runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
[Lydudfald]
... stå her i spørgetiden og lave finanslov.
Jeg sagde før, at der er de der 116 mio. kr., og det er min indstilling, at de skal fortsætte også på næste års finanslov.
Så pegede jeg på, at kommunerne måtte gå ind i det, og jeg vil også understrege, at kommunerne faktisk går ind i det, idet kommunerne ifølge de tal, jeg har her, har taget et økonomisk engagement på sig på omkring 0,5 mia. kr. inden for musikskoleområdet, og i den sammenhæng er statens tilskud altså relativt lille.
Så det synes jeg er flot, og det skal opmuntres.
Men jeg er enig i, at vi skal se på, hvordan Statens Kunstråd og Børnekulturens Netværk vil nyttiggøre de erfaringer, der er gjort, og det skal vi lytte til, og det tager jeg meget gerne en samtale med ordføreren om.
Men jeg står ikke her og lover flere penge, for jeg vil ikke ud i, at vi ikke kan lave forsøgsordninger, uden at vi samtidig implicit har sagt, at det ikke er et forsøg, det er fastetableret, for så kan vi jo ikke lave forsøg mere.
Mogens Jensen (S), 2010-04-07:
Jeg er nødt til at sige, når kulturministeren bruger den argumentation, at jeg altså mangler en forklaring på, hvorfor forsøget med huskunstnerordningen kan få lov at fortsætte og få yderligere bevillinger, hvis det er sådan, at forsøg ikke må gøres til, om jeg så må sige, permanente ressourcer, hvorimod ordningerne med billedkunstneriske grundkurser og de ekstra penge til musikalske grundkurser ikke kan få lov at fortsætte.
Jeg tror ikke, folk kan forstå, hvordan man kan sige, at forsøg ikke må blive permanente, og så kan den ene type forsøg godt få lov at blive permanent, mens de andre ikke kan, selv om de er lige så succesfulde.
Kan ministeren ikke give os en forklaring på den logik?
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Her vil internettet også komme til at spille en rolle, så det jo bliver lettere at få kommunikeret og få kommunikeret hurtigt.
Men hvad angår nyheder, skal vi lige passe på, for det er jo ikke alle nyheder, som kan interessere nok.
Derfor så vi, at interessen for nyhederne fra Grønland faldt drastisk.
Det er ikke gjort gennem nyheder alene.
Det er gjort gennem andre programmer, der viser livsvilkårene, også menneskene, drama osv.
Der kan laves mange forskellige ting, som kan fange os og øge vores forståelse for de forskellige livsvilkår i rigsfællesskabet.
Det synes jeg nok så væsentligt kommer ud af den her debat, nemlig at det ser vi gerne.
Igen: Redaktionerne er frit stillet.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Jeg mener netop, at når nu den teknologiske udvikling har gjort, at man kan smide sendesignaler op i luften og tage alle programmer ned stort set overalt på kloden, så giver det jo mening, at man får de nyeste nyheder her fra Sydgrønland til det nordatlantiske.
I gamle dage, hvor det blev optaget på kæmpe ruller og sat på et skib og først kom frem 8 dage efter, var nyhedsinformationen måske ikke så interessant, i særdeleshed også fordi det var folk i et meget lille område, som kunne se grønlandsk tv og også de nyheder, der kom derfra.
Det vil være gavnligt for rigsfællesskabet, også i den sammenhæng.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-07:
Er ministeren enig i, at det kræver uddannelse at gøre rent på et sygehus?
Spørgsmålet er jo såre simpelt.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det kræver uddannelse at gøre rent på et sygehus?
Spørgsmålet foranlediges af ...
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Selvfølgelig skal der være rent på sygehusene.
Uddannelse er selvfølgelig altid godt, men at stille krav om en formel uddannelse, før man kan gøre rent, mener jeg ikke er vejen frem.
Det gør uddannelseskrav jo ofte, og derfor synes jeg ikke, at det er det, der er vejen frem.
Men selvfølgelig skal rengøringspersonalet have den nødvendige instruktion og viden om, hvad der er nødvendigt at gøre, alt efter om man nu gør rent på gangene eller på operationsstuerne, og der skal følges op på, om tingene bliver gjort ordentligt.
Det er selvfølgelig regionernes ansvar.
Jeg har i forbindelse med en undersøgelse af niveauet for rengøring på Region Hovedstadens sygehuse kunnet konstatere, at regionen for at komme problemerne med dårlig rengøring til livs er i gang med at indføre nye metoder og uddanne personale.
Det præciseres fra regionens side, at de følger op og ikke stopper med deres initiativer, før hygiejnen og rengøringen er helt i top.
Det synes jeg er det helt rigtige, nemlig at regionen tager ansvar for den tilsyneladende mangelfulde rengøring på sygehusene.
Ansvaret for at sikre ordentlig rengøring ligger hos regionerne, og jeg må sige, at det også er en opgave, som skal løses, for det er jo ikke tilfredsstillende, at kun godt 23 pct. af de i alt 410 undersøgte lokaler på Region Hovedstadens sygehuse blev godkendt i forbindelse med et eftersyn af rengøringen.
Det var selvfølgelig ikke godt nok.
Det er det, regionen nu følger op på, og så skal jeg ikke blande mig mere i det.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-07:
Jeg synes, at det er lidt nemt, at ministeren siger, at det vil han ikke blande sig i, for det konkluderede man her i februar 2010 fra det her kontrolfirma.
Det, der måske foranlediger...
Det, der foranlediger spørgsmålet, er jo bl.a., at vi kan se på den her undersøgelse, at der altså kun er 23,5 pct. af lokalerne på hospitalerne i Region Hovedstaden, som faktisk er rengjort.
Det var i februar 2010, men tilbage i 2008 afslørede DR med nogle kontroltjek, at rengøringen på en lang række hospitaler simpelt hen langtfra var god nok.
Så det her er jo ikke et spørgsmål om, at det er en engangsforeteelse.
Det er ikke et spørgsmål om, at det nu er et nyt tilfælde.
Det her er et spørgsmål om, at vi nu kontinuerligt har set, at rengøringen på de danske hospitaler simpelt hen ikke er god nok.
Det kunne jo skyldes en trang til udlicitering, det kunne skyldes så mange ting, men i stedet for kunne det jo også være, at vi skulle se fremad og se på, hvordan vi sikrer os, at det personale, som udfører rengøringsopgaven, er klædt bedst muligt på, således at det ikke er sådan, at man kommer ind fra gaden, får en moppe i hånden og så i øvrigt bliver sat til at gøre rent på en intensivafdeling, fordi så er der ting, man overser.
Det er ikke alt på en intensivafdeling, man bare kan klare ved at tørre over med en klud.
Der er nogle gange behov for, at man går lidt mere grundigt til værks, således at vi sikrer os, at vi får steriliseret de ting, der skal steriliseres osv. osv.
Derfor vil jeg høre: Hvad er baggrunden for, at ministeren helt afviser, at der faktisk er et behov for uddannelse af netop rengøringspersonalet, når vi uddanner en lang række andre personalegrupper inden for sundhedssektoren, og når de faglige organisationer faktisk bakker op om et krav om uddannelse til rengøringspersonalet?
Bertel Haarder (V), 2010-04-07:
Jeg tvivler ikke på, at hr. Jonas Dahl gerne ser mig som sygehusdirektør for samtlige sygehuse i hele landet med ansvar for rengøring og flow af patienter og parkeringspladser til biler osv., men sådan er ordningen heldigvis ikke.
Ordningen er sådan, at det er overladt til regionerne.
Specielt spørgsmålet om bygninger og rengøring er da det allermest oplagte at overlade til regionerne.
Når jeg så kan fortælle, at Region Hovedstaden for at komme problemerne med dårlig rengøring til livs er i gang med at indføre nye metoder og uddanne personale, og når jeg kan konstatere, at regionen har præciseret, at de følger op og ikke stopper med deres initiativer, før hygiejnen og rengøringen er i top, så kan hr. Jonas Dahl jo ikke få noget bedre svar.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Jeg er glad for enigheden.
For min pointe ved at stå her er netop at få synliggjort, at vi altså, synes jeg, har en forpligtelse i særdeleshed over for de grønlændere og færinger, som opholder sig her i Danmark, så de kan følge med i de udsendelser, som man nu engang laver deroppe og sender.
Og det gælder lige så meget den anden vej, altså at sender vi nogle udsendelser i Grønland, bør det være muligt for også dem, som kun kan grønlandsk eksempelvis, at kunne få glæde af det.
For jeg synes, at vi har nogle forpligtelser, og det gælder jo for så vidt også over for det danske mindretal i Sydslesvig, nemlig at sørge for, at de har muligheder for at få de ting, som er der.
Jeg vil slutte af med at sige, at vi har alle muligheder for at sætte os sammen og så ligesom sige, at vi gerne vil i den her retning, og at vi ønsker, at der bliver et mål med det.
Edmund Joensen (SP), 2010-04-07:
Jeg siger tak for svaret fra ministeren.
Jeg synes, at det er den rigtige holdning til rigsfællesskabet, så stor tak.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Jeg vil da også sige tak for de foreløbige svar, og så kan jeg jo blive bekræftet i, at kulturministeren og jeg har den samme holdning til, hvordan det her burde være.
Så det er bare et spørgsmål om, at vi får fundet ud af, hvordan vi kan få løst den problematik, netop sådan at der bliver vist flere udsendelser.
Så det eneste, jeg egentlig vil slutte af med at spørge om, er, om man ser nogen muligheder for fra regeringens side at pålægge noget og sige, at vi nu altså vil i den her retning med det.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Vores mulighed ligger jo kun i beskrivelsen af public service-forpligtelsen, og der mener jeg at det er vigtigt, at public service-forpligtelsen rummer det nordiske.
Men der må man så også understrege ordet nordisk – og det er så måske det, vi skal gøre.
Man må jo ikke lade Grønland og Færøerne falde ned mellem stolene, fordi de er en del af rigsfællesskabet, så man siger, at det nordiske kun er Finland, Sverige og Norge, og glemmer, at rigsfællesskabet altså også består af Færøerne og Grønland.
Så derfor kan det selvfølgelig præciseres, at det er det nordiske plus, eller herunder Grønland og Færøerne, eller hvordan man nu formulerer det, for det må ikke blive glemt, at vi har en samlet forpligtelse.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Kan ministeren oplyse, om der er nye initiativer på vej, der vil gøre tv fra Grønland og Færøerne lettere tilgængeligt i Danmark og dansk tv tekstet på henholdsvis færøsk og grønlandsk lettere tilgængeligt i Færøerne og Grønland?
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Danmarks Radio har en samarbejdsaftale med den grønlandske public service-station, Kalaallit Nunaata Radio, KNR, som fastslår, at DR kan anvende klip fra KNR, og at KNR kan anvende klip fra DR.
I praksis er det mest KNR, som anvender klip fra DR, men DR2 sender faktisk en halv times nyheder fra Grønland, som er grønlandsksprogede nyheder, og det er jo relevant i forhold til, hvad vi snakkede om før.
De fleste seere er nemlig allerede faldet fra efter at have set en udsendelse, og ingen har set mere end 5 af de 37 udsendelser.
Det skal vi også skrive os bag øret.
TV2 har dog ifølge det oplyste ikke sendt udsendelser fra KNR i 2009, men har leveret ca. 5 timers ugentlige udsendelser til KNR's sendeflade.
Dertil kommer, at der som tidligere nævnt sendes lokal-tv om grønlændernes situation og levevilkår i Region Hovedstaden, og at der via internettet er muligheder for at se udsendelser fra den grønlandske tv-station, KNR, samt lokal-tv-stationen Nuuk TV.
I Danmark er der således allerede i dag ret gode muligheder for at se grønlandsk tv.
Som tidligere nævnt kender jeg ikke umiddelbart noget til udbuddet af færøsk tv i Danmark, udover at DR ifølge det oplyste ikke har sendt færøsk tv i 2009.
For så vidt angår mulighederne for at se dansk tv tekstet på henholdsvis færøsk og grønlandsk på Færøerne og i Grønland, udbydes der i Grønland en række tv-pakker, der også omfatter danske tv-stationer, især i Nuuk-området.
Med udbygningen af det digitale sendenet, der er tilendebragt i 2012, vil faktisk 99 pct. af Grønland være dækket, og det vil til den tid formentlig være muligt at se danske tv-kanaler over hele Grønland.
Jeg er til gengæld ikke bekendt med, om der derudover er nye initiativer på vej, som vil gøre dansk lettere tilgængeligt på Færøerne og i Grønland.
I øvrigt kan jeg oplyse, at KNR i Grønland ikke tekster de danske udsendelser på grønlandsk.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Først vil jeg sige, at jeg også er bekendt med den tilslutning, der er til de udsendelser, der er, i særdeleshed på grønlandsk, i Danmark.
Men det skyldes måske også, at det udelukkende er nyheder fra Grønland på grønlandsk, og det har den brede danske befolkning jo ikke så meget glæde af.
Det var derfor, jeg før efterlyste nogle måske mere kulturelle programmer, der kunne fortælle lidt om samhørigheden.
Når jeg så spørger til, hvordan det er med tekstning af danske programmer i Grønland og på Færøerne, er det, fordi jeg er blevet bekendt med, at der i særdeleshed er masser af grønlændere, som kun kan grønlandsk og dermed så heller ikke har nogen glæde af at se nyhederne, som kommer fra den sydlige del af rigsfællesskabet.
Det er derfor, jeg mener at have en pointe i, at vi skal sørge for, at de programmer også bliver tekstet, således at grønlænderne kan have glæde af de danske nyheder, der bliver sendt.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Det ville da også glæde mig, men det er jo KNR, der så skal træffe den afgørelse selv.
Det er ikke en afgørelse, vi kan træffe her i Folketingssalen.
Men det ville da også glæde mig, ikke mindst når 99 pct. af Grønland vil være dækket, så man kan se dansk fjernsyn over hele Grønland.
Vi er så enige om, at nyhederne fra Grønland ikke har været den helt store succes; seerne bliver ikke hængende og bliver ikke ved med at se de udsendelser, og man må jo også som programudbyder tænke over, at det program, man har lavet, altså ikke fanger.
Så må man jo tænke over, hvad man så skal lave for at gøre det bedre.
For vi er stadig væk enige om – og her synes jeg, at hr. Brodersen havde en vigtig pointe – at det jo handler om mere end nyheder, hvis vi skal forstå hinanden, og hvis vi skal føle samhørigheden, som var det udtryk, hr. Brodersen brugte.
Hvis vi skal føle samhørigheden, handler det jo om andet end nyheder – så er det jo programmer om livet og sociale portrætter osv., der skal til.
Og jeg synes, det ville være glimrende, hvis man kunne få fremmet det på de stationer, som kan bringe det, og som vi kan tale til.
Der vil jeg understrege en gang til, at der altså er et armslængdeprincip.
Vi redigerer ikke programmerne her.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-07:
Kan ministeren oplyse, om der er nye initiativer på vej, der vil gøre tv fra Grønland og Færøerne lettere tilgængeligt i Danmark og dansk tv tekstet på henholdsvis færøsk og grønlandsk lettere tilgængeligt på Færøerne og i Grønland?
Kim Mortensen (S), 2010-04-07:
Det går lidt i samme retning.
Når vi er enige om, at det har stor betydning for Danmark, at vi deltager i det, er spørgsmålet, om det så er helt op til enkeltministre – hvis det er vitale danske interesser, der er på spil – at vurdere, om der er tale om et snakkemøde, så man kan sende en anden.
Skal det slet ikke koordineres med landets statsminister, eller kan ressortministre træffe så vigtige beslutninger selv?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Nu har spørgeren igen det udgangspunkt, at der har været en vurdering af, at det her bare var et sniksnakmøde, og at dansk deltagelse var ligegyldig.
Det er ikke situationen.
Situationen omkring det her konkrete møde er, at det holdes i Arctic 5, det holdes på kanten af et G8-ministermøde, hvor en række af de centrale udenrigsministre i forvejen var i Canada.
Givet mødets konkrete status, indhold, den tidsmæssige ramme m.v. og det forhold, at det kolliderer med en allerede foretaget planlægning hos udenrigsministeren, har udenrigsministeren så foretaget den vurdering, og den har jeg ikke anledning til at kritisere.
Kim Mortensen (S), 2010-04-07:
Vil det sige, at det så er statsministerens holdning, at når man starter på et vigtigt job – og det må man trods alt sige jobbet som udenrigsminister er – så er det helt op til ministeren selv at vurdere, om arbejdstiden skal holdes inden for de rammer, der er givet på det normale arbejdsmarked, eller om de 103 mødedage i Folketinget også er retningsgivende for ministerens arbejdstid?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Det tror jeg ikke man kan udlede af det, jeg har sagt.
Det er sådan, at regeringen er sammensat af kompetente mennesker, som hver især inden for deres eget ressort står til ansvar for egne handlinger.
Og løfter man den opgave, bliver man i regering, men gør man ikke, bliver man ikke.
Det rokker jo bare ikke ved, at der kan opstå konkrete situationer, hvor man må prioritere, fordi man ikke kan være alle steder på samme tid, og det er det ansvar, udenrigsministeren har taget i den konkrete sag, og det føler jeg ikke anledning til at kritisere.
Det, jeg kan oplyse – og det var det, jeg svarede før – er, at det naturligvis er de respektive ministre, der selv står for egen kalenderplanlægning og træffer egne beslutninger om kalendermæssige dispositioner.
Det gælder også i den konkrete sag, hvor udenrigsministeren har arvet en kalender, som altså her konkret er kollideret med anden planlægning, og har foretaget en konkret afvejning med det udfald, at det i stedet var justitsministeren, der deltog på Danmarks vegne.
Det finder jeg ikke nogen anledning til at kritisere givet mødets konkrete karakter, indholdet af mødet, status for mødet.
Jeg har ikke modtaget nogen forhåndsorientering fra udenrigsministeren om udenrigsministerens planlægning af de pågældende dage i marts måned, som det vel må have været.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Er ministeren tilfreds med, at Danmark har sat sin førerposition som it-nation over styr og falder tilbage på internationale ranglister over it-nationer?
Skriftlig begrundelse
Tak for det hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med, at Danmark har sat sin førerposition som it-nation over styr og falder tilbage på internationale ranglister over it-nationer?
Jeppe Kofod (S), 2010-04-07:
Jeg har kun et helt konkret spørgsmål, og det er, om statsministeren kendte til eller var orienteret om udenrigsministerens afbud, fravær fra det topmøde, som vi taler om.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Lad mig starte med at sige, at jeg slet ikke ser det samme negative, sorte billedet af Danmark, der her bliver tegnet.
Jeg synes, det er en forvrængning.
Jeg ser Danmark som et samfund, hvor danskerne i den grad har taget internettet til sig, og hvor de digitale muligheder bestemt også er blevet optaget.
86 pct. af befolkningen har i dag adgang til internettet hjemmefra – 86 pct. –
fire ud af fem danskere er dagligt på internettet, 79 pct. af danskerne har netbank, to ud af tre danskere har handlet på internettet inden for det sidste år, og der blev sendt 6,5 milliarder sms-beskeder i første halvår af 2009, og det svarer faktisk til, at alle danskere, nyfødte som gamle, i gennemsnit sender seks sms'er dagligt.
I de undersøgelser, der refereres til, er der er tale om meget beskedne fald i Danmarks placeringer, og forskellen mellem landene i toppen er altså meget lille, så jeg mener, at Danmark fortsat er med helt fremme blandt verdens bedste it-nationer, og jeg synes, at vi skal være meget stolte af vores placeringer.
Jeg synes også, at vi skal læse undersøgelserne som en indikation af, at regeringen fører den rigtige politik på IKT-området.
Vi skal selvfølgelig forholde os til den internationale konkurrence, og den bliver hårdere, efterhånden som flere lande tager digitaliseringens muligheder til sig, så derfor arbejder regeringen naturligvis også målrettet på at fastholde Danmarks placering i toppen.
I den forbindelse er det selvfølgelig meget nyttigt som her at følge med i de internationale undersøgelser af den her karakter.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-07:
Når nu ministeren siger, at man har overladt bygningerne osv. til regionerne, så står ministeren jo stort set også og skubber alt ansvaret fra sig og siger, at det har han ikke noget med at gøre, og det er sådan set den sang, vi har hørt fra den nye sundhedsminister, siden han trådte til.
Men det er jo også sådan, at regeringen og staten finansierer det meste af sundhedsdriften på de danske sygehuse.
Det er sådan, at regeringen er kommet med en pulje og sådan set har villet være med til at bestemme, hvor sygehusene skulle ligge ude i det ganske danske landskab, og ikke har villet respektere de beslutninger, man traf fra regionernes side i forhold til placeringen af sygehuse.
Så når man siger, at bygningerne er overladt til den enkelte region, passer det jo simpelt hen ikke.
Det viser sig jo rent faktisk, at når der er noget, regeringen er utilfreds med, skal man nok sørge for at rette op på det.
Nu har vi altså et konkret tilfælde, hvor vi kan sige at der er behov for nogle generelle standarder i forhold til at sikre rengøringen.
I dag er det jo rent faktisk sådan, at rigtig mange patienter bliver endnu mere syge af at blive indlagt på de danske sygehuse, simpelt hen fordi der ikke er gjort godt nok rent.
Jeppe Kofod (S), 2010-04-07:
Spørgsmålet lyder: Er statsministeren enig i, at spørgsmål af vital dansk interesse var til drøftelse på det arktiske topmøde, og at Danmark derfor burde have været repræsenteret med udenrigsministeren på linje med de andre topmødedeltagende lande?
Undskyld, det er min fejl.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Jeg kan i det fulde henvise til det svar, jeg netop har afgivet til det foregående spørgsmål.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Det er ikke det, der bliver spurgt om.
Der bliver spurgt, om statsministeren har været orienteret om, at udenrigsministeren ikke havde tænkt sig at prioritere deltagelse i et møde, som den amerikanske udenrigsminister forud for mødet omtalte som et møde med vigtige internationale diskussioner om arktiske spørgsmål.
Jeppe Kofod (S), 2010-04-07:
Jamen så har jeg jo mulighed for at følge op på det spørgsmål.
Det synes jeg statsministeren skylder offentligheden et svar på.
Det betyder så, at hvis statsministeren nu modtager en invitation fra den amerikanske præsident og den russiske premierminister og den canadiske premierminister osv., så er det helt i orden bare at sende en anden minister til et så vigtigt møde?
Jeg synes, at det her sejler.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om et statusmøde eller et snakkemøde, det er et spørgsmål om, at der er vitale danske interesser til drøftelse på det her møde, ellers havde man vel ikke set, at både USA's og Ruslands og Canadas udenrigsministre deltog.
De havde vel ikke deltaget, hvis det bare nærmest havde været et statusmøde eller et ligegyldigt møde, de deltog vel, fordi der var vitale interesser på spil for de lande, der grænser op til det arktiske område, og derfor burde Danmark vel også have deltaget på et lignende niveau.
Eller er det i orden fremover, at man bare sender en minister på et andet niveau?
Er det ikke et signal til omverdenen om, at man ikke tager sin opgave som regering alvorligt ved netop ikke at repræsentere Danmark i så vitale spørgsmål?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Nu var der vist flere forskellige spørgsmål i spørgsmålet.
Det er klart, at mødet omhandlede vitale, vigtige interesser.
De fire emner, der blev diskuteret – det var kontinentalsokkelproblematikken, det var spørgsmålet om sikkerhed og søredning, naturressourceforvaltningen og forskningssamarbejdet om Arktis – er alle vigtige spørgsmål.
Men som sagt var der på mødet ikke lagt op til, at der skulle træffes beslutninger, og i øvrigt var det helt naturligt, at det var justitsministeren, som deltog, fordi, som jeg antydningsvis har været inde på flere gange, så har flere af disse emner netop juridisk karakter.
Arbejdsvilkårene i en regering – og det ved jeg da at hr. Morten Bødskov vil elske på et tidspunkt måske at skulle stifte bekendtskab med – er jo ikke skruet sammen på den måde, at de respektive ministres kalendere forudgodkendes af mig eller i Statsministeriet.
Altså, man kan ikke udlede andet af det svar, jeg har givet, end at der altså i Udenrigsministeriet af udenrigsministeren er foretaget en konkret afvejning, som i den konkrete situation, mødets karakter taget i betragtning, har betydet, at Danmark har været repræsenteret ved justitsministeren.
Danmark var repræsenteret i samarbejde også med det grønlandske selvstyre.
Givet mødets karakter er det en repræsentation, som jeg ikke finder anledning til at kritisere.