runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Tak for det, formand.
Jeg har selvfølgelig lyttet til den skepsis, der er givet udtryk for i dag, over for kernen i forslaget, nemlig udskydelsen af revisionen af de danske logningsregler.
Jeg vil for bare at bringe diskussionen, der har været her i dag, ned på det, det handler om, lige starte med at sige, hvad der rent faktisk står i lovforslaget.
Det er det eneste, det her forslag handler om.
Så kan enhver jo se og også høre af den debat, der har været i dag, at der er et godt grundlag for at diskutere det her element.
Det er så måske i sig selv et argument for at vente, til grundlaget for at tage debatten rent faktisk er til stede i fuldt omfang.
Det er jo også det, der er pointen med lovforslaget, altså at regeringen foreslår – fuldkommen i forlængelse af, hvad den tidligere regering i øvrigt selv gjorde to gange – at vi udskyder revisionen af de danske logningsregler, til vi har et klart grundlag fra EU at gøre det på.
Hvorfor gør vi det?
Jo, det gør vi, fordi vores EU-retslige forpligtelser sætter klare grænser for, hvad vi så at sige selv kan gøre.
Derfor er regeringens opfattelse den, at hvis vi reviderer de danske regler nu, kommer vi til at stå i en situation, hvor vi skal starte forfra, når grundlaget fra EU er på plads.
Og det synes jeg er, for at sige det mildt, spildte gode kræfter.
Det er jo også derfor, at et bredt udsnit af telebranchen er enig med regeringen i, at vi skal gøre, som vi foreslår, nemlig vente med revisionen, til vi har grundlaget fra EU på plads.
Jeg vil gerne sige, at hvis det, jeg lytter mig til i debatten i dag, er, at der udkrystalliserer sig en høring i Retsudvalget om det her emne, møder jeg jo selvfølgelig gerne op og lytter, for der er ingen tvivl om, at det bestemt altid er relevant.
Så hvis konklusionen på debatten i dag kan blive, at der i Retsudvalgets regi bliver lavet en høring, som forberedelse til en kommende revision af reglerne, kunne det være udmærket til at afklare nogle af de spørgsmål, der har været rejst i dag.
Jeg skal ikke bruge lang tid på, hvad grundlaget er, for at man ikke kan bakke op om denne simple lovgivningsændring, som der rent faktisk er tale om her, men vil bare sige, at jeg under alle omstændigheder ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor jeg naturligvis vil stå til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte være, og jeg håber så, at der under udvalgsbehandlingen med spørgsmål, høring og andet kan opnås støtte til regeringens linje, som jo altså bakkes op af et bredt udsnit af erhvervet på det her område.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-12-20:
10 år efter terrorangrebet i New York den 11. september 2001 er verden desværre stadig præget af terroraktioner og terrortrusler.
Siden 2001 har den danske terrorlovgivning jævnligt været set efter i sømmene.
Løbende ændringer er afgørende for, at vi fortsat styrker vores indsats for bekæmpelse af terror, og det lovforslag, der nu er til første behandling, vedrører den mest skræmmende af alle former for terror, nemlig nuklear terrorisme, altså terrorisme, der indebærer besiddelse og anvendelse af radioaktivt materiale.
Verden har heldigvis endnu ikke oplevet nuklear terrorisme, og forhåbentlig kommer vi heller aldrig til at opleve det, men faktum er, at vi ikke ved, hvornår terrorister tager nye midler i brug, og derfor er det vigtigt, at vi er på forkant, og at lovgivningen indeholder de bestemmelser, der er nødvendige for at retsforfølge terrorister.
Danmark har forpligtet sig internationalt til at bekæmpe terror, og det lovforslag, vi behandler i dag, er en udløber af disse forpligtelser og skal være med til at sikre, at den danske lovgivning fortsat lever op til vores forpligtelser.
Lovforslaget lægger op til en udvidelse af straffelovens § 114 a, så bestemmelsen også kommer til at dække handlinger omfattet af FN's konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme.
Lovforslaget medfører, at man kan strafforhøje med 50 pct. ved besiddelse og anvendelse m.v. af radioaktive stoffer og ved ulovlig tvang eller trusler, når handlingen er omfattet af FN's konvention om nuklear terrorisme, men uden at handlingen er omfattet af § 114, den egentlige terrorismeparagraf.
Forslaget lægger op til, at handlinger som bl.a. rekruttering, oplæring og medvirken til besiddelse og anvendelse af radioaktivt materiale bliver strafbare i videre omfang, end de har været indtil nu.
I høringssvarene er der peget på, at lovforslaget er unødig vanskeligt at forstå.
Det er vi enige i i Venstre, og vi vil derfor under udvalgsbehandlingen bede om at få undersøgt, om lovforslaget kan formuleres klarere og mere enkelt.
Det ændrer naturligvis ikke på, at vi i Venstre overordnet finder, at der er tale om et ganske fornuftigt forslag, som vi støtter.
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Nu har vi jo allerede fået lovforslaget i en god del af dets helhed løbet igennem, og jeg synes, at det, der er afgørende at sige her, er, at vi med det her lovforslag får revideret straffeloven, så bestemmelser, der også dækker handlinger, som er omfattet af FN's konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme, kommer med.
Den her konvention, FN-konventionen, er jo indarbejdet i Europarådets konvention, og med forslaget her kommer lovgivningen så til at leve helt op til konventionerne, også når det gælder spørgsmålet om nuklear terrorisme, og det kan Socialdemokraterne selvsagt støtte.
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Selvfølgelig skal der være balance, og vi skal ikke have mere overvågning end højst nødvendigt.
Det har jeg som konservativ ordfører tordnet for igen og igen fra den her talerstol og alle steder, hvor jeg har kunnet sige det.
Vi skal ikke have mere overvågning end højst nødvendigt, men der, hvor det er nødvendigt, skal vi gøre det for at beskytte os selv mod overgreb fra dem, der vil os det ondt.
Det er rigtigt, at der er ordførere, der har sagt, at de godt kunne tænke sig, at der var mindre overvågning, at der kunne være et behov for mindre overvågning, men lige så snart man spørger ind til, hvad det så er, der skal være mindre, er der ingen svar.
Der synes jeg nok, at havde man nogle konkrete ting, man ville – f.eks. at opbevaringstiden ikke skal være 1 år, men 2 år, eller at den ikke skal være 1 år, men et halvt år – så ville det være muligt at gå ind og lave en revision.
Men hvordan skal man skrive det der med, at man vil have noget mindre?
Punktum.
Det kan man da ikke håndtere, det ville være fuldstændig umuligt for myndighederne at administrere, så det må være meget mere konkret, hvis man ønsker nogle ændringer.
Hvis der er nogle ønsker om det, vil jeg da gerne være med til at diskutere det.
Marie Krarup (DF), 2011-12-20:
Med denne lovændring ønsker man at udvide straffeloven, så det i højere grad kriminaliseres at forsøge at begå terror ved hjælp af radioaktivt materiale.
Det kan vi i Dansk Folkeparti godt støtte, vi har støttet terrorpakkerne i henholdsvis 2002 og 2006, og vi kan godt støtte, at man nu opkriminaliserer forsøg på at begå terror ved hjælp af radioaktivt materiale.
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Hvad er det så for nogle af registreringerne, man skal lade være med at foretage?
Kan vi på forhånd vide, hvad det er for kanaler, som terrorister eller andre, der vil lave alvorlig kriminalitet, har tænkt sig at benytte sig af?
Hvis hr. Jeppe Mikkelsen ved, hvad det er for nogen kanaler, vi ikke behøver at registrere, synes jeg, vi skal vide det, og så kan vi jo gøre det med det samme.
I forhold til proportionerne er der vel en anden proportion, der handler om, at de gange, man så har været nødt til at gå ind at kigge i de her ting – med en dommerkendelse – kan vi jo ikke vide, om bare en af de sager har afværget en terrorhandling, der kunne have haft 200.000 eller 300.000 ofre.
Ville ét, ét indgreb i meddelelseshemmeligheden så ikke have været fuldt ud berettiget, i forhold til hvad man kunne have afværget af kriminalitet?
Den del skal man jo også have med, hvis vi skal tale om proportioner: Hvad er det, man får afværget ved det indgreb, man foretager?
Det andet er: Hvad er det for kanaler, hvor vi med sikkerhed ved, at der ikke er nogen kriminelle, der bevæger sig?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Jeg har ikke et bud på her fra Folketingets talerstol , hvilke kanaler der ikke er nødvendige, og hvilke kanaler der er nødvendige, men det er jo det, vi kan kigge på sammen, når vi ender med at skulle revidere det her – for det skal vi på et tidspunkt og forhåbentlig i den her regerings levetid.
Det glæder jeg mig rigtig meget til.
Jeg har ikke et bud på her fra Folketingets talerstol i dag, hvilke kanaler man kan undvære, og hvilke man ikke kan undvære, men der er i hvert fald meget, der tyder på, når vi registrerer 550 milliarder gange årligt og vi kun laver knap 200 udtræk eller noget i den stil, at der måske var noget, man kunne udelade – til gavn for erhvervslivet, og det tror jeg hr. Tom Behnke også vil være interesseret i.
Det skal jo altid stå mål med noget, og det er det, vi skal finde ud af med en revision.
Det, vi diskuterer i dag, er som sagt, om revisionen skal finde sted nu, eller om vi skal vente, til der kommer et EU-direktiv, og jeg synes egentlig, at det er fornuftigt, at vi venter, til der kommer et EU-direktiv.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Tilbage i 2001-02 fik vi vedtaget et lovforslag, som bl.a. indførte bestemmelsen om, at man kunne lave en logningsbekendtgørelse.
Det tog år og dag, før man fandt ud af, hvordan den skulle strikkes sammen.
Så virker det for mig at se noget absurd, at der kommer et lovforslag, som Venstre sådan ligesom nærmest er imod.
Bestemmelsen handler om, at man ændrer § 8 med revisionsbestemmelsen fra 2011-12 til 2013-14, samtidig med at man ikke kan få at vide, hvordan revisionen af logningsbekendtgørelsen så skal foregå; at man ikke har et klart mål med inden for det her halve års tid at få ændret på bekendtgørelsen og den underliggende lovgivningstekst.
Så helt ærligt, jeg er indforstået med, at vi holder alle de høringer og alle de evalueringer og tager imod alle de deputationer, der måtte være på det her område.
Vi havde dem i 2002.
Vi kan godt tage dem en gang til.
Og så lad os få samlet sammen, hvad det er, vi rent faktisk kan se af problemer, der er der, og som er relevante.
Hvad er det for nogle problemer, der er von hörensagen?
Og så kan vi tage den derfra, således at vi i Retsudvalget er parate til at håndtere det, når EU måtte komme med sin grønbog på det tidspunkt og så en hvidbog, og så bagefter kan der komme nogle konkrete ændringer.
Men det er det forløb, vi er inde i.
Så derfor: Ro på, lad os gennemføre den her lovgivning så hurtigt som muligt.
Vi behøver ikke engang at sætte spørgsmålstegn ved den, og så lad os komme videre med at finde ud af, hvad det er, vi vil have revideret i den der logningsbekendtgørelse.
Hvad er de konkrete problemer?
Det er da ingen hemmelighed, at SF var voldsomt imod logningsbekendtgørelsen, og vi brugte megen tid på at lave ballade over den.
Men Venstre og Konservative lyttede overhovedet ikke til de indvendinger, der var.
Jeg kan se, at det gør de så nu.
Så man skal have lidt mere seriøsitet omkring lovgivningsarbejdet.
Vi støtter selvfølgelig det her lovforslag, men det behøver jo ikke at betyde, at vi ikke arbejder med sagen.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Jeg er jo glad for, at fru Anne Baastrup også gerne vil være med til at arbejde videre med det.
Jeg ville kort høre til det, for fru Anne Baastrup omtaler det tidligere arbejde i Retsudvalget, hvor man har haft høringer osv. Igen, der er nogle oplysninger, som ikke eksisterede dengang, og som ikke har eksisteret, mens EU har foretaget sin evaluering, og dem har vi faktisk stadig væk ikke i dag.
Det handler netop om, hvad den her omfattende registrering egentlig fører til, når det kommer til at fange kriminelle, fange terrorister, hvilket jo oprindelig var begrundelsen for at begynde at overvåge hver eneste dansker hver eneste dag.
De oplysninger eksisterer stadig væk ikke.
Vil SF også være med til, at vi nu går i gang med at få fat i de oplysninger og får en evaluering på baggrund af de oplysninger?
Efter min sparsomme viden på området ville det konkrete eksempel, altså en voldtægt, ikke ramme det gældende strafmaksimum på 8 år.
Så der ville ikke være nogen rabat.
Så vil jeg også sige, at der i forvejen i straffeloven er en såkaldt rabat, hvor det er muligt i strafudmålingen at tage hensyn til gerningsmandens unge eller høje alder.
Så det er sådan set ikke noget, jeg så at sige er alene om.
Men det er altså grundlæggende af hensyn til, at hvis man har en ung alder, har man måske ikke den samme mulighed eller evne eller modenhed til at forudse konsekvenserne af sin handling, og det tager vi helt naturligt med.
Det gør vi sådan set ikke kun i de her meget grove sager, men det gør vi i alle strafudmålinger.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Jeg ved det ikke helt.
Var det ikke de oplysninger, som hr. Karsten Lauritzen angiveligt havde fundet frem til?
Jeg er lidt usikker på, hvad det er for nogle oplysninger, fru Pernille Skipper mener hun mangler.
Det må jo så komme an på en høring.
Hvis det åbne politi eller PET har nogle oplysninger, de vil videregive, så er det fint.
Men vi skal jo ikke sidde der og behandle kriminalitet.
Vi skal sidde og behandle overvågningssystemer og de tekniske indretninger og den slags ting, som danner grundlaget for lovgivningen, og så logningsbekendtgørelsen.
Vi skal jo ikke ind og have det der underliggende, men det ved jeg ikke helt.
Det kan jeg i hvert fald ikke lige gennemskue.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
De oplysninger, som hr. Karsten Lauritzen læste højt fra Folketingets talerstol, handler om, hvor mange gange politiet har været inde at bede om at modtage oplysninger.
Vi har ikke nogen opgørelse over, hvor mange gange de oplysninger har ført til en sigtelse, en tiltale, en domfældelse eller hvor stor vægt, de her oplysninger har haft i de enkelte sager, som er trukket ud af registrene.
Det er de oplysninger, vi mangler.
Der kan jeg afsløre, at i hvert fald Rigspolitiet har oplyst, at det kræver en manuel sagsgennemgang at få en sådan opgørelse.
Det vil sige, at vi skal helt ned i materien for at finde de her oplysninger, som er nødvendige for at finde ud af, om logning faktisk fører til, at vi fanger nogle kriminelle og får dem domfældet.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Nu sidder jeg i Folketinget for at lave lovgivning, ikke for at skrive store doktordisputatser, ph.d.-afhandlinger og lave videnskabeligt arbejde.
Hvis fru Pernille Skipper gerne vil det, skal hun gå efter det.
Jeg vil meget nødig lave den type arbejde, bare fordi jeg tilfældigvis sidder i Folketingets Retsudvalg.
Det er helt fint, hvis fru Pernille Skipper synes, at det kunne være interessant.
Det er så de store bøger, vi skal i gang med der, men jeg vil sige til hende, at hun skal gå efter det.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jeg studser lidt over, at man synes, at det er helt ligegyldigt, om revisionen bliver foretaget nu eller om 2 år.
Det er også set i lyset af, at der er en masse registreringer, men sådan som jeg har forstået det, har man ved f.eks. pædofili muligheden for, hvis man fanger en, der har brugt en computer, at se, hvilke andre computere den her computer har snakket med.
Jeg ved ikke, om det bare er mig, men jeg synes i hvert fald, det ville være rart at vide, om der er sket noget i forbindelse med det her, for ud over terrorister og hvad, der ellers måtte være, er det her sådan nogle mennesker, man virkelig ønsker at stoppe.
Derfor synes jeg, det er vigtigt allerede nu at få at vide, at der altså er gang i noget, og det altså har en effekt, og om det står mål med alle de registreringer.
Men det skal være nu, så man ved, vi har en holdning til, hvilke erfaringer vi har i Danmark, når EU kommer med noget.
Det undrer mig, at ordføreren ikke synes det.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Jamen jeg har da mange holdninger til, i hvilket omfang der skal være overvågning.
Jeg har da også mange holdninger til, i hvilket omfang vi skal have afdækket kriminalitet.
Det, som er det vigtige, er, hvor den der grænse går.
Det er jo sådan en knivsæg, vi skal bevæge os på.
Nu så jeg lige i avisen her for et par dage siden, at dansk politi rent faktisk sammen med internationalt politi har afdækket en pædofiliring.
Det er fint, og det er formentlig sket via fælles brug af logningsmulighederne.
Det kan jeg ikke se hvorfor fru Pia Adelsteen skulle være imod.
Det forstår jeg ikke helt.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jamen det er jeg bestemt heller ikke imod.
Med hensyn til det, jeg ønsker af revisionen, er revisionen en lov, i hvilken man ser på, hvilken effekt det har osv.
Det betyder ikke nødvendigvis for mig, at man ændrer på den.
Jeg ved ikke, om det betyder for fru Anne Baastrup, at man så også ændrer på den.
Hvis loven er, som den skal være, behøver man jo ikke at ændre på den.
Og det er det, der undrer mig lidt.
Man siger, at nu venter man bare på, at der kommer noget nede fra EU, og så ser man, hvad de foreslår af ændringer ud fra deres revision, som ganske givet vil være anderledes end den, vi har i Danmark.
Det er jeg da ikke i tvivl om.
Så venter man på det, og så kan man lave en revision herhjemme.
Det undrer mig, at man ikke kan se, at der herhjemme kan være en fordel i på forhånd, nu, på det tidspunkt, der er aftalt, at lave en revision for at se på, hvad der har været af fordele, og hvad der har været af ulemper.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-20:
Nu er det rent faktisk sådan, at den tidligere regering kunne have taget initiativ til en evaluering, som gjorde, at vi ikke behøvede denne revisionsbestemmelse.
Den kunne have levet op til den forpligtelse, der lå i den gamle revisionsbestemmelse.
Det har den tidligere regering ikke gjort.
Vi har så en ny regering.
Jeg må konstatere, at EU ikke er færdig, og vi har ikke inden for de næste 4 måneder – 3 måneder bliver det, hvis vi skal overholde fristerne i Folketinget – en jordisk chance for at lave en seriøs revidering af den grundlæggende bestemmelse i retsplejeloven om logningsreglerne.
Derfor kan det fysisk ikke lade sig gøre nu at lave en revision, som er seriøs.
Derfor foreslår jeg, at vi vedtager den her lov, og så laver vi en fælles aftale, der handler om, at vi prøver at finde ud af, hvad vi selv mener er et problem i de retlige rammer, som logningsbekendtgørelsen udgør.
Så har vi et grundlag for dels at gå i kødet på dem, der sidder i EU og beskæftiger sig med det, dels har vi en afklaringsfase herhjemme.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at fru Pia Adelsteen seriøst kan tro på, at vi kan lave en revision på 2-3 måneder.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-20:
På vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll skal jeg læse følgende: Liberal Alliance lægger stor vægt på borgernes retssikkerhed og friheden fra unødvendig overvågning.
Det er principper, der desværre i skyggen af logningsbekendtgørelsen har det vanskeligt i dagens Danmark.
F.eks. skønnede brancheforeningen Telekommunikationsindustrien i Danmark i marts i år, at der reelt sker 100.000 registreringer pr. borger årligt.
Da logningsbekendtgørelsen blev indført som en del af anti-terrorpakke II, var forventningen, at det ville føre til 15.000 registreringer om året pr. borger.
Liberal Alliance kan således ikke støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Der var to ting i ordførerens tale, der gjorde, at jeg blev nødt til at bede om en kort bemærkning.
Først mente ordføreren, at der ikke er nogen, der ønsker at lave noget om, for så vidt angår logningsbekendtgørelsen.
Der må jeg udtrykke, at vi i Enhedslisten meget gerne så, at man fik en langt mindre logning, end tilfældet er i dag.
Nu er der jo mange ting, man kunne forestille sig et politi og en efterretningstjeneste gerne ville have, som kunne gøre det meget nemmere at opklare kriminalitet.
Det kunne være, at man kunne se indholdet af alle sms'er; det kunne være, at der var et kamera på alle hjørner; det kunne være, at vi skulle vise pas, hver gang vi skulle med bussen; det kunne være, at vi alle sammen skulle have en chip på os.
Det ville gøre det meget, meget nemmere for politiet og efterretningstjenesten at opklare kriminalitet, men det ville jo også samtidig være et indgreb i vores personlige frihed.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-12-20:
Konventionerne skal overholdes, det er Radikale Venstres klare holdning, og derfor er vi glade for, at FN's konvention om nuklear terrorisme inkorporeres i den danske lovgivning.
Man kan naturligvis stille sig selv det spørgsmål, om det ikke allerede i dag ville betegnes som terror, hvis man foretog et nukleart angreb mod f.eks. København,
det mente juristerne ovre i Justitsministeriet nu nok.
Jeg har som ordfører læst de kritikpunkter, som er kommet frem i høringssvarene, og det skal være min opfordring, at de bliver medtaget, når vi skal gennemgå det samlede danske terrorberedskab som beskrevet i regeringsgrundlaget.
Samlet set kan vi fra radikal side bakke op om lovforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Tak for ordet.
Den her ændring, der er foreslået i straffelovens bestemmelse om terrorhandlinger, har jo helt fine intentioner.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi alle sammen kan være enige i, at nuklear terrorisme er noget, vi skal forsøge at undgå så vidt muligt.
Det er vel at mærke også noget, der allerede er ulovligt ifølge straffelovens § 192 b, og lovforslaget sigter jo så på ad lidt kringlede omveje at foretage en strafskærpelse for de her handlinger
Jeg synes, det er betænkeligt ved det her lovforslag, at lovgivningsteknikken er så dårlig.
I grove træk indfører man indholdet af en FN-konvention på baggrund af et bilag til en EU-konvention ved at henvise til nogle handlinger, som i forvejen er kriminelle i den danske straffelov, og som faktisk blev kriminaliseret på baggrund af selv samme FN-konvention.
Det bliver en smule cirkulært, og hvis der ikke var nogen, der kunne forstå, hvad jeg lige sagde der, så tror jeg heller ikke, der er så mange andre borgere, der måske synes, det er særlig gennemsigtigt, hvad det i sidste ende er, der står i vores straffelov.
Jeg synes, det er almindelig god pli – det synes vi i Enhedslisten – at man lovgiver, så lovgivningen er gennemsigtig og overskuelig for borgerne, også selv om det handler om noget så verdensfjernt som nuklear terrorisme.
Det er en sygdom, som både det her forslag og den allerede eksisterende § 114 a i straffeloven lider af.
Det er nogle bagvedliggende konventioner, der henvises til, som er beregnet til at bekæmpe forskellige former for terrorisme, men også medtager nogle andre kriminelle handlinger.
I det hele taget komplicerer det retstilstanden temmelig meget.
Som sagt mener jeg også, ligesom Institut for Menneskerettigheder har påpeget i sit høringssvar, at det her lovforslag har en cirkulær effekt, altså at man lige så vel ville kunne indføre samme retstilstand ved at hæve strafferammen i den eksisterende § 192 b, hvilket jeg jo synes ville være en bedre måde at gøre det på, for at gennemsigtigheden i vores straffelov blev øget.
På den baggrund vil Enhedslisten kaste sig ud i udvalgsarbejdet og se, hvad det kan føre til, men er som udgangspunkt skeptiske over for, at vi er i gang med at kriminalisere noget, der formentlig allerede er omfattet af den danske straffelov, og samtidig komplicere retstilstanden og sænke gennemsigtigheden i vores straffelov.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg er som sagt tilfreds med den lovgivning, som vi har i øjeblikket, og jeg er sådan set enig med fru Pernille Skipper i, at man skal behandles anderledes, når man er under 18 år.
Det bliver man jo også i det system, vi har i dag.
Det er ikke sådan, at unge under 18 år skal direkte i fængsel sammen med hårdkogte kriminelle.
Der er så en række andre ting, man kan idømme dem, bl.a. ungdomssanktion, og jeg tror godt, at nogle unge på 14 år – bl.a. er der jo nogle, der er inde i det i øjeblikket, så det kan vi jo se nærmere på i udvalgsbehandlingen – kan få noget ud af en ungdomssanktion i stedet for at få en samtale med en socialrådgiver.
Det sidste kunne være konsekvensen, og det vil være konsekvensen, hvis vi nu vedtager det her lovforslag, som vi i Venstre er imod.