runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Jeg vil tro, at den lovgivning, som hr. Søren Krarup henviser til, er udlændingeloven fra 1983, som blev vedtaget med et meget, meget bredt flertal her i Folketinget.
Jeg tror, Fremskridtspartiet var det eneste parti, som stemte imod, og de ændringer, der fandt sted under lovbehandlingen, var, så vidt jeg har orienteret mig, nogle retssikkerhedsmæssige opstramninger.
De blev foreslået af den daværende justitsminister, hr. Erik Ninn-Hansen.
Det var med andre ord et meget, meget bredt flertal i Folketinget, som stod bag den lovgivning.
Partierne er jo givetvis gået til det med mange forskellige ønsker og forventninger til, hvad der ville komme ud af det, og jeg er helt sikker på, at begge de citerede herrer har foretaget en vurdering, som de mente holdt.
Jeg må også sige, at jeg finder, at det måske er mindre retvisende at sige, at dansk lovgivning skal være en brik i spørgsmålet om, hvor mange mennesker med indvandrerbaggrund der bor i hele Europa i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-06-11:
Jeg kom sådan lige til at tænke på det nye, moderne Facebook.
Det er måske sådan, at fru Pia Kjærsgaard er blevet Facebookven med hr. Lars Barfoed; de har jo før haft et fortrinligt samarbejde.
Jeg forventer ikke, at der kan svares på det, men det er jo i hvert fald interessant, hvis det skulle være sket.
Så vil jeg også, når vi nu taler om skattelettelser og om, at vi ikke har penge nok, som der bliver sagt, spørge, hvad der er vigtigst.
Hvis man nu skal have en ny strålekanon på Rigshospitalet, der koster i størrelsesordenen 1 mia. kr., er det så vigtigst at sikre en sådan strålekanon, der kan kræftbehandle børn meget præcist, så de ikke får en ny kræft 10 år efter, eller give 1 mia. kr. i skattelettelser?
Hvad er vigtigst for De Konservative?
Frank Aaen (EL), 2008-06-11:
Jeg vil gerne tilbage til spørgsmålet om folkeafstemningen om forbeholdene.
Da Lissabontraktaten skulle gennemføres, så vi jo, at de store japartier snød befolkningen for en folkeafstemning.
Der er kun et land i hele EU, der stemmer - nemlig Irland i morgen.
Det, der er på vej nu, er jo en afstemning om forbeholdene, og i august måned kommer der en statsrapport, der har sine konklusioner på, hvad forbeholdene betyder og ikke betyder.
Der er det jo vigtigt, at der er tid til at give andre svar, lave andre analyser og formulere andre problemstillinger i god tid.
Den statslige organisation har haft måneder til at lave sin rapport.
Det kræver jo flere måneder, hvis der skal være en ordentlig og afbalanceret debat.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Nej, det er det ikke.
Jeg vil i hvert fald gerne se det citat, hvor vi skulle have sagt, at det ikke kan lade sig gøre.
Vi siger hele tiden, at vi skal have en målsætning som et pejlemærke.
Vi siger, at vi ikke vil have nogen fast grænse for, at vi skal nå det på en bestemt dato.
Men igen, vi skal ikke kaste os ud i fortænkte forslag for lige præcis at nå det på procenten.
Det er derfor, vi holder fast i, at det ikke skal være en fastsat grænse, men et pejlemærke, som vi har ambitioner om at nå hundrede procent.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Sophie Løhde (V), 2008-06-11:
Jeg fik jo ikke noget svar på mit spørgsmål, så det tager jeg som udtryk for, at SF har tænkt sig stemme for i morgen.
Dermed stemmer SF jo også for at udbygge de psykiatriske patienters rettigheder til at vælge et privat sygehus.
Kan SF's formand så forklare mig, hvori forskellen består mellem at give patienterne en rettighed på det ene område og give patienterne en rettighed på det andet område?
SF vil på den ene side gerne stemme for forslaget i morgen, men ønsker på den anden side at fratage patienterne i det almindelige sundhedsvæsen deres ret til at komme hurtigt i behandling.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Er akustikken dårlig herinde, eller hvad?
Jeg synes slet ikke, Venstres ordfører hører efter, hvad jeg siger.
Så jeg forstår ikke spørgsmålet, beklager.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-11:
Det var jo ret slående, da man hørte statsministeren og også senere Venstres politiske ordfører, at der simpelt hen ikke var grænser for rosen til Dansk Folkeparti.
Det var simpelt hen det mest fantastiske, og det var virkelig dejligt at have et samarbejde med Dansk Folkeparti.
Til gengæld var det endnu mere slående, at der ikke var en eneste rose til Det Konservative Folkeparti.
Altså, samarbejdet mellem regeringen og Det Konservative Folkeparti tager man åbenbart fuldstændig for givet.
Jeg kan forstå, at det heller ikke er den konservative politik, der bliver ført.
Her for nylig, det var den 6. juni, var der ti konservative borgmestre, som virkelig gik til angreb på regeringen, og som gav udtryk for, at det jo simpelt hen er Dansk Folkepartis nidkære detailstyring over for kommunerne, der har fået lov til at sætte dagsordenen i dansk politik.
Det er ikke Det Konservative Folkepartis politik, det er ikke friheden, det er ikke tilliden til kommunerne, der gør sig gældende.
Det er jo ret kradsbørstige udsagn, der kommer fra de ti konservative borgmestre: Styringen af kommunerne er absurd stram, og truslen mod lokaldemokratiet bliver større og større.
Der bliver også sagt af den konservative borgmester i Odense, Jan Boye, at det lokale demokrati ikke kun er under pres, det er direkte truet.
Hvordan er det som konservativ politisk ordfører at være vidne til, at ikke alene får Dansk Folkeparti rosen, men det er åbenbart også dem, der fuldstændig sætter dagsordenen i dansk politik?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Nu er det sådan, at jeg har statsministerens tale på skrift, og statsministeren takkede så absolut Det Konservative Folkeparti for det gode samarbejde.
Det er sådan, det fungerer.
Så samarbejder vi med Dansk Folkeparti, og dem har vi et godt samarbejde med.
Jeg kan huske, at da vi sad i opposition og Socialdemokraterne sad med regeringsmagten, havde vi også altid til afslutningsdebatten en håndfuld socialdemokratiske borgmestre, der var utilfredse med den politik, som den socialdemokratisk ledede regering førte, og det drog vi selvfølgelig også op i debatten.
Jeg tror, at man skal se det den måde, at kommunerne godt vil bestemme mere, og vi bliver til en vis grad nødt til at have fat i tøjlerne herindefra.
Jeg vil slet ikke bevæge mig ud i den form for diskussion.
Jeg kan kun sige, at det, der er helt afgørende her, jo er, at regeringen følger det spor, som den socialdemokratisk ledede regering i sin tid lagde ud med 2010-planen, og vi har lavet det til en 2015-plan.
Der er en begrænsning i forhold til den vækst, der er plads til i samfundet.
Og en anden del af den vækst bliver der mulighed for at få råderum over ude i kommunerne.
Kommunerne vil godt have et større råderum, men så hænger tingene ikke sammen, og sådan er det.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Jeg hørte også statsministeren rose Dansk Folkeparti næsten skamløst og Venstres ordfører takke for det gode samarbejde, men jeg forstod mest statsministerens tale som en slags afskedstale.
Det kan godt være, at jeg ikke hørte efter, men jeg hørte ikke den konservative ordfører omtale Dansk Folkeparti rosende overhovedet.
Det kan skyldes to ting.
Enten at tiden simpelt hen løber ud - vi kender alle det med, at vi rammer ind i de 15 minutter - eller også kan det skyldes, at man ikke lige var kommet i tanke om det.
Jeg vil bare spørge, hvilken af de to grunde det var.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg vil bare sige til hr. Villy Søvndal, at rigtige venner ikke behøver sådan at gå rundt og rose hinanden hver dag.
Der har man sådan en indforståethed, der er sådan et lille blink i øjet nok.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det er sådan lidt videre i forhold til det der indforståede blink, for jeg står med det samme brev, som hr. Rasmus Prehn var inde på, fra de ti konservative borgmestre.
Jeg tror, at det er samtlige konservative borgmestre, der truer med, at nu er nok nok.
De har et eksempel med en gangbro i Høje Taastrup, der er blevet ramt af en kranbil, og derfor skal den helst repareres, så den kan bruges.
Det er sådan, at kranbilens forsikring betaler udgiften - de tager faktisk penge med til Høje Taastrup, men hvis Høje Taastrup afholder udgiften, bliver de ramt af en bøde, fordi sådan noget må man ikke.
Der er et lignende eksempel ude fra Herlev, hvor en skole blev ødelagt sidste sommer på grund af oversvømmelse.
Kunne man ikke løse det jerngreb, man har om kommunerne, i tilfælde af naturkatastrofer eller bilulykker eller sådan noget?
Det kan selv et planøkonomisk system som det kinesiske da finde ud af.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-11:
Jeg skal selvfølgelig beklage, hvis det er sådan, at statsministeren rent faktisk kom med en smule ros til Det Konservative Folkeparti.
Jeg tror, at vi alle sammen var meget forbavsede over, hvor meget de virkelig skulle roses.
Men pyt nu med det, lad os gå til det politiske.
For det er jo virkelig massivt, det er jo ikke bare nogle enkelte konservative borgmestre, det er jo stort set alle.
Jeg ved ikke, om det er sådan, at den konservative ordfører kan nævne bare tre konservative lokalpolitikere, der synes, at den politik, der bliver ført på det her område, bare er fremragende.
Bare tre.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Nu synes jeg, at det er meget vigtigt at holde fast i, at der er en udgiftsramme, som vi skal overholde.
Den har vi så fordelt mellem staten og kommunerne, og for den sags skyld også regionerne.
Men det er da rigtigt, at vi skal finde praktiske løsninger på praktiske problemer, og det er jo netop derfor, at kommunerne lige nu sidder og forhandler med staten om at finde en aftale her.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Hvis der er en forskel, tror jeg, den består i, at Venstres ordfører ikke helt forstod, hvad jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at vi ønsker at udbygge et så velfungerende offentligt sundhedssystem, at det er der, det bliver naturligt at sætte ressourcerne ind.
Jeg har ikke talt om forbud, jeg har ikke talt om at forbyde en bestemt type hospitaler.
Jeg har talt om at udbygge et så velfungerende offentligt system, at det er der, vi kaster vores ressourcer ind.
Sophie Løhde (V), 2008-06-11:
Nu kan man jo forstå på hr. Villy Søvndals svar her i dag, at SF ønsker at fratage de danske patienter deres ret til at komme i behandling på et privat sygehus, hvis det offentlige ikke kan levere behandling inden for 1 måned.
Det er jo klar tale, og det betyder reelt, at det kun er alle dem med den tykke tegnedreng, der kan få lov at komme i behandling hurtigt.
Men det interessante er jo så, at vi i morgen tredjebehandler et forslag her i Folketinget, som netop går ud på at give de psykiatriske patienter ret til hurtig udredning og behandling.
Hvis det offentlige ikke kan levere behandling inden for 2 måneder, har de psykiatriske patienter under 19 år ret til at komme på et privathospital.
Derfor vil jeg høre, om SF også er imod og har tænkt sig at stemme imod det forslag i morgen.
Når nu man er imod det på det ene område, vil det måske være naturligt, at man også er det på det andet område.
Eller er der en eller anden forskel herimellem?
Vivi Kier (KF), 2008-06-11:
Denne regering har postet mere end 17 mia. kr. i det offentlige sundhedssystem.
Vi går helt bestemt ind for fri og lige adgang.
Men jeg kan høre, at vi er enige om, at der mangler arbejdskraft, og om, at vi der har en fælles udfordring.
Det er ikke kun på sygeplejerskeskolerne og på lægestudiet, at man mangler ansøgninger, det er jo overalt, og det er på grund af de meget små årgange.
Så det er den fælles udfordring, vi har.
Alligevel er der ansat mere end 1.200 flere læger og 1.500 flere sygeplejersker i den offentlige sektor.
Nogle af disse læger, der har en fuldtidsstilling i det offentlige, har sagt ja til at ville udnytte den kompetence og viden, de har, og bruger deres fridage og afspadseringsdage på at arbejde ekstra ude i det private, og det er jo til glæde og gavn for patienterne.
Jeg vil gerne spørge SF, om man ønsker, at disse læger og sygeplejersker i stedet skal gå hjemme i haven, eller om man gerne vil have, at de yder en ekstra indsats til gavn for os alle sammen.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Jeg synes bestemt, at vi i en situation, hvor vi mangler arbejdskraft, skal opfordre folk til at yde alt, hvad de kan.
Altså, der er jo igen ikke megen idé i at lave en opdeling i privat og offentligt, for hvis vi gør det i et offentligt sundhedsvæsen, er det jo lige så godt og lige så produktivt.
Det er underligt at have det ideologiske udgangspunkt, at alt, hvad der rykker over i det private system, er godt, og at alt, hvad der er i det offentlige system, er sådan nødvendigt, det må vi leve med.
Det er at tale ned til den offentlige sektor.
Og det vil jeg godt advare imod i en situation, hvor vi, rigtigt set, står med mangel på arbejdskraft.
Hvis vi ikke gør det attraktivt både i forhold til løn, i forhold til arbejdsvilkår, i forhold til anerkendelse og i forhold til frihed i jobbet at arbejde i den offentlige sektor, er risikoen, at vi ikke får de kernegrupper, der er forudsætningen for at kunne levere den velfærd, vi i SF i hvert fald ønsker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-06-11:
Ja tak, hr. formand - eller fru formand, skulle man måske sige i dagens anledning.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål, og det drejer sig lidt om det med SF's økonomiske troværdighed, som også tidligere spørgere, bl.a. Venstres ordfører, har været inde på.
Eksempelvis den 22. februar havde vi fire beslutningsforslag her i Folketinget, som var blevet fremsat af SF, om uddannelsespolitiske initiativer.
Så vil jeg gerne i dagens anledning spørge ordføreren om det med, at man i SF, hvilket ordføreren tidligere var inde på, er ambitiøs: Er man ikke også i det her tilfælde lidt for generøs?
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det vil måske være en fordel for en oplyst debat at oplyse, hvad det var for et forslag, vi diskuterede.
Så synes jeg også, man skal lade være med at lave det der prokuratorkneb med en indskudt sætning, der hedder »de kostede så i øvrigt 39 milliarder over 10 år« - lige så stille.
Altså, det er for lyst til den slags, ikke også!?
Når man anviser finansiering af udgifter, så er man ikke uansvarlig.
Så kan man være uenig, og det er jeg helt sikker på at hr. Skibby er, og det er en af grundene til, at han vælger at stille op for Dansk Folkeparti.
Jeg er valgt for SF, og vi har en ambition om et uddannelsessystem, der fungerer; om et sundhedssystem, der fungerer; om ældre, der får en ordentlig hjælp; og om en folkeskole, der fungerer.
Den ambition har Dansk Folkeparti så åbenbart ikke; men det er jo fint nok, at der så er to forskellige partier at stemme på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-06-11:
Der er såmænd ikke noget i det spørgsmål, jeg stillede, der ikke kan tåle dagens lys, men det er måske også lidt svært for ordføreren at svare på spørgsmålet, når det drejer sig om så mange milliarder.
Men jeg vil gerne sige, at det er rigtigt, at de forslag, som blev fremsat, mente man fra SF's side var fuldt finansierede.
En af de måder, man så valgte at finansiere de her fire forslags milliarder på, var bl.a. ved simpelt hen at fjerne det danske hjemmeværn.
Når man så vælger at finansiere de her SF-initiativer ved at lukke og slukke det danske hjemmeværn, vil jeg spørge, hvem der så i givet fald skulle udføre alle de her opgaver, som jo hvert år løber op i over 350.000 mandetimer.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Men se, så nåede vi jo frem til de rigtige svar, nemlig at vi er enige om, at der var finansiering for SF's forslag.
Det er også det, hr. Skibby nu dokumenterer, ikke også?
Fint nok, så er vi enige om det.
Det, der så trykker hr. Skibby, er, at han ønsker at bevare hjemmeværnet måske endda udvide det, det ved jeg ikke, for med alle de opgaver, der er, lød det næsten, som om man kunne blive forpustet af de ting, der skulle klares.
Jeg vil godt sige, at hjemmeværnet blev oprettet på et tidspunkt, hvor Danmark var i en fuldstændig anderledes sikkerhedspolitisk situation efter anden verdenskrig, med risiko for en fjende, der kom over grænsen.
Jeg tror, end ikke hr. Skibby er i stand til at antyde sandsynligheden for, at vi vil blive angrebet på den måde af en fjende, der sådan kommer marcherende op til Kruså, eller hvor det nu er henne.
Det er ikke det scenarie, vi har, vel?
Vi i SF har det synspunkt på den offentlige sektor, at når ting forandrer sig, skal vi også være villige til at forandre den offentlige sektor.
Det er måske der, vi skiller.
Igen bliver mit svar lidt det samme som det, jeg gav til hr. Peter Skaarup.
Det afhænger af, hvad vi skal stemme om.
Det ved jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Jeg ved ikke, om statsministeren ved det, eller om han vil bruge sommeren til at overveje det.
Det må han jo svare på.
Men jeg synes f.eks., det er helt afgørende, om vi skal stemme om et, to eller tre forbehold.
Det ved jeg ikke, det vil den kommende tid jo vise.
Det tager vi fat på efter sommerferien.
Jeg synes til gengæld, at det er afgørende at sikre, at der er den nødvendige tid.
Hvor meget det lige præcis er, synes jeg er umuligt at svare på, når man ikke ved, hvad opgaven er.
Frank Aaen (EL), 2008-06-11:
Der er i hvert fald to forbehold, man kan være sikker på kommer med i pakken.
Og uanset om det kun er det ene af dem, kræver det en debat.
Altså, hvis vi skal lave forsvarsforbeholdet om, sådan at dansk sikkerhedspolitik får en helt anden drejning, kræver det da en debat, og hvis vi skal lave retsforbeholdet om, sådan at dansk udlændingepolitik får en helt anden drejning, kræver det da en debat.
Man behøver ikke at vide, nøjagtig hvad der skal til afstemning, for at vide, at de to store emner ikke er noget, der lige kan klares på 3 uger, hvis man vil have en demokratisk debat.
Når nu SF traditionelt kommer med i aftaler om den her slags sager, ville det jo være rart, hvis SF herfra i dag kunne forsikre befolkningen om, at hvis SF er med i en aftale om afstemning om forbeholdene - om et, to eller tre forbehold - bliver der ordentlig tid til debat, og så er det ikke noget, der ordnes på nogle få uger.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Jeg har heller ikke talt om 2 eller 3 uger.
Jeg ved det ikke.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil rykke ud med det.
Jeg ved det ikke.
Jeg tror kun, der er én mand, der ved det, hvis han overhovedet ved det.
Men selvfølgelig skal vi have den nødvendige tid til at diskutere, og hvor meget det lige præcis er, afhænger af omfanget af det, vi skal diskutere.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg synes, der er penge i systemet til betydelige forbedringer på områder, der trænger til et løft.
Det, vi taler om er her, er jo en vækst.
SF's ordfører taler om det, som om vi er i gang med den helt store sparekniv og et utal af nedskæringer.
Det er jo ikke tilfældet.
Der er tale om en samlet vækst.
Pengene må da blive brugt til noget.
Det lyder, som om man i Socialdemokratiet, hos SF og hos Enhedslisten blot sidder og accepterer, at pengene åbenbart falder ned i et sort hul.
Fru Astrid Krag nævnte selv et beløb på 1,5 mia. kr.
Det er da vækst, og det er penge, der kan bruges til gode ting og sager ude i kommunerne.
Og så taler man om det, som om det er besparelser.
I princippet skal man jo ikke skære ned, men man må omprioritere, hvis man vil lave en bedre indsats på nogle områder i kommunerne.
Astrid Krag (SF), 2008-06-11:
Jamen spørgsmålet er jo, om der er penge til alt det, man har lovet
det vil sige, om der rent faktisk også er penge til at få ført alle de gyldne løfter, man giver fra regeringens side, ud i livet, når det f.eks. kommer til vores sundhedsvæsen.
Jeg kan forstå, at regeringen vil pålægge regionerne og sygehusene, at de skal øge produktiviteten med 2 pct.
Nu står vi jo med nogle akutte problemer med rekrutteringen til lige præcis de her erhverv.
Jeg ved, at ordføreren ikke vil snakke om den igangværende konflikt, så jeg skal prøve at holde mig lidt fri af den.
Men jeg vil alligevel spørge den konservative ordfører, hvordan hun tror, at sundhedspersonalet vil reagere, når de får at vide, at de skal løbe lidt hurtigere og arbejde lidt mere over for at leve op til regeringens løfter om en øget effektivitet på sygehusene, efter at det her forløb jo ikke har vist skyggen af vilje fra regeringens side til at finde de penge, der skal til for at lukke det løngab, somjeg tror, er en af de væsentlige årsager til, at vi har så svært ved at rekruttere faglært personale, og at vi har så svært ved at få folk til at søge ind på de uddannelser, vi faktisk har brug for i vores sundhedsvæsen.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Hvis man effektiviserer, så betyder det ikke, at personalet skal løbe hurtigere.
Det er der overhovedet ikke tale om.
Det handler jo om at lave nogle smartere løsninger og finde ud af, hvordan man kan tilrettelægge arbejdet langt bedre, end man gør i dag.
Nu er der på Vejle Sygehus et projekt og en god måde, de gør det på, bl.a. med kræftbehandling og et sammenhængende forløb fra man kommer ind, til man bliver behandlet osv.
Og det er jo netop af den slags, vi skal lære at blive bedre.
De gør det godt på nogle sygehuse, og det skal man gøre på flere sygehuse.
Det handler om bedre ledelse og bedre tilrettelæggelse ikke om, at medarbejderne skal løbe hurtigere, for det kan de ikke.
Kim Mortensen (S), 2008-06-11:
Jeg hæftede mig specielt ved den del af ordførerens tale, hvor vi fik at vide, at vi har en stærk økonomi, at ingenting kommer af sig selv, og at vi mangler arbejdskraft.
Den konservative ordfører når så frem til, at man i perioden 2001-2007 har foræret 25 mia. kr. væk i skattelettelser i stedet for at bruge denne situation til at investere nogle af de penge, der er i den her stærke økonomi, eksempelvis på uddannelsesområdet.
Det er penge, der jo så bl.a. skal finansieres af det, vi skal leve af - det vil sige det, der skal skaffe arbejdskraften, nemlig vores uddannelsessystem.
Eksempelvis er der i samme periode sket besparelser for 1,2 mia. kr. alene på folkeskoleområdet.
Kunne vi ikke her ved debatten få at vide, hvad det er, Det Konservative Folkeparti synes er vigtigt for uddannelsessystemet at løfte, når man samtidig laver en meget stærk centralisering og en meget stærk indskrænkning af de økonomiske muligheder?
Altså, hvad er det, Det Konservative Folkeparti mener, uddannelsesinstitutionerne skal løfte for de færre penge, der nu er til rådighed?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg kan igen slet ikke genkende det billede af, at der er færre penge til rådighed.
Vi har indført, at der skal laves test, så man opfanger de svage elever og gør en ekstra indsats i forhold til dem, og så man sikrer, at flere går ud af folkeskolen med en afgangseksamen.
Billedet af, at det bare er én stor besparelse, og at der ikke bliver satset på uddannelsesområdet, er forkert.
Der er jo også blevet sat ekstra mange penge af til forskning i forbindelse med Globaliseringsfonden osv.
Så jeg synes faktisk, at det står godt til.
Vi synes da absolut, at der skal investeres i fremtidens uddannelser, og det har den her regering jo også gjort.
Derfor synes jeg, det er tom retorik at stå og sige, at vi skærer ned på uddannelserne.
De skal følge nogle instrumenter, sådan at man sørger for at få eleverne godt igennem uddannelsesforløbet.
Men det billede, der bliver tegnet af den socialdemokratiske spørger her, mener jeg er fortegnet.
Jeg mener, at vi som regering virkelig har sikret en bedre standard i folkeskolen på ungdomsuddannelserne, også hvad angår forskningen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-06-11:
Jeg noterer mig, at ordføreren i sin indledning lægger meget vægt på klima- og energipolitikken, men slet ikke nævner klima i forbindelse med trafikpolitikken, på trods af at jeg ved, at ordføreren faktisk også er trafikordfører.
Derfor vil jeg gerne spørge lidt ind til det.
I den forbindelse udtalte fru Henriette Kjær, at Venstres klima- og trafikudspil var både langhåret og venstreorienteret.
Betyder det helt konkret, at De Konservative i modsætning til statsministeren ikke mener, at man kan lave en sammenhæng mellem klimapolitik og trafikpolitik, og at klimapolitik kun handler om energipolitik?