runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-05-14:
Der skal bestemt være ordentlig tid til debat.
Men prøv nu at tænke på, at hvis hr. Per Clausen og hr. Morten Messerschmidt i dag havde stillet spørgsmål til mig om, hvorfor regeringen egentlig vil af med forsvarsforbeholdet, hvorfor regeringen vil af med det retlige forbehold, og hvorfor regeringen vil af med euroforbeholdet, så kunne vi have diskuteret indhold.
Så kunne vi i dag have taget hul på debatten her i Folketingssalen.
Men i stedet for ønsker hr. Morten Messerschmidt og hr. Per Clausen at bruge al tiden på at snakke datoer, selv om det, der betyder noget for befolkningen, da er, hvordan vi bedst varetager danske interesser.
Der er det altså klart min opfattelse, at vi bedst tjener danske interesser ved at sikre, at Danmark er med til at træffe beslutninger, at vi er med i hjertet af Europa, at vi f.eks. kan deltage i fredsbevarende operationer på frivillig basis, når vi ønsker det, uanset om det er NATO eller EU, der leder dem, og at vi kan være med til aktiv bekæmpelse af international terrorisme, menneskehandel, organiseret kriminalitet og illegal indvandring.
Det synes jeg er i Danmarks interesse, og det ville jeg meget gerne have brugt tid på at diskutere med hr. Morten Messerschmidt og hr. Per Clausen.
Mogens Jensen (S), 2008-05-14:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, det er klædeligt for ministeren eller regeringen, at man forsøger sådan at gå i clinch med bestemte kommuner.
Jeg ved ikke, om det skyldes, at Ritt Bjerregaard har en anden partifarve end kulturministeren, men jeg finder det besynderligt, at man går i kødet på lige præcis én bestemt kommune, nemlig København, som trods alt bruger 1 mia. kr. om året på kultur.
Jeg medgiver ministeren, at det gerne kunne være mere, men så tror jeg altså, at ministeren og regeringen skal i gang med at finde nogle flere penge og give nogle videre rammer til kommunerne.
Må jeg så ikke spørge: Hvor er ministerens egen investeringsplan for statens kulturinvesteringer?
Hvornår er de store investeringer, der er lavet på det her område, Operaen, Skuespilhuset, besluttet?
Hvornår er der taget ansvar for det?
Det var under den tidligere regering, så alt det, ministeren nu klipper snore over på og har klippet snore over på, er jo noget, der er besluttet under en tidligere regering.
Hvornår kommer ministeren med sine ambitioner for dansk kulturliv?
Jeg savner dem; jeg savner en investeringsplan, når ministeren nu kritiserer København for ikke at have en.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Man kan jo skyde fra alle sider.
Jeg er i hvert fald aldrig nogen sinde blevet beskyldt for ikke at have mange forskellige politikker og tage mange forskellige initiativer.
Så sent som i går lancerede jeg - det står i aviserne i dag - en musikhandlingsplan, hvor der investeres over 80 mio. kr. i musikken i de næste 4 år; i talentudvikling, i rytmiske spillesteder, i transportstøtte, i det hele taget for at få en fødekæde ordentligt i gang, så vi kan få flere børn og unge i musikskolerne til at komme ind og vælge konservatoriet og komme ud og spille i vores orkestre.
Sådan kan man tage det ene område efter det andet.
Jeg tror i al beskedenhed ikke, at der nogen sinde er sket så meget på kulturområdet, som der er sket i de sidste 6-7 år, hvor vi har været i regering - og det er inden for alle områder uden undtagelse.
Der sker noget; vi har mange ambitioner.
Det handler ikke kun om penge for os, det handler om indhold, det handler om kvalitet.
Det handler ikke om at have sådan en relativistisk tilgang til det, altså at jo mere jo bedre.
For os er det vigtigt med kvalitet og indhold, og at der en idé med det, vi laver.
Karin Nødgaard (DF), 2008-05-14:
Det synes jeg lyder positivt, i hvert fald i forhold til bøgerne.
Nu har vi jo hørt, at tidligere spørgere også har været inde på debatten om hovedstaden og kulturen, og hvad man giver der, men med hensyn til provinsen lader det ifølge en artikel, vi læste i går, til, at kommunerne bruger rigtig mange penge på kulturen.
Det vil jo egentlig sige, at de i forvejen lægger ekstra til kulturen, men skal man så også hen at betale for at låne bøger, er det endnu mere.
Jeg håber da, at kulturministeren har gjort sin finansordfører opmærksom på de her forhold, for det skal trods alt være sådan, at alle borgere i Danmark har mulighed for at gå på biblioteket og låne bøger og tilegne sig viden.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Min grundlæggende holdning er, at bibliotekernes hovedfunktion er bøgerne, og at de har en pædagogisk, opdragende rolle i at sørge for, at bogen er til stede og til rådighed for lånerne, ikke mindst den unge generation af danskere.
Alle de andre ting, de har, er så med til at vise, at biblioteket er et vidensted, et oplysningssted.
Men jeg har f.eks. gennemført en karensperiode for udlån af musik på 3 måneder, og det betyder, at hvis man skal låne nye cd'er, skal der gå 3 måneder.
For jeg synes, det er rimeligt med brugerbetaling på den måde, at man køber sine egne cd'er, når de er nye, og så kan man låne dem, hvis der er gået lidt tid, så man ikke bare låner dem på biblioteket og kopierer dem, så musikbranchen går glip af det pladesalg.
Jeg har ikke nogen planer om yderligere brugerbetaling.
Det er klart, at der altid er diskussion om bødeniveau og alt muligt andet, når man låner bøger, og jeg synes for øvrigt, det er rimeligt, at der kommer en bøde, når man ikke afleverer sine bøger.
Det er der, hvor man kan hente noget økonomi ind i bibliotekerne, men jeg har ingen planer om at finansiere noget af bibliotekets drift med nogen former for brugerbetaling.
Karin Nødgaard (DF), 2008-05-14:
Vil det sige, at når ministeren siger, at man er imod brugerbetaling på bibliotekerne, så gælder det alle områder inden for bibliotekerne?
For vi ved jo, at der i loven om biblioteksvirksomhed fra 2000 er givet nogle muligheder for, at man kan lave brugerbetaling på visse serviceydelser.
Der synes jeg at det kunne være interessant at høre, om ministeren måske har nogle tanker om, at der kunne være områder inden for bibliotekssystemet, som godt kunne være pålagt en vis form for brugerbetaling.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ministeren, om han er klar over, om der er nogen biblioteker i Danmark, som benytter sig af en eller anden form for brugerbetaling, det kunne f.eks. være dvd og film osv., og også, om ministeren måske har nogle tanker om de krav, der skal stilles til det, der eventuelt skulle være brugerbetaling på.
Altså, man kunne sige, at der kunne være nogle film, som man ikke skønnede var videnbaserede, men mere sådan underholdningsbaserede, og at det så var nogle af dem, som måske skulle pålægges en afgift.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Regeringens holdning er krystalklar: Vi er imod brugerbetaling på bibliotekerne, forstået på den måde, at det er vigtigt med tilgængelighed, at det er vigtigt, at økonomien ikke er en barriere for, at børn og unge låner bøger og får den magiske verden serveret lige op i hovedet og lige ind i ansigtet - lige ind i hjernen, lige ind i hjertet - når de læser nogle spændende bøger og søger viden og oplysning på bibliotekerne.
Så derfor er vi imod brugerbetaling på bibliotekerne.
Karin Nødgaard (DF), 2008-05-14:
Der har jo i den seneste tid været en hel del debat om brugerbetaling.
Det har der været på mange forskellige områder i Danmark, men der har også været drøftet brugerbetaling på kulturens område.
Fra politisk side har der været forskellige udmeldinger fra den konservative finansordfører og fra kulturministeren, og der synes jeg jo at det kunne være interessant i dag at høre, om kulturministeren også finder, at det vil være logisk at indføre brugerbetaling på kulturens område.
Vi ved jo, at det aktuelt har været drøftet på biblioteksområdet, og at det har været foreslået, at man skulle betale for at låne bøger.
Nu er det jo sådan, at kulturministeren er konservativ lige så vel som den finansordfører, vi snakker om her, og derfor synes jeg, det kunne være interessant at høre, om kulturministeren både forud og efterfølgende har drøftet det her med sin partifælle, så vi andre ligesom kan få et helt klart indtryk af, hvorledes det forholder sig.
For Dansk Folkeparti er det jo meget vigtigt, at tilgængeligheden til den danske kultur er stor, og det synes jeg også er det, vi tit har hørt fra kulturministerens side.
Men det er jo ligesom ikke det, der kommer til udtryk, når vi hører, at den konservative finansordfører siger, at der skal være brugerbetaling på f.eks. biblioteksbøger.
Vi hører jo fra regeringen, at man gerne vil have et vidensamfund, og at alle skal have mulighed for at tilegne sig viden, og jeg synes jo, at det er vigtigt, at det så også er muligt for alle borgere i Danmark, og at der ikke er andre ting, der skal være afgørende for, om man kan låne eller ikke kan låne.
Så jeg synes, at der har været sådan lidt forskellige udmeldinger, også da debatten kørte om den udmelding, der kom fra den konservative finansordfører.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til det, om man kunne forholde sig lidt nærmere til det, sådan at vi også bliver afklaret.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Jeg takker for spørgsmålene, som jeg også har fået skriftligt.
Som sagt vender jeg tilbage og vil prøve at se, om vi kan få etableret en dialog i den her sag.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Jeg skal faktisk sige, at jeg er meget tilfreds.
Selvfølgelig kunne man godt ønske sig, at kulturministeren i dag havde en færdig plan for, hvad han ville gøre, men jeg anerkender, at situationen opstod i går, og at det kan være fornuftigt at bruge lidt tid på at finde ud af præcis, hvordan man agerer.
Jeg vil sådan set bare sige, at jeg er meget tilfreds med, at kulturministeren i dag har givet tilsagn om, at han både er interesseret i og indstillet på at indgå i en dialog med de danske idrætsforbund om den her problemstilling og er indstillet på at indgå i en dialog med øvrige idræts- og kulturministre i andre lande, hvor det kan være relevant, for at forsøge at få en fælles profil på det her område.
For jeg tror faktisk, at det vil være meget afgørende, hvis vi for alvor skal gøre noget ved menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder i de her virksomheder, som jo er meget afhængige af deres gode navn og rygte, som de har lidt ufortjent.
Det er jo også derfor, de hele tiden lover, at de vil gøre det bedre næste gang.
Så mit håb er, at det her kan ende med, at man kan få et kodeks, hvor man siger, at betingelsen for at være sponsor for idrætsforeninger og idrætsorganisationer i Danmark og også gerne i andre lande er, at nogle basale menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder overholdes.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Jeg synes, det er en meget relevant og også interessant problemstilling, som hr. Per Clausen rejser her i debatten.
I forbindelse med udarbejdelsen af svarene på de § 20-spørgsmål, jeg har fået stillet i sagen, vil jeg vurdere, hvad man kan gøre i den sag.
Jeg synes, det er et ansvar for vores samvittighed, men også som mennesker, at man hele tiden kæmper for, at der er ordentlige forhold for lønmodtagere rundtomkring i verden, og at menneskerettighederne bliver overholdt.
Hvordan man kan sikre det ved den dialog, der må være, vil jeg prøve at kigge nærmere på i forbindelse med besvarelsen af de spørgsmål, jeg har fået stillet om sagen.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Jeg vil sige, at jeg sådan set er meget glad for, at ministeren har en positiv tilgang til det her spørgsmål, for der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis man f.eks. har den opfattelse, at en af måderne for at få virksomheder til at overholde de her rettigheder på er ved at sikre, at deres efterspørgsel påvirkes, hvis ikke de behandler deres ansatte ordentligt og overholder menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, og det er også af afgørende betydning, at disse produkter ikke promoveres af kendte idrætsfolk og af danske idrætsforbund, der jo har en høj respektabilitet og status i det danske samfund.
Så det er faktisk ret afgørende, hvordan idrætsforbundene agerer.
Så har jeg bare en tilføjelse til det: Er ministeren også indstillet på at tage en drøftelse med nogle af sine kolleger i de andre lande?
For der er jo ingen tvivl om, at dansk idræt ville have meget nemmere ved at gennemføre det her, hvis det skete i samarbejde med andre europæiske lande, andre lande, hvor man har det samme udgangspunkt, nemlig at menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder skal overholdes.
Det er ikke, for at regeringen skal pålægge idrætsforbund at gøre noget som helst - det er jeg helt med på - men overalt foregår der jo en dialog, og den dialog er det vigtigt at skubbe til.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-14:
Jeg synes, at alle ansvarlige borgere i det her samfund har et ansvar for at forfølge tanken om respekt for menneskerettigheder og respektable arbejdstagerforhold.
Jeg kender ikke til den nævnte udsendelse og de artikler, der blev skrevet om det, men jeg kan se, at jeg har fået spørgsmål fra hr. Per Clausen om det, og så vil jeg selvfølgelig besvare dem.
Det bliver jo ikke sådan, at vi fra statens side kan pålægge organisationer at gøre det ene eller det andet, men vi kan jo henstille til - og det vil jeg altid gerne gøre - at der må være en respekt for respektable og ordentlige arbejdsforhold også for de arbejdstagere og lønmodtagere på fabrikker, som laver sportsudstyr til store koncerner, som også sponsorerer dansk idræt på den ene eller anden måde.
Jeg er nødt til at grave lidt mere i sagen for at kunne svare på, hvordan den dialog skal foregå, også i forbindelse med besvarelsen af de spørgsmål, jeg har fået om sagen.
Jeg kender simpelt hen ikke nok til det, men jeg kan kun sige, at jeg mener, at vi som mennesker alle sammen har et ansvar for hele tiden at være opmærksom på det og også tage en konsekvens i den dialog, vi har, med de mennesker, vi samarbejder med, hvis ikke de mest almindelige respektable arbejdstagerforhold og menneskerettigheder bliver overholdt.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Jeg skal bevæge mig over på et andet af ministerens ressortområder, et af dem, han nærer stor forkærlighed for, nemlig sportens og idrættens verden, uden i dag at komme ind på OL - sådan direkte i hvert fald.
Baggrunden for mit spørgsmål er, at der i går kom en historie frem i medierne om, at en række af de producenter af sko og tøj til idræt, som jo er absolut dominerende, igen er blevet afsløret i hverken at overholde menneskerettigheder eller arbejdstagerrettigheder der, hvor de får produceret deres produkter.
Det har jo relevans for dansk idræt, fordi en stor del af disse kendte koncerner jo også er sponsorer og leverandører til danske idrætsforbund og til idrætsforbund over hele verden, og det giver jo anledning til diskussionen om, hvorvidt der også påhviler idrætsforbund en forpligtelse til at sikre, at de sponsorer, man har, overholder de grundlæggende arbejdstager- og menneskerettigheder.
De første reaktioner, der er kommet fra den danske idrætsverden, har været lidt blandede, vil jeg sige.
Så kan man spørge, hvad det har med kulturministeren at gøre.
Svaret på det er, at kulturministeren jo løbende er i dialog med den danske idrætsverden, og der er jo også økonomiske relationer mellem den danske idrætsverden og den danske stat gennem tipsmidler og på anden vis.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om han vil benytte den dialog til at forsøge at overbevise den danske idrætsverden, de danske idrætsforbund om, at det faktisk bør være sådan, at de bør stille krav om, at de sponsorer, de har, de leverandører, de har, overholder grundlæggende arbejdstager- og menneskerettigheder.
Nu er det jo spændende, når statsministeren taler om, at man ikke skal snakke om proces.
Statsministeren gør i stedet for det, at han handler på en måde, som gør, at processen bliver central.
Jeg vil bare sige til statsministeren, at en ting er, at vi ikke kan få at vide, hvornår der skal stemmes, og at vi ikke kan få at vide, hvad der skal stemmes om.
Noget andet er, hvis statsministeren så bare ville sige: Det finder vi ud af, og når vi har fundet ud af det, ved vi godt, at der er brug for tid til en bred, folkelig debat; det kan altså ikke klares, ved at vi vedtager det i Folketinget i august måned og gennemfører afstemningen i september måned; nej, der er brug for 4 måneders grundig debat og folkelig oplysning, før man kan stemme.
Hvis nu statsministeren sagde det, behøvede vi faktisk ikke at bruge mere tid på at diskutere proces.
Så kunne vi bruge al tiden på at diskutere indhold.
Men problemet er jo, at vi har en mistanke om, at statsministeren har en plan om at slippe igennem det her uden at få en egentlig folkelig debat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-05-14:
Jamen hr. Morten Messerschmidt og andre skal såmænd nok få en dato, men jeg synes egentlig, at hr. Morten Messerschmidt og hr. Per Clausen og andre, som er meget optaget af det her, hellere skulle snakke indhold og politik, snakke om, hvad det er, det her drejer sig om, og om hvordan vi bedst varetager danske interesser, i stedet for al den her procesdiskussion.
Det er alt sammen proces, i stedet for at man diskuterer indhold.
Hvordan tjener vi bedst danske interesser?
Er det ikke, ved at Danmark kan deltage i f.eks. fredsbevarende operationer, som vi gerne vil deltage i, på frivillig basis, uanset om det nu er EU eller NATO, eller hvem det er, der leder dem.
Det er da en mærkelig situation.
Tag det retlige forbehold.
Det tjener da danske interesser at kunne være fuldt og helt med i samarbejdet om bekæmpelse af terror, om bekæmpelse af menneskehandel på tværs af grænserne, om bekæmpelse af organiseret kriminalitet over landegrænserne og om bekæmpelse af illegal indvandring.
Det er da i Danmarks interesse at kunne være fuldt og helt med i det samarbejde.
Jeg synes ærlig talt, at hr. Messerschmidt hellere skulle diskutere indholdet.
Det er det, der betyder noget for danskerne, frem for sådan noget processnak.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-14:
Det vil jeg sige altså er meget stærkt tvivlsomt.
Jeg kan f.eks. henvise til Tjernobylafgørelsen, hvor det var EF-Domstolen, der tillagde Europa-Parlamentet søgsmålskompetencen, hvilket ikke direkte fremgik af traktaterne, så derfor var der sådan set klart tale om, at dommere og ikke politikere traf en beslutning om, hvem der skulle have søgsmålskompetencen, så det er helt klart og i øvrigt tror jeg ret ubestridt, at Domstolen agerer og overfører kompetence.
Det er desuden ikke rigtigt, at Lissabontraktaten ikke medfører flere beføjelser til EF-Domstolen.
Hele søjle 3 om det retslige samarbejde flyttes op i søjle 1 og bliver dermed et direkte område for Domstolen.
Jeg vil derfor sige, at jeg er fuldstændig uforstående over for statsministerens svar.
Jeg ved jo, at statsministeren til daglig nærmest løber maraton, og det lader altså til, at han er ved at løbe en baglæns maraton, i forhold til de udtalelser han kom med i januar 2006, for det her har intet at gøre med, hvorvidt Domstolen er nødvendig, og det har intet at gøre med, hvorvidt der kommer mange domme, som er gode for Danmark, men har noget at gøre med grundlaget for den måde, som Domstolen virker på.
Når statsministeren altså for et par år siden havde et kritisk øje til EF-Domstolen, går jeg ikke ud fra, at det var, fordi Domstolen sikrede ligestilling eller sikrede bekæmpelse af miljøkriminalitet eller alle de andre gode ting, som statsministeren nævner.
Jeg går ikke ud fra, at en dansk statsminister har et kritisk øje til en domstol, der kommer med gode afgørelser.
Man må ergo kunne slutte baglæns, at der må være noget af det, som Domstolen beskæftiger sig med, der er dårligt, og det er det, som de her spørgsmål sigter til.
Derfor forstår jeg overhovedet ikke, hvorfor statsministeren nu er på vej væk fra de i øvrigt fornuftige synspunkter, som han tidligere havde - også set i forhold til, at han har sagt, at præmisserne for dommene ikke helt harmonerer med det politiske grundlag, som man havde forventet.
Domstolen bevæger sig altså længere og længere væk fra de politiske forlig, som statsministeren har været med til at indgå.
Det vidner altså om et stort problem i forhold til traktaterne og den måde, som Domstolens virksomhed er formuleret i Nicetraktaten og fremtidigt i Lissabontraktaten.
Det er her, jeg spørger: Når statsministeren har siddet og forhandlet de her ting og i 2006 havde de synspunkter om EF-Domstolen, hvordan har statsministeren så i Lissabonforhandlingerne forsøgt at begrænse Domstolens politiske virke?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-05-14:
Det er jo lidt i samme boldgade, nemlig om EF-Domstolen.
Jeg kan ikke føje meget til det, jeg allerede har sagt, men kun understrege, at langt de fleste sager ved EF-Domstolen er forholdsvis ukomplicerede, f.eks. sager, hvor domstolen fastslår, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine EU-forpligtelser, fordi medlemsstaten ikke har gennemført EU-lovgivningen korrekt eller har indført handelshindringer i strid med traktaten.
Hvad angår Lissabontraktaten, så medfører den ikke grundlæggende ændringer i EU-traktaternes regler vedrørende Domstolen.
Lissabontraktaten tydeliggør det gældende princip om, at EU er et samarbejde mellem stater, og at EU kun har de kompetencer, som medlemsstaterne udtrykkeligt har tildelt EU.
Domstolen kan derimod ikke tildele EU nye beføjelser, i forhold til hvad der følger af de traktater, som medlemsstaterne har vedtaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-14:
Finder statsministeren, at Lissabontraktaten tager højde for de bekymringer, som statsministeren fremkom med, bl.a. i Berlingske Tidende den 12. januar 2006, herunder »Vi går vel alle sammen lidt med en fornemmelse af, at der af og til træffes nogle afgørelser ved EF-Domstolen, hvor man kan sige, at præmisserne for dommen ikke helt ligner det politiske grundlag, som vi mente, EU skulle udvikle sig på«?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-05-14:
Jamen folkevalgte skal jo netop ikke blande sig i dommernes arbejde.
Ellers kunne man jo risikere, at det blev sådan, at de store lande tog sig selv til rette, og at det gik ud over de små lande, så det er rigtig godt, vi har Domstolen til at påse, at de fælles regler bliver overholdt.
Endelig er det for det tredje sådan, at en gang imellem vil der selvfølgelig være nogle sager, som vi ikke lige er enige i.
Der er det så, vi går ind og prøver at påvirke Domstolens fortolkning af sagerne.
Det gør vi aktivt, og nu har vi yderligere gennem en politisk aftale sikret, at Folketinget kommer stærkere ind i billedet, så vi i tide kan opfange den slags sager.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-14:
Jeg mener nu ikke helt, man kan drage den parallel, og for at perspektivere det lidt kunne jeg sige, at jeg ikke nødvendigvis er uenig i alle de beslutninger, den tidligere Poul Nyrup Rasmussen-regering traf, men jeg vil stadig ikke ønske Poul Nyrup Rasmussen tilbage.
Selv om ikke alt, hvad der kommer fra EF-Domstolen, er skidt, skal det jo ikke få os til at lukke øjnene for, at der altså kommer en række ting, som er noget skidt.
Det var vel også det, statsministeren tænkte på, da han i januar 2006 sagde, at præmisserne ikke harmonerer med det politiske grundlag, som vi alle sammen regnede med der var, og derfor ændrer det jo ikke noget som helst, selv om man laver en politisk aftale i Folketinget eller i højere grad vil involvere Folketingets partier.
Det ændrer jo ikke noget som helst, for præmisserne i dommene har jo grundlag i traktaten, i det retsgrundlag, som EF-Domstolen arbejder ud fra, og derfor efterlyser jeg, om statsministeren, foranlediget af de, synes jeg, meget gode betragtninger fra 2006, har grebet ind og har ændret eller forsøgt at ændre de præmisser, som EF-Domstolen arbejder ud fra, så politiske beslutninger ikke træffes af dommere, men af folkevalgte.