runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-14:
Nu er det sådan, at EU jo ikke er et eller andet monstrum, der beslutter nogle ting, hvor Danmark overhovedet ikke er involveret.
Danmark er fuldgyldigt medlem af EU bortset fra på tre områder, og det er det økonomiske fællesskab, forsvarsområdet og retsområdet.
Danmark har jo ligesom noget at sige her.
Derfor vil jeg sige det sådan, at jeg efter 10 år i politik herinde har lært, at man aldrig nogen sinde skal give garantier, men det vil ikke være med min gode vilje, hvis det skulle blive sådan.
Selvfølgelig har Danmark da noget at skulle have sagt i EU-sammenhæng, og hvis det er sådan, at Danmark siger, at vi ikke ønsker, at man kun må flage med EU-flaget og aldrig må bruge sit nationale symbol, så er jeg ret sikker på, at der vil blive lyttet til det.
Så jeg kan slet ikke forestille mig, at den situation vil finde sted.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-14:
Man skal jo aldrig tage noget for givet i det samfund her.
Jeg kan jo her høre, at fru Gitte Lillelund Bech allerede har afskaffet unionsborgerskabet, som også er en undtagelse.
Det er sket uden afstemning, og det har fru Gitte Lillelund Bech lige gjort fra talerstolen.
Vi har tre forbehold.
Det med unionsborgerskab er uden betydning.
Så kan man jo godt komme i den situation, at man kan tænke på, at hvis det er uden betydning, så er det nærliggende at sige, at det med flaget også er uden betydning.
Det er jo ikke et forbehold.
Så kan vi godt komme i den situation, at EU kommer og siger, at hele EU skal bruge det europæiske flag, stjerneflaget, ved alle officielle flagninger - uanset hvad det er, så skal det hejses.
Det er lidt tankevækkende at lytte til Venstres ordfører her.
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Jeg er sikker på, at der ikke kommer nogen fra EU og dikterer, hvordan nummerpladerne i Danmark skal se ud.
Det her er sket i et samarbejde mellem landene, som har aftalt, at det vil være meget godt med den her forenkling.
Det vil være meget godt for politiet i Rusland og for politiet i Tyrkiet at kunne se, at det her er biler, der er indregistreret i Europa.
På den måde skabes der forenkling og synlighed for, hvad det er for en nationalitet, og fra hvilket område bilerne kommer.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-14:
Det giver jo simpelt hen ikke nogen mening, hvad ordføreren siger.
Det ville være det samme som at sige, at hvis der kom en bil fra Rusland, så ville en dansk betjent ikke kunne se, at den kom fra et andet sted end EU.
Det mener jeg ikke giver nogen mening.
Jeg spurgte om det med frivilligheden, fordi jeg er så gammel, at jeg har prøvet at have et af de der kørekort - de helt store med et billede, formentlig lidt kønnere dengang end nu.
I og med at jeg så har erhvervskørekort, skal jeg have det fornyet være femte år.
Nu har jeg fået et af de der små kørekort med det der lede logo, der sidder oppe i det venstre hjørne, og det kan jeg ikke på nogen måde fravælge.
Jeg har været nødt til at affinde mig med, at der oppe i hjørnet på mit kørekort altså sidder et lille politisk propagandasymbol.
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Jamen vi lever jo i en verden, som bliver mere og mere international, og hvor der bliver lavet samarbejdsaftaler mellem forskellige lande.
Og jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi laver nogle fælles regler og nogle fælles retningslinjer for, hvordan vi udformer ting, så der ikke, når man rejser fra land til land, opstår tvivl på grund af det.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-14:
Ja tak - og denne gang fra min rigtige plads fra start af.
Jeg vil gerne spørge, om Socialdemokraterne er bekendt med, at den nuværende danske nummerplade har givet anledning til generelle og/eller gentagne problemer for danske bilister i Danmark og/eller i udlandet.
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Såmænd ikke, nej.
Det vil jeg heller ikke.
Jeg synes, det som sagt er rigtig fornuftigt, at vi får nogle fælles regler og retningslinjer, også for nummerplader i Europa, og at vi så her i Danmark siger, at der er mange forskellige holdninger - i hvert fald to - til EU-samarbejdet.
Jesper Langballe (DF), 2009-04-14:
Fru Gitte Lillelund Bech sagde, at EU skam ikke var sådan en institution, der kom med påbud og sagde: Du skal!
Det er jo beslutningsprocesser, som vi selv er med i.
Jeg vil egentlig godt spørge hr. René Skau Björnsson, om han kan huske et enkelt tilfælde, hvor Danmark, altså den danske regering - og nu ser vi bort fra vælgerne - har sagt: Nej, det vil vi ikke være med til!
Det synes vi ikke er nogen god idé!
Eller om hr. René Skau Björnsson kan huske, hvornår Socialdemokratiet sidst har sagt til den danske regering: Nej, det synes vi ikke er nogen god idé.
Jeg kunne have spurgt om det samme, dengang hr. Poul Nyrup Rasmussen dannede regering, og de borgerlige var i opposition.
Men så vil jeg lige sige til sidst, at hr. Poul Nyrup Rasmussen dog havde en vis sans for EU’s symbolterror og brød sig ikke om den.
I modsætning til hr. Uffe Ellemann-Jensen brød han sig ikke om, at der skulle være stjernekrans på alle sokkerne osv.
Det har åbenbart ændret sig for Socialdemokraterne.
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Jeg vil bare understrege, at det her jo ikke er et påbud fra EU.
Det er jo en aftale, der er indgået efter nogle drøftelser, der har været om, hvordan vi kan få nogle mere ensartede retningslinjer for nummerpladerne i EU-landene.
Og hvis EU-landene ønsker det og siger ja til det, er det o.k.
Hvis der her i Danmark havde været et flertal, der havde sagt: Vi ønsker ikke EU-logoet på nummerpladerne i Danmark, så var det såmænd også det, der var blevet virkeligheden.
Jesper Langballe (DF), 2009-04-14:
Ja, det siger hr. René Skau Björnsson, men han svarede jo ikke på, hvordan det så kan være - når vi selv er med i alle beslutningsprocesser og har vores frie vilje til at sige nej - at vi aldrig nogen sinde gør det.
Og hvordan kan det være, at Socialdemokratiet aldrig nogen sinde gør det, men altid følger regeringen fuldkommen slavisk i EU-spørgsmål?
Så fik jeg heller ikke svar på det med, at der jo er tale om et vist skifte, for der var jo engang, hvor - nu ser vi bort fra, at over halvdelen af Socialdemokratiets vælgere var EU-skeptikere - den tidligere statsminister hr. Poul Nyrup Rasmussen, i modsætning til Uffe Ellemann-Jensen, jo faktisk også var det og talte specielt imod den symbolterror.
Han brød sig ikke om at se stjernekranse alle vegne.
Hvorfor er det skiftet for Socialdemokraterne?
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-14:
Jeg skal starte med at spørge ordføreren, hvor længe han mener - eller måske endda ønsker - at den her ordning skal være frivillig.
Hvis nu EU kommer og dunker os oven i hovedet og siger, at de ikke kan rumme det der med de mange nummerplader, og at vi er nødt til at standardisere dem, vil ordføreren så sige, at vi skal gå tilbage til de neutrale?
Eller skal det være dem med propagandaen på?
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Jeg tror, det er meget vigtigt at understrege, at der ikke er nogen, der bliver tvunget til at køre rundt med EU-flaget.
Det er et frit valg.
Hvis du køber en bil, får du valget, og der er ingen tvivl om, at alle bilforhandlere, når de gennemgår hele salgsopstillingen og købsaftalen
det var fru Gitte Lillelund Bech også inde på - også lige tager en snak om, hvordan nummerpladen skal se ud, og om der er specielle ønsker i forhold til de regler og de muligheder, der nu er.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at vi i stedet for nationalflag bruger kendingsbogstaverne for de enkelte lande, nationalbogstaverne, og at vi her i Danmark bruger DK.
Jeg er sikker på, at mine to børn vil have hundrede gange lettere ved at genfortælle historien om en bil ud fra et par bogstaver end ud fra nogle nationalflag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-14:
Nu tror jeg nok, at hr. Bent Bøgsted også kan sin EU-historie, og så ved hr. Bent Bøgsted også, at unionsborgerskabet godt nok stod i Maastrichttraktaten, men blev skrevet ud, da man skrev Amsterdamtraktaten.
Derfor står unionsborgerskabet ikke længere som en del af traktatgrundlaget for Den Europæiske Union.
Det var sådan set derfor, at jeg ikke nævnte det som det fjerde forbehold, den fjerde undtagelse, vi har, fordi det er skrevet ud af traktaten.
Det er jeg helt sikker på hr. Bøgsted er fuldstændig klar over.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-14:
Men vil fru Gitte Lillelund Bech ikke give mig ret i, at der må være en forskel mellem de to ting?
EU er jo et politisk og handelsmæssigt samarbejde, hvorimod Danmark jo er et folkeligt og kulturelt fællesskab.
Dermed er der jo også en forskel, og derfor kan man jo ikke sidestille de to ting, som fru Gitte Lillelund Bech gjorde.
Er ordføreren ikke enig i det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-14:
Jeg vil henvise til, at jeg svarede hr. Mikkel Dencker, som sagde, at man med Dansk Folkepartis forslag får fuldstændig frit valg, altså at der ikke var noget påtrykt på forhånd.
Derfor måtte jeg anholde, at der set med Dansk Folkepartis briller er fuldstændig frit valg efter Dansk Folkepartis forslag, men at der ikke er fuldstændig frit valg på samme måde med det, regeringen vil indføre her i slutningen af 2009.
Regeringen vil indføre EU-nummerpladen, men man kan fravælge EU-nummerpladen og få den hvide nummerplade med sorte tal og bogstaver.
Så vil jeg give hr. Martin Henriksen fuldstændig ret i, at Dannebrog symboliserer det nationale fællesskab, som vi har herhjemme, mens EU i høj grad er et økonomisk samarbejde.
Men set med mine briller er EU-samarbejdet i høj grad også et fredsfællesskab og et demokratifællesskab, og det er sådan noget, som jeg synes vi skal understøtte.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-14:
Det var en lang forklaring, men jeg vil nu forsøge at komme med et forholdsvis kort spørgsmål, og det er: Hvorfor må jeg ikke, og hvorfor må alle andre ikke, hvis de har lyst til det, sætte et Dannebrog på deres nummerplader?
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-14:
Som det er i dag, er det ikke internationalt anerkendt, at man sætter Dannebrog på sine nummerplader.
Så er nummerpladen ikke internationalt anerkendt, og så vil den i øvrigt ikke kunne udgøre det, der skal være et nationalitetskendemærke, for det er jo altså DK-mærket.
Men som jeg også nævnte i min ordførertale, er hr. Martin Henriksen og alle andre jo velkomne til at sætte Dannebrog alle andre steder end på nummerpladen og i forruden og i bagruden.
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Vi Socialdemokrater mener ikke, at vi skal have mange forskellige slags nummerplader til vores biler.
Vi synes, der er lavet en fornuftig aftale om udseendet af de nye nummerplader, vi får, og den aftale blev jo behandlet her i Tinget for ca. 2 år siden.
Vi ser primært nummerpladen som en række tal, der skal kunne identificere bilen, hvis den indblandes i et uheld, en ulykke, en forbrydelse eller lignende.
Nummerpladen skal kort og godt vise bilens registreringsnummer, og derfor skal der ikke være al mulig signalforvirring på vores nummerplader.
Landes flag er ikke internationalt anerkendt som en del af køretøjers nummerplader, så derfor er det overflødigt at sætte Dannebrog på pladen.
Det er også overflødig information, for der står allerede DK på pladen.
Til gengæld slipper man for det gamle ovale klistermærke, som man ellers kunne sætte bag på bilen, for al information er nu samlet på selve pladen.
Jeg ved jo godt, at Dansk Folkeparti er meget ked af, at der er et EU-logo på nummerpladen, men det er jo valgfrit, om man vil have en EU-nummerplade.
Hver enkelt borger vælger jo selv, og hvis man får en EU-nummerplade, som er udformet efter de gældende standarder, har landene i EU altså besluttet i fællesskab, at EU-logoet skal sidde på den plade.
Men der er valgfrihed, man kan vælge det fra, hvis man ønsker det, og det står også folk frit for at sætte Dannebrog eller landsdelsflag eller byvåben eller noget helt andet på deres bil.
Det må bare ikke sættes på nummerpladen, og det skal gøres efter de regler, der gælder for skiltning på biler.
Der er rigtig mange muligheder for at skilte med det, man nu engang vi skilte med, og derfor kan vi Socialdemokrater ikke støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
EU-flaget er jo ikke nogen nationalitetsbetegnelse, men blot et symbol på et samarbejde mellem en række lande.
Hvorfor skal det være på nummerpladen?
Hvorfor er det ikke dannebrog eller de andre landes nationalitetsflag, som skal fremgå af nummerpladen, så man derudfra kan identificere, hvilket land nummerpladen kommer fra?
René Skau Björnsson (S), 2009-04-14:
Som det også er sagt før i debatten, anerkender vi den aftale, der er indgået mellem EU-landene om en standardisering, en forenkling af nummerpladerne i hele EU-området, og derfor synes vi, det er fornuftigt, at man har sådan en fælles standard for, hvordan de skal se ud, og at vi så her i Danmark får valget, om vi vil have EU-logoet på eller ej; at forbrugerne får det frie valg.
Vi får jo den tryghed og den forenkling af nummerpladesystemet i hele EU, som efter vores mening er til gavn for alle, og derfor har vi ikke problemer med det.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jamen så må jeg spørge på en anden måde, for der er også noget mere, jeg gerne vil vide.
Hvorfor er det så magtpåliggende for Socialdemokratiet, at så mange kommer til at køre rundt som reklamesøjler for et politisk projekt?
Er det ikke mere reelt, at man argumenterer for projektet gennem ord og ikke ved, at folk uforvarende bliver gjort til reklamesøjler?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-14:
Det er jeg ikke umiddelbart enig i, men det er da selvfølgelig noget, som også ministeren kan afdække, om det er hensigtsmæssigt.
Jeg kunne være bange for, at man bare for at være på den sikre side kunne fristes til at lave for mange udgravninger, der simpelt hen ville fordyre projekterne unødvendigt.
Det er min nervøsitet ved det forslag, der her bliver fremsat fra Socialdemokraterne.
Mogens Jensen (S), 2009-04-14:
Jeg vil sige til ministeren, at det her er et spørgsmål, der bliver drøftet ude i mange kommuner.
Vi har også fået mange henvendelser i Folketingets Kulturudvalg, og vi haft deputationer inde, som har anfægtet den måde, finansieringen foregår på i dag.
Er det ikke hensigtsmæssigt at forsøge at skabe en ordning, som gør, at der rent faktisk bliver taget hånd om de arkæologiske fund, så man ikke forsøger at undgå, at der bliver udgravet?
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Generelt synes jeg også, at man skal være åben over for at se på den her ordning; det synes jeg sådan set at der kan være meget sund fornuft i.
Og det er ganske rigtigt, at det er noget, der bliver drøftet overalt i landet.
Jeg får også mange henvendelser om den her ordning i Kulturministeriet.
Så det er et helt relevant tema, der er sat på i dag fra Socialdemokraternes side.
Jeg vil omvendt også bare sige, at erfaringerne viser, at ordningen fungerer hensigtsmæssigt derude.
Det er kun ganske få privatpersoner, der får gennemført arkæologiske undersøgelser i dag.
Kun i de tilfælde, hvor landmændene er bygherrer, skal de betale på lige fod med andre bygherrer.
Så er der jo altså også en fast bevilling på finansloven, som i år er på 13,2 mio. kr., hvorfra der kan blive ydet tilskud til arkæologiske undersøgelser.
Så der er altså forsøgt fundet en mindelig løsning.
Og igen vil jeg sige, at ordningen fungerer efter hensigten, og vi er med til at sikre en god bevaring af vores fortidsminder.
Jeg siger ikke, at der ikke kan findes en bedre ordning.
Jeg synes bare ikke, at den model, som Socialdemokraterne præsenterer her, er en god løsning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Store uforudsete udgifter: Ja, det er præcis det, vi vil dæmme op for i forhold til den del, som handler om finansiering.
Der hersker ingen tvivl om, at de tre grupper, vi har taget ud her - private, mindre håndværk og landbrug - er dem, der i dag rammes hårdt af en arkæologisk udgravning, som måske løber op i flere hundrede tusinde kroner.
Det er det, der giver en miskreditering af dansk arkæologi i dag, for der er ingen fornuft i, at en enkelt mand skal ud at betale så mange penge.
Men jeg kan ikke forstå, at Venstres ordfører ikke kan se det fornuftige i, at kulturarven undersøges, inden rendegraveren eller gummigeden kommer ind på terrænet.
Det er rigtigt, at museerne i dag undersøger området og siger: Her kan vi fornemme at der måske er noget.
Men den eneste sikkerhed, man får, er ved at lave en prøvegravning, og det er den, vi vil have flyttet fra at være frivillig til, at det skal være en ret for arkæologen at komme ud og undersøge det.
Er det rigtigt, at Venstre ikke kan se fornuften heri?
Jeg kan godt forsikre Venstres ordfører for, at museerne aldrig nogen sinde ville køre deres vogn, deres trillebør og deres skovl ud for at undersøge noget, hvor de ikke tror de finder noget af væsentlighed.
Det er jo her, arkæologernes faglighed skal komme ind.
Hav dog tilliden til det.
Det, der til gengæld er resultatet i dag, er, at rigtig meget forsvinder.
Alle vi, der bor på landet, kender garanteret nogen, der arbejder i en entreprenørvirksomhed, som har fortalt den ene gang efter den anden, hvordan de bare lige kører hurtigt over det, fordi de vil undgå, at bygherren skal få forsinkelse og få en unødig stor udgift til en arkæologisk udgravning.
Se, det går ud over kulturarven.
Og hvad er Venstres holdning til det?
Troels Christensen (V), 2009-04-14:
Det er helt klart, at det vil være uacceptabelt, hvis det, som Socialdemokraternes ordfører her siger, er tilfældet.
Det er da rigtigt, at der kan være eksempler på det, men den generelle opfattelse er, det var kulturministeren også inde på, og fra Kulturarvsstyrelsens side har vi meldinger om det, at det her forhold helt generelt ikke er noget, der forekommer ret mange gange.
Så derfor er det også noget med, at vi bruger pengene så fornuftigt som muligt og ikke laver en masse bureaukrati og laver en masse tvang i forbindelse med nogle ganske få eksempler.
Det ødelægger det jo for alle parter.
Troels Christensen (V), 2009-04-14:
Vi går altså ikke ind for tvang i den sammenhæng her.
I langt, langt de fleste tilfælde er det jo også sådan, at tingene bliver undersøgt, og at der vil være fordele for begge parter ved at gå ind i det her.
Men vi vil altså ikke gå ind og helt unødigt tvinge museumsfolk ud at undersøge noget, der slet ikke giver mening.
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Jeg vil sige, at jeg synes, at man generelt skal være åben over for at evaluere ordninger løbende.
Nu kan vi sige, at den her ændring af museumsloven har fungeret siden 2001, og at en evaluering fra 2006 viser, at loven fungerer efter hensigten og er med til at sikre en god bevaring af vores fortidsminder og dermed vores alle sammens fælles kulturarv.
Jeg siger ikke, at man ikke kan lave yderligere evalueringer, og man kan også se på, om man skal revidere ordningen igen.
Den model, jeg bliver præsenteret for her, synes jeg bare ikke er god.
For man flytter ansvaret væk fra den enkelte bygherre til en fælles fond, så man ikke aktivt behøver at tage stilling til, om man vil lave en udgravning eller ej.
Man kan sådan set bare sætte det i gang, og så slipper man fuldstændig for at forholde sig til de udgifter, der er, til de arkæologiske udgravninger.
Det synes jeg er en forkert vej at gå.
Der må kunne findes bedre veje, hvis man skal lave ordningen om.
Mogens Jensen (S), 2009-04-14:
Jeg er i hvert fald glad for, at ministeren under behandlingen af det her beslutningsforslag har set, at der er anvist en klar finansiering af, hvordan de her arkæologiske udgravninger skal finansieres.
Jeg skal bare lige høre, om jeg forstår ministeren korrekt vedrørende den del af forslaget her, der handler om at holde mindre landbrug, privatpersoner og mindre erhvervsvirksomheder skadefri i forbindelse med udgravninger - og eventuelt finansieret via sådan en fælles fond.
Hvis det var sådan, det var formuleret, kunne jeg forstå, at ministeren sådan set syntes, det var et udmærket forslag.
Er det rigtigt forstået?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Jeg vil da gerne sige, at det ikke kommer bag på mig, at ministeren udlægger tingene, som ministeren gør.
Men det kommer dog alligevel en hel del bag på mig, at ministeren ikke har læst beslutningsforslaget bedre, end ministeren har.
Men allerførst vil jeg gerne angribe et af de punkter, som vi har sagt der særlig skulle fokuseres på, for det synes jeg slet ikke ministeren kommer særlig ind på.
Det er det om prøvegravningerne.
Vi vil jo netop meget gerne have, at det altid sikres, at det er arkæologen, der kommer først til fortidsminderne, før maskinerne kommer dertil.
Derfor er det, at vi vil have det gjort til en pligt.
Lodsejerne og bygherrerne skal henvende sig til det offentlige for at få en tilladelse, og museet skal netop gå ind og kigge i arkivalier, gamle kort, gamle fund og statistikker, og de kan sige: Jamen her kan der være en særlig grund til at lave en prøvegravning.
Det er vores intention, at museet her skal have pligt og ret til at komme ud, før maskinerne kommer til.
Hvordan forholder ministeren sig til netop det her i beslutningsforslaget, som er et helt centralt punkt, som vi beder ministeren om at forholde sig til?
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Allerførst vil jeg gerne forsikre hr. Flemming Møller Mortensen om, at jeg i høj grad har nærlæst det her forslag fra Socialdemokraterne.
Jeg var faktisk ret overrasket over, at netop Socialdemokratiet, som jo var med til at indføre ordningen, nu kommer med det her forslag, som i væsentlig grad bryder fundamentalt med skadevolderprincippet, som er helt afgørende for museumsloven.
Jeg har også set den del af forslaget, der handler om pligt til forundersøgelser.
Jeg må sige, at det ikke er det værste element i forslaget.
Jeg synes heller ikke, at det er helt hensigtsmæssigt, fordi det kan betyde, at man også steder, hvor man allerede måske lige har gravet for kort tid siden og har fået at vide, at der ikke er noget i jorden, eller hvis man vil bygge lige ved siden af på den samme grund, skal gå hen og igen lave en forundersøgelse. Museumsloven bygger i høj grad på frivillighed, og som jeg hører det fra Kulturarvsstyrelsen, fungerer det efter hensigten, og samarbejdet mellem det lokale museum og de aktuelle bygherrer fungerer godt og fornuftigt derude lokalt.
Der blev lavet en evaluering af ordningen i 2006.
Den viser også, at det fungerer efter hensigten.
Så den del med at indføre obligatoriske forundersøgelser vurderer jeg ikke at der er det store behov for, men jeg synes som sagt heller ikke, at det er den værste del af forslaget.
Den anden halvdel synes jeg er langt værre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Den indrømmelse og kommentar tager jeg naturligvis til mig.
Men der er nogle, der kommer i klemme her, og det er netop derfor, vi formulerer det sådan, at vi vil lave en graduering.
Vi har endda lavet det så åbent, at det måtte være op til ministeren sammen med Kulturarvsstyrelsen at lave en sondring af, hvem der nu er små, og hvem der er store i det her spil.
Derfor kan jeg slet ikke forholde mig til ministerens retorik om, at vi overfører 100 mio. kr. til alle virksomheder og alle husejere eller jordejere i Danmark.
Det sagde ministeren endda.
Det er netop ikke det, det drejer sig om, og derfor er det jo en fuldstændig manipulation af det, der ligger i forslaget her.
Og det er fuldstændig urimeligt.
Vi vil have, at skadevolderprincippet stadig væk er det gældende princip på de store ejendomme, de offentlige virksomheder og de store entreprenørvirksomheder, som netop, som ministeren var inde på, meget let kan lægge den arkæologiske udgift over på eksempelvis 100 byggegrunde, som man får modnet i de her arkæologiske områder, som bliver undersøgt.
Så må jeg altså lige sige: Ministeren kan i hvert fald med fordel gå i Kulturarvsstyrelsen og blive belært lidt om arkæologi, for 5 m kan skille det væsentlige arkæologiske levn fra det, der ikke er væsentligt.
Det er derfor, vi vil have lavet prøvegravninger ud fra en kvalificeret og faglig vurdering.