runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg synes, det er meget spøjst, at det skal komme fra Socialdemokratiet, at man kritiserer Dansk Folkeparti for, at vi måske skal arbejde sammen med nogle, der vil have nulvækst, når Socialdemokratiet netop selv lige har lavet en aftale med Venstre om nulvækst.
Vi har hele tiden holdt fast i det, vi sagde før valget, nemlig at vi tror på 0,8 pct.
Vi tror på, at det er det, der er behov for.
Det er faktisk en beskeden vækst i den offentlige sektor, for vismændene siger, at der er behov for 0,9 pct. Men det er da lidt dobbeltmoralsk eller hyklerisk, eller hvad man nu skal bruge af ordvalg, når Socialdemokraterne selv har skiftet fra 1,4 pct. til 0,0 pct. og nu sidder og er bange for, at Dansk Folkeparti måske efter et valg skulle gå ned på 0,0 pct., altså præcis det, som regeringen faktisk har aftalt med Venstre.
Det synes jeg da virker som et lidt malplaceret spørgsmål.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg er glad for, at SF er kommet til den erkendelse, at højere selskabsskat vil koste vækst, vil koste arbejdspladser.
Det glæder mig, at SF er kommet til samme konklusion som rigtig mange andre.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været lidt diskussioner, også blandt SF'ere, om det her forslag, så jeg vil høre, om ordføreren kan oplyse mig om, om det er en enig folketingsgruppe i SF, der støtter det her lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-11:
Hvor velmenende spørgsmålet fra Enhedslistens spørger nu end kan lyde, så dækker det nok over en stor forskel i den måde, vi anskuer økonomien på hos Radikale og i Enhedslisten.
Fordi for os er selskabsskattelettelser eller andre initiativer, andre lettelser af skat, jo blot et middel til at forbedre vilkårene for danskerne, forbedre de sociale vilkår.
Og der bliver vi altså nødt til at se på, at vi skal sammensætte vores ydelser, vores hjælp til de ledige, til dem, som er uden for vores arbejdsfællesskaber, på en måde, så vi får dem tættere på arbejdsmarkedet, og så vi får dem væk fra forsørgelse.
Der må man bare sige, at den måde, som vi indtil videre har skruet kontanthjælpssystemet og fleksjob- og førtidspensionssystemet sammen på, jo ikke har hjulpet flere danskere til at komme ind i vores arbejdsfællesskaber.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Mit spørgsmål var aldeles ikke velmenende, det var ondsindet.
For hvordan kan man overhovedet drømme om, at det hjælper mennesker – forsørgere – at tage 8.000 kr. fra dem om måneden, at det hjælper unge arbejdsløse under 30 år at miste 5.000 kr. om måneden, og så tro på, at de af den grund kommer i arbejde?
Kan vi ikke få bare ét eksempel på det?
Hvordan kommer mennesker i arbejde, ved at man gør dem fattigere?
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for spørgsmålet.
Det, som SF er optaget af, er, at vi kan skabe og fastholde en velfærdsstat, ikke kun i morgen, men også i årene fremover, gerne en intelligent velfærdsstat, hvor vi får indrettet vores samfund sådan, at vi ikke taber nogen på gulvet.
For at kunne det, ikke kun i morgen, men også på sigt, kræver det, at der er vækst i samfundet, og at der er arbejdspladser til dem, som kan arbejde.
For at skabe arbejdspladserne må man se »Vækstplan DK« som et samlet hele, som et bud på, hvilke forskellige skruer vi kan skrue på for at få gang i vækst og beskæftigelse.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er selskabsskattelettelser et parameter ud af flere.
De har en vis signalværdi, og vi håber på, at der bliver kvitteret med nogle nye arbejdspladser.
Så det er vores håb, at det set som et samlet hele vil kunne give det bidrag til, at vi også for fremtiden vil kunne have et stærkt velfærdssamfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg glæder mig over, at SF synes, at det er vigtigt at sikre virksomhederne nogle gode rammevilkår, og at det er vigtigt at sænke selskabsskatten, fordi det har betydning for danske virksomheders investeringer, for, hvor mange arbejdspladser de kan skabe, og for, hvor attraktivt det er at drive virksomhed i Danmark.
Jeg skal bare høre, hvornår den erkendelse er kommet til SF.
For hvad var SF's bevæggrund for forud for sidste valg at foreslå, at selskabsskatten skulle hæves til 28 pct., når SF nu kommer med en række gode argumenter for, hvorfor det er vigtigt at sænke selskabsskatten?
Jeg håber, at SF's ordfører kan forklare, hvorfor SF indtil for mindre end 2 år siden syntes, at det var en god idé at hæve selskabsskatten.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Det, vi er enige om, er, at vi skal forsøge at gøre, hvad vi kan for at skabe job, også gerne job i den private sektor.
Der er selskabsskattelettelsen et af de forslag, vi som sagt diskuterer i dag, men der er også forslag i vækstplanen, f.eks. boligjobordningen, som vi kommer til senere, som på kort sigt også vil have en jobeffekt.
Det, jeg vil hæfte mig ved, er, at vi med »Vækstplan DK« forsøger alt, hvad vi kan – med alle gode forslag – at skabe nogle gode rammebetingelser for erhvervslivet i Danmark, sådan at vi forhåbentlig kan få nogle flere mennesker i arbejde.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det drejer sig jo om 4 mia. kr. årligt, når det er fuldt indfaset.
Det er lidt mere, end der spares på kontanthjælpen, plus hvad der spares på de uddannelsessøgende, på SU'en, samlet set.
Altså, det er jo ret mange penge, ikke bare at det er 4 mia. kr., men også det, at man tager dem fra to grupper, der i forvejen ikke har ret meget.
Er vi så ikke enige om, at beskæftigelseseffekten af den sænkning af selskabsskatten med 4 mia. kr. årligt mildest talt er usikker?
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for spørgsmålet.
Det, som SF er optaget af, er at forsøge at være med til at skabe nogle jobs, sådan at vi kan få nogle af de arbejdsløse, der står derude, i job.
Det er det, der er vores formål.
På den baggrund kan vi jo også bemærke, som jeg gjorde i min ordførertale, at der er et tiltag i den her selskabsskattelettelse, hvor der altså også er nogle fornuftige begrænsninger.
Angående hvor mange jobs der kan skabes, er det jo den diskussion, som vi har haft her også tidligere ved andre ordførertaler.
Det, som er forventningen, er, at med vækstplanen og regeringens øvrige initiativer og forhåbentlig bedre konjunkturer kan der frem mod 2020 skaffes 150.000 nye arbejdspladser i den private sektor.
Det er jo en snak om forventninger til, hvordan det skal blive, og hvordan det forhåbentlig vil blive.
Der må vi sige, og det synes jeg er en vigtig pointe, at det, der er vores ansvar her i Folketinget som politikere, er at forsøge at skabe alle de rammer, vi overhovedet kan, for at de forventninger så kan blive indfriet, men der er selvfølgelig en begrænsning i, hvad vi overhovedet kan.
Vi må også håbe på, at der er andre ting, der arbejder i vores retning.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det er til bemærkningen om, at SF giver skattelettelser på SF's måde.
Nu troede jeg ikke, at SF gik ind for skattelettelser til selskaber, så det er vel ikke helt på SF's måde.
Jeg vil også sige, at jeg ikke synes, det er så godt, at man, samtidig med at man godt nok siger, at man ikke sænker skatten for selskaberne ude i Nordsøen – DUC-selskaberne – har fredet deres fritagelse for yderligere beskatning.
Jeg synes heller ikke, at det er så godt, at de af bankerne, der får skattelettelser, er dem, der tjener penge – det er dem, der har gavn af skattelettelsen – hvorimod de banker, der ikke tjener penge, bare får lov til at betale.
Så der er nogle banker, der virkelig får noget ud af det her.
Det skal man også vide.
Men lad mig bare stille det enkle spørgsmål: Hvor mange arbejdspladser regner SF med at det skaber at forære selskaberne 4 mia. kr.?
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for det.
I dag behandler vi jo fire forslag under »Vækstplan DK«, og det første forslag, som vi taler om her i dag, handler om selskabsskattelettelser.
Med lovforslaget nedsætter vi selskabsskatten fra de nuværende 25 pct. til 22 pct. i 2016, startende med en nedsættelse på ½ pct. i 2014.
Det, der i den forbindelse som SF'er er vigtigt at sige i dag, er, at vi laver den selskabsskattelettelse på vores måde.
Vi gør det nemlig ved at undlade både olieselskaberne og bankerne, som altså ikke får glæde af de lavere skatter.
Det er altså en selskabsskattelettelse med begrænsninger – fornuftige begrænsninger.
Konkret nedsættes selskabsskatten nemlig, så den ikke får virkning for overskud ved udvinding af olie og naturgas.
Samtidig hæver vi skatten på de dele af nordsøolien og -gassen, som ikke er omfattet af eneretskoncessionen.
Endelig vil lønsumsafgiften i den finansielle sektor blive hævet, svarende til hvad der tjenes på den lavere selskabsskat.
I SF er vi tilfredse med, at man på den måde ikke bare automatisk nedsætter selskabsskatten, men målretter den og tænker over, hvor den giver mening.
Hvad angår »Vækstplan DK«, giver det mening at bane vejen for vækst og beskæftigelse, sådan at vi står stærkt, når vinden for alvor vender.
Det gør det, fordi vi slet og ret er nødt til at forholde os til en verden, hvor vi befinder os i en stadig konkurrence med landene omkring os.
Der betyder omkostningerne for virksomhederne noget.
I en tid, hvor private investeringer er faldet, de udenlandske investeringer er stagneret, og hvor virksomhederne opbygger opsparing, skal det være attraktivt både at drive og etablere virksomhed i Danmark.
Vi er fuldt ud klar over, at selskabsskattesatsen blot er en ud af flere parametre, som virksomheder ser på, når de overvejer at lægge investeringer og arbejdspladser i Danmark, men det er et parameter, der har en vis signalværdi, og vi håber hermed, at signalet bliver opfanget af de virksomheder, der overvejer at investere og lægge arbejdspladser i Danmark.
Heldigvis er Danmark på mange måder et attraktivt land at investere i.
Som førende grøn nation, et godt sted at forske og med gode kreative ressourcer og god infrastruktur osv. er Danmark heldigvis attraktivt.
Regeringen har med vækstplanen taget en lang række initiativer for at få gang i investeringer, vækst og jobskabelse.
Og en god del af initiativerne skaber helt konkret lettere vilkår for danske virksomheder og øger deres konkurrenceevne.
Det forventer vi naturligvis også at virksomhederne reagerer positivt på ved at investere mere i produktion og nye arbejdspladser.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-11:
O.k., så kan vi komme lidt mere overens.
Det spørgsmål, der blev stillet, var ikke velmenende, men misforstået – for det, spørgeren er meget optaget af, er kun ydelser, altså kun at se på, hvad det er for nogle penge, folk får fra det offentlige, mens man overser alle de andre aspekter af f.eks. reform af kontanthjælpssystemet, hvor det handler om, at vi stiller krav til dem, der godt kan, fordi vi gerne vil have, at de kommer hurtigere i gang med en uddannelse, frem for at de faktisk er for længe om at komme i gang med en uddannelse.
Og dem, som ikke kan, som har brug for yderligere hjælp, som har psykiske problemer, eller som har vanskeligheder ved at læse og stave, hjælper vi så – dem yder vi en håndholdt indsats, en hjælp, sådan at de så at sige kan blive kvalificeret til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så jeg mener faktisk, at det er meget socialt.
Eigil Andersen (SF), 2013-06-12:
Jeg har en avisoverskrift her, hvor der står »Dansk Folkeparti: Kun dagpenge i 2 år«.
Den er fra 2010, og den er med til at understrege, at det var Dansk Folkeparti, der foreslog, at dagpengeperioden skulle forkortes fra 4 år til 2 år.
Nu vil Dansk Folkeparti så gerne medvirke til at afbøde virkningen.
Det synes jeg er positivt.
Men jeg kan ikke frigøre mig fra en tanke om, at der er meget dobbeltmoral i det her.
Jeg kommer til at tænke på, om man i virkeligheden kan sammenligne Dansk Folkeparti med en brandmand, som først går ud og sætter en stor ildebrand i gang ved at foreslå en dagpengeperiode på 2 år – altså sætter gang i en stor menneskelig ulykke for de arbejdsløse – og derefter kommer den samme brandmand, Dansk Folkeparti, ud for at hjælpe med at slukke ilden.
Hvad mener ordføreren?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Hr. Leif Lahn Jensen henviser til tal fra maj 2010.
De forhandlinger foregik jo før maj 2010.
Så det er en gang sludder, hr. Leif Lahn Jensen kommer med.
Jeg synes, man skulle forholde sig til de oplysninger, der lå til grund for, hvad vi havde fået at vide, og de oplysninger, vi fik, da vi gik ind i forhandlingerne, var, at 3.000-4.000 ville falde ud.
Der var det vores vurdering, at dem kunne vi godt hjælpe til at komme videre på arbejdsmarkedet.
Så kom krisen og slog igennem, efter forhandlingerne var færdige, og det havde de økonomer, der vejledte regeringen, ikke sagt noget om.
Jeg tror egentlig, at hr. Leif Lahn Jensen er ked af, at Dansk Folkeparti støtter regeringen i de her tiltag.
Det er jo faktisk ubehageligt for hr. Leif Lahn Jensen, at Dansk Folkeparti har erkendt, at indfasningen er gået for hurtigt.
Så kan man ikke skyde på samme måde, som man gør på Venstre.
Det er synd for hr. Leif Lahn Jensen, men det er der jo ikke noget at gøre noget ved nu.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-06-12:
Jamen det passer jo simpelt hen ikke, for det er jo, fordi Dansk Folkeparti dengang var kynisk og fuldstændig ligeglad med de her mennesker.
Der var jo en økonomisk redegørelse fra maj 2010, der viste, at det ville fortsætte med ledighedsstigninger i resten af 2010.
Der kom – også i 2010 – et svar fra beskæftigelsesministeren, den daværende beskæftigelsesminister, om, at ledighedsskønnet for 2011 ville være 135.000, og frem til 2014 ville det stort set være uændret.
Men Dansk Folkeparti, og det kan hr. Bent Bøgsted jo lige så godt give mig ret i, var fuldstændig ligeglad med de mennesker og ville hellere have de bomme nede ved grænserne.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Den diskussion har vi jo haft mange gange før.
Det er jo ikke noget nyt, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Vi har også erkendt, at krisen er blevet værre, end hvad de økonomer, der vejledte regeringen dengang, sagde, og at tallene er blevet højere end de tal, der lå til grund for indførelsen af den 2-årige dagpengeperiode.
Før valget i 2011 var vi i Dansk Folkeparti ude at erkende, at det gik for hurtigt i indfasningen, at krisen var hårdere, og derfor var vi klar til at forlænge dagpengeperioden.
Vi har også meldt ud, at vi var klar til at suspendere genoptjeningsretten i 2 år, men det tog regeringen ikke imod.
De har lavet den her uddannelseshjælp i stedet for.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-06-12:
Det er overhovedet ikke svært, for jeg er bare er nødt til at fortælle alt og alle, hvordan Dansk Folkeparti simpelt hen har tonset rundt i zigzagkurs eller zagzigkurs, eller hvad søren hr. Kristian Thulesen Dahl vil kalde det, når han går ud i pressen.
Så det er overhovedet ikke svært at stille spørgsmål.
For det, der skete dengang, var jo, at Dansk Folkeparti selv kom med forslag om at forringe dagpengene.
Og så er jeg nødt til at spørge
: Dengang, hvor hr. Bent Bøgsted også var ordfører, var det da Dansk Folkepartis forventning, da man gik indgik den her aftale om at halvere dagpengeperioden, at arbejdsløsheden ville falde?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Nej, vi mener stadig væk, at en 2-årsdagpengeperiode er den rigtige.
Det har regeringen jo også erkendt i den pakke, den har lavet her.
Der har regeringen jo erklæret, at dagpengeperioden er 2 år, og statsministeren har sagt, at det var indfasningen, der gik for hurtigt, og Dansk Folkeparti har også sagt, at den gik for hurtigt.
Men jeg forstår udmærket ordføreren.
Det er svært at stille spørgsmål til Dansk Folkeparti, når vi støtter regeringen i de tiltag, der er kommet her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-06-12:
Mener Dansk Folkeparti så, at reformen var en fejl?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Ja, og det er også derfor, vi støtter forslaget.
For allerede inden valget i 2011 var Dansk Folkeparti ude med en melding om at forlænge dagpengeperioden på grund af krisen.
Ja, det er et problem, hvis der er 30.000, der falder ud her og nu.
Selvfølgelig er det det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-06-12:
Tak for det, og tak for tilsagnet om at stemme for.
Det glæder mig, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti er nået til en erkendelse af, at de forudsætninger, der var i den oprindelige dagpengereform, og den situation, vi står i nu, er problematiske.
Jeg vil gerne stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg forsøgte at stille Venstres ordfører, nemlig: Mener ordføreren, at det er et socialt problem, når 30.000 mennesker inden for en meget kort periode står til at opbruge deres dagpengeret?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at hr. Eigil Andersen kommer med de bemærkninger, for det er en erkendelse, som Dansk Folkeparti har gjort sig for lang tid siden.
Vi har sagt, at de 2 år er den rigtige dagpengeperiode.
Før valget i 2011 meldte Dansk Folkeparti ud, at vi var klar til at forlænge dagpengeperioden.
Det var allerede der, vi erkendte, at indfasningen gik for hurtigt.
Men dengang vi lavede aftalen, var det nogle andre tal, der lå til grund for oplysningerne om, hvordan det ville se ud i fremtiden.
Krisen er blevet hårdere, og det har vi erkendt.
Jeg tror egentlig, at folk udeomkring godt kan forstå, at vi siger, at så skal man også gøre noget.
Det er kun politikerne på den røde fløj herinde, der ikke kan forstå det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-06-12:
For at det skal kunne gælde for både den ufaglærte og akademikeren, for at det skal kunne gælde for sæsonarbejderen og den offentligt ansatte, for at det skal kunne gælde hele vejen rundt, bliver vi nødt til at finde en meget, meget robust løsning, hvor det ikke handler om – og det uden at sige noget om vores evner – at Enhedslisten og regeringen sætter sig i et lokale, men hvor det også handler om, at de mennesker og de parter og de aktører, som er på vores arbejdsmarked, kommer ind, bliver hørt og er med til at finde nogle løsninger, der er holdbare, der er varige, der er ordentlige, og som sikrer den tryghed, der er nødvendig.
Det gør man ikke på hverken en pinse eller en måned, og derfor synes jeg, det er rigtig, rigtig fornuftigt, at vi i dag på den ene side tager nogle skridt, der sikrer folk forsørgelse, sådan at man også i den næste måned kan betale sin husleje og kan sætte mad på bordet til sine børn, og at vi på den anden side – på lidt længere sigt, det næste skridt – tager en meget grundlæggende og også, håber jeg, åben og modig diskussion af, hvor vi gerne vil hen med vores beskæftigelsesindsats og vores dagpengesystem, for jeg synes også, det er farligt at skille de to ting ad; for så tror jeg ikke, at vi når derhen, hvor det både giver fleksibiliteten og trygheden, og det må være det afgørende.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Tak, formand.
Det her lovforslag drejer sig om at forlænge perioden med uddannelseshjælp, som har været gældende her i foråret, hvor dem, der faldt ud af dagpengesystemet, kunne få en ydelse ved at gå ind i et uddannelsesforløb.
Det kan Dansk Folkeparti udmærket støtte.
Det er jo en konsekvens af, at det er blevet erkendt, at indfasningen af dagpengeperioden på 2 år er gået for hurtigt.
Dansk Folkeparti har stemt for de hidtidige pakker, som regeringen er kommet med, netop fordi vi på grund af krisen har erkendt, at indfasningen er gået for hurtigt, og derfor stemmer vi jo også for det her.
Det, der så efter vores opfattelse kan være lidt bekymrende, er de her 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Vi ville jo gerne have, at vi kunne være sikre på, at den uddannelse, som de ledige så fik, var noget, de kunne bruge, noget, der kunne give dem en bedre mulighed for at få job.
Det kan vi være lidt i tvivl om om selvvalgt uddannelse nu også giver.
Vi har tidligere erklæret, at vi gerne ville af med de 6 ugers selvvalgt uddannelse og få det mere målrettet de jobmuligheder, der er.
Men det bliver ikke i den her omgang.
Måske kan det, i forbindelse med at man skal kigge på erhvervsuddannelserne, være, at der kan komme ændringer.
Men som sagt stemmer Dansk Folkeparti for det her forslag.
Jens Joel (S), 2013-06-12:
Nej, nu bliver jeg forvirret.
Hele forudsætningen for den her diskussion er, at Dansk Folkeparti siger, at man er kommet til en erkendelse, og det betyder, at man nu mener noget andet, end dengang man foreslog at halvere dagpengeperioden.
Det er jo fair nok at komme til en erkendelse.
Det er bare lidt ærgerligt, når den erkendelse ligger før vedtagelsen af reformen – når, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil f.eks. nævner, der er folk her i salen, som har gjort opmærksom på, at indfasningen ville blive for hård, og man den 7. juni får et svar fra beskæftigelsesministeren, der siger, at ledigheden ikke vil falde i 2014.
Genopretningspakken blev jo vedtaget den 16. juni; ergo vidste man det inden.
Så man er ikke kommet til nogen erkendelse.
Kan Dansk Folkeparti så ikke bare indrømme, at man hele tiden har vidst, at det her ville kaste nogle mennesker ud uden forsørgelse, og at det der med, at man er blevet klogere og sådan noget, i virkeligheden bare er en søforklaring, fordi man bagefter har fundet ud af, at det ikke var særlig populært?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Dengang aftalen blev lavet, var det nogle helt andre tal, vi fik oplyst fra regeringen gjorde sig gældende.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan ryste på hovedet alt det, hun vil, for hun var ikke med til forhandlingerne dengang.
Det var nogle andre tal, der lå til grund for det.
Sådan er sagen.
Det, som Dansk Folkeparti så har sagt, er, at vi efterfølgende har erkendt, at krisen blev vanskeligere og hårdere, end det så ud til, dengang aftalen blev indgået.
Og aftalen blev altså indgået før 1. juli 2010, hvor den trådte i kraft, og det var jo noget tidligere, at tallene kom.
Vi var nødt til at forholde os til det, som embedsmændene kom med, på samme måde, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil er nødt til at forholde sig til det, embedsmændene kommer med nu, når der bliver forhandlet noget i regeringen.
Det går jeg da ud fra.
Og når det så er aftalt og det er skrevet under, så ved fru Pernille Rosenkrantz-Theil også godt, at hvis ikke forligskredsen er enig om et ændringsforslag, så kan man ikke stille ændringsforslag til det.
Det er gammel politik fra dengang, fru Pernille Rosenkrantz-Theil var i Enhedslisten, der slår igennem nu.
Det gør man altså ikke, og det har Enhedslisten også lært: Hvis man er med i en aftale, så stiller man ikke selv ændringsforslag til den, uden at hele kredsen er enig om det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-06-12:
Det kan man selvfølgelig godt.
Svar nu på spørgsmålet: Er det ikke korrekt, at det i forbindelse med behandlingen af de lovforslag dengang blev bekendtgjort, at ledigheden ikke så ud til at ville falde, og at indfasningen derfor ville blive for hård, og at der derfor var rigelig tid til at stille de ændringsforslag, der ville have gjort, at vi aldrig var kommet i den her situation, og at vi aldrig nogen sinde havde haft den her gruppe mennesker med så stor utryghed i maven, som det har været tilfældet den sidste tid?
Er det rigtigt, eller er det forkert?
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Ja, og at de var et af forligspartierne.
De Radikale er ikke et af forligspartierne.
De er ikke med i forliget.
De stemte for dagpengereformen, men De Radikale har aldrig været et forligsparti i aftalen om en kortere dagpengeperiode, og derfor er det besynderligt, at de holder regeringen fast på, at de har et forlig om det.
Det har de ikke.
Det har de aldrig haft.
De Radikale stemte for den kortere dagpengeperiode, fordi det var deres politik.
Ja, men de var ikke en del af forliget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-06-12:
Jeg siger, at Det Radikale Venstre under behandlingen gjorde klart, at der var et spørgsmål om, hvordan ledigheden ville udvikle sig, og derfor syntes, at indfasningen var for hård.
Bent Bøgsted (DF), 2013-06-12:
Nu kom jeg lige i tvivl om, hvorvidt jeg hørte rigtigt.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde, at De Radikale var et af forligspartierne.
Var det sådan?
Var De Radikale et af forligspartierne?
Formanden har givet tilladelse til, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil lige siger ja eller nej.