runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2011-04-05:
Tak for de venlige ord.
Jeg har også læst hele den lange betænkning; det ændrer ikke ved mit synspunkt.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-04-05:
Nu ligger det mig jo fjernt at skulle korrigere en af mine højt skattede og højt ærede kollegaer, som jeg sætter meget højt, men det er jo alligevel sådan, vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, at når vi behandler et beslutningsforslag, som det foreligger nu, har vi teksten i selve forslaget, og der er jo så et betænkningsbidrag, som er væsentligt i denne sammenhæng.
Og man må altså ikke gøre det med den der lille politiske finte, som vi indimellem ser, med, at man kun læser en bid af helheden op og udlægger det som værende helheden.
Hr. Helge Adam Møller er jo nødt til at læse hele det betænkningsbidrag, der følger med, og det er altså ret langt i den her sammenhæng, både det, der er kommet fra de borgerlige, og det, der er kommet fra oppositionen.
Men man skylder i hvert fald for debattens skyld at læse hele – hele – teksten op.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-04-05:
Nu ved jeg jo, at hr. John Dyrby Paulsen følger meget tæt med i forsvarspolitikken – det skal man jo, når man er forsvarsordfører – og jeg ved også, at hr. John Dyrby Paulsen deltager i alle de åbne samråd og lukkede samråd, hvor jeg som forsvarsminister er kaldt ind.
Der skal da ikke være nogen tvivl om, at jeg i samråd i Forsvarsudvalget – og jeg tror, det har været i både åbne og lukkede samråd – klart har tilkendegivet, at der er en enkelt gråzone, der handler om medansvaret.
Og derfor er det helt naturligt at sige, at det er det, vi beder om at man får eksperterne til at kigge på i forhold til militærmanualen.
Alt det øvrige, som kommer til at fremgå af militærmanualen, er jo ting, som vi gør i forvejen.
Men det her beslutningsforslag handler jo – selv med ændringsforslaget – ikke om militærmanualen.
Det her handler om, at jeg faktisk mener, man forplumrer hele processen, fordi der er et lillebitte hjørne, der skal kigges på.
Hvis man vedtager det her beslutningsforslag, forplumrer man processen.
I stedet for at jeg gentager endnu en gang, hvad det drejer sig om, altså det fra førstebehandlingen og fra det betænkningsbidrag, som V og K og Dansk Folkeparti har lavet, så vil jeg bare opfordre hr. John Dyrby Paulsen til at se alt det, vi gør allerede i dag, for vi gør faktisk alt det, vi skal.
Helge Adam Møller (KF), 2011-04-05:
Der er jo ingen tvivl om, hvad det her forslag fra Enhedslisten drejer sig om, og det er sådan set også fair nok.
Enhedslisten ønsker ikke, at Danmark – bortset fra 8 dage i Libyen – deltager i nogen former for militære operationer, uanset hvor meget det kan gavne, og uanset hvilke lande det er.
Den holdning deler jeg ikke, og den deler et bredt flertal i Folketinget ikke.
Men hvis det her beslutningsforslag vedtages – og det gør det heldigvis heller ikke – så vil det jo betyde, at stort set halvdelen af alle de danske soldater, som man har ude, uanset hvor det er, udelukkende skal bruge deres tid på at kontrollere, om alle andre lande overholder de bestemmelser, som vi her i Danmark overholder hundrede procent.
Det bliver et stort arbejde.
Lad mig illustrere det med et helt konkret eksempel.
Jeg er enig i alt, hvad forsvarsministeren har sagt, men lad mig tage et konkret eksempel fra Afghanistan, for det er jo det, det her bl.a. er møntet på.
Vi har nu en fælles operation på brigadeniveau, og det er ca. 5.000 soldater.
Der deltager et kompagni fra Danmark, det er 100 mand, og der deltager engelske, estiske, lettiske, litauiske, afghanske og amerikanske styrker.
Der er styrker fra otte lande.
I løbet af de 8 dage, hvor operationen løber, bliver der i alt taget 50 fanger, 1 af Danmark, og 49 af de andre lande.
Så har Danmark i de næste 3, 4 eller 5 år ansvaret for, at samtlige 50 fanger, hvad enten de er taget af Litauen, Afghanistan, Amerika eller England, bliver behandlet i overensstemmelse med reglerne.
Det vil sige, at vi skal ud at opsøge dem en gang om måneden osv.
Kan hr. Frank Aaen ikke se, at det vil optage sådan halvdelen af de 800 soldaters tid, vi har dernede?
Vi har ansvaret for de danske fanger.
Dem kontrollerer vi, dem besøger vi, og vi overholder Genèvekonventionen.
Men når man siger, at vi også skal have ansvaret for det, som estere, lettere, amerikanere og englændere gør, så er det simpelt hen fremsat med et eneste formål, og det er, at Danmark ikke kan deltage i nogen form for militære operationer, og det ville være til skade for Danmark, og det ville også være til skade for de lande, vi hjælper rundtomkring i verden.
Derfor stemmer vi nej.
Frank Aaen (EL), 2011-04-05:
Jeg kan bare sige, at hr. Helge Adam Møller ikke har læst ændringsforslaget, vi lige har behandlet, og som jo netop går ud på at fjerne den mistro, som hr. Helge Adam Møller har vist mod det her forslag.
Det har ingen gang på jorden.
Vi har aldrig ment, at det skulle være som beskrevet før, og det er heller ikke det, der står nu efter ændringsforslaget.
Læs ændringsforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2011-04-05:
Jeg står med forslaget, og der står, at der skal indføres et regelsæt, som sikrer fanger, som pågribes eller tilbageholdes, enten under operationer ledet af danske styrker – det var ikke det, jeg nævnte; og så kommer det næste – eller i danske styrkers nærvær under operationer med betydelig dansk deltagelse.
Hvis man deltager i et af de kompagnier, vi har dernede, ca. 100-125 mand, er det så ikke betydelig dansk deltagelse?
Det er det da, og så skal vi føre kontrol med samtlige af de fanger, der bliver taget af alle de andre lande, og det skal vi gøre i forbindelse med hver eneste operation, og det skal vi gøre i 2, 3 eller 5 år.
Det er det, der står, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Man skal læse det forslag, man selv har fremsat.
Frank Aaen (EL), 2011-04-05:
Nej, det står der ikke.
Og jeg synes, at hr. Helge Adam Møller i stedet for at prøve at lægge ting i forslaget, der ikke er der, skulle beskæftige sig med det vigtige i det her, nemlig at vi har et medansvar, når der er taget fanger i operationer, hvor vi har haft en stor deltagelse.
Helge Adam Møller (KF), 2011-04-05:
Jeg bryder mig ikke om, når man beskyldes for at lyve.
Jeg læste direkte op, hvad der står i forslaget.
Nu skal jeg læse det op en gang til, det er forholdsvis kort: »Folketinget pålægger regeringen at indføre et regelsæt for dansk krigsdeltagelse, der sikrer, at fanger, som pågribes eller tilbageholdes under operationer ledet af danske styrker eller i danske styrkers nærvær under operationer med betydelig dansk deltagelse, behandles i overensstemmelse med Genèvekonventionerne ...«
Er et dansk kompagni på 100-150 mand ikke »betydelig dansk deltagelse«?
Det var det eksempel, jeg fremhævede.
Nu har jeg læst det op, og jeg vil spørge hr. Frank Aaen: Er det ikke korrekt læst op, eller står der noget andet et sted?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-04-05:
Det bliver så i virkeligheden to korte bemærkninger.
Vi hører nu Venstres forsvarsminister sige, at der jo ikke er de store problemer i det her; det gør vi stort set i forvejen, så det er der sådan set ingen grund til at stemme for.
Så har vi De Konservative, der siger, at det her er helt på månen, og at man slet ikke kan stemme for.
Sandheden er jo i virkeligheden, at når hr. Helge Adam Møller læser op direkte fra forslagets tekst, glemmer hr. Helge Adam Møller at læse nede i den betænkning, der er til forslaget .
Der står jo klart og tydeligt – og det er også fremgået af debatterne – at det her ikke er lavet, med henblik på at danske soldater og danske styrker skal lave lister over alle soldater, der f.eks. bliver taget til fange under missionen og indsatsen i Afghanistan.
Det er møntet på de tilfælde, hvor danske soldater er direkte involveret.
Der skal der selvfølgelig tages hånd om de forpligtelser, vi har.
Helge Adam Møller (KF), 2011-04-05:
Jeg indrømmer blankt, at det er vanskeligt at være folketingsmedlem, når man ikke skal henholde sig til det, der står direkte i selve forslaget – direkte i selve forslaget!
Det er det, jeg gør.
Det er vel det, der er intentionen, det er vel det, man ønsker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-05:
Nu vil jeg sige, at jeg egentlig har stor sympati for spørgerens engagement i børns vilkår, for det er sådan set noget, vi deler, nemlig at sikre, at børn har nogle faste rettigheder, og at de har mulighed for at få hjælp, når de har brug for det.
Jeg mener sådan set også, at vi klart styrker børns muligheder og rettigheder med den aftale, som vi har indgået med regeringen og Dansk Folkeparti.
Jeg er nødt til lige også at bruge min taletid på at stille et spørgsmål tilbage, for jeg forstod ikke helt, hvad det var, der blev sagt om, at Liberal Alliance havde tilkendegivet, at vi ville støtte forslaget om en børneombudsmand.
Det forstod jeg ikke.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Nu tilkommer det jo ikke mig hverken at udlægge eller forstå Liberal Alliances politik.
Jeg havde bare forstået, at partiet tidligere i den offentlige debat ønskede en styrkelse af børns rettigheder og derfor også ville se positivt på ideen om etableringen af en børneombudsmand.
Jeg er selvfølgelig glad for, at Børns Vilkår har fået tilført flere ressourcer, og det kan jo så være det udkomme, der er af vores bestræbelser på at sikre børns rettigheder og vilkår med beslutningsforslaget her.
Men jeg står stadig væk – også efter debatten i dag – tilbage med en undren over, hvorfor vi ikke kan samle et flertal for at etablere en børneombudsmand.
Er det, fordi man i den borgerlige blok er bange for, at det vil være udgiftsdrivende?
Er man bange for, at der er børn, der vil komme igennem med ønsker og behov og måske også problemer, og som i dag ikke kommer igennem?
I og med at Børns Vilkår også deler ønsket om at etablere en børneombudsmand, kunne man lige så godt få lavet én institution, som alle – både børn, voksne og offentlige myndigheder – erkender kan få børnesagen højere op på den politiske dagsorden og gøre det meget, meget let for børn også i kritiske situationer at være børn i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-05:
Jamen jeg har principielt ikke noget imod, at man ser på, om der er flere, der kan gå direkte til afsoning.
Men det lyder nærmest på Venstres ordfører, som om man kan ringe og sige: På torsdag har vi en kriminel i retten, så lav lige en plads.
Altså, det kunne jo også ske, at vedkommende blev frifundet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Det kan jo gå sådan med debatterne, at der bliver mindre og mindre at sige, for hver ordfører der kommer på talerstolen, og jeg må desværre skuffe Dansk Folkeparti med, at jeg er fuldstændig på linje med justitsministeren og de andre ordførere, der har været her i dag.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det selvfølgelig siger sig selv, at når man får besked på at dukke op til sin afsoning, skal man naturligvis det.
Tilsyneladende er der nogle, som af en eller anden årsag ikke gør det, og Dansk Folkeparti fremsætter så det forslag, at udeblivelsesdagene lægges oven i straffen.
Det kan umiddelbart synes meget sympatisk, men det er jo ikke sådan, at der ikke er en form for straf i forvejen til de mennesker, der udebliver.
Der er faktisk relevante muligheder for disciplinærstraffe, som man kan sætte i værk, og som jeg synes er ganske fornuftige.
Dansk Folkepartis minividenskabelige undersøgelse fortæller, at det er folk, der er dømt for vold og for spirituskørsel, som primært er blandt dem, som udebliver.
Her synes jeg jo, at formålet må være at få folk til at møde op.
Men når det lige præcis er folk, der har et misbrug, f.eks. et alkoholmisbrug, kan man godt komme ud for, at lige netop de mennesker lever en meget rodet tilværelse.
De får ikke åbnet deres rudekuverter, og der er simpelt hen ikke styr på noget som helst i deres liv, og så virker det jo ikke at true dem med en straf.
Det kan vi jo også se af den undersøgelse fra Norge, som ministeren lægger frem.
Der får vi faktisk lidt mere viden om det her.
Så hvis formålet er at få den virkning, at folk møder op til deres afsoning, så virker det rimelig formålsløst med det her forslag, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det.
Derudover vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti jo ikke har fremlagt nogen finansiering for det her forslag, og hverken regeringen eller Dansk Folkeparti har fundet en løsning på Kriminalforsorgens kapacitetsproblemer.
Faktisk har man kun fremlagt en løsning for 2011, og det synes jeg altså også at vi bliver nødt til at tage i betragtning.
Lige nu vil man så indføre et tilsigelsesstop, som rent faktisk betyder, at dem, som er dømt, ikke kommer til afsoning på nuværende tidspunkt, og at vi hele tiden opererer med en masse personer, omkring 2.500, som venter på at komme ind at afsone, og her er gennemsnitstiden lige nu omkring 2½ måned.
Det synes jeg i forvejen er for meget, så lad os snakke om nogle løsninger på den problematik, før vi går videre med noget som helst andet.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævnte, at Dansk Folkeparti havde lavet sådan en miniundersøgelse, der bekræfter, at det er voldsmænd, der udebliver fra afsoning.
Det kan jeg så sige at Dansk Folkeparti ikke har, men det har Danmarks Radio.
De har fundet ud af, at 94 ud af 362 voldsmænd i juli kvartal i år simpelt hen valgte at blive væk fra afsoningen.
Jeg tror, at mange mennesker, der måtte følge sådan en debat her, spørger sig selv: Jamen hvordan kan det overhovedet lade sig gøre?
Altså, man får en straf, domstolen afsiger en dom, så skal man ind og sidde, og man møder ikke op.
Kan det overhovedet lade sig gøre?
Ja, det kan det åbenbart.
Så står SF her på talerstolen og taler om, at der er det i vejen, og der er det i vejen osv. osv., men det, der bare står tilbage, er, at SF åbenbart ikke vil støtte forslaget.
Det fatter jeg ikke, for det bør da have nogle konsekvenser, at man ikke møder op til afsoning.
Vi har altså et retssamfund, der bygger på, at der er nogle, der straffer de stærke, altså voldsmændene, for at beskytte de svage.
Hvis det så ikke sker og de bare ikke møder op til strafafsoning, er der jo altså et eller andet helt galt.
Derfor vil jeg spørge SF: Er det virkelig SF's holdning, at man skal kunne undlade at møde op til strafafsoning, uden at det koster noget, uden at det har nogen konsekvenser?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
For det første er SF jo et økonomisk ansvarligt parti, og det betyder, at vi finder finansiering for vores forslag.
Det kan jeg ikke se at Dansk Folkeparti har gidet besvære sig med.
For det andet vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at der ikke er mulighed for at finde en passende straf som f.eks. inddragelse af udgang eller påvirkning af en prøveløsladelse, eller hvad det nu kan være, hvis man udebliver fra afsoning.
Der er sådan set nogle muligheder, og jeg er fuldt ud tilfreds med det, justitsministeren har fremlagt, og de forslag, der kan være til at forbedre fremmødet til afsoning.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi laver lovene, at de rent faktisk også kan få en effekt.
Men hvis det handler om misbrugere, hvad der jo er noget, der kan tyde på, og det måske skyldes rod i livet, opnår vi jo sådan set ikke det, vi gerne vil, med Dansk Folkepartis forslag.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Men jeg vil spørge fru Karina Lorentzen: Det er vel ikke alle de 94 ud af 362 i juli kvartal, der vælger bare at blive væk, når de skal ind og afsone, der er misbrugere?
Jeg vil slet ikke udelukke, at der kan være nogle, der er misbrugere, og de skal selvfølgelig i behandling, og der skal man også foretage andre ting for at få dem på rette spor.
Men de bør samtidig også forstå, at handlinger har konsekvenser.
Ligesom det havde konsekvenser, da man begik sin voldshandling, har det konsekvenser, når man vælger ikke at møde op til afsoning.
Vi kan altså sagtens i Dansk Folkeparti anvise finansiering, i form af at vi sender udenlandske kriminelle hjem at afsone – væk fra danske fængsler og hjem til Rumænien, eller hvor de nu kommer fra.
Det vil skabe massevis af fængselspladser, der vil kunne gøre, at man så kunne have en fin konsekvens, som er nødvendig, fordi ca. en fjerdedel altså ikke møder op til afsoning, når de skal.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Vi stiller os helt på den side med dem, der mener, at udlændinge skal sendes hjem til afsoning i deres respektive lande.
Jeg synes, det haster med at få et samarbejde med de respektive landes kriminalforsorg, så vi også kan få resocialiseret de mennesker der, hvor det giver mest mening.
De skal ikke sidde og fylde op i danske fængsler.
Vi kan godt bruge kræfterne på at resocialisere vores egne.
Pointen er jo, at vi ikke ved, lige præcis hvad der er årsagen til, at de her mennesker udebliver fra afsoning, og der kunne vi måske starte med at lave en undersøgelse af, hvordan det forholder sig i Danmark.
Den anden pointe er jo, at det her ikke har vist sig som et nyttigt redskab i Norge, og Danmark og Norge plejer jo gerne at ligne hinanden, hvad den her slags angår.
Jeg synes stadig væk, at et vigtigt formål med at indføre en ny lovgivning på det her område skal være, at det også er en lovgivning, der virker.
Igen: Det er jo ikke sådan, at det her nødvendigvis medfører, at man slipper for straf.
Der er mulighed for at indføre en disciplinær straf over for dem, som udebliver fra afsoning, og det finder jeg faktisk er tilstrækkeligt.
Karsten Nonbo (V), 2011-04-05:
Så bliver det ikke det allersidste, ordføreren siger.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde noget, som jeg faktisk tror er rigtigt, og som sådan set er med til at støtte det forslag, som jeg kom med.
Det er nok rigtigt, at mange af dem, der bliver indkaldt til afsoning, ikke kan læse, hvad der står i papiret på grund af hashtåger, og fordi bogstaverne flyder ud.
Men var det så ikke en idé, at man arbejdede på, at den dag, hvor de er ædru, hvor de møder op i retten og får deres dom, kommer de ind at sidde, således at man med det samme kan få tjek på dem?
Så kunne vi arbejde på det sammen, for det løser det problem, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt rigtigt peger på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Jeg synes da sagtens, at vi kan se på, om der skal være flere af den slags muligheder, men jeg synes egentlig, at fru Karen Hækkerup så fint og fornøjeligt har redegjort for det.
Lige nu er problemet i hvert fald ikke, at vi har pladser, hvor folk kan sendes direkte hen til afsoning.
Der er også noget, der hedder nærhedsprincippet, som helst skal overholdes, så man afsoner tæt på sin familie og sine relationer.
Der er en masse praktiske ting, som i hvert fald skal afklares, hvis vi skal kunne gå videre ad den vej.
Men jeg vil ikke stå her og sige, at det ikke kunne være en farbar vej.
Men jeg tror også, at vi skal være meget påpasselige med at pålægge systemet en hel masse ting.
Vi ved i hvert fald, at når det handler om domstolene, er de forskellige tidsfrister, som vi fra Folketinget har pålagt domstolene, en væsentlig hæmsko for, at de selv kan planlægge arbejdet på fornuftig vis, og det vil jeg i hvert fald ikke medvirke til at de ikke kan, men jeg vil aldrig sige nej til at kigge på, om vi kan gøre noget anderledes.
Karsten Nonbo (V), 2011-04-05:
Jo, det er der nu alligevel, og den kunne vi jo lukke, ved at vi gjorde, som jeg foreslog, for det har jo den fordel, at man allerede mange dage før, når sagen er berammet, ved, at vedkommende skal i retten.
Det vil sige, at der kan anklagemyndigheden allerede melde ud, at her er der en person, man torsdag i næste uge satser på at få ind til afsoning, når dommen er afsagt: Skaf os en plads til torsdag i næste uge.
Det vil sige, at så kan det planlægges.
Udeblivelser kan jo ikke rigtig planlægges, for de ringer ikke tilbage og siger, at på torsdag kommer de ikke.
Men vi kan omvendt sige, at de kan komme ind på torsdag, altså hvis anklagemyndigheden adviserer på den måde.
Så jeg synes egentlig ikke, min idé er så ringe endda, og derfor vil jeg bare høre fru Karen Hækkerups holdning til, om vi skal arbejde i den retning.
Det tror jeg egentlig gerne hr. Peter Skaarup vil, så hvad siger fru Karen Hækkerup til det?
Karen Hækkerup (S), 2011-04-05:
Hvilken dato er det?
Nej, spøg til side.
Jeg kan altså godt forstå, hr. Tom Behnke griner, når Venstres ordfører siger, at hvis der er en kriminel, der ikke møder ind, så er der jo en tom plads, så er der ledig kapacitet.
Altså, kom nu, lad os nu forestille os et system, der skal håndtere, hvem der er mødt ind, og hvem der ikke er mødt ind.
Vi forestiller os altså her, at vi i virkeligheden har nogle regler i vores Kriminalforsorg om, at der skal være en belægning på 92 pct., hvilket gør, at der hele tiden er nogle ledige celler, bl.a. til renovering, til vedligeholdelsesarbejde og til, at man kan sikre, at folk kan sættes ind, sådan at de ikke skal sidde sammen med andre folk end dem, de eventuelt er i en straffesag sammen med.
Den belægning på de 92 pct. er lige nu fuldstændig sløjfet, den reelle belægning nærmer sig 98 pct., og mange steder er den på over 100.
Karsten Nonbo (V), 2011-04-05:
Godt nok er jeg fuld af numre, men jeg har ikke de rette tal for det her område.
Men jeg ved, at det i hvert fald bliver brugt især i de rigtig alvorlige sager, hvor man jo altså er varetægtsfængslet.
Så får man en dom, og så anmoder anklageren om fortsat varetægtsfængsling indtil fuldbyrdelse af dommen.
Så der er mange sager dér – det er vi jo ikke uenige om at der også skal være – jeg er lige ved at tro, at der måske er en 100-procents-dækning.
Men det er et led i at se på den lettere ende, at jeg synes, at vi sammen skal se på, om der er nogen kategori af sager, vi kan løfte, således at det mere bliver reglen, end det bliver undtagelsen, at de kommer ind straks efter dom frem for senere at få et brev – de kan jo være flyttet mange gange, og de kan også være flyttet til udlandet.
Jeg har ikke noget tal for de sager i den lave ende, men jeg ved, at det sker.
Der kan vi jo takke hinanden for at vi fik lavet den lov.
Den virker fantastisk.
Vi havde jo den med en spøgelsesbilist, der slog fire mennesker ihjel osv.; den slags blev jo før i tiden løsladt råt for usødet, de bliver altså sat ind nu, så vi går i den retning.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Jeg må indrømme, at jeg er sådan lidt skuffet over, at Socialdemokraterne ikke vil støtte det her forslag.
Det hører jo ingen steder hjemme, at vi sådan vender det om og siger, at vi har så og så mange fængselspladser, og derfor er vi nødt til at have en politik, der er sådan og sådan.
Det bør vel være sådan, at vi, fordi vi gerne vil markere over for nogle, der er kriminelle, siger, at vores politik er sådan og sådan, og at vi derfor er nødt til at have det antal fængselspladser, der så er nødvendige i den givne situation.
Hvis det er notorisk kriminelle, er der da i hvert fald den gevinst med tryghed for borgene, at de kriminelle er i fængsel i den periode, de så er det.
Jeg må sige, at vi kan komme med mange gode initiativer, der kan føre til, at der kommer færre i fængslerne.
Det er bare et spørgsmål om, om Socialdemokraterne vil være med og et flertal i Folketinget vil være med.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-05:
Når Dansk Folkeparti siger, at det ikke har nogen effekt i Norge, men hvad gør det, bare de er væk fra gaden, må man sige, at hvis erfaringerne lige præcis er, at det drejer sig om ældre misbrugere, er det nok nogle andre ting end en trussel om 7 dages ekstra fængsel, der vil batte noget som helst.
Alternativet vil jo være, at dem, der modtager en dom, skal vente endnu længere tid, inden de kan komme ind at afsone, og så vil vi altså stå i den situation, at ofre, som har været udsat for en forbrydelse, skal se, at deres gerningsmænd går fri i endnu længere tid, fordi der er ventelister, der bare vokser og vokser, i vores fængsler.
Det er altså ikke et problem, som Dansk Folkeparti kan tørre af på nogen andre end sig selv og regeringen.
Den samlede opposition er nemlig ikke med i den økonomiaftale, som Dansk Folkeparti er med i sammen med regeringen, og de forhold, der er i Kriminalforsorgen, der er blevet udsultet, har vi hverken lod eller del i.