runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Jeg ved ikke, om jeg måske er kommet til at sige for meget, men når man som statsminister kalder pædagoger, der er bekymrede over velfærden i daginstitutionerne, for socialistiske ballademagere, er jeg ikke helt sikker på, at de pågældende opfatter det som en positiv udtalelse.
Når man i sin åbningsredegørelse til Folketinget kan finde på at sige, at der foregår rundkredspædagogik i folkeskolen, er jeg heller ikke helt sikker på, at de mange folkeskolelærere, som set med socialdemokratiske briller er en del af kernetropperne i arbejdet med at udvikle børn og unge til at lære at begå sig i vort samfund, opfatter det som en særlig positiv håndsrækning.
Hvis man havde det, ville man lade være med at sige sådan noget, og så ville man lade være med at give kommunerne de historisk lave vækstbetingelser, men givet kommunerne og de offentligt ansatte mulighed for at udvikle velfærden bedre.
Men det gør man ikke, det har man fravalgt.
Klaus Hækkerup (S), 2007-09-06:
Jeg vil ligesom andre godt hæfte mig ved det forhold, at Dansk Folkeparti nu har prioriteret skattelettelser frem for velfærd.
Jeg vil godt gøre det ved ikke at tage udgangspunkt i nogen lumske socialdemokratiske beregninger, men i de beregninger, Danske Bank har foretaget.
Den kan vel næppe beskyldes for at være særlig socialdemokratisk inficeret.
De beregninger viser, at for de lave indkomstgrupper, bl.a. pensionister, der har 130.000 kr. om året, vil skattelettelsen være 865 kr.
, og for folk med en indkomst på 400.000 kr. eller derover vil skattelettelsen være 5.500 kr.
Det, jeg så skal tage stilling til, er, om jeg er glad for, at jeg nu får en skattelettelse, der ligger oppe i nærheden af 5.500 kr., når jeg kan gå ud og se, at Danmark er bagud i antallet af ph.d.studerende i forhold til de lande, vi fornuftigvis kan sammenligne os med i OECD, når jeg kan se, at der f.eks. mangler moderne it-udstyr i folkeskolen, og når jeg kan se, at i den kommune, hvor jeg bor – som Dansk Folkeparti i parentes bemærket også har straffet med udligningsreformen – er der ikke tilstrækkeligt med hænder til at yde hjemmehjælp.
Skal jeg så være glad, eller skal jeg være ked af det?
Er det virkelig det, jeg foretrækker: at man ikke sørger for at have en ordentlig og velfungerende offentlig sektor, men at jeg i stedet kan få 5.500 kr. mere til rådighed om året?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-09-06:
Jeg bliver nødt til at præcisere, at hr. Morten Bødskovs påstand om, at Venstre taler dårligt om de offentligt ansatte, altså er en sandhed med meget voldsomme modifikationer.
Men jeg er også glad for, at vi nu får præciseret, at Socialdemokratiet indrømmer, at der bruges flere penge på velfærd.
Det er selvfølgelig altid opløftende, at man kan komme til den erkendelse, at vi næste år bruger endnu flere penge ude i kommunerne, og at det besparelsesspøgelse, som Socialdemokraterne ønsker at kalde frem, jo ikke holder.
Men altså igen: Jeg fik ikke noget svar angående integrationen, men o.k., det overrasker mig måske ikke.
Men det helt interessante er, at Socialdemokratiet kommer med nogle forslag, der kræver flere hænder, men man har altså til gode at anvise, hvordan de skal komme.
Det er lidt som en ønskeseddel til juleaften.
Der er alt, hvad man gerne kunne tænke sig og forestille sig, men regningen for de mange ønsker har man lykkeligvis gemt til nogle andre.
Det mest bizarre er, at Socialdemokratiet faktisk har regnestykket for, hvad det koster, men det skal vi altså ikke havde at vide.
Det skal holdes hemmeligt, og det er da en besynderlig måde at drive politik på.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Som jeg har sagt adskillige gange, iværksætter Socialdemokraterne de her velfærdsrettigheder fuldstændig i overensstemmelse med, hvad der er samfundsøkonomisk forsvarligt.
Og der er, når man ser på de sidste 6 års politik fra den her regerings side, muligheder for, at vi kan skaffe flere medarbejdere til den offentlige sektor.
Det er udgangspunkt nr. 1, at man kerer sig om den offentlige sektor.
Udgangspunkt nr. 3 handler så om, hvor der er muligheder.
Der er langt bedre muligheder for at fjerne lukkedage, således at de ikke generer folks muligheder for at få lov til at komme på arbejde.
Alt det vil Socialdemokraterne anvise muligheder for, således at vi kan sikre, at der kommer flere medarbejdere til den offentlige sektor.
Hvis finansministeren havde været så venlig at fremlægge en 2015-plan, hvor alle de her ting var anvist, så kunne vi have haft en reel diskussion.
Det kommer Socialdemokraterne med, når vi fremlægger vores forhandlingsoplæg i begyndelsen af næste uge.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Det glæder mig at høre hr. Morten Bødskov tale om, at man vil gøre noget ved uligheden.
Jeg ville godt høre noget mere om, hvad det er, Socialdemokraterne vil gøre.
Jeg er helt med på, at man vil lade være at give skattelettelser til de rigeste, som regeringen er i gang med.
Men uligheden stiger jo kraftigt, også uden skattelettelser til de rigeste, så hvad er det for nogle helt konkrete forslag, Socialdemokraterne har, til at mindske uligheden i samfundet?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Jeg er fuldstændig enig med fru Line Barfod i, at når man ser på det velfærdssamfund, som vi jo i generationer har kæmpet for skulle være blandt verdens førende, er noget af det, der virkelig – for mig at se og for Socialdemokraterne at se – er en trussel, den der snigende ulighed, som regeringen fremmer.
Uligheden er ikke noget, der kommer af sig selv.
Uligheden kommer af meget klare, bevidste politiske valg fra regeringens side, eksempelvis et kontanthjælpsloft og en starthjælp, som holder familier og ikke mindst deres børn i fattigdom og gør det umuligt for børnene at deltage i fritidsaktiviteter.
De bliver ekskluderet fra de lokale fællesskaber, og det er alene med til at skabe større ulighed.
Det kan man se, hvis man har lidt føling med, hvad der sker i boligområderne rundtomkring i vores storbyer.
Dernæst er der ingen tvivl om, at vi vil gøre det modsatte af, hvad regeringen har gjort på folkeskoleområdet.
Hvis vi skulle lave en velfærdsreform, ville folkeskolen og uddannelsen være det helt centrale, for det er igennem uddannelse, at vi mindsker ulighed.
Derfor ville folkeskolen og indsatsen her være helt central.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Jeg er helt med på, at vi skal fjerne de voldsomme nedskæringer, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført over for nogle af dem i samfundet, der har allermindst, og at vi skal gøre noget ved den fattigdom, som mange er blevet kastet ud i.
Men uligheden steg jo også under den socialdemokratisk-radikale regering i 1990'erne, for en af de ting, der er med til at øge uligheden i samfundet, er jo satsreguleringen, hvor man hvert år tager noget fra pensionister og kontanthjælpsmodtagere osv., så de ikke får den samme indkomststigning som andre.
Hvad er det, Socialdemokraterne vil gøre for at mindske uligheden, og vil det være et klart mål for Socialdemokraterne, når vi forhåbentlig snart får et andet flertal, at mindske uligheden, så vi kommer væk fra at have en ulighed som i 1965?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Det er et meget klart mål for Socialdemokraterne, at uligheden i vores samfund skal mindskes, og udgangspunktet for, at det kan lade sig gøre, er, at vi får en regering, som har det som bevidst mål, som simpelt hen føler for det her velfærdssamfunds sammenhængskraft og ikke bruger sin politiske magt til at fremme beslutninger, som fremmer ulighed.
Det er det, den her regering har gjort.
Dernæst vil Socialdemokraterne selvfølgelig via en aktiv uddannelsespolitik, en endnu mere aktiv arbejdsmarkedspolitik og aktive investeringer i det offentlige sikre, at det, velfærdssamfundet har vist det kan, nemlig skabe omfordeling, bliver bedre, end det er på nuværende tidspunkt med den her regering.
For det er der, det går galt.
Når man svigter uddannelsesområdet, og når man svigter offentlige investeringer, viser selv analyser fra Finansministeriet, at det går ud over omfordelingen og dermed mulighederne for, at alle kan få andel i både velstand og fremgang i vores samfund.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Man fornemmer, at der fra regeringspartiernes side er en vis insisteren på at lægge et røgslør ud over, hvad der er foregået i de seneste par uger i forbindelse med skatteforhandlingerne.
Derfor vil jeg bare bede hr. Morten Bødskov bekræfte, at der sådan set var et arbejdsdueligt flertal i Folketinget, som allerede den dag, partierne første gang blev indkaldt til forhandling, tilbød regeringen at indgå i et reelt reformarbejde om en skattereform, der skulle fremme miljøformål, fremme beskæftigelsen, og som naturligvis var fuldt finansieret og socialt retfærdig.
Er det ikke korrekt, at der var et sådant flertal, men at man valgte at se bort fra den mulighed, der var for at lave en bred aftale om en skattereform, der kunne iværksættes nu og her, så snart partierne var blevet enige?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Det er fuldstændig korrekt.
Socialdemokraterne gav jo regeringen et tilbud om, at vi, hvis den gerne ville have en ambitiøs skattereform, som kunne være med til at fremtidssikre vores velfærdssamfund, var klar til at tage fat.
Vi synes, at vi skulle have haft lidt hjælp fra eksperterne og andre sagkyndige, der er meget vidende om, hvilke udfordringer vi står over for, men vi var klar til en stor og ambitiøs skattereform.
Det kan godt være, at De Radikale ikke følte det sådan på de møder, de var til, men det var ikke lige viljen til den type snak, der lyste over bordet i Finansministeriet, da vi sad der.
Det kan man rolig sige.
Derfor var vi selvfølgelig også meget skuffede, da det jo viste sig, at det, det handlede om, var, at den interne splid, der var i regeringen, om, hvorvidt man skulle give skattelettelser eller ej, faldt sådan ud, at det skulle man, og så skulle man have et arbejdsdueligt flertal hjem.
Det blev, som det altid har været, blokpolitikken og Dansk Folkeparti, der sejrede.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Det, der vel er problemet med den skatteaftale, der nu ligger, er jo, at den ikke løser nogen af de udfordringer, vi står over for.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov: Er det ikke sådan, at man må forstå Socialdemokraterne derhen, at det tilbud, man gav regeringen, vel står ved magt, således at Socialdemokraterne fortsat er i arbejdstøjet, hvis der skulle være et arbejdsdueligt flertal i Folketinget, som ønsker at indlede forhandlinger om en skattereform, der kan skabe forbedringer for miljøet ved at gøre det dyrere at forurene, og som kan skaffe arbejdskraft til det danske arbejdsmarked?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-09-06:
Først vil jeg starte med at konstatere, at jeg overhovedet ikke har talt om, at Socialdemokratiet vil bedre velfærd, for det ved jeg sådan set udmærket godt at Socialdemokratiet ikke vil, så det kan man jo ikke tage Venstre til indtægt for overhovedet.
Jeg prøver så med spørgsmålet igen
: Hvilke initiativer er det helt præcis, Socialdemokratiet vil tage for at sikre flere medarbejdere til at løse nogle af de opgaver, som man nu vil pålægge kommunerne?
Hvad er det helt præcis, der skal gøres?
Det har hr. Morten Bødskov jo endnu ikke forklaret.
Jeg vil også gerne have et tal.
Nu kan jeg forstå, at man ikke skal præsentere et finanslovforslag før finanslovdebatten.
Det er selvfølgelig også en ny måde at lave politik på.
Men når man ikke kan det, så ved jeg, at Socialdemokraternes formand, fru Helle Thorning-Schmidt, jo i morgen-tv for 14 dage siden sagde, at man sådan set godt kendte tallet, men at man bare ikke lige ønskede at fortælle det.
Så kunne hr. Morten Bødskov måske lige løfte sløret for det her i forbindelse med debatten i dag, bare sådan at vi kunne få et svar?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Jeg er glad for, at spørgeren har konstateret, at Socialdemokraterne har foretaget et valg, og at vi gerne vil bruge flere ressourcer på velfærd.
Det har ligget fast meget længe, og vi mener, at det, som regeringen har igangsat her, er fuldstændig utroværdigt med hensyn til vores samlede økonomi og stabilitet.
Vi mener, at de penge, vi kan bruge på velfærd, skal bruges på velfærd.
Så er det rigtigt nok, at det jo, som jeg sagde i min ordførertale, og som jeg opfordrede regeringen til at forstå, er sådan, at velstand og velfærd jo ikke kommer af ingenting, men af klare politiske valg.
Derfor fremlægger Socialdemokraterne selvfølgelig et bud på, hvordan vi vil sikre, at vi samlet set kan få det her velstandsløft, som velfærdsrettighederne er udtryk for.
Det er rigtigt nok, at der skal bruges flere hænder, og dem er vi sikre på at vi sagtens kan finde.
Vi synes faktisk, at der på en række områder er muligheder for at hente flere hænder – det er sådan et underligt begreb, men medarbejdere til den offentlige sektor – fordi regeringen ikke har gjort det godt nok på en række områder.
For det første er det nu den tredje repræsentant, jeg har hørt ud af i øvrigt mange hundrede, som mener, at skattelettelsen og skattepakken overhovedet ikke er finansieret.
Nu har vi så hørt tre i dag, og de kommer alle sammen fra Venstre, så det er jo sådan set fint nok.
Alle sagkyndige økonomer er enige om, at den skattepakke er ufinansieret.
For det andet: Når det så handler om energiafgifterne, er Socialdemokraternes opfattelse jo den, som vi i øvrigt også tilkendegav over for regeringen, da vi var ovre til en – finansministeren må undskylde mig – ganske kort kop kaffe.
Men alligevel, vi vil meget gerne være med til at se på, hvordan vi kan fremme miljøvenlig adfærd, også via vores skattesystem.
Men det, der er forudsætningen, hvis Socialdemokraterne skal være med til det, er, at det foregår på en retfærdig måde, og at det ændrer miljøadfærden.
Hvordan kan jeg sige det?
Ja, det kan man spørge Ældre Sagen om, som jo er harmdirrende i deres kritik af konsekvenserne over for pensionisterne af de her energiomlægninger.
Og det er bare ét eksempel på, at den skattepakke, som regeringen har lagt frem, overhovedet ikke hænger sammen.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Det var så energiafgifterne.
Hvad med de grønne afgifter?
Hvis en socialdemokratisk regering måtte mangle penge til statskassen, kan man så også øge de grønne afgifter?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Socialdemokraterne har jo klart sagt, at vi står fast på skattestoppet.
Vi er imod den her skattelettelse, som regeringen er kommet med, og det er vi, fordi den skævvrider vores samfund; den giver mest i toppen, og pensionisterne får allerallermindst.
Vi har sagt, at vi gerne vil være med til at se på, hvordan man kan omlægge vores skattesystem, således at det fremmer miljøet, og således at det fremmer mere ansvar over for vores fælles natur.
Men der er væsentlige forudsætninger, som skal være sikret, hvis Socialdemokraterne skal være med til sådan et arbejde, som vi mener skal ordentligt belyses, inden det iværksættes.
Hvad den kommer frem til, kan vi se på, men Socialdemokraterne har meget klare principper.
Punkt 1: Det skal være socialt retfærdigt, modsat det, regeringen har lavet her.
Punkt 2: Det må også meget gerne være grønt, men så skal det også fremme adfærd, og der skal være en retfærdig fordeling.
Heller ikke det lever regeringen op til.
Vi vil meget gerne være med til at diskutere den slags ting med regeringen, men det skal hænge sammen.
Hvis jeg skal tage spørgerens spørgsmål som et udtryk for, at man har fået en åbenbaring, og at man har set, at ens egen skattepakke altså ikke hænger sammen, så indgår vi meget gerne i en dialog om en skattereform.
Jacob Jensen (V), 2007-09-06:
Vi har nu hørt flere gange – og jeg var egentlig glad for, at det var så klart et svar fra ordføreren – at Socialdemokraterne ville bevare skattestoppet også ind i næste valgperiode, og derfor vil jeg godt følge lidt op på det, som hr. Peter Christensen spurgte om, nemlig hvordan det hænger sammen med de beskyldninger, Socialdemokraterne nu kommer med over for regeringen, når regeringen agter sammen med Dansk Folkeparti ifølge den aftale, der er indgået, at bruge det provenu fra arbejdsmarkedsfonden og fra en prisregulering af energiafgifterne på at sætte en anden skat ned, som er i fuld overensstemmelse med skattestoppet – i det her tilfælde skat på arbejde – som i parentes bemærket i øvrigt giver 7.000-8.000 flere hænder ude på arbejdsmarkedet, som kan være med til at løfte de velfærdsopgaver, som så mange efterspørger.
Hvordan kan man på den ene side sige, at man vil bevare skattestoppet, og på den anden side beskylde regeringens og Dansk Folkepartis aftale for at sætte skatten ned og bruge provenuet fra en øget energiafgift og fra arbejdsmarkedsfonden?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Det kan man gøre meget, meget præcist, fordi Socialdemokraterne er imod den skattelettelse, som ligger i skattepakken.
Det er det meget enkle svar.
Derfor er holdningen faktisk meget klar: Vi er imod den her skattepakke, fordi vi mener, at det er højrisikofyldt for dansk økonomi nu at pumpe næsten 10 mia. kr. ud i skattelettelser.
Alle advarer om det.
Vi mener, at det er en meget, meget risikofyldt færd, som regeringen har begivet sig ud på her.
Hvis det her samfund skal hænge sammen i fremtiden, ja, så er der behov for, at vi bruger de penge, vi har, og som vi kan bruge, på at investere i vores velfærd.
Det er det meget enkle svar til spørgeren.
Jacob Jensen (V), 2007-09-06:
Nu kan jeg så forstå, at Socialdemokraterne er bekymret for konjunkturerne her i landet.
Det er jo selvfølgelig en meget sympatisk holdning, men så vil jeg så høre, om ordføreren er klar over, at konjunkturfølsomheden ved offentlige udgifter kontra skattelettelser faktisk er 1:4.
Det er den ene del af mit spørgsmål.
Når man ønsker at bruge provenuet fra eksempelvis arbejdsmarkedsfonden og prisreguleringen af energiafgifterne til andre offentlige udgifter og ikke på skattelettelser, som er et brud med skattestoppet, som jeg kan forstå man på den anden side godt vil støtte, og derefter siger, at man er bekymret for konjunkturerne, jamen hvordan hænger det så sammen, når vi hører ordføreren stå her fra talerstolen og sige, at man er bekymret for en konjunkturudvidelse, i forhold til at regeringen nu agter at overholde skattestoppet i den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Nu er det jo sådan med det her skattestop, som også hr. Morten Helveg Petersen sagde tidligere, at det definerer regeringen selv, og regeringen definerer også gråzonerne i skattestoppet.
Sådan er der så meget, når vi diskuterer det her skattestop.
Det her handler om, at Socialdemokraterne er imod de skattelettelser, der ligger her.
Vi vil bruge de penge, vi kan heraf, til velfærd.
Det vil ske i fuld respekt for den samlede samfundsøkonomi.
Hænderne skal være der, og mulighederne for at investere i vores velfærd skal også være der.
Det er helt hundrede og ti procent sikkert.
Men jeg synes, at den samme opmærksomhed omkring konjunkturerne også skulle gives fra Venstres folketingsgruppe, for hvordan kan man være med til, når alle advarer om, hvor følsom dansk økonomi er lige i øjeblikket, at pumpe næsten 10 mia. kr. ud i skattelettelser?
Det er det, der er uansvarligt på nuværende tidspunkt.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-09-06:
Nu var der jo en lang opremsning af forskellige gyldne løfter i den ordførertale, hr. Morten Bødskov holdt.
Der er jo ikke ret meget nyt i, at hr. Morten Bødskov gerne vil komme med en masse fine løfter, men det nye i dansk politik er jo sådan set, at man ikke kan forklare, hvordan man vil finansiere dem.
Det er selvfølgelig den her nye vent og se-strategi, som Socialdemokratiet nu følger; at man ikke skal forklare sin politik, men bare vente og se.
Hvornår får vi egentlig et klart svar på, hvor mange hænder der skal til, hvis man skal opfylde bare nogle af løfterne om de minimumsrettigheder, som Socialdemokratiet præsenterede her for 14 dage siden?
Umiddelbart er det jo måske over 30.000 hænder, der skal bruges ekstra.
Hvordan skal vi skaffe de hænder?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Det er fuldstændig rigtigt forstået.
Hvis der er et bredt flertal her i Folketinget, så er Socialdemokraterne klar til at lave en skattereform, som er socialt retfærdig modsat den, som regeringen har fremsat; som er grøn modsat den, som regeringen har fremsat; som er med til, at adfærden i vores samfund, eksempelvis for at fremme et miljøvenligt forbrug, forbedres.
Forudsætningen er fra Socialdemokraternes side, at det skal ske på et bredt grundlag, så trygheden omkring vores skattesystem bevares.
Men vi er klar til at se på, hvordan vi kan lave en skattereform, så vi får en langt mere retfærdig, grøn og social udvikling i vores samfund.
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om ulighed, for jeg er glad for, at Socialdemokratiet har den meget vigtige og rigtige linje, at et afgørende spørgsmål om ligheden i samfundet er lighed til uddannelse, lighed til velfærd, og det er det, som den nuværende regering er ved at sætte fuldstændig over styr.
Jeg er selvfølgelig også glad for, at Socialdemokratiet siger, at den skattepolitik, der øger uligheden, og som den her regering fører sammen med Dansk Folkeparti, vil man også omgøre.
Men så er der jo nogle grupper tilbage, vil jeg alligevel sige, f.eks. de arbejdsløse, som er gået voldsomt tilbage i realindkomst i forhold til den tabte arbejdsindtægt i løbet af de sidste par årtier, og vi har pensionister og kontanthjælpsmodtagere, som også er sakket bagud i indkomstudviklingen.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-09-06:
Når Socialdemokraterne nu har lagt sig fast på, at det lige præcis er de her områder, så går mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov bare på: Hvor mange er det så fra hver enkelt af de her grupper, hvor mange ekstra hænder kan man skaffe ved at nedbringe sygefraværet?
Det må der jo være tal på, når man sådan står og slynger om sig med det på Folketingets talerstol.
Det er faktisk de præcise tal, jeg gerne vil have.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Man kunne være fræk og sende den tilbage, men det skal jeg nok lade være med.
For hvis man ser på regeringens 2015-plan, er det jo heller ikke, fordi detaljerne på det her område springer ud af den.
Socialdemokraterne har gentagne gange vist, at når det handler om eksempelvis at forbedre integrationen og sikre, at folk bliver ordentligt integreret i vores uddannelsessystem med henblik på at komme ind på arbejdsmarkedet, er vi klar til at tage et medansvar for det.
Når det handler om eksempelvis at forbedre arbejdsmiljøet generelt i samfundet og særlig i den offentlige sektor, må man bare sige, at her skilles vandene i dansk politik.
Der er en blok herovre med nogle repræsentanter, som fuldstændig har desavoueret arbejdsmiljøindsatsen.
Det vil vi gøre bedre.
Det vil så være en afgørende forudsætning ikke at have en regering, hvor statsministeren fra den her talerstol kalder pædagoger for socialistiske ballademagere og beskylder folkeskolelærerne for ikke at bedrive andet end rundkredspædagogik.
Det stopper, og derfor er der muligheder for at hente medarbejdere til den offentlige sektor i højere grad, end tilfældet er nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-09-06:
Nu er der jo efterhånden en hel del af Folketingets medlemmer, der har spurgt ind til det her velfærdsudspil fra Socialdemokraterne, og hvordan Socialdemokraterne vil skaffe de her minimum 30.000 ekstra par hænder, der skal ud på arbejdsmarkedet.
Jeg må desværre konstatere, at den socialdemokratiske ordfører ikke ønsker at svare på spørgsmålet.
Nu har hr. Morten Bødskov ridset op, at der skal ske noget på sygedagpengeområdet, der skal ske noget på integrationsområdet.
Kan vi ikke konkret få at vide, hvad der skal ske på sygedagpengeområdet og på integrationsområdet, så der kommer flere hænder i arbejde?