Frank Aaen (EL), 2007-01-26:
Jeg vil med det samme sige, at Enhedslisten grundlæggende er imod den tankegang, der ligger bag lovforslaget, nemlig at man skal tillade skattefri omdannelse af selskaber, det vil sige, at muligheden for at flytte værdier og penge mere frit mellem forskellige datterselskaber i og uden for landet nu skal kunne ske skattefrit uden tilladelse, hvor man i dag kun kan lave sådan en omdannelse med tilladelse, og hvor myndighederne på forhånd kan gå ind og se: Er det her i orden, er der nogen huller, er der nogen spekulationer, er der nogen måder at prøve at snyde det danske samfund i skat på?
Der vil jeg sige, at vi meget mere er tilhængere af, at man er på forkant, i stedet for at man – som myndighederne typisk skal – skal komme rendende bagefter og rette op på, at nogle alligevel har været kreative, at nogle alligevel har bevæget sig så meget på kanten af loven, at det nogle gange har kostet milliardbeløb.
Vi er imod tankegangen om, at det skal være nemmere at kunne spekulere, sådan som der er lagt op til.
Nu er det sådan – og det ved vi fra hele skattehistorien – at hver eneste gang der laves værnsregler, er der også nogle, der finder huller i værnsreglerne, og så strømmer pengene ud, indtil det bliver opdaget, eller indtil det siddende flertal synes, at de vil lukke det hul, som pengene strømmer ud af.
Der er her lagt op til 90 ændringer af paragraffer for at få en forenkling, hvoraf en meget stor del er værnsregler, og jeg mener altså ikke, at det er en forbedring af vores skattelovgivning.
Jeg mener sådan set, at det er en forurening af vores skattelovgivning, at man er nødt til at ændre 90 paragraffer for at gå fra ét system, nemlig skattefri omlægning med tilladelse, til et andet system, nemlig skattefri omlægning uden tilladelse.
Vi åbner efter min opfattelse helt sikkert for flere huller, og vi gør samtidig skattelovgivningen mere kompliceret.
Jeg har i den forbindelse et enkelt spørgsmål, som jeg ikke lige kan gennemskue at finde et svar på ved at læse forslaget igennem: Er alle de værnsregler og ændringer af transferbeskatning – altså beskatning af multinationale selskaber osv. – affødt af det her lovforslag, eller er der også nogle af dem, der er affødt af eksisterende lovgivning?
Jeg kan også stille et skriftligt spørgsmål for at få afdækket, om der er nogen huller i den eksisterende lovgivning, som bliver lukket ved samme lejlighed.
Så vil jeg sige, at alle ordførerne har været inde på, at det her er et meget teknisk lovforslag.
Og det må man jo nok sige med 160-165 sider med, som jeg sagde før, 90 paragraffer, der ændres.
Det er meget teknisk.
Og derfor er vi i Folketinget – alle sammen – ualmindelig afhængige af, hvilke høringssvar der kommer ind, fordi de hørte parter har professionalisme og tid og sætter sig ind i detaljen.
Problemet er bare, at man af det her lovforslag kan se – uden at sige noget ondt om dem, der har afgivet høringssvar – at de alle sammen er parter, der enten har fordel af lovgivningen, eller som rådgiver parter, der har fordel af lovgivningen, hvorimod alle de, der skulle repræsentere mere brede, folkelige interesser, f.eks. LO, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og andre organisationer, som har et andet syn end bare det, der går på, hvad der tjener banken bedst, ikke har afgivet høringssvar.
Enten er de ikke inviteret, eller også har de ikke haft ressourcer til at afgive høringssvar.
Det er en skævhed, som jeg synes er et demokratisk problem, at vi, når vi har de her love, som er meget vitale for samfundet – nemlig det at sikre indtægter til velfærdssamfundet – ser, at det er dem, der har haft ressourcer og viden til at sætte sig ind i og kontrollere lovene, der i al væsentlighed og nogle gange udelukkende har fordel af den lovgivning og derfor selvfølgelig ikke ser på, hvad der måske er mindre godt for resten af samfundet.
Så vil jeg til sidst sige, at noget af det allerførste, der fik mig til at spidse ører, var, at der står, at der kun er tale om ubetydelige provenutab.
Det har jeg altså hørt før fra regeringen.
Et af de eksempler, jeg kan huske bedst, er fra dengang, det var ubetydelige provenutab, da vi indførte tonnageskatten.
Det var en skattelettelse til rederierne, som siden viste sig at koste et milliardbeløb – et milliardbeløb!
Det kan godt være, det er ubetydeligt, når man tænker på skattelettelser til rederier, men trods alt er det i forbindelse med det, vi diskuterede lige før om at sikre en bedre sundhedssektor, mange penge, og derfor vil jeg da gerne være helt sikker på, at der er dækning for begrebet ubetydelige provenutab.
Men som sagt: De andre ting er de vigtigste og de mest principielle, og vi kan ikke støtte lovforslaget.