runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Jeg synes, at hr. Magnus Heunicke skal gå hjem og slå op i Statistisk Årbog og se, hvor stor en vækst i uligheden, der var under Nyrupregeringerne, og så sammenligne det med den forskel, der bliver i form af 0,4 pct. i forbindelse med en skattereform, der indfases frem til 2019.
Jeg synes også, at hr. Magnus Heunicke også skulle tage at lade være med at lægge mig ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Det, der er kernen, er, at vi laver en skattereform med det ønske at få et større arbejdsudbud i Danmark.
Det vil sige at få flere danskere til at lægge nogle flere timer, få nogle af de enlige uden børn, der i dag er på deltid, til eventuelt at vælge at være på fuld tid, få nogle af dem, der trækker sig tidligt ud af arbejdsmarkedet, men som har helbredet til at være der i længere tid, til at blive der, få nogle af dem, som har mulighed for at gøre deres studier hurtigere færdig og komme ind på arbejdsmarkedet, til at gøre det - altså at give dem en økonomisk gulerod.
Sker alt det, får vi en meget større velstand i samfundet.
Men hvis flere kommer i arbejde, kan det få den konsekvens, at det påvirker den statistiske måling af ulighed.
Er det, som Socialdemokratiet egentlig ønsker, at vi skal holde folk ude af arbejdsmarkedet, fordi det ville hjælpe på beregningen af ulighed?
Magnus Heunicke (S), 2009-03-11:
Det var rart med et klart svar.
Ministeren siger så, at uligheden bliver en smule større.
Jeg tror, at mange 3F-familier undrer sig over, at ministeren synes, at det er en smule større, når deres eget fagforbund, 3F, har regnet ud, at en direktørfamilie scorer 32 gange mere på skattelettelserne end en 3F-familie.
32 gange mere er vel ikke en smule, det er vel temmelig markant.
Derfor er det interessant for mig at bore mere i det om ulighed.
For hvad er egentlig regeringens syn på uligheden?
Vi har jo tidligere haft ministre, som har talt om, at ulighed skaber dynamik i samfundet - det var jo næsten det samme, skatteministeren fik sagt her, nemlig at der kommer mere gang i hjulene, når der kommer ulighed - og den minister blev fyret, og ministeriet blev i øvrigt nedlagt.
Så hvad er regeringens syn på ulighed?
For når en direktørfamilie scorer 32 gange mere på skattelettelserne end en 3F-familie, er det vel lidt mere end en smule.
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Der vil være mere ulighed forstået på den måde, at de højtlønnede får lov til at beholde nogle flere af de penge, de tjener, til sig selv.
Vi har ud fra den teoretiske betragtning om Ginikoefficienten opgjort det til, at det er en stigning på 0,4 pct.
Men det er jo den samme konsekvens, som hvis vi havde taget fat i LO's forslag om at hæve grænsen for topskat; det ville også have betydet en stigende ulighed.
Hvis vi havde taget fat i SF's forslag om at ændre på topskatten, havde det også betydet en større ulighed.
Det, vi har gjort, er, at vi har sikret, at der gennem en forhøjelse af persontillægget for pensionister og gennem en markant sænkning af bundskatten også er økonomisk fremgang for de grupper i samfundet, der har en lille indkomst.
Vi sikrer med en stor grøn check, at de, der mærker afgiftsstigningerne og dermed bliver meget motiverede til at ændre deres energiforbrug, også er dem, der har råd til at betale de store energiregninger.
På den måde har vi sikret en fordelingsmæssig balance i den reform, der er, også selv om den betyder, at den teoretisk målte ulighed bliver en smule større.
For det, der er kernen, er, at den her skattereform skaber baggrund for, at danskere vil arbejde mere og dermed også skabe grundlag for, at vi i højere grad har råd til at bevare det velfærdssamfund, vi kender.
Vi har en udfordring i forbindelse med vores økonomiske holdbarhed, og skattereformen er med til at løse en del af den udfordring.
Den er med til at sikre velfærd for 5½ mia. kr. om året i fremtiden, og det betyder, at der også er velfærd nok til at tage fat om de grupper, som måske ikke direkte får gavn af skattereformen i samme omfang som dem, der kan mærke, at grænsen på topskat bliver ændret.
Magnus Heunicke (S), 2009-03-11:
Så har vi haft endnu en omgang om skat, og der er blevet spurgt i øst og vest og også svaret i nogenlunde samme verdenshjørner.
Det skal ministeren i hvert fald have ros for til indledning her.
Jeg kunne så godt tænke mig til slut at få skåret helt ind til benet
: Hvad er bundlinjen på den skattereform, som regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti?
Hvad er bundlinjen - er der mere, eller er der mindre ulighed i Danmark efter reformen?
Er der mere eller mindre ulighed i Danmark efter reformen?
Kristian Jensen (V), 2009-03-11:
Jeg kan ikke forstå, at det svar manglede, for jeg sagde lige før, at jeg er glad for, at vi har ført en skattepolitik, som betyder, at vi har sat skatten ned på arbejde.
Jeg er glad for, at vi har ført en skattepolitik, som gør, at vi får flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Jeg er glad for, at vi har ført en skattepolitik, der gør, at danskerne og ikke hr. Frank Aaen og os herinde i Folketinget bestemmer, hvad deres penge skal gå til - at danskerne får lov til at bestemme over, hvad deres egne penge skal gå til.
Det synes jeg er sund fornuft, for jeg tror på, at danskerne er klogere på at opfylde deres egne ønsker, end hr. Frank Aaen og jeg for den sags skyld er.
Jeg tror nemlig på, at danskerne er kloge nok til at kunne disponere deres egne penge, og derfor er det glimrende med den skattepolitik, vi har ført.
Jeg er også meget, meget tilfreds med den skattereform, vi har aftalt, som netop betyder, at vi får sænket marginalskatten.
Og hvem er det så, der får den største marginalskattelettelse?
Ja, det er dem, der lønmæssigt ligger som sygeplejersker, som lærere, som politibetjente, som smede, der tjener mellem 350.000 og 410.000 kr. De får nemlig den største sænkelse på op omkring 21 pct. i deres marginalskat, og det synes jeg er velfortjent til den gruppe.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Det er helt nyt for mig, at Jønke og de andre medlemmer af Hells Angels skulle komme fra et andet land, men hvis ministeren har en viden om det, må han jo lægge den frem.
Problemet er måske netop, at ministeren tror, at det her er en racekonflikt, i stedet for at se den som udtryk for det, ministeren faktisk sagde før, nemlig at det i høj grad er en kamp om markeder, og at vi derfor er nødt til at gå ind og gøre noget i forhold til de her markeder.
Politiet og Justitsministeriet advarede om, at hashen ville blive spredt ud i hele København, hvis man lukkede Pusher Street uden at gøre noget andet.
Jeg er fuldstændig enig i, at det var et kæmpeproblem, både for folk på Christiania og Christianshavn i det hele taget, at hashhandelen lå der, og derfor har jeg i mange år foreslået, at det i stedet for skulle være under statskontrol.
Det ville være at tage ansvar, og det ville være at turde tænke nyt fra regeringens side.
Det er den slags nytænkning, der er behov for, frem for at man kun vil have hårdere straffe og betragter det hele som nogle utilpassede muslimer, der bare skal sendes ud af landet.
Det har man prøvet i 7 år, men det hjælper ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Regeringen er altid parat til at lave seriøs politik og kan jo glæde sig over, at vi vedvarende har kunnet få opbakning til den seriøse politik, ikke mindst og jo altid fra Dansk Folkeparti.
Hvis andre partier på et tidspunkt også ønsker for alvor at tage ejerskab og medansvar, er de jo velkomne til det.
Jeg drøfter nu med KL, hvordan vi får sat mere gang i kommunale anlægsaktiviteter i indeværende år.
Det kan man gøre på et hav af forskellige måder.
Om det efterlader os i en situation, hvor der fortsat er en anlægsramme, som er udvidet, eller i en situation, hvor anlægsrammen midlertidigt er suspenderet, står jeg ikke og spår om her, for det beror sådan set på den drøftelse, jeg skal have med Kommunernes Landsforening.
Hvis vi slipper det helt fri, hvad er det så for en type anlæg, vi får?
Er det også de anlæg, vi gerne vil have af hensyn til fremtiden?
Eller skal vi justere nogle ting og skabe incitamenter, der gør, at vi gør noget godt på den korte bane, som også virker rigtig godt på den lange bane?
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Jeg synes, det er positivt at høre ministeren komme med en, efter min opfattelse, realistisk vurdering af, hvad det er for nogle meget store udfordringer, vi står over for.
Set i lyset af at det jo ikke er mere end en uge siden, at ministeren blev citeret for, at krisen ville være ovre allerede til sommer eller til efteråret, er det også glædeligt, at man rent faktisk ser en minister her, der tager problemet alvorligt og er parat til også at gøre noget.
Med hensyn til anlægsloftet vil ministeren, som jeg forstår det, ikke vente på, at der skal ske noget - og det er allerede her kl. 17 med KL.
Nu er der jo så i mellemtiden tikket et ritzautelegram ind, og her ser man regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, sige meget direkte - og jo helt i modstrid med, hvad ministeren har sagt her: Hold fingrene fra anlægsloftet.
Det er jo altså en knægtelse af kommunernes selvstyre, det er en knægtelse af hele det initiativ, som ministeren har stået og sagt at han gerne vil diskutere med KL.
Hvad gør regeringen her?
Skal vi se endnu et eksempel på, at det er Dansk Folkeparti, der definerer hele Danmarks politik på det her område?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jeg har godt set en mærkelig overskrift i en avis om, at det hele stopper til sommer.
Det billede kan jeg ikke genkende.
Jeg tror ikke, at jeg eller andre kan give nogen præcis deadline for, hvornår kurverne begynder at knække.
Det lader sig ikke gøre.
Men det er et realistisk billede, at vi vil se en stigende arbejdsløshed gennem hele 2009 og formentlig også ind i 2010.
Det er situationen, og det hænger bl.a. sammen med det, der spørges til, nemlig eksporten.
Danmark er en lille, åben økonomi; vi får i høj grad vores velstand ved at eksportere til andre lande.
Andre lande oplever negativ vækst.
Nogle af vores vigtigste samhandelspartnere har ladet deres valutaer flyde.
Det betyder, at danske varer er blevet dyrere i Sverige, de er blevet dyrere i England, de er blevet dyrere i Norge.
Vi skal altså sælge på nogle eksportmarkeder, som er i negativ vækst, hvor de køber mindre ind, og hvor det er blevet dyrere at købe danske varer.
Det koster på eksporten.
Og det, det koster på eksporten, er vi ikke ærligt i stand til at genskabe alene ved at sætte gang i det indenlandske danske forbrug.
Derfor er det en balance her: Vi skal tage toppen af den negative udvikling, men det nytter ikke noget, at vi bilder danskerne ind, at vi kan afmontere, at arbejdsløshedstallene stiger.
Det kan vi ikke.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Ministeren skal have tak for, at vi her fik et klart svar om, at situationen accelererer, og at arbejdsløsheden er kraftigt stigende.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Det er også fremgået af medierne, at det er, som om man mener, at krisen ophører i løbet af et halvt års tid.
Er det ministerens opfattelse?
Eller jeg kan spørge på en anden måde: Hvordan er det lige, det går med vores eksporttal?
Er det ikke ret alvorligt, hvis vi tager hele industrien som sådan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Der er ingen tvivl om, at den rigtige arbejdsløshed ude på den anden side af vinduerne er højere end det sidste opgjorte tal fra Danmarks Statistik.
Det er uomtvistelig sådan.
Vi forsøger at have fingeren på pulsen maksimalt.
Det er bl.a. også derfor, vi med statsministeren i spidsen jo her for nylig har afholdt møder med bl.a. de regionale beskæftigelsesråd for at få deres prognoser for, hvad det er for en beskæftigelsesudvikling, vi alt andet lige, som det hedder, står med over det næste halve år.
For det er selvfølgelig i den fremadrettede virkelighed, vi skal agere, og vi vil se ledighedstal, der stiger i månederne fremover.
Vi ved også, at f.eks. bygge- og anlægssektoren er en sektor, der præges af stigende ledighed.
Der har været en beskæftigelsesnedgang gennem en lang periode; den satte sig i starten ikke i stigende arbejdsløshed, men i, at en række udenlandske arbejdstilladelser blev bragt til ophør.
Men nu kan man se en reelt stigende arbejdsløshed, og det er sådan set også baggrunden for, at vi nu skruer op for anlægsaktiviteterne både offentligt og privat.
Vi startede jo allerede med den infrastrukturaftale, som Socialdemokratiet selv var med til at indgå, hvor vi fremrykkede for 5 mia. kr. transportinvesteringer.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Ja, det var ministeren, der fik mig på banen.
For ministeren siger: Vi retter os efter, hvad der er rettidig omhu.
Sådan tror jeg jeg kan omskrive det, som ministeren sagde.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvilke arbejdsløshedstal kender ministeren til?
Eller har ministeren andre muligheder for at gå ind og være opsøgende?
Det blev også nævnt af hr. Rasmus Prehn her, som havde været ude i en a-kasse - og det har jeg selv været i masser af tilfælde - og vi kan altså ikke kende de tal, der er i medierne angående arbejdsløsheden.
Så jeg håber, at ministeren, når han taler om rettidig omhu, også er helt opdateret til den aktuelle situation.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Hvis det havde været klogt at træde til i januar måned, var vi trådt til i januar måned.
Det er jo sådan set, hvad jeg kan sige om det.
Det hører - nogle gange kan man selvfølgelig sige desværre, fordi det var lettere, hvis ikke det hørte med - med til at være ansvarlig regering at holde blikket stift rettet mod andet og mere end ét mål, nemlig, kan man sige, beskæftigelsesudviklingen i én sektor.
Den krise, vi står med nu, er dyb og tung, den koster os rigtig meget på eksporten, og derfor er der nødt til at være en sammenhæng i vores reaktion på krisen.
Og til det hører også en konklusion om, at det er fornuftigt nu at sætte gang i flere anlægsarbejder, både privat og offentligt.
Vi har taget to initiativer nu i så henseende: dels ambitionen om at støtte vedligeholdelsesarbejder i husholdningerne, dels altså at øge de kommunale anlæg.
Og det præcise design på det drøfter vi nu med KL, for det handler jo om at gøre noget, der har et beskæftigelsessigte, men som samtidig - og det tror jeg egentlig vi er grundlæggende enige om - er fornuftigt af hensyn til fremtiden.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Nu skal spørgetiden jo ikke udvikle sig til en konkurrence i, om det er finansministeren eller mig selv, der er mest utålmodig.
Det er sådan, at man faktisk er oppe på næsten en fjerdedel af 3F's medlemmer i a-kassen, som er blevet ledige inden for byggebranchen.
De er utålmodige.
De vil gerne have, at der sker noget.
Det er dem, der er allermest utålmodige, og der må man sige, at fra den 22. januar, hvor kommunerne åbent og ærligt lagde frem, at de havde konkrete planer, og så frem til i dag, er der gået 1½ måned, hvor folk i mellemtiden har fået fyresedler.
Det synes jeg er for lang tid.
Vil ministeren ikke medgive, at man kunne have rykket hurtigere frem, og at man, hvis man havde vidst, hvordan ledighedstallene ville udvikle sig, så skulle være trådt til allerede i januar måned?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jeg skal da ikke bruge særlig lang tid.
Altså, vi indgik en aftale, det var søndag i sidste uge, tror jeg, og så har Kommunernes Landsforening indkaldt til et møde, der finder sted i dag her kl. 17.00.
Ved det møde, der henvises til, tror jeg faktisk også at jeg kvitterede for, at kommunerne på den måde, kan man sige, afsøgte mulighederne for at kunne gøre noget mere, hvis det var opportunt at gøre noget mere.
Jeg er for så vidt lige så utålmodigt anlagt, som spørgeren er.
Regeringen har store ambitioner med de kommunale anlæg, og det er derfor, vi har afsat en kvalitetsfond på 22 mia. kr., der skal bruges til at løfte investeringer i daginstitutioner, skoler, ældreområdet og i brede idrætsanlæg til brug for skoleundervisning.
Det er en stor ambition, vi har, og det har vi så også råd til at have, fordi vi har ført en fornuftig økonomisk politik, og jo før vi kan løbe det i gang, jo bedre sådan set.
Vi har så som ansvarlig regering et andet hensyn at tage, nemlig hensynet til hele tiden at skulle se på, hvad der så er plads til i økonomien, hvad der så er klogt, og hvornår pengene rækker længst.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Det er jo et meget aktuelt spørgsmål, der er tale om her, dels fordi ministeren skal tale med KL senere i dag, dels fordi vi simpelt hen ved, at kommunerne gerne vil i gang med en række initiativer, som de er utålmodige for at komme i gang med.
Vi ved, at der er en masse ledige bygningshåndværkere og andre, som rigtig gerne vil i gang med de job, der ligger og venter, hvis kommunerne får lov til at gøre de her ting.
I et ritzautelegram slækker finansministeren for første gang lidt på sin modstand mod at røre ved anlægsloftet.
For sagen er jo, at ministeren flere gange her i salen har givet udtryk for, at det var han i hvert fald ikke indstillet på at gøre, og statsministeren har i spørgetiden her i januar sagt til mig, at der direkte ville være tale om landsskadelig virksomhed, hvis det var sådan, at man gik i gang med at røre ved anlægsloftet.
Så det er altså en modvilje, der har været i regeringen, men det er jo rigtig glædeligt, at man nu vil kigge på det.
Men allerede den 22. januar lagde kommunerne jo åbent og ærligt frem på et møde i Grenaa, som er refereret i Jyllands-Posten, at de rent faktisk havde projekter svarende til 1,5 mia. kr. stående, som man kunne gå i gang med lige med det samme.
Det, som ministeren gav udtryk for, var, at man altså ville vente med at sætte noget i gang, til man var helt sikker på, at det, kommunerne gerne ville gå i gang med, var noget, der kunne starte med det samme, men det har kommunerne allerede fremlagt og sagt: Vi har faktisk projekter, der simpelt hen er lige til at gå i gang med lige med det samme, svarende til 1,5 mia. kr. Det kan skabe en meget stor beskæftigelseseffekt.
Hvorfor er det, ministeren skal bruge så lang tid på at undersøge det her frem for bare at give tilsagnet om, at kommunerne kan gå i gang hellere i dag end i morgen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Ja, det er et spørgsmål med mange indskudte sætninger, og på det kan jeg jo så svare, at jeg aldrig på noget tidspunkt har afvist muligheden for at justere det kommunale anlægsniveau i 2009.
Og i den forbindelse har regeringen jo altså senest indgået en aftale om forårspakke 2.0, som skal ses i lyset af den internationale økonomiske afmatning, og som skal være med til at genskabe optimisme og vækstudsigter i dansk økonomi.
Det fremgår jo af den aftale, at et af instrumenterne er at se på, hvordan man kan øge de kommunale anlægsaktiviteter i indeværende år, og på baggrund af den aftale mødes jeg faktisk senere i dag med Kommunernes Landsforening for at drøfte med dem, hvordan de kommunale anlægsinvesteringer inden for de borgernære serviceområder konkret kan øges i 2009.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Mener ministeren stadig i lyset af de seneste arbejdsløshedstal, at det er pressen, erhvervslivet, forskellige kommentatorer og oppositionen, der skyder helt ved siden af, når de peger på, at der er brug for en samlet vækstpakke, eller er det i virkeligheden regeringen, der skyder helt ved siden af?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Det bliver jo hurtigt et slagsmål om ord, medmindre man bevæger sig ned under overskrifterne, for vækstpakke er jo ikke noget entydigt begreb.
Det kan man pakke ind på forskellig vis, og jeg ser jo, at Socialdemokratiet har en idé om en vækstpakke på 36 mia. kr., der så dagligt pakkes ud i mange former.
Jeg er jo spændt på at se, om det lykkes at holde alle de daglige udpakninger inden for den samlede ramme på de 36 mia. kr., herunder tanken om at lave en statsbank.
Det, jeg kan sige at regeringen gør, er, at vi har en samlet vækststrategi, der skal bringe Danmark sikkert igennem krisen.
Den hviler på, at vi løbende tager initiativer og løbende justerer den økonomiske politik, sådan at det virker nu og her, og at vi kommer redeligt ud på den anden side.
Det er jo baggrunden for, at vi taget en stribe initiativer, som, hvis de var taget på en og samme dag og skrevet op i det samme dokument, ville kunne matche en hvilken som helst international vækstpakke, nogen kan møde op med: en bankpakke til 35 mia. kr., en kreditpakke til 100 mia. kr., eksportkreditordninger for 20 mia. kr., fremrykning af transportinvesteringer for 5 mia. kr., forlængelse af erhvervskreditten for 65 mia. kr., mulighed for udbetaling af SP til godt 40 mia. kr., en pulje til investeringer i boligmassen på 1,5 mia. kr., øgede kommunale anlæg, som, hvis man lægger KL's umiddelbare tal til grund, i hvert fald er på 1,5-2 mia. kr., og så altså en skattereform, som skal stabilisere familiernes økonomi, og som er designet til at give dansk økonomi et ordentligt tryk fremad.
Det er en kontinuerlig række af initiativer, som skal understøtte, at Danmark kommer sikkert igennem den her krise.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Når vi overhovedet fra Socialdemokratiet side går ind i den her sag og også kommer lidt vidt omkring og engagerer os, så er det jo simpelt hen, fordi vi er meget frustrerede over den meget kedelige situation, der er med stigende arbejdsløshed.
Socialdemokratiet har i hele sin historie kæmpet for, at der skulle være den højst mulige beskæftigelse, og vi har kæmpet for, at der ikke skulle være arbejdsløshed.
En arbejdsløs er altid en arbejdsløs for mange.
Derfor har vi altså været virkelig frustreret over regeringens attitude til det her, hvor man ikke har villet sætte initiativer i gang.
Det, der er vigtigt, er, at vi kommer videre herfra.
Jeg vil gerne kvittere finansministeren for så klart, som det blev sagt i den spørgetime, vi har haft her, at sige, at ministeren er indstillet på at fjerne anlægsloftet.
For det er noget af det, der virker lige nu og her.
Kommunerne har projekter liggende derude, som kan sættes i gang i morgen, hvis det skulle være.
Og jeg vil meget gerne have, at ministeren kan give et meget klart tilsagn om, at når ministeren mødes med KL’s repræsentanter her kl. 17 i eftermiddag, så får man altså lov til at gå i gang med at lave de anlægsinvesteringer nu, så vi kan få gang i beskæftigelsen, og et tilsagn om, at Dansk Folkeparti ikke får lov til at spænde ben for det her, så vi endnu en gang skal frustreres over, at der bliver snakket for meget, og at det går op i en helt masse bøvl og strid frem for at gøre det, der skal til, nemlig ordentlige anlægsinvesteringer og beskæftigelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Vi kommer lidt langt omkring, og jeg svarer gerne på det hele, men jeg får jo problemer med taletiden, for nu skal vi også snakke om skat og arbejdsmarkedspolitik.
Jeg kan ikke acceptere LO's beregninger.
De er efter min bedste opfattelse hundrede procent fejlbehæftede og i øvrigt oppe imod det, der er LO's egen tradition.
Det svarer sådan set til, at hver gang fagbevægelsen kæmper lønstigninger hjem, har de ikke nogen værdi, for der er kun ét sted, hvor virksomhederne kan hente øgede lønomkostninger hjem, nemlig hos dem, der får lønningerne.
Så med den retorik og de regnemetoder, LO bruger, kan man se frem til, at man aldrig nogen sinde vil høre krav om en lønkrone mere, og hver gang regeringen fremadrettet måtte foreslå erhvervsskattelettelser og andet, vil der være festoptog ned gennem Købmagergade med røde faner, hvor man takker regeringen, fordi den nu har lettet erhvervslivet for nogle byrder med den følge, at folk i det danske samfund med lavindkomster nu kan se frem til en stigning i deres rådighedsbeløb.
Men sådan hænger verden ikke sammen.