runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Der er ingen tvivl om, at vi i øjeblikket rammes af den internationale økonomiske krise, og at den vil påvirke dansk økonomi og ledighed i den kommende tid.
Det er meget svært at spå om, hvor omfattende krisen bliver, og dermed også om, hvad konsekvenserne bliver i detaljer.
Mig bekendt har vismændene ikke undervurderet nedturen, men det skal jeg ikke afgøre.
Jeg kan bare sige, at vismændenes prognose ikke i sig selv er afgørende for regeringens politik.
Regeringen tager bestik af mange prognoser, og vi udarbejder i øvrigt også selv vore egne prognoser.
Selv om der selvfølgelig er usikkerhed om, hvor omfattende krisen bliver, vil jeg gerne pointere, at regeringen tager den økonomiske krise meget alvorligt, og vi har allerede taget fat på problemet.
Et af de store problemer er, at bankerne i lyset af den store usikkerhed og de store tab har strammet til på kreditterne og ikke låner ud, heller ikke til sunde og veldrevne projekter.
Derfor har vi jo netop i Folketinget med bankpakke II bevilget 100 mia. kr. til øget likviditet for bankerne og realkreditinstitutterne.
Samtidig er det vigtigt, at der stadig er efterspørgsel i samfundet, da det er med til at holde beskæftigelsen i gang.
Netop nu indfases den anden og største del af skattepakken fra 2008, nemlig den del, der er målrettet mellem- og lavindkomsterne.
Det øger købekraften i samfundet og dermed også efterspørgslen efter arbejdskraft.
Og vi skal videre ad den vej.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-04:
Vi spurgte også ind til det her problem i sidste uge - vi spurgte både velfærdsministeren, finansministeren og beskæftigelsesministeren - og der fik vi også at vide, at det var et spørgsmål om at vente.
Man skulle ikke foretage sig noget nu.
Det var et spørgsmål om timing og tidspunkt.
I sidste uge sagde velfærdsministeren, at man blev rådgivet af de her vismænd, som mener, at man skal vente.
Begrundelsen var, at der stadig væk var alvorlig mangel på arbejdskraft i andre dele af erhvervslivet.
Nu vil regeringen så også lytte til virksomhederne og først derefter komme med et bud på, hvad der kan gøres.
Nu kommer fagbevægelsen med tal, som ikke ser gode ud, vi ser hver eneste dag fyringer på fyringer på fyringer, og erhvervslivet, økonomer og professorer og mange andre siger, at der skal ske noget nu, inden det går galt.
Jeg har to klokkeklare spørgsmål: Hvad er det, regeringens vismænd skal sige, før regeringen gør noget?
Hvad er det, virksomhederne skal sige, som regeringen ikke kan se hver dag, før regeringen gør noget?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Og regeringen har handlet på krisen hele vejen igennem med to bankpakker, fordi krisen jo sådan set er opstået i den finansielle sektor; med en finanslov, som i den form, den blev vedtaget, jo adskiller sig fra den, vi fremsatte i august, og som yder et direkte bidrag til dansk økonomi på 16 mia. kr., hvilket er noget af det mest ekspansive i hele Europa.
Så sent som i sidste uge kom der en infrastrukturpakke, hvor vi fremrykker offentlige investeringer for 5 mia. kr. og vel at mærke også gør det i en form, hvor pengene kommer ud at rulle også nord for Limfjorden, for noget af det, der er lagt ind, er jo en ekstraordinær forhøjelse på ½ mia. kr. til Vejdirektoratets vedligeholdelseskonto.
Jeg ved selvfølgelig godt, at vejnettet i det nordjyske er lidt nyere end så mange andre steder i landet og derfor måske ikke har det samme vedligeholdelsesefterslæb, men jeg forudser nu alligevel, at der skal ske noget i hele landet.
Jeg imødeser også, at der skal handles mere.
Skattereformen er første mulighed, og dertil kommer så, at vi altså har den her dialog med erhvervsliv og lønmodtagerorganisationer.
For man er nødt til at tage højde for, at det ikke er så let, at man bare lige kan gøre det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Jeg er meget ked af, at finansministeren gør det, han siger man ikke skal gøre, nemlig at holde foredrag.
Finansministeren foredrager om, hvor god regeringen har været igennem de seneste år.
Når noget er gået godt og vi har en lav arbejdsløshed, så er det regeringens fortjeneste.
Nå, skulle vi nu ikke prøve at se, om vi kunne hjælpes ad med at få bragt den der ledighed ned og undgå, at der bliver flere afskedigelser end højst nødvendigt?
Selvfølgelig er der ting, der kommer til os udefra.
Men jeg synes bare, at det, i stedet for at holde foredrag om alle de der ting, drejer sig om at se fremad.
Hvad kan vi gøre i fællesskab for at sørge for, at de folk ikke bliver afskediget?
Jeg synes, det er klogt at tænke på, om det, i stedet for at man udbetaler understøttelse hver eneste ugedag til folk for ingenting at lave, så måske var bedre at investere i noget, som vi alligevel skal have måske om et år eller til næste år.
Det synes jeg ville være klogt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Men det er bestemt også grundlæggende en klog tanke, hvis det kan gå hånd i hånd med det, der også må være et vigtigt synspunkt, nemlig at vi ikke, for at gøre noget kortsigtet, kommer til at stå med nogle problemer på den lidt længere bane - problemer, der er større, end de ellers ville være.
Der bliver jeg bare nødt til at gentage, at det ikke er så let.
Var det så let, at en beslutning om lige nu og her at fremrykke offentlige investeringer i et eller andet omfang eller at gøre nogle andre ting, tage penge op af kassen, ville betyde, at Danmark kunne styre sig uberørt fri af krisen uden den mindste stigning i ledighedstallet, og uden at det ville svække vores position på den anden side af krisen, så ville jeg da gøre det.
Der findes da ikke én politiker her på Tinge, der ikke kerer sig om, at arbejdsløshedstallet stiger.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Jeg tror ikke, at nogen skal fornægte, at det kan være godt med offentlige investeringer.
Det er kloge investeringer, hvis det er noget, vi skal have lavet i fremtiden, men det er også klogt i forhold til beskæftigelsen.
Det næste er jo, at også alternativ energi er et område, som regeringen de sidste 7 år har forsømt at få investeret noget i.
Der er så mange ting, der kunne laves.
Det, der er problemet her, er, at hvis man sidder stille og ser på, at vi får 50.000 flere ledige, så får vi en stor udbetaling fra statskassen til de folk, der skal have understøttelse; det er passive midler.
Det, vi taler om her, er at gøre en indsats nu for at beholde folk i arbejde og sørge for, at de ikke bliver afskediget.
Vi skal have noget uddannelse stablet på benene, måske på de områder, hvor vi stadig væk mangler folk, altså så vi kan få flyttet folk fra de steder, hvor vi har for mange, til de steder, hvor vi har for få.
Det er sådan nogle ting jeg mangler at høre fra regeringen.
Jeg har intet hørt om, hvad man vil gøre for at gøre noget, der er klogt, både på det korte og på det lange sigt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Jeg kan sige ganske kort, at vi er meget optaget af, at kommunerne fremadrettet vil kunne løfte de nye opgaver, som de får på beskæftigelsesområdet.
Og så skal det selvfølgelig også sikres, at kommuner med relativt mange ledige i udgangspunktet også har mulighed for at løfte den nye opgave.
Derfor er det helt centralt for den omlægning, der nu skal finde sted på beskæftigelsesområdet, at vi ikke risikerer, at det medvirker til at slå bunden ud af kommunekasserne.
Vi overvejer for tiden forskellige modeller for kompensation af kommunerne, som skal sikre, at kommunerne under et forbliver robuste, og at den enkelte kommune forbliver robust, også når og hvis - men det er jo nok når - der opstår udsving i ledigheden.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Tak for besvarelsen af spørgsmålet.
Det kan godt være, at der er nogle, der synes, at jeg er lidt tidligt ude, men jeg er interesseret i at høre, hvordan det kan være, at regeringen laver det ene løftebrud efter det andet.
Her havde man sagt: Nu vil vi lige vente og se, hvordan de jobcentre, der er blevet flyttet over i forbindelse med kommunalreformen, fungerer.
Og der ved vi jo godt, at det er sådan, at regeringen har valgt at straffe fagbevægelsen og til dels også Socialdemokratiet, fordi man ikke ville være med til at nedsætte dagpengene.
Men spørgsmålet er, om det er klogt i en tid, hvor vi har behov for, at vi kan løfte sammen.
På arbejdsmarkedet vil vi fremover få 98 arbejdsmarkeder, hvor hver kommune kun er interesseret i sine egne borgere.
Og vi ved, at vi har meget behov for at kunne skifte og pendle mellem arbejdsstederne og kommunerne, alt efter hvor man bor.
Så jeg er meget bekymret for, om det kan lade sig gøre at finde en model, der gør, at man bliver kompenseret for de udgifter, man rent faktisk får.
For jeg tror, at finansministeren har fuldstændig ret i, at når ledigheden stiger, skal man finde et system, der gør, at kommunen ikke skal spare penge på de gamle og på børnene og på skolerne, sådan som vi har set det på andre områder, når man har taget områder væk fra staten og amterne og givet til kommunerne.
Vi skal sikre os, uanset om vi kan have en strid om, om det her er klogt eller ej, at kommunerne ikke står i den situation, at de er nødt til at spare på beskæftigelsesindsatsen for at kunne løse de opgaver, som vi i dag løfter i fælles flok fra statens side.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
I modsætning til spørgeren har jeg nu det synspunkt, at det er positivt, at en kommune er interesseret i sine egne borgere, og at kommunen som myndighed sådan set er den offentlige myndighed, der jo logisk set har den stærkeste interesse i, at mennesker bevarer deres tilknytning til arbejdsmarkedet, og at folk kommer i beskæftigelse.
Det er positivt, fordi det aflaster kommunens økonomi, det er positivt, fordi det sådan set giver kommunen en ekstra indtægt i form af skat, det er positivt, fordi vi ved, at det at være i beskæftigelse betyder alt for så mange andre ting, også hjemme i familien omkring opdragelse osv.
Så det at fastholde en høj beskæftigelse er ubetinget positivt, og derfor er det fornuftigt, at kommunerne spiller en hovedrolle her.
Det er de ting, vi arbejder med, og jeg kan betrygge spørgeren med, at vores intention sådan set er den samme som spørgerens, nemlig at det her skal komme til at virke.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Hvordan vil ministeren sikre sig, at kommunernes økonomi bliver så robust, at de kan klare den stigende ledighed, når regeringen har besluttet, at hele jobcenterfunktionen med udbetaling af ydelser skal flytte fra staten til kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Jeg ville ønske, der var en køreplan for krisen.
Jeg håber meget, at det, som den amerikanske præsident er i gang med, nemlig at stimulere amerikansk økonomi, at få spredt optimisme i amerikansk økonomi, er en af de brikker, der vil få det hele til at falde på plads.
Det, vi kan gøre i Danmark, er nu at lytte til de råd, vi får fra virksomheder, fra arbejdsmarkedets parter, fra beskæftigelsesregionerne, sådan at vi på et tidspunkt kan træffe de rigtige beslutninger, der gør, at vi kan få vendt økonomien.
Desværre er der ikke en køreplan, men hvis hr. Thomas Adelskov kender en køreplan, synes jeg, at det kunne være rigtig, rigtig rart, hvis der blev skrevet en kronik om den i en af landets aviser, sådan at vi kunne se, hvordan den forholdt sig til den faktiske udvikling.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-04:
Nu kan vi høre, at regeringen så håber på, at amerikanerne løser problemet, eller man kunne også håbe på, at tyskerne løser problemet, for i Tyskland har de besluttet sig for at sætte gang i offentlige investeringer.
Det har USA også besluttet sig for at gøre.
Der gør man noget.
Men regeringen har ikke tænkt sig at gøre noget, den vil lytte, men der er jo allerede givet masser af gode råd.
Lad os komme i gang med klimainvesteringer, sådan at vi får gang i beskæftigelsen herhjemme.
Så spørger beskæftigelsesministeren mig her i det, der i øvrigt hedder spørgetiden til ministrene, om der er en køreplan, og hvis Socialdemokraterne kender den køreplan, vil han gerne vide det.
Jeg vil sige til beskæftigelsesministeren: Jamen toget er allerede kørt, krisen er i gang.
Og det er derfor, vi siger: Kom nu med på vognen, og få sat gang i nogle initiativer, der gør, at krisen ikke udvikler sig i katastrofal retning i det her land.
Lad os nu få gang i de offentlige investeringer, lad os nu få gang i bygning og renovering af skoler, lad os få gang i bygning af almene boliger, og lad os få gang i klimainvesteringer, så vi kan få nedbragt den høje ledighed og få nogle af de tusindvis af mennesker, som er blevet fyret, i beskæftigelse igen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Vi har for 2009 vedtaget den mest ekspansive finanslov i EU, den mest ekspansive finanslov igennem adskillige år i Danmark.
Vi har taget initiativet til de skattelettelser, der nu kommer.
Vi har fremrykket investeringer som følge af transportforliget.
Vi har bevilget 15 mia. kr. til hospitalsbyggeri.
Der er lagt en trafikplan for de kommende år, en infrastrukturplan på 94 mia. kr.
Skattereformen er netop blevet fremlagt, og regeringen har annonceret, at vi skal begynde at forhandle om skattereformen plus øvrige initiativer.
Vi skal drøfte kommunernes økonomi på et tidspunkt osv.
Derfor er det et forkert billede, der gives, når hr. Thomas Adelskov siger, at vi ikke gør noget.
Vi er i den privilegerede situation, at vi har ført en ansvarlig økonomisk politik igennem årene, nemlig at vi ikke har lyttet til hr. Thomas Adelskovs råd igennem tiderne om at bruge 2 kr., hver gang vi fik 1 kr. i kassen, og det gør, at vi nu kan træffe de rigtige beslutninger på det rigtige tidspunkt, og det, vi skal sikre, er, at vi ikke gør noget, der modarbejder en rigtig løsning.
Frank Aaen (EL), 2009-02-04:
nr. S 1180
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Det man må man jo give spørgeren og spørgerens parti.
I den anbefaling har man været vedholdende også i alle de år, hvor det gik godt, og hvor regeringen jo klogt valgte at holde sig for ørerne og ikke lytte til de råd, der flød fra venstrefløjen om bare at bruge overskuddet, men hvor vi jo altså i stedet valgte at afdrage på gælden.
Jeg er sådan set meget åben over for, at der skal handles.
Jeg betragter selv det lave arbejdsløshedstal som en af regeringens absolut største succeser, et kæmpe socialpolitisk fremskridt.
Det har vi naturligvis ikke lyst til at gamble væk.
ville jeg da gerne gøre det.
Men det her handler også om timing.
Der må jeg så henholde mig til, at regeringen løbende følger det her.
Allerede i morgen holder vi møde med beskæftigelsesrådene i det jyske og fynske for at få et mere præcist indblik i, hvor udfordringerne er, og hvad den kloge måde at handle på er.
Carsten Hansen (S), 2009-02-04:
Er ministeren enig i, at de meget dystre ledighedsudsigter med op mod 100.000 ledige ved udgangen af 2009 pålægger jobcentrene i kommunerne en så stor og vanskelig opgave, at det vil være bedst at udsætte beslutningen om overflytning af de statslige dele af jobcentrene til kommunerne, indtil efter den igangsatte evaluering er overstået?
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Vil ministeren oplyse, hvor smertegrænsen går for, hvornår der skal gøres en ekstraordinær indsats over for den stigende arbejdsløshed, som bl.a. AE-rådet skønner kan nå op på 100.000 til efteråret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Jamen jeg skal så afstå fra at klage over, at klokken nu er 14.05 og ikke 14.00, selv om det kunne være relevant at trække frem, når der nu spørges til, hvornår jeg har tænkt mig at gøre noget i forhold til den stigende arbejdsløshed.
Der er jeg jo så dømt 5 minutter forsinket, kan man sige.
Men i virkeligheden skulle spørgsmålet måske snarere gå på, hvordan og ikke hvornår der skal reageres.
Når man spørger hvornår, hviler det jo sådan set på den vildfarelse, at regeringen ikke gør noget.
Og regeringen gør noget.
Vi har lagt noget nær Europas mest ekspansive finanspolitik frem.
Vi gennemførte i efteråret en bankpakke I og her efter nytår en kreditpakke af et ret betydeligt omfang.
Så sent som i sidste uge indgik vi en infrastrukturaftale bl.a. med spørgerens eget parti, hvor et af elementerne jo var en fremrykning af offentlige infrastrukturinvesteringer på 5 mia. kr., 2 ½ mia. kr. i indeværende år og 2 ½ mia. kr. næste år.
Det er et beklageligt faktum, men det er ikke et faktum, man kan trylle væk.
Derfor må vi imødese en periode, hvor de økonomiske lyspunkter er forholdsvis få, og hvor flere danskere vil kunne mærke eftervirkningerne af finanskrisen meget direkte.
Vi følger udviklingen ganske nøje, vores ageren med infrastrukturaftalen i sidste uge viser også, at vi har paratheden til at handle, og der vil være en række stationer hen over foråret, hvor den mulighed genopstår.
Det første, jeg kan få øje på, er jo hele diskussionen om skattereformen, hvor vi fik et udspil her i ugen, og hvor vi jo om relativt kort tid tager hul på politiske forhandlinger.
Regeringen har jo det udgangspunkt, at der er mulighed for, at man kan indfase skattereformen på en sådan måde, at den i sig selv også vil være et aktuelt bidrag til at stimulere dansk økonomi.
Så spørgsmålet er ikke hvornår, men hvordan, og vi handler som sagt.
Må jeg så ikke bare til sidst sige, at selv om det er svært at få øje på lyspunkterne, kan man dog trods alt finde en vis trøst ved, at det udgangspunkt, vi har i Danmark, er godt og solidt, og selv med de sidste nye ledighedstal kan man konstatere, at arbejdsløsheden er så lav, som den nogen sinde har været siden 1974.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Jeg har også forstået, at det drejer sig om at få folk til at arbejde noget mere.
Derfor vil jeg foreslå, at finansministeren lige napper 5 minutter ekstra i aften, så vi indhenter det, så der ikke går noget til spilde i kampen for at sikre, at folk ikke bliver arbejdsløse.
Det, vi ved, er jo, at der er rigtig mange arbejdsfordelingsordninger i gang.
Der kan man ikke afskedige.
Vi frygter, at når vi kommer en 3 måneder længere frem - det er også det, prognoserne siger - bliver der rigtig, rigtig mange tusinde mennesker afskediget i Danmark.
Jeg tror, hverken bankpakke, kreditpakke eller skattelettelser er noget, der giver særlig meget.
Jeg har også lagt mærke til den infrastrukturaftale, ministeren taler om, og der er ikke sket meget nord for Limfjorden.
Jeg må sige, at vi skal vente længe på, at det skal kunne styrke beskæftigelsen på det område.
Men det kan godt være, at det er med til at gøre noget.
Jeg synes bare, at i stedet for at vi ser på, at arbejdsløsheden bliver fordoblet på et enkelt år måske, som prognoserne er - regeringen siger selv 87.000, AErådet siger 100.000 - så er der da behov for, at vi gør en ekstraordinær indsats.
De småting, der kom med finanslovaftalen, var jo kommet alligevel.
Jeg taler om at gøre en ekstraordinær indsats.
Jeg tror, vi skal gøre en ekstraordinær indsats.
Det kan være på uddannelsesområdet, det kan være på området for offentlige investeringer - vi kan fjerne anlægsloftet i kommunerne.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-04:
Da flere virksomheder oplever en nedgang i produktionen og står over for en større fyringsrunde, hvad mener ministeren da, at der skal gøres for at undgå fyringsrunder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Når vi gør det regnestykke op for 2007, er det 74 pct.
Det vil sige, at det stort set er den samme dækning, man får nu, som man fik i år 2000, dengang hr. Frank Aaen havde sin drømmeregering.
Vi er naturligvis lige så bekymrede over udviklingen og for de mange, der rammes af ledighed og vil opleve, at deres økonomi bliver presset, men den måde, vi hjælper de ledige på, er ved at få dem tilbage i arbejde så hurtigt som muligt.
Vi er meget opmærksomme på den aktuelle udvikling på arbejdsmarkedet, og vi er løbende i overvejelser om, hvordan vi bedst muligt afbøder virkningerne af finanskrisen.
Frank Aaen (EL), 2009-02-04:
Svaret er vel nærmest: Ingenting.
Altså, regeringen vil ikke gøre noget som helst i den aktuelle situation.
Jeg kunne forstå på diskussionen, der var før, at regeringen synes, at arbejdsløsheden skal meget højere op, før man mener, det er nødvendigt at gøre noget, og det kan regeringen jo så mene, men det ændrer jo ikke noget for de mennesker, der faktisk bliver arbejdsløse i dag.
Vi hører dagligt om massefyringer, og de mennesker, som dér bliver arbejdsløse, får altså med kort varsel halveret deres indkomst.
Hvis man tager en ganske almindelig lønmodtager, så er 15.000 kr. om måneden i understøttelse cirka det halve af, hvad der er en normal indkomst, og man kan ikke bare kan gå ud og finde et andet job og slet ikke til den løn.
Har regeringen overhovedet ingen forståelse for, hvilken katastrofe der ligger i, at mennesker får halveret deres indkomst?
Vi har jo hørt om, at ægtefæller begge med kort tid imellem bliver fyret, så familien får sin totale indkomst halveret.
Har regeringen ikke noget svar til dem?
Skal de bare bide tænderne sammen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Jeg nærer sådan set ingen illusioner om det her.
Jeg har reserveret hver eneste onsdag fra nu af og resten af sæsonen for at kunne besvare de her spørgsmål.
Så der kan spørgeren være helt rolig.
Det, der er afgørende, er jo, at vi træffer nogle ordentlige beslutninger på det rigtige tidspunkt, og som jeg forklarede før, har vi jo løbende taget en række initiativer.
Nu ved vi, at der i kølvandet på skatteforslagene jo også vil være en række forhandlinger.
Vi skal drøfte økonomi med kommunerne senere på året osv.
Men for mit vedkommende er det da lige så bekymrende, at ledigheden stiger.
Jeg er da også ærgerlig over, at den her krise giver sig udslag i stigende ledighed Danmark.
Jeg appellerer bare til, at vi nu træffer de ordentlige beslutninger på det rigtige tidspunkt.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-04:
Jamen så vil jeg da godt melde mig på banen til at stå her sammen med ministeren de næste mange onsdage.
Det glæder jeg mig rigtig meget til.
Ministeren sagde, at det er godt, at vi ikke har lyttet til oppositionen.
Jeg kan sige så meget, at vi før valget ønskede en skattekommission; det gjorde regeringen ikke, det gør den nu.
Vi ønskede at suspendere SP-ordningen; det kunne regeringen ikke se, men det kom den så også til.
Vi sagde, at fire jobsøgninger om ugen ikke var nogen god idé; ministeren har så nu også fundet ud af, at det havde vi ret i.
Hvornår vil man så komme tilbage med en rigtig god idé om offentlige investeringer?
Hvornår vil man komme tilbage med en ændring af de supplerende dagpenge og sige, at det alligevel ikke var nogen god idé?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Når det rette tidspunkt er inde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Vi kan jo se, at man under den socialdemokratiske regering gik fra 300.000 ned til 140.000 ledige, og så er ledigheden faldet en smule mere under den nuværende regering.
Så alle har vel lod og del i det, og måske har den nuværende regering den mindste del.
Men det rigtige spørgsmål at stille vil vel være: Hvornår er det rigtige tidspunkt at sætte noget i gang?
Det er jeg ikke sikker på ministeren kan svare på i dag, men det spørgsmål vil jeg så stille om 14 dage, når der er mulighed for at gøre det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Det, der jo desværre er kendsgerningen i øjeblikket, og som spørgsmålet her også er udtryk for, er, at den viden, vi har i de officielle statistikker, stensikkert ikke svarer til virkeligheden.
Vi ved i dag, at det går meget stærkt med arbejdsløsheden, og at januartallene nok er betydelig værre, end vi havde regnet med.
Derfor er der behov for, at vi tager ud og møder de regionale beskæftigelsesråd, møder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og møder en række virksomheder for at høre deres forslag til, hvad der kunne afbøde den stigende ledighed og sikre beskæftigelse.
Så er jeg bare nødt til at kommentere en ting, som hr. Leif Lahn Jensen rejste: Jeg tror ikke, at jeg har udtalt mig om, at lønningerne eller lønstigningerne er for høje.
Jeg tror, at det står på hr. Lahns manuskript fra den socialdemokratiske PØ-afdeling, at det er godt at spørge om.
Jeg tror faktisk ikke, at jeg har talt om de her ting.