runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Vi har lige hørt en sand mester stå og fortælle her fra Folketingets talerstol, at han er imod et lovforslag, som han så senere hen vil stemme for.
Der findes et guddommeligt indslag på TV2/Nord, hvor hr. Knud Kristensen også siger, at det er det værste forslag, der nogen sinde er fremsat i Folketinget, og at han under ingen omstændigheder vil være med til at støtte regeringens politik på det område.
Ikke desto mindre har han været ordfører ved førstebehandlingen, han har deltaget i udvalgsarbejdet og stillet en masse kritiske spørgsmål til regeringen, og alligevel har han ikke formået at tage forbehold.
Det er topmålet af hykleri at stå og tale om, hvor erhvervsvenlig man er, og hist op og kom herned, og så ikke være i stand til at trumfe sin mening igennem i forhold til den retorik, man bruger her fra Folketingets talerstol, og som tusindvis af borgere kan høre ude i landet.
Det er topmålet af dobbeltmoral og hykleri.
Hvad forskel er der på at give kompensation til dambrugere eller til hjorteejere, som hr. Knud Kristensen ganske udmærket ved er blevet givet gennem tiderne, og så give kompensation til ræveavlerne, når man nu synes, at det er synd og tåbeligt, at de skal udfases, men vil gøre det på en ordentlig og værdig måde?
Hvad forskel er der på det, og hvorfor har man ikke fremført synspunktet over for regeringen om at give kompensation til ræveavlerne for at få det her afsluttet på en værdig måde?
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Jeg vil gerne udtrykke glæde over, at regeringen langt om længe efter mange års tovtrækkeri har taget sig sammen til at fremsætte det her forslag, som trods alt, selv om det er meget lang tid, man vil give til det, i sidste ende er en afvikling af ræveproduktionen.
Det var en svær fødsel, men på et tidspunkt kommer der så alligevel et resultat ud af det.
Så er det bare lidt kedeligt, nej, det er faktisk meget kedeligt, at man mener, at det så skal gå 15 år, inden rævene skal ud af de små bure, som de befinder sig i.
Vi har jo haft, og det er også fremgået af debatten, meget snak frem og tilbage om, hvor grænsen ligger for, hvornår der er tale om ekspropriation, og hvornår man kan være sikker på, at det er en generel regulering.
Efter vores opfattelse kan man gå væsentlig længere ned i åremål end de 15 år, som regeringen foreslår.
Vi har stillet et ændringsforslag om, at der skal gå 5 år.
Vi har ikke fået en klar melding fra justitsministeren om, at det helt sikkert vil betyde, at det vil være at sammenligne med ekspropriation.
Vi har fået betænkeligheder ved det.
Vi har hørt, at de jo ikke kan garantere for, at det ikke betyder, at der er tale om ekspropriation, og at der kan blive tale om erstatning i enkelttilfælde.
Men det har vi så retten til at afgøre i sidste instans.
Det er vores klare opfattelse, at en periode på 5 år vil give rigtig gode muligheder for, at det holder.
Det er faktisk kun en tredjedel af den tid, som Dansk Folkeparti og regeringen - i omvendt rækkefølge, altså regeringen og Dansk Folkeparti - nu går ind for.
Jeg kan så undre mig noget over, at Dansk Folkeparti siger, at man kan regne med Dansk Folkeparti.
Det er jo ikke helt i overensstemmelse med det forløb, jeg har oplevet under forhandlingerne.
Dansk Folkepartis tidligere ordfører har meget klart givet udtryk for, at 15 år var alt for lang tid.
Det har Dansk Folkeparti desværre ikke ønsket.
Jeg synes, Dansk Folkeparti har svigtet dyrene.
Man havde muligheden for at reducere det væsentligt, også uden at der var den store risiko for erstatningspligt.
Det er sådan det malurt, der er i bægeret i den sag her i dag.
Vi vil naturligvis støtte det ændringsforslag, jeg lige har snakket om, med de 5 år.
Så vi er ikke i tvivl om, at en afviklingsfase på 2 år vil give det resultat.
Vi har det sådan, at når rævefarmerne nu har pint og plaget dyrene i 70 år, synes vi altså ikke, de skal have erstatning for at holde op med at gøre det.
Så det er baggrunden for, at vi vil stemme imod Socialdemokratiets forslag på 2 år.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-14:
Det er jo betænkeligt at høre det, SF's ordfører siger her fra talerstolen.
For tilsyneladende vælger SF at følge den taktik, som Socialdemokraterne også har lagt.
De siger én ting i pressen og fremfører et politisk ønske om at gøre noget ved ræveproduktionen i Danmark, men når det så kommer til stykket, så ved man ikke, hvad man vil, så skifter man standpunkt.
Det er jo det, som SF's ordfører lige har redegjort for her fra talerstolen.
Jeg synes, det er meget lavt, når SF's ordfører skælder regeringen og Dansk Folkeparti ud og siger, at man ikke kan regne med dem.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Dem, man ikke kan regne med i den her sag, er Socialistisk Folkeparti, som render fra de løfter, som de har givet til ræveproducenterne.
De render i øvrigt også fra de løfter, som de har givet udadtil, om, at de vil være med til at finde en løsning på det her.
Faktum er jo, at der findes meget klare svar på, hvad der vil være ekspropriation eller ej, man kan bare bruge grundlovens § 73.
Der er adskillige udvalgssvar, som man kan gå ind og se på, og der står ganske klart, at de perioder på 8 og 15 år, der er lagt op til, er det, man kan trække den til, hvis man skal undgå ekspropriation.
Hvis det er kortere perioder, er det ekspropriation, og det vil vi ikke være med til i Venstre.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Som det fremgik af min ordførertale, er der under alle de her lange forhandlinger klart udtrykt det, at hvis man fra Justitsministeriets side skal være hundrede procent sikker på, at der aldrig vil blive tale om ekspropriation, så snakker vi om 15 år - eller noget lignende.
Vi har jo snakket om lidt andre åremål også, men det er korrekt, at det er den melding, der er kommet fra Justitsministeriet.
Det vil jeg godt sige til Venstres ordfører.
Men så mener vi altså, at det ikke nødvendigvis er sådan, at man behøver at gå med både livrem og seler for at holde bukserne oppe.
Vi er altså klar til at løbe den risiko, der måtte være, hvis der skulle være en enkelt, der skulle have en erstatning, hvis retten når frem til den afgørelse.
Den risiko er vi klar til at løbe, når det er sådan, at vi kan få dyrene ud af de små bure i løbet af 5 år i stedet for 15 år.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-14:
Så er det jo bare mærkeligt, at Socialistisk Folkeparti så vil stemme gult til det samlede forslag - det er i hvert fald det, man kan se i betænkningsbidraget.
Det er jo mærkeligt.
Hvis man mener det, som hr. Kristen Touborg siger, hvorfor stemmer man så ikke i henhold til det nede i Folketingssalen?
Det er jo fair nok at stille ændringsforslag, og hvis de ændringsforslag bliver vedtaget, er det jo dejligt; hvis de bliver stemt ned, må man jo stemme om det, der ligger på bordet.
Det kunne jo være, at det var regeringens forslag.
Hvorfor vil man ikke stemme for det, hvorfor vil man stemme gult?
Jeg forledes til at sige, at det er ligesom SF's politik på andre områder; man siger én ting udadtil, men når det så kommer til stykket, stemmer man ikke for det nede i Folketingssalen.
Det er simpelt hen useriøst.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Fru Bente Dahl fra Det Radikale Venstre siger, at der skal være en rimelig udfasningsperiode.
Det er vi sådan set enige i fra Dansk Folkepartis side.
Man vil ikke stemme for 2 år, fordi det medfører ekspropriation, men til gengæld vil man stemme for de 5 års udfasningsperiode, fordi det er rimeligt.
Er det så, fordi man fra Det Radikale Venstres side håber på, at det ikke vil medføre ekspropriation eller erstatning til ejerne af rævefarmene?
Det vil jeg gerne have et helt konkret svar på, for når vi læser de mange, mange svar fra netop juristerne i Justitsministeriet på det her område, siger de jo om det med de 5 år, at det vil medføre ekspropriation.
Er det så noget, man fra Det Radikale Venstres side gerne vil gå ud i?
Det synes jeg er meget, meget mystisk, så det vil jeg gerne have en ordentlig forklaring på.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
For mig at se
er det en ny situation, Venstre sætter sig i nu, når de siger, man ikke kan stemme gult, hvis man er tilfreds med, at der sker et fremskridt på et område.
Efter vores opfattelse er det en helt sædvanlig procedure, at man stemmer gult, hvis man er tilfreds med, at der sker et fremskridt på et område.
I alt er fremskridtene ikke gode nok, og det er så det, der er baggrunden for, at vi agter at stemme gult i den sidste ende.
De 15 år er for sølle, det er for lang tid, men det er bedre end ingenting, og derfor stemmer vi gult.
Det er jo - sådan lidt humoristisk sagt - absolut ikke første gang, at man i Folketinget har truffet sådan en beslutning.
Det er faktisk ikke særlig nyt.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Som man kunne høre på Socialistisk Folkepartis ordfører, var det umiddelbart en svær fødsel at gennemføre forbud mod hold af ræve.
Dansk Folkeparti har ligesom Socialistisk Folkeparti hele tiden kæmpet for, at det skridt skulle tages, og endelig er det blevet taget, så derfor undrer jeg mig over, hvorfor man fra Socialistisk Folkepartis side ikke vil stemme for lovforslaget her.
Man siger fra Socialistisk Folkepartis side, at ekspropriation har betydning, og at de 2 år, som Socialdemokraterne foreslår, vil betyde ekspropriation, så det vil man ikke stemme for.
Men til gengæld mener man fra Socialistisk Folkepartis side, at 5 år vil være tilstrækkeligt til at undgå ekspropriation.
Jamen hvad er det for en juridisk begrundelse, der ligger bag, når man fra SF's side ser 5 år som den reelle mulighed?
Der er da ingen af de svar, vi har fået fra ministerens side, der på nogen måde giver anledning til at tro, at 5 år er nok til at undgå ekspropriation.
Fra Socialistisk Folkepartis side vil man gerne undgå, at dyrene skal pines mere.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Som det er fremgået af mine tidligere svar, mener vi ikke, at det er overvejende sandsynligt, at man vil få erstatning efter 5 år, og det er jo heller ikke sådan, at Justitsministeriet har sagt, at det er hundrede procent sikkert, at man får det.
Det er en gråzone, og vi er klar til at afprøve spørgsmålet, fordi vi mener, det er vigtigt at få disse store dyr ud af burene.
Jeg mener, vi har en fuldstændig klar linje her, og vi har tidligere redegjort for, at når vi stemmer gult, er det, fordi forslaget her er et fremskridt, men ikke godt nok.
Sagen er jo, at Dansk Folkeparti står med nøglen til at slippe disse store dyr ud af disse små bure, hvis de ønsker det, og det kan Dansk Folkeparti faktisk stadig væk nå, hvis de ønsker det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Dansk Folkeparti ønsker i høj grad at slippe disse ræve fri.
Vi ønsker, at ræve ikke skal lide i små bure, sådan som det sker i dag, så derfor stemmer vi i modsætning til Socialistisk Folkeparti faktisk for lovforslaget her.
Hr. Kristen Touborg siger, at man er klar til at afprøve denne gråzone, og mener, at der er tale om en klar linje fra Socialistisk Folkepartis side.
Jeg mener, der rent faktisk er tale om en meget grumset og uklar holdning fra Socialistisk Folkepartis side, når man siger, at man er klar til at afprøve den gråzone, for ifølge mange af de juridiske svar, vi har fået, er der jo ikke nogen gråzone.
De juridiske eksperter er jo meget enige om, hvad det er, der skal til for at undgå, at de personer, som vil få erstatning ved ekspropriation, får det.
Så er det jo helt rigtigt, at Dansk Folkeparti hele tiden har arbejdet for en så kort udfasningsperiode som muligt, fordi vi ikke synes, det er rimeligt, at der skal gå så lang tid, og vi samtidig vil tage hensyn til grundlovens bestemmelser.
Det synes jeg faktisk hr. Kristen Touborg fra Socialistisk Folkeparti også skal gøre.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Jeg skal ikke bruge lang tid på det at stemme gult, for det har jeg redegjort for et par gange, og det er som sagt ikke noget nyt.
Det er et knæsat princip, at sådan gør man rigtig mange gange under lovbehandling.
Derimod kunne jeg godt tænke mig at fortsætte med at henvise til, at den tidligere ordfører for Dansk Folkeparti jo i høj grad lagde op til, at vi rundt regnet kunne halvere det, regeringen kom med.
Her synes jeg, det er lidt ærgerligt, at den nye ordfører har besluttet, at man ikke behøver at tage så tungt på det.
Nu er det sådan, at man bare stemmer sammen med regeringen, og det koster dyrene, så det vil noget.
Hvis man stemte for vores ændringsforslag, ville det sådan set betyde, at perioden kunne sættes ned til en tredjedel, og det ville stadig være sådan, at det ville være overvejende sandsynligt, at der ikke skulle udbetales erstatning.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Jeg kan godt forstå, at der er lidt travlt ved håndvasken i den her sag.
Vi har et avlsarbejde, der går 80-90 år tilbage, og så skal hele produktionen udsættes for de mange angreb, som vi hører her i dag, mod ræve, der er udsat for pinsler.
Der er brugt udtryk som »store dyr ud af de små bure« og »dyrene bliver pint og plaget«.
Jeg vil gerne understrege over for Folketinget, at den ræveproduktion, der er foregået i Danmark, er foregået på ordentlig og hæderlig vis.
Der har været en ordentlig dyrevelfærd, og der har været draget omsorg for dyrene.
Det, som jeg bare lige vil gøre opmærksom på i den her sammenhæng, er, at når udfasningen af ræveproduktionen bliver en realitet, er vi henvist til østeuropæisk produktion, hvor burene har under den halve størrelse.
Det synes jeg er noget, som politikerne her skal have med i deres aftenbøn, nemlig at de nu har været med til at udfase noget, hvor der er en god dyrevelfærd, til fordel for noget, der ligger langt, langt under det, som vi kan acceptere her i Danmark.
Jeg synes rent faktisk, at når politikere her fra talerstolen kan sige, at dyrene bliver pint og plaget, burde de pågældende politikere egentlig anmelde produktionen, for det er ikke rimeligt, hvis det finder sted, at der er nogle dyr, der bliver pint og plaget.
Dernæst kommer spørgsmålet om de gravsøgende hunde og muligheden for netop at holde ræve, så man kan afholde prøver.
Der vil jeg bare gøre opmærksom på, at der ligger et vældig langt avlsarbejde til grund for, at vi kan opretholde netop gravsøgende hunde, og det bliver der langt, langt større behov for i fremtiden end i dag, for mårhunden er jo i sådan en fremdrift, at det er ganske forfærdeligt.
De kommer fra Finland til Sverige og fra Tyskland til Danmark.
De findes overalt.
Så jeg vil bare sige, at det er vigtigt, at vi giver erhvervet og fritidsaktiviteten mulighed for, at der kan holdes ræve til netop opdræt af gravsøgende hunde, for det er jo dyrplageri, hvis ikke en jæger kan undervise sin hund, så den ved, hvad den går ind til, når det handler om gravjagt.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Nej, men formanden er undskyldt, for hånden kom op her i sidste øjeblik.
Jeg har ved tidligere lejligheder hørt Venstres ordfører sige, at kommunerne bare skal tage sig sammen, at der er mange penge, at der er rigeligt med penge, og hvis ikke man kan få dem til at række, så er det, fordi man er dårlig til at forvalte dem.
Man må effektivisere, og man må gøre næsten hvad som helst, for mulighederne er der.
Det er de udsagn, vi har hørt fra hr. Erling Bonnesen.
Det er rigtigt, når der bliver sagt, at vi har et højt udligningsniveau.
Det sagde jeg også i min indledende tale.
Jeg er sikker på, at de seks fynske kommuner, der bliver nævnt her, er ofre for en forkert fordeling af udligningen og ikke for størrelsen af udligningen.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Vi har jo også i Kommunaludvalget vedrørende udligningsdiskussionen forholdsvis bredt - sådan opfatter jeg det - sagt, at der er nogle ting, man er klar til at rette nu, og det er det, der i form af et lovforslag behandles i Folketinget.
Så er der en række ting, som vi har sagt må kræve en lidt nærmere grundig beregning, analyse, og det er så lagt i Finansieringsudvalget, som jeg også tror spørgeren er bekendt med.
Så er det jo også ret velkendt, at flere af de forskellige kommunegrupper, der har været herinde, har bedt om, at der bliver kigget på nogle faktiske tal.
Så af gode grunde er man altså også nødt til at have 2009-tallene med.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jamen jeg har nok brug for at vide, hvad det er, Det Konservative Folkeparti og for den sags skyld også regeringen vil gøre anderledes, for man har jo brugt 7 år til at tale den offentlige sektor ned, til at gøre det fuldstændig umuligt at lave et ordentligt stykke arbejde ude i kommunerne, der er overdynget med bureaukrati osv.
Hvad er det sådan lidt mere præcist, man vil gøre anderledes?
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Den præmis anerkender jeg overhovedet ikke.
Vi anvender flere penge i kommunerne, end vi nogen sinde har gjort.
Vi har lyttet til kommunerne og skabt større kommuner, 98 kommuner, som både økonomisk og fagligt er blevet meget stærkere og nu også har overtaget amternes opgaver og sågar nogle af statens.
I et fuldstændig tillidsfuldt samarbejde forventer vi, at de løfter det.
Vi lægger nu også jobcenterindsatsen over til kommunerne, og vi vil i det hele taget medvirke til et system, hvor den indsats og det resultat, man får ud af det på kommunal side, også betaler sig, så man får en gevinst ved det og også gerne en større medbestemmelse og større frihed til selv at afgøre, hvordan tingene skal besluttes.
Men det skal selvfølgelig ske fra Folketinget, og et bredt flertal kan medvirke til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Grunden til, at jeg gerne vil stille et par spørgsmål til Enhedslistens ordfører, er sådan set, at fru Line Barfod i ordførertalen gav udtryk for det, der er skrækeksemplerne ved det Danmark, som Anders Fogh Rasmussen efterlader efter sin tiltrædelse af et nyt job.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod: Hvordan ville man så forholde sig til det Danmark, der ville være eventuelt efter 8 års styre af Enhedslisten?
Jeg tænker bare på et par eksempler, jeg har fået inden for den senere tid.
Enhedslisten har jo sagt, at på grund af finanskrisen kan vi bare opkøbe alle boliger i Danmark, der er på tvangsauktion, og så i øvrigt lade alle borgerne blive boende i husene, og så kan staten bare betale udgifterne, for det er synd for børnene, at de skal flytte.
Vil Enhedslisten også finansiere huse på Strandvejen, fordi børnene ikke må flytte skole eller hvad?
Man siger bare fra Enhedslistens side: Lad os da købe alle huse, der er på tvangsauktion, og så lade børnene bo i husene.
Hvad er det for et Danmark, Enhedslisten ville efterlade, hvis de havde magt, som de har agt?
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Det Danmark, vi gerne vil skabe for de næste 8 år - jeg kan forstå, at hr. Hans Kristian Skibby mener, at Enhedslisten kommer til at sidde ved magten, det glæder vi os til -
er et Danmark, hvor alle har mulighed for at være med, hvor vi har stærke fællesskaber, hvor vi tager udgangspunkt i mennesker, hvor ældre f.eks. får ret til selv at bestemme, hvornår de vil sove, hvornår de vil spise, hvad de vil have på af tøj, hvornår de vil i bad, altså får lov til selv at tilrettelægge det sammen med de mennesker, der er ansat til at hjælpe dem, i stedet for at det skal detailreguleres fra oven, fordi man gerne vil have private firmaer ind.
Vi vil gerne sikre, at folk kan være trygge i forhold til deres boliger, og vi vil gerne sikre, at der er billige boliger.
Vi mener selvfølgelig, at folk skal betale for at bo i deres bolig, men vi mener også, at vi er nødt til igen at skabe et boligmarked, hvor der er tryghed, frem for det boligmarked, Dansk Folkeparti var med til at skabe, som har skabt en enorm boble, en kæmpe boligboble på grund af afdragsfrie lån - alt det, man har givet los for.
Det mener vi at vi er nødt til at rydde op i, ligesom man er i gang med at rydde op i Island.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Svaret var jo forventeligt.
Det, man må konkludere, er i hvert fald, at hvis Enhedslisten vitterlig fik den indflydelse, som de målrettet går efter, så ville vi kunne se frem til langt, langt større offentlige udgifter i Danmark.
Jo større udgifterne bliver, jo mindre bliver der altså tilbage til velfærd på kryds og tværs i det danske samfund.
Finanskrisen bruger fru Line Barfod jo hele tiden og i alle argumenter her i Folketinget.
Der vil jeg gerne spørge: Kunne vi ikke også forvente et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som gik på, at vi skulle fjerne finanskrisen, ved at vi bare trykker nogle flere penge ovre i Nationalbanken?
For det er jo lige så legitimt at fremsætte det forslag, som det er at foreslå, at Danmark bare kan hæve pengene i Nationalbanken og så købe alle boliger på tvangsauktion.
Det er jo grænsende til det naive.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Med hensyn til det med, at langt større offentlige udgifter skulle give mindre velfærd, vil jeg sige, at det er muligt, hvis det er Dansk Folkeparti, der styrer.
For det er jo det, vi har set nu: at man laver langt større offentlige udgifter til at betale bureaukrati, kontrol og minuttyranni.
Hvis vi har langt større offentlige udgifter, går de direkte ud til borgerne - til at sikre, at der kommer mere tid til børnene, mere tid til de syge, mere tid til de ældre.
Det er bare for at sige, at det ikke betyder, at man så slet ikke har noget tilbage til sig selv.
De beregninger, som Velfærdskommissionen lavede, byggede på, at vores privatforbrug skulle stige med 120 pct.
Hvis vi bare nøjes med at lade vores privatforbrug stige med 100 pct. - altså siger, at vi bare kan nøjes med dobbelt så mange fjernsyn, dobbelt så mange computere, dobbelt så mange samtalekøkkener, hvilket jo i øvrigt ikke vil være særlig godt for miljøet - vil der altså være rigeligt til også at have stigende offentlige udgifter. Det er den vej, vi fra Enhedslistens side synes at man skal gå.
Vi er ikke ude på at trykke mange flere pengesedler.
Vi er ude på at fordele pengene i samfundet på en anden måde.
Det tror vi at mange flere mennesker vil have gavn af i stedet for bare nogle få spekulanter.
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Det har jeg rent faktisk lige besvaret.
I dag diskuterer vi kommunernes økonomi og selvstyre, men jeg vil da gerne gøre opmærksom på, at det, vi har tilkendegivet, er, at hvis vi kan medvirke i en model til at øge tilliden til det offentlige og deres medarbejdere, medvirker vi gerne, for vi synes, at det vil være på sin plads, og vi tror, at det vil være sundt og hensigtsmæssigt, at vi gør det.
Det er det korte svar på det, og jeg skal som sagt nok sikre, at det bliver udrullet og konkretiseret senere af vores partiformand.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Mike Legarth om, hvordan man vil give de ansatte i kommunerne mere råderum, som foreslået af erhvervsministeren her for nylig, når kravene til kommunernes dokumentation og til minuttyranni stiger og stiger år efter år.
Kan vi ikke få en kort, præcis forklaring på det?
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Vi vil af eftertiden få meget, meget høje karakterer for den måde, vi har håndteret krisen på, det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Vi har gjort det rigtige med en meget ekspansiv finanslov, den største i Europa.
Vi har gennemført skattelettelser i de seneste 2 år, og vi har altså iværksat en række tiltag, som har gjort, at de penge, man har stående i banken, kan man være sikker på også står der i morgen.
Vi har givet en statsgaranti til samtlige danskere på det.
Derudover har vi ydet en lånemulighed til bankerne på 100 mia. kr., som sikrer, at der er et tilstrækkeligt kapitalgrundlag til, at virksomheder og borgere kan fortsætte, hvis de ellers er kreditværdige.
Det bedste, vi kan gøre, er jo at understøtte bankverdenen på den måde.
Så skal man være opmærksom på, at det jo ikke er alle lande, der er ramt på samme måde, så det er altså ikke den samme medicin, der skal gives.
Så fordi man synes, at man kan se et eksempel et sted i verden, hvor det er blevet gjort på én måde, er det altså en anden sygdom, andre lande er ramt af, og dermed skal det også være en anden medicin.
Men jeg synes altså, at vi i Danmark har ramt den lige i skabet og har gjort det rigtig godt, og det er jeg også sikker på at eftertiden vil vise.