runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2009-02-19:
Det er, at der er danskere i udlandet, som efterspørger dobbelt statsborgerskab, som efterspørger den her mulighed.
Man kan sige, at det i bund og grund er et supplerende argument til de argumenter, som hr. Søren Krarup allerede er kommet med, for, hvorfor det indimellem gives ad anden vej.
Men alene det, at der er danskere, som ønsker den her mulighed, er vigtigt.
De ønsker ikke at fraskrive sig det danske statsborgerskab, men er altså i en situation, hvor de nærmest kan blive tvunget ud i det, hvis de vil fortsætte det liv, som de nu har der, hvor de er pt.
Alene det synes jeg egentlig er et godt argument for at nedsætte kommissionen.
Så kan vi dog drage en konklusion på et lidt mere oplyst grundlag end udelukkende en følelsesmæssigt baseret konklusion.
Jesper Langballe (DF), 2009-02-19:
Det var så hr. Anders Samuelsens eneste argument for forslaget, altså henvisningen til de mange udlandsdanskere, som jo altså har tilspammet vores indbakker i ugevis.
Det har været ganske fantastisk irriterende, og de har dermed i den grad modarbejdet deres egen sag.
Men synes hr. Anders Samuelsen ikke, at det dog er fornuftigt at sige, at når man immigrerer til et andet land, så rykker man jo sig selv op med rode?
Der må være store følelsesmæssige komplikationer forbundet med at immigrere.
Men de følelsesmæssige komplikationer, rodfæstetheden i det gamle land og også glæden over det nye land, må løses ved, at man på et eller andet tidspunkt træffer et valg.
Selvfølgelig hører hjertet hjemme begge steder, men man må sige: Det kan ikke kan passe, at alle danskere skal undgælde for mine følelseskomplikationer.
Det er mig, der må træffe et valg.
Er jeg dansk, eller er jeg argentiner - eller hvor det nu er, jeg er flyttet hen?
Anders Samuelsen (LA), 2009-02-19:
Jeg synes faktisk, at hr. Jesper Langballes kollega, hr. Søren Krarup, havde en langt mere respektfuld tilgang til nogle af de mail, som er kommet i vores indbakker.
Hr. Søren Krarup brugte lang tid på at forklare, hvordan han havde valgt at begrunde, hvorfor han ikke kunne støtte op bag ønsket om dobbelt statsborgerskab.
Men det var altså uden at bruge ord som at blive spammet i sin mailbakke - altså en meget, meget negativ tilgang til, at der er nogle mennesker, som er i en situation, hvor de har et oprigtigt og ikke et ondskabsfuldt ønske om at få rejst den her problemstilling og få undersøgt, om det kan lade sig gøre.
Jeg synes faktisk, at det er en lidt ubehagelig tilgang til, at der er nogle mennesker, som egentlig ikke ønsker os noget ondt - det er jeg fuldstændig sikker på de ikke gør, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe - men som har et ønske, som de fremfører.
Og så kommer vi med et forslag om, om vi så ikke skal få undersøgt positive og negative sider af det, så vi kan træffe en konklusion på et lidt mere oplyst grundlag.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-02-19:
[Uden mikrofon]
... det er sandt, at man i de udvalg, der har arbejdet med de her ting, f.eks. Bonnerupudvalget og Globaliseringsrådet, har set det her som en kæmpe fordel, også når det gælder integrationen af borgere i Danmark.
Men det, der får mig op, er selvfølgelig spørgsmålet om alle fordelene, for der er jo i virkeligheden tale om rettigheder, altså at mennesker kan leve som hele borgere i de lande, hvor de bor.
Anders Samuelsen (LA), 2009-02-19:
Ja, og jeg sagde også i mit svar til hr. Jesper Langballe, at jeg vil nøjes med at fokusere ét sted og kun bruge ét argument, nemlig at de, som sad i situationen, følte et behov for at få rejst spørgsmålet.
Men ud over at henvise til Bonnerupudvalget og Globaliseringsrådet osv. kunne man jo nævne en tidligere ambassadør, som har påpeget, at det er problematisk, at man ender i en situation, hvor man, på trods af at man ellers yder sit bidrag til fællesskabet, reelt set er frataget fulde rettigheder, fordi man er i denne ingenmandslandsituation.
Det er da en reel problemstilling, som her bliver påpeget af den tidligere ambassadør, og det synes jeg da hører med til argumentationen.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Jeg fik jo egentlig ikke svar på mit ellers meget konkrete spørgsmål, nemlig om ministerens væsentligste argumenter om, at det er ulykkelige mennesker, at de kan unddrage sig retsforfølgelse, at det er en de facto-afskaffelse af nationalstaten, og at det er de forhold, ministeren mener gælder i alle andre EU-lande end Østrig, Italien, Norge, Holland og Danmark.
For det er da en ret alvorlig karakteristik af de lande, som vi ellers samarbejder med, også på det retslige område, hvor vi i øvrigt ønsker at øge det politimæssige samarbejde.
Det andet, jeg bare lige skal forstå,
er: Hvad er det egentlig for en undersøgelse, som ministeren - med de her vægtige argumenter mod dobbelt statsborgerskab - har gang i, og hvad skal den eventuelt føre til?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-19:
Det, jeg har udtalt mig om, er på baggrund af det, som forslagsstillerne har skrevet, og navnlig på baggrund af det, de har sagt i dag, for de har jo lokket sig selv ud i en teoretisk ideologi, som jeg egentlig ikke i første omgang havde læst var så ekstrem i forslaget.
Men det kommer man jo med i dag, og min opfordring til at tale mere konkret ønsker man jo ikke at gå ind i.
Sophie Løhde (V), 2009-02-19:
Det står i bemærkningerne.
Så det var den del, jeg kommenterede.
På spørgsmålet om, hvorvidt en given kommune skal udarbejde handlingsplaner, vil jeg sige, at jeg bestemt er af den opfattelse, at en kommune aktivt skal forholde sig til de sociale problemer, som man har i sine omgivelser.
Men jeg ved også godt, at vi i Venstre har så meget tillid til det kommunale selvstyre og det ansvar, som kommunerne skal leve op til på det her område, at jeg naturligvis er sikker på, at de kommuner, som står med konkrete eksempler, med konkrete problemer i relation til prostituerede, som har behov for hjælp, også tager hånd om det.
Derudover vil jeg endnu en gang også henvise til servicelovens § 12, som jo betyder, at kommunerne allerede i dag er forpligtet til at give personer med særlige sociale problemer tilbud om gratis rådgivning.
Tilbud om rådgivning skal også omfatte opsøgende arbejde for at nå ud til grupper, som må formodes ikke selv at henvende sig.
Rådgivningstilbuddet skal være åbent og kan, hvis der ikke er behov for en ydelse eller for at træffe en afgørelse, være anonymt.
Lige netop det tager også højde for, hvis en given kommune ikke har en konkret handlingsplan.
De er forpligtet ved lov til aktivt at forholde sig til og gøre noget ved problemerne.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-02-19:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vil Dansk Folkeparti støtte den der udbredelse af exitpakkerne til kommunerne, hvis det i København viser sig at have en positiv effekt?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Hvis man tager handlingsplanen »Et andet liv« fra 2005, kan man se, at der faktisk er mange ting med, som de også har i København.
Man har bl.a. opsøgende team, der skal rådgive; man laver telefonlinje, som folk anonymt kan ringe ind til.
Så jeg synes, at mange af de ting er med i det.
Men som velfærdsministeren og Venstres ordfører har sagt: Kan kommunerne dække sig ind med mere end den her handlingsplan og komme med yderligere tiltag, så synes jeg egentlig også, det er fint.
Men jeg synes ikke, man skal gå ind og påtvinge dem at gøre det, og specielt ikke i en situation, hvor man ikke helt ved, om den virker, og hvor man selv i bemærkningerne skriver, at der ikke er nogen, der har benyttet sig af den endnu.
Så er det i hvert fald alt for tidligt at diskutere, om den skal udbredes.
Viser det sig, at det er en kæmpe succes, synes jeg, at vi jo kan tage den op igen.
Jeg tror, at du hørte forkert.
Jeg sagde ikke, at vi et hundrede procent sikkert vil udbrede det her til alle kommuner samlet.
Men jeg sagde i hvert fald, at det var underligt, at man allerede nu vil sige, at det skal udbredes til alle kommuner, når man har en pakke, der ikke har virket på en eneste ramt.
Jeg har heller ikke kunnet få svar fra dig i dag.
Men jeg synes, det er lidt uambitiøst med den her kommunale exitpakke, hvis man siger, at det er 20-30 prostituerede ud af 2.000, den kan redde, og det så har vist sig, at der ikke er et eneste tilfælde, hvor det endnu har hjulpet.
Så siger man, at det simpelt hen er den løsning, man skal sprede ud til alle kommuner - en pakke, der ikke har hjulpet nogen endnu.
Altså, det er jo alt for tidligt, og derfor synes jeg, man skal vente og se.
Og det, jeg sagde, var, at man skal vente og se evalueringen af den for at se, om den virker, og så kan man tage sagen op igen.
Jeg sagde ikke, at vi så et hundrede procent sikkert ville støtte det, hvis det var, men hvis den begynder at virke, kan man tage den op igen.
Angående vores egne initiativer vil jeg sige, at jeg synes, at det er alt for tidligt at komme med enkeltstående initiativer, som jeg sagde i min tale.
Det her er jo en helhedsorienteret indsats, man skal lave, ligesom den man lavede med »Et andet liv«.
Det skulle så faktisk have været evalueret i december sidste år, men evalueringen er så desværre ikke kommet endnu, og jeg synes, at vi skal vente, til den evaluering er kommet, og så ud fra den tage det op og se, hvad der er brug for her.
For det er jo ikke bare sådan en nem lille sag, den her, og vi er jo alle sammen enige om, at der skal gøres noget.
Spørgsmålet er bare, hvad det er, og der synes jeg at vi skal vente på evalueringen, før vi kan se det.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Jeg reagerede lidt på ordførerens svar, som var, at forslaget var uambitiøst, fordi det omfatter måske 20 eller 30 pct.
Så jeg vil egentlig høre: Hvad skal succesraten være, før ordføreren synes, det er et godt forslag og vil sige o.k. til det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Nu fik jeg svar på mit spørgsmål, for det er så bare en stavefejl, der er i forslaget.
Der står nemlig ikke »procent«, der står bare, at det er 20-30 personer.
Hvis det er 20-30 pct., der er meningen, synes jeg faktisk, det er en fin nok ambition.
Det var egentlig også det, jeg prøvede at spørge ind til i min ordførertale, for det står ikke sådan.
Hvis det er 20-30 pct., synes jeg, det er en fin ambition, men hvis det var 20-30 personer, ville det jo virke meget uambitiøst.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Lad os sige, at det er 20-30 personer.
Er 20-30 menneskeliv egentlig ikke godt nok?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-02-19:
Jamen jeg er meget glad for, at vi har Dansk Folkepartis ord for, at hvis exitpakken viser sig at virke, vil man gerne være med til at se på at udbrede den i alle kommuner.
Er det også sådan, at Dansk Folkeparti, som selv gør rede for, at det her ikke er en god løsning til at få folk ud af prostitution, har nogle selvstændige bud på, hvad der så kunne være gode metoder?
For det er jo sådan, at mange af de ting, der står i handlingsplanen »Et andet liv«, faktisk ikke er blevet ført ud i livet, bl.a. vejledningen, som først kommer nu knap 4 år efter.
Den undersøgelse af unge, som kommer ind i prostitution, og som er omtalt i handlingsplanen, er heller ikke blevet udført osv.
Har Dansk Folkepartis selv nogen løsninger på det her problem, det økonomiske aspekt, når nu den her løsning ikke virker?
Jeg kunne ikke være mere enig med ordføreren, fordi forslaget går ud på at sikre, at regeringen sikrer, at alle kommuner udarbejder og implementerer handlingsplaner på prostitutionsområdet.
Det er jo lige præcis det, det handler om.
Er ordføreren ikke enig i, at det ville være rigtig, rigtig smart, at alle kommuner udarbejder og implementerer handlingsplaner på prostitutionsområdet?
Er det ikke lige præcis det, det her forslag går ud på?
Er det ikke lige præcis det, vi diskuterer?
Og kan Venstres ordfører ikke tilslutte sig, at det er en rigtig god idé, at kommunerne gør det, uden at forslaget så i øvrigt siger, lige præcis hvordan de enkelte exitpakkker skal udformes?
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Jeg vil egentlig gerne læse et citat op fra tidligere socialminister, nuværende fødevareminister, Eva Kjer Hansen, hvor hun siger følgende
Et andet liv« er mit konkrete bud på, hvordan vi kan skubbe en indsats i gang.
En indsats, der bygger på medinddragelse, muligheder og dialog med den prostituerede ...
Med denne plans konkrete forslag sættes der handling bag ordene.«
Siden hen er der ifølge Servicestyrelsens hjemmeside kommet en anden rapport med tal, der viser, at andelen af prostituerede er øget med 1.000.
Så vil jeg egentlig gerne høre ordføreren: Når ordføreren blankt afviser det her, mener ordføreren så, at der er kommet handling bag ordene, når andelen af prostituerede er øget med 1.000?
Sophie Løhde (V), 2009-02-19:
Jeg anerkender ikke ordførerens tilgang med, at der skulle være en forøgelse på 1.000 prostituerede i Danmark.
Det bliver jeg nødt til at slå fast indledningsvis.
På spørgsmålet om, hvorvidt der er sket en udvikling i Danmark, må jeg sige: Ja, vi har taget en masse vigtige skridt, og det er også det, vi skal fortsætte med at gøre i fremtiden.
Man kan sige, at med handlingsplanen og faktisk også den første plan, som blev lanceret af regeringen i 2002, »Det fælles ansvar«, var det jo egentlig første gang, der kom et virkelig bredt politisk fokus på spørgsmålet om prostitution i Danmark.
Men det er ikke det samme, som at vi er et mål, og at vi ikke skal gøre mere.
Det mener jeg bestemt, men jeg kunne også vælge at sætte fokus på de bedre regler, der er kommet, for eftergivelse af gæld i forhold til eksempelvis prostituerede, og sådan kunne man fortsætte med at nævne kompetencecenteret osv.
Der er kommet en masse initiativer, som viser, at vi er på vej i den rigtige retning, men vi er bestemt ikke i mål endnu.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Jeg vil korrigere mig selv og sige, at det er næsten 1.000, og jeg vil gerne henvise til nogle tal, som er taget fra ministeriets hjemmeside.
I »Et andet liv« står der, at det skønnes, at minimum 3.750 personer prostituerer sig i Danmark.
Det er fra »Et andet liv«.
I en bog, »Prostitution i Danmark«, som omtales på Servicestyrelsens hjemmeside, står der, at det vurderes, at der pr. august 2006 var minimum 4.732 kvinder, så der må være sket en stigning, medmindre jeg ikke kan finde ud af at regne.
Det er det ene.
Det andet er, at der i den samme bog om prostitution i Danmark faktisk står, at prostituerede er borgere med rettigheder.
Hvis vi skal tage det for givet, hvilket ministeren vel i øvrigt går ind for, at det er borgere med rettigheder, så er spørgsmålet til ordføreren: Hvilke rettigheder skal de her borgere have, og hvordan skal vi hjælpe dem, hvis vi hele tiden skal tænke på, at der nu ikke er noget bevis for, at exitpakken virker, og at vi i øvrigt ikke skal legitimere socialt bedrageri?
Hvis det er borgere, ganske almindelige borgere, som er sat i en meget, meget speciel beklemt situation - ordføreren var selv inde på det - psykisk, fysisk, økonomisk, hvad skal der så gøres?
Sophie Løhde (V), 2009-02-19:
Ja, statistikker.
Hvad var det Winston Churchill plejede at sige: Jeg stoler kun på de statistikker, jeg selv har været med til at manipulere.
Altså, der findes altid statistikker, som kan vise det ene, det andet og det tredje, alt efter hvordan man læser det.
Det interessante for mig er ikke, hvorvidt tallet er det ene eller det andet.
Det interessante for mig er, om vi som samfund har formået at gøre en langt bedre indsats for at sikre, at de prostituerede, som gerne vil ud af prostitution, også får nogle muligheder for det.
Det må jeg holde fast ved.
På spørgsmålet om exitpakken vil jeg sige, at jeg ikke har stået her og sagt, at det ikke er noget godt initiativ, og det ikke skal udbredes.
Jeg har bare tilladt mig at sætte spørgsmålstegn ved, om vi, når Kompetencecenteret har screenet, at der f.eks. er 36 kommuner, hvor der ikke er fundet massageklinikker og lign., så skal bede de 36 kommuner om alligevel om at implementere en exitpakke.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Fru Sophie Løhde talte om, hvor vigtigt det er med lighed for loven, og det er selvfølgelig et godt princip at have, men det, jeg ikke helt forstår, er, at Venstre kun synes, det gælder for dem i bunden af samfundet.
Hvorfor er det, man synes, at når det gælder nogle af dem, der har det allersværest, dem, der er i prostitution og gerne vil ud af det, og som ofte har meget store sociale problemer og tit også psykiske problemer osv., skal vi være hårde og strenge? Når vi kommer til dem i toppen af samfundet - ministre, der ikke kan finde ud af reglerne for at bruge deres ministerbiler, ministre, der ikke kan finde ud af bilagsregler, og politichefer, der ikke kan finde ud af, hvad man må rejse for, osv. - så skal vi ikke kræve lighed for loven, så får man lov at slippe.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er helt fair, at man siger lighed for loven, og at det så gælder alle, men når man ikke gør det, må jeg sige, at så hænger det simpelt hen ikke sammen for mig.
Der vil jeg meget gerne høre en forklaring fra Venstres ordfører.
Sophie Løhde (V), 2009-02-19:
Jamen jeg kan så stille spørgsmålet tilbage: Er det mere legitimt at begå socialt bedrageri, hvis man er en prostitueret, end hvis man er en enlig mor, som har mistet hus og hjem?
Er det mere legitimt at begå socialt bedrageri, hvis man er bankdirektør og har foretaget nogle kriminelle handlinger?
Socialbedrageri kan vi ikke acceptere.
Uanset at det er en prostitueret, en borgmester eller andre i det danske samfund, anerkender vi ikke, at det skal være legitimt at begå socialt bedrageri.
Det er vi nødt til at holde fastholde.
Vi mener også, at det er glidebane, vi bevæger os ind på, hvis vi bare her i dag siger: O.k., vi åbner op for én gruppe her.
Men hvad så med alle de andre grupper?
For der er mange andre grupper end blot lige de prostituerede, om hvem man med rette kunne hævde, at det da også skal gælde for dem.
Så er det bare, vi siger: Hvor er det, grænsen går, for vi bevæger os videre og videre?
Derfor er vi nødt til at fastholde, at der må være lighed for loven - for høj som lav.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Det er jo derfor, at jeg ikke forstår det.
Altså, hvis Venstre fulgte det princip, kunne jeg forstå argumentet.
Så kunne jeg være uenig, når det gælder nogle af de mennesker, vi taler om her, men så kunne jeg forstå argumentationen.
Men Venstre kræver ikke lighed for loven, når det gælder dem i toppen.
Der siger Venstre jo ikke, at der skal være lighed for loven, og at hammeren skal falde.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke sammenhængen, og det er bare den, jeg spørger til.
Jeg er uenig, når det gælder nogle af de her mennesker, men Venstre siger, at man vil efterleve princippet, men hvorfor gør man det så ikke?
Sophie Løhde (V), 2009-02-19:
Altså, jeg anerkender ikke Enhedslistens argumentation i den her sag.
Mig bekendt har ingen ministre i Danmark begået socialt bedrageri uden at være straffet for det på linje med alle andre i det danske samfund, der begår socialt bedrageri.
Jeg har ikke kendskab til en eneste, men det kunne da være interessant, hvis Enhedslistens ordfører var i besiddelse af oplysninger om, at ministre har begået socialt bedrageri, for så kunne det da være, at der var nogle af dem, man i hvert fald skulle tage det op med.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-02-19:
Jeg må indrømme, at jeg efter ordførerens tale næsten tænker, at man ikke anerkender, at de her mennesker har et alvorligt problem, for jeg forstår slet ikke den der snak om, at hvis der i nogle kommuner ikke findes en massageklinik, er det ikke nødvendigt, at de pågældende kommuner gør noget for de prostituerede.
Altså, det er ret vildt at påstå, at fordi man har lavet en screening og i nogle kommuner ikke har fundet en massageklinik, så er der pr. definition ingen prostituerede, og ergo behøver kommunerne ikke at have en strategi for, hvordan man håndterer det her store sociale problem.
For jeg håber, at vi stadig væk er enige om, at det er et stort socialt problem med prostitution, og at man vel skal prøve at få folk ud af prostitution.
Jeg forstår det slet ikke, fordi handlingsplanen »Et andet liv« jo netop har varslet en vejledning til sagsbehandlere overalt i landet, der skulle give bedre mulighed for at rådgive prostituerede - en vejledning, som har været undervejs i næsten 4 år, før den meget belejligt kommer, lige som det her forslag kommer.
Mener ordføreren ikke, at vi har et reelt problem i alle landets kommuner, hvis kommunerne uanset demografi ikke er i stand til at hjælpe prostituerede ud af prostitution?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-02-19:
Jo, det er det helt sikkert.
Hvis vi kan redde 20, er det selvfølgelig godt, men de løsninger, vi skal sætte i gang her fra Folketingets side, skal jo være dem, der kan hjælpe flest mulige for de penge, vi har at gøre godt med.
Og at sætte pakker i gang, der kan redde 20-30, synes jeg er at sætte et for lavt ambitionsniveau for det.
Men kan vi hjælpe 20, er det da fint nok.
Kan vi hjælpe hundreder eller tusinder af dem, er det da endnu bedre.
Jeg synes bare, det er uambitiøst, hvis det kun er 20, vi sidder og skal lave forslag på.
Naser Khader (UFG), 2009-02-19:
For det første er der ingen, der bliver tvunget til at have et dobbelt statsborgerskab.
Det er frivilligt, når det kommer til stykket.
For det andet synes jeg, at det at gå ind for dobbelt statsborgerskab er en understregning af, at man i en globaliseringstid godt kan have mere end en identitet, at man godt kan være loyal over for mere end en ting.
Og ved at acceptere dobbelt statsborgerskab understreger vi også, at man kan være både og.
Men mit spørgsmål handler om, at vi har ca. 20 andre EU-lande, der accepterer dobbelt statsborgerskab.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-19:
Det undrer mig egentlig, hvis man virkelig vil have lydhørhed, at man så ikke prøver at gå lidt ind på min tankegang og nuancere sig.
Man bliver ved med det der med globaliseringen, og det er jo egentlig slet ikke det, som mange af de mennesker, der har skrevet til os, beder om.
De er netop i den for dem konkrete virkelighed, nemlig at de er født ét sted, men i en voksen alder - måske på grund af ægteskab - ønsker at bo et andet sted og faktisk også føler loyalitet over for deres rødder.
Men det er jo slet ikke den situation, som forslagsstillerne er inde på.
Det er jo netop den globaliserede ideologi.
Det bliver jo tydeligere og tydeligere nu under debatten, at hr. Søren Krarup havde ret i det.
Anders Samuelsen (LA), 2009-02-19:
Kan ministeren ikke oplyse over for os, når nu ministeren har understreget, at det er vigtigt at være velforberedt, hvor mange europæiske lande der faktisk i dag tillader dobbelt statsborgerskab.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-19:
Det vil jeg ikke kunne remse op inden for 60 sekunder, men det er ret mange.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, og det kunne også godt se ud, som om vi efterhånden vil være det eneste land, der er tilbage, som har det, som vi har det.
Der er jo ikke nogen grund til at lægge skjul på faktum.
Anders Samuelsen (LA), 2009-02-19:
Det leder mig faktisk frem til, at det kan undre mig lidt, at en minister, som jeg generelt har meget, meget stor respekt for, vælger at optræde så arrogant over for de forslag, som bliver lagt frem her.
Det ene lægger op til, at vi skal undersøge tingene nærmere.
Vi vælger så en metode, og den bliver fuldstændig afvist, på trods af at vi har diskuteret det her tidligere - det henviser ministeren også til - men hvem er det, der er langsom i den her undersøgelse, eller er spørgsmålet i bund og grund, at man egentlig ikke ønsker at undersøge tingene, at man egentlig heller ikke fra ministeriets side ønsker at forberede sig ordentligt og have en reel debat?
Man har bare det principielle synspunkt, at man er fuldstændig imod det.
Hvor er det så, at man kan flytte diskussionen, hvis det er det, der er udgangspunktet for ministeren, nemlig at man bare fuldstændig afviser det, med henvisning til at dengang i ens universitetstid - og det ligger jo trods alt et par dage tilbage; det var vel nærmest før, vi fik medlemskab af EU - var de mest ulykkelige mennesker dem, der ikke havde noget statsborgerskab.
Vi taler ikke om, at man skal tvinges til noget, vi taler om frivillighed.
Hvorfor vil man ikke tage debatten?