Tom Behnke (KF), 2014-01-31:
Vi kan fra konservativ side ikke støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti i dag, ligesom vi heller ikke kunne det sidst.
Jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti forsøger at lave forskellige udformninger af sit beslutningsforslag, men målet er det samme; man ønsker et register, vi alle er optaget i, og det er vi fra konservativ side uenig i.
Vi er fra konservativ side af den opfattelse, at det nuværende register er godt og brugbart.
Vi havde gerne set, at det nuværende register blev udvidet, altså i forhold til muligheden for at gemme sigtedes profiler i registeret.
Vi har jo i dag en tidsgrænse for, hvor længe de kan stå der, når vi taler om sigtede personer.
Vi er ikke enige i, at de skal slettes efter, som jeg husker det, 10 år, vi havde gerne set, at de blev stående længere, fordi det erfaringsmæssigt er sådan, at de, der har været sigtet på et tidspunkt, af forskellige årsager popper op igen på et senere tidspunkt, og derfor er det hensigtsmæssigt, at de står der længere.
Men der er jo noget med nogle internationale konventioner og nogle jurister, der har vurderet, at det måtte vi ikke, og så gik man med til at begrænse det til en 10-årsfrist.
Den har vi jo så udfordret tidligere ved forskellige beslutningsforslag, men det er der heller ikke flertal for i Folketinget, men der er vi i hvert fald fra konservativ side enig i, at det nuværende register er godt, men det ville være bedre, hvis det var sådan, at vi udvidede muligheden for at gemme profiler på sigtede personer længere end de 10 år, der i dag er grænsen.
Men tilbage til beslutningsforslaget her i dag, som jo handler om noget andet, nemlig at man med tiden ønsker et register, som vi alle sammen skal stå i.
Den ene er, at risikoen for, at der bliver plantet et såkaldt falsk dna på et gerningssted, jo vil være enormt stor.
Det er jo ikke noget problem for en kriminel at kaste skylden på en anden eller i hvert fald mistanken på en anden ved at plante et falsk dna-spor på et gerningssted, og det betyder jo så, at helt uskyldige mennesker skal til at bevise deres uskyld, og det duer jo ikke.
Det andet, der gør sig gældende, er, at vedrørende træfsikkerheden er det jo stadig væk sådan, at dna jo ikke er et endegyldigt bevis på, at det er den person, der har været der, og derfor kan dna-beviser heller ikke stå alene i retten, der skal være andre ting, der godtgør, at det er den person, der har begået forbrydelsen, og heldigvis, for det handler om retssikkerhed, og det handler om, at træfsikkerheden er ca. 1:1.000.000.
Det betyder altså, at hvis man finder et dna-spor på et gerningssted, vil der i gennemsnit være 5-6 danskere, der svarer til det, i gennemsnit, det kan også godt være flere.
Og det betyder, at hvis man kun lægger det her til grund, vil der altså være 5-6 danskere konstant, når der er sket en forbrydelse, der skal ud at bevise, at det ikke er dem, altså at de er uskyldige.
Og der vender vi altså retssikkerheden på hovedet, og det er vi ikke indstillet på fra konservativ side af.
Der må det være sådan, at det er anklagemyndigheden, der løfter bevisbyrden og ikke borgerne, der skal bevise, at de er uskyldige.
Det kommer til at give nogle uheldige situationer.
Så vi er ikke med på Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, men den anden del, som vi tidligere har diskuteret, altså at udvide gemmefristen for sigtedes dna, er vi stadig væk positiv over for, men det er jo ikke beslutningsforslaget i dag.