runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Det er jo et lovforslag, der kommer efter en dag, hvor jeg har tænkt, at der var mange lovforslag, der var helt på månen.
Derfor var jeg også som udgangspunkt lidt varsom med bare at give min opbakning her.
Men når jeg læser det, synes jeg faktisk, det ser fornuftigt ud.
Med lovforslaget lægges der jo op til, at man laver nogle rammer for de danske aktiviteter i det ydre rum, og at de finder sted på et reguleret og sikkerhedsmæssigt betryggende grundlag.
Jeg skal blankt erkende, at jeg ikke er ekspert i det ydre rum.
Så jeg brugte noget tid på at tæske lovforslaget igennem og læse høringssvar.
Vi fik også en glimrende teknisk gennemgang af ministeren og ministeriet.
Samlet set synes vi i SF, at det virker til at være fornuftigt, at man får en lov på det her område, så det bliver reguleret, og at det virker til at være et gennemarbejdet lovforslag, som vi gerne vil give vores opbakning til.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg vil gerne sige mange tak for en rigtig god debat, som jeg faktisk synes vidner om Folketingets store interesse for lovforslaget.
Jeg vil også gerne sige mange tak for, hvad jeg lyttede mig til var et enigt Folketings opbakning til lovforslaget.
Som flere har været inde på, er det jo også et helt særligt lovforslag, fordi det drejer sig om noget helt særligt, men også et særligt lovforslag for Folketinget at behandle
, al den stund at det er en helt ny lov, vi har til behandling her.
Overordnet set er tanken med lovforslaget at få fastlagt passende rammer for, at danske aktiviteter i det ydre rum finder sted på et reguleret og sikkerhedsmæssigt betryggende grundlag.
Det har bl.a. været efterspurgt af de aktører, der udvikler satellitter.
Formålet med lovforslaget er, som det har været nævnt op til flere gange, også at implementere fire FN-aftaler, som Danmark har tiltrådt i slutningen af 1960'erne og frem, i dansk ret.
Aftalerne vedrører forskellige aspekter af aktiviteter i det ydre rum, bl.a. et objektivt ansvar for Danmark for eventuelle skader forvoldt af genstande, der sendes op i det ydre rum fra det danske territorium.
I takt med stigende aktiviteter på området er det væsentligt, at vi nu får fastlagt en myndighedsstruktur og den nødvendige lovgivning til at håndtere aktiviteter og forpligtelser efter de internationale aftaler.
Lovforslaget indeholder på den baggrund bl.a. betingelser for godkendelse af rumaktiviteter, regler for registrering af rumgenstande, erstatning og forsikring, overførsel af rumgenstande og rumaktiviteter, tilsyn samt straf.
Loven er, som det også har været fremhævet, en rammelov.
Det følger den måde, man også har gjort det på i flere andre lande, som vi kan sammenligne os med, bl.a. Nederlandene, Østrig og Belgien.
Loven opstiller de grundlæggende rammer for udøvelse af rumaktiviteter.
De mere specifikke krav og procedurer til udfyldelse af rammerne fastsættes ved bekendtgørelse.
De danske krav vil blive udformet på samme niveau som tilsvarende krav i andre lande.
Efterfølgende må vi se på, om loven i et vist omfang også skal omfatte aktiviteter i lavere højde – det, som jeg tror hr. Jens Henrik Thulesen Dahl benævnte mellemrummet.
Men det kan være, vi vender tilbage til det.
Jeg ser frem til lovforslagets udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Nu har vi hørt adskillige forsøg på at redegøre for fornuften i det her forslag.
Bl.a. er ordet målrettet blevet nævnt rigtig mange gange af flere forskellige ordførere.
Der er blevet nævnt det her med meget lidt uddannelse.
Jeg fik indirekte skudt i skoene tidligere af ordføreren for Liberal Alliance, at jeg er lidt uddannelsessnobbet, tror jeg, hvilket er en decideret misforståelse, hvis det var sådan, ordføreren opfattede det.
Hvorfor indrømmer Konservative, DF, Venstre og LA ikke bare, at det her er en spareøvelse, der handler om at skaffe penge til noget andet end uddannelse?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg har lige stået og sagt, at det her kommer i finanslovsaftalen, ligesom det kom i en finanslovsaftale i 2014.
Det kommer jo ikke fra VEU-området i Uddannelsesministeriet eller Beskæftigelsesministeriet.
Det her kommer lige præcis i en finanslovsaftale.
Når ordføreren i dag bruger udtrykket målretning, tror jeg ikke, man skal lægge andet i det, end at det sådan set er lovforslagets undertitel, der refereres til, fordi undertitlen jo er: »Målretning af målgruppen og nedsættelse af satsen for SVU til videregående uddannelse«.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Det vil sige, at vi godt kan blive enige om, at ordet målretning måske ikke er det mest præcise udtryk i den her forbindelse, og at vi kunne have sparet rigtig meget tid, hvis partierne bare havde sagt, at det her handler om en spareøvelse, hvor vi skal finde nogle penge, som ikke går til uddannelse.
Så var vi blevet fri for at høre alle de her forsøg på at skaffe argumenter for, hvorfor en faglært ikke må tage en uddannelse.
Så havde vi bare fået at vide, at vi skal skaffe nogle penge til noget, der ikke har med uddannelse at gøre.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Nu er det ikke mig, der har belastet salen med en masse spørgsmål her i aften.
Jeg tror altså, det er venstrefløjen, der tegner sig for en masse spørgsmål.
Jeg mener faktisk, at det er både og.
Det er en besparelse i finanslovsforslaget, som bliver brugt til at tilvejebringe finansiering til noget andet nøjagtig som i 2014.
Men samtidig er det jo en målretning af den her ordning.
Det er en ordning, som er målrettet dem med ingen eller meget lidt uddannelse.
Så har der været nogle, som har været veluddannede, som også har brugt den.
Man skærer til nu, så det fortsat er dem, som har meget lidt eller ingen uddannelse, der kan bruge dem.
Men de veluddannede, som tidligere har kunnet benytte den her ordning, kan ikke længere.
Så i min verden er det sådan set begge dele.
Men hvis det betyder, at Socialdemokraterne og de andre synes, at debatten har været overflødig, så vil jeg sige, at jeg ikke synes, at debatten har været overflødig.
Jeg synes faktisk, det har været meget godt at få diskuteret den sammenhæng dels med lovforslaget i 2014, dels med det lovforslag, der kommer nu.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Indledningsvis vil jeg gerne sige mange tak for debatten her til aften om L 127.
Muligheden for at få statens voksenuddannelsesstøtte, SVU, blev indført tilbage i 2001 som led i en større reform af efter- og videreuddannelsesområdet.
Formålet var dengang som nu primært at understøtte efter- og videreuddannelse til personer på arbejdsmarkedet med ingen eller kort uddannelse.
Det var ligeledes forudsat, at efterog videreuddannelse som udgangspunkt skulle tilrettelægges på deltid og dermed give gode muligheder for at kombinere uddannelse og beskæftigelse.
Selv om vilkårene for SVU til videregående uddannelse er blevet skærpet i flere omgange, kan vi konstatere, at størstedelen af SVU-støtten fortsat udbetales til personer, der deltager i heltidsuddannelse på videregående niveau.
Som opfølgning på aftalen om finansloven for 2016 foreslår regeringen derfor med dette lovforslag en yderligere målretning af SVU-ordningen.
Lovforslaget indebærer, at de personer, der allerede har gennemført en videregående uddannelse, ikke længere kan få SVU i forbindelse med deltagelse i efter- og videreuddannelse.
Regeringen ønsker dog fortsat at støtte faglærtes videregående efter- og videreuddannelse, men nu på et niveau, hvor den enkelte deltager eller arbejdsgiver har et større ansvar for finansieringen.
Regeringen foreslår derfor, at SVU-satsen til videregående uddannelse nedsættes fra 80 pct. til 60 pct. af dagpengenes højeste beløb.
Satsnedsættelsen skal ses i sammenhæng med, at SVU gives til personer i beskæftigelse og typisk til uddannelsesforløb af relativt begrænset varighed.
Dermed kan opnås bedre vilkår for at fastholde tilhørsforholdet til et arbejdsmarked, hvor der stilles stadig større krav til de grundlæggende og basale færdigheder.
Der er i høringsprocessen blevet givet udtryk for, at samfundsudviklingen og den hurtige teknologiske udvikling medfører, at medarbejdere med en videregående uddannelse i lige så høj grad som de kortuddannede har brug for at vedligeholde og udvikle deres kompetencer.
Hertil vil jeg sige, at det trods nødvendige økonomiske stramninger er min klare opfattelse, at vi fortsat har særdeles gode muligheder for at gennemføre efter- og videreuddannelse i Danmark.
Med forslaget ændres der ikke i offentligt støttede udbud af efter- og videreuddannelse, og det er min forventning, at arbejdsgivere og medarbejdere fortsat kan se fordelen i at investere i den nødvendige kompetenceudvikling, selv om de offentlige midler hertil målrettes.
Jeg ser frem til forslagets udvalgsbehandling.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Altså: Hvor mange folk har i forvejen en videregående uddannelse af dem, der i dag modtager SVU-støtte?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg synes jo faktisk, at den konservative ordfører svarede ganske glimrende på spørgsmålet, og min reference er også bemærkningerne til lovforslaget.
Men hvis fru Julie Skovsby har brug for yderligere at få dechifreret, hvad der fremgår af bemærkningerne, må jeg henvise det til udvalgsbehandlingen, da jeg ikke har forudsætninger for at kunne svare på det spørgsmål, fru Julie Skovsby stiller.
Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Det er nu sådan set et meget enkelt spørgsmål.
For situationen var jo den op til 2014, hvor man lavede justeringen, at cirka halvdelen af SVU på videregående niveau blev udbetalt til folk, der i forvejen havde en videregående uddannelse.
Derfor gennemførte vi en justering.
Så siger man, at det hele nu bare ligger i forlængelse af det.
Så spørger jeg, hvor mange af dem, der får SVU på videregående niveau, der i forvejen har en kort videregående uddannelse i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Og så svarer jeg nøjagtig, som den konservative ordfører svarede, med henvisning til side 3 i bemærkningerne, venstre spalte, hvoraf det fremgår, at en opgørelse over det samlede antal ansøgninger modtaget i første halvdel af 2015, dvs. sidste år, viser, at ansøgninger om SVU til videregående uddannelse udgør ca. 67 pct. af samtlige ansøgninger.
Hvor mange det er
numerisk, er jeg simpelt hen ikke i stand til at kunne videregive til spørgeren, men jeg håber, at spørgeren har forståelse for, at da det er et meget detaljeret spørgsmål, kan der blive svaret på det undervejs i udvalgsbehandlingen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tror ministeren, at det gavner os som samfund – her tænker jeg både økonomisk, teknologisk, vidensmæssigt – at forhindre flere mennesker i at få en videreuddannelse?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Vi ændrer vilkårene, men det er ikke sådan, at man ikke har mulighed for at få efter- og videreuddannelse.
Det, der jo er sagen, er, at hvis man er faglært og deltager i efter- og videreuddannelse med SVU som forsørgelsestilskud, sker der det, at det for 80 pct. af deltagernes vedkommende er arbejdsgiveren, der modtager SVU'en som kompensation for den løn, som selvfølgelig fortsat udbetales til medarbejderen, som så bare ikke er på arbejdspladsen, men deltager i en efter- og videreuddannelse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Netop derfor er der jo også flere arbejdsgivere og også offentlige arbejdsgivere, der peger på, at det her vil betyde, at de giver efteruddannelsesmuligheder til meget færre mennesker.
Det fremgår jo ret tydeligt af høringssvarene, og det synes jeg ministeren må forholde sig til.
Jeg synes også, ministeren må forholde sig til, hvad man skal sige til den laborant, der f.eks. risikerer at miste sit arbejde, fordi hun ikke har mulighed for at være opdateret og følge med på sit felt.
Det er det, der kommer til at blive konsekvensen af at skære ned på efteruddannelsen, og det synes jeg er dybt bekymrende.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jeg er ret overbevist om og er faktisk af den opfattelse, at langt, langt de fleste arbejdsgivere, som er glade for deres medarbejdere – og deres medarbejdere er jo typisk den allerallervigtigste ressource, de har på arbejdspladsen – også er parate til at give og bidrage til den investering, som det forudsætter for at kunne opdatere kompetencerne.
Så det er jeg faktisk overbevist om at arbejdsgiverne vil deltage i.
Alt andet lige ville de ellers skulle ud at finde helt nye medarbejdere – og det tror jeg faktisk ikke at ansvarlige arbejdsgivere ville kaste sig selv eller virksomhederne ud i.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg kan sige, at finansloven indeholder rigtig mange forskellige ting.
Den indeholder, som formentlig også Enhedslistens ordfører ved, bl.a. prioriteringer i forskellige retninger, også prioriteringer i forhold til at afsætte flere midler til sundhedsvæsenet.
Jeg ved godt, at Enhedslistens ordfører især holder fast i det med skatte- og afgiftslettelser, men man skal jo altså huske på, hvorfor det er, at man prioriterer, som man gør, også i en finanslovsforhandling.
Der må jeg sige, at jeg er helt sikker på, at de partier, som har siddet ved bordet under de her finanslovsforhandlinger, har været helt bevidste om, hvilke prioriteter man har valgt at have.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil gerne først lige bede ordføreren om at bekræfte, at der også i den her finanslov bl.a. lå 600 mio. kr. i skattelettelser til de store familieejede virksomheder i forhold til arveafgiften, og at der lå afgiftslettelser for flere milliarder kroner i finansloven.
Det er det ene, jeg gerne lige vil spørge til.
Når vi taler om at prioritere pengene, synes jeg, man må sige: Okay, det er det, regeringen har valgt at bruge penge på.
Jeg vil langt hellere bruge pengene på efteruddannelse.
Det næste, jeg gerne vil spørge om, er, om ordføreren kan bekræfte, at det her med at sænke den fra 80 pct. til 60 pct. kun kommer til at gælde de videregående uddannelser.
Kan ordføreren garantere, at den ikke bliver sænket fra 80 pct. til 60 pct. på nogen af de øvrige efteruddannelsesmuligheder inden for SVU'en?
Jeg spørger simpelt hen, fordi jeg faktisk ikke er helt klar over det.
Jeg opfattede det sådan, at det lå i finanslovsforslaget, at man også ville gå efter nogle af de andre.
Så det vil jeg meget gerne bede ordføreren om at forklare.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Jeg forstår også, at ordføreren mener, at landdistriktskommuner er dækket ind, og nu er det jo noget, der også været nævnt tidligere.
Mener ordføreren ikke, at kommuner som Lemvig, Varde, Ringkøbing-Skjern, Kalundborg, Assens kan kategoriseres som landdistriktskommuner?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg tror, at man vil se, at der måske er flere studerende, som flytter til byen.
Når hr. Kaare Dybvad nævner den her familiefar, må jeg bare sige, at hvis man vælger at ville uddanne sig, må man jo også tage de ting, der følger med, og det er eksempelvis at flytte.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Det er f.eks. Næstved, og Næstved er en af de byer, som bliver ramt af det her lovforslag, hvor man netop siger, at der kan vi ikke længere i samme grad hjælpe de studerende, der vil læse i Næstved.
Altså, er det ikke sådan lidt mærkeligt med den ene hånd at give statslige arbejdspladser og med den anden hånd skære de unges muligheder for at læse i Næstved, hvis man bor et andet sted, væk?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det tror jeg lige præcis er her, hvor man vil se en ret stor ideologisk forskel mellem Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, for hr. Jacob Mark bruger udtryk som, at man bliver ramt af, altså man får jo stadig væk et tilskud.
Det er bare ikke et lige så lukrativt, et lige så favorabelt tilskud, som man fik tidligere.
Så det handler jo ikke om, at man som studerende bliver ramt af noget; de får bare et tilskud, som er lidt mindre end det, de fik før.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Er det noget, De Konservative vil være med til at kigge på?
Det synes jeg jo kunne være spændende.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Det undrer mig faktisk, hvis man ikke har en ret præcis definition af udtrykket en landdistriktskommune, når nu den tidligere landdistriktsminister, Carsten Hansen, brugte utrolig mange år på at definere det.
Altså, det var jo det store projekt i SR-regeringen, at Carsten Hansen skulle definere, hvad en landdistriktskommune var.
Så hvis man ikke har defineret det, hvis ikke der er en klar, entydig definition af det, så synes jeg, det er forkert.
Jeg afviser da ikke en diskussion, og jeg afviser aldrig en diskussion i udvalgsbehandlingen.
Jeg har bare et indtryk af, at det er forholdsvis præcist defineret.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Så vil jeg gerne understrege, at vi i dag faktisk har en meget favorabel befordringsrabatordning for unge, der går på en videregående uddannelse.
Ordningen betyder, at de unge maksimalt kommer til at betale 615 kr. for et månedskort, der dækker strækningen mellem deres bopæl og deres uddannelsessted, uanset hvor langt de pendler.
Hertil kommer, at befordringsrabatordningen indgår som en del af ungdomskortet, der bl.a. også giver ret til ubegrænset rejse i eget takstområde.
Befordringsrabatordningen er en ordning, som de uddannelsessøgende i den grad har taget til sig, og jeg er faktisk stolt over, at bl.a. mit eget parti var medinitiativtager til, at ordningen i sin tid blev gennemført.
Dengang var der stor modstand blandt de partier, der i dag ønsker at fastholde ordningen, og det er jo pudsigt, men sådan er politik også så forunderlig.
Men det er også en ordning, som er blevet dyrere, faktisk væsentlig dyrere, end det, vi forventede, da vi tilbage i 2010 vedtog ordningen i sin nuværende form.
Samlet set har udgiften til studerende ved videregående uddannelser været 160 mio. kr. højere end forventet i perioden 2011-2014
Det gør vi af flere årsager.
Næsten halvdelen af de 55.000 studerende ved videregående uddannelser, der bruger befordringsrabatordningen, bor i en af landets fire største byer, heraf en tredjedel i København.
Det har bl.a. den effekt, at det bliver vanskeligt at finde en rimelig billig bolig i København for de studerende, der læser der.
De studerende i de største byer pendler i stor udstrækning til uddannelse i en anden landsdel og ofte til uddannelse i de andre store byer.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og det var ikke meningen med ordningen, da den i sin tid blev indført.
Formålet med at give rabat på befordring til studerende er at understøtte muligheden for uddannelse for alle i landet, uanset hvor langt væk man bor fra uddannelsesstedet.
Det har dog aldrig været hensigten med ordningen, at studerende i stort omfang skulle pendle mellem de store byer.
Derfor giver det rigtig god mening at målrette befordringsrabatordningen, så vi opretholder en fordelagtig ordning, men samtidig frigiver midler til at prioritere andre velfærdsområder, og det er det, der er sket med finanslov 2016.
Regeringen vil derfor fastsætte regler om, at studerende, der bor i landdistriktskommuner, ikke omfattes af den øgede egenbetaling.
Og så lige et par ord i tilknytning til den debat, der har været omkring landdistriktskommuner, og om, hvad der er en landdistriktskommune, og hvad der ikke er en landdistriktskommune: Mig bekendt findes der faktisk ikke sådan en officiel og entydig og forkromet definition af, hvad der er en landdistriktskommune.
Det skal afslutningsvis bemærkes, at lovforslaget ikke påvirker retten til rabat efter de regler, der gælder for elever i ungdomsuddannelser.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Mange tak.
Jeg er rigtig glad for ministerens klargørelse, kan man sige, af, hvad det her landdistriktsbegreb er i det her lovforslag.
Man kunne jo høre på de to ordførere fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, at de i hvert fald ikke har læst lovforslaget, for der bliver jo tydeligt henvist til ligningslovens § 9, som blev fastsat i 2007, altså under VKO i forlængelse af kommunalreformen, og det er den, som man bruger til at definere det her.
Det er jo i hvert fald rart, at ministeren så kan sætte de to borgerlige ordførere ind i, hvordan det her hænger sammen.
Men jeg vil nu alligevel fortsætte i det spor, der også er blevet spurgt til tidligere.
For det var jo sådan, at i hvert fald Dansk Folkepartis ordfører åbnede for, at man måske kunne kigge på, hvad det er for nogle kommuner, der er omfattet af det her.
Og man kan sige, at i hele Vestjylland og en stor del af Sydjylland, Vestsjælland osv. er der mange kommuner, som ikke er med i det her.
Vil ministeren gå med Dansk Folkeparti i den retning, som hedder, at landdistriktskommuner i en bredere fortolkning end den, der blev lavet i ligningslovens § 9 i 2007, skal indgå i det her forslag?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Altså, jeg står naturligvis til rådighed undervejs i udvalgsbehandlingen til at svare på de spørgsmål, der måtte opstå.
Det, jeg her redegjorde for i min besvarelse, var blot, hvordan vi i bemærkningerne til lovforslaget har defineret begrebet landdistriktskommuner.
Det er det, vi har lænet os op ad.
Men jeg understreger, at selve landdistriktsdefinitionen jo varierer, alt efter hvad det er, man ønsker at se på.
Jeg forstod Dansk Folkepartis ordfører derhen, at den liste over kommuner, som vi har valgt at bringe i lovforslaget her, og altså det, vi har valgt at læne os op ad, jo måske ikke nødvendigvis siger noget om, hvad det koster at pendle fra de pågældende kommuner.
Så det er jeg da naturligvis parat til at se nærmere på, hvis Dansk Folkeparti og andre har et ønske om det.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Mange tak for det svar.
Jeg vil egentlig også spørge ind til en anden ting, som kom op her i løbet af det.
Der var lidt forskellige svar på det med, om man synes, det er rimeligt, at man som f.eks. jordemoder bosat i Lemvig skal betale de her 1.500 kr. ekstra, eller hvor meget det nu præcis er, for at kunne videreuddanne sig i Odense, som jo så er det eneste sted i landet, hvor man kan videreuddanne sig, hvis man er jordemoder.
1.500 kr. er jo for nogle mennesker ikke så meget, men for andre mennesker fylder det mere i husholdningsbudgettet.
Og der var altså nogle lidt forskellige svar fra den borgerlige side af salen, i forhold til om man syntes, det var rimeligt.
Og så vil jeg høre, om ministeren synes, det er rimeligt.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Det synes jeg sådan set er helt rimeligt, hvis ellers det eksempel, som hr. Kaare Dybvad bringer her, holder stik.
Altså, hvis det er i overensstemmelse med virkeligheden, synes jeg faktisk, det er rimeligt, al den stund at man er uddannet jordemoder – sådan forstår jeg eksemplet – men ønsker at videreuddanne sig.
Det vil sige, at man ønsker at investere i fremtidige indtægtsmuligheder, altså gøre sig dygtigere og dermed også sikre, at man fastholder tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Det vil sige, at man har en egen interesse i den uddannelse, som man tager, og den uddannelse skulle jo rigtig gerne også føre til måske en højere løn eller i hvert fald til, at man fastholder en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så jeg er enig med fru Mai Mercado i, at vi også selv har et ansvar i sådanne situationer.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg er stadig lidt på jagt efter den der forståelse af, hvad yderkantskommuner eller -områder er, og hvordan regeringen ligesom prioriterer efter det.
Jeg kan ikke forstå – jeg er jo også SF'er – at man f.eks. flytter statslige arbejdspladser til Næstved med det argument, at der er brug for at skabe liv og arbejdspladser der, fordi det er en yderkantskommune, men at man så ikke vil støtte det i det her forslag.
Tværtimod straffes studerende, der tager til Næstved.
Mener ministeren ikke, man så vil få den modsatte effekt af det her lovforslag, end hvad regeringen egentlig havde sagt man ville få med dens ambitioner for yderkantsområderne?