runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Må jeg ikke starte med at korrigere en fejl.
Vi skældte ikke VK-regeringen ud for ikke at bruge penge nok.
Vi skældte VK-regeringen ud specielt for at bruge penge på det forkerte, nemlig ufinansierede skattelettelser.
De kunne have været brugt bedre til at skaffe flere job, til at skaffe en mere stabil økonomi.
Det er på plads.
Der er sådan set ikke forskel på blå bloks 0,85 pct. og den nuværende regerings 0,85 pct. Men jeg vil opfordre Venstre og Konservative til at læse lidt videre.
Altså, vores 2020-plan er jo andet end vækst i den offentlige sektor på 0,8 pct.
Det er en fornyet indsats på uddannelsesområdet.
Det er fornyede initiativer på områder som vækst, beskæftigelse, grøn omstilling, servicetiltag på 6 mia. kr., og så er det omprioritering på 5 mia. kr.
Der er rigeligt at tage fat på, men det er jo et spørgsmål om at sige, at det er det her, der er udfordringen.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at vi jo også skal finde pengene til at løse den her udfordring, og det er derfor, at vi nu har sat gang i det meget store reformarbejde.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Ja, tak.
Kunne hr. Kristian Thulesen Dahl forestille sig, at der ikke var vedtaget en finanspagt i EU, men at vi alligevel i Folketinget lavede en budgetlov, der var fuldstændig magen til det her bortset fra de bemærkninger, der her henviser til finanspagten?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Ja, det kan man sagtens forestille sig.
Altså, man kan sagtens forestille sig, at det kan være en god idé at lave nogle faste rammer.
Det illustrerer vi jo også vores støtte til i forhold til de lovforslag, vi har til behandling ved siden af det her med budgetloven, der handler om kommuners og regioners overholdelse af deres budgetter.
Det har vi været optaget af i årevis.
Det sanktionsregime, der i virkeligheden er gældende i dag, i forhold til at kommuner og regioner skal holde deres budgetter, har vi i en eller anden grad stået fadder til; det har vi i hvert fald været meget optaget af, og det er vi meget optaget af.
At føre en ansvarlig økonomisk politik er magtpåliggende for Dansk Folkeparti.
Der, hvor vi siger stop, der, hvor vi siger nej, gør vi det, fordi vi er underlagt et EU-regelsæt, europagten, finanspagten, der påbyder os at gøre det sådan her, altså så vi i virkeligheden er tvunget til at have sådan en budgetlov.
Vi vil ikke have, at Folketinget er tvunget til det.
Det, vi gør her i Folketinget, skal vi gøre, fordi vi synes, det er fornuftigt at gøre, og ikke, fordi andre har påbudt os at gøre det.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Vil hr. Thulesen Dahl bekræfte – hvis det er muligt – at Danmark eller rettere Folketinget kan vedtage at være med i det her, uden at det påvirker muligheden for, at vi selv bestemmer, hvordan vi håndterer de her regelsæt?
Vil hr. Thulesen Dahl bekræfte, at Danmark kunne have ladet være med at tilslutte sig finanspagten, men alligevel have en budgetlov med de regler, der er her, uden at EU kunne komme efter os?
For det er en mellemstatslig aftale.
Det er jo ikke EU som sådan, der pålægger os at gøre det; det er os selv, der pålægger os at gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Altså, det kan Folketinget jo bare beslutte, hvis man vil.
Jeg henviste til side 12 i bemærkningerne.
Og hvis fru Marianne Jelved vil gøre sig den ulejlighed – nu har hun selvfølgelig læst det hele, det ved jeg, da hun er et grundigt politisk menneske – at genlæse det, vil hun kunne se alle de steder, hvor ting bliver skrevet ind i budgetloven, fordi vi er tvunget til det af finanspagtens regler.
Og det gør man jo ikke, medmindre vi er klemt inde af det her.
Så kan man sige, at det selvfølgelig er Folketinget, der med et flertal har besluttet, at Danmark skal være underlagt det her regime.
Det er jo Folketinget, der har besluttet, at vi nu skal diskutere med Europa-Kommissionen, hvordan man opgør det strukturelle underskud.
Det er Folketingets flertal, der beslutter det, altså, de partier, der i september mente, det var forsvarligt at gå ind for en kickstart under de daværende økonomiske konditioner for landet, påtvinger sig nu selv den spændetrøje, at hvis den tilsvarende situation opstår i fremtiden, vil man ikke være i stand til at gennemføre den selv samme kickstart, medmindre man får lov.
Altså, det er fuldstændig korrekt, at der er et flertal her i Folketinget, der ønsker det, og det er mig uforståeligt, at der er et flertal for det.
Det vil jeg tillade mig at bekæmpe, og samtidig vil jeg sige, at vi kan i Folketinget, hvis vi har fastholdt vores suveræne ret, føre den ansvarlige økonomiske kurs for det her land.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Det var et interessant svar, for hele svaret handlede om, hvad regeringen havde af ønsker til omprioriteringer og til besparelser, men det, jeg spurgte om, var, hvad det er i forhold til vores 2020-plan og vurdering af dansk økonomi, der har ændret sig i den 2020-plan, der er lagt frem nu.
Hvad er det, krisen har gjort værre?
Det er jo interessant, fordi Socialdemokratiet altid bruger det som undskyldning for at være løbet 10.000 km væk fra de mange løfter, man gav danskerne.
Så læser man 2020-planen, og så kan man se, at der ikke står andet, og det er alvorligt nok, end at den største forværring af dansk økonomi, der har været siden valget, skyldes den finanslov, regeringen selv har gennemført.
Alt det, som hr. John Dyrby Paulsen svarer mig, handler om, hvilke prioriteringer regeringen har fremadrettet.
Så hvor er håndværkertilbuddet blevet af?
Jeg så også, at statsministeren på pressemødet i dag gentog, at det, at man vil skære ned på en lang række velfærdsområder, var på grund af krisen.
Det er bare interessant, at det ikke bliver underbygget af den publikation, som regeringen selv lægger frem i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om han kan huske et år tilbage.
Kan ordføreren huske, at S og SF for et år siden fremlagde et stort politisk udspil under overskriften »Fair Løsning 2020«?
Kan ordføreren huske, at der i »Fair Løsning 2020«, som altså i maj 2011 var skitseret, var brug for en vækst i de offentlige udgifter på 1,4 pct.?
Kan ordføreren huske, at der i det udspil blev skrevet, at de 1,4 pct. skulle skrives ind i en kommende budgetlov?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Det korte svar er jo: Ja, det kan jeg godt huske.
Hvis man skal bygge lidt på det, må man sige, at vi jo har set en hel del siden for et år siden.
Vi har oplevet en ny regering, vi har overtaget en økonomi, som var noget værre, end nogen havde regnet med.
Vi har nogle betydelige udfordringer i forhold til bare den kortsigtede udvikling i dansk økonomi.
Vi har overtaget et hul, om jeg så må sige, i forhold til den nuværende finanslov.
For bare et par måneder siden vurderede vi det til at dreje sig om 100 mia. kr.
Det er et meget, meget stort beløb, og nu bliver det måske lidt større.
Det er stadig meget, meget stort.
Vi har lavet en finanslov, hvor vi har skabt 11.000 arbejdspladser i år.
Vi har lavet en energiaftale med 7.000 arbejdspladser.
Det afspejler sig også i den budgetlov, der nu ligger.
Men man skal hele tiden holde fast i, at den budgetlov, der nu ligger, jo er rammen.
Den ramme skal fyldes ud bl.a. med de konkrete udgiftslofter for 2014, 2015, 2016 og 2017, og det er vi altså ikke nået til, og det er ikke en del af den nuværende budgetlov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Underskuddet for i år var ved valget sidste år vurderet til 85-86 mia. kr.
Så kan man spørge, om det er Socialdemokratiets skyld.
Nej, det er det måske ikke, men man kan da godt glæde sig over det.
Det pudsige er jo så, at det skal bruges som argument for, at det, S og SF skrev i deres program for under et år siden, ikke længere står ved magt.
Hvad er det helt afgørende, der er ændret, siden man nu ikke vil skrive et vækstmål for den offentlige sektor ind i en budgetlov?
Man skriver, at der skal være en vækst på 1,4 pct. årligt i de næste 4 år.
Dette ville man skrive ind i en budgetlov.
Nu behandler Folketinget i dag forslag til budgetlov.
Det fremgår ikke af det forslag, at det, som S og SF gik til valg på, altså det, de sagde for under et år siden, er en del af det.
Er de 0,8 pct. i vækst i offentlige udgifter, som man så har præsenteret i dag for den undrende befolkning, så en del af budgetloven?
Så kunne der trods alt have været den sammenhæng i det.
Hvordan skulle det forstås, at man for mindre end et år siden sagde, at det vækstmål, man havde for den offentlige sektor, skulle skrives ind i budgetloven?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Nu vil jeg nødig virke belærende over for en mangeårig finansordfører for Dansk Folkeparti, men helt ærligt, sandheden er jo, at da vi lavede sidste års finanslov, var det skønnede underskud på 100 mia. kr.; lad det ligge.
Den budgetlov, som vi nu er i gang med, er en rammelov.
Inden for den budgetlov skal der vedtages nogle udgiftslofter på de forskellige områder, og det er jo der, vi kommer til at diskutere, hvad udgiftslofterne skal være på og dermed væksten eller udviklingen i de offentlige budgetter.
Så hvis der skal skrives noget ind, er det jo i den sammenhæng og ikke i forbindelse med rammebudgetloven, som vi behandler nu.
Der er man jo velkommen til at have alle mulige ønsker også fra Dansk Folkepartis side til, hvordan de udgiftslofter skal fastsættes.
Det er jo den diskussion, vi tager der.
Derfor er jeg lidt undrende over for, at hr. Kristian Thulesen Dahl stiller netop det spørgsmål, for hr. Kristian Thulesen Dahl burde jo vide, at den budgetlov, vi behandler nu, er en rammelov, og at udgiftslofterne forhandles på et senere tidspunkt.
Lad os nu være meget konkrete.
Den her budgetlov, som vi behandler nu, behandler vi, fordi der er lavet en aftale mellem regeringen, Venstre og Konservative.
I den aftale står meget konkret, at udgiftslofterne i de enkelte år ikke er en del af den aftale.
Derfor kan man i den budgetlov, vi nu behandler, ikke indskrive noget som helst om vækstønsker eller krav eller noget som helst, når man fastsætter udgiftslofterne på de enkelte områder, altså staten, kommunerne og regionerne.
Derfor er det jo et lidt underligt spørgsmål, for vi har i fællesskab lavet en aftale om, at den her budgetlov, vi nu behandler, er en rammeaftale, og den skal danne rammerne om de udgiftslofter, der kommer på et senere tidspunkt.
Så det her er styringen, mens de konkrete aftaler om udgiftslofterne kommer på et senere tidspunkt.
Det har vi lavet en fælles aftale om.
Derfor er der ikke noget mærkeligt i, at der ikke er noget udgiftsloft indeholdt i den her budgetlov.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Lad mig så spørge på en anden måde.
Vi har jo tidligere på dagen i dag fået præsenteret det, som må formodes at være regeringens bud på, hvad udgiftsloftet skal være, nemlig 0,8 pct.
Det må man gå ud fra er det, som regeringen arbejder for skal være udgiftsloftet inden for budgetloven.
Men for et år siden, da man sad i opposition før valget, mente man, at der var plads til 1,4 pct., altså næsten det dobbelte i vækst i forhold til det, man mener i dag.
Hvori består forskellen, vil jeg spørge hr. John Dyrby Paulsen.
Jeg har meget svært ved at forstå, at man før valget kunne postulere og sige, at vi med de økonomiske udsigter, vi har, og med det underskud, der er, mener vi, at vi kan gå til valg med en vækst på 1,4 pct. i udgifterne.
Som hr. Kristian Thulesen Dahl så rigtigt påpeger, ser vi i dag et underskud, som faktisk er mindre end det, der var på det tidspunkt, da vi havde et folketingsvalg.
Så siger man så med det argument, at der ikke længere er plads til 1,4 pct., nu er der kun plads til 0,8 pct. i offentlig vækst.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Nu skal vi lige holde to ting adskilt.
Det ene er, at nu behandler vi altså en budgetlov, som skal sætte rammerne for, hvilken indgriben bl.a. finansministeren kan have, hvis den offentlige sektor ikke overholder de budgetrammer og udgiftslofter, der altså bliver fastsat på et senere tidspunkt.
Det, hr. Jacob Jensen nu spørger om, er den 2020-plan, som regeringen har fremlagt i dag.
Den diskussion tror jeg vi skal tage i et andet forum.
Jeg ser nu i øvrigt ikke nogen speciel usammenhæng i forhold til de planer, vi har fremlagt tidligere, med hensyn til at det, der er behov for i Danmark, er at skabe vækst og arbejdspladser og i øvrigt sørge for på bare lidt længere sigt, at arbejdsudbuddet i Danmark matcher det behov, der måtte være for arbejdskraft.
Det er fokus.
Det har det også været i 2020-planen, det var det også før valget for os, og det var det, vi sagde igennem hele valgkampen.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokratiet ikke ønsker at diskutere 2020-planen, selv om det var Socialdemokratiet selv, der lige fik svunget sig op til at lave en vurdering, der siger, at økonomien har ændret sig markant.
Men så er det jo rart, at 2020-planen er fremlagt, for så kan vi jo få en helt konkret diskussion om det.
Jeg synes, den største overraskelse ved at se 2020-planen er, at der ikke er meget nyt.
Jeg havde netop forventet, at der er meget, der har ændret sig, siden vi før valget fortalte, hvilke udfordringer dansk økonomi har.
Er Socialdemokratiet ikke enig i, at det, der står i 2020-planen i dag, er, at den største forandring, siden vi lagde vores plan frem, er, at man har trukket 5.000 danskere ud af arbejdsmarkedet med finansloven, som regeringen selv har lavet?
Eller sagt på en anden måde: Det, der har forringet dansk økonomi siden valget, er den politik, regeringen selv har ført.
Ellers vil jeg da gerne lige høre helt præcis, hvad det er i 2020-planen, der er forandret.
For vi har jo hørt lange undskyldninger fra Socialdemokratiet om, at det var et håndværkertilbud.
Det, der står, er, at man overtog et fornuftigt hus, men glemte at male det, da det første gang blev sæson for det.
Sammen med Enhedslisten gjorde man det dyrere at være dansker.
Det må regeringen altså selv stå til ansvar for.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Jeg synes, at det da er interessant, at det, som hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte ind til, fik vi ikke rigtig noget svar på.
Derfor ganske konkret: Hvad er det, der er ændret i den socialdemokratiske verdensopfattelse, siden man for et år siden i sin egen publikation og sin egen officielle politiks valgoplæg helt specifikt skrev: Vi går til valg på at øge den offentlige sektors økonomi med 1,4 pct.
Det skal skrives ind i en budgetlov.
Nu er man så kommet i regering, og man har muligheden for at fremlægge en budgetlov, og hvad sker der så?
Man skriver det ikke ind i budgetloven alligevel.
Til gengæld fremlægger man så i dag en 2020-plan, som er nede på 0,8 pct., altså betydelig mindre end det, man er gået til valg på og har stillet folk i udsigt.
Hvad er det, der er sket i den socialdemokratiske verdensopfattelse, siden man for et år siden meget præcist beskrev, at man ville gå til valg på 1,4 pct. i væksten i den offentlige sektor?
I dag kan man ikke engang skrive det ind i sin budgetlov, men man siger, at det er 0,8 pct. i stedet for.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg tror, man skal passe på med at beskylde andre for at lyve.
Men det, der jo er det helt afgørende – og det var det, hr. Søren Pind ikke svarede på – er, om det er Venstres politik, at man vil komme med noget, der er en nulvækst.
Og der må man i forhold til den nulvækst, som åbenbart er det, der er Venstres politik – for man tør åbenbart ikke sige andet herinde – jo bare konstatere, at det, der sådan set ligger i det, er, at den forskel, der er mellem 0,0 og 0,8, er noget, der svarer til ca. 50.000 offentligt ansatte.
Det er immer væk en ret stor andel, det er cirka det samme som halvdelen af det antal indbyggere, der er i en kommune som Randers.
Det er for mig at se en markant forskel.
Det kan godt være, at det er det, der er forskellen på Venstres politik og regeringens politik, men så er jeg sådan set også helt klar over, at det i hvert fald er det rigtige parti, jeg har valgt at være medlem af.
For jeg er ikke enig i Venstres nulvækstpolitik, som vi jo i dag har fået syn for sagen for åbenbart er Venstres diskurs, men man har så haft svært ved at bekræfte det.
Jeg synes måske, man fra Venstres side skulle prøve at bekende kulør.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jeg ved godt, det er svært for SF at skulle forholde sig til, at der er nogle partier, der siger det samme i dag som før valgkampen, og det gør vi sådan set i Venstre.
Venstres politik er 0,8 pct. – det gik vi til valg på, det mener vi i dag, og så er der vist ikke mere at komme efter dér.
Det, der er udfordringen for hr. Jonas Dahl, er jo at svare på spørgsmålet om, hvorfor man ikke for 7 måneder siden, da man kom med sit valgprogram »Fair Løsning 2020«, turde sige sandheden.
For der er jo ikke opstået noget siden hen, som kan forklare, hvorfor SF så ikke har fået det gennemført.
Altså, det eneste, vi har opnået, er, at den nye finansminister har bekræftet, at det valgoplæg, som S og SF kom med, var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr. – 22-39 mia. kr.!
Vil hr. Jonas Dahl ikke bare være ærlig og sige, at det jo er, fordi det, man gik til valg på, ikke hang sammen, altså at det er derfor, man ikke kan levere, i stedet for at sige, at der er opstået noget siden valget, som gør, at man er nødt til at indtage en ny position i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Så gentager scenariet fra, da skatteministeren var på talerstolen, sig med Venstres skatteordfører.
Jeg stiller et ganske simpelt spørgsmål.
Jeg har stillet det to gange til skatteministeren, jeg har stillet det en gang til Venstres skatteordfører, men jeg har endnu ikke fået noget svar.
Så spørger jeg igen: Hvorfor var det rimeligt, hvorfor er det rimeligt, at folk, der får udbetalt deres private pension, skal betale dobbelt skat for at finansiere den skattereform, som den daværende regering vedtog?
Først skal de betale via alle de skatter og afgifter, som bliver hævet, på deres fødevarer og andet forbrug, og så skal de betale en særskat på deres pensionsudbetaling?
Hvorfor er det rimeligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jamen jeg svarer meget gerne igen.
For jeg sagde, at målet og ambitionen var at sænke skatten på arbejde, fordi det giver et større arbejdsudbud, og derfor målrettede vi med forårspakke 2.0 den lavere skat til folk på arbejdsmarkedet.
Så er det altså bare vigtigt for mig at slå fast, at personer, der betaler en midlertidig udligningsskat, som er 6 pct. i de første år og som sagt aftrappes og er væk i 2020, jo også får en del af den generelle sænkelse af indkomstskatten, som alle indkomstgrupper i øvrigt har fået, ved at vi sænkede bundskatten med 1,5 procentpoint.
Det kom alle danskere til gode, så jeg synes, at det er lidt svært at sige, at der er nogle, der betaler to gange, for alle har fået en lavere skat på deres indkomst, hvad enten det er løn eller andre kilder, altså offentlige overførselsindkomster.
Der var også lavere skat til de personer.
Så har der selvfølgelig, og det er helt afgørende, med forårspakke 2.0 været en lavere skat på arbejde, så det bedre kunne betale sig at uddanne sig, yde en ekstra indsats og være på arbejdsmarkedet, og det syntes vi var vigtigt.
Derfor står vi jo også og kan se en effekt af skattereformen fra 2009, som jo gav et voldsomt løft i arbejdsudbuddet, som virkelig har været gavnligt for dansk økonomi.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Med det her beslutningsforslag bliver vi råt for usødet præsenteret for selve kernen i Liberal Alliances dna, nemlig skattelettelser til de mest velhavende pensionister betalt af nedskæringer i den offentlige velfærd for alle andre, også for de pensionister, der har allermindst til rådighed.
I et særdeles højreorienteret parti karakteriserer man den her øvelse som rimelig.
Ja, tak for kaffe, vil jeg sige til Liberal Alliance.
Forslaget går konkret ud på at lempe skatten for de 4 pct. allermest velstillede pensionister.
Det er nemlig kun de mest velstillede pensionister, der betaler udligningsskat, der som bekendt er på små 6 pct. af en pensionsudbetaling, der overstiger bundfradraget på 362.800 kr. årligt.
Med et bundfradrag på 362.800 kr. er det kun pensionister med en månedlig pension på rundt regnet over 30.000 kr., der betaler pensionsudligningsskat.
Når vi i dag på Liberal Alliances opfordring diskuterer rimeligheden af pensionsudligningsskat, synes jeg, at det er på sin plads at minde hinanden og ikke mindst Liberal Alliance om, hvorfor skatten blev indført.
For forhistorien til den midlertidige udligningsskat er jo, at det er en skat, der har til formål at udligne den skattelettelse, som pensionisterne med store pensionsudbetalinger ellers ville have fået med den tidligere regerings skattereform, forårspakke 2.0.
Men den midlertidige udligningsskat har paradoksalt nok ikke den konsekvens, at pensionister med store pensionsudbetalinger bliver beskattet hårdere eller på samme niveau som før forårspakke 2.0.
Det er snarere det modsatte, som gør sig gældende.
Den tidligere VK-regering og støttepartiet Dansk Folkeparti gjorde nemlig udligningsskatten lempeligere, end den rent faktisk burde have været, hvis den reelt set skulle have neutraliseret den indkomstskattelettelse på pensionsudbetalingerne, som partierne indførte med forårspakke 2.0.
Så i stedet for at sikre en pensionsudligningsskat, der gav det forudsatte varige provenu på 80 mio. kr., så valgte VK-regeringen og Dansk Folkeparti at beskatte på et niveau, som giver under det halve, nemlig et varigt finansieringsbidrag på 35 mio. kr.
På den måde gav Dansk Folkeparti og VK-regeringen en skattelettelse til de absolut mest velstillede pensionister i samfundet, og Socialdemokraterne lagde ved behandlingen af lovforslaget ikke skjul på, at vi fandt det langt mere retfærdigt, at pengene skulle gå til de pensionister, som har mindst til rådighed.
Men det ville Dansk Folkeparti og VK-regeringen desværre ikke være med til.
I direkte forlængelse af at vi i Socialdemokraterne ikke kan give yderligere skattelettelser på de mest velstillede pensionisters pensionsudbetalinger, så kan vi naturligvis ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg skal huske at hilse fra SF's skatteordfører, som desværre er forhindret i at være til stede på grund af andre pligter her på Christiansborg, og sige, at SF heller ikke støtter forslaget.
Jeg skal også hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, som også er optaget af andre pligter her på Christiansborg i dag, og sige, at Det Radikale Venstre heller ikke kan støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Så hører vi den samme sang igen.
Det forbruger folk, der er på pension, jo også.
De betaler jo ligesom alle andre mennesker disse skatter og afgifter, så hvor kommer den argumentation fra, at de ikke også bidrager til den lettelse, de får på indkomstskatten?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Jeg vil godt lige anholde, at hr. Ole Birk Olesen påstår, at den tidligere regering og Dansk Folkepartis skattereform, forårspakke 2.0, var fuldt finansieret.
Det er ikke den tolkning, jeg har af det.
Jeg vil påstå, at den er underfinansieret frem til 2019.
Så må vi jo se til den tid, hvis der ikke er sket betydelige ændringer i det danske skattesystem, om det så også holder, om den så er fuldt finansieret.
Men derudover vil jeg sige, at det her konkrete forslag stemte Socialdemokraterne hverken for eller imod, da det blev vedtaget af den tidligere regering og Dansk Folkeparti under forårspakke 2.0, og derfor skal jeg heller ikke stå og forsvare den samlede skattereform, som de pågældende partier gennemførte.
Jeg vil bare i dag holde mig til det beslutningsforslag, som Liberal Alliance jo har fremsat, og som vi forholder os til i dag, og som vi debatterer nu, og sige, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at give skattelettelser til de rigeste pensionister i Danmark, som Liberal Alliance vil.