runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Jeg tænkte nok, at jeg var lige ved at blive sprunget over.
Nu er et forslag til vedtagelse jo begrænset af, at det højst må være på 150 ord.
Oppositionens forslag til vedtagelse skulle gerne give det signal, at folkeskolen og ungdomsuddannelserne skal blive endnu bedre, end de er i dag, til at tilgodese det enkelte barns, den enkelte unges behov for at kunne tage en ungdomsuddannelse.
Og folkeskolens formål er jo endda ændret på en sådan måde, at folkeskolen skal bidrage til – jeg kan ikke lige huske de nøjagtige ord – at de unge også efter folkeskolen går videre med en uddannelse.
Det er jo også samfundsøkonomisk det bedste, og det er det bedste for den enkelte, fordi man ved ledighed har bedre chancer for at klare sig, hvis man har en uddannelse.
Derfor gør vi alle sammen rigtig meget for det.
Derfor synes jeg, det er en beklagelig måde, vi diskuterer et meget, meget vigtigt spørgsmål på.
Vi vil i oppositionen gerne bidrage til, at begge uddannelsesinstitutioner, både folkeskolen og ungdomsuddannelserne, indrettes efter de unge, der går der, og ikke primært efter en økonomisk effektivitetsmålestok, for det er en målestok, der i dag dominerer alt for meget, også i folkeskolen.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Det er blot det, jeg gør opmærksom på.
Som jeg har sagt, synes jeg, at jeg ved min meget nøjeregnende gennemgang gav rigeligt med begrundelse for, at regeringen ikke kan stemme for oppositionens forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Jeg hørte også ministeren sige, at når vi ikke ville tælle det med i 2015, var det, fordi vi ønskede 100 pct. i ungdomsuddannelse.
O.k., så er det jo også det samme som at sige, at statsministeren er helt enig med os; statsministeren har jo heller ikke den procent med.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg synes, jeg var utrolig ærlig i mit svar, da jeg sagde, at der nok er mange, inklusive folk i både oppositionen og regeringen, som først senere blev opmærksom på, hvor mange der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det er jo det, der er sagen.
Så synes jeg også, jeg pænt og høfligt gav et eksempel, nemlig hf'eren, der ikke får sit sidste fag, og som derfor ikke har en ungdomsuddannelse, men alligevel kommer ind på børnehaveseminariet på dispensation.
Og hvis vedkommende ikke skal tælles med, hvordan kan man så nogen sinde nå 95-pct.-målsætningen?
Det har jeg jo ikke fået svar på, selv om rigtig mange har haft ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Vi er også meget positive over for intentionerne i forslaget her.
Det er helt, helt afgørende, at vi som samfund og som politikere ikke svigter de børn, unge eller voksne, som lider af ordblindhed i den ene eller anden grad.
Det er svært at begå sig i det danske samfund, hvis man har problemer med at læse, og ordblindhed er jo noget man kan få hjælp til at afhjælpe.
Det er klart, at der ikke må være nogen barriere i overgangen fra folkeskole til ungdomsuddannelse – altså, det må simpelt hen være målet, at der ikke er nogen barriere i overgangen fra folkeskole til ungdomsuddannelse.
Hvis man har behov for 30 timer til at lære sin it-rygsæk ordentligt at kende, skal man selvfølgelig have det.
Det er jo interessant at høre ministerens tale, og hvis ministeren mener, at intentionerne her kan indfries, uden at vi ændrer lovgivningen, så er det jo fint.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Det er alle jo indstillet på at så mange som overhovedet muligt skal gøre.
Så kan jeg forstå på ministerens svar, at det måske er unødvendigt at gøre det her.
I hvert fald vil jeg læse ministerens tale meget grundigt, og jeg går ud fra, at udvalget også vil behandle sagen meget grundigt og få klarhed over, hvordan man i givet fald ville kunne undgå den her procedure.
For hvis man kan det på en enklere måde, så er det da lige for at gribe den mulighed.
Jeg vil da kvittere for, at forslaget er blevet fremsat, og at vi har fået et svar fra ministeren, som siger, at det kan gøres på anden måde, der er mere hensigtsmæssig.
Så Det Radikale Venstre vil være meget nysgerrig efter at få det til at fungere positivt.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Det er den konservative gruppes opfattelse, at forslaget med at give it-rygsække til ordblinde m.fl. forud for start på en ungdomsuddannelse allerede i dag kan realiseres tidligt i et uddannelsesforløb.
Ungdomsuddannelsesinstitutionerne har allerede efter de gældende regler mulighed for at indgive ansøgning til styrelsen, så snart eleven er optaget, og det vil sige allerede i forsommeren.
Derudover gør nogle uddannelsesinstitutioner en indsats for tidligt i en ansøgningsperiode at spørge ind til eventuelle særlige behov hos den studerende.
Jeg kan godt forstå vigtigheden i dette forslag, men børn med særlige behov bør være forberedte til ungdomsuddannelserne i folkeskolen, selv om det ikke altid er en let opgave for kommunerne, men kommunerne har mulighederne og værktøjerne til at give den nødvendige støtte.
Derudover må jeg indrømme, at det gør indtryk på mig, når jeg læser, at forslaget pålægger institutionen unødig administrativ belastning, eftersom det er op til hver tiende ansøger, som aldrig påbegynder den uddannelse, den studerende har søgt ind på.
Med disse begrundelser kan den konservative gruppe ikke støtte forslaget, men vi er også meget villige til at indgå en dialog om det i udvalgsarbejdet.
Også her skal jeg fra Liberal Alliance sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Ja, i lighed med de øvrige ordførere vil jeg også rose hensigten med det her forslag.
Vi ved, at overgangen mellem forskellige uddannelsestyper er rigtig vigtig, og overgangen fra folkeskolen til en ungdomsuddannelse er særlig vigtig, fordi vi har så store problemer, som vi jo har diskuteret i dag, med at få flere unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Lige præcis i den her overgang er der rigtig mange, der bliver tabt, der er rigtig mange, som starter, men som hurtigt falder fra på den ungdomsuddannelse, de starter på.
Derfor er det vigtigt at sætte ind på den bedst mulige overgang.
Selvfølgelig gælder det ikke mindst for unge, der har vanskeligheder som ordblindhed, der, som det også tidligere blevet sagt, overhovedet ikke behøver at være en hindring for at tage en ungdomsuddannelse, men for nogle kan det blive det, hvis ikke der bliver taget hånd om det i tide.
Derfor synes vi jo, at intentionen med det her beslutningsforslag er rigtig god, fordi det netop handler om at gøre overgangen bedre, at sørge for, at der er de her it-rygsække helt fra starten i uddannelsen, og at de ikke bare er der fra starten, men at man også er blevet sat ind i at bruge dem, så man ikke starter på en ny uddannelse og måske skal vente på hjælpemidler og måske skal sættes ind i at bruge en helt ny type hjælpemidler oven i alt det andet nye, der er på en ungdomsuddannelse.
Derfor er intentionen rigtig god.
Ministeren har jo ret i, at it giver rigtig mange muligheder for at hjælpe de ordblinde, og det her er jo et eksempel på, at der er nogle muligheder, som bare skal udnyttes bedre, og som bare skal udbredes mere, for at vi kan få flere unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Jeg er i hvert fald glad for at høre, at der er så meget vilje til det fra regeringens side.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Beslutningsforslaget, som vi her behandler, har til hensigt at fremrykke tidspunktet for, hvornår man kan tilbyde en såkaldt it-rygsæk til ordblinde, som starter på en ungdomsuddannelse.
I dag kan en ordblind tilbydes en it-rygsæk fuld af hjælpemidler, når vedkommende starter på en ungdomsuddannelse.
Med beslutningsforslaget fremrykkes tidspunktet altså for, hvornår uddannelsesinstitutionerne udbyder det her værktøj til den unge, der starter på den pågældende ungdomsuddannelse.
Det er slet ikke nemt at være ordblind eller dyslektiker, som det også kaldes.
Hvad enten man har en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, skal man ikke opgives.
Vi har som samfund en forpligtelse til at sikre, at alle får den hjælp, som de behøver, og ordblindhed behøver altså slet ikke at være et problem i forhold til at gennemføre en uddannelse, hvis man får de rette hjælpemidler til at komme igennem sin uddannelse med.
Dansk Folkeparti finder beslutningsforslaget sympatisk, men finder alligevel, at det kan være svært at fremrykke tidspunktet for, hvornår man tilbyder it-rygsækkens muligheder.
Ca. 10 pct. af dem, der ansøger om at påbegynde en ungdomsuddannelse, starter aldrig på den pågældende uddannelse.
Derudover er der allerede i dag i grundskolen mulighed for at yde en tidlig indsats for personer, der er ordblinde.
Det skal vi fokusere meget mere på.
Derfor vil vi også meget gerne i udvalgsbehandlingen være med til at se på, hvordan vi ellers kan sikre, at eleverne allerede i grundskolen får de nødvendige værktøjer, så de er godt klædt på til at påbegynde en ungdomsuddannelse.
Måske er noget af det, som vi skal se på, en øget opmærksomhed på lovens muligheder, for mulighederne for en tidlig indsats er der, og det er også muligt for uddannelsesinstitutionerne f.eks. i ansøgningsfasen til en ungdomsuddannelse at indhente oplysninger hos ansøgeren om eventuelle problemer med ordblindhed, sådan at man, lige så snart den studerende påbegynder uddannelsen, kan iværksætte indsatsen med det samme. Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her beslutningsforslag, men vi vil indgå positivt i udvalgsbehandlingen og gå i dialog med undervisningsministeren om, hvordan vi kan gøre opmærksom på lovens muligheder.
For de er der jo, og de skal bruges, så vi rent faktisk kan hjælpe de mange, som lider af ordblindhed, og som har behov for at få hjælp.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Formålet med beslutningsforslaget her er jo, som Socialdemokraterne foreslår, at vi skal have ændret reglerne om bevilling af socialpædagogisk støtte, sådan at eleverne i folkeskolens ældste klasser, på efterskoler og ungdomsskoler og lignende kan få bevilget en it-rygsæk som forberedelse til at kunne starte på en ungdomsuddannelse.
Som udgangspunkt skal der i hvert fald ikke herske nogen tvivl om, at det lige præcis også er et af de fokuspunkter, Venstre har, og vi er meget enige i, at eleverne skal sikres et godt og grundigt kendskab til de hjælpemidler, der er, og at de skal have mulighed for at få it-rygsækken, hvis det er det, de er indstillet til at modtage.
Det er også meget vigtigt, at vi fremmer brugen af it-rygsækken så tidligt som overhovedet muligt og altså rigtig gerne allerede i folkeskolen og på friskolerne, altså i grundskoleforløbet, og der er altså også i dag rigtig gode muligheder for at øge kendskabet inden for de eksisterende og gældende regler, vel at mærke uden at det kommer til at skabe merudgifter eller påfører ekstra administrative byrder til institutionerne.
For i denne afbureaukratiseringstid skal det jo lige netop ikke være omvendt bureaukratisk, det her.
De muligheder, der ligger i den eksisterende ordning, indeholder faktisk også mange gode bidrag til en meget tidlig indsats.
Det er jo eksempelvis sådan, at de enkelte uddannelsesinstitutioner lader fagpersoner uden for skolen stå for at gennemføre instruktionen i it-rygsækken, hvis institutionen ikke selv råder over de ressourcer, der skal til for at gøre det.
Derudover kan indsatsen jo så også afdække behovene samtidig og også give instruktionen meget tidligt i det forløb.
Jeg vil så sige, at det godt kan opprioriteres, og at det godt kan optimeres.
Det ville kunne gøres, siger Venstre, uden at vi behøver at bruge flere ressourcer, mere administration eller flere instruktionstimer.
Erfaringerne tyder faktisk på, at det ikke er flere timer, som ender med at løfte udfordringen, men at det måske er udnyttelsen og det at kende vejene i det eksisterende, der mangler.
Så som det ligger her, er det ikke sådan, at Venstre siger, at vi kan støtte det.
Det kan vi ikke.
Men jeg ser, at vi skal have en udvalgsbehandling, det er helt sikkert.
For jeg tror på, at vi kan få nogle ting præciseret over for det eksisterende, og det kan vi sagtens løse ved at få lavet en udvalgsbehandling af det her.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Den konservative gruppe bakker op om dette lovforslag, som understøtter regeringens målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2015.
Med dette lovforslag videreføres den såkaldte mentorordning på folkehøjskoler som en permanent ordning.
Samtidig udvides ordningen til også at gælde husholdningsskoler og håndarbejdsskoler – det sker ved en omlægning af tillægstaksterne for særligt prioriterede elevgrupper og ved tilførsel af ekstra midler.
Fordelene ved mentorordningen er, at den omfatter unge uden kompetencegivende uddannelse.
For os er det vigtigt at understøtte en gruppe af unge, der er i risiko for aldrig at gennemføre en ungdomsuddannelse, så de kan blive motiveret og kvalificeret til at finde vej til en kompetencegivende uddannelse.
Formålet med den nye tillægstakst er, at skolerne gennem tillægstaksten får mulighed for at etablere et mentorforløb for de unge og dermed at støtte indsatsen for at hjælpe disse unge tilbage til det ordinære uddannelsessystem.
Efterskolerne har også, som det tidligere er blevet nævnt, gjort opmærksom på den lidt dumme bremse ved tillægstaksterne, når eleven gennemfører mindst 12 uger.
Derudover vil det måske også være interessant at indarbejde efterskolerne mere i forhold til 95 pct.-målsætningen.
Så De Konservative bakker op om forslaget, og jeg skal sige fra Liberal Alliance, at de også bakker op om forslaget.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg vil meget gerne høre, hvad SU-styrelsen siger til det spørgsmål, jeg lige har fået, før jeg gør mig klog på det.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Endnu en af de barrierer, som vi har mødt, når vi har været ude at besøge de her uddannelsessteder, er, at de siger, at det, der er standard, er, at den unge får bevilget 10 timers introduktion til it-rygsæk, for det er trods alt relativt kompliceret teknologi, software osv., som de skal lære at bruge.
Det giver man som standard, men der er nogle, der måske skal bruge 30 timer for at kunne lære det.
Det kan de også få, men hver gang skal man ansøge, fordi udgangspunktet er, at det er 10 timer, man får bevilget.
Så de skal nok ende med at få den vejledning, men igen over alt for lang tid.
Det er også en af de ting, vi ønsker at finde en løsning på med beslutningsforslaget.
Og jeg vil høre, om ministeren er parat til, at vi også kigger på det i udvalgsarbejdet, altså på lidt mere fleksibilitet, så det netop ikke bliver unødig bureaukratisk.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Det svar, jeg gav, er blevet opfattet, som om der var et hul, som om der ikke var mulighed for at bevilge specialpædagogisk støtte i form af it-hjælpemidler, før eleven er optaget.
Men det er altså en misforståelse.
Man kan bevilge specialpædagogisk støtte, før eleven er optaget, og dertil kommer det, jeg sagde, om, at det bedste jo er, at man har fået den støtte, som er fornøden, allerede i folkeskolen.
Men jeg er meget indstillet på i forbindelse med den udvalgsbehandling, der følger, at forklare, hvordan vi kan sikre, at der ikke er nogen, der falder i det hul, som jeg påstår ikke er der, og også, hvordan vi eventuelt kan stimulere udviklingen af it-hjælpemidler til netop den gruppe.
Jeg ser et kæmpe perspektiv i it-udviklingen for netop denne gruppe, der har behov for specialpædagogisk bistand.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Tak for ministerens besvarelse.
Når vi har fremsat det her beslutningsforslag, er det selvfølgelig til dels på baggrund af det svar, som ministeren selv har givet tidligere, hvoraf det ret tydeligt fremgik, at der var et hul.
Det tyder i hvert fald på, at der er et reelt problem.
For når vi er blevet opmærksomme på det, er det, fordi vi har været ude at snakke med vejledere, med uddannelsesledere på lige præcis de overgange, som vi alle sammen er optaget af, nemlig overgangen fra folkeskolen, ungdomsskolen, produktionsskolen og efterskolen til en ungdomsuddannelse.
Og der ved vi, at der er en for stor gruppe, som er ordblinde, men som kan blive hjulpet rigtig godt på vej med den her it-rygsæk.
Så det, jeg vil spørge ministeren om, er, om man, når ministeren dog siger, at der er nogle problemer, kunne forestille sig et forløb, hvor vi fik kigget på det i samarbejde.
Det kan godt være, at der ikke skal ændres lovgivning, men der er helt åbenbart nogle barrierer, der gør, at man oplever ude i verden, at det tager alt for lang tid at få etableret.
De siger jo, at der så kan gå et halvt år, før den unge får it-rygsækken.
Det er måske lige præcis i det halvår, at den unge falder fra en ungdomsuddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Der er rigtig mange gode forsøg, som drukner, fordi man måske godt lige kunne finde sådan en enkelt bevilling i en eller anden pulje, men når der så skal en fast bevilling til, kniber det.
Det er rigtig godt, at det her forslag har fundet vej til de faste bevillinger, og at det nu bliver gjort permanent.
Det er meget positivt, at Venstres ordfører i sin tale tager indvendingen fra Efterskoleforeningen op.
Jeg håber meget, at ministeren vil lytte til den kritik, som man jo sådan set har kunnet høre fra alle ordførere, og som jeg mener at Efterskoleforeningen har helt ret i.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Vi synes, det er glimrende, at der har været lavet forsøg, som i det her tilfælde viser, at det faktisk virkede efter hensigten, når unge, som ellers har svært ved at komme i gang med en ungdomsuddannelse, blev vejledt igennem et forløb, der gjorde, at de fandt vej til en kompetencegivende uddannelse, som der står.
Vi synes, det er i orden at inddrage nogle flere områder i ordningen, og jeg vil meget gerne erklære mig enig med fru Britta Schall Holberg i det, Venstres ordfører sagde om efterskolernes henvendelse, som jeg synes vi må tage op i udvalget og få et samarbejde med ministeren om at finde en løsning på.
Det vil være rigtig fint.
Det Radikale Venstre har læst forslaget med stor interesse, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at det jo er et godt udtryk for, at når der opbygges et behov for at styrke de praktisk-musiske fag, er det et godt eksempel på den helhedsorientering, der ligger i folkeskolens fagrække.
Vi har meget sympati for forslaget som sådan, men vi har nogle bemærkninger at gøre om de punkter, vi vil sætte spørgsmålstegn ved.
Vi synes ikke, man nødvendigvis skal gøre de praktisk-musiske fag til prøvefag, og vi synes ikke, det nødvendigvis skal understreges, at skolerne »i højere grad udnytter muligheden for at ansætte personer med særlige kvalifikationer i musik og billedkunst, f.eks. konservatorieuddannede musikere eller akademiuddannede billedkunstnere.«
Det synes vi faktisk er vigtigt at fastholde som et element i folkeskolens læreruddannelse.
Vi vil til gengæld pege på, hvilket jo også fremgår indirekte af forslagets formulering, at der allerede nu er mulighed for at ansætte lærere med en anden baggrund end læreruddannelsen.
Det er faktisk en rigtig, rigtig god idé.
Vi synes også, det er vigtigt, at linjefaguddannede lærere er med til at berige det tværfaglige samarbejde med andre faglærere, så man får de kreative aspekter af alle de andre fag mere frem.
Faktisk mener vi – jeg synes, det er bekymrende, at der er flere og flere ting, jeg nogle gange bliver enig med ministeren om – at man bør synge mange gange om dagen på skolerne, have motion mange gange om dagen og i det hele taget være mere kreativ i den måde, man tilrettelægger undervisningen på.
Nu er jeg kommet med nogle bemærkninger om de ting, men vi vil meget gerne være med til som princip og konkret at styrke mulighederne for at sætte mere turbo på de praktisk-musiske fag, for nu at tage et modeord, som måske kunne smitte af på ministeren.
Inderst inde vil ministeren nemlig også gerne finde nogle midler til at kunne gøre det her på en anden måde end det udviklingsarbejde – al respekt for det – som ministeren har sat i gang.
Der er faktisk brug for, at vi sætter fokus på de fag, for de har lidt under, at der har været meget fokus på alt, hvad der har med PISA at gøre – har været, sagde jeg.
Johs. Poulsen (RV), 2009-12-01:
Nu ved jeg jo, at hr. Preben Rudiengaard qua sin kommunalpolitiske fortid også har et indgående kendskab til, hvordan man udvikler ting decentralt.
Og der er jo ingen tvivl om, at når man på musikområdet over en længere årrække har haft en vis succes med at udvikle musikskoler i stort set samtlige kommuner i dag, så har det jo hængt sammen med, at der var en medfinansiering fra statslig side; jeg tror også godt, hr. Preben Rudiengaard ved, at det forholder sig sådan.
Vi kan selvfølgelig godt vælge at sige, at det her hele vejen igennem er en kommunal opgave, men det eneste, jeg undrer mig over, er, at man på den måde skelner mellem musikområdet – her har jeg da den opfattelse at man fortsat mener, at der skal være en statslig forpligtelse – og så det billedkunstneriske område, når det jo i virkeligheden blot er to kunstneriske udtryksformer, hvor jeg tror, vi er ret enige om, at de kompetencer, der udvikles på begge områder, har en meget stor værdi, ikke kun sådan rent livskvalitetsmæssigt, men for den sags skyld også, hvis det inkorporeres i oplevelsesøkonomien og alt det, der deraf følger af positive ting.
Kan hr. Preben Rudiengaard ikke forstå, at det kan være lidt svært at se, hvorfor der skal være denne sondring mellem musikområdet og det billedkunstneriske område?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Vi synes i Enhedslisten, at det er et godt forslag.
Det er et forslag, som vil kunne give folkeskolen et kreativt løft, og det er jo altså et løft, som både vil styrke de elever, der har det bogligt svært i skolen – de vil bl.a. få nogle flere succesoplevelser – og det er jo også et løft, som vil ramme bredt, og som vil ramme alle.
Det er fornuftigt, at vi får styrket det kreative element i vores folkeskole.
Jeg tror sådan set, at fru Marianne Jelved har ret i, at ministeren da sikkert også gerne så, at det her kom igennem.
Jeg undrer mig lidt over, at man ligesom brokker sig sådan over, at det her koster penge.
Der er mange ting, vi laver herinde, som koster penge.
Det koster også penge, hvis man ønsker at styrke det kreative element i vores folkeskole.
Fru Marianne Jelved nævnte spørgsmålet om, hvorvidt det her skal være prøvefag.
Vi er i Enhedslisten enige i, at det måske ikke lige er vores kop te, men samlet set synes vi, at det er et fornuftigt forslag, som bestemt ville være med til at løfte kreativiteten i den danske folkeskole.
Karin Nødgaard (DF), 2009-12-01:
Jeg synes jo netop, at det har været en løftestang.
Det har været et skub bagi for mange ordninger, at vi har sat et forsøg i gang, der har varet i 4 år; og nu kan kommunerne så fortsætte det.
Så jeg mener ikke, at det ser så sort og problematisk ud, som hr. Johs. Poulsen vil gøre det til, og som de øvrige forslagsstillere vil gøre det til.
Jeg mener helt klart, at der nu kan udvikles nogle initiativer.
Hvis vi havde uanede ressourcer, var det da ikke umuligt, at der kunne være andre ting, man ville blive ved med at bruge penge på.
Men sådan er det altså nu engang herinde, og det ligger os i Dansk Folkeparti meget på sinde, at der altså også skal være råderum, og at vi skal være sikre på, at vi har ressourcerne, når vi så bruger dem.