runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2016-02-26:
Jeg håber virkelig, at det vil blive snarest muligt, at det forlig vil blive endt, fordi man kan sige, at for hver dag der går med den situation, vi har nu, er der jo vigtige ting i den politiske proces, som ikke kommer frem i dagens lys, og som vi og offentligheden ikke får mulighed for at forholde os til og diskutere og gøre noget ved.
Det mener jeg bestemt ikke at vi kan være tjent med.
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
For det må ordføreren vel have sat sig ind i, når hun har det med som en del af sin tale her i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Jeg tror, at vi enten taler helt forbi hinanden, eller at ordføreren har misforstået, hvad jeg sagde.
Jeg sagde i min tale ligesom min radikale kollega, at i yderste konsekvens kan man jo være nødt til at opsige et forlig – det kan også være en aftale – hvis man føler, at alle muligheder er udtømte, og at der er fremkommet nye oplysninger, eller man har taget fejl, eller hvad grunden nu er til, at man ikke længere kan stå bag en lov og ønsker at ændre den.
Mai Mercado (KF), 2016-02-26:
S-R-SF-regeringen indgik den 3. oktober 2012 en politisk aftale med Venstre og Det Konservative Folkeparti om en ny offentlighedslov.
I forlængelse af aftalen fremsendte regeringen den 7. februar et forslag til lov om offentlighed i forvaltningen.
Det Radikale Venstres formand, hr. Morten Østergaard, har selv erkendt, at den aftale, man indgik, da han sad i regering, ikke fungerer efter hensigten.
Med hans egne ord: Vi ramte ikke rigtigt første gang.
Det synes jeg egentlig er en meget fin erkendelse.
Pointen med at indføre offentlighedsloven var at udvide åbenheden, og den nye offentlighedslov er også en forbedring i forhold til den tidligere, men vi må også erkende, at loven har haft negative konsekvenser, og dem vil vi rette op på.
Vi er flere partier, der er enige om, at loven ikke er optimal – faktisk er vi flest – og det er ikke længere et spørgsmål om, hvorvidt offentlighedsloven bliver ændret.
Det er et spørgsmål om, hvornår den bliver ændret.
Derfor synes jeg også, at vi skal aftale, at den lov snarest får et serviceeftersyn.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vi særligt skal koncentrere os om tre paragraffer.
Det er §§ 22, 24 og 27. Derfor har vi også i første omgang sammen med SF og De Radikale bedt ministeren om at indkalde forligskredsen til en drøftelse af mulighederne.
Der har man haft det første møde, og der har jeg jo fuld tillid til at justitsministeren vil indkalde til videre drøftelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Vi havde gerne set, at det var ændret hellere i går end i morgen, men der kommer til at være en proces nu.
Jeg kan ikke stå heroppe og sige, hvor lang tid den kommer til at vare, men jeg vil sige, at fordi vi respekterer, at vi har indgået et forlig – og det hører jeg også de andre partier respektere – så kommer der jo ikke til at ske noget på den her side af et valg, hvis det ikke kommer til at ske i forligskredsen.
Så jeg ønsker, at vi hurtigst muligt får noget konkret arbejde i gang.
Der er jeg helt enig med spørgeren.
Det betyder faktisk noget, hvor lang tid der går.
Men det er også helt klart, at hvis der ikke sker noget, og der lige pludselig bliver udskrevet valg, så vil vi da skynde os.
Eva Flyvholm (EL), 2016-02-26:
Tusind tak.
I Enhedslisten har vi jo fra starten sagt fra over for offentlighedsloven, fordi vi frygtede, at alt for meget ville blive mørkelagt.
Og det er jo lige præcis det, vi kan se der er sket nu.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at SF og andre partier har været ude at markere og sige, at det her ikke er godt nok, det vil man gerne være med til at gøre noget ved.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Er der en deadline for, hvor lang tid det her må tage, kan man sætte en bagstopper på, hvornår SF mister tålmodigheden, for det er jo stort set hver eneste dag, kan man sige, at journalister bliver nægtet aktindsigt.
Så er der en deadline?
Jeg vil også spørge: Hvis der nu lige pludselig skulle blive udskrevet valg – det er jo noget, vi går og diskuterer i øjeblikket – vil SF så skynde sig at opsige forliget, sådan at man er ude?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Snarest muligt
Vi har haft det her møde med justitsministeren, og vi skal have flere møder.
Det er jo rimelig tidligt, at partierne i kredsen ser forskelligt på det her.
Så vi må se, om vi overhovedet kan komme til enighed omkring, hvordan offentlighedsloven kan forbedres.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Hvornår forestiller SF sig, at der skal ligge et resultat af den her drøftelse mellem forligsparterne, så vi kan få sat gang i at få revideret offentlighedsloven?
Tak til SF for at have en positiv tilgang til, at offentlighedsloven skal ændres.
Det er vi jo rigtig glade for.
Så vil jeg egentlig gerne spørge ind til § 22, som er om kalenderførelsen, om hvad det så er, der begrunder, at kalenderførelsen for ministre bl.a. ikke er helt så interessant at se på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Det, jeg siger, er, at jeg synes, at som det i dag er formuleret i offentlighedsloven, og som det blev inkorporeret i loven dengang, så er det lidt at sminke noget.
Der var nogle ting, der blev indskrænket, og så blev der udvidet på andre områder.
Der er princippet om meroffentlighed blevet brugt til at sminke, at man kom til at indskrænke på nogle andre områder, og derfor ønsker jeg, at det bliver præciseret og brugt på en meget mere systematisk og ensrettet måde.
Jeg synes ikke, det kan være rimeligt, at man stiller nogle spørgsmål til et ministerium, men ikke har ret til aktindsigt, og så får man noget meroffentlighed, eller nogle flere oplysninger, mens man ikke kan få det i et andet ministerium.
Så det er egentlig mere en præcisering, jeg ønsker.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Altså, hvis vi afskaffer meroffentlighedsprincippet, betyder det, at man enten har ret til aktindsigt, eller også har man ikke ret til aktindsigt.
Og når man ikke har ret til aktindsigt, kan man heller ikke få aktindsigt, selv om det ville være fuldstændig uproblematisk at give aktindsigten.
Så det, SF foreslår, er altså at fjerne en mulighed for at give en aktindsigt i de sager, hvor man egentlig ikke har ret til at få det, men hvor ministeriet synes at der sådan set ikke sker det frygtelig store ved at gøre det alligevel.
Man vil altså fjerne en mulighed for at give mere aktindsigt, end det egentlig fremgår af loven at der skal gives.
Det synes jeg var dagens nyhed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Jeg hørte ikke et spørgsmål, men så vil jeg prøve at udlede et spørgsmål af ordførerens kommentar.
Det, jeg mener, er, at jeg egentlig synes, at det er lidt af en uskik at have paragraffer og dele af en lovtekst, der i den grad er op til fortolkning.
Og det er jo ikke bare noget, jeg står heroppe og siger.
Vi har jo kunnet se, at der er ekstremt stor forskel på, hvordan man tolker meroffentlighed de forskellige steder – ekstremt stor forskel.
Jeg står ikke og stiller krav heroppefra.
Jeg siger, at hvis man skulle kigge på det igen, skulle man måske præcisere det noget mere, fjerne det helt og erstatte det med noget andet, der var mere præcist.
Jeg synes ikke, at det i praksis har vist sig at fungere, som det står i dag.
Det er simpelt hen alt for svingende, hvordan det bliver brugt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jeg må sige, at jeg gik til den her debat uden noget håb om, at der ville komme noget nyt frem.
Men det gjorde der så alligevel, fordi SF fortæller, at man vil fjerne meroffentlighedsprincippet fra offentlighedsloven.
Det var da dagens nyhed.
Hvis meroffentlighedsprincippet ophæves, betyder det jo, at det i de sager, hvor det af loven fremgår, at et ministerium ikke har pligt til at udlevere det pågældende dokument, vil det være forbudt at gøre det.
Så det forslag synes jeg da er spændende at SF fremkommer med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Jeg valgte at tage ordet, da jeg hørte ordføreren nævne en journalist ved navn og problematisere, at vedkommende stod nede på Slotspladsen og demonstrerede.
Jeg håber ikke, jeg skal opfatte det sådan, at man fra en liberal politikers side beklikker ytrings- eller forsamlingsfriheden for journalister eller offentligt ansatte eller hvem det nu er, der kan have en interesse i de lovforslag, vi diskuterer herinde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-26:
Jeg tror, og det var egentlig det, jeg prøvede at sige til den foregående ordfører, at man skal være født med en stor utålmodighed, men have en del tålmodighed i politik, for målet må jo være at forandre.
Det ønsker vi også her, og det kommer det også til at ende med.
Og så ønsker vi at have en ordentlig og respektfuld proces omkring det.
Det har vi fået gang i nu, og det kommer vi til at respektere.
Jeg er sikker på, at vi i sidste ende får en ny og revideret offentlighedslov.
Det er det, vi arbejder for.
Vi er i en forligskreds, der respekterer, at der er en proces om det.
Den har vi sat gang i nu.
Jeg kan ikke sætte en præcis dato på, hvornår den proces ender, men jeg kan sige, at hvis ikke det ender med forandringer inden for den proces, er konsekvensen jo, at vi må opsige forliget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-02-26:
Det var lidt i det samme ærinde, kan man sige, fordi nu så vi jo bare så sent som i går, at det er ude i Jyllands-Posten, at mange af de dokumenter, som omhandler Irak- og Afghanistankrigene ikke kommer frem, fordi man bruger offentlighedsloven her til at mørklægge dem.
Hvor lang tid vil Radikale vente, indtil man ligesom siger, at nu skal der gøres op med det her, og vi skal have stoppet den måde, offentlighedsloven fungerer på?
Var det til sommer, eller hvad er tidsperspektivet for, hvor tålmodige de partier, som godt har indset problemerne, vil være med til, at der sker noget?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Det lyder, som om Dansk Folkeparti tror, at der ikke er noget, der gør indtryk på Venstre og på mig.
Selvfølgelig gør det da indtryk, og det er da derfor, vi evaluerer loven.
Altså, hvis vi havde været ligeglade med den kritik, der havde været rejst, havde vi da bare sagt: Nåh ja.
Men det gør indtryk, og derfor har vi besluttet os for at foretage en grundig evaluering af loven.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-26:
Gør det indtryk på ordføreren, når fremtrædende redaktører, journalister, der har opnået meget stor succes med at afdække sager, som jo har været meget belastende for i hvert fald nogle ministre, træder frem og siger, at den nye offentlighedslov giver anledning til store vanskeligheder i forhold til den måde, man overvåger magten på?
Gør den bekymring, der er fra så prominente folks side, slet ikke indtryk på ordføreren?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Nu har offentlighedsloven jo været i kraft i mere end 2 år, og jeg må da konstatere, at der siden da er kommet en historie eller to frem, og måske endda også en historie eller to, som både den siddende og den forhenværende regering i virkeligheden helst havde været fri for var kommet frem, så det er jo ikke sådan, at vi nu har en offentlighedslov, der har gjort det fuldstændig umuligt at lave afslørende journalistik.
Så nej, det er i hvert fald ikke en frygt, der gør, at jeg ikke kan falde i søvn om natten.
Jeg ville være mere bange for, at vi lavede noget sjusk – for nu at citere Enhedslisten fra tidligere – hvis vi gik ind og foretog en ændring uden at have den evaluering, som vi har aftalt.
Kan vi så fremrykke den evaluering?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-26:
Tak for det.
Ordføreren omtaler en meget grundig undersøgelse af hele den her måde, man har håndteret den nye lov på.
Jeg vil egentlig stille ordføreren spørgsmålet, om det ikke tager vældig lang tid at lave sådan en meget grundig undersøgelse, og om ordføreren ikke frygter, at man i den mellemliggende tid, den lange tid, der måtte gå, før vi i Folketinget kan stå med den endelige evaluering, hvis der virkelig er problemer med offentlighedsloven, stiller sig i en situation, hvor det kan få ganske store konsekvenser i forhold til oplysninger, der ellers kunne være kommet frem.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jamen nu henholder ordføreren sig også til den artikel fra Information, hvor man har lavet en undersøgelse og spurgt, hvor mange gange § 24, stk. 2, er bragt i anvendelse, og hvor mange gange § 27 er bragt i anvendelse.
Og der er man så nået frem til, at de to bestemmelser i alt er blevet anvendt 410 gange på 1½ år.
Hvor lavt skulle det tal være, før Enhedslisten ville sige, at det sådan set var i orden?
Mit andet spørgsmål er: Ved Enhedslisten, hvor mange af disse sager der heller ikke ville være blevet givet aktindsigt i efter den gamle lov?
Det ved vi ikke endnu, og det er jo bl.a. derfor, vi har bedt om at få en grundig evaluering.
For jeg er helt enig i, at meroffentligheden skal bruges, og det var jo derfor, vi skrev ind i offentlighedsloven, at meroffentlighed gik fra at være noget, man kunne overveje, til noget, man skulle overveje.
Det kan godt tænkes, at ministerierne bruger meroffentligheden forskelligt, og at man endnu ikke har fundet den rigtige praksis – det vil jeg slet ikke afvise – men det, jeg bare siger, er: Lad os nu få en grundig undersøgelse af det, frem for at vi – hu hej vilde dyr – foreslår nogle ændringer, som altså, hvis vi vedtager det forslag til vedtagelse, der ligger fra mindretallets side, vil betyde, at vi vil få en ret mærkværdig retstilstand.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Jeg synes, det er vigtigt at gøre opmærksom på, at ombudsmanden jo siger, at det er en meget væsentlig del af al politisk præget virksomhed i centralorganisationen, der nu er undtaget fra retten til aktindsigt.
Det gør bl.a. indtryk på mig.
Men jeg vil gerne stille det spørgsmål, som også ombudsmanden i virkeligheden peger på – han har i hvert fald henvist til det med, at meroffentlighedsparagraffen, altså det, at der er mulighed for at give offentligheden mere aktindsigt, faktisk ikke bliver brugt ret meget:
Synes ordføreren ikke, det er et problem, at det virker, som om der muligvis ikke bliver foretaget en konkret vurdering, i forhold til at ministerierne faktisk kan give offentligheden mere aktindsigt?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jamen jeg elsker journalister, jeg elsker en fri presse, jeg elsker at leve et land, hvor man har ytringsfrihed.
Jeg kan slet ikke forstå, at jeg skal have stillet sådan et spørgsmål.
Men at der skulle være fuldstændig, total åbenhed om alt, tror jeg ikke engang Alternativet mener.
Vi skal så finde det rigtige snit.
Den er så taget i anvendelse 360 gange på 1½ år.
Så konkluderer man, at det er mange.
Men 360 ud af hvor mange?
Det ved vi ikke.
Hvor mange gange blev der givet aktindsigt tidligere?
Det ved vi heller ikke.
Og hvor mange af disse 360 afgørelser ville der heller ikke være blevet givet aktindsigt i efter den tidligere lov?
Det er heller ikke belyst.
Så jeg tror, at fru Josephine Fock må give mig ret i, at det er en lidt intetsigende undersøgelse, når man får et tal, der hedder 360.
Hvis jeg må komme med et modspørgsmål, vil jeg spørge: Hvad skulle tallet have været, før Alternativet havde stillet sig tilfreds og sagt: Okay, det her er alligevel ikke så slemt?
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Jeg har tænkt mig at følge op på det her, for jeg må sige, at den måde, vi nu snakker om journalister på, overrasker mig en anelse.
Altså, journalister er for mig en del af det, der er med til at underbygge, at vi har et godt og gennemsigtigt demokrati.
Vi er nødt til at give journalisterne de arbejdsredskaber, der gør, at de faktisk kan udføre deres arbejde.
Jeg synes på en eller anden måde at diskussionen her har taget en forkert drejning, og det håber jeg i hvert fald også at ordføreren er enig i.
Når vi har en særlig journalist her, der har haft en særlig interesse i at prøve at undersøge, hvordan det rent faktisk er gået med offentlighedsloven, kan jeg da kun som folketingsmedlem være utrolig glad for, at der er nogen, der har tid og overskud til dykke ned i det.
Og det er en af grundene til, at Alternativet også er med til at fremsætte det lovforslag, som vi fremsætter her senere på året sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten, for at få rullet nogle af de her paragraffer, som efter min bedste overbevisning er uhensigtsmæssige, tilbage.
Det spørgsmål, jeg gerne vil stille – lynhurtigt – er: Gør det slet ikke indtryk på ordføreren med de artikler, der har været i Information om, hvordan loven bliver brugt?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jeg tror godt, vi kan konkludere, at lige præcis i forhold til den her lov er sol og vind ikke blevet delt sådan helt lige i de artikler, der har være om loven.
Det har nok skinnet en lille smule igennem, hvad de pågældende journalister og redaktører selv har haft af opfattelse om loven, og det er ikke kun kommet til udtryk på lederplads.
Så meget tror jeg godt vi kan konkludere, og det tror jeg sådan også, at den presseloge, der lige nu er tom, vil give mig ret i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-26:
Formanden for Dansk Journalistforbund deltager også aktivt i debatten, og når alle de journalister, som har skrevet om det her, måske også har en personlig holdning til det, skulle det så være partsindlæg, hver gang aviser og deres ansvarshavende redaktører har sagt god for den linje, aviserne eller andre medier lægger, når de bedriver journalistik om offentlighedsloven?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Nej, det beklikker jeg ikke.
Men jeg tror da, at det måske gør, at de artikler, man så skriver om samme emne, måske ikke sådan er fuldstændig hundrede procent objektive, men er partsindlæg.
Men vi skal bare forholde os til det som partsindlæg, og altså ikke på samme måde som til en betænkning, som en kommission har arbejdet med.
Og går vi ind og kigger på de ting, der er kommet frem, kan vi se, at man eksempelvis er gået ind og har sagt, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid ikke er 7 dage, men 7 uger.
Men det er forkert, og det kan man se, når man så går ind og nærlæser artiklen.
Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i de aktindsigter, som der var ansøgt om – altså det lille udsnit, hvor § 24 og § 27 var bragt i anvendelse – var nemlig 7 uger.
Men man har ikke været inde og undersøge, hvor lang sagsbehandlingstiden er generelt.
Og det må vel være det, der er det interessante.
Jeg anerkender, at den undersøgelse, der foreligger, har været et stort stykke arbejde, men den er meget, meget mangelfuld, og mange af de konklusioner, der bliver draget, er helt forkerte.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-26:
Og det er vi også klar til at gøre.
Men nu har vi en proces, og den har vi sådan set fortrøstning til, og derfor indgår vi i den.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Jeg synes ikke, at svaret var klokkeklart.
Men det er jo et faktum – og det hørte vi også på ordførertalerne – at der ikke er enighed i forligskredsen.
Vi har jo partier, som, synes jeg, meget kraftigt forsvarer den her offentlighedslov og de her paragraffer om mindre offentlighed, som vi vel godt kan kalde dem.
Hvad nu, hvis man ikke når til enighed før til sommer?
Jeg er klar over, at man er bundet af et forlig, og at det er muligt, at det først vil træde i kraft efter et valg, men er man klar til at tage det skridt?
For ellers har man jo heller ikke så meget at komme med for at få gjort noget ved sin utålmodighed.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-26:
Der er sat gang i en proces med justitsministeren.
Jeg tror, de fleste politikere er født utålmodige – det tror jeg ordføreren vil give mig ret i.
Man skal have en utrolig stor portion tålmodighed for at kunne eksistere i politik, i særdeleshed i dansk politik, og alligevel skal man nok også være født utålmodig, for det er jo måden at have fremdrift på.
Jeg er rigtig glad for, at vi har fået sat gang i en proces med justitsministeren, og jeg håber, den kommer til at gå hurtigt.
Jeg vil også bare sige ærligt, som jeg sagde her, at vi respekterer, at vi er en del af et forlig, der har sat gang i den proces i den forligskreds.
Og det kommer vi til at arbejde for med al den utålmodighed, vi kan drive frem, for at den proces kommer til at blive drevet frem så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Først vil jeg selvfølgelig kvittere for, at man har valgt at sige, at det ikke var godt nok.
Det er jo et kæmpe fremskridt.
Men hvor tålmodig er Det Radikale Venstre med at få lavet reglerne om, som ordføreren siger at partiet ønsker?
Altså, er der en deadline?
Så er der en deadline?
Hvornår kan vi forvente at der vedtages en ny offentlighedslov?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-26:
Tak, formand.
Det er helt afgørende for et klogt demokrati, at det er et åbent demokrati.
Jeg synes også, det er afgørende for et klogt demokrati, at politikere frit kan diskutere politiske ideer og tanker uden konstant at risikere en læk – det gør man jo mest fra sine egne, så det kan være svært – men også uden at skulle diskutere Ekstra Bladets deltagelse i hver en tanke, man gør sig.
På den ene side var den lov, vi diskuterer her, jo noget af det mest velforberedte på grund af et årelangt arbejde fra en Offentlighedskommission, men på den anden side var der netop diskussioner, som også førte til, at nogle af paragrafferne i deres endelige udformning var anderledes end det, som kommissionen havde anbefalet.
Nu har vi så haft loven i godt 2 år, vi har fulgt praksis meget nøje, og der er en række ting, der springer i øjnene, som vi i Radikale Venstre mener bør undersøges nærmere og bør undersøges nu.
Særlig § 24, men også andre mener vi springer i øjnene.
Det virker som en ekstremt uensartet praksis, der anvendes i ministerierne mellem ministerierne.
Og borgernes held med at søge aktindsigt må ikke stå og falde med, hvad det er for et ministerium, man søger aktindsigt hos.
Det er jo også noget af det, som Ombudsmanden af egen drift har peget på, og det tager vi meget alvorligt.
Derfor ønsker vi at lave reglerne om.
Det har vi sagt meget klart.
Og derfor er vi glade for, at vi i forligskredsen nu har en proces med justitsministeren.
Den proces respekterer vi, og vi ser frem til at komme videre med den.
Jeg håber selvfølgelig, at vi her kan finde fælles fodslag.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Dybest set handler det her ikke så meget om det kvantitative.
Det handler om, at man har lavet en lov, som giver ministerierne og andre mulighed for at undtage aktindsigt – på nogle meget uklare præmisser, som betyder, at der reelt er tale om en gummiparagraf.
Jeg har stor tillid til ministre og politikere, men jeg tror samtidig, det er et menneskeligt og almindeligt anerkendt karaktertræk, at hvis der findes muligheder, vil man, når man står i en situation, hvor man ved at et dokument vil belaste – måske ministeren – bruge dem til ikke at give aktindsigt.
Det er det, som er bekymringen i det her.
Det er mere lemfældigheden i det, end det er kvantiteten.
Men selvfølgelig er det sigende, at en helt ny paragraf med et helt nyt grundlag for at afvise aktindsigt har været brugt det antal gange.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Jamen det synes jeg så at den gør.
Man går fra at have haft den oprindelige offentlighedslov til at lave en ny offentlighedslov med de her omtalte paragraffer, og der synes jeg det er bemærkelsesværdigt, at man så bruger de paragraffer – hvad kan vi sige – pr. automatik.
Det må vi jo sige at man gør, når det kun er i en ud af fem sager, at der bliver givet meroffentlighed.
Jeg kan ikke sige, hvad det korrekte tal skulle være, men der er i hvert fald et signal i, at man kun giver meroffentlighed i en ud af fem sager, nemlig det, at man bruger paragrafferne pr. automatik.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Det kan man da ikke konkludere.
Man kan da ikke konkludere, at der ikke har været foretaget en konkret vurdering, fordi der er blevet givet meroffentlighed i en ud af fem sager.
Det kan man da ikke.
Hvis man sidder med dokumentet og kan læse det og kan se, hvad der står, kan man vurdere, om det er rimeligt eller ej, at der er givet meroffentlighed eller ikke givet meroffentlighed.
Men man kan da ikke ud fra et tal komme til den konklusion.
Og lad mig så høre: Hvad skulle tallet have været?
Hvis det havde været tre ud af fem, altså over halvdelen, havde man så været tilfreds?
Jeg synes ikke, at den her diskussion giver meget mening.