runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-12-19:
Jeg synes i hvert fald, at det er godt, at hr. Lennart Damsbo-Andersen kunne svare på, at der er en masse spørgsmål, han ikke har besvaret.
Så er vi da i hvert fald kommet så langt.
Så når vi andre fra oppositionen gør det synspunkt gældende, kan jeg forstå, at Socialdemokratiet er enig i det synspunkt.
Det er jo udmærket.
Så kan det være, at vi også kan rykke lidt på den front.
Men hr. Lennart Damsbo-Andersen fortsatte så med ikke at svare og ville ikke svare på mit spørgsmål om, hvorvidt Socialdemokratiet er bekymret for, at der kommer nye flygtningestrømme til Danmark, fordi det bliver mere økonomisk attraktivt at søge om at få asyl i Danmark, fordi man bl.a. fra Socialdemokratiets side mener, at mennesker, der kommer til Danmark og får asyl, fra dag et skal være sidestillet med danske statsborgere, hvis familier igennem generationer har bidraget til det danske velfærdssamfund.
Er man bekymret for, at det her vil medføre en øget tilstrømning?
Måske er man det i Socialdemokratiet, når man ikke vil svare klart på spørgsmålet.
Men uanset om man er bekymret for det eller ej, vil Socialdemokratiet så, hvis det viser sig, at det er det, der bliver effekten af det, rulle det tilbage?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det er rigtigt, at der er masser af ting, jeg ikke har svaret på.
Det her er jo et helt andet lovforslag, vi behandler.
Det håber jeg sådan set på en forståelse for.
Med hensyn til det, som spørgeren siger om udlændinge, så er vi jo fuldstændig ligeglade med, hvem det er, når man er her og har ret til at være her.
Har man fået asyl, er man borger i Danmark med de rettigheder og pligter, som alle andre borgere har, og så skal man selvfølgelig også have de samme ydelser.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-19:
Jeg synes jo, at der er mange ting, man kan spørge ind til, også fordi der er mange ting, der ikke er blevet besvaret.
Jeg kunne godt tænke mig en lidt anden vinkel, som ikke er blevet belyst så meget i dag.
Det er i forhold til udlændingepolitikken, hvor jeg tidligere har spurgt hr. Lennart Damsbo-Andersen, om han mener, eller om Socialdemokratiet mener, at det er i orden, at udlændinge, der kommer til Danmark – de får så f.eks. asyl – fra dag et stort set er ligestillet med danske statsborgere.
Socialdemokratiet mener, det er helt i orden, at de er det i forhold til at opnå adgang til sociale ydelser.
Det er så, hvad det er.
Der er vi grundlæggende uenige.
Men mener man fra Socialdemokratiets side, at det kan have en indflydelse på, hvor mange udlændinge der kommer til Danmark, altså en indflydelse på de tilstrømninger, som vi før har set til Danmark via asylsystemet, som vi ved giver store integrationsproblemer?
Har man en bekymring i Socialdemokratiet for, at når man hæver ydelserne og dermed gør det mere økonomisk attraktivt at søge asyl i Danmark, så vil det også skabe nogle integrationsproblemer på den lange bane?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Altså, man kan beskylde mig for mange ting, men jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at Carina er fattig.
Det har jeg aldrig gjort.
Jeg vil gerne diskutere, hvor en fattigdomsgrænse skal være.
Det vil jeg også gerne diskutere med spørgeren, men det har ikke kunnet lade sig gøre indtil nu i hvert fald.
Jeg sagde det jo før i mit svar.
Jeg vil også godt anerkende, at det kan være, at man sagtens kan leve for 12.000 kr. eller 10.000 kr. eller 16.000 kr. og leve et godt liv uden at være fattig.
Men at påstå, at hvis man har en indkomst eller et rådighedsbeløb på mellem 2.000 og 3.000 kr., så har man ikke et problem, synes jeg godt nok er lidt blåøjet.
Så vil jeg gerne sige, i forhold til om det kan betale sig at arbejde: Det kan altid betale sig at arbejde, det skal i hvert fald kunne det.
Heldigvis lever vi jo i et land, hvor der er rigtig, rigtig mange mennesker, der gerne vil, og de vil også gerne bidrage.
Det giver en frihed.
Det, at man ikke skal stå med hatten i hånden og bede om almisser, giver en frihed, og man kan selv få lov at bestemme.
Det, der er problemet, er, når man står og er så fattig, at man skal stå med hatten i hånden og bede om julehjælp, fordi man ikke har råd til at købe julegaverne, juleanden eller de brune kartofler; så har man et problem.
Det er der, vi skal gøre noget.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-19:
Så er ordføreren for Socialdemokraterne vist den eneste, der ikke har læst aviser, hvis ordføreren for Socialdemokraterne ikke ved, hvad det er, der ligger til grund for hele diskussionen om Carina.
Den omtalte Carina er jo omfattet af kontanthjælpsloftet, og derfor er det jo Carina og personer som Carina, som ordføreren har stået på talerstolen og sagt for det første er fattige, på trods af at statsministeren har sagt det modsatte, og for det andet er den gruppe, som Socialdemokraterne vil sørge for bliver endnu større.
Jeg siger bare tak for kaffe, for det betyder jo, at der er en stor gruppe i det danske samfund, hårdtarbejdende danskere, som står op hver morgen, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Det, der står tilbage med det lovforslag, som vi behandler i dag, er jo, at Socialdemokraterne siger det modsatte af Det Radikale Venstre, i hvert fald hvis man skal lytte til fru Marianne Jelved, som sidder i formandsstolen i dag, og som jo i fredags ytrede sig om, at det var problematisk, at Socialdemokraterne er ligeglade med, at det ikke længere kan betale sig at arbejde.
Så siger socialdemokraternes ordfører, at det skal ses i sammenhæng.
Skal det ses i sammenhæng med, at det her lovforslag skubber 2.000-3.000 mennesker ud af arbejdsmarkedet?
Er det den sammenhæng, det her lovforslag skal ses i?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det, som bekymrer mig, det, der bekymrer os, er jo, at vi har en lang række familier i Danmark, der lever i fattigdom.
Vi kan jo læse det avisen, vi kan se historierne derude.
Jeg synes, det er rigtig interessant, at spørgeren nu faktisk vil til at diskutere en fattigdomsgrænse.
Det er da rigtig spændende.
Det er der jo ingen der har villet gøre før.
Så kan det være, at spørgeren måske kan fortælle mig, hvor den skulle ligge.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, hvor den skal være.
Hvis der er fire børn, der skal forsørges, ved jeg ikke, om det er den samme situation.
Jeg kender overhovedet ikke baggrunden for tallet.
Det gør jeg ikke.
Jeg vil ikke påstå, at fordi man har 16.000 kr. eller 12.000 kr. eller 18.000 kr., er man rig – eller fattig.
Men jeg vil gerne diskutere det, også gerne med oppositionen, men det har de jo ikke villet indtil nu.
Jeg siger bare, at jeg ikke kan acceptere, at vi har familier i Danmark – familier – med et rådighedsbeløb på mellem 2.000 og 3.000 kr.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-19:
Jeg synes, at ordføreren for Socialdemokraterne skulle prøve sådan at lytte til, hvad det er, han selv siger, for hvis man skal følge den logik, som ordføreren står og bruger nu her, betyder det jo, at det i debatten så meget omtalte eksempel Carina i ordførerens øjne skal have flere penge.
For skal det, ordføreren står og siger nu, forstås sådan, at Socialdemokraterne generelt mener, at man er fattig i Danmark, hvis man har omkring 16.000 kr. til rådighed om måneden?
Så giver det jo nogle helt andre perspektiver på det lovforslag, som vi behandler i dag, og så skal jeg da love for, at der vil være endnu flere i det danske samfund, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde længere.
Det er jo sådan set egentlig det, der er grundlæggende i det her lovforslag, som vi behandler i dag: Socialdemokraterne står ikke længere vagt om det ellers gode princip i Danmark, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at man sådan set skal sikre, at når folk går fra kontanthjælp og ud på arbejdsmarkedet, giver det dem også en økonomisk gevinst.
Med det her lovforslag er det ikke længere tilfældet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
I forhold til sanktioner er der den gældende lovgivning.
Altså, det er jo meget enkelt at sige.
Så skal jeg selvfølgelig tilføje, hvad jeg har sagt før, at det her jo bliver fulgt op af fem reformer på hele beskæftigelsesområdet: reform på sygedagpengeområdet, på kontanthjælpsområdet, på førtidspensionsområdet, på fleksjobområdet og på hele beskæftigelsesområdet.
Der vil det helt tydeligt fremgå, både hvis der skal laves nye sanktioner, og hvis man skal indrette det på en anden måde.
Det er bare ikke i sammenhæng med det her lovforslag.
Jeg tror også, jeg har sagt det før: Vi har i regeringen og blandt regeringspartierne jo netop valgt at sige, at vi ikke vil acceptere, at der er fattige i Danmark.
Det vil vi ikke acceptere.
Det kan jeg forstå at oppositionen gerne vil, men det vil vi bare ikke.
Derfor gennemfører vi den her lov nu og ikke senere.
Christian Juhl (EL), 2011-12-19:
Jeg kan forstå, at jeg skal konkludere det sådan, at hvis man ellers bare holder folk i fattigdom og beder dem om at være tilfredse med det, så går det meget bedre for samfundet, end hvis man prøver at hjælpe dem til at få en indtægt, så de har lidt overskud.
Jeg vil gerne høre, om der er tale om to slags mennesker.
Det er næsten, som om vi har dem i den bedre del af samfundet, som skal have tilskud og lokkes med gulerødder, hvis de overhovedet skal yde noget for samfundet – de skal have skattelettelser, og jeg ved ikke hvad – og så dem, som skal have pisken og ellers stampes ned på bunden, for så skal de nok få energi ud af det.
Det kunne jo være interessant at høre, hvad for en kategori ordføreren selv synes han tilhører.
Jeg vil også gerne høre, om vi har incitamentsproblemer i Danmark, eller om vi mangler job.
Jeg går ud fra, at når der er 200.000, der er klar til at tage et job, måske endda flere, så har vi ikke incitamentsproblemer; så har vi mangel på job til de 200.000.
Er det forkert forstået?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-19:
Det er forkert forstået, da ordføreren taler, som om der kun er et bestemt antal job i det her land, og det er der ikke.
Job er noget, der bliver skabt, alt efter bl.a. hvordan man fører politik herinde.
Jeg har fået mange, mange mail fra arbejdsgivere, som skriver til mig, at de ikke kan få danskere til at besætte deres job.
Bl.a. skrev en avisdistributør inde på Østerbro til mig, at han ikke kan få danskere til at tage job til 140 kr. i timen, job til 30 timer om ugen, dvs. til en løn på 16.800 kr. om måneden.
Det er natarbejde, det er ikke noget sjovt job at gå med aviser hele natten, og han kan ikke få nogen danskere til at tage det, for det kan ikke betale sig for dem.
Ligeledes er der gartnerier, der ikke kan få danskere til at tage job, fordi der er incitamentsproblemer.
Nu bruger spørgeren ordet fattigdom, og jeg har gjort min mening helt klar på det punkt.
Jeg mener ikke, at man kan tale om materiel fattigdom i Danmark, et af verdens rigeste lande.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-12-19:
Jeg vil bare lige først starte med at spørge ordføreren, om ordføreren kan se mig fra talerstolen?
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Nu prøvede jeg jo at spille på ordførerens bane og sige: O.k., så lad os diskutere beskæftigelsespolitik og ikke socialpolitik.
Og så var det bare, jeg spurgte, om vi så kunne få nogle eksempler på, at den beskæftigelsespolitik har virket.
Det eksempel, fru Mai Henriksen bruger, siger jo kun noget om, at nogle kontanthjælpsmodtagere har taget et job, som nogle andre så ikke har fået.
Det, jeg spurgte om, var: Når man nu har ført det som beskæftigelsespolitik, hvordan kan det så være, at den tidligere regering afleverede en arbejdsløshed, der reelt er på lidt over 200.000 arbejdssøgende mennesker, der ikke kan få job?
Hvorfor skulle det overhovedet virke på beskæftigelsen at fortsætte en sådan beskæftigelsespolitik, som man åbenbart vil – og jeg siger beskæftigelsespolitik i gåseøjne – og som jo består i, at man tager pengene fra nogle mennesker, der næsten ikke har nogen i forvejen?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Vi har jo bare kunnet se rent faktuelt, at når vi havde ydelser som kontanthjælpsloft og starthjælp, kom de hurtigere i arbejde.
Det kan vi jo se, det er ren statistik, det er rent faktuelt, og det er jo det, jeg henholder mig til.
Det, som respondenterne, altså kontanthjælpsmodtagerne, sagde, var problemet, var ikke, at de fik for lidt udbetalt.
Det var, at de følte sig marginaliserede, og at de – når de kom op på jobcentret mødte 15, op til 15 – forskellige sagsbehandlere.
Det har beskæftigelsesministeren også fortalt om.
Så det er det, der er med til at fastholde folk frem for at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Så er det sådan nogle socialpolitiske indsatser, vi skal lave i stedet for.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Fru Mai Henriksen mener, at det her er beskæftigelsespolitik, og at det er rigtig god beskæftigelsespolitik, at man tvinger folk ned på sådan nogle ydelser, som vi har med at gøre her.
Det har man nu gjort i næsten 10 år – det er i hvert fald 8 år siden, de blev vedtaget.
Oven i det har man så også skåret på dagpengene.
Så er det bare, jeg spørger: Hvis den politik er god beskæftigelsespolitik, hvordan kan det så være, at vi stadig væk har mere end 200.000 mennesker, der søger job uden at kunne få et?
Hvorfor går det ikke bedre med beskæftigelsen, når nu man så hårdhændet har ført en sådan dygtig beskæftigelsespolitik, der presser folk ned i nogle ydelser som dem, vi taler om her, hvor vi risikerer et rådighedsbeløb på ca. 3.000 kr. om måneden til en familie?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jeg lytter selvfølgelig rigtig gerne.
Men der er jo det ved det, at når det er, man går på talerstolen her og taler om en problemstilling, og når man i pressen siger, at der er tale om en problemstilling, og at det her er et stort problem, så må vi også som politikere forvente, at ord bliver efterfulgt af handling.
Hvis det bare forbliver ord, så bliver det jo udenomssnak, og det bliver gloser, som forbliver tomme.
Derfor havde jeg jo håbet på, at De Radikale rent faktisk havde indhold i deres ord, når de kom til den her andenbehandling i dag, og at de ville holde fast i, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Der skal være en gevinst ved at gå på job i stedet for at få kontanthjælp og bare være derhjemme og sige: Nej tak, vi vil ikke deltage i samfundet.
Men jeg kan bare konstatere, at for Det Radikale Venstre er det bare ord.
Der er ikke nogen handlinger, der følger med her, og det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig ærgerligt.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-19:
Det er sådan, at da jeg var oppe at forsvare lovforslaget, støttede forslaget varmt, sagde jeg også – og jeg står her med min ordførertale – at det er rigtig vigtigt, at vi hele tiden er opmærksomme på den problemstilling, som handler om at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Vil den konservative ordfører ikke anerkende, at for 97 pct. af danskerne kan det godt betale sig at arbejde, og at det er et meget lille hjørne, vi skal ind at kigge på, og måske efterfølgende lave nogle andre reformtiltag?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jamen der er jo sket noget nyt siden førstebehandlingen, for Det Radikale Venstre har været ude at sige, at der er et problem med ægtepar, hvor begge er på kontanthjælp.
Hvis den ene så kommer i job, skal vedkommende tjene op til 29.600 kr. om måneden.
Det er jo netop det, det her lovforslag lægger op til.
Det er derfor, jeg siger, at hvis De Radikale rent faktisk fulgte fru Marianne Jelveds pointer i den udtalelse, hun kom med, skulle Det Radikale Venstre jo stemme imod dette lovforslag.
Det vil jeg da opfordre Det Radikale Venstre til at gøre.
Jeg havde egentlig troet, at Det Radikale Venstre ville benytte den her lejlighed i dag til at give udtryk for deres synspunkter, for der må være sket noget siden førstebehandlingen, hvor vi hørte De Radikale give udtryk for, at de varmt støttede op om det her forslag, og så til, at de nu synes, at det her lovforslag er et kæmpe problem.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-19:
Men nu er det jo sådan, at positionerne fra førstebehandlingen er kendte, så der er ikke noget nyt.
Men måske skal jeg forstå det således, at oppositionen har så lidt at lave for tiden, at oppositionen bruger talerstolen som en slags beskæftigelsesterapi, og så håber jeg bare, at oppositionen har meldt til jobcentret, at de er aktivt jobsøgende.
Det, der får mig op af stolen nu, er jo at det blev efterlyst, at vi ligesom skulle komme på banen.
Men der er jo ikke noget nyt siden førstebehandlingen, og jeg skal lige høre: Hvad er det, den konservative ordfører mener er nyt i forhold til førstebehandlingen?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Nu sagde ordføreren jo selv, at det her er ganske komplekst.
Det er jeg rigtig, rigtig enig i.
Lige pludselig kommer debatten til at skifte karakter.
Nu handler det lige pludselig om julepakker.
Er behovet for julepakker lige pludselig blevet definitionen på, om man er fattig eller ej?
Det tror jeg faktisk ikke at det er.
Der var også derfor, at jeg i min tale gjorde meget ud af at sige, at førstebehandlingen og nu også andenbehandlingen – kan man sige – er kommet til at handle om socialpolitiske initiativer frem for det, som hele den her debat burde gå ud på, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde, at der skal være en gevinst, som man får som borger i det her land, når man tager på job om morgenen.
Det er altså en arbejdsmarkedspolitisk debat.
Det er ikke en socialpolitisk debat om julepakker eller ej.
Det bliver jeg nødt til at insistere på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg er nu sikker på, at de mange tusinde familier, som her op til jul har mulighed for at gå ned til en af de hjælpeorganisationerne og hente en julepakke, ikke synes, at det er noget ukonkret og relativt.
Derfor synes jeg også, at vi som politikere her i Folketinget skylder at forholde os konkret til den problemstilling, at der reelt er fattigdom i Danmark.
Så kan det godt være, at ordføreren har ret i, og det tror jeg faktisk at ordføreren har ret i, at der også er selvstændige, der er fattige.
Men det må man jo så inddrage i den diskussion om fattigdomsgrænse og alt muligt andet, der må komme efterfølgende.
Vil ordføreren ikke forholde sig til, at vi har familier, der er så fattige, at de er berettigede til at få julepakken, og det vil sige, at de har et rådighedsbeløb på 2.000-3.000 kr. om måneden?
Og vil ordføreren ikke tage stilling til, om de er fattige eller ej?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jeg må igen sige, at fattigdom, som vi diskuterer, er relativt.
Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører omhandlede jo netop de selvstændige, for hvorfor skal det her kun være synd for kontanthjælpsmodtageren, som Socialdemokraterne fremhæver, og hvorfor er det kun dem, der skal have et godt liv?
Der findes rigtig mange selvstændige, som ikke har et stort rådighedsbeløb, men som har et rådighedsbeløb, der ligger langt under det, som en kontanthjælpsmodtager får.
Det er der ingen, der sætter spørgsmålstegn ved.
Når man har et fattigdomsbegreb, som er så relativt, er det ikke et fair spørgsmål at stille, for jeg kan jo ikke gå ind i det spørgsmål og svare på det på en måde, som ordføreren gerne vil have, netop fordi det er så stort, og fordi det er så relativt et begreb.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-12-19:
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan se mig fra talerstolen?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jamen ud fra de eksempler, der er dukket op, kan jeg jo bl.a. konstatere, at de her gartnerier har overenskomster som alle andre, og alligevel er der ikke nogen danskere, som vil tage de job, eksempelvis fordi meget af det er sæsonarbejde.
Og der er ikke nogen danskere, som midt i sommerperioden har lyst til at gå ud og slide i de her gartnerier.
Man må bare konstatere, at når man hører sådan nogle eksempler, så bliver man jo rigtig, rigtig bekymret.
Jeg kan også bare konstatere, at der findes ca. 10.000 gartnerjob, hvoraf de to tredjedele er på Fyn.
Med de energiafgifter, som regeringen lægger op til, vil 80 pct. af dem forsvinde.
Det svarer til en ledighed på 4.500 personer på Fyn.
Det er et kæmpestort problem.
Og derfor ser jeg da også en fremtid, hvor vi kan risikere at få mange flere af de her ufaglærte arbejdere.
Som byrådsmedlem i Odense stillede jeg rent faktisk spørgsmål om det på sidste byrådsmøde, og der må jeg bare konstatere, at byrådet i Odense ikke har tænkt sig at gøre noget som helst for at gribe ind.
Og det er jo rigtig, rigtig ærgerligt.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-19:
Nu er det sikkert ikke ordføreren ubekendt, at der lige nøjagtig i den branche, og i det hele taget inden for den grønne branche, arbejder utrolig mange af de såkaldte østarbejdere for timelønninger, som ligger rigtig langt nede.
Hvis de i dag går på dagpenge eller på kontanthjælp, har de pligt til at påtage sig de job, de får tilbudt, og som der er krav om at de skal tage.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jamen jeg kan jo bare som et eksempel referere til det indslag i TV-avisen, hvor man bl.a. nævnte gartneriejere fra Odense, hvor jeg jo også selv kommer fra.
De fortalte, at de kunne søge nok så mange medarbejdere til et job uden at kunne få nogen til at tage det.
Altså, dem, som kom derud, havde ingen motivation og ingen lyst til overhovedet at tage det her job.
Så hvis jeg bare skal komme med et eksempel, så kunne det være det her enkelteksempel, som var i TV-avisen, mens den her debat kørte på sit allerallerhøjeste.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-19:
Jeg vil følge lidt op på det, som flere af spørgerne her i løbet af dagen har været inde på, og som de jo ikke har fået svar på, nemlig hvad det er for nogle job, som de her kontanthjælpsmodtagere ikke vil have.
Hvor er de job henne?
Det er vel ordføreren bekendt, at der i dag er placeret titusinder af kontanthjælpsmodtagere i en eller anden form for aktivering, lige fra den meningsløse aktivering, som vi før har snakket om herinde, til placering i virksomhedspraktik, altså aktivering i virksomheder, hvor de arbejder for kontanthjælpens beløb.
Så hvad er det for nogle job?
Det er vel udtryk for, at kontanthjælpsmodtagere tager det, de bliver tilbudt, også selv om det er meningsløs aktivering.
Jeg vil spørge ordføreren: Hvad er det for nogle job?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Jamen der må jeg bare sige, at det er et tal, jeg slet ikke kan genkende, og som jeg ikke ved hvor kommer fra.
Men hvis det er et eller andet, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har hevet op af hatten, så kan man selvfølgelig også sætte spørgsmålstegn ved det.
Det, der er fuldstændig afgørende her, er, at vi diskuterer et arbejdsmarkedspolitisk lovforslag.
Det er beskæftigelsesordførerne, som debatterer.
Men vi diskuterer jo ikke arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik, og det er jo det, der er så rigtig, rigtig ærgerligt.
Den kommer til at handle om julehjælp og alt muligt andet i stedet for det, der egentlig er lovforslagets kerne, nemlig at når man iværksætter det her, så vil det ikke længere kunne betale sig, at gå på job.
Det vil ikke længere kunne betale sig at tage et arbejde, medmindre man som den ene ægtefælle i et ægtepar, hvor begge er på kontanthjælp, kommer op og tjener 29.600 kr. om måneden.
Det er det, der er kernen i det her lovforslag, og det er det, vi egentlig burde have debatteret hele dagen i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Jeg synes, det er rigtig godt, at De Konservative har sørget for en god socialpolitik.
Jeg ved i hvert fald, at i den tid hvor De Konservative sad i regering, var de med til at give 10.000 kr. mere til de 10 pct. rigeste og 2.000 kr. mere til de 10 pct. fattigste.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Det var da et dejlig bredt spørgsmål.
Man skal prioritere dem, der har behov for hjælp, og ikke bare vælge at prioritere alle.
Så når vi har deltaget i forhandlinger – det er på mange, mange forskellige måder fra satspuljen til de større socialpolitiske forlig og med vores seneste socialminister – har vi sørget for at, at dem, der har hjælp behov, også skal have hjælp.
Tak for spørgsmålet.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt lide, at ordføreren stillede sig op og sagde, at det ikke skulle være ord, det skulle være handling.
Det er jo rigtigt.
Så er mit spørgsmål selvfølgelig: Hvad har Konservative gjort for at undgå fattigdom i den tid, hvor Konservative har siddet i regering?
Det er jo handling.
Lad os høre, hvilke handlinger de har foretaget.