Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Det er en historisk dag.
Danmark er ikke i krig med Sverige og har heldigvis ikke været det i mange år.
Derfor er det helt på sin plads og udtryk for rettidig omhu, at vi nu afskaffer den skattelov, som i sin tid blev brugt til at finansiere krigene mod Sverige.
Det drejer sig om stempelafgiften på skadesforsikringer.
Stempelafgiften er utidssvarende og hæmmer konkurrencen på markedet for skadesforsikringer.
I dag opkræves der stempelafgift ved oprettelse eller skifte af forsikring, og nu afskaffes den her transaktionsomkostning og erstattes af en løbende afgift på præmiesummen.
Det giver øget konkurrence på markedet for skadesforsikringer, da forbrugerne nu omkostningsfrit kan skifte til den forsikring, der bedst dækker deres behov, og som har den laveste pris.
Det er en ændring, som branchen selv har ønsket, så det er en imødekommelse af forsikringsbranchen.
Hvad kommer præmieafgiften så til at koste forbrugeren?
I høringsfasen er der blevet lyttet, og der er blevet gennemført grundige provenuberegninger.
Det betyder, at regeringen har sat procentsatsen ned fra 1,6 – som den var i høringsudkastet – til 1,1.
Det betyder, at en skadesforsikring, der årligt koster 1.000 kr. i præmie, kommer til at koste 11 kr. i præmieafgift årligt, en skadesforsikring, der koster 2.000 kr., kommer til at koste 22 kr. i præmieafgift årligt og så fremdeles.
Det må siges at være en overkommelig udgift.
Den her afgiftsform af langt mere social retfærdig, ud fra en betragtning om at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder.
Med det nuværende stempelafgiftssystem koster en billig indboforsikring af et kollegieværelse det samme i afgift som forsikringen af indboet i en kæmpestor villa.
Med det her lovforslag kommer de, der har store værdier at forsikre, til at betale mere i afgift end dem, der ikke har så store værdier at forsikre.
Hvad skal provenuet fra præmieafgiften så bruges til?
Den nye regering er i gang med rydde op og betale de ubetalte regninger, som VK-regeringen var så venlig at smide fra sig, da de blev stemt ud af regeringskontorerne.
Det her lovforslag har så til opgave at betale hele to af den slags regninger.
For det første gennemførte VK-regeringen forslaget om skattekreditter.
Det er et forslag, som den nye regering også har støttet, og som er gennemført.
Men VK-regeringen havde ikke ulejliget sig med at finde pengene til forslaget, så det her forslag skal nu bruges til at betale regningen.
Det vil derfor klæde de parter – som var med til at vedtage loven om skattekreditter og dermed med til at bruge pengene – at støtte det her lovforslag og dermed tage ansvar for også at betale regningen.
Den anden regning, som det her forslag skal sørge for betalingen af, er en meget, meget gammel gæld, som stammer helt tilbage fra 1989, dengang Anders Fogh Rasmussen var skatteminister.
Det var altså, før Anders Fogh Rasmussen i utide måtte stoppe som skatteminister, at han lavede den her fejl, og det er en fejl, som under Anders Fogh Rasmussen har betydet, at der ikke er blevet opkrævet stempelafgift efter gældende lov.
Det er jo menneskeligt at fejle, og Anders Fogh Rasmussen er ude af dansk politik, så fred være med ham.
Men efter at fejlen blev opdaget i Skatteministeriet, undlod to Venstreministre, som fortsat er aktive her i Folketinget, at gøre noget som helst for at rette op på fejlen.
Fejlen blev opdaget under hr. Troels Lund Poulsens tid som skatteminister, og intet blev gjort for at rette den.
Heller ikke hr. Troels Lund Poulsens efterfølgende, hr. Peter Christensen, gjorde noget som helst for at rette op på fejlen.
Det har samlet set kostet samfundets fælles kasse 1,2 mia. kr.
Det vidner om skiftende Venstreskatteministres laden stå til-mentalitet i Skatteministeriet, at det har kostet danskernes fælles kasse så dyrt.
Nu rydder den nye regering op efter Venstre, og det vil klæde Venstre at bidrage til arbejdet ved at stemme for lovforslaget.
Socialdemokraterne tager sammen med de øvrige ansvarlige partier opgaven alvorligt og støtter forslaget.