runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Det er da bestemt relevant at diskutere, hvordan de væsentlige opgaver – lad os bare holde fast i sundhedsområdet, som regionerne ligesom har som deres hovedopgave – drives mest hensigtsmæssigt af hensyn til borgeren, men ikke af hensyn til systemet.
Det er derfor, jeg undrer mig lidt – måske ikke så meget, for jeg kender godt positionerne, men alligevel – over, at man på det tidspunkt, hvor regionerne i den struktur, vi kender i dag, blev oprettet, var inderligt imod.
Det var helt forfærdeligt, amterne gjorde det fantastisk, det skulle bevares.
Så siger Venstre på det tidspunkt: Jamen vi vil gerne udvikle tingene, vi vil gerne have en ny struktur.
Den landede måske ikke lige helt perfekt, men den landede dog et sted, hvor vi syntes det var bedre end det, vi havde.
Nu er der så gået en rum tid, og nu siger vi så igen: Kan vi dog ikke kigge på det en gang mere med hensyn til, vi løser opgaven, og ikke af hensyn til systemtænkningen?
Det er sådan set blot det, vi lægger op til en diskussion omkring.
Kan vi ikke få en diskussion fordomsfrit om, hvordan de her ting skal løses, og ikke tage udgangspunkt i systemet, som det er?
Det er sådan set blot det, der er mit svar.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
Så lad os sige, at vi følger hr. Jacob Jensens tankegang og siger, at mit spørgsmål ikke er relevant i forhold til det valg, der finder sted her den 19. november.
Så lad os omformulere spørgsmålet.
Lad os sige, at Venstres holdning til regionerne er relevant i forhold til folkestyret, i forhold til borgerne, i forhold til vælgerne, i forhold til de opgaver, regionerne varetager i dag.
Hvad er så Venstres plan for de regioner?
Er det meningen, at regionerne skal afvikles, smides ud, droppes, så hurtigt som Venstre overhovedet får mulighed for det, eller er det noget andet, der er Venstres holdning?
Kan vi få svaret så, når hr. Jacob Jensen nu anerkender, at det er relevant for borgerne, for folkestyret, for fremtiden?
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Når der bliver spurgt, om det er relevant i forhold til regionsrådsvalget, må jeg bare afvise det blankt.
Det er ikke regionsrådsvalget endsige regionsrådene, som tager stilling til, hvorvidt regionerne skal overleve eller have en anden position, eller om de skal have noget helt fjerde.
Det er jo altså Folketinget.
Og når man så spørger – det er jo relevant op mod regionsrådsvalget – må jeg bare sige: Nej, regionsrådsvalget handler om, hvem der skal stå i spidsen for regionerne og dermed drive regionerne inden for det område, som de nu engang har.
Sygehusvæsenet fylder selvfølgelig mest og er langt det væsentligste.
Det er derfor, jeg blot i al stilfærdighed siger: Regionsrådsvalget har intet med det spørgsmål at gøre.
Men jeg vil bare holde fast i, at vores position er den samme, som den hele tiden har været.
Vi ser gerne, at systemet skal udvikle sig af hensyn til borgeren og ikke omvendt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
Jeg synes sådan set ikke, svaret var så soleklart til hr. Simon Kollerup, så jeg er da nødt til lige at fortsætte i samme boldgade.
Jeg synes da, at befolkningen op til et regionsrådsvalg har krav på at vide, hvad det er for nogen planer, Venstre har for de regioner, som vi jo bl.a. med det her forslag er med til at give mere selvbestemmelse, decentrale strukturer osv.
Er det Venstres politik, at de regioner skal nedlægges, så hurtigt som det overhovedet kan lade sig gøre, eller hvad er det egentlig, der er Venstres politik i forhold til de fem regioner, vi har i Danmark?
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Det er jo sådan set også et meget misvisende spørgsmål, fordi det netop ikke er et spørgsmål, der er relevant i forhold til regionsvalget.
Regionsvalget handler om, hvem der skal stå i spidsen for de regioner, vi har.
Vi har regionerne, og vi har dem også efter regionsvalget.
Derfor er det helt afgørende, at de opgaver, der ligger inden for regionerne, bliver løst så hensigtsmæssigt som muligt.
Og derfor er det selvfølgelig naturligt, at det skal være Venstrefolk, der står i spidsen for regionerne.
Det siger sig selv, når jeg står her.
Jeg tror, at hr. Simon Kollerup har et andet synspunkt, men når regionerne eksisterer, lever Venstre altså i virkeligheden, og det tror jeg sådan set vil være det letteste for os alle sammen.
Men jeg må bare igen notere mig, at nu taler Socialdemokraterne varmt for bevarelse af regionerne.
Dengang de skulle oprettes, var man inderligt imod dem.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg er bange for, at Venstres ordfører misforstod spørgsmålet, for jeg spurgte nemlig ikke om, hvad holdningen var til, at man skiftede fra amter til regioner.
Jeg spørger faktisk om, hvad holdningen er lige her og nu.
Altså: Hvad er Venstres holdning?
Vil man gerne nedlægge regionerne, som kører en meget effektiv administration, og som driver vores sundhedsvæsen effektivt og fornuftigt?
Om man gerne vil nedlægge regionerne, er jo sådan set et relativt relevant spørgsmål her op til regionsvalget.
Hvad er Venstres standpunkt i den her sag: Vil man gerne nedlægge regionerne, eller vil man gerne bevare dem?
Jeg synes, det er meget simple spørgsmål, og det handler om her og nu, i dag, ikke om, hvad der skete for 5 år siden.
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Det er egentlig pudsigt.
Jeg havde nok tænkt, at det spørgsmål netop ville komme fra hr. Simon Kollerup og Socialdemokraterne, for jeg tror, at S kan stå for andet end det, man tænker, når man sådan ser et S efterfulgt af kolon, nemlig at det er Socialdemokraterne.
Det kan nemlig også stå for systembevarende.
For jeg husker, at dengang vi diskuterede kommunalreformen, var Socialdemokraterne inderligt imod oprettelsen af regionerne.
Amterne var fantastiske, det var det eneste rigtige, det var det system, man skulle bevare for alt i verden.
Man var imod at skulle oprette noget, der hed regioner.
Nu står vi så fra Venstres side og siger: Jamen amterne gjorde det på sin vis udmærket.
Vi ville gerne udvikle vores velfærdssamfund.
Vi skabte nogle nye regioner.
Tiden er gået siden, og nu ser vi bare nogle nye muligheder.
Vi ser, at der er nogle andre opgaver, der skal løses fremadrettet.
Vi vil tilpasse systemet til borgerne og ikke omvendt.
Der må jeg bare konstatere, at det er lige det modsatte synspunkt, som Socialdemokraterne går ud fra, når de siger: Vi vil som socialdemokrater stå på systemet i forhold til borgeren.
Og det må jo være det, som ligger i spørgsmålet, og det er det, mit svar skal være.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Det er der jo, og det er, fordi jeg sådan set ikke rigtig kan blive klog på, hvad Venstre vil med vores regioner udeomkring i landet.
Jeg kan huske et sommergruppemøde, tror jeg det var, i Venstre, hvor man proklamerede med brask og bram, at nu skulle de her regioner altså nedlægges, hvis man ellers fik magt, som man havde agt i Venstre.
Senest har jeg så set Venstres formand være ude at sige efter Venstres landsmøde
, at nå, jamen altså, man kunne jo godt her op til et regionsvalg sige, at de skulle få lov at overleve, hvis de klarede det godt nok.
Derfor er mit spørgsmål bare til Venstres ordfører: Hvad er Venstres holdning eller standpunkt, eller hvad det nu er, vi efterhånden skal kalde det, for så vidt angår at nedlægge regionerne?
Vil Venstre gerne nedlægge regionerne, hvis man vinder næste folketingsvalg, eller vil man gerne bevare regionerne?
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Positionen er jo nok velkendt i den forstand, at forslaget her er en delvis udmøntning af den aftale, der blev lavet tidligere på året, i forbindelse med evalueringen af kommunalreformen, og som vi jo et langt stykke hen ad vejen var enige om, men hvor der dog var et enkelt område, hvorom Venstre og et par andre partier sagde, at det syntes vi var en dårlig idé.
Og det her var så lige præcis det område, hvor vi ikke syntes det var hensigtsmæssigt, at regionerne skulle have den her mulighed for at have stående udvalg. Vi kan ikke helt se, at vi med kun fem regioner kan følge argumenterne for, hvorfor det skulle være nødvendigt at kunne lave de her forskellige lokale strukturer, som kan give unødig uro.
Derfor mener vi ikke, at fordelene opvejer de ulemper, som vi ser.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-01:
Jeg kan faktisk ikke på stående fod huske, om vi foreslår, at man runder op eller ned, men jeg vil meget gerne vende tilbage til det.
Men som det jo klart fremgår af eksemplet, er det under alle omstændigheder mange, mange medlemmer af kommunalbestyrelsen, som skal have en grundlæggende mistillid til den borgmester, som man jo så selv har været med til at bære frem, dengang man konstituerede sig i forbindelse med valghandlingen.
Og uden sådan at kunne svare på det konkrete spørgsmål, vil jeg sige, at det er en meget god illustration af, hvor langt man skal gå, før de her bestemmelser bliver bragt i anvendelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Mig bekendt er der ikke en bund under kommuneskatten, der er ikke et krav om, at der skal opkræves en vis procentdel i kommuneskat.
Er det et problem ifølge Socialdemokraterne?
Er der nogle problematiske sider ved, at der ikke er en bund under kommuneskatten, på samme måde som Socialdemokraterne kan se problematiske sider ved, at man fjerner bunden under grundskylden?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-01:
Lovforslaget her bygger videre på aftalen om rammer for justering af kommunalreformen, der vedrører mere frihed i det regionale styre.
I Liberal Alliance mener vi også, at regionerne skal nedlægges, men jeg kan ikke rigtig se, at man, selv om man har det synspunkt, så ikke kan være for det her lovforslag.
For virkeligheden er jo den, at vi har regioner i Danmark, og så længe vi har det, må vi jo sørge for, at de kan gøre deres arbejde mest effektivt og bedst muligt, og det mener vi sådan set at det her lovforslag giver mulighed for.
Så derfor kan vi støtte lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Det er korrekt, at der ikke er nogen bund under indkomstskatten i kommunerne, altså kommuneskatten.
Men man har lagt nogle historiske betingelser ind, når det gælder grundskyldspromillebunden på de 16 promille, fordi der på daværende tidspunkt var en bekymring for, om man kunne ende i en situation, hvor man, skal vi sige, konverterede et provenu fra grundskyld til indkomstbeskatning, kommunebeskatning.
Det er de historiske forklaringer på det.
Jeg er sådan set åben over for at diskutere de her ting, og jeg synes også, at vi skal tage en tur om det i udvalget og prøve at få belyst: Hvad er konsekvenserne?
Hvad vil det betyde for helt almindelige danskere, hvis vi fjerner den her bund?
Jeg håber så også, at vi kan tage en fordomsfri debat om, om man skulle gøre det her frihedsønske, der er i forslaget, gældende også i den anden retning, altså at det både er i top og bund.
Det synes jeg da ville være helt relevant.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jamen det er jeg helt med på.
Jeg har læst beslutningsforslaget, og jeg har sådan set selv skrevet det, så så langt er jeg med.
Det, jeg stillede spørgsmål om til Enhedslistens repræsentant, var, at når man har den politik, at man stemmer for selv den mindste forbedring, og er imod selv den mindste forværring, hvorfor stemmer man så ikke imod at give kommunerne den større frihedsgrad, bare fordi man ikke kan få det hele og få alle de frihedsgrader, som man ønsker sig fra Enhedslistens side.
Det var sådan set det, jeg stillede spørgsmål om.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Tak, og således formanet vil jeg indskrænke mig til en kort bemærkning, som er, at jeg tror, at ordføreren har misforstået, hvad jeg sagde.
Jeg har ikke stillet forslag om, at man kun skulle lette grundskylden i den ene ende eller lempe reglerne i den ene ende.
Det har jeg ikke sagt noget om.
Jeg konfronterede bare forslagsstilleren med, at det jo faktisk er det, forslagsstilleren gør.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Altså, hvad enten en kommune ønsker at sænke personskatten eller grundskyldspromillen, kræver det ganske rigtigt, at kommunen finder pengene til at gøre det med, og det går jeg da ikke ud fra at Liberal Alliances synes er så underligt.
Der er jo masser af måder, man kan gøre det på, altså, der er kommuner, som slanker administrationen; der er kommuner, der driver deres plejehjem mere effektivt med leanmetoder og andet.
Der er masser af muligheder for, at man kan slanke den kommunale sektor.
Og de penge, man så indhenter ved at slanke den kommunale sektor, kan man jo så bruge til eksempelvis at sænke grundskyldspromillen med, hvis det er et stort problem i den pågældende kommune, eller til at sænke personskatterne med, hvis man synes, det er et større problem i den pågældende kommune.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Men vil Venstre ikke erkende, at hvis der ikke herinde fra Christiansborg gøres noget, som kan hjælpe kommunerne med at imødegå denne truende grundskyldsstigning, så ser det sort ud med hensyn til at få løst problemet på vegne af boligejerne.
Altså, en række af kommunerne får jo ikke pengene selv i kassen, de sender dem jo videre til staten via udligningsordningen, og så bliver pengene smidt ud til andre kommuner.
Så staten bliver jo nødt til, synes jeg og Liberal Alliance, at hjælpe til her.
Og der synes jeg bare at der er tale om et svigt fra Venstres side, når Venstre anerkender problemstillingen – den trussel, som der er over for boligejerne – og så ikke vil gøre noget herinde fra Folketinget for at hjælpe kommunerne.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Hr. Ole Birk Olesen har naturligvis fuldstændig ret i, at dette forslag alene ikke løser problemet med de stigende grundskyldsopkrævninger.
Det kræver, at kommunerne kommer på banen, især selvfølgelig de kommuner, hvor man er hårdest ramt af stigningerne.
Det kræver, at kommunerne sørger for at få skabt en økonomi, som gør, at de kan sænke grundskylden, hvad enten de ligger langt over eller tæt på grænsen på de 16 promille.
Men det her kan hjælpe de kommuner, hvor man er tæt på bundgrænsen, men ikke har mulighed for at gå under de 16 promille, fordi der er en lov, der forhindrer det.
Det er ude i kommunerne, man skal sænke grundskylden, men hvis kommuner så ønsker at sænke den til under 16, vil vi give mulighed for at gøre det med dette beslutningsforslag.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg vil egentlig bare stille ordføreren et lignende spørgsmål som det, jeg stillede til hr. Ole Birk Olesen tidligere.
Jeg noterede mig, at ordføreren på et tidspunkt anklagede – jeg tror, det måske endda var hr. Finn Sørensen – for at have et spøjst frihedsbegreb.
Og med afsæt i det vil jeg så spørge ordføreren: Hvorfor henholder man sig til, at den her frihed, man gerne vil give kommunen, kun skal vedrøre bunden inden for grundskyldspromillegrænsen?
Hvorfor giver man ikke den ultimative frihed i forslaget og siger: Altså, kommunerne må selv ansætte deres grundskyldspromille – enten under 16 promille eller også over 34 promille, hvis de har behov for det.
Så jeg er lidt interesseret i at høre om, hvorfor friheden begrænser sig til kun at vedrøre bunden.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Vi har også i enhver sammenhæng forsvaret, hvad vi mener, nemlig at det kommunale selvstyre er det vigtigste, og at vi helst ser, at når man siger, at vi har et kommunalt selvstyre, lever man så rent faktisk også op til det og flytter så meget som muligt af beslutningskompetencen ud til kommunerne og lader kommunerne træffe afgørelse.
Vi synes med hensyn til især beskatning, skatter og afgifter, at det er vigtigt, at afgørelsen træffes derude.
Vi kan jo se, at den påvirkning, Christiansborg har haft, har gjort, at man brandbeskatter boligejerne.
Det synes vi er urimeligt, så det vil vi gerne sætte en stopper for.
Det er ikke i modstrid med, at vi med den anden hånd gerne vil sikre lavere skat på arbejde, lavere skatter og afgifter generelt, det her er et supplement til den holdning om, at vi generelt synes, at skattetrykket i Danmark som et af verdens højeste, hvis ikke det højeste, skal være lavere.
Så de to ting skal ses i en sammenhæng.
Om selve beslutningsforslaget vil jeg sige, som andre har sagt, hr. Ole Birk Olesen nævnte det også, at jeg også synes, at beslutningsforslaget her er utilstrækkeligt, som jeg også sagde i mit spørgsmål til ministeren.
For her kommer vi jo ingen vegne med det; det er jo ikke nær nok, der skal jo sættes ind over for den nationale del af den reguleringsmekanisme, der er en del af skattestoppet, der blev vedtaget i 2003, og som gør, at grundskylden stiger med ca. 7 pct. om året.
Det er en helt, helt urimelig reguleringsmekanisme, den skal vi sætte en stopper for, og derfor skal vi nu behandle et andet beslutningsforslag lige om lidt, som er fremsat af Det Konservative Folkeparti.
Det her beslutningsforslag koster ingenting, fordi det er bare kommunerne selv, der så skal finansiere, at grundskyldspromillen bliver lavere.
Det er jo heldigvis sådan i dag, at den kommune, der formentlig har den laveste grundskyld, er Gentofte, en god, konservativ kommune med Hans Toft i spidsen.
Den, der har den næstlaveste, er også en konservativ kommune med en konservativ borgmester, Hans Barlach, nemlig Greve, og det synes jeg er fremragende, og jeg synes også, det er en god idé, at de skulle få lov til at sænke grundskyldspromillen til under 16.
Så vi støtter beslutningsforslaget, men med de kommentarer, at det er et fattigt beslutningsforslag, det er ikke nær tilstrækkeligt, det er uambitiøst, man skal gå meget mere markant til værks, for at gøre noget for boligejerne reelt, altså får taget hånd om de problemstillinger, vi har.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Men der er et hensyn at tage til borgere ude i kommunerne – i de store sommerhuskommuner – for det er især i sommerhuskommunerne, der har en grundskyldspromille på 34, som er loftet, man kører den maks. ud med grundskyld, fordi man ved, at alle de her sommerhusejere ikke kan stemme i kommunen, og så skal nogle jo beskytte de her sommerhusejere, som bliver beskattet af kommunen uden at kunne stemme på politikere, der vil sænke grundskylden.
Måske er det naturligt, at man dér har et Folketing, der gør det.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Det var nemlig temmelig banalt.
Mit opfølgende spørgsmål skal selvfølgelig være: Når man prædiker kommunalt selvstyre og frihedsgrader til selv at kunne ansætte sin grundskyldspromille, hvorfor går Liberal Alliance så ikke hele vejen og siger, at så er det både bund og loft, vi fjerner?
Hvorfor indskrænker man de frihedsgrader, man gerne vil give til kommunerne, til kun at vedrøre den ene af de to?
Det kunne jeg godt tænke mig at få nogle betragtninger om.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Enten forstod jeg ikke det spørgsmål, eller også var det meget banalt.
Venstres ordfører holder korrekt en tale om de store udfordringer, som boligejerne i en række kommuner står over for, når de skal finansiere det øgede offentlige forbrug, som regeringen lægger op til, frem til 2020 med en øget betaling af grundskyld i størrelsesordenen 14 mia. kr. ifølge regeringen selv.
Det er rigtig mange penge, som boligejerne der skal betale, og det kommer til at gøre ondt.
Det er rigtigt af Venstre at opmale dette trusselscenarie over for boligejerne, men ærlig talt mener Venstre, at dette forslag gør noget for at imødekomme det trusselsscenarie eller forhindre det trusselsscenarie, eller mener Venstre helt oprigtigt ikke, at det her bare lidt er en paradeforestilling, som skal få det til at se ud, som om Venstre bekymrer sig for boligejerne, selv om virkeligheden er, at der er nogle meget større strukturelle problemer end alene dette, at der er en bund på grundskyldsopkrævningen på 16 promille?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Nu skal man jo ikke forhandle fra Folketingets talerstol; det kan være en dårlig idé.
Men hvis det, at man får mulighed for at sætte boligskatten i vejret i en række kommuner – fordi man mener, det er det, der er behov for – er det, som kan få Socialdemokraterne til at stemme for det her beslutningsforslag, så er det da noget, som vi selvfølgelig kan drøfte.
Jeg synes nu, at hr. Ole Birk Olesen kom med et udmærket argument, som jeg er ganske enig i, og det er de mange sommerhusejere og i øvrigt også de mange virksomheder, som jo også betaler grundskyld, men som oftest ikke har mulighed for at stemme på de politikere, der fastsætter grundskylden.
Der kan man godt argumentere for, at for at give dem et værn mod, at man bare tørrer skatten af på nogle skatteborgere fra andre kommuner ved at sætte grundskyldspromillen betragteligt i vejret, kan det sådan set være en god idé, at der er en skævhed i tingene, sådan at man har et loft, men ikke har en bund.
Men altså, hvis Socialdemokraterne mener, at det er meget vigtigt, at vi får mulighed for at hæve boligskatterne i Danmark, så er det da det, man må komme frem med.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Jeg vil gerne bede ministeren om sådan at hæve blikket lidt og se på boligbeskatningen som et hele.
For ministeren siger, at beskatningen af grundene skal afspejle den faktiske værdi af grundene.
Burde det ikke være sådan, at boligbeskatningen som et hele afspejler den faktiske værdi af boligerne, i stedet for at det er som i dag, hvor beskatningen af det at have en have er blevet så stor, at man i nogle tilfælde i nogle kommuner betaler 60-70 pct. mere i samlede boligskatter for at have et hus til eksempelvis 2 mio. kr. end for at have en lejlighed til 2 mio. kr.?
Det vil endda stige.
I en kommune som Hvidovre vil det være sådan om få år, at man vil skulle betale dobbelt så meget i samlet boligbeskatning for at have et hus til 2 mio. kr., som hvis man havde en lejlighed til 2 mio. kr.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Det fungerer ikke, det er sat ud af kraft i forhold til det, som jeg ved at både ministeren og jeg gerne vil levere til befolkningen, nemlig et ordentligt, reelt vurderingsniveau.
Så til det næste: Er det ikke et problem, at mange ikke kan blive boende i deres egen bolig, fordi grundskylden stiger med så meget, at de ikke har råd til at betale den?
Ministeren henviser til, at man skal betale grundskyld i forhold til de stigninger, der sker.
Men er ministeren ikke enig i, at de stigninger, vi har set der fastsættes af SKAT, har været fuldstændig pilskæve, har været helt urimelige, har været helt unfair og dermed ikke har bund i virkeligheden?
Det er jo en helt forkert måde at straffe boligejerne på, og derfor ville det være en god idé at annullere det system og indføre det system, som vi Konservative her peger på, altså fjerne reguleringsmekanismen og fastfryse grundskylden på 2013-niveauet, så man undgår de der forkerte fastsættelser.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jamen jeg mener ikke, at det er rimeligt at sige, at det her forslag ikke gør noget ved det.
Altså, det her forslag giver mulighed for, at man i en konservativ kommune som Gentofte kan sætte grundskyldspromillen ned til næste år eller til næste år igen.
Det kan man ikke i dag, fordi man har ramt de 16 promille.
Der er ikke nogen penge i det her forslag; det her forslag er isoleret betragtet kun et spørgsmål om at ændre noget lovgivning.
Men hvis vi oven i købet kan få flertal for det, så er det da bedre, at vi tager et lille skridt i den rigtige retning, end at vi ikke rokker os ud af stedet.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Jo, det kan vi godt, og det forventer jeg da at vi gør.
Men nu er det jo sådan, at der i forbindelse med de enkelte beslutningsforslag er spørgsmål og svar.
Venstre har her fremsat et beslutningsforslag, hvor de siger, at de vil sænke grænsen for promillen til under 16, så man også kan have den under 16 promille.
Det har jeg sagt at Det Konservative Folkeparti støtter, og det er glimrende, men det ændrer jo ikke ved, at der ikke bliver gjort noget ved det.
Ordføreren redegør selv – med eksempler fra hans eget kommunalpolitiske liv – for, at det er svært at skaffe flertal for at få sænket den her afgift.
Det kender vi jo til alle steder.
Havde Det Konservative Folkeparti 90 mandater, så blev det sænket i alle kommuner.
Men vil Venstre være med til at gøre noget ved det?
Vil man være med til, at de fra centralt hold sænker grundskyldspromillen – altså i kroner og øre?