runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-05:
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfra den tanke kunne komme, at der ikke skulle være en bredt funderet debat om alt, hvad der måtte komme.
Altså, lad os tage forslaget om stiftsråd, som jeg som konservativ personligt utrolig gerne så gennemført for længe siden.
De sidder derude og venter og venter og kan ikke komme videre, fordi vi nu har en midlertidig forlængelse, fordi der ikke har kunnet skabes et meget bredt flertal i Folketinget.
Sagen er den, at der er et flertal, der under førstebehandlingen tilkendegav at ville støtte det, og vi behøvede derfor ikke at vente på hverken samtaler med Dansk Folkeparti eller Socialdemokraterne for at finde en løsning, hvor man kunne være bredt enige.
Men det gør vi alligevel, og det gør vi, fordi vi har en tradition på det her område for at være bredt funderet i det, vi gør, og for at have en åben dialog om det og altid evne at justere, sådan at vi netop skaber den rummelighed ved ikke at vedtage ting med snævre flertal.
Karen J. Klint (S), 2009-05-05:
Jamen så vil jeg da bede hr. Søren Krarup om at hjælpe mig lidt ud af den personlige forvirring, som jeg åbenbart lider af trods ret mange gode forsøg på at sætte mig ind i kirkens struktur.
Så mit spørgsmål til hr. Søren Krarup er: Når vi ser på regeringsgrundlagets måde at ændre statens bidrag til folkekirken på, er det så ikke at snyde dem, der kommer til at betale præstens løn fremover, hvis de slet ikke skal have nogen indflydelse på, hvor mange præster der skal være?
For hvis staten ikke vil bidrage til præstelønninger, men præstelønningerne skal være hundrede procent betalt af medlemmerne af folkekirken, er det så ikke lidt ulogisk, hvis folkekirkens medlemmer slet ikke skal bestemme noget om antallet af præster og om vilkårene for præsternes ansættelse?
Jeg taler ikke om forkyndelsesfrihed, jeg taler om drift og om ansættelsesvilkår.
Er det ikke ulogisk, hvis staten skal fortsætte med sin rolle, hvis staten ikke skal bidrage med en krone?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Jamen hr. Søren Krarup modsiger jo nærmest sig selv.
De her problemer opstår jo rent faktisk.
Der er jo folk, og der er jo myndighedspersoner, der ikke varetager deres opgave tilfredsstillende, som vi har kunnet se i sagen fra Nordjylland.
Men for at vi skal kunne forhindre, at det kommer så vidt, er nødt til at forebygge den slags sager fremover ved at sikre en struktur i folkekirken, der kan forebygge konflikter, der ryger ad absurdum som den i Nordjylland.
Det er derfor, jeg synes, at hr. Søren Krarup er selvmodsigende.
Man vil ikke være med til at kigge på, hvordan man kan forebygge de her sager; man vil bare ønske sig tilbage til en fjern fortid, hvor alting fungerede mere eller mindre optimalt.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-05:
Jeg har siddet her og er blevet lidt forvirret, fordi jeg tænkte, at det her beslutningsforslag måske var udtryk for, at man manede lidt til besindighed, for der har været mængder af udredninger, mængder af betænkninger, som man måske skulle synes, vi skulle have en lille smule besindighed og skepsis over for.
Skulle jeg som konservativ personligt sige noget, er det, at hvis vi skulle gøre noget på det kirkelige område, så var det måske nu, vi netop skulle give folkekirken fred og ro.
Så siger fru Pernille Vigsø Bagge også, at det her ikke er et udtryk for et ønske om en revolution, men af ordførerens tale får jeg fornemmelsen af, at det her i virkeligheden handler om, at man slet ikke kan vente med at komme i gang med alle de her ændringer.
Så nu skal jeg lige finde ud af, om det er det, det her handler om.
Handler det her beslutningsforslag om, at man i virkeligheden gerne vil skynde sig i gang med en masse ændringer i folkekirken, eller hvad er det egentlig, man vil?
Nu har jeg ikke set hverken nogen udkast til, hvordan folkekirkens struktur skulle ændre sig i fremtiden, eller hørt, at der var politisk taget stilling til noget sådant, og derfor synes jeg, at det er en lille smule svært at forholde sig til en eventuel fremtidig, hypotetisk situation.
Men det, jeg i hvert fald gerne vil fastholde, er netop, at vi fastholder både den tradition, vi har for rigtig brede samarbejder herinde på tværs af partierne - det mener jeg er vigtigt for at sikre rummeligheden i folkekirken - og at vi sikrer, at når der laves ændringer, hvis der laves ændringer, gøres det med bred opbakning i hele det kirkelige landskab, både hos gejstlige og hos læge, og helst også hos de menige medlemmer.
Derfor er jeg f.eks. også personligt glad for, at kirkeministeren så ganske besindigt, og udmærket besindigt synes jeg, har taget de bemærkninger til efterretning, der har været f.eks. i forbindelse med diskussionen om åremålsansættelse af biskopper, sådan at man netop har en meget besindig tilgang til de her ting.
Det tror jeg er vigtigt at vi har på det her område, hvis vi netop skal lave forandringer for at bevare og ikke for at revolutionere.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Ja tak.
Jeg vil bare spørge, som jeg var inde på i Dansk Folkepartis ordførertale, og som vel også Socialdemokraterne var lidt inde på, til den bekymring, som nogle har i høringssvarene, hvor der bliver sat spørgsmålstegn ved, hvilke realitetsændringer der kommer i lovforslaget.
Der er selvfølgelig nogle ting, hvor der sker ændringer.
Det er vi alle sammen med på.
Man får eksempelvis lettere ved at lade en elev gå om.
Man får lettere ved at bortvise en elev, hvis man kan blive enig med en anden skoleleder om at modtage eleven, og alt det her.
Men der, hvor man i lovforslaget siger, at der ikke er nogen realitetsændringer, siger Skole og Samfund i høringssvaret, at de vurderer, at der er realitetsændringer.
Så siger ministeriet så i sit høringsnotat, at det er der ikke.
Der vil jeg høre, om ministeren vil være med til at udvide den evaluering, som allerede er med i lovforslaget, sådan at man om et par år også tager det op og kigger på, om de bekymringer, som kom til udtryk i høringssvarene, var reelle bekymringer, og hvis det var det, vil man selvfølgelig tage højde for det, eller om det var sådan, som ministeriet vurderer, nemlig at der ikke er tale om realitetsændringer på de områder, hvor man siger der ikke er det.
Bertel Haarder (V), 2009-05-05:
Tak til ordførerne for skoleforligspartierne for den gode gennemgang, vi har fået af forslagets enkelte elementer.
Jeg kan i den grad tilslutte mig den beskrivelse, der har været fra de fire ordførere.
Jeg vil godt sætte en tyk streg under, at der ikke tages noget fra skolebestyrelserne.
Hr. Per Bisgaard har ret i, at der tværtimod gives noget til skolebestyrelserne, fordi der nu er en forpligtelse til at fastsætte et værdiregelsæt, som bl.a. har med det forslag at gøre, vi skal behandle sidst på aftenen, nemlig SF's forslag om en antimobbestrategi.
Jeg vil også godt sætte en tyk streg under, at når vi styrker skoleledelsen - og det gør vi, og det skal vi - så sker det inden for principper fastsat af skolebestyrelsen, og det, der bliver muligt med lovforslaget, er en ajourføring, en mindre bureaukratisk og en mere fleksibel bekendtgørelse om skolebestyrelsen og forhåbentlig en, der også er lettere at læse, for hele debatten om dette forslag viser jo, at der har været uklarhed omkring skolebestyrelsens beføjelser.
Nu kan uklarhed erstattes af klarhed, og denne klarhed vil vise, at i forhold til, hvad der gælder i dag, er der ingen svækkelse af skolebestyrelsernes beføjelser.
Jeg kalder det klarhed, klarhed over, at den daglige ledelse og konkrete beslutninger henhører under skoleledelsen i alle situationer, hvor det ikke vedrører andre skoler, klarhed over ansvarsfordelingen - hvem har ansvar for hvad? - og respekt for skolebestyrelsens adgang til at fastsætte principper.
Det er den klarhed, der tilsigtes med lovforslaget.
Hvad angår det, der er meget oppe i tiden, og som hr. Martin Henriksen nævnte, nemlig kampen mod mobning, vil jeg gerne understrege, som også hr. Per Bisgaard gjorde, at skolebestyrelsen for fremtiden skal fastsætte et værdiregelsæt for skolen, og det fremgår af bemærkningerne, at der som opfølgning vil ske en præcisering af, at elever og forældre ved hvert skoleårs begyndelse skal orienteres om værdiregelsættet og om ordensregler.
På det punkt har der jo været et grundigt forarbejde, nemlig udvalget om ro og orden i folkeskolen, hvor der blev bred enighed om nogle ændringer, som igen styrker ledelsen og skaber klarhed over, hvilke sanktioner en skole har i situationer, hvor det er svært at skaffe ro til undervisningen.
Jeg vil godt takke både for en god debat og for den lange proces, som forslaget har været igennem i skoleforligskredsen.
Jeg har det rigtig godt med, at forslaget nu ser ud til at blive vedtaget før sommeren.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu kan der jo være god fornuft i at gøre klarere rede for, hvem der faktisk har ansvaret for forskellige opgaver i folkeskolen; en afklaring af ansvarsforhold er vel altid positivt.
Når vi i Enhedslisten alligevel er skeptiske over for forslaget, skyldes det nogle ret uheldige tendenser, som også ligger i forslaget.
Det forslag betyder en øget centralisering af beslutningsprocesserne i skolen.
Det bliver i højere grad skolelederen og kommunalbestyrelsen, der bestemmer.
Hvis vi skal sikre en god folkeskole, hvor vi både har engagerede lærere og elever, kræver det mere frihed og indflydelse til elever og lærere og ikke mere styring og kontrol fra kommuner og skoleledere.
Jeg vil hellere sikre den enkelte lærer ordentlige rammer for at tilrettelægge undervisningen og har tillid til de faglige miljøer på skolerne.
Skolelederen får med det her forslag mulighed for at bestemme, om en elev må rykkes et klassetrin op eller skal blive i samme klasse; det er det, der normalt kaldes at dumpe - det hed det i hvert fald, da jeg gik i folkeskolen.
I dag skal en sådan beslutning træffes sammen med forældrene, og her er altså tale om en afgørende ændring.
Det er efter vores opfattelse helt klart problematisk.
I modsætning til i mange andre lande er der ikke tradition for at dumpe elever i den danske folkeskole.
Det kan have store sociale og psykiske konsekvenser for børn at lade dem gå et år om.
Vi mener i stedet, at problemer med elevers faglige niveau skal løses via specialundervisning, som Danmarks Lærerforening også gør opmærksom på i deres høringssvar.
Derfor mener de, at det er problematisk at give skolelederen retten til at dumpe elever hen over hovedet på forældrene, og er bekymrede for, at forslaget kan betyde, at man vil åbne op for, at det bliver normalt at lade elever gå en klasse om.
Derudover kan vi også tilslutte os både Danske Skoleelevers og Skole og Samfunds bekymring i deres høringssvar over, hvordan forslaget vil forringe elevers og forældres retsstilling i forhold til at klage over beslutninger om at lade elever gå en klasse om eller flytte dem til en anden skole.
Overordnet set må vi altså stille os negativt over for forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Det er ikke så dumt at prøve at skabe debat, heller ikke bare for at skabe debat.
Det er faktisk et enormt stort sundhedstegn i folkestyret, at folk vil deltage i en debat.
Men jeg er nødt til at holde fast i, at de der problemer, som hr. Jesper Langballe prøver at negligere, med præsternes arbejdsvilkår og med, at halvdelen af præsterne i Nordjylland overvejer at sige deres job op, og med, at præster overalt i landet har alvorlige arbejdsmiljøproblemer, jo ikke er noget, vi bare skal trække på skulderen af og sige: Nej, nej, det går over af sig selv, det er et moralsk problem, det er et spørgsmål om noget, der må løse sig selv.
For det står helt klart - det står helt klart - at der den dag, der ikke er præster til at forkynde evangeliet, nok heller ikke er nogen folkekirke tilbage.
Men ikke være, hr. Jesper Langballe trækker på skulderen og ligesom den gamle siger, at Gud er Gud, om alle land lå øde, og Gud er Gud, om alle mand var døde.
Og det kan jo være, at det så er løsningen på problemet for hr. Jesper Langballe, men for os er det det her udredningsarbejde, som skal ligge til grund for, at vi kan forhindre de her alvorlige problemer i folkekirken fremover.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-05:
Jamen kan fru Pernille Vigsø Bagge ikke se, at de problemer, der er udgangspunktet for fru Pernille Vigsø Bagge, jo er moralske problemer?
Det er jo moralske problemer, hvor sagen er den, at der er enkeltmennesker, som ikke tager det ansvar, de skulle tage på sig, og så konverterer fru Pernille Vigsø Bagge og de andre forslagsstillere det til sådan et generelt strukturproblem og tror, at sådan noget løser man ved at nedsætte analysegrupper og ved at lave flere lovregler eller ved at skabe debat.
Jeg har altid syntes, at det der med at skabe debat er sådan noget fuldstændig tåbeligt noget.
Hvis man fremkalder en debat, gør man det ikke for at fremkalde en debat, men så gør man det, fordi man har noget på hjerte og siger sin mening, så er der nogle andre, der modsiger en, og så er der en regulær debat.
Men til fru Vigsø Bagge: Hvad skulle der kommer ud af bare at lave debat for at lave debat, for det er et moralsk problem?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Nej, spøg til side.
Der kom et ritzautelegram i går, som fortæller, at halvdelen af præsterne i Nordjylland har overvejet at sige deres job op.
Præst Kirsten Sinding fra Hjørring fungerer som arbejdsvejleder, og hun oplever en gang om ugen at blive kontaktet af præster, som har brug for hjælp, fordi de har rigtig store arbejdsmiljøproblemer.
Jeg tror ikke, at folkekirken glad og fro kan vandre videre, og jeg tror ikke på det, som hr. Jesper Langballe lægger mig i munden, nemlig at folkekirken står i den rene elendighed, men jeg er nødt til at sige, at vi har nogle alvorlige problemer i folkekirken, som skal løses.
Det er jo derfor, vi foreslår det her udredningsarbejde.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-05:
Nu vil jeg sådan rent hypotetisk forudsætte, at fru Pernille Vigsø Bagge har ret i, at der breder sig sådan almindelig elendighed og misstemning i folkekirken.
Det tror jeg overhovedet ikke på.
Men lad os nu bare gå ind på den tankegang.
Det virker jo ikke, siger fru Pernille Vigsø Bagge til hr. Søren Krarup, problemerne opstår jo alligevel.
Ja, det gjorde de i et konkret tilfælde, ikke fordi der manglede en analysegruppe, men fordi der hos de myndigheder, der skulle tage et ansvar, manglede retsindighed og myndighed.
Og jeg vil egentlig godt spørge fru Pernille Vigsø Bagge: Hvis nu folk kommer op at skændes - vi kender det jo fra ægteskab, ikke?
der er ægteskaber, hvor ægtefællerne skændes fra morgen til aften og lever som hund og kat - vil det så hjælpe på det ægteskab, at man nedsætter en analysegruppe, eller at man kan lovregulere sig ud af det?
Tror fru Pernille Vigsø Bagge, at det kan skabe et godt klima i folkekirken?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Jeg ved ikke, om der med »hastværk« menes det, der står om, at regeringen senest den 1. november 2009 skal iværksætte en udredning af opgavefordeling og kompetenceforhold i folkekirken.
Det kan vel ikke være så svært at forstå, at vi vil gøre folkekirken bedre i stand til at udvikle sine arbejds- og udtryksformer i forhold til det samfund, den virker i, og til at give folkekirken en ramme, inden for hvilken der kan skabes et godt arbejdsmiljø for ansatte og frivillige, samtidig med at der sikres en klar økonomistyring osv. osv.
Det, vi vil, er at få nedsat et bredt sammensat udvalg, der gerne i en langsommelig proces kan komme med nogle langtidsholdbare svar på, hvordan folkekirken skal undgå de problemer, den sidder i i dag, med dårligt arbejdsmiljø, med sogne, der ikke kan finde kandidater til menighedsråd osv. osv.
Og i øvrigt ville det være meget, meget kærkomment, hvis den Konservative ordfører havde lyst til at bidrage med forslag til, hvordan den her udredningsanalysegruppe kunne nedsættes, for vi er også interesseret i et bredt samarbejde om folkekirken, men at kalde det hastværk kan man vist ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-05:
Jamen nu synes jeg, der bliver snakket om noget lidt andet, for der bliver snakket om nogle former og procedurer.
Altså, det, jeg ligesom har brug for at få vide, er, om det her er udtryk for et ønske om, at der skal ske en hel masse med vores folkekirke, eller om det er udtryk for besindighed, altså at der ikke, hvis vi skal ændre noget, som fru Pernille Vigsø Bagge også sagde, skal være en revolution, og jeg begynder at få det indtryk, at det her handler om, at vi nu skal skynde os sådan at komme i gang, for det her med at inddrage andre og høringsfaser osv. kan man jo gøre på masser af måder.
Der er jo løbende nedsat arbejdsgrupper og kommet betænkninger osv., som jo netop tager fat i de hjørner af vores folkekirke, som den brede debat måtte skabe diskussion om, skabe åbenhed om, at det måske var der, vi skulle overveje at justere på nogle hjørner, som vi f.eks. har gjort det med udviklingen af demokrati bl.a. på stiftsplan.
Så den mulighed for at skabe og fastholde den brede debat, som jeg også i starten roste for at man ønskede, har man jo i den løbende proces.
Men jeg synes, det her med, at vi nu endelig også skal i gang med alle forandringerne, virker sådan lidt som en gang hastværk.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Forslaget er, som forslaget selv siger, udtryk for ganske tydeligt, at vi skal have sat en bredt nedsat analysegruppe til at kigge på de her problemer, der hele tiden vender tilbage på folkekirkens område, om strukturen ude i sognene, om den manglende daglige ledelse, om de ting, som menighedsrådene gang på gang render ind i, og som de føler begrænser deres arbejde.
Og når jeg sætter gang i et analysearbejde med det her udvalg, så er det jo ikke det samme som at fare frem med bål og brand og ville revolutionere, det siger sig selv, og det var også det, jeg sagde i talen, og også det, forslaget giver udtryk for.
Det er så tydeligt, at vi vil have et bredt analysearbejde for også at kunne få en bred folkelig debat - ikke kun en debat mellem fem præster og to repræsentanter fra Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer - mellem folk fra et bredt kirkeligt landskab, som varetager debatten om de her meget vigtige temaer, som er en anstødssten for folkekirken i de her år.
Bente Dahl (RV), 2009-05-05:
Mange tak for talen i forbindelse med beslutningsforslaget.
Ministeren spurgte blandt flere ting, om forslagsstillerne er ude på at lave revolution.
Der vil jeg svare, at det ikke er det, jeg vil, nej, jeg vil have evolution.
Jeg går også ind for åndsfrihed og forkyndelsesfrihed.
Ministeren siger, der er et selvfølgeligt samarbejde imellem parterne i folkekirken, som ligger til grund for den frihed, der jo så er.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren altid mener, at det selvfølgelige samarbejde er selvfølgeligt.
I min optik skal rammerne altid definere, hvordan friheden skal bearbejdes, hvordan samarbejdsrelationerne skal være.
Men mener ministeren, at det selvfølgelige samarbejde er optimalt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-05:
Jamen ministerens synspunkt er det, der står i lovforslaget.
Og helt ærligt: Det må vel være tilladt at sige, at der er noget, man gerne vil have lov til at tænke over, før man træffer den endelige beslutning om, hvad der skal stå i lovforslaget.
Det er det, jeg har sagt.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Det må vi så tage op med justitsministeren.
Jeg havde egentlig håbet på et nej, men det, jeg så vil spørge til, er det her med overgangsordningerne.
Det virker, som om ministeren måske lidt har skiftet synspunkt.
For det, jeg forstod, da jeg for nylig læste Politiken, var, at ministeren sagde, at ingen, der har anlagt sag, må stilles dårligere, og hvis nogen kan dokumentere, at nogle stilles ringere, ser man på det.
Det, ministeren nu sagde med henvisning til en dom ved Menneskerettighedsdomstolen, var, at man mener sig fuldt ud at have ret til at ændre på de formelle regler og lave en skæringsdato, som så griber ind i nogle verserende sager.
Det er jo to forskellige synspunkter.
Er ministerens synspunkt, at hvis nogle stilles ringere, skal de ikke behandles efter de nye regler, eller er ministerens synspunkt, at det er man i sin gode ret til og det må de leve med?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-05:
Som hr. Morten Østergaard meget rigtigt bemærkede, er jeg blevet fritaget for det ansvar, fordi det rettelig hører hjemme under Justitsministeriet at vurdere noget, som bygger på PET's arbejde, altså om man er til fare for statens sikkerhed.
Og i og med at det netop nu er underlagt en domstolsprøvelse, mener jeg, at den sag er i gode hænder.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Lige til det sidste: Jeg tror, at det, der har vakt størst forundring, er, at det tilsyneladende primært er den danske offentlighed, det skal holdes hemmeligt for.
For andres landes offentligheder har haft de her oplysninger, som PET ikke har villet lægge frem og gøre tilgængelige, herunder den amerikanske offentlighed.
Det er så det, der måske giver anledning til en vis forundring, men det er jo en anden sag.
Når vi snakker om det med diplomatiske forsikringer, er vi også inde i spørgsmålet om oplysninger, man får ved tortur.
Der vil jeg bare spørge helt principielt: Kan man lægge oplysninger, som er opnået ved tortur, til grund for en administrativ udvisning?
Her tænker jeg selvfølgelig på, at hvis nu et andet land opnår oplysninger gennem tortur og videregiver dem til Politiets Efterretningstjeneste, kan de så lægges til grund for en administrativ udvisning efter regeringens opfattelse?
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu er det jo mit indtryk, at der foregår kontrol med de mennesker, som anses for at være en sikkerhedsrisiko.
Men ellers har hr. Karsten Lauritzen jo ret.
Der er efter vores opfattelse ingen grund til at tro, at de vil overholde de løfter, de giver.
Det er ikke noget, de regimer og de magthavere, der er i de lande, plejer at gøre.
Hr. Karsten Lauritzen må efter Enhedslistens opfattelse gerne bevæge sig rundt på grænsen af menneskerettighedskonventionerne og se, om han kan finde et lille hul, hvor han kan finde plads til sin lovgivning og sin politik, men Enhedslisten foretrækker at holde sig på den sikre side også i den her sag.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Men det er jo sådan, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i hvert fald i et enkelt tilfælde har godkendt brugen af diplomatiske forsikringer, og det vil sige, at det er et legitimt redskab.
Det vil sige, at Danmark også kan komme til at stå i en situation, hvor vi vil have mulighed for at sende en person, der er dømt for at ville begå terror i Danmark og står til udvisning efter udlændingelovens § 25, stk. 1, for at være en fare for statens sikkerhed, tilbage til hjemlandet, fordi vi har fået en diplomatisk forsikring, som er i overensstemmelse med internationale konventioner.
Skal jeg forstå det, Enhedslistens ordfører siger, sådan, at Enhedslisten hellere vil have, at i stedet for at vi benytter os af en aftale, som er godkendt at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, kan vedkommende få lov til at gå rundt i Danmark på tålt ophold, at Enhedslisten altså ønsker, at folk, der er vurderet til at være til fare for statens sikkerhed, skal gå frit rundt i Danmark, når vi reelt kan have en mulighed for at sende dem tilbage til deres hjemland?
Er det korrekt?
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Enhedslisten mener, at mennesker, som har overtrådt terrorlovgivningen, skal straffes.
Det vil sige, at de skal retsforfølges og straffes.
De skal hverken gå frit rundt her eller i Egypten eller i Saudi-Arabien, eller hvor man ellers kunne forestille sig at sende dem hen, på baggrund af en aftale med et regime, som vi ikke har nogen som helst grund til at nære nogen som helst tillid til, om, at man ikke vil udøve tortur.