runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-11-12:
SF og andre partier i oppositionen har igen og igen advaret om, at de massive nedskæringer i antallet af medarbejdere i SKAT har store konsekvenser for skatteinddrivelsen og retssikkerheden i Danmark.
Vi spiller simpelt hen hasard med indtægtsgrundlaget i Danmark, og borgerne kan ikke være sikre på, at når de selv betaler den skat, som de skal, kommer alle andre også til at gøre det.
Det er desværre den situation, som jeg mener at vi har i Danmark i dag.
Det er det, vi som medlemmer af Skatteudvalget hører, når vi får henvendelser fra medarbejdere i SKAT, det er det, jeg hører, når jeg besøger skattecentre osv.
Det er da fair nok, at ministeren ikke er enig med mig som spørger i, at der ikke er ressourcer nok.
Det undrer mig egentlig heller ikke, for det er ikke længere siden end den 27. maj, vi sidst stod her, hvor ministeren sagde: Ja, jeg mener, at SKAT har ret tilstrækkelige ressourcer, og begrundelsen og beviset for, at der er nok ressourcer, er, at man skal sammenholde tallene med, hvilke måltal der er blevet sat op i finansloven, og det er sådan, at hvis man tager den 1. januar 2008, er der restancerne på 9 mia. kr., hvor vi havde sat måltallet til 9,5 mia. kr., så vi lå altså under vores egentlige måltal.
Det er citater fra skatteministeren fra den 27. maj, hvor han bruger lige præcis de selv samme tal, som han nu siger ingenting betyder - det er bare, fordi der er lidt fejl i bogholderiet.
Nu har vi vished for med SKAT's interne revisionsrapport, der sjovt nok kom i dagene før det amerikanske præsidentvalg, at de tal altså ikke passede.
Der er skudt en hel milliard kroner ved siden af.
Mener skatteministeren virkelig stadig væk, at det er helt ubekymrende?
Begrundelsen er den samme som dengang, nemlig at det går fint, for man kan jo se, at de har nået tallene, og i dag, hvor man ikke har nået måltallene, er det egentlige overhovedet heller ikke bekymrende.
Kristian Jensen (V), 2008-11-12:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke er enig i spørgerens præmis om, at der ikke er tilstrækkelige ressourcer til skatteligning og -indsats.
Lad os lige få det slået fast.
Jeg går ud fra, at grunden til, at spørgsmålet kommer lige netop nu, hænger sammen med, at jeg i sidste uge måtte oversende en rapport til Skatteudvalget, nemlig en rapport fra SKAT's interne revision, der viser, at der vil være rod i de processer, der fører til opgørelsen af, om SKAT når sit mål på inddrivelsesområdet.
Det skal jeg være den første til at beklage, og jeg tror heller ikke, at der er nogen i SKAT, der er i tvivl om, at det ikke er den måde, vi gerne vil gøre tingene på.
Som jeg allerede har orienteret Skatteudvalget om, har jeg også bedt om en ledelsesmæssig opstramning på området, ligesom der er iværksat en handlingsplan, der skal sikre, at vi fremadrettet har styr på processerne.
I den sammenhæng er det vigtigt at være opmærksom på, at SKAT fra årsskiftet begynder at arbejde i en ny organisation, der i sig selv medfører et øget fokus på inddrivelsen.
Det gælder både juridisk, procesmæssigt, analysemæssigt og indsatsmæssigt.
Men man skal ikke glemme, at SKAT i perioden 2006-2012 gennemfører en ganske betydelig omstilling af virksomheden for at indhøste de fulde gevinster af fusionen i 2005.
Denne omstillingsproces stiller fortsat store krav til SKAT's løbende opgaveløsning, og det vil næppe kunne undgås, at der opstår variationer i opgaveløsningen og resultaterne her i omstillingsperioden.
Det kan man lige så godt gøre sig klart.
Men når det er sagt, skal jeg også sige, at den nævnte problemstilling på inddrivelsesområdet for mig at se har meget lidt at gøre med, om der er ressourcer nok til at løse opgaven i SKAT.
Vi taler jo ikke kun om bogholderi her, men også om alle dem, der bruger bogholderiet i deres daglige arbejde, og disse grundlæggende forhold skal derfor bare være i orden.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-12:
Hvad vil ministeren gøre ved, at der ikke er tilstrækkelige ressourcer i SKAT til at håndtere inddrivelse af stigende skattegæld og ligning af virksomheder, hvis ikke regeringens nedskæringer på antallet af medarbejdere i SKAT ophører?
Julie Rademacher (S), 2008-11-12:
Det mener jeg vi skal tage seriøst, for det er faktisk et område, som ministeren selv har været med til at sikre i mange år, og jeg mener, vi skal være gode til det her, og hvis det stod til mig, skulle vi også være verdens bedste.
Så jeg har helt klart en vision om, at vi skal være fremme på ligestillingsområdet, ikke kun for kvindernes skyld, men også for mændenes skyld og for hele samfundets skyld, for at få skabt en balance.
Så jeg synes helt klart, at man skulle overveje det.
Men jeg vil lige til slut høre, hvad ministerens kommentar til den undersøgelse er, og om ministeren vurderer, at mainstreaming af lovgivning kunne være med til at hjælpe på fremme af ligestillingen i Danmark generelt.
Karen Jespersen (V), 2008-11-12:
Nej, det har jeg ikke haft planer om, og jeg har generelt altid haft den holdning, at man skal passe på med at lave børneombudsmænd og ombudsmænd på alle mulige andre områder, fordi det nemt udvander ombudsmandsinstitutionen.
Jeg synes sådan set, det går meget godt med at tage ligestilling alvorligt, og det er vigtigt, at det også kommer indefra, at man altså lærer at håndtere det selv.
Julie Rademacher (S), 2008-11-12:
Jeg har et helt konkret bud på, hvordan man kunne sørge for mainstreaming i ligestillingen i Danmark i den lovgivning, vi laver, og også i selve implementeringen af lovgivningen.
For én ting er jo pjecer og ord osv., en anden ting er at få implementeret den her lovgivning, som vi laver herinde, som tit er udmærket, i praksis.
Og der kunne jeg rigtig godt tænke mig at foreslå ministeren at få lavet en eller anden form for ligestillingsombud, altså en ligestillingsombudsmand, som simpelt hen går ind og vurderer og overvåger ligestilling i Danmark, som vi kender det på så mange andre områder, for netop at varetage det her område.
Det gælder lovgivning, men også, når der bliver lavet reformer og lignende.
Så er det noget, ministeren vil overveje, altså en form for ligestillingsombudsmand?
Karen Jespersen (V), 2008-11-12:
Der er jo også netop krav om, at alle ministerier skal udarbejde nogle planer for, hvordan de vil tackle hele ligestillingsspørgsmålet, og herunder også det, der hedder at kønsmainstreame lovforslagene.
Det er der så en vejledning i, og der er et kursus, som man kan følge.
Jeg er i øvrigt heller ikke støt ind i det krav.
Julie Rademacher (S), 2008-11-12:
Nu er den her regering jo bestemt kendt for at kontrollere og også være meget regelret og ikke bange for at svinge pisken, så derfor kunne jeg godt tænke mig, at der på ligestillingsområdet også blev svunget en pisk, og at vi i højere grad fik prioriteret det her i lovgivningen og i implementeringen af lovene.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, hvordan ministeren egentlig konkret vil følge op på det ellers ret gode mainstreamingsprojekt, der er sat i værk.
Projektet er ikke kun møntet på udvalgte ministerier, men er et generelt tiltag, som netop skal fremme ligestilling på alle ressortområder.
Det handler ikke bare om ord og gode intentioner, men jeg mener i høj grad også, vi skal implementere lovgivningen og give nogle helt konkrete bud på, hvordan den her mainstreaming gennemføres, og hvordan politikken også helt konkret bliver mainstreamet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ministeren så personligt eller i hvert fald som minister vil sørge for, at det bliver mainstreamet på køn eller ligestilling i det hele taget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Jamen det er jo rigtigt, som hr. Morten Messerschmidt siger, at der jo ikke er hjemmel til at sende en regering eller en statsminister eller en kansler i fængsel som følge af domme fra EF-Domstolen.
Derfor er jeg sådan set
kun bedrøvet over, at hr. Morten Messerschmidt ikke havde hvad skal vi sige - opfattet humoren i mine bemærkninger om truende fængselsophold.
Men må jeg så sige til hr. Morten Messerschmidt, at der altså ikke er tale om, at EF-Domstolen går ind og blander sig i dansk udlændingepolitik, eller at dansk udlændingepolitik skal laves om som følge af domme ved EF-Domstolen.
Den dom, der er afsagt, og som altså handler om Irland, drejer sig om det indre marked og familiesammenføring og har forbindelse med bevægelighed i det indre marked og er altså ikke om dansk udlændingepolitik.
Og hvis man er utilfreds med den måde, Domstolen arbejder på generelt og grundlæggende, ja, så er det jo noget, man skal se på i forbindelse med EU's traktat.
Men vi har faktisk fra dansk side det synspunkt, at det er godt at have en EF-Domstol til at påse, at de fælles regler bliver overholdt af såvel store som små lande.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-12:
Tak for det.
Skatteministeren plejer selv at være en dygtig polemiker og ikke have noget problem med ordvalg, så skal vi ikke lade den fare?
Der er det jo ikke muligt at flytte ressourcer over til at kontrollere eller til at hyre flere folk til at løse de opgaver, uden at det går ud over andre ting, fordi SKAT er underlagt de her meget barske krav om at skære ned på medarbejderstaben fra cirka 9.900 i 2005 til 8.344 i år og til 6.782, altså over 3.000 færre medarbejdere på 5-6 år til at løse den samme opgave.
Effektiviseringer er godt, men det, vi er i gang med nu, er at udhule Danmarks indtægtsgrundlag og at udhule borgernes retssikkerhed, så de ikke kan regne med, at når de selv betaler, kommer alle andre også til det.
Også borgerlige ministre, der godt kan lide frit valg,
synes jeg ikke skal udvide det til at gælde også på skatteområdet.
Karen Jespersen (V), 2008-11-12:
Jeg har desværre ikke haft tid til at se den undersøgelse, men ud fra min viden og mit kendskab til de andre nordiske lande - i hvert fald Sverige og Norge - vil jeg sige, at jeg mener, at det står bedre til med ligestillingen i Danmark.
Det er jo igen ud fra, hvad det er for nogle parametre, man måler det på.
Det kan godt være, at de har nogle mere firkantede, topstyrede regler i Sverige, end vi har i Danmark, men samlet set mener jeg, at vilkårene for det at være kvinde og for ligestillingen er bedre i Danmark.
Det skal ikke ændre på, at vi skal blive ved med at arbejde og slås for, at den skal blive bedre,
det er jeg helt med på, men jeg vil ikke bare acceptere, at de er bedre i Sverige og Norge, end vi er i Danmark.
Kristian Jensen (V), 2008-11-12:
Nu har jeg en fordel frem for hr. Jesper Petersen, jeg behøver nemlig ikke at nøjes med at lytte til de - med al respekt for journaliststanden - ikke altid hundrede procent præcise gentagelser i aviserne af, hvad f.eks. skattedirektør Ole Kjær har udtalt.
Jeg har også drøftet direkte med told- og skattedirektøren på baggrund af den finanslovaftale, der er blevet indgået, hvorvidt Ole Kjær har tillid til, at det er muligt at løfte SKAT's opgaver med de ressourcer, der er stillet til rådighed.
Og på den baggrund kan jeg sige, at jeg er tryg ved, at det er muligt at løfte de opgaver, som SKAT har fået, med de ressourcer, der er stillet til rådighed.
Men lad mig bare give et eksempel på, hvad det er, der gør, at vi kan løfte opgaven med færre ressourcer end tidligere.
I de her dage modtager danskerne deres forskudsopgørelse for det kommende år - ikke udskrevet og med posten, som vi har set tidligere, men digitalt, direkte i deres skattemappe.
Jeg er sikker på, at det medfører, at endnu flere danskere også vil svare SKAT digitalt, og det vil løfte den kæmpemæssige opgave, der er gået ud på, at papirbunker er blevet flyttet frem og tilbage, og at tal indberettet af borgerne på papir skulle indtastes i SKAT's databaser.
Derfor effektiviserer og rationaliserer vi nogle opgaver bort.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Jeg tror, at hr. Morten Messerschmidt selv kan høre, at vi er ved at være temmelig langt ude nu.
Når jeg svarede nej, er det, fordi jeg har det sådan, at der, hvor man kan svare kort og klart, er der ingen grund til at gøre det langt og omstændeligt.
Og jeg har ikke nogen som helst tro på, at den tyske kansler vil ryge i fængsel som følge af EF-Domstolens dom - lige så lidt som jeg tror, at der er nogen risiko for, at jeg eller andre danske regeringsmedlemmer skulle ryge i fængsel som følge af domme fra EF-Domstolen.
Det her handler om, at det i et retssamfund må være sådan, at når en domstol har afsagt en dom, retter man sig efter den.
Så retter man sig efter det.
Men det kan godt være, at man ikke er tilfreds med det, og så må man bagefter lave lovgivningen om.
Og det er præcis den strategi, vi følger.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Nu synes jeg med al respekt, at statsministeren nærmest bliver radikal.
Indtil videre i dag har vi jo kun hørt Det Radikale Venstre henfalde til den arrogance at svare sådan med enstavelsesord.
Det er typisk for en radikal.
Det er ikke særlig sædvanligt for en statsminister af statsministerens karakter.
Og derfor er det godt, at vi har nogle flere runder til at uddybe det.
Sagen er jo den, at statsministeren før har udtalt, at hvis man ikke følger domme fra EF-Domstolen, så ryger man i fængsel.
Det er jo lidt et interessant synspunkt så at få uddybet på det her område.
Hvis nu den danske statsminister havde taget konsekvensen af den tvivl, der rent faktisk indgår i den aftale, vi har indgået med regeringen om at få undersøgt, hvorvidt grundloven overhovedet er overholdt - jeg går ud fra, at hvis statsministeren var så klippesikker på, at der slet ikke var noget problem, så var statsministeren aldrig gået med til at foretage en sådan undersøgelse - jamen hvordan kan det så være, at man fastholder det synspunkt, at man vil undersøge grundloven, men ikke mener, at der er noget problem?
Og hvis der så var et problem og man ville være nødt til at sige nej til EF-dommen, hvad ville der så ske?
Hvilken konsekvens ville der være?
Fastholder statsministeren, at statsministeren skulle have været i fængsel?
Anser statsministeren det for sandsynligt, at den tyske kansler havner i fængsel for at fastholde Tysklands position i forhold til EF-Domstolen i den såkaldte Volkswagensag, sådan som statsministeren har udtalt om sin egen risiko for samme i Metocksagen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Men hr. Morten Messerschmidt er meget langt ude på et skråplan ved at påstå, at Metockdommen skulle underminere dansk udlændingepolitik, eller at EF-Domstolen nu går ind og regulerer dansk udlændingepolitik.
Det er overhovedet ikke tilfældet.
Hr. Morten Messerschmidt ved lige så godt som jeg, at Metockdommen - der i øvrigt ikke handler om Danmark, men om Irland - handler om det indre marked og ikke om dansk udlændingepolitik.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Jeg er glad for, at statsministeren minder mig om vores aftale, som jeg er tilfreds med, bl.a. fordi den jo indeholder en forpligtelse for regeringen til at indgå i en - kan man sige - bilateral proces med Dansk Folkeparti om at få undersøgt, hvordan den her dom forholder sig til grundloven.
Jeg mener, at hvis det var sådan, at man fuldstændig skråsikkert kunne sige, at EU ubegrænset kan regulere dansk udlændingepolitik, var der jo ingen grund til for regeringen at acceptere at skulle indgå i en debat om, hvorvidt det her spørgsmål overhovedet er overdraget.
Så allerede derfor må regeringen jo have accepteret, at der kan være et problem med grundloven, eller ikke med grundloven, snarere med EF-Domstolen og den aktivisme, der udspringer herfra.
Hvordan kan man på den ene side i den aftale, vi helt rigtigt har indgået, fastholde, at der muligvis kan være et problem, mens man på den anden side siger, at man lægger sig fladt ned og følger den dom, der muligvis kan være et grundlovsmæssigt problem?
Jeg mener aldrig nogen sinde at have set en lov fra det her Folketing, der har overdraget udlændingepolitikken til EU.
Derfor er der et forfatningsmæssigt problem.
Det har regeringen accepteret i den aftale, vi har indgået.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Det, der er det afgørende i den her sag, er, at det i et retssamfund må være sådan, at når der bliver afsagt en dom, hvad enten det er ved en dansk domstol eller ved EF-Domstolen, så må man selvfølgelig rette sig efter den dom.
Og det hænder da mellem år og dag, at vi er utilfredse med de domme, der bliver afsagt, og så må man som politiker derefter forsøge at ændre lovgivningen, sådan at retstilstanden bliver, som man ønsker den.
Det er lige præcis den løsning, vi faktisk har aftalt, bl.a. med hr. Morten Messerschmidts parti, hvor vi søger i EU-sammenhæng at få rettet op på den retstilstand, der er opstået med Metockdommen, og så prøver vi i en dansk sammenhæng at stille et værn op mod misbrug af Metockdommen.
Og det har vi faktisk en aftale om.
Det vil altså sige, at heller ikke i Tyskland er man til sinds at ignorere en dom fra EF-Domstolen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Tak for svaret.
Men det, der er interessant, er jo den fidelitet, vil jeg næsten kalde det, som gjorde sig gældende fra statsministerens side, da vi fik Metockdommen, over for den vilje til kamp, som gjorde sig gældende fra den tyske kanslers side, da Volkswagendommen faldt.
Og jeg må sige, at når vi lever i en tid, hvor EF-Domstolen konstant udvider sine grænser for, hvad den skal tage sig af, konstant rager flere og flere politiske områder til sig, som EU også skal regulere, hvilket, sådan som jeg har forstået det, endda har overrasket den danske statsminister i den her sag, ville det så ikke være på sin plads, at man ligesom den tyske kansler meldte klart ud, at man kompromisløst vil modarbejde en dom, som så åbenlyst er imod danske interesser og temmelig åbenlyst er imod det, som vi ved suverænitetsafgivelsen har aftalt at EU skulle tage sig af?
Hvis det er tilfældet, tror jeg kun, det er godt.
Der er også al grund til at gøre opmærksom på, at der slet ikke ville være hjemmel til en sådan fængsling i traktaten.
Det leder mig lidt over til noget af det andet, som statsministeren siger, nemlig det her med, at man skal overholde gældende ret.
Men hvad gør man så, hvis EF-Domstolen ikke overholder gældende ret?
Der vender vi jo tilbage til det meget interessante spørgsmål om, hvorvidt Danmark på noget tidspunkt overhovedet har besluttet, at EU skal have kompetence inden for vores udlændingepolitik.
At det så indføres efter hjemmelsbestemmelser i det indre marked, ændrer jo sådan set ikke på hovedessensen her, nemlig det forhold, at EU jo nu har fået indflydelse på dansk udlændingepolitik ved at beslutte, at man for at have lovligt ophold i EU ikke skal have lovligt ophold i EU.
Det er noget, som for almindelige mennesker, tror jeg, virker fuldstændig vanvittigt, men det er nu engang det, som EF-Domstolen har besluttet.
Og derfor har EF-Domstolen klart overtaget en række af de kompetenceområder, der hørte til dansk udlændingepolitik, og derfor er det jo et relevant spørgsmål at stille statsministeren.
Hvad gør man så, når dem, der var sat til at vogte reglerne, selv overtræder reglerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-12:
Hvis vi synes, at der derved er opstået en urimelig retstilstand, skal vi have den ændret gennem EU-lovgivning, og det er det, vi prøver.
Og som jeg forstår det, er den tyske holdning nøjagtig den samme.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-12:
Det, der er interessant, er jo, at der reelt er tvivl om, hvorvidt Metockdommen er inden for den danske grundlovs rammer.
Det er sådan, at grundlovens § 20 jo meget klart tilsiger, at man kun kan overdrage suverænitet til mellemfolkelige anliggender, hvis det sker ved lov og i et nærmere bestemt omfang.
Jeg kan ikke få øje på det, og jeg har heller ikke hørt statsministeren åbenbare, hvor det skulle være sket.
Jeg har endda hørt folk i statsministerens eget parti tale for, at det ikke er sket.
Og derfor er det jo helt relevant at rejse det spørgsmål, hvorvidt man overhovedet forfatningsmæssigt, rent konstitutionelt, fra dansk side kan efterleve den her dom.
Der søger jeg lidt den samme vilje til at kæmpe for grundloven og i stedet for at være bange for en traktatbrudssag så at være bange for et grundlovsbrud - den samme vilje, som man har oplevet hos den tyske kansler i den tyske sag.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-13:
Jeg kan indlede med at sige, at Dansk Folkeparti også støtter lovforslaget her.
Baggrunden for lovforslaget er jo, som det allerede er blevet nævnt, at antallet af klager til skatteankenævnene har været faldende gennem de sidste år, er næsten blevet reduceret til en tredjedel på blot 3-4 år.
Det har så også givet et behov for, at der skal være færre medlemmer af skatteankenævnene, og ministeren har da også vores fulde opbakning til at skære i antallet.
Der lægges så her i lovforslaget op til en række mindre ændringer af alle de regler, der er omkring ankenævnene, både vurderingsankenævn, skatteankenævn og motorankenævn, og det virker også i det hele taget logisk.
F.eks. skal kommunalbestyrelsen fremover kun indstille en person til hver plads som ankenævnsmedlem mod tidligere to eller flere, og dermed slipper ministeren selvfølgelig for den lidt irriterende rolle at skulle være den, der skal sidde og vælge imellem nogle og måske komme til at vælge den, som lokalpolitikerne helst ikke ville have haft, og dermed påkalde sig en irritation eller vrede, som man måske godt kunne være foruden.
Så det er også ganske logisk, at man gør det parallelt med det øvrige kommunale udpegelsessystem, nemlig at der kun udpeges en person til hver plads.
I øvrigt lægges der også op til, at forskellige ankenævnsmedlemmer og medlemmer af Skatterådet skal kunne få orlov, og det er også et element, som vi fuldt og varmt kan bakke op om.
Der kan være mange grunde til, at folk ønsker orlov, og det skal de selvfølgelig også have mulighed for at få.
Til slut vil jeg også sige, at vi i Dansk Folkeparti har hæftet os ved, at der har været nogle indvendinger især fra de mindre partier mod lovforslaget, fordi det muligvis kunne medføre, at det bliver sværere for mindre partier at blive repræsenteret i skatteankenævnene, og at lovforslaget måske kunne være en fordel for de store partier, især Venstre og Socialdemokratiet, og det er selvfølgelig en kritik, som vi tager ganske alvorligt og seriøst, og vi vil undersøge, om der kan gøres noget, eller om der er hold i den kritik, at de mindre partier får meget svært ved at opnå repræsentation, for det er selvfølgelig ikke meningen.
Jeg skal sige, at Dansk Folkeparti i bund og grund kan støtte op om intentionerne i lovforslaget her, men vi går selvfølgelig ind og bearbejder den kritik, der har været af lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-11-13:
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis lovforslaget.
Vi er også store tilhængere af skattestoppet, og vi synes naturligvis, at vi skal rette ind efter den EU-dom, Jägerdommen, som siger, at man skal beskatte ejendomme i Danmark på samme måde som ejendomme i udlandet, og det er det, det her lovforslag først og fremmest retter op på.
Vi synes heller ikke, at det et problem, at der ikke er lagt op til, at vores skattefolk skal rejse ud i verden og besigtige de ejendomme, der måtte være derude, men at man skønsmæssigt beregner ud fra de oplysninger, man kan indhente.
Så det er alt i alt et udmærket lovforslag, som vi støtter.