runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Fru Jane Heitmann nævner forskellen fra 2011 til 2013.
Efterfølgende blev der faktisk afsat penge på bl.a. finansloven for 2015, altså det år, vi er i her.
Men der er ingen tvivl om, at vi havde en udfordring, for der var jo allerede i finansloven 2012 afsat 0,5 mia. kr. til yderligere pædagogisk personale.
Vi kunne se, at kommunerne ikke brugte pengene på pædagogisk personale, og derfor fulgte vi op efterfølgende.
Når det så er sagt, er jeg meget interesseret i, hvorfor Venstre ikke synes, det her er vigtigere.
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op på hr. Jakob Ellemann-Jensens spørgsmål om de ansatte i de danske daginstitutioner.
For sagen er jo den, at antallet af ansatte i de danske daginstitutioner er faldet fra 70.208 i 2011 til 67.188 i 2013, for nu at være helt præcis.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Men vi er jo stadig væk ikke i mål med ordentlige normeringer ude i vores daginstitutioner.
Når en pædagog står alene med 12 børn i en vuggestue, skal hun både skifte bleen, trøste et barn og samtidig måske hindre et slagsmål.
Det er ikke godt nok.
Det var også noget, Venstres børneordfører sagde undervejs i valgkampen.
Og jeg er helt enig.
For det er så afgørende at sørge for, at vores børn får en ordentlig opvækst.
Derfor har vi prioriteret det.
Vi har sagt, det er vigtigt, at man i vuggestuer er en voksen til tre børn, og at man i børnehaver er en voksen til seks børn.
Det svarer med det nuværende børnetal til, at der er brug for 5.000 flere pædagoger.
Det er lig med 2 mia. kr.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-08:
Tak for ordet.
Jeg er klar over, at fru Pia Olsen Dyhr ikke kerer sig synderligt om bankdirektørens skattebetaling osv.
Det er hun også i sin gode ret til, men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Når nu nye tal viser, at hver femte i arbejdsstyrken i dag betaler topskat, deriblandt mange skolelærere og sygeplejersker, tusindvis af mekanikere, hver tiende metalarbejder, mener ordføreren så ikke, at man måske burde prøve at se på at hæve grænsen for, hvornår folk betaler topskat?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
SF er meget optaget af noget af det, der skaber arbejdspladser i Danmark og er vores næststørste eksportvare, nemlig hele miljø- og klimaområdet.
Jeg synes jo, det er tankevækkende, at regeringen i den grad vender det blinde øje til, når Dansk Industri råber vagt i gevær.
Jeg bliver lidt i tvivl om, om ordføreren har hørt min tale, så lad mig bare citere fra den:
De grønne industrivirksomheder er dem, der skaber eksport og job i tusindvis.
Det er en succes, vi skal videreudvikle.
Det er bare for at nævne noget, og jeg vil sige, at det er der, hvor vi skal satse.
Jeg mener, at det at afskaffe NOx-afgiften eller for den sags skyld fjerne afgiften for familieejede virksomheder er den forkerte vej.
Det mener jeg er fortidens virksomhedspolitik i stedet for fremtidens.
Hans Andersen (V), 2015-10-08:
Hvis det nu oprigtigt skulle være en prioritering for SF, burde det måske have været fremhævet i talen, i stedet for at der mere var tale om, hvordan vi kan sikre, at mennesker på offentlig forsørgelse får flere penge.
Så kan man selv vurdere som lytter, om det reelt er en prioritering fra SF's side, at de faktisk vil skabe flere og bedre rammer for virksomhederne.
Men når nu vi kunne finde hinanden, da vi lavede boligjobordningen, så kunne det også godt være, at vi kunne finde hinanden, når vi taler om afvikling af NOx-afgiften eller bedre vilkår for vores familievirksomheder.
Det vil jeg gerne spørge om.
Vil SF støtte, at vi skaber bedre vilkår for vores familievirksomheder og deres fremtid, og vil SF støtte afskaffelse af NOx-afgiften?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg kunne jo starte med et af de tilskud, som regeringen har afskaffet på finansloven, nemlig tilskuddet til varmepumper.
Det er sådan set afgørende for rigtig mange klimavenlige virksomheder, at man får omdannet el fra vores vind til varme i vores kraft-varme-værker.
Vi har oplevet adskillige kraft-varme-værker banke på døren, og jeg ved, at hr. Kristian Pihl Lorentzen oplevede i går, at det, at Venstre i den grad har valgt en erhvervsfjendsk retning der, faktisk kommer til at betyde tab af arbejdspladser.
Det er det ene element.
Derudover er der generelt regeringens indsats på miljø- og klimaområdet.
I stedet for at have store ambitioner, som jo betyder, at virksomheder som Grundfos, Danfoss og Kamstrup og andre hele tiden udvikler ny teknologi, som kan blive til eksport og nye arbejdspladser, går det sådan set i stå.
Et tredje element er de vandvirksomheder, vi har i Danmark, som har levet godt af nogle af de eksportordninger, vi har.
De kommer i den grad til at opleve, at de får sværere ved at eksportere, fordi der ikke er afsat midler til det.
Hans Andersen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr nævnte i sin tale, at den bedste løsning er at skabe job til de arbejdsløse.
Så blev jeg meget interesseret og lyttede godt efter.
Så kom der sådan set ikke mere.
Der var ikke nogen forslag til tiltag, der kunne skabe flere job i Danmark.
Men nu er der jo lejlighed til at svare på mit spørgsmål.
Hvilke tre konkrete forslag har SF til at give bedre rammer til de danske virksomheder, så vi kan skabe flere job, så vi faktisk kan få de ledige ud i job?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Det er sjovt: Jeg har ikke sådan nogen moralsk kvababbelse i forhold til vores skattesystem.
Det, jeg synes er væsentligt, er, at det er retfærdigt.
Ja, dem, der tjener mest, skal også bære de tungeste byrder.
Det er solidariteten i vores skattesystem.
Det er så også med til at gøre, at alle børn har mulighed for at komme i et skolesystem, som jo er skattefinansieret.
Vi har et sundhedssystem, der er skattefinansieret.
Vi kan komme på videregående uddannelser af høj kvalitet, vi kan stadig prioritere penge til forskning og ikke mindst til de klimaløsninger, som både SF og Konservative har varme drømme om.
Men det kræver altså skattefinansiering, og derfor mener jeg sådan set ikke, at der er noget moralsk problem i at lade topskattegrænsen blive der, hvor den er.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-08:
Jeg kunne godt tænke mig at høre bare helt kort, om ordføreren egentlig fra et moralsk perspektiv mener, at det er forkert, at en sygeplejerske, som tager en ekstra tjans på hospitalet, ender med at betale 67 pct. i sammensat marginalskat, når man tager skatter og afgifter med?
Belønner det medarbejderen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at da skattereformen blev lavet, mens vi sad i regering, ændrede man faktisk på grænsen for topskatten.
Jeg ville belønne kassedamen, jeg ville belønne både SOSU-assistenten og SOSU-hjælperen, fordi det er nogle af dem, der har det fysisk hårdeste arbejde i Danmark.
Dem vil jeg gerne give flere penge mellem hænderne.
Jeg vil ikke finansiere det, som regeringen vil, ved at lade kontanthjælpsmodtagerne betale.
Jeg vil lade det være f.eks. skat på finansielle transaktioner, der medfører, at vi får det provenu i statskassen, der kan betale skattelettelser i bunden.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Ja, det er jo klart, at når man forringer vilkårene for familiesammenføring, så folk ikke kan få deres familie med i beskyttelse, så har det indflydelse på, om man ønsker at være her.
Det var jo det, vi så for en måneds tid siden, da folk prøvede at komme igennem Danmark for at komme til Sverige, hvor de kunne få deres familie med i beskyttelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-08:
Det virker, som om det er en kende virkelighedsfjernt.
Altså, hvis vi kører med krav i Danmark, der er så høje, at det ikke kan betale sig at producere et produkt, så holder vi jo ikke op med bruge det.
Jeg ved ikke helt, hvad det er for en innovativ grøn løsning, der betyder, at vi ikke skal bruge et relativt ukompliceret produkt som cement.
Det holder vi jo ikke op med, hvis vi lader være med at producere det i Danmark.
Og så er det bare: Hvad godt kommer der ud af det for klimaet?
Det er jo den sande grønne løsning, den realistiske løsning, altså at vi producerer varerne i Danmark med mindre energiforbrug i stedet for at flytte produktionen til udlandet og bruge mere energi.
Det er da vel ikke godt for isbjørnene eller andet.
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne spørge Alternativet, om Alternativet anerkender, at de vilkår, som der er i et givent land, har betydning for, hvor mange flygtninge der søger mod et bestemt land.
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg har noteret mig, at fru Ulla Sandbæk fra Alternativet for nylig har udtalt, og nu tillader jeg mig at citere: Jeg havde simpelt hen ikke taget højde for, at asylansøgere har mobiltelefoner og der derved pågår en kraftig udveksling af oplysninger, når de er på vej herop.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om Alternativet anerkender, at vilkårene for asylansøgere har betydning for, hvor mange der kommer.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Hvis vi eksempelvis tager de fossile brændstoffer, vil jeg sige, at der er en lav pris, fordi vi faktisk vælger at støtte det fire gange så meget, som vi gør med vedvarende energi.
Så det er jo ikke bare markedet.
Mig bekendt er Alternativet ikke i gang med at udvikle sådan en liste, men vi ved jo, hvis vi følger med i forskningen rundtomkring i Danmark og i hele verden, at der altså er nogle ressourcer, som er knappe.
Der er nogle ressourcer, som jorden ikke kan gendanne.
Dem skal vi passe på.
Henrik Dahl (LA), 2015-10-08:
Tak til Alternativet for en meget konstruktiv tale.
Efter 3 måneder i embedet kan jeg allerede sige, at det nok bliver svært, for jeg nærmer mig den konklusion, at Glistrup havde ret i det meste af, hvad han sagde, før han kom i fængsel.
Men mit spørgsmål er om noget lidt andet.
Vil der fra Alternativet fremkomme en liste over råstoffer, som der er kritisk mangel på i Danmark, og som det altså falder inden for Folketingets umiddelbare muligheder at afhjælpe manglen på?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Lige nu ser vi en øget efterspørgsel på økologi.
Faktisk kan vi ikke følge med den efterspørgsel, der er på eksportmarkederne for økologi.
Vi ser lige nu konventionelle mælkebønder være presset på økonomien, og samtidig ser vi en økologisk mælk, som godt kan sælges.
Så jeg kan altså ikke følge spørgerens bekymring, tværtimod.
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
I forvejen er dansk korn tæt på at være usælgeligt.
Vi ser gartnerier, som også i dag lukker arbejdspladser, og der er jo intet, som får nogen til at tro, at man i højere grad vil købe økologisk herhjemme.
Man vil jo bare importere andre steder fra i verden.
Så vil man købe almindelige tomater fra Holland, og man vil købe svin fra Tyskland i stedet for.
Så jeg vil bare spørge: Tror ordføreren så, at man kan få en bedre dyrevelfærd ved at få svinekød fra Tyskland i stedet for det svinekød, vi har her i Danmark?
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Jamen tak for den erkendelse.
Alternativet mener, at Danmark skal være det bedste land i verden for flygtninge, og jeg vil egentlig godt bede ordføreren om at beskrive, hvor mange flygtninge mere ordføreren mener vi skal tage imod, og hvilke lempelser vi eventuelt skal foretage os for at nå et givent mål, som Alternativet måtte have.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Nu bryder jeg mig ikke om at stå heroppe og korrekse folk, når de citerer, men jeg må næsten følge efter Simon Emil Ammitzbøll.
Alternativet vil gerne have, at Danmark bliver det bedste land for verden, ikke i verden.
Vi kan tage flere flygtninge, end vi gør i dag.
Vi gjorde det tilbage i 1990'erne, da der var krig på Balkan, og det er altså mennesker, som i dag er en integreret del af vores arbejdsliv, af vores familieliv, af vores vennekreds.
Så selvfølgelig kan vi tage mere end 1.000 asylansøgere, som man gør lige nu.
Vi skal gå ind og tage et ansvar, for det her problem er Danmark også en del af.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
[Lydudfald]
... vi ser frem til at være to partier, som kan tage den debat op her i Folketinget.
Der er jo de store visioner, som handler om en nedsættelse af den generelle arbejdstid.
Det er jo også en måde at dele arbejdet, for det er jo – og det håber jeg ordføreren kan bekræfte – grotesk, at vi står i en situation, hvor mange mennesker står og presser næsen mod ruden for at komme ind på arbejdsmarkedet og få en plads, mens andre er ved at slide sig selv ihjel og ikke kan få familieog arbejdsliv til at hænge sammen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jamen det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Kraka sagde det så også, lige så snart de havde smidt de 270 mia. kr. ud, men der var der blevet slukket for mikrofonen, eller i hvert fald var der ikke nogen, der lyttede efter.
Det er jo netop, at det kun var et entydigt regneark om økonomien, for ja, vi bliver mere og mere produktive; teknologien tager over, og det vil gøre, at vi mister arbejdspladser, men det vil også gøre, at vi bliver mere og mere produktive.
Hvordan er det så, vi bruger den ekstra produktivitet: flere penge til mere blindt forbrug eller mere tid med hinanden?
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Og tak for talen, det er jo en fornøjelse også at have en gammel klassekammerat på talerstolen.
Nu hører vi f.eks. De Konservative sige, at man bare skal sætte skatten ned, så vil folk arbejde mindre.
Nu var jeg egentlig af den opfattelse, at hele De Konservatives skattepolitik baserede sig på, at når man satte skatten ned, ville vi alle sammen begynde at arbejde mere, men lad nu det ligge.
Det, som Kraka jo ser helt bort fra i deres – undskyld mig – makværk af en gennemregning af Alternativets forslag, er, at man, og det håber jeg ordføreren kan bekræfte, i en lang række tilfælde gennem de sidste 100 år har sat arbejdstiden ned, simpelt hen fordi vi jo bliver mere produktive.
Når vi bliver det, kan vi jo vælge, om den produktivitet skal bruges til højere lønninger, mere forbrug, eller om den skal omsættes til mere fritid sammen med vores familier.
Så jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at det er i den retning, Alternativets tankegang går, og jeg vil give Enhedslistens varmeste støtte til en udvikling i den retning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Når vi kommer med forslag, er det, fordi vi har en vision for det her samfund.
Vi har en vision om, hvordan det kunne være godt at leve sammen, og den lægger vi som politisk parti frem.
Det er ikke alt, vi skal gennemføre herindefra.
Der er også noget, der måske skal ske helt ude i kommunerne, og hvor vi slet ikke skal røre det herindefra.
Men vi skal selvfølgelig lægge en vision frem.
Så er staten jo også en stor arbejdsgiver.
Og derfor kan man jo godt lægge et pres på en finansminister, der sidder og forhandler de statslige overenskomster, og sige: Skulle vi se på dem i forhold til arbejdstid?
Så der er jo en masse ting, vi kan gøre herindefra for at komme derhen, hvor vi tror det er en god idé at komme hen.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-08:
Men er det så ikke ved det forkerte valg, I har taget det op?
Skulle det så ikke have været til et valg til en fagforening, sådan at man, når man gik til forhandling med fagforeningerne, havde det med?
For det er jo, som ordføreren selv siger, noget, som man skal forhandle med dem, så hvordan vil man så påvirke processen?
Så en lille tilføjelse til det: I dag kan man læse, at det er svært at finde lastbilchauffører.
Det er svært at skaffe nogen danskere, der vil arbejde som lastbilchauffører.
Mener ordføreren på den baggrund, at der er for lidt arbejde i Danmark, altså at der er overskud af arbejdskraft i Danmark?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jamen jeg svarede også på det lige før, men åbenbart ikke tydeligt nok, siden der kan blive spurgt hele tre gange om det, så nu svarer jeg igen: Selvfølgelig er det ikke os herinde, der sidder og lovgiver om en 30-timersarbejdsuge.
Vi kommer med det her som et forslag, fordi vi mener, det er en rigtig god idé.
Det er jo arbejdsmarkedets parter, der forhandler om den slags.
Vi er kommet frem med nogle modeller, der siger: I kan gå i den her retning, fordi det vil være klogt.
Så det er meget simpelt.
Det er jo noget, parterne forhandler sig frem til, hvor de siger: Kan vi over 10 år komme ned i tid, ligesom vi har gjort så mange gange før?
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at vi allerede har fået lavet en aftale sammen med Alternativet på nuværende tidspunkt om boligjobordningen, og vi ser meget frem til de videre forhandlinger.
Men nu rejser jeg mig op for at stille et spørgsmål til Alternativets ordfører, og det er om noget af det, som nogle af mine kollegaer allerede har været lidt inde på, nemlig hvordan det her rent konkret skal finansieres.
Og hvis man erkender, at det koster penge, må man jo også kunne finansiere det.
Så vil ordføreren være venlig at påpege, hvordan man vil finansiere en nedsættelse af arbejdsugen?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jamen altså, jeg kan ikke give spørgeren ret, for hvis vi omlægger til økologi, er der netop mere arbejde i det, fordi det er et mere arbejdsintensivt landbrug.
Hvad angår forædling af fødevarer bagefter, skulle vi måske slå os op på at levere økologisk kvalitet fra Danmark, så vi kan beholde arbejdspladser, udvikle flere arbejdspladser, i stedet for at afvikle dem, som man jo desværre er i gang med, når vi ser på hele valuechainen i landbruget i dag, hvor arbejdspladserne ryger ud, for det kan ikke blive billigt nok, og så billigt bliver det aldrig.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at det kan virke en smule som symptombehandling, at vi diskuterer, hvordan x antal tusinde flygtninge skal fordeles i EU, mens vi stadig kigger på og lukker øjnene for, at millioner af mennesker bliver bombet og internt fordrevne i Syrien?
Så siger vi, at det må vi snakke om, men det tror jeg ikke at man kan tale ret meget om.
Jeg tror, der er én ting, Assad forstår, og det er, at hvis han flyver ud og bomber sin egen befolkning, skyder vi hans fly ned.
Vi skal skabe nogle sikre zoner, så syrerne kan være sikre i deres eget land.
Er det ikke det, der er vigtigt, altså at folk kan være sikre i deres eget land?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det kan man ikke.
Som situationen i Syrien i dag ser ud for mig, er en militær løsning overhovedet ikke en vej, det er værd at gå ned ad.
Jeg tror, at specielt med den udvikling, der har været omkring hele Vestsyrien, hvor vi ser Rusland spille en stadig større rolle i dag, er der kun én vej frem til at løse den her konflikt, og det er en politisk vej.
Og der vil jeg gerne have at vi spiller en rigtig aktiv rolle fra dansk side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det leder mig selvfølgelig til at sige, at der jo er en grund til, at der bl.a. er store flygtningestrømme.
En af dem er, at vi har en diktator i Syrien, Assad, der flyver ud og bomber sin egen befolkning, og dem, han ikke rammer, tager Islamisk Stat.
Kan vi regne med, at vi har Alternativets støtte og opbakning til, at vi skal bombe Assad og også have soldater på jorden i Syrien, så vi kan stoppe de her grusomheder for menneskene i Syrien?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jo, jeg er helt enig i, at det at stå og tale om, hvordan vi fordeler 120.000 flygtninge, er symptombehandling.
Men jeg er ikke enig i, at vi ikke kan finde en politisk løsning.
Og jeg er ikke enig i, at det vil være et svar at gå ud og starte en krig mod Rusland og Assad lige nu.
Det tror jeg tværtimod vil være en rigtig, rigtig dårlig vej at gå.
Men jeg synes, at Danmark virkelig skulle lægge sig frem i førerselen og sende vores kære udenrigsminister af sted for at kæmpe for fred, også i Syrien.
Det så jeg rigtig gerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
For vi kan jo være uenige om, hvor mange Danmark bør huse her, i forhold til hvor mange vi hjælper i nærområderne.
Men det, som jeg synes er interessant i forhold til Alternativets tilgang, er det her med, at befolkningen bliver hørt, og at befolkningen faktisk har noget indflydelse på tingene – at demokratiet lever, at vi har folkestyre og dermed jo også har direkte indflydelse på, hvad det er, der kommer ud af det.
Og sådan er det jo ikke, når det er i Bruxelles, man træffer en beslutning ud fra en eller anden kvotediskussion og så meddeler Danmark: Så mange her skal I tage.
Så hvorfor ikke holde den diskussion, jeg havde nær sagt, indenlands, så det giver nytte, at danskerne engagerer sig?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Det kan Danmark ikke, det kan Tyskland ikke, det kan Grækenland ikke, det kan Italien ikke.
Derfor bliver vi nødt til at løse det sammen, og der tror vi på at et forpligtende og solidarisk ansvar, som vi kan tage gennem EU, er vejen frem.
Vi tror, det er vejen frem, fordi det er sådan, vi kan begynde at løse det.
Det er sådan, vi kan begynde at se på, hvordan vi kan hjælpe de lande, der modtager flere tusinde om dagen, som de jo selvfølgelig ikke kan håndtere – nede i Grækenland på de små øer.
Der bliver vi nødt til at tage noget ansvar.
Vi bliver nødt til at sige til vores partnere i EU: Vi vil gerne tage del i det her ansvar; vi har ikke behov for at lukke os inde og sige, at det må I selv tage jer af.
Det mener vi ikke nødvendigvis fjerner beslutningerne fra befolkningen, tværtimod vil vi jo gerne have, at befolkningen bliver hørt om det her, og det er jo også derfor, vi foreslår, at befolkningen skal stemme om det den 3. december.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Tak for det.
Velkommen til.
Det fandt vi jo også ud af i forhold til boligjobfradragsordningen, hvor vi fandt hinanden, og vi kan derfor videreføre den ordning i en ny, revideret version ud fra nogle principper, som Alternativet og andre partier, SF osv., også havde.
Det, der er mit spørgsmål, handler om EU.
Når man gerne vil noget, der er tæt på befolkningen, forstår jeg ikke helt det her med, at man fra Alternativets side i forhold til EU-politikken vil lægge stadig mere over til EU, for det fjerner jo beslutningerne fra den befolkning, som man ellers gerne vil i dialog med, så vi kan have en levende dialog i vores demokrati om, hvad der skal ske – specielt når det handler om f.eks. sådan noget som fordelingen af flygtninge, migranter, hvor Alternativet er slået ind på en kurs om, at uanset hvad EU måtte beslutte, bør Danmark følge det og tage den andel, som EU måtte beslutte, så det på den vis er ude af vores hænder.
Der vil jeg gerne have en lidt nærmere forståelse for, hvorfor man egentlig er nået frem til den konklusion.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Vi er helt enige i, at beslutninger skal træffes så tæt på der, hvor det er relevant.
Men når vi taler om flygtninge og asyludfordringen, som vi står over for i dag, så er det ikke en dansk problematik, det er en europæisk problematik, og der har vi altså også nogle demokratiske institutioner inden for EU, som vi tror på kan være med til at løse de problemer.
Det nytter ikke noget at tro, at vi to kan stå her i Folketingssalen og løse et problem, der har effekt på ikke bare hele EU, men hele Europa og de omkringliggende regioner.
Der bliver vi nødt til at gå ind i et forpligtende samarbejde, et internationalt samarbejde, og der mener vi at EU er et godt redskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-08:
Jeg er jo glad for, at der er kommet et nyt grønt parti i Folketinget.
Enhedslisten deler ligesom Alternativet de her bekymringer for, hvad det er for en regering, som vi har nu, og hvordan den vil skære ned på klima- og energiområdet og miljøindsatsen i det hele taget.
Vi er bekymrede for den bæredygtige omstilling, og der er jo nogle muligheder for at finde alternative flertal.
Derfor synes jeg, det er interessant, at ordføreren lægger vægt på det her samarbejde.
Der er nogle muligheder.
Vi har en klimaaftale om 40 pct. CO2-reduktion.
Den aftale er lavet mellem den tidligere regering, Enhedslisten og Konservative, og hvis vi nu får Alternativet med i den aftale, er der jo sådan set et grønt flertal uden om regeringen, som kan arbejde for 40 pct. CO2-reduktion inden 2020 og kan prøve at finde virkemidler inden for landbrug og transport, som kan gøre, at vi kan reducere vores CO2-udslip med lige 3 pct. mere.
Og det er jo sådan set det, vi skal.
Er det sådan, at Alternativet gerne vil ind i den aftale?