Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Jeg vil godt starte med at sige tak til fru Juliane Henningsen og hr. Høgni Hoydal for at have stillet den her forespørgsel.
Det synes jeg er rigtig godt, og det er med til at synliggøre, at både Færøerne og Grønland virkelig ønsker at få sig nogle klare klimamål.
Man kan sige, at der for både Grønlands og Færøernes vedkommende, som hr. Høgni Hoydal også sagde tidligere, er tale om, at den eskalerende globale opvarmning påvirker grundlaget meget.
Det er åbenlyst med hensyn til fiskeri, men det er jo ikke den eneste måde, det påvirker på; det påvirker infrastrukturen, det påvirker hele fødekæden, kan man sige, og det påvirker også, hvilke muligheder der er for at lave vedvarende energi.
Det gennemsnit dækker over en meget, meget stor variation hen over kloden, nemlig at temperaturstigningerne er cirka dobbelt så store i det arktiske område, hvor det har meget, meget indgribende konsekvenser.
Vi finder som sagt, at det er meget positivt, at både Færøerne og Grønland her siger: Vi ønsker virkelig at få speedet forhandlingerne om vores separate mål op.
Færøerne har gjort det klart, at Færøerne har en målsætning på minus 20 pct. udslip i 2020, og desuden har man en målsætning om, at 75 pct. af deres elforsyning på det tidspunkt skal være vedvarende energi.
Det synes jeg er rigtig flot.
Vi synes også, det er flot, at Grønland under sin nye regering under hr. Kuupik Kleist har sat fart på at få forhandlet en klimapolitik, og vi håber meget, vil jeg sige, at det kan lykkes for Grønland også at få en målsætning inden COP15.
Tiden er jo knap, det ved vi alle sammen, men vi ønsker, hvis det overhovedet er muligt, at det kan lykkes inden da.
Man kunne jo spørge, hvis ikke det kan nås at få et konkret tal, om det kunne være, man kunne nå at få lavet en aftale om principperne for det tal.
Det synes jeg ville være godt, hvis man kunne nå så langt inden COP15.
Så har hr. Høgni Hoydal her sagt, og det har fru Juliane Henningsen også, at det er vigtigt at få synliggjort, hvad det er for nogle mål, man går efter.
Der vil jeg så godt spørge ministeren, hvad mulighederne egentlig er.
Vi fik for et stykke tid siden et notat i Miljøudvalget fra Folkeretskontoret, der gennemgik, hvad mulighederne er.
Jeg vil godt spørge: Hvis det nu lykkes at få mål for begge landene, inden COP15 er afsluttet, hvad er så mulighederne for at synliggøre det? Det synes jeg er lidt interessant at få at vide – det er garanteret også en kompleks sag, men det er ligesom teknikken i det – sådan at vi kunne få den debat, for det synes jeg er vigtigt.
Det andet er, at det naturligvis skal være en fair aftale, man indgår med Grønland og Færøerne.
Nu havde vi en diskussion lige før mellem Venstres ordfører og mig, og jeg ser sådan på det, at Færøerne har sagt 20 pct., og det er faktisk et flot mål, og jeg håber ikke, at det, at Danmark forhåbentlig da får et stærkere klimamål – det skulle Danmark jo sådan set gerne have, hvis vi skal kunne stå og sige i slutningen af december, at vi fik en virkelig succesfuld international aftale – vil betyde, at Danmark så vil bruge det til at presse Færøernes mål op, for det vil jeg ikke finde rimeligt.
Hvad Grønlands mål skal være, kan jeg selvfølgelig ikke stå og udtale mig om, det er en forhandling mellem Grønland og Danmark, men set med mine øjne er det klart, at det må være en aftale, som afspejler to ting, nemlig det, som Grønland allerede har sagt, en ægte interesse i at få et klimamål, hvor man tager fat på at få nedbragt sit CO2-udslip, og samtidig også en respekt for de særlige vilkår, der er på Grønland, og det handler jo bl.a. om mulighederne for råstofudvinding.
Det kan godt være, at de ikke bliver realiseret før et stykke hen i den periode, vi snakker om, frem til 2020, men det må i hvert tilfælde ikke stille Grønland dårligere end andre.
Jeg synes virkelig, det er aldeles forfærdende, at miljøudvalget har kunnet finde på det.
Det burde jo være meget, meget lavere tal.
Men under alle omstændigheder må man sige, at vilkårene for Grønland selvfølgelig ikke må være negativt diskriminerende i forhold til dem, der i øvrigt gælder inden for EU.