runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-20:
Jamen det er jo klart, at jeg synes, det er et godt formål, for ellers havde vi ikke sat ordningen i gang.
Men jeg ved ikke – det er jo svært at vide, når man ikke har siddet der, da det skete – hvad der så efterfølgende skete.
Man lavede jo den her forsøgsordning.
Der er så åbenbart ikke nogen, der har taget det til sig, eller det ved jeg ikke.
Men vi mødes snart i den grønne forligskreds, og så kan vi jo tage det op der og diskutere det.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Jeg spørger i virkeligheden meget frit, meget uafhængigt af tidligere ordninger.
Det, jeg tænker på, og det, mit spørgsmål går på, er, om ikke man kunne have en mærkningsordning ude i supermarkederne for de varer, der er, sådan at vi som forbrugere kan vælge: Vil jeg have en vare, der er transporteret løndumpet, eller vil jeg have en vare, der er transporteret på ordentlige vilkår både med hensyn til løn- og arbejdsvilkår og med hensyn til klima og miljø?
Det er sådan set det, mit spørgsmål går på, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-20:
Jamen jeg tror, at vi bare sådan rent faktuelt lige skal sige til hinanden, hvor det her stammer fra.
Det er jo en pulje til forsøg med energieffektive transportløsninger, som blev etableret under VK-regeringen, sidst den sad der, i aftalen om en grøn transportpolitik, der er fra den 29. januar 2009.
En del af puljens midler blev så anvendt til etablering og drift af en ordning, hvor kommuner og virksomheder gennem Trafik- og Byggestyrelsen kunne opnå certificering som grøn transportkommune eller grøn transportvirksomhed.
Så altså, jeg ved jo ikke, hvad der er sket.
Jeg ved bare, at vi satte det i gang, men efterfølgende er der ikke fulgt op på det.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-20:
Mange tak til ministeren.
Jeg glæder mig over, at ministeren har en forholdsvis åben tilgang til det her spørgsmål.
For mit vedkommende er det ikke noget, jeg har været med til at diskutere før.
Det er klart, at vi er i en situation, hvor vi kan iagttage, at der sådan set er en meget stor interesse blandt landets forbrugere for at vælge varer, som har bestemte egenskaber.
Det kan være, at det er økologiske varer med det meget ikoniske Ø-mærke, eller det kan være, det er fuldkornsprodukter, hvor der er det her meget tydelige fuldkornsmærke, eller sunde produkter, der har et nøglehulsmærke.
Det er noget, forbrugerne går meget op i, og hvor de gerne vil have lov til at vælge.
Vi har så samtidig en situation, hvor vi ved, at der i godstransportsektoren er store problemer med f.eks. løndumping.
Vi hører om østeuropæiske chauffører, der må sidde på en rasteplads i ugevis uden at få hverken løn eller andet.
De må nødtørftigt lave mad på en primus, og de lever under virkelig problematiske forhold.
De kører måske i nogle lastbiler, som har set bedre tider, og som også er problematiske i forhold til udledningen af partikler og forurening i det hele taget.
Så er det
, det slår mig: Kunne man ikke kombinere de to ting?
Kunne man ikke give forbrugerne en mulighed for at vælge til – altså at det er o.k.-forhold, der er i transportsektoren – sådan at næste gang jeg skal ned og købe mit rugbrød eller min liter mælk, kan jeg ud over at vælge mellem økologiske og ikkeøkologisk produkter også vælge et med et mærke på, så jeg ved, at det her altså er transporteret på fornuftig vis?
Det er på danske løn- og arbejdsvilkår, og det er også et tegn på, at der er blevet taget hensyn til klima og miljø.
Jeg synes, det er en oplagt tanke, og jeg er med på, at det nok ikke er staten, der skal drive sådan et mærke.
Men man kunne jo godt fra statens side gå i dialog med f.eks. forbrugerorganisationer og andre og så lave en aftale på det her område, sådan at vi får sat skik på tingene og får inddraget flest mulige mennesker i at sikre, at vi har ordentlige og fornuftige arbejdsvilkår i transportsektoren.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-20:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jamen det kan jo ikke udelukkes, at der vil være en gruppe af forbrugere, som vil føle sig godt understøttet i deres indkøb gennem en ordning som den, der er skitseret i spørgsmålet.
Min holdning er dog, at der skal være meget tungtvejende årsager til, at staten indgår aktivt i at skabe og drive mærkningsordninger for forbrugsgoder.
Så uanset at der kan være gode hensigter bag den skitserede ordning, mener jeg således ikke, at det er noget, som staten skal have ansvar for.
Jeg har også spurgt, om det er noget, der er blevet bragt op, efter at forsøgsperioden er udløbet, og jeg har noteret mig, at det er det ikke.
Men det er klart, at hvis nogen ønsker at bringe det op, skal man jo gøre det i den forligskreds, vi sidder i.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Men jeg tror også, man må sige, at hvis det havde været så nemt, havde vi vel i fællesskab grebet ind og fået tingenes tilstand ændret.
Det er jo noget af det, vi sidder og diskuterer og også for øjeblikket forhandler med Dansk Folkeparti om.
Men der skal også ses på, om vi kan få sparket nogle af dem ud, som bare ikke vil det danske samfund og altså modarbejder det, man kunne kalde for den offentlige orden.
Det er det, vi sidder og arbejder med lige nu.
Men jeg tror også, at der skal en forebyggende indsats til, hvor man netop gør de muslimske børn, der også frekventerer moskeerne, i stand til at stille sig kritisk an.
Så det er begge dele, der skal til.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Jeg er bare glad for, at jeg gav hr. Orla Hav en mulighed for at fremkomme med al den herlighedsbeskrivelse.
Det er noget, jeg absolut værdsætter.
Det, jeg kan sige om det, er det, som jeg også sagde før, nemlig at vi inden for den nærmeste fremtid kommer til at drøfte de her forhold nærmere i forligskredsen, for jeg tror også, at det er vigtigt, at vi få en afklaring, sådan at der også kommer ro over den sag, så ingen yder en kæmpe indsats forgæves.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Kan ministeren løfte sløret for, hvilke kriterier det nye hjemsted for en vestlig politiskole skal opfylde, og kan det have sin rigtighed, at det alene skal vurderes på afstand i tid på landevej?
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-20:
Vil ministeren følge et flertal i Folketinget, der ønsker militæret sat ind for at løse enkelte politiopgaver?
nr. S 964
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-20:
De negative budgetreguleringer, der er på finansloven, skal vi selvfølgelig drøfte her i foråret.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-20:
Finansministeren vil altså ikke bekræfte, at der i foråret både skal forhandles om boligydelsen til pensionister og om udligningsskatten på store pensioner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-20:
De forhandlinger udestår, og der udestår jo også forhandlinger om rammerne for affaldssektoren senere på året.
Det vil vi selvfølgelig vende tilbage til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-20:
Så skal jeg bede finansministeren om at præcisere det.
Det er sådan, at aftalen om udligningsordningen på store pensioner er en del af den samme aftale, hvor man også nævner, at boligydelsen til de fattigste pensionister skal udskydes til foråret.
Hele forløbet omkring genåbningen af finansloven var jo ganske besynderligt.
Dansk Folkeparti fik tilsyneladende kolde fødder i forhold til at skære ned i de fattigste pensionisters boligydelse, men altså ikke mere kolde fødder, end at besparelserne blot blev udskudt nu til foråret.
Til gengæld for den her gestus har de andre borgerlige støttepartier, Konservative og Liberal Alliance, taget sig godt betalt og fået lovning på en drøftelse af størrelsen eller eventuelt en hurtig udfasning af udligningsskatten på store pensionsordninger.
Sagt på almindeligt dansk: Til gengæld for at få en udsættelse af det med, at man tager fra de fattigste pensionister, skulle Liberal Alliance have sat udligningsskatten på store pensioner ned.
Ole Birk Olesen udtalte i den forbindelse om aftalen: Vi vil hjælpe Dansk Folkeparti med deres udfordringer i forhold til den måde, som boligydelsespakken er strikket sammen på.
Dansk Folkeparti har omvendt givet håndslag på, at de vil hjælpe os med at kigge på udligningsskatten på private pensionsordninger.
Kigger man på det her forløb, kan man få det indtryk, at regeringen og regeringspartiet Venstre står tilbage som statister, som er villige til at gå med på lidt af hvert for at få lukket finansloven.
Hvad er regeringens og hvad er finansministerens holdning til en eventuelt hurtigere udfasning eller en nedsættelse af udligningsskatten på store pensioner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-20:
Det fremgår af aftalen, at parterne er enige om at udmønte de negative budgetreguleringer, der vedrører boligydelsesområdet og sanering af erhvervsstøtten, herunder til fonde, i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Regeringen er i gang med at udarbejde disse oplæg, og først herefter vil forhandlingerne om den præcise udmøntning gå i gang, hvorefter der eventuelt vil skulle fremsættes lovgivning, der afspejler resultatet af disse forhandlinger.
Der er to yderligere elementer i aftalen.
Parterne er enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020, og parterne er enige om at drøfte muligheden for at gøre affaldsgebyret for virksomheder til en tilvalgsordning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-20:
Under Beskæftigelsesudvalgets samråd med ministeren onsdag den 13. april indikerede ministeren, at det var hensigten, at lovgivning om pensionisters boligydelse kunne fremsættes inden sommer som en udmøntning af aftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti af 15. december 2015, og er det i den forbindelse også finansministerens hensigt, at der skal fremsættes lovgivning om aftalens øvrige elementer inden sommeren 2016, herunder en ændring af udligningsskatten på pensioner frem mod 2020?
Under Beskæftigelsesudvalgets samråd med ministeren onsdag den 13. april indikerede ministeren, at det var hensigten, at lovgivning om pensionisters boligydelse kunne fremsættes inden sommer som en udmøntning af aftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti af 15. december 2015, og er det i den forbindelse også finansministerens hensigt, at der skal fremsættes lovgivning om aftalens øvrige elementer inden sommeren 2016, herunder en ændring af udligningsskatten på pensioner frem mod 2020?
Jens Joel (S), 2016-04-20:
Jeg tror, det vil være ministeren bekendt, at det ligger os meget på sinde at få det her projekt gennemført, ikke – som ministeren også rigtigt siger – fordi det er en bestemt virksomhed, men fordi det er et godt projekt, og fordi det kan være med til at understøtte ikke bare den grønne omstilling, men jo også tusind arbejdspladser i Vestjylland, hvor der er rigtig meget brug for dem.
Der er heldigvis mange i forvejen, men der er rigtig meget brug for at få den grønne omstilling rullet ud og få skabt de arbejdspladser.
Det er også det, alle de lokalt valgte – dem, der har fingeren på pulsen – siger.
Apropos lokalt valgte er ministerens kollega, hr. Thomas Danielsen, som er energiordfører for Venstre, citeret for i avisen her i sidste uge at efterlyse et flertal i Folketinget.
Og der kan jeg kan da så komme med den glædelige oplysning, at vi faktisk godt kan levere et flertal, for De Radikale, Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne har sagt, at vi gerne vil støtte de nødvendige tiltag for det her, og derfor mangler vi sådan set kun hr. Thomas Danielsens og ministerens parti, nemlig Venstre.
Når man så siger, at man venter på analysen, er vi nok nødt til snart at blive lidt mere konkrete med, hvornår den bliver færdig.
Ministeren siger, det bliver snarest, men sidste gang vi spurgte, var det inden udgangen af marts, man ville have en afklaring.
Vi har jo snakket om det her rigtig mange gange, og jeg tror, der er brug for, at man også i Holstebro får klarhed.
Eksempelvis kan vi jo faktisk i dagens avis se, at folkene bag projektet siger, at man er nødt til at have en afklaring nu inden den 1. maj, fordi det tager 3½ år at gøre det her til virkelighed, hvis man skal være sikker på, at man når det, inden EU-tilskuddet forsvinder.
Og det er jo altså virkelig ærgerligt at lade penge ligge på gaden, særlig hvis det er tilskud fra EU, som vi kunne have brugt til noget fornuftigt.
Så kan ministeren kommentere, om vi kan få en afklaring inden den 1. maj, sådan at projektet kan blive holdt på skinner, og kan ministeren måske også kommentere, hvorvidt de folk derude på projektet bliver inddraget i processen i forbindelse med færdiggørelsen af rapporten?
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Der skal som en del af flerårsaftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi etableres en ny skole for politiet i det vestlige Danmark.
Processen foregår som andre statslige byggeprojekter.
Det vil sige, at Rigspolitiet sammen med Bygningsstyrelsen kortlægger de bygningsmæssige behov for den nye skole og ser på, om der findes eksisterende bygninger, som kan anvendes, eller om der skal bygges nyt.
Regeringen oplyste allerede under forhandlingerne om politiaftalen – og det har jeg senere gentaget i en besvarelse til Folketinget – at Rigspolitiet og Bygningsstyrelsen ser på en række forskellige kriterier ved politiskolens placering.
Kriterierne omfatter bl.a. bygningernes størrelse og egnethed, kapacitetsbehov, træningsfaciliteter, særlige faciliteter som f.eks. skydebaner, offentlige transportmuligheder og beliggenhed i forhold til hovedstaden.
Da politiskolen også spiller en rolle i beredskabet i og omkring hovedstaden, er det selvfølgelig relevant også at inddrage dette aspekt i overvejelserne.
Men jeg vil gerne endnu en gang sige, at det ikke er et krav, at politiskolen skal placeres inden for en bestemt afstand af eller køretid til København.
Et af særkenderne ved vores branche er jo, at vi af og til kommer til at gentage os selv, og et andet særkende er, at vi alle sammen er stolte af den egn, vi nu engang kommer fra, og gerne agerer turistrepræsentant eller herlighedsværdirepræsentant for de områder, vi har.
Jeg kan garantere hr. Orla Hav for, at jeg er fuldt bevidst også om de herligheder, der er i Nordjylland og rundtomkring på resten af den stolte jyske halvø.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Jeg risikerer jo også at komme til at sige noget af det samme, så der er vi i samme båd.
Men jeg synes, at når man nu er ved at foretage – efter min bedste overbevisning – en rigtig handling, nemlig at styrke dele af Danmark, der i disse år er under et hårdt pres, så bør man jo sætte de der brede kriterier op, som jeg kan høre at ministeren også har ladet indgå i vurderingen, så vi får det stærkeste udbytte for hele landet med den beslutning, der bliver taget.
Så jeg vil bare gerne sikre mig, at ministeren er bevidst om, hvilke herligheder der findes inden for det store spektrum, som jeg nu har nævnt nogle enkelte eksempler på.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Som jeg sagde, er der jo nu et arbejde i gang, hvor Rigspolitiet med Bygningsstyrelsen kortlægger de bygningsmæssige behov for den nye skole og kigger på, om der findes eksisterende bygninger, som kan anvendes, eller om der skal bygges nyt.
Der er så en række forskellige kriterier, som de to institutioner kigger på i forhold til placering.
Det gælder altså bl.a. bygningernes størrelse og egnethed, kapacitetsbehov, træningsfaciliteter, særlige faciliteter som f.eks. skydebane, offentlige transportmuligheder og beliggenhed i forhold til København.
Det var sådan nogenlunde også det, jeg sagde førhen.
Der er tale om et grundigt og nuanceret arbejde, hvor der bliver set på mange af de aspekter, som spørgeren nævner i sit spørgsmål.
Så er der det her med, at det spiller en rolle i beredskabet omkring hovedstaden, og derfor bliver det også inddraget, men det er altså ikke et krav, at politiskolen skal placeres inden for en nærmere afstand.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren har sikret sig, sådan at vi kan komme hele vejen rundt om spørgsmålet.
Derfor beklager jeg, hvis jeg kommer til at sige noget af det samme, men det er sådan set bare for at være helt sikker.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Kan man forestille sig, at mere nuancerede kriterier såsom nærhed til andre uddannelsesinstitutioner, der uddanner til beslægtede funktioner, afstand til lufthavn og transporttid herfra, tilstedeværelse af faciliteter til uddannelse inden for brand, nærkamp, røgdykning og politihundetræning og veludbygget kapacitet med hensyn til ungdomsboliger, vil kunne lægges til grund for valg af placering af den vestlige politiskole i Danmark?
Kan man forestille sig, at mere nuancerede kriterier såsom nærhed til andre uddannelsesinstitutioner, der uddanner til beslægtede funktioner, afstand til lufthavn og transporttid herfra, tilstedeværelse af faciliteter til uddannelse inden for brand, nærkamp, røgdykning og politihundetræning og veludbygget kapacitet med hensyn til ungdomsboliger, vil kunne lægges til grund for valg af placering af den vestlige politiskole i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Det forlyder, at det er et lidt firkantet krav om transporttid mellem placeringen og hovedstaden.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Først senere.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Jamen jeg takker for imødekommelsen, og jeg kan jo sige, at jeg har forsøgt at gardere mig ved at formulere det næste spørgsmål, sådan at det folder viften lidt ud i forhold til det, ministeren nu har svaret – så vi kan komme lidt yderligere omkring det.
Og det tror jeg så jeg vil henholde mig til, så ministeren ikke skal svare yderligere på det her spørgsmål.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Jeg vil meget nødig begive mig ud i krav til militære installationer og lignende.
Jeg kender en kollega, der måske ville føle noget ved det.
Der er også en forsvarsforligskreds, og der er mange ting.
Jeg kan jo bare sige, at der er en lang række kriterier, og selvfølgelig er placering et af kriterierne, men der er også en lang række andre kriterier.
Det bliver jo en samlet vurdering.
Og min hensigt er snarest at have et møde med forligskredsen, hvor vi drøfter forløbet omkring det her nærmere.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Jamen jeg skal bare lave en lille parallel.
Det er jo også sådan, går jeg ud fra, at det militære beredskab har det samme krav at leve op til, nemlig at kunne være en del af beredskabet omkring hovedstaden.
Sådan må det jo være.
Og jeg kan se, at der er store dele af militæret, der fungerer ganske udmærket med en placering på udmærkede lokationer i vores samfund og lever op til det, staten forventer af dem.
Så jeg går ud fra, at den parallelitet i hvert fald gælder i nogen grad.
Søren Pind (V), 2016-04-20:
Først og fremmest tak for de pæne ord, vil jeg sige til hr. Orla Hav.
Dem er jeg rigtig glad for.
Det, jeg kan sige, er, at det ikke er et krav, at skolen skal placeres højst 2 timer fra København.
Det, der dog er udfordringen, er selvfølgelig, at politiskolen spiller en rolle i beredskabet i hovedstadsområdet, og derfor er det også relevant at se på afstanden.
Jeg tror ikke, jeg kan svare meget klarere på det.
Det er essensen.
Orla Hav (S), 2016-04-20:
Det sidste vil jeg gerne have lov til at sige pænt tak for.
Jeg synes også, at jeg vil have lov til at rose regeringens initiativ med at forsøge at få etableret institutioner bredt i det danske land for netop at være med til at sikre, at udviklingen kan finde sted bredt i landet, og for at man også kan dække de behov for mandskab, der er hos institutioner rundtomkring i landet.
Jeg kan også konstatere, at der har været en enorm velvilje fra rigtig mange aktører, som gerne vil byde ind og sige, at de er de rette til at tage hånd om at huse en kommende politiskole vest, som jeg har kaldt den.
Når jeg så render ind i en historie om, at der er et kriterium om, at man absolut ikke kan forestille sig, at skolen skal ligge mere end så og så langt i køreafstand fra hovedstaden, så bliver jeg lidt mistrøstig, for så ved jeg jo godt, at der er en lang række placeringer, der bliver udelukket.
Det er en lang række placeringer, som faktisk opfylder mange af de kriterier, som ministeren slår til lyd for indgår.
Det beroliger mig selvfølgelig, at der indgår andre fornuftige kriterier i statens vurdering af, hvor man kan placere den.
Så jeg beder bare ministeren om at sætte en tyk streg under, at der ikke nogen, der er diskvalificeret alene på grund af afstand.
Nu er jeg jo glad for, at det var ministeren, der bragte Nordjylland på banen med navns nævnelse.
Jeg har ikke nævnt navnet, men jeg gør det jo gerne, for det er ikke nogen hemmelighed, at to af specialværnene inden for forsvaret er blevet etableret i det nordjyske.
Det er vi rigtig glade for, vi synes, de fungerer rigtig godt i vores del af landet, og vi er såmænd også stolte af den indsats, de yder.
Derfor synes vi, det ville være oplagt at sikre, at den synergi, som er opstået mellem Frømandskorpset og Jægerkorpset, også skulle udstrækkes til, at politiuddannelsen var en del af det fornuftige arbejdsfællesskab, som man har på feltet.
Når vi så oven i købet kan pege på, når vi er i turistførerbranchen, at der er et velfungerende universitet, som også har jura som en del af sin portefølje, er der en klangbund.
Erik Christensen (S), 2016-04-20:
Så med andre ord kan man konstatere, at det eneste, man kan være sikker på lige nu med den aftale, der er lavet, er, at der kommer politiske drøftelser og en aftale om boligydelse.
Og det, som Konservative og Liberal Alliance tilsyneladende har lagt vægt på, nemlig at man kigger på udligningsskatten for pensioner, står så hen i det uvisse, hvis jeg sådan skal forstå ministeren rigtigt.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Jeg er jo ikke finansminister.
Jeg er skatteminister.
Så det må spørgeren spørge finansministeren om.
Jeg tror, der har været et samråd for nylig, hvor der er blevet givet udtryk for det, spørgeren spørger om.
Det tror jeg da holder vand.
Man kan sige, at det, der står i finanslovsaftalen, er, at parterne er enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020.
Drøftelserne kan jo føre til, at man gør noget ved det.
Det kan også føre til, at man ikke gør noget ved det.
Hvis man ikke gør noget ved det, skal der ikke fremsættes lovforslag.
Hvis man gør noget ved det, står der jo ikke noget om, at man skal fremsætte lovforslag i den her samling.
Det kan jo være i næste samling, så derfor er det ren spekulation, som jeg ikke kan give noget ordentligt svar på.
Erik Christensen (S), 2016-04-20:
Så det, vi kan forholde os til, er, at finansministeren jo tidligere har udtalt, at aftalen om boligydelsen skal være på plads senest til grundlovsdag.
Er ministeren enig i, at det kan vi holde fast i?
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Jeg svarer på det, jeg bliver spurgt om.
Det er, om jeg forventer, at der bliver fremsat et lovforslag.
Det har jeg svært ved at se for mig.
Et lovforslag skal jo i høring osv.
Det er svært at nå behandlingen, hvis man ikke udvider folketingssamlingen.
Så det er jo et spekulativt spørgsmål.
Jeg kan jo godt komme med en forudsætning om, at folketingssamlingen bliver udvidet, men helt grundlæggende synes jeg, at det er lidt mærkeligt at spørge til noget, som er rent spekulativt, selv om det står spørgeren frit for at gøre det.
Jeg kan ikke svare andet, end at det er spekulation.
På nuværende tidspunkt forventer jeg det ikke, men hvad der kommer ud af de drøftelser i Finansministeriet, ved man jo først, når drøftelserne er tilendebragt.
Så man kan heller ikke udelukke det.
Erik Christensen (S), 2016-04-20:
Det betyder, at den aftale, som ministeren selv lige har henvist til, som netop indeholder de her fire elementer, nemlig boligydelsespakken, sanering af fondsområdet, udligningsskatten på pensioner og affaldsgebyret, ikke skal ses i en sammenhæng.
Men man kunne forestille sig, at først forhandles boligydelsen på plads, dernæst sanering af fondsområdet, så i tredje omgang udligningsskatten på pensioner og i fjerde omgang affaldsgebyret.
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens svar?