man havde delt dem ud som skattelettelser.
Så man aner ikke, hvad man har gjort.
For det andet svarede hr. Mikkel Dencker ikke på spørgsmålet, nemlig om man virkelig støtter konsekvensen af det her lovforslag, nemlig at vi får flere deciderede fattige børnefamilier i det her land.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-16:
Så må jeg jo gribe fat i hr. Jesper Petersens egen retorik og sprogbrug.
Jeg synes også, det er pinligt, at hr. Jesper Petersen står her og siger, at den lettelse af arbejdsmarkedsbidraget, der skulle have været i 2007, ville være ufinansieret.
Det var den jo ikke.
Den kom netop, fordi der var overskud i Arbejdsmarkedsfonden.
Regeringen og Dansk Folkeparti, hele Folketingets flertal, var forpligtet til at nedsætte arbejdsmarkedsbidraget på det tidspunkt på grund af nogle løfter, som den gamle socialdemokratiske regering havde afgivet, nemlig at hvis der blev overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle arbejdsmarkedsbidraget nedsættes.
Men vi valgte bare at gøre det på en mere socialt afbalanceret måde, nemlig ved at lempe på indkomstskatten i stedet for bare bevidstløst at nedsætte arbejdsmarkedsbidraget med ½ procentpoint.
Og det blev det så ikke med den skatteomlægning, vi lavede i 2007.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-16:
Det er hr. Mikkel Denckers argumentation omkring arbejdsmarkedsbidraget, der undrer mig lidt.
Arbejdsmarkedsbidraget blev i sin tid indført for at være et incitament til lønmodtagerne til at vise løntilbageholdenhed.
Hvis de viste løntilbageholdenhed, ville den danske konkurrenceevne blive forbedret.
Hvis den danske konkurrenceevne blev forbedret, ville beskæftigelsen stige.
Det var filosofien, der lå bag, da det her blev indført.
Sådan som jeg erindrer det, var det vist i øvrigt på radikal foranledning.
Men det vil sige, at da vi så når frem til 2007, er den situation indtrådt, og så skal man til at betale tilbage til dem, der har vist løntilbageholdenhed.
Regeringen vælger så at sige, at det vil den ikke gøre.
Den vil i stedet fastholde, at der kommer indbetalinger ind, og så vil den samtidig sige, at da man vælger nedsættelsen, har man altså ikke den finansiering til rådighed.
Og så siger man: Den finansiering, vi ikke har til rådighed, bruger vi så til at finansiere skattelettelserne i 2007 med.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-16:
Jeg sætter pris på, at hr. Klaus Hækkerup har en endnu bedre hukommelse, end jeg har, og at han sikkert også sad i Folketinget, dengang man indførte arbejdsmarkedsbidraget.
Men det er helt rigtigt, at vi i 2007 var nået til den situation, at arbejdsmarkedsbidraget skulle nedsættes, hvis man skulle leve op til den daværende lovgivning.
Det er rigtigt.
Det ville så sige, at jo mere man tjente, jo større lettelser fik man i arbejdsmarkedsbidraget.
Der valgte vi i Dansk Folkeparti og regeringen i stedet for at bruge pengene på at nedsætte forskellige indkomstskatter.
Vi forhøjede beskæftigelsesfradraget, men der var stadig et maksimum på, så der var et maksimum over, hvor meget man kunne få i skattelettelser på den måde.
Men det gik stadig væk til den samme gruppe, som betaler arbejdsmarkedsbidrag.
Vi forhøjede også bundfradraget ekstraordinært med 500 kr. både i 2008 og 2009.
Dermed fik alle i Danmark skattelettelser, også folk på overførselsindkomst, som ikke havde adgang til at få skattelettelser gennem deres arbejde i arbejdsmarkedsbidraget, sådan som det ellers var planlagt.
Så det var en langt bedre løsning, vi fandt på, frem for den, som den gamle socialdemokratiske regering havde lavet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-16:
Så man finansierede det med penge, man ikke havde, og derfor er det underfinansieret.
Som hr. Nick Hækkerup også har redegjort for, var der nemlig 2 år, hvor indekseringen af energiafgifterne ikke var gennemført endnu, men det blev besluttet på et senere tidspunkt.
Det var det.
Det var det eneste minimale finansieringsbidrag, der var til de skattelettelser på 11,1 mia. kr., der blev gennemført ved den lejlighed.
Det er da fuldkommen uden sammenhæng.
Havde vi ikke haft den underfinansiering af reformen i 2003-2004 og reformen i 2007, havde vi haft knap 20 mia. kr. i kassen i dag, og dem havde vi haft hele vejen.
Det er simpelt hen uansvarlig økonomisk politik, Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre, og nu skal de med de laveste indkomster betale.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-16:
Jeg kan konstatere, at vi er så langt, at vi er enige om, at arbejdsmarkedsbidraget skulle have været sænket med 0,5 pct. på det tidspunkt.
Det ville gøre, at bankdirektøren, der tjener 5 mio. kr. om året, slap 25.000 kr. billigere i arbejdsmarkedsbidrag om året – fik en lettelse på 25.000 kr.
Men en almindelig lavtlønnet LO-arbejder, der kun tjener 200.000 kr. om året, ville få en skattelettelse på 1.000 kr.
Vi andre valgte bare en mere solidarisk løsning og gav lettelsen i form af et højere beskæftigelsesfradrag.
Så fik alle beskæftigede noget ud af det – men der var en grænse for, hvor meget man kunne få – samtidig med at der også blev givet et ekstraordinært løft af personfradraget, sådan at også folk uden for arbejdsmarkedet fik en lille skattelettelse.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Under min ordførertale kom hr. Jesper Petersen ind på, hvordan regeringens genopretningsplan påvirker et folketingsmedlems økonomi; et folketingsmedlem tjener åbenbart ifølge hr. Jesper Petersen mange penge og mere end gennemsnittet, og det argument vil jeg gerne acceptere.
Jeg gjorde så med henvisning til § 20-reguleringen rede for, at den genopretningsplan, der ligger, påvirker alle i det danske samfund.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jesper Petersen: Hvis hr. Jesper Petersen har en høj indkomst, og hvis det i højere grad er høje indkomster, der skal være med til at finansiere det hul, som S og SF ikke kan finansiere, hvor meget og hvordan bliver hr. Jesper Petersens økonomi påvirket af S og SF's »Fair Forandring« og »En Fair Løsning«?
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Hr. Mads Rørvig ville jo absolut ikke svare på de spørgsmål, der blev stillet af adskillige ordførere, om, hvordan regeringens plan ville påvirke hans indkomstforhold.
Det kan jeg sådan set godt forstå, for svaret er jo, at hr. Mads Rørvig godt nok kommer til at vente et par år på nogle skattelettelser, men de kommer sådan set stadig.
Effekten af S og SF's plan er jo, at det først og fremmest er de mest velstillede, det er millionærerne, der kommer til at betale mere i skat.
Jeg ejer ikke selv nogen aktier.
Gjorde jeg det, ville jeg, når jeg omsatte nogle af dem, kommer til at betale en afgift.
Det er typisk den mere velstillede del af befolkningen, der gør det.
Endelig er der jo en række afgifter på usunde fødevarer, som jeg også kommer til at betale noget mere for.
Men når hr. Mads Rørvig ikke selv vil svare på, hvordan det kommer til at påvirke ham, er jeg glad for, at jeg har kunnet svare klart på egne vegne.
Det ville da være rart, hvis hr. Mads Rørvig ville være lige så ærlig i sine svar.
Hvad det hele har med det at gøre, er sådan lidt vanskeligt, for det er jo stadig væk sådan, at skattereformerne er pilskæve; de er for en stor dels vedkommende ufinansierede, og regningen havner nu i børneværelset.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jesper Petersen kom ud på lidt dybt vand, for jeg gav jo i mit spørgsmål også svaret på det spørgsmål, som hr. Jesper Petersen tidligere stillede, nemlig at det er § 20-reguleringen, udskydelsen af topskattelettelserne og en række andre faktorer, der påvirker mig.
Men hr. Jesper Petersen kunne jo så ikke forklare, hvilke indkomstskattetekniske ting der gjorde sig gældende for et folketingsmedlems løn i S og SF's plan »En Fair Løsning«, for der er jo netop ikke nogle effekter.
Hvis det er så forfærdeligt, hvordan kan man skrive i en tillægsbetænkning, at man ønsker samme politik som regeringen?
Det synes jeg simpelt hen er hyklerisk, og det synes jeg hr. Jesper Petersen skylder at forklare.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-16:
Den forklaring er sådan set ret nem at give.
Vi har jo fuldstændig klart lagt frem, hvad det er for nogle skatteændringer, vi vil lave.
Det ved hr. Mads Rørvig jo også godt.
Den bygger vi ovenpå, men konsekvensen af vores skatteudspil vil jo være, at de mest velstillede kommer til at bidrage mere.
Det gør de især i form af en millionærskat, en aktieomsætningsafgift.
Det betyder, at de velstillede kommer til at bidrage med mere.
Vi står fuldstændig ærligt ved, at det er sådan.
Spørgeren fik sagt, at højere skat er en del af løsningen, og det synes jeg sådan set er rigtig nok for de rigestes vedkommende.
Højere skat for de mest velstillede danskere er en del af løsningen på det økonomiske problem, vi står over for.
Det mener S og SF at det er, og derfor vil vi gerne øge skatten på de største indtægter, derfor vil vi gerne øge skatten på aktieomsætning, på bankerne og andre steder.
Vi synes, at det er langt mere solidarisk og socialt retfærdigt end at placere regningen hos de arbejdsløse og børnefamilierne og betale den med vores fælles velfærd
Det bliver også påstået, at nulvækst ikke kommer til at betyde ringere velfærd.
Jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, Venstres folketingsmedlemmer bevæger sig rundt i.
Rundtomkring i kommunerne er man jo lige nu i gang med voldsomme besparelser.
De kommer til at blive langt voldsommere i de kommende år, fordi man nu har lavet en kommuneaftale, der giver kommunerne mindre råderum.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Nu rejser hr. Frank Aaen rundt og siger, at hvis vi afskaffede udskydelsen af topskattelettelserne og annullerede dem helt, kunne det finansiere børnechecken, og han henviser til et svar fra skatteministeren.
Så synes jeg lige, at vi en gang for alle skulle få opklaret, hvad det er, Skatteministeriet svarer.
De laver en gennemgang af en beregning, og så konkluderer de: Det er derfor ikke muligt at sikre genopretningsaftalens samlede finansieringsbidrag til fremtidens velfærd ved at bytte de to elementer.
Punktum.
Så det kan man altså ikke.
Så vil jeg da spørge hr. Frank Aaen, nu da S og SF i tillægsbetænkningen til dette lovforslag har tilkendegivet, at man ønsker at bibeholde justeringen af topskattegrænsen, om det, hvis flertallet skulle skifte på et tidspunkt, vil være et ufravigeligt krav fra Enhedslistens side, at topskattegrænsen ikke bliver justeret.
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Det er rigtigt, at vi ikke er helt enige om det her, men vi er enige om, at de rige skal betale mere, så derfor vil de rige i Danmark komme til at betale mere, efter at vi får et regeringsskifte – det er uden for tvivl.
Jamen de giver mig jo ret i de tal, jeg siger, nemlig at man uden videre kan erstatte lempelsen af topskatten med at fjerne forringelsen af børnechecken.
Så opfinder skatteministeren et argument om, at det på lang sigt vil give 4.000 flere i arbejde, hvis de skal betale lavere skat, og her snakker vi om de rigeste i samfundet.
Det vil sige, at man tror, at de, der tjener mere end 400.-500.000 om året, vil arbejde mere, hvis de skal betale lidt mindre i skat.
Det er det, jeg kalder hokuspokusøkonomi, og det har man så føjet ind i svaret for ligesom ikke at skulle bøje sig for argumentationen, vi kommer med.
Men de helt klare tal, som også fremgår af skatteministerens tal, er, at man uden videre kan udskifte forringelsen af børnechecken med fjernelse af lempelsen af topskatten.
Mads Rørvig (V), 2010-06-16:
Nu kan vi diskutere fakta.
Jeg læste lige ordret op, hvad der stod i svaret fra Skatteministeriet.
Så henviser hr. Frank Aaen til beregninger fra 2014 og fremefter, men det er jo ikke noget, der løser vores konsolideringsbehov for 24 mia. kr. inden 2013.
Men så skylder hr. Frank Aaen at give et svar på, om hr. Frank Aaen er lige så hyklerisk som S og SF, når man tordner imod regeringens skattelettelser, men alligevel skriver i et betænkningsbidrag, at man ønsker at indføre den justering af topskattegrænsen, som regeringen og Dansk Folkeparti også lægger op til.
Selv om man tordner imod det, skriver man i betænkningsbidraget, at man også ønsker at indføre det.
Så vil jeg spørge hr. Frank Aaen: Vil det så ikke være et ufravigeligt krav fra Enhedslistens side, hvis der skulle ske et flertalsskifte i Folketinget, at man lægger sig fast på, at topskattegrænsen skal fryses fast?
Eller er man lige så hyklerisk som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti?
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Vi er aldeles ikke hykleriske, må jeg være fri.
Vi står ved det, vi siger, og vi ved, at vi kan arbejde sammen med S og SF om at forhøje skatten for de rigeste i samfundet, og det gør vi så.
Og kan vi komme længere, har vi ikke nogen ultimative krav.
Det eneste, vi siger, er, at vi kun stemmer for forbedringer og imod forringelser – så enkelt er det.
Men må jeg så sige igen: Jeg synes, at man bare snakker uden om.
Vi kan se sort på hvidt, at samfundet – oven i købet på sigt – vil tjene mere, ved at man lader være med at skære i børnechecken, men til gengæld undlader at give endnu en ny skattelettelse til de rigeste i samfundet.
Altså, det helt enkle valg: Skal de rige undvære endnu en skattelettelse og så i stedet frede det med at tage penge fra børnefamilierne?
Der synes jeg altså godt, at V og K og også Dansk Folkeparti kunne svare lidt mere udtømmende på, hvorfor man synes, det er vigtigt at fastholde yderligere skattelettelser til de rigeste og så skære i børnechecken?
Det synes jeg da er et interessant spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Vi har jo under den foregående debat om børnefamilieydelsen forsøgt at få de forskellige ordførere til at svare på, hvor meget det er, de bidrager til at betale den regning, som regeringen og Dansk Folkeparti siger skal betales for de mange skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har givet til de rigeste.
Jeg synes, det kunne være væsentligt, hvis finansministeren fortalte, hvad det egentlig er helt konkret, som ministrene kommer til at undvære, når man nu siger, at børnefamilierne – de fattigste af dem – altså skal undvære, at børnene f.eks. kan komme på ferie, kan holde en børnefødselsdag og kan have nogle af de mest nødvendige fornødenheder.
De arbejdsløse kommer i mange tilfælde til at gå fra hus og hjem.
Velfærden bliver skåret drastisk ude i kommunerne.
Hvad er det så helt konkret, ministrene bidrager med, når det, man går ned i løn, er mindre end den skattelettelse, man har fået?
Hvordan er det man fra ministrenes side mener man bliver ramt, når man siger, at alle bliver ramt, og at det kommer til at gøre ondt på alle?
Hvordan er det så helt konkret
det gør ondt på finansministeren og de øvrige ministre, at man skal undvære så lidt af sin løn, at det svarer til langt mindre end den skattelettelse, som man har tænkt sig at beholde?
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Det burde ikke være så svært at vælge.
Det er det tilsyneladende heller ikke, for VKO synes, det her er en rigtig god idé, og derfor stemmer de for de her forslag.
Vi synes i Enhedslisten, det er en rigtig dårlig idé, og derfor stemmer vi imod.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det var jo en helt utrolig tale, fru Ulla Tørnæs kom med her.
Men jeg tror, at jeg vil holde mig til indholdet i det lovforslag, som regeringen og Dansk Folkeparti vil gennemføre, hvor man jo i bemærkningerne til lovforslaget regner med, at udgifterne til kontanthjælp vil stige med omkring 1,3 mia. kr., derved at mange tusind mennesker vil komme på kontanthjælp, og det fremgår af de svar, vi har fået, at der så vil være endnu flere, der ryger helt ud af systemet.
Det, som regeringen så har sagt, og det, fru Ulla Tørnæs også har sagt i tidligere debatter, er jo, at man regner med, at folk kommer i arbejde, at det, der står i lovforslaget, slet ikke passer, men at folk i stedet vil komme i arbejde.
Derfor vil jeg gerne have svar på det, vi endnu ikke har kunnet få svar på, nemlig:
Hvad er det helt konkret for nogle job, regeringen regner med?
Vi har lige fået de nyeste tal, som viser, at beskæftigelsen falder og falder og fortsætter med at falde, så hvad er det helt konkret for nogle job, fru Ulla Tørnæs mener at de her mennesker skal have?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-16:
Jeg er helt med på, at fru Line Barfod gentager de spørgsmål, som har været stillet rigtig mange gange, og så må fru Line Barfod også være indforstået med, at svarene følger nøjagtig den samme linje, som har været i de svar, der har været givet hidtil på lige præcis det spørgsmål.
Det er rent lovteknisk, og det følger sædvanlig procedure.
Så er det til side.
Der viser al erfaring jo, at når vi, som vi gør her, afkorter dagpengeperioden, så ændrer søgemønstret sig hos de ledige, og man bliver typisk langt mere fleksibel, både omkring hvilket område man søger beskæftigelse i og også omkring den geografiske mobilitet, så både fleksibilitet med hensyn til hvilke brancher og også mobilitet med hensyn til geografien øges.
Undskyld, hr. formand.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg har forstået, at Venstres ordfører har den opfattelse, at jo flere ansøgninger der bliver sendt til arbejdsgiverne, jo flere job opstår der.
Jeg har ikke mødt nogen, der kan forklare mig, hvordan det går til, at fordi en arbejdsgiver modtager 200 ansøgninger i stedet for 100 ansøgninger, så opretter man pludselig en ekstra stilling.
Men kunne fru Ulla Tørnæs ikke bare fortælle, hvad det er for nogle brancher, man regner med der kommer flere job i.
Når nu beskæftigelsen falder og falder, der er altså færre og færre mennesker i arbejde i Danmark, hvad er det så helt konkret for nogle job, man regner med der kommer, og er de på overenskomstmæssige vilkår, eller er det, man reelt ønsker at opnå fra Venstres side, at der kommer flere og flere, der accepterer at arbejde på elendige løn- og arbejdsvilkår langt under overenskomsten?