runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Jeg bad om ordet, fordi Dansk Folkepartis ordfører nu flere gange har understreget den store tillid, som man i Dansk Folkeparti har til dommerne.
Så undrer det mig bare, at jeg kan se, når jeg sidder og kigger i høringssvarene - og nu nåede jeg ikke alle sammen igennem, jeg sad ellers og talte, men fik ordet hurtigere, end jeg havde regnet med at Dommerforeningen siger, at lovforslaget er et udtryk for mistillid, og at DJØF siger det og Advokatrådet siger det, og at en lang række individuelle advokater siger, at der her er tale om et udtryk for mistillid til dommerstanden.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkepartis ordfører mener, at alle de dommere, som står bag de svar, bare har slået hovedet eller ikke har fattet noget som helst, siden Dansk Folkeparti selv mener, at de har enorm stor tillid til dommerne.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Tak for det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Men der er nu engang allerede regler i dag, der definerer den slags, så vi er slet ikke inde på at skulle til at omdefinere det, som egentlig er defineret udmærket.
Jeg vil altså også gerne igen pointere, at når man sidder som dommer i en retssal, så skal man være neutral, så skal man virke og fremstå neutral, og det er det altafgørende i det her forslag.
Det virker generelt, og det synes vi er rigtig godt.
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Vi hørte, da det var partiet Venstre, der holdt ordførertale, at der sådan set ikke var nogen kritikpunkter til det nuværende system, og at man ikke syntes at kende til eksempler, hvor man ikke havde oplevet neutralitet.
Men jeg må næsten konkludere, at Dansk Folkeparti ser anderledes på det, når jeg hører ordføreren sige, at Domstolsstyrelsen har været ude i et andet ærinde.
Så når partiet Venstre siger, at det her er for at forebygge et problem i fremtiden, må jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti ikke er enig i det.
Man har allerede nu, sådan som jeg hører ordføreren, mistillid til de folk, som skal demonstrere den neutralitet i retssalen, og det er derfor, vi i virkeligheden ser det her lovforslag.
Er det rigtigt forstået?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Fru Lise von Seelen skal forstå det således, at historien bag dette lovforslag er, at man fra Domstolsstyrelsens side indstillede, at muslimske kvinder kunne iføre sig et tørklæde, hvis de skulle være dommere i danske retssale.
Det er historien bag, og det var også derfor, at vi fra Dansk Folkepartis side pressede på for at få et decideret forbud mod at bære politiske eller religiøse symboler i retssalene.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at der rent faktisk har været et eksempel på, at en lægdommer har været iført et muslimsk hovedtørklæde i en retssal, og der mener vi i Dansk Folkeparti, at man er ude på en glidebane.
Vi mener, at der også for lægdommere skal være et forbud mod at bære politiske eller religiøse symboler, netop fordi de har en afgørelseskompetence, og fordi der derved kan skabes tvivl om deres neutralitet og upartiskhed.
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Må jeg så spørge ordføreren, om det er Dansk Folkepartis bidrag til at støtte tilliden i befolkningen til vores domstole, når man iværksatte den kampagne, som hr. Morten Østergaard omtalte før, som hed »Thi kendes for ret«, hvor man jo i den grad dæmoniserer nogle mennesker i vores samfund?
Er ordføreren enig i, at den type kampagner gør lige præcis det modsatte af det, jeg forstår ved lovforslaget, selv om jeg ikke helt forstår logikken i lovforslaget?
Men der står trods alt i lovforslaget, at hensigten er, at man skal støtte tilliden.
Dansk Folkeparti gør jo det direkte modsatte og benytter enhver lejlighed til at dæmonisere lige præcis bestemte grupper i vores samfund.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Men nu er historien også sådan, at Domstolsstyrelsen iværksatte en indstilling til, at muslimske kvinder kunne iføre sig hovedtørklæde, hvis det var, at de var dommere.
Det var en glidebane, og der så vi, at hvis det var, at det blev indført, så ville tilliden til de danske domstole netop blive svækket.
Vi vil gerne sikre, at tilliden til dommerne bliver bevaret, og derfor støtter vi op om det forslag, der er lagt frem i dag.
Vi går ind for i Dansk Folkeparti, at det skal være forbudt som dommer at iføre sig et politisk eller religiøst symbol.
Men i og med at man ifører sig en dommerkappe, som er helt neutral, som har samme farve konstant, har man jo ikke et politisk symbol på sig.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler netop om at dække over og anonymisere dommeren, sådan at dommeren ikke fremtræder partisk eller lignende.
Altså, det duer jo ikke.
Med hensyn til det har vi jo i Folketinget netop en politisk pligt til at gribe ind, og det har vi gjort.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Det er muligt, at fru Marlene Harpsøe ikke betragter det at blive fyret som en straf.
Jeg tror, at for rigtig mange mennesker er en fyring en meget, meget alvorlig sanktion, som de ikke har lyst til at blive udsat for.
Det er altså det, man kan risikere fremover.
Men nu kan jeg forstå, at fru Marlene Harpsøe siger, at hun har tillid til dommerne, men ikke til Domstolsstyrelsen, som om man fuldstændig kan skille det ad.
Nu er Domstolsstyrelsens forslag jo noget, der bliver til efter drøftelse med dommerne.
Dommerne har meget klart taget afstand fra det her forslag og har hidtil meget klart været i stand til selv at styre, at de fremtræder neutralt, og at man via dommerrekruttering osv. sørger for, at folk kan have tillid til dommerne.
Men hvis nu dommerne vælger, at de vil have grønne kapper, vil det næste skridt så være, at Dansk Folkeparti vil fremsætte et forslag om, at de ikke skal have ret til selv at bestemme, og at Dansk Folkeparti vil bestemme, hvilken farve kapperne skal have?
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti foretrækker, at man leder gennem kontrol og straf, og at man tror, at den måde, som offentligt ansatte bedst styres på, er, at man som udgangspunkt har mistillid til, at de selv kan ordne deres forhold, og at man så laver så mange regler og kontroller og forbud som muligt.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti også har tænkt sig at fastlægge, hvilken farve kapperne skal have.
For jeg har tidligere hørt, at Dansk Folkeparti ikke mener, at man må bruge farven grøn, for man mener, at det er islams farve.
Jeg går ud fra, at man heller ikke må bruge farven rød, for det mener man vel er socialismens farve.
Man må vel heller ikke bruge farven sort, fordi det både er fascismens og anarkismens farve.
Man må vel heller ikke bruge farven pink, for den bruger de homoseksuelle, så hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig, at man skulle få fastlagt, hvilken farve det skal være?
Er det også noget, Dansk Folkeparti vil blande sig i, og mener man, at man ikke kan havde tillid til, at dommerne selv kan finde en farve, som Dansk Folkeparti kan acceptere?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Vi har tillid til dommerne.
Jeg synes, at det er absurd at høre på, at vi i Dansk Folkeparti ikke har tillid til dommerne, så jeg vil gerne endnu en gang fastslå, at det har vi i meget høj grad.
Men når man fra Domstolsstyrelsens side er ude på en glidebane, hvor man vil tillade religiøse symboler i domstolene, har vi i Dansk Folkeparti og i Folketinget en pligt til at gribe ind, og det har vi gjort.
Jeg vil også gerne sige til det her med straf, at vi jo ikke straffer dommerne på nogen måde.
Jeg vil også sige, at vi jo allerede - og det må fru Line Barfod jo også vide som jurist - har en retsplejelov i Danmark, som netop regulerer bl.a. dommernes adfærd.
Med hensyn til farven på kapperne må jeg sige, at det nok er op til dommerne selv at vurdere, hvad der er neutralt.
Peter Juel Jensen (V), 2009-01-27:
På Venstres og De Konservatives vegne anbefaler jeg L 95.
Det er vores klare overbevisning, at vi med L 95 kommer til at spare en hel regnskov.
Vi overgår fra papir til digitale indberetninger, når det kommer til anmeldelse af refusion af syge- og barseldagpenge.
Ud over at der spares en masse papir, vil det også betyde administrative lettelser for både arbejdsgiverne og ikke mindst kommunerne.
Besparelserne, som kommer erhvervslivet, kommunerne og staten til gode, er i millionklassen.
Nu, inden man begynder at få gode ideer om, hvad disse penge kan bruges til, bør man måske lige have med i sine overvejelser, at ordningen tidligst træder i kraft i 2011 - det vil sige, at virksomhederne har god tid til at forberede sig.
Men faktisk kører systemet allerede i dag.
Høringssvarene viser, at ca. 33 pct. af alle indberetninger sker via tasterne, så med ikrafttræden i 2011 er der god tid til at øve sig og tage ved lære af dem, der allerede i dag bruger elektronikken.
Jeg har mødt enkelte, der er bekymret over sikkerheden i disse systemer.
Jeg vil gerne stå på mål for dette system.
Datatilsynet har været inde over forslaget, og de gode råd er efterkommet.
Kort sagt: Dette er et forslag, som vi almindelige borgere ikke kommer til at mærke meget til, men det letter nogle arbejdsgange og giver nogle administrative lettelser, som er stillet i udsigt i regeringsgrundlaget fra 2007 og i kommuneaftalen fra 2009.
Og det kan vel ikke være så ringe endda.
Bent Bøgsted (DF), 2009-01-27:
Det her lovforslag indeholder som tidligere nævnt to dele.
Med hensyn til den sidste del, der drejer sig om forskellige ændringer af teknisk karakter af arbejdsskadelovgivningen, er Dansk Folkeparti helt indforstået med, at der en gang imellem kan være behov for at justere lidt, og det er det, der sker her.
Den første del, som er den vigtigste del, drejer sig om, at man indbefatter dem, der eventuelt skulle blive ramt af terrorhandlinger, i arbejdsskadelovgivningen.
Vi må håbe, at det aldrig kommer til at gælde, for terrorangreb er jo noget, man helst skal undgå.
Men om der er nogen, der bliver ramt af det, og om vi i det hele taget kommer til at se, at nogen får erstatning efter den her lovgivning, får være i det uvisse.
Men altså, hvis der er nogen, der kunne blive omfattet af lovgivningen og få erstatning efter den, laver vi nu loven, så de ikke kommer i klemme i systemet, og det er en rigtig god ting.
Så må vi bare håbe, at det er en lov, som vi ikke får brug for.
Men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2009-01-27:
Den ene halvdel handler om erstatning til mennesker, som det er nævnt, der under udførelsen af deres arbejde måtte blive ramt af en terrorhandling, og den del af lovforslaget ser udmærket ud.
Den anden halvdel rummer 8-10 punkter, hvor man præciserer og ændrer nogle ting i forbindelse med den almindelige behandling af sager i Arbejdsskadestyrelsen.
To af punkterne vil vi gerne have kigget nærmere på under udvalgsarbejdet.
Et af punkterne er, at man ændrer det nedskrevne kriterium for, hvornår en sag skal behandles i det såkaldte Erhvervssygdomsudvalg.
Vi mener i SF, at der i virkeligheden er brug for at forelægge flere arbejdsskadesager for Erhvervssygdomsudvalget, ikke mindst inden for området psykisk arbejdsmiljø, som der er voldsomt stigende problemer med, hvilket der faktisk har været i en årrække nu.
Desuden er det sådan, at omkring 96 pct. af alle sager om psykiske arbejdsskader bliver afvist med hensyn til, at man kan få erstatning, og en af vejene til at få flere skader anerkendt som erstatningsberettigede inden for psykisk arbejdsmiljø er, at der er flere sager, der skal forelægges Erhvervssygdomsudvalget.
Om det punkt står der i bemærkningerne til lovforslaget, at der, selv om man ændrer på formuleringen af kriteriet for, hvornår en sag skal forelægges udvalget, ikke bliver tale om færre sager, der skal behandles af udvalget, og vi vil under udvalgsarbejdet gerne have yderligere sikkerhed for, at det virkelig står til troende, at det forholder sig sådan.
Et andet punkt er, hvor mange oplysninger en arbejdsgiver egentlig skal have om en ansat, der bliver skadet på jobbet, og hvor arbejdsgiveren måske overvejer at anke afgørelsen fra Arbejdsskadestyrelsen.
Her nedskriver man ifølge lovforslaget den nuværende praksis, hvor arbejdsgiveren får den pågældendes diagnose.
Vi vil gerne have belyst under udvalgsarbejdet, om arbejdsgiverens adgang til oplysningerne kan inddæmmes og begrænses sådan, jævnfør ånden i lov om helbredsoplysninger, at arbejdsgiveren absolut ikke får flere oplysninger end højst nødvendigt, samtidig med at arbejdsgiveren på den anden side selvfølgelig skal have en reel baggrund for at kunne vurdere, om han eller hun ønsker at anke sagen eller ej.
Det vil vi gerne have belyst under udvalgsarbejdet, men ellers er vi i SF grundlæggende for det her lovforslag.
Enhedslistens ordfører kan desværre ikke være til stede i dag, så jeg har lovet at sige, at Enhedslisten er overvejende positiv over for forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-27:
Det Radikale Venstre er som også de tidligere ordførere meget positiv over for lovforslaget.
Det er godt, at der nu bliver en sikring af alle, mens de er på arbejde, hvis de rammes af terrorhandlinger.
Det er selvfølgelig skidt, at det overhovedet er nødvendigt at lave en sådan sikring, og jeg synes, at der i dag er grund til at bemærke, at det jo altså skyldes, at vi desværre endnu ikke har formået at skabe en verden, hvor man - selv ikke i så fredelige egne, som vi lever i - kan føle sig fri for en risiko for på et eller andet tidspunkt at blive ramt af en terrorhandling.
Vi synes i sagens natur, at det er godt, at man sikrer sig imod det, og også at man sikrer sig imod, hvad der skal ske, hvis det, som ingen håber, alligevel skulle ske.
Men det er klart, at det bedste, man i sagens natur kan gøre, er at forebygge, at det kommer til at ske, og der vil jeg da i dag ikke undlade at påpege, at jeg synes, at vi kunne gøre langt mere og måske også gribe tingene an på en lidt anden måde, når det handler om hele den udenrigspolitiske scene.
Jeg tillader mig at vove den påstand, at vi i de seneste 7 år ikke har oplevet, at der er blevet færre terrorister i verden, måske snarere det modsatte.
Men derfor er det selvfølgelig også helt oplagt, at vi er positivt indstillet over for det, der er det her forslags hovedformål, nemlig at sikre, at alle, der er på arbejde, også er dækket, hvis de skulle blive ramt af en terrorhandling.
Så er der de tekniske ændringer i relation til arbejdsskadeområdet, og dem har vi heller ikke fundet nogen anledning til at forholde os andet end positivt til.
Jeg vil dog lige nævne her, at der i forbindelse med en høring om netop arbejdsskader her på Christiansborg blev rejst en del diskussion om forelæggelsen af sager for Erhvervssygdomsudvalget.
Nu skal man jo ikke pakke alt muligt ind i en teknisk ændring, men jeg synes måske alligevel, at det i forbindelse med udvalgets behandling var relevant, at vi lige kiggede på den sag igen og vurderede, om der i relation til det, der nu foreslås her, er grund til at kigge på, om der bliver forelagt det nødvendige antal sager for Erhvervssygdomsudvalget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-01-27:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og for den positive modtagelse af lovforslaget.
Hovedelementerne i forslaget er jo, som det også er fremgået, desværre nødvendiggjort af den internationale situation, vi oplever i disse år, og jeg må sige, som flere ordførere også har gjort, at jeg virkelig håber, det aldrig bliver nødvendigt at anvende bestemmelserne i dette lovforslag om arbejdsskadeerstatning som følge af en terrorhandling.
Men det glæder mig, at der er opbakning til lovforslaget, som jo skaber tryghed hos borgerne for, at de kan få erstatning, hvis de bliver ramt af en terrorhandling, mens de er på arbejde.
Hvis vi ikke gennemførte lovforslaget, kunne vi risikere at komme i en situation, hvor der efter en terrorhandling var usikkerhed om dækningen efter arbejdsskadesikringsloven, men den usikkerhed retter vi op på med lovforslaget.
Vi sikrer, at alle, der er på arbejde og rammes af en terrorhandling, får deres erstatning efter arbejdsskadesikringsloven.
Erstatningen udbetales af Arbejdsskadestyrelsen, der også behandler sagerne.
Staten betaler i første omgang erstatningen, og den efterfølgende finansiering ordnes mellem Arbejdsskadestyrelsen og forsikringsselskaberne.
Derved sikrer vi, at tilskadekomne og efterladte hurtigt får behandlet deres sag, så de kan få udbetalt deres erstatning og godtgørelse.
Som debatten også har vist, indeholder forslaget også en række andre elementer, der optimerer sagsbehandlingen efter arbejdsskadesikringsloven eller har karakter af regelforenkling.
Det gælder bl.a. indførelsen af hjemmel til at sende visse standardbreve uden underskrift, som vi i dag kender det hos f.eks. SKAT, samt ophævelsen af Arbejdsskadestyrelsens pligt til at træffe afgørelse om branche i erhvervssygdomssager.
Jeg kvitterer for den gennemgående tilslutning til lovforslaget og ser frem til en god udvalgsbehandling.
Bent Bøgsted (DF), 2009-01-27:
Forslaget her skulle være en administrativ lettelse for arbejdsgiverne vedrørende anmeldelse af sygdom og sygedagpengeindberetningen.
Jeg synes også, at vi i den forbindelse kan komme med en del ros til beskæftigelsesministeren for de her administrative lettelser.
Det er jo ikke så tit, vi har set, at der er kommet administrative lettelser fra regeringens side.
Det er først her for nylig, at den er begyndt på det.
Men beskæftigelsesministeren har jo erkendt, at der er behov for, at de små arbejdsgivere får nogle administrative lettelser, og det giver man dem med det forslag her.
Og ministeren skal i hvert fald have tak for, at vi er kommet så langt.
Det er det andet forslag om administrative lettelser, vi har i dag, så på den måde er det et stort fremskridt, og vi kan sagtens lave flere administrative lettelser.
Jeg er da også spændt på at høre, hvad ministeren har at sige vedrørende raskmelding, om ikke det kan gøres lidt mere smidigt med dem.
Det lyder da meget interessant.
Der kommer ministeren sikkert med et godt svar på, om det kan lade sig gøre eller det ikke kan lade sig gøre.
Det er jeg da sikker på.
Jeg er ikke sikker på, at det kommer her i dag, men på et eller andet tidspunkt.
Men Dansk Folkeparti bakker varmt op om det her forslag.
Vi har dog en enkelt bemærkning.
Der står, at det her er et aktieselskab, som ejes 100 pct. af KL.
Så er det, at jeg gerne vil spørge ministeren, hvorfor det lige skal være et aktieselskab.
Der må være en vis begrundelse for, at det skal være et aktieselskab og ikke en anden form for selskab under kommunerne, som kommunerne har i dag.
Der er mange forskellige former, som kommunerne driver selskab under, men der må være en forklaring på, hvorfor det lige nøjagtig skal være et aktieselskab, om det er, fordi der på et tidspunkt skal gives kommunerne mulighed for at udlicitere og sælge det her selskab til et privatejet selskab, eller hvad der er hensigten med, at det lige skal være et aktieselskab.
Det kan være, at ministeren kan svare på det.
Hvis ikke ministeren kan svare på det her fra talerstolen, vil vi gerne have et skriftligt svar på spørgsmålet i udvalget. Men da der er tale om en stor administrativ lettelse, som Dansk Folkeparti varmt går ind for at arbejdsgiverne skal have, så kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-01-27:
Tusind tak.
SF fremsatte i januar 2008 beslutningsforslag nr. B 54 om regelforenkling og afbureaukratisering af den offentlige sygedagpengerefusion.
Derfor foreslog vi rent faktisk, at regeringen inden den 1. januar 2009 skulle klarlægge ressourceforbruget i forbindelse med den offentlige sektors interne sygedagpengerefusion med henblik på at tage de nødvendige initiativer i retning af at få afbureaukratiseret og forenklet det her område og dermed også sørge for et egentlig og nødvendigt digitalt indberetningssystem.
I stedet for at modtage det positivt ved selve behandlingen benyttede beskæftigelsesministeren og flere borgerlige ordførere deres tid til hånligt at afvise vores beslutningsforslag med bemærkninger om, at der jo allerede eksisterede digitale løsninger.
Derfor kan jeg sige nu, at L 95 jo i hvert fald viser, at det ikke var tilfældet.
Derimod skabes der en hel ny organisation, der skal stå for løsningen af den opgave, som ministeren sidste år klart gav udtryk for slet ikke var nødvendig, fordi løsningen allerede eksisterede.
Jeg håber bestemt ikke, at det er udtryk for den generelle sandhedsværdi i ministerens udsagn, for så er vi i det her land rigtig dårligt stillet.
SF's forslag gik bl.a. specifikt på den interne flytten rundt med papirer og penge mellem det offentlige og offentlige institutioner i forbindelse med sygedagpengerefusionen.
Det er uomtvisteligt også en lettelse - det er indiskutabelt - men det betyder jo altså især for de offentlige kasser, at man stadig væk har den her flytten rundt med penge.
Vi kan bestemt ikke i SF forstå, at man ikke vil udnytte det her oplagte besparelsesemne, og jeg kan jo kun konkludere, at regeringen åbenbart ikke gider samle de mindst 100 mio. kr. op, der kunne spares ved det element.
Jeg vil så også sige med det samme, at vi står i en situation, hvor der er al mulig grund til at holde fast i, at hver eneste gang vi får et lille forslag, der i det mindste er en brik i forhold til hele afbureaukratiseringen og lettelser i øvrigt på det her område, skal man naturligvis tage den.
Derfor er vi i SF også indstillet på at være med i den her sammenhæng, men vi synes, at når vi nu skal tage et skridt - for det her er et skridt i den rigtige retning - er det altså virkelig ærgerligt, at vi ikke tør gå endnu længere.
Det ville vi frygtelig gerne.
Så skal jeg også i den her sammenhæng gøre opmærksom på, at Enhedslisten desværre ikke kunne være til stede.
Jeg skulle sige med det samme, at de er overvejende positive over for forslaget.
Det er et forslag, der bestemt kan gøres bedre, hvilket jeg forhåbentlig kan være med til at sætte en diskussion i gang om.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-27:
Også Det Radikale Venstre kan støtte L 95, den digitale indberetningsløsning til brug for anmeldelse af sygefravær og refusion af sygedagpenge og dagpenge efter barselloven.
Det er ganske fornuftigt som et led i udrulningen af digitaliseringen, at man vælger nogle områder, hvor man digitaliserer fuldt og helt og dermed, om jeg så må sige, lukker ned for de analoge kommunikationsgange.
Vi så gerne, at man fulgte den samme modus på andre områder - det kunne f.eks. være SU-området - men i hvert fald er det her et godt skridt i den rigtige retning.
For ikke så forfærdelig længe siden diskuterede vi en bemyndigelsesbestemmelse, som ministeren ønskede i forhold til netop at fastsætte regler om digital indberetning.
Dengang diskuterede vi, om man skulle fastsætte en målsætning for, hvor hurtigt man ville have folk til at benytte sig af de her digitale løsninger.
Det var man dengang ikke så villig til, men jeg synes, at der er grund til at rose, at man til gengæld har været meget hurtig med at tage konsekvensen af den meget brede kreds af brugere, som har vist en tilslutning til systemet, og få lukket ned for den almindelige papirbårne del af systemet, således at man kan indhøste de samlede administrative besparelser, som i den her sammenhæng er et trecifret beløb.
Derfor synes jeg sådan set, at jeg godt vil starte med at sige, at vi selvfølgelig tilslutter os forslaget, men også at vi roser ministeren og ministeriet for så hurtigt at have taget konsekvensen og hermed altså på mange måder vist vejen, som også kunne overføres til andre ministerområder.
Der har så i debatten været rejst et par spørgsmål, som jeg synes er både interessante og relevante.
Det har ikke mindst SF's ordfører, som er inde på behovet for også yderligere at udvikle det her, ikke mindst inden for det offentliges område - det støtter vi gerne - men også Socialdemokraternes ordfører, som pegede på, at det jo er godt at lave administrative lettelser for arbejdsgiverne, men at det også er helt naturligt i den sammenhæng at kigge på, i det mindste i hvert fald at sætte sig selv målsætninger for, hvornår også borgerne og medarbejderne, som er involveret, har en fuld digital løsning og ikke skal rende spidsrod for at få blanketter udleveret, afleveret og indleveret det rigtige sted.
Vi støtter forslaget.