runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Ja, der er vel 3 år til.
Men jeg vil sige til hr. Jesper Petersen, at vi jo har lært en del af SF's erfaringer med at love ting i alt for detaljeret grad inden et valg og påstå, at man kan gennemføre det med 16 mandater.
Det kan man jo øjensynlig ikke.
Vi fremlægger et program, fuldstændig som vi har gjort før det her valg, så vælgerne ved, hvad de stemmer på, hvis de stemmer på Liberal Alliance.
Vi er ikke så utopiske, at vi tror, at vi kan gennemføre Liberal Alliances partiprogram, medmindre vi får 90 mandater eller flere.
Det, det handler om, er jo, at vi får mandater til at trække Danmark i en bestemt retning, der handler om mere frihed, lavere skatter, en mere effektiv offentlig sektor og mere vækst.
Får vi de afgørende mandater, kommer vi til at trække Danmark i den retning.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Altså, sådan som jeg forstår Venstre, taler de også nogle gange om det – nu var det så et skattestop.
Det kunne de godt nok ikke finde ud af at overholde førhen, men det siger de så nu at de alligevel godt kunne tænke sig at indføre igen, på trods af at det blev brudt gang på gang, og at det ikke rigtig var noget værd.
Det er jo nogenlunde i samme ideologiske retning, det skal trækkes.
Altså, Liberal Alliance må vel kunne give en eller anden vurdering af det, så vi kan vide, hvad det går ud på, når vi skal skære ned på velfærden for at kunne få råd til de skattelettelser, som Liberal Alliance kommer med.
Hvad er det egentlig, det koster?
Hvor mange milliarder kroner er det?
Det kunne man godt gå hårdt til mig om før, men der må jo være et eller andet mål for, hvor langt vi skal ned, hvis man så håndfast kan sige, at det er et meget massivt problem for Danmark, at vi bruger skattekroner på at have et solidarisk velfærdssamfund.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Lavere skatter er ikke spørgsmålet, lavere skat er svaret, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Det er svaret til et rigt Danmark, hvor almindelige mennesker har et arbejde, så arbejdspladserne ikke fosser ud af Danmark, som de gør under den nuværende regering.
Vi har fremlagt en konkret politik.
Det handler om, at folk skal betale maks. 40 pct. i indkomstskat.
Vi har fremlagt en konkret politik til at halvere selskabsskatten og fjerne og nedsætte en række konkrete afgifter.
Det er det, vi kæmper for i Folketingssalen.
Så sagde jeg før, for jeg ynder at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, at vi nok skal fremlægge en konkret, gennemregnet plan før næste valg, fuldstændig som vi gjorde før dette valg.
I øvrigt fik vi som det eneste parti regnet det igennem af uafhængige økonomer, fordi vi ikke skammer os over vores forslag.
Så der kan hr. Jesper Petersen sove helt trygt.
Så vil jeg bare sige, når man bringer Venstre ind igen: Spørg Venstre om Venstre, spørg Liberal Alliance om Liberal Alliances politik, den vil jeg gerne stå på mål for.
Men jeg kan love én ting, og det er, at vi vil kæmpe til sidste mand og dame for, at der ikke fortsat føres socialdemokratisk politik i det her land, lige meget hvem der er statsminister.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Det er godt, man har venner her!
Liberal Alliance har jo været med i nogle aftaler om et par spørgsmål i udlændingelovgivningen, bl.a. vedrørende børnefamiliers vilkår i asylcentre og børns muligheder for familiesammenføring med en mor eller far, der bor i Danmark.
Det er jo to meget centrale områder, som jeg tror at både Liberal Alliance og Radikale Venstre har haft særlig fokus på, og derfor er mit spørgsmål: Når nu der er indgået den type aftale, er det så sådan, hvis man ser for sig, at der sker et skift i flertallet herinde og Liberal Alliance arbejder sammen med en kommende borgerlig regering, at vi kan regne med, at de aftaler stadig væk holder?
Når jeg spørger, er det, fordi Dansk Folkeparti jo har gjort det ganske klart, at de regler, der er ændret her, skal rulles tilbage igen, som det hedder.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Hvis vi andre kunne nøjes med at begå fejl én gang, så var vi godt kørende.
Jeg vil bare sige, at energiafgifter jo skaber beskæftigelse, hvis det er sådan, at energiafgifterne går til at finansiere velfærden i vores samfund.
Det er jo det, skat går til; det er til at ansætte folk til at yde en offentlig service.
Nu skal jeg ikke se bort fra, at der godt kan være noget bureaukrati hist og pist, man godt kunne undvære.
Men grundlæggende går de jo til det.
Når jeg så siger det der med at investere i arbejdspladser, jamen så er det, jeg har sagt, og som jeg gerne vil gentage her: Rigtig mange virksomheder i Danmark, små og mellemstore virksomheder, har sådan set slet ikke tid til at klage og klynke over lønniveau og over skatter og afgifter, for de har det kæmpestore problem, at de ikke kan låne penge til investere i udvikling af deres produktion – måske også nogle ting, der faktisk kan gøre, at de kan lave en mere effektiv produktion, så de kan reducere deres omkostninger – fordi den finansielle sektor i Danmark ikke fungerer, som den danske finansielle sektor burde gøre, nemlig som en sektor, der sørger for at låne penge ud til investeringer i produktion.
Derfor er det at gøre noget ved den finansielle sektor altafgørende, hvis man skal sikre den økonomiske udvikling i Danmark i de kommende år.
Kisser Franciska Lehnert (LA), 2012-10-04:
Om det er priser eller afgifter: Forbrugeren ude for enden af stikkontakten har jo nøjagtig den samme oplevelse af, at det er noget, der koster rigtig, rigtig mange penge.
Men ordføreren fik ikke svaret mig på, hvilke arbejdspladser det er, der ligger i disse energiafgifter.
Det var det, jeg rigtig gerne ville have svar på.
Men yderligere kan det være, du kan svare på hvordan I konkret vil skabe de her arbejdspladser med de investeringer, du talte om i dit indlæg tidligere.
Du siger, at I vil skabe flere arbejdspladser med flere investeringer.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvad det er for typer af investeringer, du tænker på her.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jo, det går jeg ud fra.
Altså, Dansk Folkeparti siger jo nu, at man er indstillet på at medvirke til at rydde op efter de ulykker, man selv har lavet.
Det er da, vil jeg sige, bedre, end at man siger, at man ikke vil rydde op efter de ulykker, man selv har lavet.
Jeg vil bare sige, at det i hvert fald er noget, der for os at se er rigtig vigtigt.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Tak for det.
Nu er det sådan, at vi i de kommende uger og måneder skal til at forhandle finanslov.
Og der er der jo, kan man sige, ligesom to muligheder for regeringen, for at den kan skabe et flertal: Den kan enten vælge Enhedslisten som sit parlamentariske grundlag, eller også kunne den vælge at tage imod den fremstrakte hånd, som vi fra borgerlig side, med os selv i Venstre i spidsen, er kommet med, fordi vi mener, at det ville være den løsning blandt disse to muligheder, der var den rigtigste og den bedste.
Men derfor er det selvfølgelig altid interessant at få at vide, hvad det så er, der i forbindelse med de forhandlinger ville være Enhedslistens prioriteringer.
Og der kan man jo stille det lidt kort op, når man spørger – hr. Simon Emil Ammitzbøll og flere andre har sådan set også været inde på det – nemlig om det egentlig er sådan, at Enhedlisten vil prioritere den passive forsørgelse.
Er det sådan, at der skal være fokus på øgede overførselsindkomster, eller vil man alternativt gå ind og kigge på det, så man sørger for, at de, der er på overførselsindkomst, faktisk kunne komme i arbejde, altså, at der sikres nogle ordentlige rammebetingelser for virksomhederne, som jo er dem, der skaber de arbejdspladser, som gør, at nogen kan komme fra passiv forsørgelse til aktiv tjeneste i det danske samfund?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Nu er det jo meget svært at tage stilling, når spørgsmålet er så upræcist stillet.
Det lyder, om man vil være med til at skabe nogle gode rammebetingelser.
Hvad betyder nu det?
Jeg kan da helt klart sige, at det er Enhedslistens faste overbevisning, at det bedste, man kan gøre, er at sikre, at folk får en mulighed for at få et arbejde, at de også får brug for muligheden for at få en uddannelse, der gør, at de kan få et arbejde.
Det er også derfor, vi har støttet regeringen i at sætte gang i aktiviteter, der fører til, at der kommer 21.000 nye arbejdspladser næste år.
Det er faktisk også et led i den aftale, man lavede med finansloven for i år.
Men vi er ikke så tilfredse med, at man samtidig med – bl.a. fordi man overholder nogle krav fra EU – fører en politik, der fører til, at der så ryger andre 10.000 ud.
Det ender med et plus på 11.000, og det er jo bedre end et minus, men det kunne være bedre.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Et af de elementer, som jo er afgørende for, om der skabes arbejdspladser, om der bevares arbejdspladser i Danmark, er jo selvfølgelig det samlede omkostningsniveau i sammenligning med udlandet.
Så derfor skal jeg for at være lidt mere præcis, som ordføreren efterspurgte før, spørge, om man kunne forestille sig, at Enhedslisten faktisk kunne indgå en finanslovaftale med regeringen, uden at der kommer ekstra skatter og afgifter på erhvervslivet til næste år.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Altså, det vil jeg jo ikke udelukke.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Jeg havde egentlig planlagt at spørge til sommerens store debat i Enhedslisten.
Jeg synes i øvrigt heller ikke, at hr. Per Clausen nævnte ret meget om den i sin ordførertale her i dag.
Så det kunne da være spændende at høre noget om, at Enhedslisten vil nedlægge forsvaret og politiet ifølge partiprogrammet.
På den anden side tænkte jeg, at det ville hr. Per Clausen nok synes ville være et træls spørgsmål at skulle til at svare på her under en åbningsdebat.
Så jeg har valgt at stille et andet spørgsmål, nemlig om et af Enhedslistens yndlingsemner, altså dagpengereglerne, dagpengeperioden.
Det, der er interessant, er jo selvfølgelig, hvad vi kan forvente Enhedslisten vil kræve af regeringen.
For Enhedslisten er jo i en nøglerolle, det kan vi ikke komme uden om.
Sådan har vælgerne sammensat Folketinget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig så at starte med at spørge: Hvor vigtigt er det for Enhedslisten – hvis vi nu tager en skala fra 1 til 10 – at forlænge dagpengeperioden, om ikke andet så midlertidigt?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg synes da, det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan komme til at snakke lidt om revolution.
Jeg havde en glædelig historie, jeg kunne fortælle, nemlig at for en uges tid siden var jeg til et møde, hvor jeg sammen med hr. Lars Christian Lilleholt fra Venstre diskuterede vores energiaftale.
Og inden jeg overhovedet havde nævnt noget om revolution, havde hr. Lars Christian Lilleholt sagt, at det var udtryk for en revolution.
Så det går rigtig godt.
Vi har faktisk på et enkelt område aftalt en revolution med Venstre.
Det er ikke så ringe endda.
Måske er det bare, fordi hr. Lars Christian Lilleholt er lidt mere beskeden i forhold til at kalde noget en revolution, end jeg er.
Men jeg snakkede faktisk også om indgreb over for den finansielle sektor og statsbank og grøn omstilling og sådan noget, så der var masser, hr. Peter Skaarup skulle have taget afsæt i, hvis han gerne ville diskutere lidt mere langsigtet.
Men her er et klart svar på spørgsmålet: Det afgørende for Enhedslisten er at sikre, at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet uden at have fået et tilbud om et arbejde.
Det er det, der er afgørende for os.
Og når jeg siger, at det er afgørende, synes jeg ikke, at jeg har lyst til at stå her og sige, om det så er 9 eller 10 eller 9½ på skalaen.
Men det er afgørende.
Hr. Peter Skaarup skulle bare vide, hvor meget tid vi i Enhedslisten bruger på at rydde op efter Dansk Folkeparti.
Det skulle hr. Peter Skaarup bare tænke på.
Vi gør det også gerne på det her område.
Det er derfor, jeg siger, at det er afgørende for Enhedslisten, at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet uden at have fået tilbud om et arbejde.
Jeg har svært ved at forestille mig, at vi indgår en finanslovaftale, hvor det problem ikke er løst.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle ord, hr. Peter Skaarup ikke forstår.
Men jeg er sikker på, at regeringen har forstået det, og jeg er sikker på, at befolkningen har forstået det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-04:
Det vakte en del vrede i Enhedslisten, der bagefter udtrykte, at Enhedslisten ikke længere var parlamentarisk grundlag for regeringen.
Sommeren lader til at have mildnet Enhedslisten en del, og det virker efterhånden, som om Enhedslisten er villig til at hugge en hæl og klippe en tå for at komme med i en finanslovaftale – endda så meget, at ordføreren netop lige har tilkendegivet, at man godt kunne forestille sig at indgå en aftale, hvor skatter og afgifter ikke stiger.
Jeg vil sådan set
gerne høre ordføreren om, hvad det så betyder, når Enhedslisten siger, at de ikke længere vil være parlamentarisk grundlag for regeringen.
Hvad har Enhedslisten konkret tænkt sig at ændre, i forhold til hvordan Enhedslisten tidligere har opført sig?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det her er jo altid spændende.
Så vidt jeg husker, var det, som vi ikke ville være, støtteparti.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at selv hvis vi påstår, at vi ikke er parlamentarisk grundlag, så er vi det alligevel.
Det er vi af den simple grund, at vi har peget på regeringen, og vi har ikke sådan tænkt os at stemme for et hvilket som helst mistillidsvotum, der bliver rejst over for regeringen.
Og vi er nok de eneste ud over regeringspartierne, der har det sådan, så det er vi jo stadig væk.
Må jeg bare sige, at vores tilgang til diskussioner med regeringen er, at vi nu på en række områder forsøger at forhandle os frem til nogle resultater og aftaler, og hvis vi kan blive enige, så stemmer vi for de aftaler, vi indgår med regeringen.
Derfor forholder vi os til indholdet i den politik, vi kan føre sammen med regeringen, og det gør vi, uanset om det er forår eller efterår, og uanset om jeg er i dårligt humør eller i lidt bedre humør.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-04:
Ordføreren siger, at Enhedslisten vil se på de konkrete aftaler, før Enhedslisten vil afgøre, om Enhedslisten støtter dem.
Vil det sige, at inden Enhedslisten udtalte, at Enhedslisten ikke længere er støtteparti for regeringen, ville Enhedslisten støtte hvad som helst, bare det kom fra regeringen?
Er det der, ændringen skal ses, eller forventer Enhedslisten noget mere nu, end Enhedslisten forventede tidligere?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg sagde før til hr. Peter Skaarup, at det kræver hårdt arbejde at rydde op efter Dansk Folkeparti.
Det er klart, at det, der er situationen, er, at det nu også kræver hårdt arbejde at rydde op efter nogle af de ulykker, som regeringen har lavet sammen med Venstre.
Derfor bliver det arbejde, der foregår, selvfølgelig mere besværligt og tungt.
For hver gang, der sker tilbageskridt og forringelser, kommer dårligere vilkår for arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, pensionister osv., bliver vi jo nødt til at arbejde endnu hårdere for at rette op på deres forhold.
På den måde er vores arbejde blevet hårdere og sværere og tungere, men det tager vi gerne på os.
Vi har stadig væk masser af godt humør tilbage.
Kisser Franciska Lehnert (LA), 2012-10-04:
Nu kalder Enhedslisten sig jo for et arbejderparti, og jeg hører også konstant tale om alle de her mange dejlige arbejdspladser, Enhedslisten gerne vil skabe i Danmark.
Men man er jo konstant med til at stramme grebet om de danske virksomheder, senest her med energiaftalen.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Nu er det jo en udbredt misforståelse, at elpriserne i Danmark er høje.
Det er de ikke.
Til gengæld er elafgifterne høje, men de går jo ikke til vedvarende energi.
Det er en måde, man finansierer samfundsøkonomien på, og det kan vi godt diskutere, for jeg synes sådan set, det er mærkeligt, at vi har høje afgifter på en energiform, vi gerne vil bruge mere i fremtiden.
Så det synes jeg er spændende.
Men vi har faktisk ikke høje energipriser i Danmark på grund af vores satsning på vedvarende energi.
Derudover vil jeg bare sige, at så vidt jeg har forstået, har Siemens besluttet sig til at investere ca. 1 mia. kr. i udvikling af produktion i Danmark i de kommende år, ikke på trods af energiaftalen, men på grund af energiaftalen.
Så det er sådan set et rigtig godt eksempel på, at Enhedslisten kan gøre ting, der gør multinationale koncerner glade, og det er jo ikke så slemt endda.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Det blev jeg ikke meget klogere af.
Det, der indtil nu er sket fra regeringens side, er den her akutpakke, der vistnok giver 385 job alt i alt.
Det er jo selvfølgelig et skridt på vejen, men godt nok et meget, meget lille skridt i retning af det, som hr. Per Clausen ønsker sig, kunne jeg forestille mig – eller, det ved jeg jo ikke, men jeg kunne godt tænke mig at blive lidt klogere på det.
Så jeg vil godt spørge en gang til: Hvor vigtigt er det for Enhedslisten på en skala fra 1 til 10 at forlænge dagpengeperioden, om ikke andet så midlertidigt?
For vi har en gruppe mennesker, som kommer i den situation, som hr. Per Clausen helst ikke vil have, nemlig at de har mistet deres arbejde og ikke kan få dagpenge relativt snart, hvis ikke man forlænger den periode.
Derfor er det altså et påtrængende problem for dem, men det er også et påtrængende problem for dem, der kan have risiko for det fremover.
Så derfor er spørgsmålet til hr. Per Clausen: Hvor vigtigt er det her for Enhedslisten?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg kan betrygge hr. Henning Hyllested med, at den bekymring på vegne af de mange danskere, der er langtidsledige, og som også har været det så længe, at de risikerer at miste deres dagpenge, er fuldstændig intakt.
Vi har lige præcis ikke på noget tidspunkt sagt, at en eller anden bestemt ting skulle gennemføres
Men vi har luftet den bekymring, der er, og det er jo en meget reel udfordring.
Det tror jeg alle i regeringen er enige om.
Også derfor har vi jo taget fat med finansloven: Der kommer 21.000 flere mennesker i arbejde næste år på grund af den og de politiske beslutninger, der ligger der, end der ellers ville være kommet.
Der bliver uddannelse til ufaglærte ledige, der kan komme væk fra køen, komme i uddannelse, få nye muligheder med en akutpakke.
Og i stedet for at diskutere alle mulige hypotetiske tal for, hvor mange det hjælper – hvilket vel i virkeligheden er svært også for dem, der i dag forestiller at være ekspertkilder om det i aviserne – så kom dog i gang med at bruge de muligheder for at hjælpe de ledige.
Beskæftigelsesministeren har også gjort klart, at hvis der kommer til at være mangel på midler til jobrotation, er man villig til at se på, om der skal være flere.
Det er jo et virkelig godt initiativ, for man kan få nogle i uddannelse, der mangler det, og nogle andre ind på arbejdsmarkedet.
Men det er det, vi gør nu, og det skal der til for at hjælpe de ledige.
Den bekymring, som hr. Henning Hyllested refererer til, står fuldstændig ved magt.
Henning Hyllested (EL), 2012-10-04:
Ja, jeg bliver nødt til at høre hr. Jesper Petersen, hvad det egentlig er, der er sket bare siden august, hvor hr. Jesper Petersen jo var ude at sige, at man nok måtte se på at ændre f.eks. genoptjeningsretten, eller at man måske måtte have en glidende indfasning af dagpengereformen, når den nu skulle træde i kraft.
Det var selvfølgelig i forbindelse med, at der nu står mange mennesker foran at falde ud af dagpengesystemet og miste deres dagpengeret.
Senere i august, da akutpakken så dagens lys, udtrykte hr. Jesper Petersen jo alvorlig bekymring for, om det nu også var nok.
Nu har vi så set tallene for, hvad hovedhjørnestenen i akutpakken, nemlig jobrotation, giver, og det er måske i omegnen af 400 job.
Hvad er det, der er sket siden august måned, siden hr. Jesper Petersen nu sådan meget håndfast siger, at dagpengeforringelserne, som vi ser dem nu, står fast, og at det betyder, at op til 16.000 mennesker måske falder ud?
Halvdelen af dem kan ikke få kontanthjælp og må gå fra hus og hjem.
Hvad er det, der er sket?
Er det De Radikale, der har banket SF på plads i det her spil?
Det er den typiske forklaring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Nej, men altså, en ting er, at fru Marianne Jelved ikke synes, det gør så meget, og taler varmt om dannebrog, og at dannebrog ikke får en lavere prestige.
Noget andet er: Jo, det synes jeg dannebrog gør med den resolution, som Det Radikale Venstre har vedtaget på deres landsmøde – i allerhøjeste grad.
For dannebrog har ikke længere forret, har ikke længere en særstatus, sådan at vi naturligvis bare kan hejse dannebrog.
Nu er det andre landes flag, man bare kan hejse rundtomkring, og der synes jeg virkelig, at dannebrog får en lavere prestige.
Det er rigtigt, at man ikke laver nyt regeringsgrundlag midt i en valgperiode, men man har jo set meget fra Det Radikale Venstre, som man kan få igennem efterfølgende.
Jeg vil godt lige nå et nyt spørgsmål så, hvor jeg også synes Det Radikale Venstre er helt ude på et sidespor.
Altså, alt det her med, at nu skal man nærmest fire mennesker kunne indgå et ægteskab – eller er det kun tre, eller er det fire? – er simpelt hen grotesk.
Det er groteske ting, man hører fra Det Radikale Venstre, og jeg synes bare, det skal mere frem i lyset, for Det Radikale Venstre er regeringsparti og har ganske stor indflydelse på Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Og jeg må sige, at jeg synes, det er nogle meget, meget vidtrækkende ting, Det Radikale Venstre kommer med på de områder, som jeg og Dansk Folkeparti synes er så væsentlige for Danmark.
Men jeg vil godt høre: Hvor mange skal man kunne indgå ægteskab?
Hvor mange skal man bare kunne leve sammen?
Altså, hvordan skal det i det hele taget være, har man gjort sig tanker om det i Det Radikale Venstre?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Det er jo ikke noget, vi har vedtaget.
Det er ikke vedtaget på Det Radikale Venstres landsmøde.
Det er overvejelser, vi har gjort os, og vi er så frimodige at delagtiggøre omverdenen i de overvejelser, vi gør os.
Det drejer sig om børn og børns ret til at have deres forældre.
Og det er jo i særdeleshed for homoseksuelle par, at det her vil være aktuelt.
Men det er jo ikke noget, vi har på tapetet, det er ikke noget, vi skal lovgive om på nuværende tidspunkt, eller noget, vi har tænkt os at få ind i regeringens programmer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Mange tak.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge fru Marianne Jelved om det her med lighed.
Hvis man ser på udviklingen i uligheden gennem de sidste 30 år, vil man opdage, at den stort set har været uændret, specielt når man kigger på den gruppe, som det er mest relevant at tale for.
Det er nemlig de ca. 30-60-årige, fordi de unge er i uddannelse, hvorfor de har en selvvalgt lav indkomst, og de ældre trækker sig ud af arbejdsmarkedet og får en selvvalgt lavere indkomst.
Ville det ikke være en idé i at fokusere en lille smule mindre på det her med lighed, hvis konsekvensen af at gøre det ville være, at vi blev et rigere land, altså at vi fik en større økonomisk vækst, når vi sænkede skatterne og det bedre kunne betale sig at arbejde?
For sandheden er jo den, at det danske velfærdssamfund i international sammenhæng ikke længere er så unikt.
Altså, en gennemsnitlig tysker, en gennemsnitlig englænder og en gennemsnitlig hollænder får alle sammen mere velfærd end en dansker, når man tager den private velfærd og den offentlige velfærd og lægger dem sammen.
Da vores største problem er en meget lav økonomisk vækst, vil det så ikke være en god idé at gå en lille smule på kompromis med ligheden for at få et rigere samfund og nogle danskere, som bliver mere velstående?