runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-03-28:
Jeg synes jo, jeg forsøger at give alle mulige gode argumenter.
Jeg har givet argumentet om, at de kommer direkte ud i job, altså erhvervsspektret.
Jeg har også givet argumentet om, at flere af drengene vil kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det sidste, som jeg vil prøve sådan at give ministeren med, er, at der er tale om uddannelsesinstitutioner, som måske ikke er at finde inde i byerne, i indkantsområderne, hvis man må bruge det udtryk.
Det er jo bl.a. i Skagen og på Ærø, og det har rigtig stor betydning for en ø som Ærø, at de fortsat kan udvikle sig, og at de kan tiltrække unge mennesker, som kan gå på de her skoler, og det er derfor, det er så utrolig vigtigt, at man får udvidet det her optag, så man får flere unge til øen.
Så nu prøver jeg sådan med det sidste argument – jeg har prøvet det uddannelsesmæssige og det erhvervsmæssige – nemlig landdistriktsargumentet.
Nu talte ministeren sådan lidt om frafaldet, men hvis vi eksempelvis tager den 3-årige hf-søfart i Marstal, på Marstal Navigationsskole, så appellerer den i høj grad til rigtig mange unge drenge, og vi ved jo, at vi har rigtig svært ved at tiltrække de unge drenge, fastholde dem i et uddannelsessystem.
Skal det være så sort/hvidt?
Altså, hvorfor er det ikke muligt for ministeren at gå ind og rent faktisk tage hånd om den her problematik, som er fuldstændig reel, og som jo i høj grad gælder for Marstal Navigationsskole?
Vi kan jo se, der er et problem.
De vil gerne optage flere.
Vi kan også se på de andre uddannelser, at der stort set ikke er arbejdsløshed, når det er, de kommer ud.
Nå jo, men nu får vi jo sådan en historisk gennemgang, og tak for den i øvrigt.
Men derfor kunne man jo godt have nogle visioner på området, og måske kunne man også lade sig inspirere, når man hører, at eksempelvis Marstal Navigationsskole har 105 ansøgere, og de har kun 58 pladser.
Finder ministeren det gavnligt at opretholde et sådant loft, når det er, vi jo ved, at arbejdsløsheden i de maritime erhverv er ret lav, og vi ved, at regeringen også vil satse på maritim vækst?
Så virker det jo på en eller anden måde dræbende, i hvert fald uforståeligt, at man begrænser optaget, som for mange unge er den direkte vej ind i erhvervet, altså hvis vi bare skal være sådan en anelse snusfornuftige.
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-28:
Jeg forstår godt, at tonen bliver lidt skarpere, for jeg tror, at hr. Anders Samuelsen er klar over, at han har en rigtig dårlig sag.
Når hele det danske erhvervsliv, alle de grønne organisationer og alle, der har forstand på det her, synes, at det er et kanonforlig, der er blevet indgået, så er det svært at stå helt alene og sur ovre i hjørnet.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at det har en pris at investere i fremtiden.
Det, der er min pointe, er, at det også har en pris at lade være.
Olie- og energipriserne stiger, og de er steget de sidste 10 år.
Det er ikke et fata morgana, det er ikke fremtidssnak.
Når de er steget, har det altså en pris ikke at beskytte den danske befolkning mod de prisstigninger.
Lad mig bare give et tal, nu hvor vi snakker om vind. Faktisk ligger den største indsats, vi laver, inden for energieffektiviseringer og energibesparelser i erhvervslivet og hos hr. og fru Danmark.
Ifølge de tal, der ligger i energiaftalen, sparer det danske samfund i år 2020 6 mia. kr. i import af olie og kul som følge af den her indsats.
Det siger jo noget om, hvor meget vi kan spare og beskytte os selv.
Det er rigtigt, at ingen af os kan vide præcis, hvor den oliepris ligger, men det, vi ved, er, at den har været massivt stigende de sidste 10 år, og jeg vil opfatte det som direkte økonomisk uansvarligt, hvis vi på den baggrund bare sætter os ned.
Miljøgevinsten henter vi på mange andre områder, og vi henter den især efter 2020, når vi kan få CO2-loftet i EU rigtig meget ned.
Hvis ikke vi handlede nu, kunne vi ikke gøre det.
Per Clausen (EL), 2012-03-28:
Tak for det.
Det er jo rigtigt – som ministeren sagde i sin tidligere besvarelse – at vi netop har indgået en energiaftale.
En energiaftale, der jo på en række områder indeholder klare forbedringer i forhold til mere vindenergi, reduktion af CO2-udslippet og ikke mindst en indsats, der formentlig vil øge beskæftigelsen i Danmark med adskillige titusinde i de kommende år.
Det er jo rigtig godt og rigtig glædeligt og giver jo ikke i sig selv anledning til, at jeg skal stille kritiske spørgsmål.
Men i forlængelse af den aftale er der jo blevet rejst en diskussion, som jeg synes er en lille smule relevant, og det er den diskussion, der handler om, at Danmark – når vi taler om at reducere CO2-udslippet i Danmark – jo i kraft af sit EU-medlemskab også er underlagt de CO2-kvoter, der findes i EU.
Og da de kvoter, der jo står til disposition i EU, ikke bliver reduceret, er der jo en vis risiko for, at en reduktion af CO2-udslippet i Danmark fører til, at andre lande får mulighed for at øge deres CO2-udslip.
Og selv om der stadig væk er rigtig mange gode ting i aftalen, fordi det er godt at at skabe øget beskæftigelse og blive uafhængig af fossile brændstoffer, tror jeg, at der også er rigtig mange danskere, som ville være glade, hvis man også med sikkerhed i stemmen kunne sige, at det, vi aftalte, betød noget for det globale klima – meget lidt naturligvis, men dog noget.
Og det er jo det, der ligesom bliver sået tvivl om.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om han har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man fra den danske stats side kunne tage nogle initiativer, der betød, at det her faktisk betød noget for CO2-udslippet i EU.
Der er jo en enkelt ting, som Enhedslisten gentagne gange har foreslået – skiftende ministre har afvist det, men vi foreslår det da igen – nemlig at den danske stat skulle gå ind og sikre, at CO2-kvoter – i samme omfang, som vi reducerer vores CO2-udslip – rent faktisk inddrages og destrueres.
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-28:
Nu vil vi jo meget nødig være afvisende over for en ny forligspartner, som man er meget glad for at få med i et energiforlig, men dels har jeg endnu ikke kendskab til de konkrete detaljer i lovforslaget, da det som sagt ikke er mit lovforslag, dels ville det nok også være mere korrekt, at det var min kollega, der besvarede det og fik lov til at tage æren for det, tror jeg, meget gode forslag, der ligger.
Og det, at der forventes en effekt, er jo godt.
Jeg har også forstået – men det har jeg altså bare forstået på dagspressen, så jeg ved nok ikke meget mere end spørgeren – at det er et oplæg, som både lejere og udlejere ser på med forholdsvis positiv interesse.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-28:
Skal det så forstås på den måde, at selv om Enhedslisten så kunne komme med en model, der kunne løse de her ting, uden at man behøvede at skære i ydelserne til fleksjob og folk på ledighedsydelse, hvilket jo rent faktisk foregår, så er vi ikke velkommen, fordi det skal foregå omkring det forhandlingsbord på de præmisser, der er sat op der?
Det var jeg næsten nødt til at spørge om, men jeg kan også godt nå at spørge: Hvis nu det ikke lykkes at skaffe disse job, er ministeren så enig i, at der så er rigtig mange mennesker, nuværende fleksjobbere, som bliver ledige, og nuværende, som er ledige, altså ledighedsydelsesmodtagere, der i løbet af kort tid, selv om de melder sig ind i en a-kasse, får forringet deres vilkår ret drastisk?
Jeg tænker selvfølgelig på, at man i dag kan man oppebære ledighedsydelse, indtil man får et fleksjob, men den model, regeringen foreslår, er jo, at man skal melde sig ind i en a-kasse for at få en ledighedsydelse, der så oven i købet er lidt lavere end den, man får i dag.
Det er betingelsen for at få den ledighedsydelse, men så bliver man omfattet af alle a-kasse-reglerne undtagen timekravet til genoptjening, hvilket medfører, at når man ryger ud af a-kassen, ryger man ned på en ydelse svarende til kontanthjælp.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det ikke er nogen særlig sympatisk udtalelse.
Jeg bliver samtidig også nødt til at sige, at der pågår drøftelser mellem mig som ansvarlig beskæftigelsesminister og arbejdsmarkedets parter, og jeg tror, at vi kan finde en løsning, som begge parter kan se sig selv i, og som er realiserbar i forhold til de mål, der er opstillet for fleksjobreformen.
Den kilde, spørgeren har, er heldigvis ikke den eneste repræsentant for arbejdsgiverne, for der har været mange andre, der både på konkret virksomhedsniveau og også overordnet har tilkendegivet, at man tror på den her reform og også synes, at den er nødvendig.
Det glæder mig jo f.eks., når store virksomheder som ISS og McDonald's går ud og markerer, at de gerne vil være med til at påtage sig den her opgave, hvilke begge virksomheder i øvrigt gør i rigt omfang allerede.
Så vil jeg også i forlængelse af samrådet, for vi har jo allerede brugt formiddagen på at diskutere det her, sige, at jeg altid er villig til at diskutere, om der skal være yderligere initiativer, men det er altså i høj grad også en diskussion, vi tager omkring forhandlingsbordet, for forhandlingerne pågår jo nu aktivt med et bredt udsnit af Folketingets partier.
Det er i øvrigt rigtig, rigtig gode forhandlinger, hvor jeg oplever, at der på tværs af de politiske partier er en meget stor interesse i, at få det her til at lykkes, herunder at vores fleksjobbere også kommer i arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-28:
Men er ministeren ikke enig i, at det jo er den nuværende fleksjobordning med den tilskudsmodel, der ligger i den, der har sikret, at vi trods alt har fået skaffet job til så mange fleksjobbere?
Det, jeg refererede til, var jo en udtalelse fra Dansk Arbejdsgiverforening, der kommenterer den nye, foreslåede tilskudsmodel, som jo bygger på, at fleksjobberen får et offentligt tilskud, maks. 200.000 kr., og så er fleksjobjobberens indtægt derudover betinget af, hvor mange timer man arbejder, og det er kun de timer, arbejdsgiveren skal betale for.
Det er jo her, hvor Arbejdsgiverforeningen siger, at hvis de skal vælge imellem at betale for 15 timer til en, som har nedsat erhvervsevne, og så en, der kan arbejde 15 timer, og som er fuldt arbejdsfør, er man, som han siger, dum, hvis man ansætter den, der er mindst effektiv.
Det mener jeg jo ikke, men det er det, manden siger.
Det er jo en skrækkelig udtalelse, men den siger jo noget om, hvordan arbejdsgiverne tænker, og derfor er mit spørgsmål: Har ministeren så ikke overvejet, at der skal stilles nogle meget kontante krav til arbejdsgiverne for at få det her til at lykkes, for at skaffe de job, vi taler om?
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Der er ingen tvivl om, at den her diskussion er rigtig, rigtig relevant, for jeg tror, at både spørgeren og jeg har en stor fælles interesse i, at de mennesker, der rammes af arbejdsløshed, får muligheden for at vende tilbage til arbejdsmarkedet så hurtigt som overhovedet muligt.
Det gælder, hvad enten man er på det ordinære arbejdsmarked eller på forskellig vis er i støttet beskæftigelse, f.eks. hvis man har et særligt skånebehov, er i fleksjob eller noget andet.
Der er heller ingen tvivl om, at hvis den her reform skal realiseres, kræver det en rigtig stor indsats af rigtig mange forskellige parter.
Det kræver en indsats fra Folketingets partier, regeringen selv, arbejdsmarkedets parter, det private erhvervsliv, de offentlige arbejdsgivere og selvfølgelig også kollegerne, der på den enkelte arbejdsplads skal have modet og rummeligheden til at åbne deres arbejdsplads op også for mennesker, der har en nedsat arbejdsevne.
Tror jeg på, det kan lade sig gøre?
Ja, det tror jeg på at det kan.
Og heldigvis er der også stærke kræfter i dansk erhvervsliv, der melder positivt ud om reformen her.
Men det bliver svært.
Jeg tror, at noget af det, vi kan glæde os over – om man vil – er, at der indtil 1998 ikke var nogen fleksjobordning i Danmark.
Den fandtes ikke.
I dag har vi mere end 50.000 fleksjobbere, og det vil sige, at det jo altså på tværs af høj- og lavkonjunkturer faktisk er lykkedes at skabe rigtig mange fleksjob på arbejdsmarkedet.
Samtidig ved vi også, at der er virksomheder, der aldrig er blevet spurgt, om de har en interesse i at ansætte en borger med funktionsnedsættelse eller en person i fleksjob, og vi ved også, at en del af de mennesker, der i dag er på ledighedsydelse, selv angiver, at de ikke vil kunne arbejde det antal timer, der i dag kræves, for at man overhovedet kan komme ind i fleksjobordningen.
Så jeg tror ikke, at det her bliver let.
Jeg vil ikke påstå, det bliver let; jeg tror, det bliver en kæmpe opgave og udfordring.
Jeg tror, at en del af vores ledige fleksjobbere i fremtiden vil opleve, at det er en fordel at have a-kassen i ryggen.
Jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne har en særlig forpligtelse, og hvis alle samler kræfterne og trækker i den rigtige retning, tror jeg også godt det kan lade sig gøre.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-28:
Tak til ministeren for et udmærket samråd her til formiddag om førtidspension og fleksjob.
Der er et emne, som jeg ikke synes vi blev helt færdige med, og det er det, der handler om, hvad udsigterne er til at skaffe job på arbejdsmarkedet til de mange mennesker med nedsat erhvervsevne.
Det er jo et klart formål med reformen, og på det punkt er vi jo i hvert fald enige om, at det er ønskeligt, at der skabes plads på arbejdsmarkedet til mennesker, der ikke kan arbejde hundrede procent.
Men hvad er udsigterne til, at det lykkes?
Mener ministeren, det bliver nemmere med det forslag, ministeren har lagt frem, og hvad vil ministeren konkret gøre for at sikre, at der bliver job til disse mennesker?
Ganske kort om baggrunden for mit spørgsmål kan jeg sige, at den seneste arbejdskraftundersøgelse jo viste, at 228.000 mennesker aktivt søger et job, uden at de kan finde det.
Heraf er ca. 50.000, måske flere – afhængigt af hvordan det gøres op – unge mennesker, som er arbejdsløse.
Vi har 17.000 inden for den målgruppe, vi taler om, som er visiteret til fleksjob, men som ikke kan finde noget fleksjob.
Senest har vi så hørt Dansk Arbejdsgiverforening, der kommenterer den nye tilskudsmodel, som jo bygger på, at den enkelte fleksjobber skal aflønnes i forhold til sit timetal – ganske vist med et tilskud i ryggen fra det offentlige.
Og så siger repræsentanten for Dansk Arbejdsgiverforening: Hvis folk skal have det samme i løn, er man dum, hvis man ansætter dem, der er mindst effektive. Det tyder jo ikke ligefrem på en åben holdning fra Dansk Arbejdsgiverforening i forhold til den foreslåede tilskudsmodel, så det er min baggrund for spørgsmålet.
Altså, hvad er udsigterne, og hvad vil ministeren konkret gøre for at skaffe job til mennesker med nedsat erhvervsevne?
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Det er klart, at som socialdemokratisk beskæftigelsesminister er jeg aldrig ligeglad med arbejdsløshed.
Det er selvfølgelig noget af det, der optager mig rigtig, rigtig meget, men det ændrer altså ikke på, at konfliktretten er en elementær del af den danske model, og den ønsker jeg ikke at begrænse.
Jeg ved godt, at der er stærke kræfter, der ad forskellige veje ønsker at sætte spørgsmålstegn ved, om der skal konfliktes på det danske arbejdsmarked.
For mig at se er det altså en væsentlig del af det danske arbejdsmarked, og det ønsker jeg selvfølgelig ikke at regulere i.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-28:
Jeg kan godt høre, at jeg ikke får noget svar fra ministeren.
Jeg kan også godt høre, at ministeren er af den holdning, at det egentlig er lige meget, om sådan en blokade kan lukke et firma og gøre folk arbejdsløse, for det er det, der bliver resultatet af det, medmindre man som restaurantejer eller virksomhedsejer føler, at man er tvunget til at tegne en overenskomst med en fagforening, man ikke har lyst til at tegne overenskomst med, når man har en overenskomst med en anden fagforening.
Det er sådan lidt bemærkelsesværdigt, at man egentlig kan forstå, at ministeren er ligeglad med, om det koster arbejdspladser og det koster virksomhedslukninger.
Det er det, jeg kan konstatere ud af det, og det er jo lidt sørgeligt.
Man skulle ellers tro, at det var sådan, at vi skulle sikre os, at vi har så mange gode arbejdspladser som muligt, og at fagforeningerne ville lade være med at genere nogen, hvis tingene fungerer godt.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Det sidste er faktisk ikke helt rigtigt.
Sagen er den, at vores ledighedsydelsesmodtagere i dag er på forskellige satser.
Der laver vi nu et gennemsnit, og det betyder, at der er nogle, der vil opleve en lille nedgang, og der er andre, der vil opleve, at de kommer til at gå op i ledighedsydelsesniveau.
Så der er altså eksempler på begge elementer.
Det er heller ikke rigtigt, at det beløb, man vil kunne få, hvis man falder for en varighedsbegrænsning på ledighedsydelse, svarer til kontanthjælp, for der er ikke ægtefælleafhængighed på den ydelse.
Det er der i kontanthjælpssystemet.
Det ved spørgeren godt er en meget væsentlig forskel, for i dag er der mennesker, der på grund af ægtefælleafhængigheden oplever at have en meget, meget lav indtægt, og der vil man altså i fremtiden være sikret et niveau svarende til ca. 60 pct. af dagpengene.
Det gør jeg i dag, og det vil jeg også gerne gøre i fremtiden, men det er klart, at når vi sidder i en forhandling, hvor der er en meget, meget bred sammensætning af Folketingets partier, der har valgt at gå ind i forhandlingslokalet, er det selvfølgelig der, de politiske forhandlinger foregår.
Det skal jo ikke forhindre, at hvis Enhedslisten har en model for, hvordan vi kan målrette midlerne, sikre, at unge ikke førtidspensioneres, hvis de faktisk har mulighed for at få det bedre, og hvis Enhedslisten har en model, der er meget bedre end den, jeg har evnet og udtænkt sammen med den øvrige regering, så hører jeg meget, meget gerne om den.
Louise Schack Elholm (V), 2012-03-28:
Jeg vil vende tilbage til barselorloven og vil gerne have svar fra ministeren på, om det, at man nu vil øremærke 3 måneders barsel til mændene, ikke er ensbetydende med, at man tager det fra den fleksible del af barselorloven, hvilket vil sige, at hvis ikke man gør brug af den, mister familien retten til den her fleksible barselorlov.
Eller har man tænkt sig i det hele taget at lave barselorloven større?
Ja, tilgiv mig, at jeg stiller lidt flere spørgsmål til det her.
Jeg er jo naturligvis nysgerrig, med hensyn til hvad det helt præcis er, aftalen går ud på.
Og jeg kan se, at den indeholder andet end bare en decideret model for, hvordan man kan hæve huslejen på det her område.
Vil ministeren komme lidt mere ind på, hvad de andre elementer i forbindelse med lejeboliger og energireduktionen er?
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-28:
Først og fremmest tak til spørgeren for at bevæge sig helt herned i Folketingssalen for at spørge til et tema, som optager os begge to rigtig meget.
Jeg skal skynde mig at gøre opmærksom på, at det sådan set er ministeren for by, bolig og landdistrikter, som har lovforslaget, og som fremsætter det inden for allernærmeste fremtid, hvor spørgeren kan få syn for sagen og se, hvad der indgår i det.
Når vi har taget det med i energiaftalen, er det, fordi man jo, når man laver den slags gode tiltag, som er på vej her, får en energibesparelse, og dermed får man også en faldende skatteindtægt, fordi man får færre energiafgifter ind.
Og det tab har vi så besluttet os for at dække i forbindelse med finansieringen af energiaftalen.
Så det er derfor, det står der.
Jeg har fået den forståelse fra den ansvarlige minister, at det også i den model, som vi havde lejlighed til at diskutere for nogle måneder siden, da jeg sad i udvalget i en anden kapacitet, bl.a. indgår, at man frivilligt kan aftale, at lejen kan sættes lidt højere op, hvis det ikke overgår, om jeg så må sige, den ekstra besparelse, som lejerne får i forbindelse med det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-03-28:
Det er første gang, så det glæder jeg mig til.
Jeg er jo boligordfører, og derfor interesserer jeg mig meget for den del af energiaftalen, der handler om lejere og udlejere og deres mulighed for at hæve lejen i forbindelse med energiforbedringer, og jeg kan se, at det er med i aftalen.
Jeg kan huske, at ministeren var på besøg i Boligudvalget her for ikke så lang tid siden med en anden kasket på og med et forslag til lige præcis løsningen på den her problemstilling.
Derfor vil jeg høre ministeren, om det er den løsning, som han tidligere fremlagde, inden han blev minister, man har lagt sig fast på, eller hvad det er for en løsningsmodel, man har lagt sig fast på her.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Altså, jeg har grundlæggende tillid til, at mennesker i høj grad selv kan indrette deres eget liv, men jeg bliver bare nødt til i al stilfærdighed at gøre opmærksom på, at i den eksisterende lovgivning, altså den, der har været gældende under den tidligere regering, er der en fordeling af et vist antal af ugerne mellem kvinden og manden.
Så det er altså ikke nogen ukendt metodik, at man i lovgivningen fastsætter, at der er uger, der hænger sammen med moren, og der er uger, der hænger sammen med faren.
I dag er der i den eksisterende lovgivning, som er den tidligere VK-regerings barsellovgivning, 2 uger, der er reserveret til faren.
Jeg synes, vi skal diskutere et konkret forslag, når det måtte foreligge.
Louise Schack Elholm (V), 2012-03-28:
Om end man ikke mener, man har lagt sig fast på en model, er der jo stadig væk et holdningsmæssigt skift her.
Ønsker man at bestemme for familierne, hvordan de skal holde deres barselorlov, eller skal man gøre sådan, som de er tilfredse med nu, nemlig lade dem selv bestemme, hvordan fordelingen skal være af barselorloven?
Der må ministeren kunne komme med et rent principielt svar: Mener man, at politikere på Christiansborg har større viden om, hvad der er godt for børnefamilierne, end børnefamilierne selv har?
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Spørgeren kan ikke blive ved med at være overrasket over mit svar, for spørgeren har stillet spørgsmålet før og var også overrasket dengang over svaret.
Man kan ikke blive ved med at være overrasket, for jeg siger det samme, nemlig at der står i regeringsgrundlaget, at vi vil se på, hvordan man kan lave en øremærkning af barselorloven til fordel for fædrene.
Men vi har nu igennem snart 6 måneder tilkendegivet, at vi gerne vil lave det her på et ordentligt grundlag, og derfor er vi i gang med at afdække nogle udenlandske erfaringer, men selvfølgelig vil vi også se, hvordan det her kan realiseres i en dansk sammenhæng under hensyntagen til vores ønsker om en god barselorlov samlet for familien, de små børns mulighed for at være sammen med deres mor og far og forholdet til den øvrige arbejdsmarkedspolitiske lovgivning.
Det er altså det arbejde, vi er i gang med.
Louise Schack Elholm (V), 2012-03-28:
Det er jo faktisk meget overraskende for mig, for regeringspartierne har tidligere foreslået, at man vil tage det fra den fleksible barselorlov, men man overvejer åbenbart decideret at gøre barselorloven større.
Hvis man kigger på SFI's rapport fra 2007, så vidt jeg husker, ser man, at der er lavet en analyse af tilfredsheden med den fleksible barselorlov.
Op mod 100 pct. af alle kvinder og mænd svarer, at de er tilfredse med fordelingen af barselorloven.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-28:
Det bliver et lidt kort svar, for vi har været igennem diskussionen tidligere.
Der ligger ikke et konkret forslag fra regeringen endnu.
Vi er ved at afdække erfaringer andre steder fra, og på baggrund af det vil vi fremlægge et forslag.