runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Altså, det bliver jo overhovedet ikke de grupper, der skal finansiere en omfordeling.
Og jeg må igen henvise til, at der i forbindelse med den her seniorpension er nogle, der er meget imod, fordi de er bange for, at den skal eksplodere.
Og jeg mener bestemt, det er godt, at personer ikke skal ud i en evindelig arbejdsprøvning, når man på forhånd ved, at man ikke kommer tilbage på arbejdsmarkedet, fordi man altså har et generalieblad, der viser, at det ikke kan lade sig gøre – det mener jeg faktisk er en meget stor hæmsko i forhold til det, der sker i dag, altså at man hele tiden skal arbejdsprøves.
Orla Hav (S), 2011-05-31:
De grupper i vores samfund, som indgiver en pensionsansøgning, kommer i høj grad fra vores social- og sundhedssektor, og det er grupper, som har været tidligt på arbejdsmarkedet og har haft hårdt fysisk nedslidende arbejde – det er dem, der i dag bliver betegnet som Kjeld og Kirsten.
Det ved jeg, fordi jeg har haft fornøjelsen af at sidde i revalideringsog pensionsnævn, i ankenævn og i Ankestyrelsen.
Og til det udsagn, som fru Pia Kjærsgaard kommer med her i dag, om, at folk ikke længere skal arbejdsprøves, og at det skulle være en gevinst for de her grupper, vil jeg bare sige, at det er det ikke.
Det, de grupper nu vil blive bedømt på, er alene en lægefaglig vurdering, og i den vurdering vil de her grupper ikke score særlig højt; der vil ikke være noget andet end aldersrelateret hård nedslidning.
Hvad er det, der gør, at fru Pia Kjærsgaard mener, at de grupper skulle have tillid til, at Dansk Folkeparti vil varetage deres interesser, når Dansk Folkeparti har accepteret, at det her spørgsmål bliver sat på dagsordenen, og at det er de her grupper, der skal finansiere noget af omfordelingen af goderne i vores samfund?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er korrekt.
Der er altså ikke på noget tidspunkt – bortset fra den allerførste skattelettelse, som Dansk Folkeparti gennemførte sammen med regeringen, altså forårspakke 1.0 – givet ufinansierede skattelettelser.
Alt er finansieret krone for krone.
Der er ikke noget, hvor den ene kommer til at betale for den anden, eller hvor man ikke kan hitte rede i regnskabet.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Jeg må sige, at det svar forbløffer mig noget, for det, jeg spurgte til, var skatteaftalen fra 2007, som Dansk Folkeparti var med til at lave.
Det, fru Pia Kjærsgaard kommer med en form for svar på, handler om skatteaftalen fra 2010.
Den er langt skævere, og den kan vi også godt diskutere.
Den er langt, langt skævere end skattelettelserne i 2007; gevinsterne for de velstillede er endnu større.
Men lad os nu bare holde os til 2007-aftalen, som fru Pia Kjærsgaard jo påstår er en omlægning.
Jeg mener, det er en ufinansieret skattelettelse, der blev givet dengang.
Den er med til at slå et hul i kassen.
Så skal man jo ikke snakke om 2010-aftalen, men vi kan måske få at vide vedrørende aftalen for 2007, hvordan det egentlig kan hænge sammen.
Jeg mener det ikke, men der må jo være en god forklaring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Den blev faktisk finansieret, sådan at mange mennesker mærker det løbende og meget lige nu, ved at folk skal betale flere grønne afgifter, betale fedtafgifter, sukkerafgifter, og hvad ved jeg, multimedieskat og alle de der ting, som vi ikke rigtig bryder os om, netop fordi det skulle være en omlægning – en fuldstændig omlægning og ikke bare noget, der var grebet ud af den blå luft, og som vi bare ville gennemføre.
Jeg ved godt, at hr. Jesper Petersen kører et show – jeg har hørt det ofte, også når han er til møder udeomkring i landet – med, at der er givet ufinansierede skattelettelser, og at de er givet til de rige, til bankdirektørerne osv. osv.
Den måde, hr. Jesper Petersen lægger det frem på, passer bare ikke.
Den skatteomlægning, som blev foretaget, er fuldt finansieret krone for krone.
Der er endda overskud, når vi når frem til 2019.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Selv om fru Pia Kjærsgaard helst ikke vil tale om økonomien, er det jo ikke til at komme udenom.
Det er ikke til at komme uden om det faktum, at Dansk Folkeparti har bidraget til, at regeringen har kunnet gennemføre ufinansierede skattelettelser.
Der mangler 20 mia. kr. i kassen hvert eneste år, og det er så det, som efterlønnere og pensionister nu er ved at skulle betale for, ligesom dagpengemodtagerne, ligesom børnefamilierne, ligesom alle brugere af den kommunale velfærd gør det på grund af de aftaler, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Hvis man ser på, hvad der blev lavet med f.eks. 2007-aftalen, fik de 20 pct. fattigste danskere ikke en krone ud af den skattereform.
Af et svar, der er afgivet af Skatteministeriet, kan man se, hvor skæv den aftale er.
Kan vi ikke få Pia Kjærsgaard til at redegøre for – bare helt kort – hvordan skatteaftalen fra 2007 og de skattelettelser, der dér blev givet til de allermest velstillede danskere, er finansieret?
Hvordan var den omlægning i 2007?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg må så bare sige, at jeg ikke tror, at ord som blålys og massakre og sådan noget bider på, men igen er det jo op til vælgerne, og man skal da bruge den retorik, som man føler er naturlig for en selv, og det er da bare helt i orden.
Må jeg bare sige, at der, jeg tror, det var til finanslovdebatten, var en, der sagde: Den offentlige sektor har aldrig været større, end den er nu.
Det var hr. Ole Sohn fra Socialistisk Folkeparti, der sagde det.
Det synes jeg da er en markant bemærkning i forhold til det, som man hele tiden siger fra venstrefløjens side, nemlig at der nærmest er den her massakre, den sociale massegrav.
Det er rigtigt, at der er kommuner, der sparer, men jeg synes, at de mange gange sparer de forkerte steder.
Jeg så her i går, at der var en avis, jeg kan ikke huske hvilken af de store morgenaviser, der havde en opgørelse over, at det gik meget ud over pædagoger, lærere, SOSU-assistenter osv. i kommunerne, hvor man ansætter flere it-folk, flere akademikere, og det synes jeg er skævt.
Men det er jo det her kommunale selvstyre, som langt fra altid fungerer tilfredsstillende, og mange af de kommuner, som foretager nogle drastiske besparelser, har faktisk socialdemokratisk ledelse, meget ofte venstreorienteret ledelse, og de kan ikke rigtig styre de her kommuner, hvad jeg selvfølgelig også synes er en skandale.
Så må jeg bare som afslutning på det her spørgsmål sige…
Der er altså, og det skal man jo ikke glemme, stadig væk mulighed for at gå på efterløn.
Man taler, som om der overhovedet ikke er mulighed for efterløn.
Det er der, selvfølgelig er der det.
Altså, f.eks. har folk på 57 år nøjagtig den samme rettighed.
Ja, så er der folk under 57, hvor det bliver rykket ½ år, sådan er det.
Men man har stadig væk mulighed for at gå på efterløn.
Jeg synes, hr. Torben Hansen udtaler sig, som om der overhovedet ikke er andre muligheder end en seniorførtidspension.
Nu skal man jo heller ikke glemme, at for at gå på efterløn skal man faktisk være rask.
Man skal også være rask for at gå på efterløn.
Sådan er det.
Der er stadig væk mulighed for efterløn, det er stadig væk en rettighed: en 3-årig rettighed i modsætning til en 5-årig rettighed.
Jamen jeg tror, at jeg må sige – med den situation, som vi har været i og fortsat er i, den her økonomiske krise, som jeg simpelt hen bliver nødt til at vende tilbage til – at det jo ganske enkelt er en nødvendighed.
Vi gør jo ikke det her for sjovs skyld, vi gør det ikke lystbetonet.
Dansk Folkeparti gør det ikke ideologisk, vi gør det, fordi det er nødvendigt.
Og jeg tror faktisk, at den tryghed, som hr. Orla Hav snakker om, vil være meget større, hvis der er orden på økonomien.
Det tror jeg er meget væsentligt for folk.
Jeg tror, det er væsentligt for folk, at de ved, at der er styr på økonomien, at de ved, at den velfærd, vi skal have fremover, er der og bliver ved med at være der, i stedet for – som fru Ellen Trane Nørby sagde – at når der er smalhals, når økonomien begynder at skrante, når der virkelig er problemer, så er det faktisk de allerdårligste, som man må tage goderne fra i forhold til sundhedsvæsen, i forhold til velfærd osv.
Frank Aaen (EL), 2011-05-31:
Det er ikke for sjov, Dansk Folkeparti skærer ned i efterlønnen og i velfærden, det er for at skaffe penge.
Så rejser der sig det spørgsmål, som et par stykker af os har været lidt inde på: Hvorfor vælger Dansk Folkeparti at skære ned i velfærden og efterlønnen i stedet for at skære ned i de skattelettelser, de allerrigeste har fået?
Og hvorfor skal nogle af de penge, man nu kradser ind ved at skære ned i velfærden, bruges til at gennemføre endnu en skattelettelse til de allerrigeste?
Hvorfor har Dansk Folkeparti truffet det valg, de har truffet?
Torben Hansen (S), 2011-05-31:
Tak, hr. formand.
Flere af mine gode kollegaer har jo på glimrende vis fået vist, at Dansk Folkeparti har lavet et eklatant løftebrud om efterlønnen.
Når man så ser, hvem der er brugere af efterlønsordningen i dag,
er det kortuddannede og ufaglærte, og af de faggrupper, der bruger den mest, er det to tredjedele af de slagteriarbejdere, der har mulighed for at gå på efterløn, der går på efterløn; det er 60 pct. SOSU-assistenter og SOSU-hjælpere; det er 60 pct. bygningsarbejdere inden for 3F; og så er det pædagoger.
Det, der vel reelt sker med det, som Dansk Folkeparti har lavet sammen med regeringen, er, at man siger til de mennesker: Jamen I kan så søge en seniorførtidspension i stedet for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg tror, at vi skal lidt tilbage til genopretningsplanen, som jo også er en del af 2020-planen.
Her var der rigtig mange, der kom til at bøde for det her og også dem, der har mest på kistebunden.
Det er, som om det her alene drejer sig om efterlønnen.
Det er rigtigt, at ændringen af efterlønnen indbringer 18 mia. kr., og at det er meget væsentligt i det her regnskab.
Men det er stadig væk også sådan, at vi skal helt tilbage til genopretningsplanen, hvor der var mange i det her land, der måtte betale mere for forskellige ydelser, som bliver omfattet af det.
Jeg synes bestemt, at man også gjorde det i forhold til dem, der har temmelig meget i det her samfund.
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Tak for det, og det var heldigt, for fru Pia Kjærsgaard svarede jo overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte om: Når nu man i realiteten afskaffer muligheden for efterløn for masser af slagteriarbejdere, social- og sundhedshjælpere, for folk, der er på det danske arbejdsmarked, og som har været der i rigtig mange år og har knoklet rigtig hårdt for frem til 2020 at lukke det hul i den danske statskasse, hvad har Dansk Folkeparti så gjort for, at f.eks. bankdirektøren også kommer til at bidrage til at lukke det hul i statskassen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Man skal virkelig være overbevist socialist, hvis man mener, at de rige overhovedet ikke bidrager til noget som helst i det her land, men bare lukrerer på nogle fede skattelettelser, på nogle goder og nogle ting, som vi andre overhovedet ikke får del i.
Det passer jo ikke.
Jeg tror ikke, at vi skal være så kede af de såkaldt rigeste i det her land.
De betaler faktisk en meget god skat uanset hvad, som vi alle sammen har fordel af.
Det bare være sagt.
Det går altså ikke, at man fuldstændig rundbarberer folks indkomst uanset hvad.
Det er en forkert analyse.
Så igen med hensyn til de ufaglærte: Jeg hører jo hele tiden om SOSU-assistenten og alle dem, der ikke hundrede procent har den samme efterløn, som den, de havde regnet med.
Det erkender jeg at de ikke har.
Men jeg står ikke på nogen måde og er forurettet.
Jeg fortæller faktisk, hvad der er sket, og siger, at vælgerne kan tage stilling til det.
Hvis de gerne vil have en god økonomi og alle de andre gode ting, synes jeg stadig væk, at de skal stemme på Dansk Folkeparti.
Fru Nanna Westerby taler om de mennesker, som er med i en a-kasse.
Der er ufattelig mange, som ikke er omfattet af det, som også er ufaglærte, som også har en tilværelse, hvor de ikke bare sådan lige umiddelbart kan gå på pension.
Det synes jeg at man glemmer.
Det tror jeg at man gør, fordi man er ærgerlig over, at den her seniorførtidspension, som vi har drøftet, omfatter alle, mens efterlønnen alene omfatter folk, der er med i en a-kasse.
Nu kan alle få en seniorførtidspension.
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Tak for det.
Fru Pia Kjærsgaards lidt forurettede attitude i dag tyder jo lidt på, at Dansk Folkeparti har noget dårlig samvittighed over at lægge stemmer til en voldsom forringelse – en reel afskaffelse – af efterlønnen for de mennesker, der har knoklet længst og hårdest på det danske arbejdsmarked.
Det kan jeg sådan set
godt forstå, for det her kommer til at ramme rigtig socialt skævt.
De 25 pct. med de laveste indkomster, social- og sundhedsassistenter, slagteriarbejdere, har i gennemsnit en levetid, der er 10 år kortere, end de 25 pct. rigeste i det her land.
Så vi kan jo godt se, hvem det er, der virkelig kommer til at mærke, at efterlønnen bliver afskaffet.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard: Når nu man har lagt stemmer til en afskaffelse af efterlønnen, der for alvor kommer til at ramme de lavestlønnede, dem, der knokler hårdest og er længst på det danske arbejdsmarked,
hvad har Dansk Folkeparti så gjort for, at også de rigeste i det her land kommer til at bidrage til at lukke det hul, der er i statskassen frem til 2020?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg undrer mig sådan set lidt.
Jeg synes, at jeg indimellem bliver provokeret af, at der bliver sagt, at når man har indgået en aftale, så kan man bare løbe fra den, hvis man finder ud af noget andet dagen efter.
Det gør vi altså ikke i Dansk Folkeparti.
Når vi har indgået en aftale, hvad enten det er om efterløn, hvad enten det er om velfærd, hvad enten det er om sundhed, hvad enten det er om rets- eller udlændingepolitik, eller hvad ved jeg, så holder vi den.
Jeg er i forbindelse med efterlønnen blevet provokeret af, at jeg jo bare kunne sige nej, og at det nu efter et valg godt kunne være, at jeg bare ville hoppe over til Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Nej, selvfølgelig gør jeg ikke det.
Det kunne jeg da ikke drømme om, og jeg kunne da heller ikke drømme om at svigte en aftale, som er indgået.
Det vil jeg da heller ikke med den skatteaftale, som vi indgik.
Det ville da, når man har indgået en aftale, som parti være unfair at sige, at nu synes man lige pludselig noget andet.
Sådan er det.
Jeg synes, det var godt, at de partier, som indgik aftalen i forbindelse med genopretningsplanen, kunne udskyde de topskattelettelser.
Frank Aaen (EL), 2011-05-31:
Det kan vist ikke passe.
Ordføreren sagde jo selv lige før, at der er sket en udskydelse af skattelettelserne.
En udskydelse af skattelettelserne er, som fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde, jo ikke en afskaffelse, men netop en udskydelse.
Det betyder, at skattelettelserne til det her lands rigeste, som i forvejen har fået milliarder og milliarder, er indregnet i den 2020-plan, Dansk Folkeparti nu støtter.
I den plan, hvor man nu skærer ned i efterlønnen, hvor man skærer ned i velfærden, gør det ringere for de ældre, i skolerne osv., er indregnet 2 mia. kr., ikke i et år, men år efter år, yderligere til skattelettelser til de allerrigeste.
Hvorfor vælger man ikke at skære ned i skattelettelserne til de rigeste?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg ved ikke lige, hvad det er for nogle skattelettelser, hr. Frank Aaen taler om der nu skulle være på vej.
Altså, det forstår jeg ikke helt.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er jo rigtigt, at vi har fremlagt en i øvrigt ganske fremragende plan, som på en anden måde byder ind på, hvordan vi sikrer, at vi finder de 47 mia. kr.
Vi anerkender udfordringen i 2020, og derfor har vi møjsommeligt lavet en plan – formentlig den mest gennemarbejdede plan, som nogen dansk opposition nogen sinde har lavet – hvor vi krone for krone anviser, hvordan vi sikrer finansieringen af de udgifter, vi gerne vil have.
Vi har en ambition om at genstarte Danmark og få gang i væksten; vi har en ambition om – i modsætning til den nuværende regering, som sparer på uddannelse – at satse på uddannelse; vi har en ambition om – i modsætning til den nuværende regering, der har nulstillet hele det offentlige område og er i gang med nedskæringer – at sikre, at der er råd til en ordentlig velfærd.
Det er jo alle de ambitioner, der skiller os, og det er derfor, vi har budt ind på en helt anden opgave, end regeringen har.
Vi har ikke alene sikret, at der er sammenhæng i økonomien, vi har også sikret, at der er penge til vækst, penge til uddannelse, penge til at forny Danmark.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg skal starte med at bekræfte hr. Villy Søvndal i, at vi ikke betragter det som et skældsord at blive anklaget for at ville sætte skatterne ned.
Det er fuldstændig korrekt opfattet.
Det kan godt være, at der har bredt sig en anden opfattelse i andre borgerlige partier, men hos os er det stadig væk et adelsmærke at ville det.
Hr. Villy Søvndal og SF og Socialdemokratiet har lagt planer frem for, hvordan skatterne skal hæves i det her land med op mod 31 mia. kr.
Det er så én ting, og det er gift på alle måder.
Men der er også lagt forslag frem om, at der skal spares.
Et af de mest spektakulære forslag er, at der skal spares 100 mio. kr. om året – om året – i forbindelse med borgerlige debattører.
To spørgsmål i den forbindelse: Kan hr. Villy Søvndal komme op med eksempler på beløb, som når op på over de 100 mio. kr., og som bruges til støtte til borgerlige debattører i dag?
Og kan vi få for 100 mio. kr. konkrete bud på besparelser over for borgerlige debattører?
Det seneste bud, vi har fået, er jo på, at professor Bent Jensens tilskud skal fjernes.
Han får så ikke noget tilskud, men lad os lige få en konkretisering på det her område.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-31:
Jeg er lidt træt af, at hr. Villy Søvndal ikke svarer på spørgsmålet.
Det går i al sin enkelhed ud på, at man forhøjer strafferammen fra 2½ års fængsel i normalsituationen til 5 års fængsel for hjemmerøverier.
Det, jeg ville være lidt ked af, er, hvis det gik på samme måde, som da Dansk Folkeparti, regeringen og Kristendemokraterne blev enige om, at man skulle genindføre grænsekontrollen, altså den permanente toldkontrol.
SF og Socialdemokraterne sagde i starten: Det er en god idé, det vil vi gerne være med til.
Så lavede hr. Villy Søvndal grin med tolderne – først på et større møde, som SF holdt, og derefter er det faktiske endt med, at nogle af dem, der sidder og sætter spørgsmålstegn ved ideen i Folketingets Finansudvalg, er Socialistisk Folkeparti.
Så jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om vi ikke for en gangs skyld kan få et klart svar: Vil SF være med til den højere strafferamme for hjemmerøveri – ja eller nej?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg tror, at alle i Folketinget er enige om, at det er fantastisk groft at blive udsat for et røveri, men for den sags skyld også et tyveri i eget hjem.
Det er meget vidtgående at opleve det, ligesom et røveri på en tankstation for dem, der oplever det, givetvis også er noget, de husker i rigtig mange år frem. Vi vil se på lovforslaget, når det kommer.
Det er jo lidt paradoksalt at blive ved med at udvide strafferammer, samtidig med at dem, man har fanget, og som er blevet sat i fængsel, løslader man stadig tidligere.
Undskyld mig, det er et lidt underligt gedemarked, som Dansk Folkeparti måske også vil gøre noget ved; det ved jeg ikke.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-31:
Jeg vil gerne spørge Socialistisk Folkeparti om den tryghedspakke, som Dansk Folkeparti og regeringen har gennemført, og som jo betyder, at der kommer en række forslag i Folketingssalen senere i næste måned, hvor vi bl.a. gerne vil have opbakning til en højere straf for hjemmerøverier.
Forslaget går ud på, at man skal gå fra den nuværende strafferamme, normalstrafferammen, på 2½ års fængsel til 5 års fængsel, fordi det er så krænkende for dem, der udsættes for hjemmerøverier, som det er tilfældet.
Det, at man får endevendt sin bolig, og at der er fremmede mennesker indenfor og truer en, er meget groft, og det vil vi gerne signalere meget kraftigt at vi ikke vil finde os i her i samfundet.
Men spørgsmålet går jo på, hvad Socialistisk Folkeparti mener om den sag.
Det har været meget, meget svært at afæske hr. Villy Søvndals partifæller et svar på det.
Vil hr. Villy Søvndal støtte det forslag om en højere strafferammer for hjemmerøverier?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jamen vi vil jo gøre, hvad vi kan.
Og når jeg er nødt til at svare det samme, er det, fordi jeg bliver spurgt om det samme mange gange.
Altså, vi vil gøre, hvad vi kan.
Vi vil kaste alle vores kræfter ind i en valgkamp for at sikre et flertal for det, vi synes er det rigtige, nemlig at nedslidte mennesker fortsat kan trække sig tilbage på efterløn, og at man ikke pludselig over en nat ændrer på pensionsvilkårene.
Nogle har set, at vi har lavet posters rundtomkring i byen om det, og det er, fordi vi agter at gøre, hvad vi kan, for at vinde det her slagsmål.
Hvis vi vinder det her slagsmål – og det er jo så vælgerne, der afgør det – så er man i en situation, hvor man har efterlønnen, som man kender den i dag, og man har pensionsalderen, som den blev aftalt ved forliget i 2006.
Det er det, vi vil kaste alle vores kræfter ind i frem til et valg, og længere er den egentlig ikke.
Altså, ethvert parti går jo til valg på de synspunkter, man gerne vil have fremmet.
Tina Nedergaard (V), 2011-05-31:
Der er altså flere unge, der tager en uddannelse i dag end nogen sinde tidligere, både ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Det synes jeg det er væsentligt at få slået fast.
Der er også blevet gjort en massiv indsats for at skabe flere praktikpladser, og alle unge har en mulighed for at komme i praktik, enten ude i en virksomhed, som følge af regeringens mange initiativer, eller i skolepraktik, som følge af den aftale, der blev indgået bredt i Folketinget, dog uden SF.
Men jeg stiller altså lige det sidste spørgsmål en gang mere.
Mener hr. Villy Søvndal, at fru Helle Thorning-Schmidt kan være statsminister i en situation, hvor det flertal, der står bag tilbagetrækningsreformen, fortsat er her efter et valg, og hun dermed baserer sin økonomiske politik på et alternativt flertal i Folketingssalen?
Altså, det ville jo få fodnotepolitikken fra 1980’erne til at blegne, hvis en statsminister ville skulle tolerere, at hun sidder på et flertal uden om sig og på dets nåde i den økonomiske politik, særlig hvis man tager i betragtning, at vi har negativ parlamentarisme.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Først vil jeg til det med uddannelse, som var det første spørgsmål, sige, at det dog er fantastisk, at man, selv med en tidligere undervisningsminister, skal diskutere et billede, der så oplagt er i modstrid med den virkelighed, som folk oplever derude.
Når fru Tina Nedergaard siger, at der ikke er sparet på uddannelse,
hvad er virkeligheden så?
Virkeligheden er, at stadig flere folkeskoleelever ramler ned på minimumstimetallet.
Virkeligheden er, at der i år i forhold til sidste år er 2.448 færre lærere ansat i skolen derude.
Kigger man på vores ungdomsuddannelser, kan man se, at virkeligheden er, at antallet af unge, der står i kø efter en praktikplads, er meget højt, nemlig 8.000 eller deromkring.
Så har jeg egentlig – synes jeg – svaret en tidligere spørger omkring det med efterlønnen.
Vi vil gå ud og kæmpe for pensionen, som man kender den.
Det slagsmål går vi ud for at vinde; det har vi planer om.