runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Sådan vurderer jeg det umiddelbart.
Jeg forventer, at vi i løbet af det kommende år får ret hårde forhandlinger i EU-sammenhæng om omfordeling af den opgave, som vi står foran i 2030, med en samlet CO2-reduktion i EU på 40 pct.
Det bliver ikke nogen nem opgave, kan jeg godt sige, og Danmark kommer til at tage en ret betydelig andel, da vi jo har et højt BNP.
For regeringen er det helt afgørende, at vi kender det mål for 2030, inden vi går i gang med energiforhandlinger.
Men jeg har en forventning om, at vi kommer i gang med energiforhandlinger i løbet af 2017, efter vi har fået kendskab til den endelige fordeling i EU.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg kan godt forstå behovet for at vide, hvad EU melder ind i forhold til 2030.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi i Danmark bliver nødt til at skrue op for vores målsætninger, altså 40 pct.
Selv om EU kommer frem til 40 pct. i 2030, så bliver kun 40 pct. ikke målet for Danmark, eftersom vi har et, som ministeren netop siger, højt bruttonationalprodukt.
Derfor bliver vi også nødt til at levere mere i 2030.
Jeg ser frem til forhandlinger om det.
Det andet element, jeg gerne vil spørge ministeren om, er om fremskrivningen.
Det er blot, fordi der har været mange rygter og myter om, hvad fremskrivningen egentlig indeholder.
Og jeg vil bare gerne have ministeren til at bekræfte to ting, nemlig at fremskrivningen ikke indeholder den landbrugspakke, som lige nu bliver forhandlet, eller det udspil, som regeringen har lagt frem, og at fremskrivningen heller ikke indeholder den vedtagne finanslov, men udkastet til finansloven.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Vi skal hele tiden gøre noget, og det gør vi også, men det er selvfølgelig også afgørende, at vi kender opgaven, inden vi kaster os hundrede procent ind i den.
Det er jo derfor, vi har besluttet os for, at nu skal vi i gang med hårde forhandlinger i EU, og det bliver ganske alvorlige forhandlinger dér, hvor vi sikrer, at Danmark kommer så godt ud af det som overhovedet muligt.
Det fokus vil jeg vælge at have.
Og så vil jeg sige, at opgaven derefter bliver sådan, at jeg forventer, at vi sammenkalder Folketingets partier og forhåbentlig bliver enige om, hvordan vi håndterer den opgave og udfordring frem mod 2030.
I forhold til biomasse vil jeg sige, som jeg sagde før i svaret til hr. Søren Egge Rasmussen, at regeringen er ret optaget af, at den biomasse, vi anvender i Danmark, er certificeret.
Vi arbejder også på – og det kunne være godt – at vi kunne få nogle EU-mål på det her område, så det ikke bare er nationale mål.
I den her sammenhæng er det faktisk fornuftigt at have nogle fælles regler i EU om, hvad det er for en biomasse, vi anvender på de europæiske kraft-varme-værker.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Jeg vil også godt kvittere for det brede flertal, vi har om langt, langt det meste, også selv om det ikke er det hele, vi er enige om.
I dag har vi jo så diskuteret nogle af de klimapolitiske målsætninger, som vi ikke er helt enige om, men det er dog glædeligt, at klimaet ser ud til at arte sig, og at vi måske rammer de 40 pct. alligevel.
Det, jeg godt vil spørge ind til, er nogle af de ting, som ligesom er blevet rejst.
Der blev talt om biomasse før, og jeg vil sige, at jeg har en miljømæssig bekymring, hvis der kommer alt for meget biomasse, og jeg har måske mest den bekymring, fordi vi lige nu har en afgiftsstruktur, som i for høj grad ligesom tilskynder til det.
Så jeg er lidt bange for det, og jeg vil høre, om ikke ministeren kan dele den bekymring.
Ministeren sagde lige før som svar til hr. Søren Egge Rasmussen, at han ikke så noget alternativ til biomassen, men jeg tror, at jeg ser mange alternativer til biomassen, f.eks. i fjernvarme, i for at undgå, at vi får alt for meget biomasse ind i systemet.
Så kunne jeg måske også godt tænke mig at høre, når vi nu ved og ministeren har sagt et par gange i dag, at vi får et reduktionsmål i den høje ende – tror jeg ministeren har kaldt det – fra EU til næste år, hvad ministeren så tænker.
Skal vi så ikke i gang med at gøre noget, f.eks. på landbrugs- og transportområdet, eller skal vi bare vente og tro, at det bliver billigere af at vente?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg deler fuldstændig hr. Mikkel Denckers udlægning.
Jeg oplevede overalt, hvor jeg kom frem, at der var stor anerkendelse af den indsats, som Danmark gør, og jeg var også meget glad for at kunne repræsentere et bredt flertal i Folketinget, som jo står bag, at Danmark står så stærkt med hensyn til grøn omstilling.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg er glad for at høre, at det er den fokus, regeringen vil lægge, når man vil realisere de reduktionsmål, man vil fastsætte.
En anden ting, som jeg vil høre ministeren om, er, om ministeren havde den samme oplevelse som jeg.
Nu ved jeg, at vi begge sammen med mange andre medlemmer af Energiudvalget var i Paris til det her COP21-møde i sidste uge.
Der var det også min oplevelse, at der faktisk var en bred anerkendelse af Danmark, og der var ikke mange fra udlandet, der talte negativt om Danmark.
Nu ved jeg godt, at jeg ikke er valgt for at komme til udlandet for at få ros, men er ministeren enig med mig i, at billedet i udlandet er, at Danmark gør det godt, og ikke så negativt, som venstrefløjen prøvede at tegne det i danske medier?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg er meget enig med hr. Mikkel Dencker i, at der er rigtig store potentialer inden for energibesparelser, energieffektivitet, i det hele taget en fornuftig udnyttelse af energien.
Det er også min forventning, at det bliver et centralt område og fokuspunkt og element, når vi skal tilrettelægge energipolitikken frem mod 2030.
Men jeg tror også, at vi må erkende, at ét element ikke kan gøre det alene.
Det bliver en kombination af flere elementer, der skal sikre, at vi når målet i 2030.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg noterede mig, at ministeren nævnte, at regeringen vil fastsætte nationale reduktionsmål for CO2-udledningen i 2017.
Det er jo ikke lige Dansk Folkepartis kop te, men vi anerkender, at det er det, regeringen vil.
Når man så skal til at realisere de reduktionsmål, som ministeren vil fastsætte, håber jeg, at man vil satse på energibesparelser i stedet for kaste sig ud i flere dyre projekter, hvor man opfører grønne energiprojekter, som skal støttes f.eks. med PSO-midler opkrævet over elregningen, men i stedet fokusere, som jeg sagde, på energibesparelser.
Vi kan vel godt være enige om, at det at spare overflødigt energiforbrug væk er en langt bedre energipolitik end at subsidiere ny energi.
Det er god økonomi for den enkelte familie, for den enkelte virksomhed, men også for samfundet som helhed.
Er vi enige om det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg vil sige det på den måde, at den indeholder alt, hvad der er vedtaget i Folketinget, og om den indeholder den vedtagne finanslov eller forslaget til finanslov, vil jeg vælge at besvare via et skriftligt spørgsmål, hvis spørgeren ønsker det.
Og så vil jeg svare på et tidligere spørgsmål, som spørgeren var inde på, nemlig spørgsmålet om, hvordan basefremskrivningen er gennemført, altså om det er på samme grundlag som tidligere.
Og der kan jeg bare sige, at vi har gennemført basefremskrivningen på samme grundlag, som den tidligere regering gjorde sidste år.
Når vi taler 2030, er det, fordi det næste mål, som Danmark skal sætte sig her, jo er en opfølgning på den aftale, der forhåbentlig bliver lavet det kommende år i EU, hvor vi fordeler opgaven mellem landene.
Og efter det skal der sættes et reduktionsmål frem mod 2030, og derfor er det naturligt for regeringen, at vi tager det i den sammenhæng.
Så kan jeg bekræfte, at de analyser, som man spørger ind til, om skatter og afgifter, forventer jeg at vi i løbet af de kommende måneder kan præsentere hovedparten af.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Altså, jeg synes jo, det er rigtig klogt af Dansk Folkeparti at sammenkoble det, at man har placeret en bestemt statsminister i statsministerstolen, med det at starte med at være, kan man sige, tro mod det og så ikke rende rundt som De Konservative nu og lave et flertal uden om.
Men skal man forstå det sådan, at det vil Dansk Folkeparti ikke?
Socialdemokraternes respons på det var jo netop, at man er nødt til at forhandle med sin minister.
Så jeg er sådan set enig med hr. Mikkel Dencker i, at det er sådan, man må gøre som ansvarligt parlamentarisk grundlag, men er det nyt, at Dansk Folkeparti så vil afstå fra det andet, eller hvad?
Tak for det.
Ministeren siger, at man er imod et nationalt mål, men at man godt vil være med til at lave en plan for, hvordan vi kan komme op mod de 40 pct.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Ethvert parti må jo tilrettelægge sin taktik, som man vil.
Jeg mener, at den rette vej havde været at forhandle sig til det i mindelighed med regeringen.
Nu har Det Konservative Folkeparti valgt at fremsætte det her beslutningsforslag, fordi man vidste, at der var flertal sammen med hele venstrefløjen, og så kunne man tvinge sine ting igennem på den måde.
Det kan man jo vælge at gøre.
Jeg havde foretrukket, at Det Konservative Folkeparti havde forhandlet tingene igennem sammen med regeringen og Dansk Folkeparti og f.eks. Liberal Alliance.
De borgerlige partier bakker jo op om den regering, der er, og så havde det vel været naturligt, at man forhandlede sig frem med regeringen frem for at stemme den ned.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg vil gerne følge op på det her med, om De Konservative begår en dødssynd ved at skabe et flertal sammen med centrum-venstre, og jeg vil bare spørge, om det er en ny strategi fra Dansk Folkepartis side, og om Dansk Folkeparti aldrig kunne forestille sig i fremtiden at stemme sammen med centrum-venstre, f.eks. om gmo'er.
Vi har set det tidligere i forbindelse med bisfenol A-sutteflasker.
Er det sådan generelt, at man ikke kan forestille sig områder, hvor man var enig med centrum-venstre, og at man ikke kan stemme sammen med dem, fordi man ikke må på grund af loyalitet over for regeringen?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Det er jo rigtigt, at vi alle sammen har mål, og hr. Søren Egge Rasmussens og mine mål er sikkert ganske forskellige i rigtig mange sammenhænge.
Men bare fordi der er flertal i Folketinget for nogle mål, som ikke er mine, så tilslutter jeg mig ikke.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Nu synes jeg, vi er inde ved kernen af debatten.
For jeg synes, det er et meget interessant nyt politisk signal fra Dansk Folkeparti, hvis Dansk Folkeparti ikke forestiller sig på noget tidspunkt at kunne bringe en regering i mindretal, fordi det er en dårlig taktik, og fordi man hellere skal forhandle med regeringen.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti har deponeret sine fremtidige forhandlingsmuligheder hos regeringen.
Så vil jeg spørge: Hvorfor sidder Dansk Folkeparti så ikke bare i regering, for det er vel det, man normalt gør i en regering?
Jeg vil notere mig det her, og jeg vil sige, at nu forstår jeg langt bedre, hvorfor Dansk Folkeparti løb fra deres dagpengeløfter.
Det er åbenbart den nye taktik.
Men tak til ordføreren for at gøre klart, at Dansk Folkeparti ikke mener, det er muligt fremtidigt at skabe flertal sammen med centrum-venstre.
Det var nyt for mig, men tak for den oplysning.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Som jeg har sagt et par gange i dag, går Dansk Folkeparti ikke ind for de her klimamål, så derfor kan vi ikke støtte, at der bliver vedtaget et klimamål, heller ikke selv om det er et klimamål, som allerede er opnået.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at det er Enhedslistens politik at have et klimamål og arbejde for det, og det gør man så.
Så får man skabt et flertal uden om regeringen, og det er jo endnu mere festligt, når man er i opposition.
Så det er godt for Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg synes jo, man skal respektere det flertal, som måtte fremkomme i hver enkelt sag.
Så var der et flertal for at forhindre, at den gmo-majs skal dyrkes i Danmark, og det synes jeg egentlig var helt fair.
Altså, der er nogle mennesker, der har valgt Dansk Folkeparti ind i Folketinget, og så bruger man deres stemmer.
Nogle gange er det sammen med venstrefløjen, og det synes jeg ikke der er noget forkert i, ligesom jeg heller ikke synes, der er noget forkert i, at De Konservative her går sammen med venstrefløjen, og at der så kan være flertal for at holde fast i nogle CO2-målsætninger, som var den politik, man førte i sidste periode.
Og ved at Alternativet går med, kan der blive et flertal for det.
Jeg vil da godt høre, om det ikke ville være mere rimeligt, at Dansk Folkeparti stemte for det her forslag, når nu ordføreren siger, at man sådan set er kommet frem til, at vi når målsætningen om 40 pct. CO2-reduktion.
Så er det vel ikke så farligt, selv om De Konservative er med.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Der er en vis fare for, at jeg kommer til at gentage det, jeg sagde heroppe fra talerstolen for tre timer siden, for vi har faktisk lige haft en forespørgselsdebat med det samme emne, som vi behandler her.
Men det, som beslutningsforslaget her går ud på, er at pålægge regeringen at arbejde for, at Danmarks udledning af drivhusgasser i 2020 bliver reduceret med 40 pct. i forhold til niveauet i 1990.
I går kom Energistyrelsen så med en prognose, der sagde, at det mål er nået,
så egentlig er det her beslutningsforslag et slag i luften, for man har jo allerede nået det mål, som forslagstillerne vil pålægge regeringen at arbejde for.
Så jeg havde egentlig håbet, at Det Konservative Folkeparti, som har fremsat beslutningsforslaget, ville trække det tilbage, for det er jo fuldstændig som et slag i luften at fremsætte det.
Men det, som det går ud på – det kan jeg jo godt læse mellem linjerne – er, at der er en venstrefløj, som er utilfreds med regeringens politik, altså at regeringen ikke har videreført den foregående regerings målsætning på klimaområdet, og det er jo reelt nok, at man i nogle partier ikke er tilfreds med det.
Men det er jo så et valg, som Det Konservative Folkeparti har truffet.
I Dansk Folkeparti arbejder vi for, at Danmarks energipolitik skal give danskerne en god, stabil og billig energiforsyning, og derfor kan vi ikke være med på, at der bliver lavet klimamål.
Vi var egentlig tilfredse med den politik, som regeringen havde lagt frem tidligere på året, nemlig at regeringen ikke havde nogen klimamål for CO2-udledningen – det var vi godt tilfredse med i Dansk Folkeparti.
Og derfor kan vi ikke tilslutte os, at der bliver lavet nogle nye klimamål, og vi kan slet ikke tilslutte os beslutningsforslaget her
, i og med at det er et slag i luften, som ikke går ud på andet end at pålægge regeringen at arbejde for noget, som allerede er opnået.
Så med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg vil godt holde fast i, at det jo ikke er så farligt, og jeg vil også godt gøre opmærksom på, at det her med at have nogle mål sådan set er noget ganske naturligt.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man tager så meget afstand fra målsætninger på sådan en dag som i dag, hvor man har fået vedtaget en finanslov for det kommende år.
Der ligger jo masser af mål i sådan en finanslov, og det ligger også nogle intentioner om, at der er noget økonomi, der skal gælde for 4 år.
Så det at sætte sig mål er noget helt naturligt.
Altså, der var jo ikke nogen grund til at stå op om morgenen, hvis ikke man havde nogle mål for det, man skulle virke for.
Så jeg kan slet ikke forstå den her afstandtagen fra målsætninger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
I regeringen er vi ret optaget af at sikre, at den biomasse, der anvendes på kraftværkerne, er så miljømæssigt bæredygtig som overhovedet muligt.
Derfor er vi også glade for, at både Dansk Fjernvarme, Dansk Energi, DONG og andre kraftværksselskaber, Vattenfall m.m., har indgået aftaler om at sikre, at den biomasse, der importeres, er certificeret og så bæredygtig som overhovedet muligt.
Jeg har i øvrigt svært ved at se, hvad alternativet er til biomasse på de centrale kraft-varme-værker.
Jeg synes faktisk, det er positivt, at man udskifter kul med biomasse.
Det er bl.a. for at sikre forsyningen, og derfor har jeg meget svært ved at se, hvad alternativet er til det.
Så er jeg enig i dine betragtninger om energibesparelser og energieffektivisering.
Det skal der mere fokus på, og det skal der ikke bare mere fokus på i Danmark, det skal der også mere fokus på internationalt.
EU har ambitiøse mål her, og det er rent faktisk sådan, at vi kan nå halvdelen af det, vi skal nå i verden, med hensyn til at reducere udledningerne af CO2 ved at bruge energien mere effektivt.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Altså, jeg forstår det ikke.
Det troede jeg sådan set var en dyd.
Og hr. Mikkel Dencker mener så også, at hr. Mikkel Dencker kan vurdere, om de har forsøgt at forhandle først.
På hvad baserer ordføreren det?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg vil sige det sådan, at det da er den måde, Dansk Folkeparti plejer at arbejde på.
Når vi er parlamentarisk grundlag for en regering, tager vi tingene ved forhandlingsbordet.
Det er da den vej, man opnår resultater.
Så kan man ultimativt godt komme i en situation, hvor man er nødt til at stemme tingene igennem, men det mener jeg jo ikke har været nødvendigt i den her sammenhæng.
Der er såmænd ikke noget nyt i, at Dansk Folkeparti synes, at man i hvert fald i første omgang skal prøve at forhandle sig frem til politiske resultater, når man har at gøre med en regering, som man i hvert fald i det daglige arbejde bakker op.
Der synes jeg, det havde været bedre, at man havde prøvet at opnå resultaterne ad forhandlingsvejen i stedet for på den her noget golde måde med bare at forsøge at stemme sig igennem med tingene.
Det havde været at foretrække.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det er ikke trukket tilbage, fordi vores anbefaling vil være at vedtage en beretning, som forhåbentlig et bredt flertal kan stå bag.
Så synes jeg bare, det er vanvittigt, at ordføreren gør sig klog på, hvilke forhandlinger der har fundet sted, når ordføreren intet belæg har for at vide det.
Jeg kan afsløre, at jeg har været til kaffe hos klimaog energiministeren flere gange, end jeg kunne tænke mig.
Det er der ikke kommet noget frugtbart ud af, og derfor endte det med et beslutningsforslag.
Men det er lidt mærkeligt, at man kloger sig på noget, man ikke har noget grundlag for at vide noget om.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jo, det kan nogle gange være nødvendigt at bruge, kan man sige, magt ved at stemme sig igennem Folketinget med nogle ting, men i den her sammenhæng, med det her beslutningsforslag, kender jeg jo godt tidslinjen i det.
Jeg ved godt, at de forhandlinger, som Det Konservative Folkeparti har haft med regeringen, er foregået, efter at det her beslutningsforslag blev fremsat, så det har været med kniven for struben.
Så jeg synes, Det Konservative Folkeparti måske skulle have brugt det, der er god skik, når man er støtteparti for en regering, nemlig at tage tingene ved forhandlingsbordet først og se, om ikke det bærer frugt.
Det havde set kønnere ud.
Men hvis fru Mette Abildgaard tager ordet en gang til, kan hun måske svare på, hvorfor det er, at beslutningsforslaget ikke er trukket tilbage nu, hvor vi faktisk er i mål med de ting, som der står i forslaget at man vil pålægge regeringen.
Så er det jo et slag i luften at have det her beslutningsforslag.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg bliver nødt til at sige det præcis, som det er.
Jeg syntes, det var en fuldstændig absurd tale fra hr. Mikkel Denckers side.
Det Konservative Folkeparti mener præcis det samme, som vi gjorde før valget.
Jeg tror også, der er mange vælgere, der ville ønske, at Dansk Folkeparti mente det samme efter valget, som I gjorde før valget.
Det gør I på det her ene område, og det anerkender jeg.
Håbet om at forhandle med Dansk Folkeparti på det grønne område er ikke så stort for mig, når jeg hører Dansk Folkepartis ordfører sige som respons på klimatopmødet: Hvor er det dejligt, at de andre lande tager ansvar.
Nu behøver Danmark ikke gøre noget længere.
Nu har vi endelig fået de andre ind i kampen.
Så opfordrer ordføreren til, at vi skulle forhandle med regeringen.
Klimaministeren har ikke af egen fri vilje fundet på, at vi skal have et nationalt 2030-mål.
Det er noget, vi har forhandlet os frem til med regeringen.
Så vil Dansk Folkepartis ordfører ikke anerkende, at også Dansk Folkeparti nogle gange skaber flertal på alternativ vis, senest i forhold til gmo?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Det er hårde ord, der bliver brugt: at det, jeg foretager mig, er vanvittigt.
Det må jeg nok sige.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Nej, jeg er ikke sikker på, at man kan se sådan på det.
Altså, med hensyn til sikkerhedsseler i biler vil jeg sige, at hvis vi afskaffede den lov, sådan at man ikke længere behøvede at sætte dem i bilerne, kunne det være, at der var nogle, der holdt op med det, og så ville vi få at se, at der sker nogle uheld på vejene, og det vil ikke være hensigtsmæssigt.
Derfor har vi stadig væk den lov.
Grunden til, at vi siger, at det er vigtigt at holde fast i en 40-procentsmålsætning, er jo, at hvis man så gør noget, hvilket kan være legitimt nok, på et område, som måske trækker lidt i den forkerte retning, eller hvis der er nogle ting ude i virkeligheden, der ændrer sig, sådan at prognosen ser anderledes ud næste år, jamen så bliver vi da nødt til, hvis vi skal tage hinanden seriøst, at sige: Hvad kan vi så gøre for at komme tilbage på sporet?
Så derfor er det da meget relevant at sige: At vi er nået i mål, fordi vi har en prognose i 2015, som ministeren i øvrigt selv siger er meget usikker, for et mål i 2020, ville jo være at lægge sig i hængekøjen, og det synes jeg ikke der er nogen grund til.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Det er jo klart, at ministeren accepterer de vilkår, han er her på, for hvis han ikke gjorde det, ville han blive stemt ned.
Det ved vi jo godt.
Men det, jeg spurgte hr. Jens Joel om, var: Er det ikke rigtigt, at Energistyrelsen udsendte en prognose i går, der siger, at Danmarks udledning af drivhusgasser i 2020 er reduceret med 40 pct., og at det er det, som man vil vedtage med det her?
Svarer det her ikke til, at man pålægger regeringen at arbejde for, at der skal være sikkerhedsseler i biler – det er jo også indført for længst?
Så det her er et slag i luften.
Kan hr. Jens Joel bekræfte det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr.
Da den landbrugspakke ikke er færdigforhandlet endnu – der pågår stadig forhandlinger om den – er det for tidligt at udtale sig om, hvad en eventuel klimapåvirkning vil være.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg noterer mig, at ministeren meget understreger 2030-målet.
I Parisaftalen står der, at 2030-målet også skal indeholde den ikkekvotebelagte sektor.
Derfor er det sådan set helt afgørende og oplagt at høre, da Danmark også skal bidrage til målet i 2030 for den ikkekvotebelagte sektor, om regeringen har beregnet, hvorvidt udspillet til den landbrugspakke, man har lagt frem, bidrager positivt eller negativt til vores klimapåvirkning, og hvad den beregning så viser.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Vi ser selvfølgelig på alle de forslag, der kommer, også dem fra Klimarådet.
Vi er også i gang med i ministeriet at se på og lave beregninger over nogle af de forslag, der ligger derfra.
Det er jo klart, at det er et ret omfattende arbejde, som Klimarådet har præsenteret, og det er naturligt, at vi tager alle de elementer med derfra og kigger på, hvilke forslag der er til at reducere udledningen af CO2 og til at gennemføre en fornuftig og realistisk klimapolitik.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg vil blot bede ministeren om at bekræfte, at vi i Danmark har et klimaråd, hvis opgave er at rådgive regeringen, og at de er kommet med en anbefaling om at fastholde 40-procentsmålsætningen i 2020.
Det skal derfor konkretiseres, hvilke tiltag der skal tages for at kunne opfylde det, men Venstre har ikke forpligtet sig til at ville smide sit lod på vægten for at nå dertil.
Det må være op til finanslovparterne at lave den vurdering.