runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Jeg vil også gerne indgå i koret af kritikere over, at man kommer med det her lovforslag så sent og efter en så urimelig kort høringsfrist.
Det er ikke et krav, der pludselig er dumpet ned fra himlen.
Ministeren kunne jo sagtens have fremsat det her lovforslag langt tidligere, sådan så man havde haft ordentlig tid til behandlingen.
Jeg synes, at det er vigtigere at få behandlet det her forslag ordentligt, og hvis det ikke kan nås inden sommerferien, må vi nå det efter sommerferien.
Jeg har meget svært ved at forstå ministerens argumenter for, at det skulle være nødvendigt.
Men meget af det, der er kommet, er meget teknisk, og jeg håber, at vi undervejs også kan få ministerens holdning til de mange forskellige beregninger, der er fremme.
Umiddelbart har jeg det jo sådan, at når man får en arbejdsskadeerstatning, skal den jo erstatte den indkomst, man ellers ville have haft, og når regeringen har lavet nogle skattereformer, der betyder, at man ville have fået en større del udbetalt, skal det samme jo ske for de arbejdsskadede.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at skattereformen skulle være et argument for, at det er nødvendigt at ændre i forhold til arbejdsskadeberegningerne.
Det håber jeg at vi kan få afklaret under den tekniske gennemgang, men umiddelbart ud fra de høringssvar, der er kommet fra Danske Advokater, og det, der er kommet fra Elmer & Partnere, kan jeg meget dårligt se for mig, at Enhedslisten skulle kunne stemme for det her forslag, fordi det meget klart virker, som om man skærer ned i forhold til de arbejdsskadede, hvilket jo også fremgår af de økonomiske konsekvensberegninger af lovforslaget, som siger, at man vil spare på, hvor meget man udbetaler i arbejdsskadeerstatninger.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Tak for debatten og for de bemærkninger, der er kommet til lovforslaget.
Jeg vil gerne her fra start beklage, at høringsfristen har været så kort, og at det dermed naturligvis også har været svært for nogle ordførere at nå at få læst det hele godt igennem inden førstebehandlingen.
Derfor er jeg glad for, at der allerede, som jeg har fået det fortalt, er aftalt en teknisk gennemgang, og at den skulle ligge den 4. maj.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg håber naturligvis, at det vil opklare de spørgsmål, som der helt rimeligt er blevet stillet.
Med forslaget sikres det, at vi fortsat opfylder de forudsætninger for fastlæggelsen af kapitaliseringfaktorerne, som vi indførte i 2007.
Denne holdning er også kommet til udtryk under vores behandling af forslaget her i dag.
Jeg er ikke enig i kritikken.
Den løsning, der er foreslået, er efter min klare opfattelse en afbalanceret og fornuftig løsning, som på den ene side er rimelig og fair over for de tilskadekomne og på den anden side ikke belaster vores i forvejen hårdt trængte erhvervsliv med betydelige og utilsigtede ekstraudgifter.
Med løsningen sikrer vi, at modtagerne af løbende erstatning deler gevinsten af skattereformen med modtagere af kapitalerstatning, og vi sikrer, at værdien af erstatningen samlet set bliver større for begge parter end før skattereformerne.
Alle tilskadekomne bliver således samlet stillet bedre end før skattereformerne.
Jeg mener, at det er en god løsning for de tilskadekomne, og jeg vil fremhæve, som også andre ordførere har fremhævet, at lovforslaget kun har virkning for fremtidige sager.
Der er således ingen, der har fået tilkendt erstatning før den 1. januar 2011, der får nedsat deres erstatning som følge af forslaget.
Lovforslaget indebærer desuden en justering af reglen om fastsættelse af den årsløn, der ligger til grund for beregningen af erstatningen.
Lovens nuværende hovedregel om fastsættelse af årsløn til tilskadekomne opretholdes.
Med det præciseres, at årslønnen fremover kan fastsættes på grundlag af oplysninger fra indkomstregisteret og andre oplysninger fra SKAT.
Herved sikres, at erstatningen fortsat afspejler de tilskadekomnes reelle indtjeningsevner.
Det foreslås også at rykke fristen for arbejdsgiverens anmeldelse af visse arbejdsulykker frem, så vi hurtigere kan komme i gang med at behandle de tilskadekomnes erstatningskrav.
Fremrykningen sikrer også større sammenhæng med de nye samtaleforløb, som regeringen har indført i syge-/dagpengereglerne.
Endelig ophæves en obligatorisk underretningspligt for Arbejdsskadestyrelsen i de sager, hvor der ikke er behov for en underretning.
Med forslaget vil de tilskadekomne selvfølgelig fortsat blive underrettet om status for sagen i de sager, hvor det er nødvendigt, men fremover vil det ske, når det har en værdi for de tilskadekomne, og ikke bare, fordi der er et krav i loven.
Jeg kvitterer for de fremførte bemærkninger til lovforslaget, og så ser jeg frem først og fremmest til den tekniske gennemgang, men naturligvis også til den udvalgsbehandling, som skal finde sted.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
I Dansk Folkeparti venter vi med at tage stilling til, hvad vi vil, til efter en teknisk gennemgang.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Jeg vil gerne prøve at begrunde det med arbejdsmarkedsbidraget.
Mellemskatten indgår i den beregningsformel, som fastsætter kapitaliseringfaktorerne, og herved er forudsætningen for den økonomiske lighed imellem de to erstatningsformer jo så bristet.
Den forudsætning blev indført ved ændring af arbejdsskadesikringsloven i 2007, hvor man senest ændrede hele principgrundlaget for kapitaliseringsfaktorerne.
Så forslaget om at trække arbejdsmarkedsbidraget ud af den årsløn, der lægges til grund for beregningen af erstatningen, og om at forhøje erstatningsniveauet til de 83 har jo i det væsentligste netop til formål at gøre lovforslaget udgiftsneutralt.
Det er sådan set det vigtige, synes jeg.
Hertil kommer jo så hele spørgsmålet om at trække arbejdsmarkedsbidraget ud af årslønnen, fordi det samtidig indebærer, at modtagere af erstatning af arbejdsskade jo får beregnet erstatning på baggrund af at være modtagere af overførselsindkomst.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Det er interessant, at ministeren nu vælger at tage overførselsindkomster med ind i debatten, for så vidt jeg er orienteret, er en erstatning jo ikke en overførselsindkomst; de ligger jo ovre i en helt anden slags lovgivning.
Det her er jo en erstatning for tabt løn, fordi man har haft en arbejdsskade, så det er jo sådan lidt underligt at tage den del ind.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor vi skulle have den tekniske gennemgang eller i hvert fald noget af den her fra talerstolen nu, men o.k., lad det så være; det er måske for at snakke en lille smule udenom.
Er realiteterne i det her ikke, at de arbejdsskadede skal betale for eller bøde for, at regeringen har lavet en skattereform, og at arbejdsgiverne ikke må komme til at betale ekstra i præmie for det?
Det må det jo være.
Det er den ene ting.
Den anden er så: Vi kunne jo sagtens finde ud af det her, hvis vi kunne lave en ordning, der betyder, at de arbejdsskadede ikke skal miste noget ved det, og at arbejdsgiverne heller ikke skal.
Det må jo være muligt at finde en anden måde at gøre det på, sådan at ingen af de to parter bliver berørt af det.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg virkelig mener, det her er den bedst mulige måde at gøre det på.
Og jeg kan godt betro både hr. Lennart Damsbo-Andersen og andre, at det har været en rimelig kompliceret affære at finde frem til den løsning, som var den bedste.
Jeg mener, det her er den bedste løsning.
Så er det sådan sammenlignet med tiden før skattereformen, at hvis man får engangserstatning, får man med det her lovforslag 17.000 kr. mere udbetalt, og får man løbende erstatning, får man i gennemsnit 300 kr. mere om måneden.
Og så er det så, at vi jo også får de to erstatningsformer sidestillet ved at hæve procenten fra 80 til 83.
Derfor mener jeg, det er den rigtige måde at gøre det på.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-26:
Nu kunne man jo have finansieret det her på en anden måde i stedet for at lade de arbejdsskadede betale.
Man kunne eksempelvis i skattereformen have afsat penge til at kompensere arbejdsgiverne, hvis man ville det, eller man kunne have ladet arbejdsgiverne betale det.
Men det har man så valgt ikke at gøre, man vælger at lade de arbejdsskadede betale.
Hidtil har der været enighed om, at der skulle være de samme principper i erstatningsansvarsloven, hvor man medregner arbejdsmarkedsbidrag, når man beregner de her ting, og arbejdsskadeforsikringsloven, hvor man nu trækker arbejdsmarkedsbidraget fra.
Hvorfor mener regeringen, at man nu efter arbejdsskadeforsikringsloven skal have en lavere erstatning, end man kan få efter erstatningsansvarsloven, når der hidtil har været enighed om, at de burde beregnes på samme måde?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der er en række positive effekter af det lovforslag, som bliver fremsat, uanset at det nu er en hastelov og alt muligt andet.
I bund og grund handler det om for ministeren og regeringen, at det skal holdes udgiftsneutralt i hvert fald for arbejdsgiverne.
Men vil ministeren så ikke bare lige bekræfte over for mig, at den der lille handling med at pille arbejdsmarkedsbidraget ud af det beregningsgrundlag, man skal lave for at finde erstatningen, faktisk betyder, at den enkelte arbejdsskade får en mindre erstatning fremover – altså, at de, der får arbejdsskader fremover, får en mindre erstatning, end de ellers ville have gjort?
Eigil Andersen (SF), 2010-04-26:
Jeg vil opfordre bl.a. Dansk Folkepartis ordfører til at se på lovforslaget en gang mere, for der er altså en gruppe af ældre lønmodtagere, som bliver ramt af det her i form af mindre indtægter, også andre end dem, der går på efterløn.
I SF har vi ikke lavet de bestemmelser, som har medført, at de fleste efterlønsmodtagere bliver modregnet i deres efterløn, når de holder ferie, men vi må ligesom alle andre leve med de eksisterende regler.
Blandt efterlønsmodtagerne er der kun en lille gruppe, der har den mulighed, og det er de efterlønsmodtagere, som samtidig får udbetalt penge fra en privat pension eller en arbejdsmarkedspension.
Og hvis de vil bruge den mulighed, kan de tidligst gå på efterløn, når de fylder 62 år.
Det betyder, at hvis man ikke husker at hæve sine feriepenge inden for 6 måneder, når man har forladt arbejdsmarkedet og får en privat pension, mister man simpelt hen sine feriepenge – kort og godt.
Men den regel her, som tager udgangspunkt i efterlønsmodtagere, rammer i virkeligheden mange flere.
Jeg synes jeg, det er meget menneskeligt, hvis man glemmer at hæve sine feriepenge, når man går på førtidspension eller bliver folkepensionist.
Så kan det være, at tanken om, at man har et feriekort liggende, dukker op senere, og så siger den nuværende regel noget meget rimeligt, nemlig at man kan glemme de feriepenge i op til 3 år og alligevel få dem udbetalt – sine ærligt tjente feriepenge.
Regeringen sætter nu den grænse kraftigt ned til 6 måneder, så hvis man arbejder, til man fylder 65 år og skal på folkepension, skal man hæve feriepengene, inden der er gået 6 måneder, efter at man er blevet folkepensionist.
Og vi synes i SF, at det er urimeligt, at man så mister dem efter 6 måneders forløb.
Så er den nuværende 3-års-grænse langt mere fornuftig.
I øvrigt vil jeg sige afslutningsvis, at mange af dem, som den ny 6-måneders-grænse kommer til at gå ud over, er dem, der arbejder, til de er 65 år, og så går på folkepension, og det er jo netop en gruppe lønmodtagere, som har fulgt samfundstoppens klare opfordringer om at fortsætte i lang tid på arbejdsmarkedet.
De fortsætter med at arbejde, indtil de bliver folkepensionister, og så synes vi ikke, det er rimeligt, at de skal rammes af, at de absolut skal huske at hæve deres feriepenge inden for 6 måneder, hvis de ikke skal miste dem.
Det vil vi gerne tage op i udvalgsarbejdet, og vi håber, at det her kunne blive forbedret.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-26:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren synes vi er et fint forslag, der netop har til formål at forhindre spekulation i udbetaling af feriepenge.
Meningen med feriepenge er jo, at de skal udbetales og bruges, når man holder sin ferie.
Det er hovedreglen, og den hovedregel ønsker vi Konservative at holde fast i.
Og derfor bakker vi op om forslaget.
Man kan selvfølgelig spørge sig selv, hvordan det så egentlig er muligt at spekulere i udbetaling af feriepenge på nuværende tidspunkt.
I dag er det sådan, at personer i beskæftigelse kun kan få udbetalt deres feriepenge for det indeværende og det efterfølgende ferieår, og det hænger sammen med, at meningen med feriepenge er, at de skal udbetales, når man holder ferie.
Men personer, der trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet enten på grund af alder eller helbred, kan vente i hele 3 år med at få udbetalt deres feriepenge.
Det, at man som eksempelvis efterlønsmodtager kan vente 3 år med at få udbetalt feriepenge, har den uheldige konsekvens, at det giver mulighed for spekulation.
Det er nemlig sådan, at feriepenge medfører fradrag i efterlønnen, men ikke i folkepensionen.
På den måde kan man så undgå at få modregnet sine feriepenge, og staten mister et tilsvarende beløb.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi Konservative ikke er de store tilhængere af efterlønsordningen, og derfor er vi også glade for det lovforslag, der betyder, at efterlønsmodtagere nu vil få modregnet deres feriepenge, hvis de altså ønsker at modtage feriepengene.
Lovforslaget vil nemlig betyde, at fristen for udbetaling af feriepenge vil være 6 måneder fra fratrædelsestidspunktet.
Det vil ikke alene gælde efterløn, men også fleksydelse osv. Ud over at forhindre spekulation i tidspunktet for udbetaling af efterløn sætter lovforslaget også ind på et andet konservativt kerneområde, nemlig regelforenkling og reduktion af de administrative byrder i både den private og den offentlige sektor.
Lovforslaget vil betyde, at arbejdsgivere fremover kun skal indberette oplysninger om feriepenge til indkomstregisteret og ikke også til FerieKonto.
Siden regeringen tiltrådte i 2001, har den lettet erhvervslivets administrative byrder med ca. 15 pct. svarende til næsten 5 mia. kr.
Det er bl.a. sket via omfattende digitalisering og forenkling af indberetningspligter.
Med lovforslaget fortsætter regeringen den fremragende og gode udvikling i retning af så nem administration som overhovedet muligt.
For det første forhindrer det, at bl.a. efterlønsmodtagere spekulerer i udbetaling af feriepenge, og for det andet medfører forslaget regelforenkling og letter dermed arbejdsgivernes administrative byrder.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-26:
For så vidt angår de administrative byrder, må man – i hvert fald hvis man læser høringssvarene, som også ved det her lovforslag er helt dugfriske – jo sige, at det er der så til gengæld delte meninger om, herunder fra bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, som ikke finder, at det indebærer en administrativ lettelse for virksomhederne.
På overfladen synes det jo at være et simpelt forslag om at undgå spekulation.
Ingen går jo som udgangspunkt ind for nogen form for spekulation og slet ikke mod offentlige ydelser, men jeg synes alligevel, det er besynderligt, at det her forslag som lyn fra en klar himmel bliver sendt i høring med 5 dages varsel, så vidt jeg kan overskue, og at høringssvar og -notater dumper ind her 1 minut i fristen i fredags, når det jo tilsyneladende ikke kan være en problemstilling, der sådan lige pludselig er opstået.
Jeg noterer mig så, at man i lovforslagets konsekvensberegninger kan konstatere, at forslaget forventes at medføre en indtægtsstigning som følge af, at der vil være flere uhævede feriepenge svarende til 1 mio. kr.
Det synes jeg jo er interessant.
Jeg kunne forstå det, hvis det var en spekulation, der drejede sig om, at man forventede højere indtægter fra folk, som så skulle afstå noget efterløn eller betale noget mere i skat af det, de fik udbetalt, eller hvad det nu måtte være, men grundlæggende har vi bare det synspunkt, at folk skal have deres feriepenge.
Det er jo feriepenge, de har optjent, mens de har arbejdet, og derfor er det jo deres penge.
Derfor er vi en lille smule skeptiske over for et forslag, der tilsyneladende har som eneste væsentlige økonomiske konsekvens, at færre får deres feriepenge.
Så kan man sige, at det er et lille beløb, og det fører så frem til en anden diskussion, der indgår i høringssvarene, og som diskuteres ivrigt, nemlig om der er tale om et stort eller et lille problem.
For tilsyneladende mener ministeren, at der er potentiale til, at det er et meget stort problem, men med den altså relativt beskedne konsekvens, at 1 mio. kr. i feriepenge vil forblive i Arbejdsmarkedets Feriefond.
Over for det står så omvendt, at konsekvenserne synes at være vidtrækkende for en lang række personer.
Så vi har altså det grundlæggende synspunkt, at folk skal have deres feriepenge, og det skal de sådan set også, selv om de går på efterløn.
Men da vi jo altså ikke vil forhindre, at man stopper spekulation, vil vi ikke afvise, at vi efter en udvalgsbehandling kan lokkes til at stemme for det her lovforslag.
Men jeg vil sige, at på det foreliggende grundlag og med den ultrakorte proces, der har ført frem til dets fremsættelse, som der ikke er nogen god forklaring på, efter hvad jeg kan se, vil vi afvente vores stilling til den videre behandling af lovforslaget.
Og skulle det ende med, at det ikke kan behandles her inden sommerferien, synes vi sådan set ikke, det er noget væsentligt problem.
Så kunne man have fremsat det noget før.
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Men som både ordførerne for De Radikale og SF har været inde på, virker den måde, man gør det på her, altså noget besynderlig, og jeg synes, det var en god kommentar, den radikale ordfører kom med, om, at det virker lidt underligt, at man siger, at man regner med at have 1 mio. kr. i uhævede feriepenge.
Jeg synes, vi skulle prøve at se på, hvordan vi sikrer, at folk får de feriepenge, de faktisk har krav på.
Derfor vil vi også gerne afvente udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Jeg vil gerne takke for den debat og ikke mindst også de kommentarer, som lovforslaget har givet anledning til.
Lovforslaget har til formål at sikre mod spekulation i udbetaling af feriepenge, hvor lønmodtageren ikke har holdt sin ferie.
Samtidig skal lovforslaget bane vejen for, at arbejdsgiverne skal indberette ferie til FerieKonto via indkomstregisteret i stedet for direkte til FerieKonto.
Derudover åbnes der mulighed for at delegere kompetencer til FerieKonto for at undgå dobbeltadministration.
Nu har der jo været rejst en del spørgsmål her, og jeg vil naturligvis også under udvalgsbehandlingen stille mig til rådighed i forbindelse med den tekniske del af det.
Jeg ser derfor også frem til et konstruktivt samarbejde om det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Så vil jeg sådan helt enkelt spørge på en anden måde: Hvis nu det så viser sig efter den tekniske gennemgang, at det rent faktisk er de arbejdsskadede, der kommer til at betale eller undgælde for det her, vil Dansk Folkeparti så være med til at lave en løsning, der vil sikre, at det ikke bliver de arbejdsskadede, der kommer til at undgælde?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Jeg er enig med de tidligere ordførere i, at forslaget her er kompliceret.
Det kan være svært at sætte sig ind i, og som hr. Lennart Damsbo-Andersen sagde, blev der bedt om en teknisk gennemgang, hvilket jeg støtter, for det er ikke nemt at forstå, hvad det egentlig går ud på.
Jeg skal også her i den forbindelse sige, at jeg er enig i kritikken af den korte høringsfrist.
Det, som vi i Dansk Folkeparti har forstået er, hvad skal man sige, problemstillingen i det her, er, at man i forbindelse med afskaffelsen af mellemskatten glemte, at der også var noget, der hed beskatning af arbejdsskadeserstatning – hvis jeg vel at mærke har forstået det rigtigt, for det er indviklet.
Havde man nu taget højde for det dengang, ville vi selvfølgelig nok ikke stå med problemet i dag.
Men det siger jeg altså med det forbehold, at jeg måske ikke har forstået det rigtigt, og jeg håber, at den tekniske gennemgang kan klarlægge noget af det.
I høringssvarene kan man så også se, at beskæftigelsesministeren har skrevet, at det ikke indebærer en forringelse for de tilskadekomne.
Det er så det, vi skal have afklaret i den tekniske gennemgang – om det er rigtigt, eller hvordan det hænger sammen.
Det er det der med, at der er kommet høringssvar efter tidsfristen fra Danske Advokater, hvor de redegør for, at der er nogle, der vil miste noget.
Men om det er i forhold til 2009, at der ikke er nogen, der mister noget, eller om det, som advokaterne er kommet frem til her, er i forhold til det beløb, der er udbetalt i 2010, fremgår ikke helt klart af Danske Advokaters høringssvar.
Jeg tror, de har taget det, som ligger i 2010, og ikke, som det skulle have været, efter 2009.
Men der er i hvert fald en hel del, vi skal have afklaret i forbindelse med den tekniske gennemgang, og i Dansk Folkeparti venter vi med at tage stilling til det, indtil den tekniske gennemgang er blevet foretaget.
Vi er så til gengæld enige med ministeren i, at der er et problem her, der skal løses.
Vi skal have rettet op på, hvad der er sket i forbindelse med ændringen af arbejdsskadeserstatningen, men vi kan ikke rigtig gennemskue det, før vi har fået den tekniske gennemgang – også ud fra nogle af de høringssvar, der er kommet.
Så Dansk Folkeparti venter med at tage stilling, indtil vi har været igennem den tekniske gennemgang.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Jeg kunne godt tænke mig at kommentere hr. Bent Bøgsteds ordførertale en lille smule.
Jeg skal nok lade være med at gå ind i det tekniske.
Som det er blevet sagt, er det jo ret vanskeligt.
Men det principielle er det jo ikke så svært at komme ind på, nemlig hvem det er, der skal bøde for, at der er lavet en skattereform, som måske ikke lige er blevet tænkt færdig.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Men jeg synes, at det lige nu her er meget svært at gennemskue, hvad der egentlig ligger i det her, for når man ser på ministerens kommentarer til høringssvaret fra LO, hvor beskæftigelsesministeren bemærker, at forslaget samlet set ikke indebærer en forringelse for de tilskadekomne, får man jo det indtryk, at der ikke er nogen, der mister noget, og der er ikke nogen, der kommer af med noget, fordi det er udgiftsneutralt.
Så har man godt nok fjernet arbejdsmarkedsbidraget, og spørgsmålet er så: Skulle det fjernes, eller skulle det ikke?
Den skadelidte får jo ikke arbejdsmarkedsbidraget udbetalt, når vedkommende arbejder.
Det er jo en skat, man skal af med, så det kan altid diskuteres, om det skal med det her i.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-04-26:
Jeg tror, at Liberal Alliances ordfører i denne sammenhæng skal prise sig glad for, at der ikke nødvendigvis behøver være noget sammenhæng i det, der bliver sagt.
Det er krystalklart for os i den her debat, at vi har et kæmpe stort problem.
Vi har et problem, der går ud over rigtig mange unge.
Vi har et problem, som vi gerne vil være med til at løse.
Vi står med et forslag, hvor vi diskuterer, hvornår man må købe alkohol.
Vi står ikke med et forslag om, hvornår man må drikke alkohol.
Hvis jeg skal være rigtig sød og venlig, vil jeg afslutningsvis nøjes med at sige, at hvis man valgte at sige ja til at sikre et mere virkningsfuldt forslag, ville man jo i hvert fald sikre, at de unge fik en rigtig god lejlighed til at snakke med deres forældre.
Jeg ville da være ked af, hvis det er noget, der ligefrem er direkte imod borgerlig tankegang.
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
Jeg skal sådan set bare bede Socialistisk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at såfremt Socialistisk Folkeparti havde magt, som man har agt, ville man forbyde alle unge under 18 år, dvs. eksempelvis den 17-årige gymnasieknægt, at købe en øl i forbindelse med en gymnasiefest.
Kan ordføreren for Socialistisk Folkeparti bekræfte det?