runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Det lyder rigtig godt.
Det lader til, at der er nogle ting, som vi kan blive enige om, og det synes jeg er positivt for ofrene, og det er dem, der ligger mig mest på sinde.
Når man hører om nogle af de her sager, bliver man virkelig overrasket og fortørnet over, hvad det er for nogle ting, som de her mennesker udsættes for.
Det ødelægger deres liv, det ødelægger deres børns liv, og det er en alvorlig sag.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Det, jeg henviste til, var, at sidste sommer havde Københavns Politi en skærpet opmærksomhed på det.
Og så vidt jeg husker, var det oven i købet sådan, at man ude i forskellige skove forskellige steder i Københavnsområdet, fandt nogle, der havde slået sig ned og simpelt hen havde base der og tog ud derfra.
Jeg husker det også sådan, at man fandt steder, hvor folk sov under meget kummerlige forhold, og det var lige præcis for at skaffe så store midler som muligt til bagmændene.
Jeg husker det også sådan, at Københavns Politi der fik lavet en meget skærpet indsats.
Så har hr. Karsten Nonbo jo ret i, at uanset hvad vi gør, så må vi sige, at hvis der dukker nye opgaver op for politiet, hvilket er tilfældet, når der sker et terrorangreb, så er man nødt til at tage af de ressourcer, der er, og prioritere sine opgaver.
Og selv om man gerne vil have flere ressourcer til politiet, så tager det jo noget tid at få uddannet folk.
Det er åbenlyst, at hvis det her problem vokser igen, er det jo noget af det, man skal prioritere at få gjort noget ved.
For hvis man netop én gang har fået fat i dem, der sidder bagved og organiserer det, så er man kommet et langt stykke ad vejen.
Det kan godt være, at det så reelt betyder, at man får skubbet noget af det til andre lande, som ikke har en lige så stram lovgivning og lige så stor opmærksomhed på det, som vi har.
Men så er det jo i virkeligheden dem, der skal følge med.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
I Enhedslisten synes vi, at SF har lavet et rigtig fint forslag, et forslag, som tager et rigtig vigtigt emne op.
Det er ikke kun, for så vidt angår stalkingofre, vil jeg sige, det er også alle mulige andre ofre for personfarlig kriminalitet, og der har vi en generel opgave i at forsøge at nedbringe sagsbehandlingstiden.
I Enhedslisten er vi noget bekymrede for at sætte særlige deadlines for enkelte tilfælde af kriminalitet, fordi man risikerer, at det så skubber andre ud i en længere sagsbehandlingstid.
Men vi vil meget gerne være med til at se på sagsbehandlingstider generelt. Vi synes, at det er helt rigtigt, at der er behov for en specifik stalkingbestemmelse.
Det har efterhånden udviklet sig sådan på det her område, at man snart ikke kan komme uden om det, så vi vil meget gerne være med til at diskutere, hvordan den præcis skal udformes osv.
Det er jo lidt mere teknisk end som så, men hensigten er vi enige i.
Det samme gælder ønsket om at oprette netværk til støtte for ofrene.
Det findes jo heldigvis allerede mange steder.
Det er muligvis også mere en civilsamfundsopgave eller en kommunal opgave, end det er sådan en egentlig justitsministeriel opgave at oprette et netværk, for det skal jo helst være lokalt funderet og tilgængeligt.
Men intentionen er vi fuldstændig enige i.
Det samme gælder identitetsskifte og mulighederne for det.
Her vil vi også gerne påpege at der er et behov for i højere grad at kunne blive flyttet til en anden kommune, et andet opholdssted og også at få økonomisk støtte til det, hvis der er behov for det.
De alternative strafformer er det selvfølgelig også rigtig vigtigt at prøve at arbejde med, så man i højere grad kan forebygge.
Der, hvor kæden så knækker en lille smule for os i det her forslag, er ved GPS-ordningen.
Vi synes måske, det er en smule uproportionalt at begynde at sætte GPS-fodlænker på personer, som jo trods alt ikke er frihedsberøvede, men har fået at vide, at de ikke må bevæge sig inden for et specifikt område.
Det tror vi er at gå for langt.
Så er vi sluttelig også en lille smule kede af, at finansieringen skaffes via et forslag om at tage fra en Offerfond, som vi meget nødig fra politisk hold ser at man begynder at tage midler fra, for så kan den fonds midler jo hurtigt få ben at gå på, og det er penge, som efter vores mening hører til i den selvstændige fond med de formål, der er der.
Men der er helt sikkert en masse gode elementer i det her.
Vi synes, det er rigtig godt, at forslaget er blevet fremsat, og vi vil meget, meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi bærer nogle af de enkelte elementer videre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Jeg ærgrer mig måske lidt på ofrenes vegne over, at ministeren ikke er lidt mere velvillig over for bare nogle af delene i forslaget, så jeg vil benytte lejligheden til at spørge ministeren: Er der slet ikke noget, vi så skal gøre bedre i forhold til stalking?
Er der ikke nogen initiativer, som ministeren kan pege på, som kan hjælpe de her ofre, som er meget fortvivlede over en lang sagsbehandlingstid og mange andre problemer i forbindelse med deres sager?
Det har voldsomme konsekvenser for dem, og jeg tror virkelig, de har brug for en tilkendegivelse af, at der skal ske noget mere.
Og jeg kender udmærket godt lovgivningen fra tidligere, for SF var med til at få nedsat det udvalg; SF havde det beslutningsforslag i Folketingssalen, hvor man fik nedsat det udvalg, som førte til den endelige lovgivning.
Så har ministeren ikke et eller andet, vi kan opmuntre de her mennesker med?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Jo, men det gælder jo her som på andre områder, hvor vi har at gøre med kriminalitet, der kommer meget tæt på menneskers liv, at vores myndigheder skal reagere, og at hurtighed og hastighed selvfølgelig spiller en rolle
Jeg synes, vi generelt har for lange ventetider i det samlede retssystem, og derfor er jeg selvfølgelig utrolig optaget af, at vi får det nedbragt; det gælder på det her område, som det gælder på andre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Jeg medgiver, at der i forhold til mange af dem måske ikke er de gode løsninger, fordi der er tale om en gerningsmand, som er virkelig vedholdende, og som måske også er meget syg.
Men jeg tror, at de, hvis vi kunne smidiggøre processen omkring nogle af de her ting – hvis der var den mindste mulighed for det – så ville være rigtig taknemlige for det.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Jeg lytter altid gerne og lader mig også meget gerne inspirere af ideer udefra; det gælder på det her område, som det gælder på alle andre.
Det her er en vigtig gruppe af ofre, og det er et vigtigt kriminalitetsområde, og det er det desværre mange gange.
Jeg tror, at det, der er det afgørende, er, at der er fokus på området i alle dele af dansk politi og hos myndighederne i det hele taget.
Annette Lind (S), 2015-05-07:
De mennesker, som udsættes for systematisk og gentagen chikane, skal være ordentligt beskyttet, for den utryghed og den frygt, stalking medfører, fortjener ingen dansker at leve med.
Og derfor vil jeg også gerne kvittere for, at SF har rejst den her debat med beslutningsforslaget her.
Og bliver man udsat for stalking, oplever man jo netop utryghed og frygt i sin hverdag.
Det skal vi naturligvis ikke acceptere.
Vi Socialdemokrater er meget enige i, at ofre for stalking kræver særlig opmærksomhed i politiets arbejde, og der er ingen tvivl om, at det er et område, hvor der førhen har været sparsomt med viden, og hvor der har været usikkerhed om, hvordan politiet skal håndtere stalkingsager.
Derfor har vi gjort noget ved problemstillingen.
I 2012 ændrede vi lovgivningen på området, så loven i højere grad beskytter ofrene for stalking.
I loven bliver politiets beføjelser udvidet, og ofrenes mulighed for at få hjælp bliver styrket.
Så det er bestemt et område, der har været og stadig er meget opmærksomhed om.
Derudover har Rigsadvokaten som opfølgning på lovgivningen bl.a. udarbejdet retningslinjer for både politiet og offeret, så der er en klar fremgangsmåde for, hvordan stalkingsager skal behandles.
Og politikredsene rundtom i landet melder om, at det er blevet nemmere at håndtere stalkingsagerne, og at de generelt bliver prioriteret højt.
Samtidig har politiet implementeret nye redskaber, så de nemmere kan vurdere, i hvilke sager der er akut brug for hjælpeforanstaltninger til offeret eller tiltag over for gerningsmanden.
Alt sammen er det for at sikre, at ofrene hurtigst muligt kan få den nødvendige hjælp.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Tak for det, formand.
Stalking har sikkert altid eksisteret, bare ikke med denne benævnelse; den er først kommet de senere år som en konsekvens af, at der er blevet mere bevågenhed om det i både medierne og fra politisk side.
Stalking karakteriseres ved en særlig type adfærd og aktiviteter, der påføres et andet menneske, og ved, at hvert enkelt offer oplever det som uønsket, gentagende, vedvarende, forstyrrende og skræmmende; det er påtrængende og uønsket kontakt og kommunikation.
Når stalking ender med at blive så voldsom for den forfulgte, kan det derfor medføre mange forskellige adfærdsformer hos den, der er forulempet.
Adskilt kan hver enkelt handling eller aktivitet i mange tilfælde synes uskyldig og harmløs, men lægges disse mange handlinger sammen, kan de opleves som angstfremkaldende i et andet menneskes liv.
Man skal huske, at der ofte er en længerevarende historie, der ligger bag, og som har udviklet sig på forskellig vis, hvor en tiltagende chikane kan ende med at nedbryde et menneske, hvor frygt præger hverdagen.
I Danmark er der ikke en decideret stalkinglov, men i marts 2012 trådte en ny lov, lov om tilhold, opholdsforbud og bortvisning, i kraft.
Da den blev indført, kom der et sammenhængende regelsæt, der samler reglerne om tilhold, opholdsforbud og bortvisning, hvori stalking defineres.
Der er ikke tvivl om, at lovgivning er et skridt på vejen i arbejdet for at skabe et bedre juridisk grundlag for stalkingudsatte.
Anklagemyndighedens pjece om råd og vejledning til personer, der er udsat for forfølgelse, chikane og stalking, og som efterfølgende blev lavet, er et helt klart og godt redskab til at blive klogere på fænomenet stalking og på at få redskaber og vejledning til at bekæmpe dette.
Dansk Folkeparti har tidligere stillet spørgsmål til ministeren om stalking i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, og her har vi gentagne gange og over flere år fremført vores ønske om at styrke indsatsen til gavn for stalkingofre.
Det er en ikke helt let opgave.
Afvisningen har ministeren så begrundet på forskellig vis.
Dansk Folkeparti beklager, at det er blevet således, men må i samme forbindelse også nævne, at det netop er et bevis på, hvor svært det er blevet at komme i betragtning til satspuljemidler, da puljen ikke er blevet større med årene og ikke tilføres nye midler.
Det er en meget sårbar pulje, og det går ud over mange fine initiativer, som kan være med til at gøre en forskel i udsatte menneskers tilværelse.
I det forslag, som behandles, nævnes det, at der skal indføres en paragraf om stalking i straffeloven.
Det kan i givet fald være med til at sikre bedre mulighed for at håndtere sager om stalking, og det ser Dansk Folkeparti positivt på.
Vi vil også i udvalget forsøge at få klarlagt, hvad der er muligheder for i dag, samtidig med at vi får uddybet forslagene.
Alt i alt er der rigtig mange punkter i forslaget, men Dansk Folkeparti indgår meget gerne i en dialog for at få en positiv forbedring på området.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Nej, det er det ikke, for det ved psykisk syge altså ikke altid, når de foretager en handling.
Det er ikke sådan – og det er jo det, der er min pointe – at man sætter sig ned og overvejer, at gad vide, om jeg skal lade være med at gøre det her, for jeg har lige hørt, at de har sat straffen op til minimum 1 år i stedet for maksimum 1 år.
Så det handler om, hvorvidt man træffer en rationel beslutning om, at høje strafferammer har en præventiv effekt.
Det er jo det, det her handler om, altså om en højere straf kan betyde, at man ikke ringer ind på den her måde.
Jeg vil så sige med hensyn til den universitetsuddannede, at jeg ikke tror, at han på nogen måde har tænkt sig om.
Jeg har ikke mere tid.
Men det er den ene del af det.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-07:
Uanset uenigheder er fakta, at vi i 2014 havde det højeste antal bombetrusler siden 2008, og det kunne tyde på, at der altså er et misforhold imellem det, at mennesker udøver sådan et anslag mod den offentlige ro og orden og folks færden, og så det, der kan forhindre det.
Det er i det lys, det her forslag skal ses, for det er jo mærkeligt, at der er en strafferamme på op til 6 års fængsel, men alligevel er gennemsnittet på 30 dage for at udøve noget, der i den grad både lammer trafikken og generer et stort antal mennesker.
Folketingets opgave er jo altså at lovgive og dermed sende et signal til retssystemet om, hvad vores forventninger er.
Man kan sige, at der egentlig er plads nok inden for den nuværende lovgivning til, at strafferammen i højere grad bliver brugt til at modvirke eller forhindre det.
Det er åbenbart ikke sket, og derfor er det her jo lige så meget et politisk signal, for det er ikke Folketinget, der fastsætter, hvor meget straf der skal gives i den konkrete situation, men det er en signal om, at der, som vi ser udviklingen, og som vi ser forholdet mellem den straf, der gives, og den straf, det er muligt at give, er et misforhold.
Så må vi så se, hvor det lander henne.
Der er i hvert fald et misforhold nu, som bør påtales eller udmøntes ved det her beslutningsforslag.
Vi er medforslagsstillere, og derfor støtter vi forslaget.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Forleden var jeg i Odense til et møde på Odense Katedralskole, og de andre debattører ved debatten blev forsinkede på grund af en bombetrussel mod Odense Banegård.
Det er jo ikke første gang, at der bliver indtelefoneret bombetrusler i Odense.
Også Bilka har i januar i år været ramt af en bombetrussel, som lukkede indkøbscenteret i 6½ time.
De her bombetrusler medfører både forstyrrelser af den offentlige transport og er til stor gene for mange.
Bombetrusler skal tages alvorligt, og vi mener, det er uholdbart, at vi kan se, at den straf, der bliver udmålt, er på omkring 30 dage.
Det skal altså have større konsekvenser, når man fremsætter en bombetrussel.
Det vil afholde mange fra at lave de her drengestreger, hvis det har en alvorlig konsekvens.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Tak for det, formand.
Vi siger tak for en god debat.
Vi kunne måske godt have ønsket os lidt flere positive takter fra regeringspartiernes side, men alligevel har vi da fået stillet i udsigt, at der bliver lavet en evaluering af den her højesteretsdom, der nu skal fældes i forbindelse med bombetruslen i Lalandia her i sommer, og den ser vi i udvalget frem til at kunne få.
Odense Banegård er blevet nævnt og Kolding Storcenter den 21. december – den allertravleste tid – hvor butikkerne måtte lukke ned det meste af en dag.
Aarhus Universitet har haft bombetrusler flere gange inden for de sidste 2-3 år.
Det er jeg meget bekendt med, da jeg selv har en søn, der går dér, så derfor ved jeg, at det er til stor gene, også når de skal til eksamen.
Vi er også godt klar over, at der er forskel på de folk, der ringer ind med de her bombetrusler, og som det også før er blevet nævnt, behandles psykisk syge borgere jo efter en helt anden paragraf, og det skal de selvfølgelig også.
Men selv om langt de fleste bombetrusler jo heldigvis har vist sig at være falsk alarm, kan det simpelt hen blive som i Peter og ulven, når man har de her trusler, især i disse tider med terror og andre ting, hvor vi vender os om og kigger i toget, når vi er ude køre med det, for at se, om der stadig væk ligger en kuffert oppe i nettet, når dens ejermand er gået ud osv. osv.
Der er også tilfælde med folk, der skal transportere ting med toget, og så bliver de stoppet.
Der er utrolig store samfundsøkonomiske omkostninger forbundet med det.
Der er også personlige omkostninger, idet folk kan blive utrygge, når de hører om sådan en bombetrussel, og straffen på de 30 dages fængsel afspejler overhovedet ikke de forhold.
Tallene viser, at antallet af bombetrusler er stigende, at det er et stort og støt stigende problem, og strafferammen er ikke fulgt med.
Derfor håber vi på, at man efter den her redegørelse, som skal gøre os lidt klogere på, hvad strafferammen så kunne være, måske kunne tage sagen op igen i udvalget, og at man efter et folketingsvalg kunne få mulighed for at samle flertal for det.
Det er der meget der tyder på.
Men vi siger tak for en god debat om et så vigtigt og alvorligt emne, og så venter vi videre i udvalget.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jeg giver justitsministeren ret i, at vi kommer vidt omkring.
Vi skal både whistle og stalke, inden vi er færdige her.
Jeg har et spørgsmål til justitsministeren, men jeg vil da gerne kvittere for, at vi gør det med campingvognene.
Men angående ATK-vogne vil jeg sige, at jeg til min glæde mener at have hørt – men jeg vil godt lige have det bekræftet – at justitsministeren arbejder på, at det ikke nødvendigvis behøver at være politifolk, der bemander dem.
Det kan, tror jeg, lige så godt være nogle med en lidt kortere uddannelse, en 3-4 år inden for politiet.
Jeg vil bare have bekræftet, at det, jeg har hørt, også er i overensstemmelse med det, justitsministeren mener.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Det kan jeg bekræfte.
Det er klart, at det altid beror på en politifaglig vurdering hos Rigspolitiet, hvordan vi bruger vores politifolk bedst, men i en situation, hvor Danmark har været ramt af et terrorangreb, og hvor vi på baggrund også af den evaluering, der fremkom i går, kan se, at i hvert fald så langt mit øje rækker, kommer vi til at have behov for et andet beredskab end tidligere, er jeg meget optaget af at få frigjort politiressourcer til de væsentlige og vigtige politiopgaver.
Færdselskontrol er vigtigt, men jeg er enig med spørgeren i, at det er der også andre grupper der kan håndtere.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-07:
Det er jo så der, uenigheden opstår.
Så er der en anden ting, nemlig at hvis man er psykisk syg, ved fru Pernille Skipper udmærket godt, at så får man jo ikke samme straf, som hvis man er et normalt menneske, var jeg ved at sige – hvis man må bruge det udtryk.
Så er der jo nogle helt andre hensyn, der bliver taget, og det ved fru Pernille Skipper også.
Så det er et dårligt eksempel.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
For hvis man bliver vant til sådan noget eller har oplevet, at en bombetrussel slet ikke var noget i virkeligheden, så kan vi pludselig begynde at vænne os til det og så ikke reagere, hvis der reelt er grund til at være bekymret.
Så jeg er helt, helt enig i den betragtning af det, og det er et vigtigt argument i debatten.
Det fører bare ikke til, at en forhøjet strafferamme – og slet ikke en minimumsstraf – så skal være udtryk for, at man forhindrer sådan nogle bombetrusler ...
Undskyld, jeg tabte simpelt hen tråden et kort øjeblik.
Jeg har stadig væk tid.
Undskyld.
Jeg mener, at der er noget, man kan gøre blandt f.eks. psykisk syge, som vi har set et eksempel på.
Det er et psykiatripolitisk spørgsmål.
Der er noget social forebyggelse.
Men det er jo ikke et udtryk for et rationelt tænkende menneske, som træffer en rationel beslutning, og derfor tror jeg heller ikke, at en minimumsstraf i modsætning til en strafferamme på 1 år ville ændre på deres dumme beslutning om at ringe en trussel ind.
Susanne Eilersen (DF), 2015-05-07:
Jeg synes nu ellers, jeg hørte ordføreren sige i starten, at hun troede, at der skulle noget helt andet til, for at de her mennesker ikke skulle fremsætte bombetrusler, men så må jeg jo have hørt ordføreren forkert.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad ordføreren mener, hvis det var, at man ikke har sagt det, og om man måske kunne sige og komme med nogle eksempler på, hvad der så kunne hjælpe, når straf ikke hjælper for borgere.
Og jeg er fuldt ud med på, at vi nogle gange taler om psykisk syge og andre, og vi kunne også nævne Kolding Storcenter, hvor der var en 73-årig mand, der var sur på systemet, og han var jo ikke decideret psykisk syg, eller det, der skete sidste år, hvor der var en ung mand, der ikke var blevet færdig til sin eksamen og dermed lagde et universitet ned for en dag.
Hvad kunne så hjælpe?
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Men nu er det ikke Enhedslisten, der har fremsat beslutningsforslaget, så jeg forholder mig til det, der ligger, og det, der ligger, er et forslag, som man altid hører fra højrefløjen, og det er: Hov, her er der et problem, lad os hæve straffen.
Det synes vi er en dårlig idé.
Men det er fair nok.
Jeg indrømmer fuldt ud, at det er forskelligt fra person til person, hvad der kan virke individualpræventivt, som man siger, for at forhindre, at der bliver fremsat sådan nogle trusler.
Psykisk syge mennesker er en ting, at være sur på systemet er noget andet, og selvfølgelig skal det jo udløse en straf.
Der er bare ikke nogen eksempler på, at det at lave en minimumsstraf så vil forhindre noget i forhold til de eksempler, som ordføreren også selv kommer med.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Enhedslisten forholder sig jo kun til det her forslag og vil ikke komme med et bud på, hvad man så mener at der skal gøres ved bombetrusler, men man siger bare, at det her forslag ikke er godt nok.
Man kan jo lynhurtigt få det indtryk – jeg håber ikke, det er tilfældet – at Enhedslisten faktisk er ligeglad og ikke synes, at der skal gøres noget ved det her.
Så stiller fru Pernille Skipper sådan et lidt retorisk spørgsmål, altså om det her er præget af omtanke, og om man tænker over, hvad strafferammen er.
Ja, det håber jeg da.
Jeg tror da, at det, hvis man sidder og er i gang med at ville indtelefonere en bombetrussel – hvor det lige nu er 30 dages fængsel, som er straffen – så har en konsekvens, hvis det er 1 år, som er minimumsstraffen, altså at det simpelt hen afskrækker folk fra at gøre det.
Så vil jeg bare lige til sidst spørge om noget.
Man ønsker at straffe, hvis det er planlagt og velgennemtænkt, men jeg husker jo ikke, at Enhedslisten har ønsket at straffe eksempelvis kabeltyve hårdere.
For det må jo om noget siges at være velplanlagt og velgennemtænkt, når man stjæler kabler.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Jeg vil faktisk ikke engang værdige det en kommentar, altså at jeg, fordi jeg ikke har et udspil med i baglommen til fru Mai Mercado, så er ligeglad med bombetrusler.
Som jeg lige stod og sagde, er det jo forskelligt fra person til person, hvad årsagen er til, at de her bombetrusler er blevet fremsat, og derfor er det også forskelligt, hvad man skal gøre for at forhindre det, og der skal, som jeg sagde, selvfølgelig være en straf.
Men det er fint nok, det står jo så for fru Mai Mercados egen regning.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at fru Mai Mercado skal holde op med at fremsætte beslutningsforslag på baggrund af, hvad hun håber der virker kriminalpræventivt, og så synes jeg, at hun skal læse, hvad der reelt er kriminalpræventivt.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen overraskelse, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti ser meget forskelligt på både straf, kriminalitet og kriminalitetsbekæmpelse.
Når Enhedslisten nu ikke bakker op om det her beslutningsforslag, hvad er så Enhedslistens holdning til bombetrusler?
For det har vi stadig væk ikke hørt.
Og er Enhedslisten tilfreds med de 30 dage, eller synes man, at det skal have en større konsekvens, og at der skal være en større straf forbundet med at indtelefonere en bombetrussel?
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Nu er strafferammen i dag jo også højere end 30 dages fængsel, så vidt jeg husker.
Og igen: Selvfølgelig er vi da ikke ligeglade med, at der bliver indtelefoneret en bombetrussel.
Hvad er det for et spørgsmål?
Må jeg være her.
Det er rigtigt, at De Konservative og Enhedslisten ser forskelligt på straf, og det er, fordi Enhedslisten mener, at vi skal bruge sådan noget intelligent, der, hvor det reelt kan have en forebyggende effekt.
De Konservative har en tendens til at fremsætte beslutningsforslag om højere straffe, hver gang der er et problem i medierne, man gerne vil være handlekraftig i forhold til.
Jeg synes, fru Mai Mercado skulle tænke over, at hvis det her beslutningsforslag går igennem, så straffer man bombetrusler mod offentlige transportmidler hårdere end f.eks. voldtægt.
Er det virkelig det, De Konservative mener?