runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-11:
Da Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Liselott Blixt, ikke kan være til stede i salen i dag, har jeg lovet hende at fremføre hendes tale:
Steroider benyttes ikke kun af forfængelighedsmæssige årsager, de benyttes i kombination med bl.a. alkohol også i særlige situationer og i de kriminelle miljøer.
Men samtidig er der et bredt spektrum af både fysiske og psykiske bivirkninger forbundet med at benytte anabole steroider.
Af fysiske skader ses leverskader, hjerteanfald samt nedsat forplantningsevne.
Det kan medføre risiko for skader i muskler og sener, fordi styrken øges hurtigere i muskulaturen end i sener og knogler.
Misbrug af anabole steroider har også en række psykiske bivirkninger, som opleves af både mandlige og kvindelige misbrugere og særlig af deres omgangskreds.
Jo større mængde testosteron, man tager, jo større bliver de psykiske ændringer.
Man får som bruger af anabole steroider svært ved at styre sit temperament; humørsvingninger, voldelighed, ukontrollabel adfærd, psykotiske træk samt ændringer i seksualdriften er blandt de hyppigste psykiske bivirkninger.
Nogle rammes af så svær depression, at de begår selvmord.
Der eksisterer desuden en reel risiko for, at man bliver både fysisk og psykisk afhængig af brugen af anabole steroider.
Når man indtager anabole stoffer, kan der ske det, at kroppen helt eller delvis holder op med selv at producere stofferne, og når misbruget så ophører på et tidspunkt, går der et stykke tid, før kroppen igen producerer den normale mængde testosteron.
For at undgå disse symptomer, kan det føles nødvendigt at påbegynde endnu en kur med anabole steroider, og så er man kommet ind i en egentlig misbrugscirkel, hvilket er farligt for kroppen.
Efter en længere periode kan det føre til blodprop i hjertet og til, at man kan dø øjeblikkeligt.
Netop derfor er det vigtigt, at vi har denne debat, for selvfølgelig skal der gøres noget.
Det vigtigste er klart forebyggelsen, som vi har arbejdet med i de sidste par år, og netop her gik Dansk Folkeparti ind og støttede L 89, så motions- og fritidscentre skal informere om, hvorvidt de har indgået en samarbejdsaftale med Anti Doping Danmark.
De skal informere ved skiltning, der opsættes ved det enkelte centers indgangsparti på en sådan måde, at den er synlig for kunderne.
Hvis centeret har en hjemmeside, skal samarbejdsaftalen med Anti Doping Danmark også angives her.
Samtidig blev straffen for salg af steroider skærpet.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne gå videre ad denne vej og lovgive om, at alle motions- og fritidscentre skal være med i Anti Doping Danmark, så man på den måde kan kontrollere de forskellige steder samt gøre det sværere for den enkelte både at få fat i stoffet og at få de træningsmuligheder, der behøves.
Dog mener vi i Dansk Folkeparti, at ministeren må finde en løsning på det problem, der handler om, hvor man som steroidmisbruger kan få hjælp, da vi mener, at alle misbrugere skal kunne få hjælp til at komme ud af deres misbrug.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-11:
Doping med anabole steroider er et meget stort problem i Danmark, og lovmæssigt har det været til debat flere gange inden for blot de sidste 2 år.
Som følge af et netop fremsendt beslutningsforslag fra Socialdemokraterne ved jeg også, at det endnu en gang kommer til debat meget tidligt i 2010.
I dag skal vi med udgangspunkt i SF's forslag debattere behandling af misbrugere, og når vores forslag kommer frem, skal vi debattere yderligere skærpelse af forebyggelsen og forbedring af forebyggelsen i forhold til misbruget.
Det er måske nok lidt den omvendte rækkefølge, men hvorom alting er, er det dog et meget tydeligt politisk signal om, at der er fokus på sagen og på alvoren bag misbruget af anabole steroider.
Steroider giver en stribe skader, såvel fysiske som psykiske, lige fra leverskader til psykoser.
Vi har for nylig skærpet straffen for handel med dopingmidler, idet de med rimelighed kan ligestilles med narkotika, såvel når det gælder skaderne som den kriminalitet, som henhører til salget af stofferne.
Tusindvis af især unge danske mænd gør brug af disse illegale stoffer, og mange bringer sig selv i en situation, som er uoverskuelig og meget vanskelig at bryde.
Derfor er der god grund til at overveje, hvad der skal ske for at gøre steroidmisbrugerne stoffrie og behandle dem for de sundhedsskader, de enten allerede har pådraget sig eller er i fare for at få, men naturligvis også med stort fokus på at få afhængigheden brudt.
Overordnet set er der tale om, om vi skal henvise misbrugerne af anabole steroider til den slagne landevej op gennem sundhedssystemet, nemlig igennem henvisning fra en praktiserende læge og videre til behandlingssystemet.
Her har SF valgt at trække en parallel til stofmisbrugerne ved at foreslå to behandlingscentre.
Antallet af misbrugere af anabole steroider opgives til at ligge et sted mellem 10.000 og 50.000 personer, så det er altså et meget stort problem.
Logikken tilsiger, at der med behandlingscentre for alkoholikere og narkomaner burde oprettes tilsvarende for steroidmisbrugere, som det eksempelvis også er gjort i Sverige og USA.
Her vil man kunne høste erfaring og viden, som vil kunne ligge til grund for videre udvikling og forskning.
Socialdemokraterne vil gerne bidrage til at finde de økonomiske ressourcer i samarbejde med andre partier her i salen, som måtte være positivt stemt over for forslaget.
De penge vil komme tilbage, i form af at misbrugerne kan fungere langt mere normalt, være mindre syge og atter kunne passe en stoffri tilværelse med uddannelse og eksempelvis et job.
Marion Pedersen (V), 2009-12-11:
Tak for ordet.
Hvis nogle af sundhedsordførerne undrer sig over, at det er mig, der står her – og jeg er slet ikke med i Sundhedsudvalget – er det, fordi jeg har lovet at læse sundhedsordførerens ordførertale op, fordi hun ikke kan være her i dag.
Dopingmisbrug er forbundet med betydelige sundhedsrisici, ligesom misbrug af dopingmidler medfører mange og alvorlige omkostninger for den enkelte så vel som for dennes omgivelser og samfundet i forhold til negative sociale konsekvenser.
Regeringen er derfor gået målrettet ind i bekæmpelsen af motionsdoping, således at vi ikke mindst kan forebygge, at unge mennesker ryger ud i et misbrug.
Et afgørende parameter for effektiv bekæmpelse af dopingmisbrug handler om en flerstrenget indsats i forhold til såvel oplysningskampagner, testordninger, aftaleindgåelse og kontrol som retshåndhævelse, således at der sættes ind over en bred front.
Men når det er sagt, er vi i Venstre også enige med forslagsstillerne i, at der ud over den forebyggende indsats også skal sættes ind med behandlingstilbud for dem, som allerede er røget ud i et misbrug, og som derfor kan have behov for et relevant behandlingstilbud.
Forebyggelse kan med andre ord ikke stå alene.
En flerstrenget indsats skal nå hele vejen rundt.
Vi er derfor enige med forslagsstillerne i målet, nemlig at der skal kunne gives et specialiseret tværfagligt behandlingstilbud til steroidmisbrugere.
Men selv om vi i Venstre er enige i målet, deler vi ikke på nuværende tidspunkt forslagsstillernes synspunkt, for så vidt angår middel.
Sundhedsvæsenet er i øjeblikket i gang med en proces, hvor der foregår et omfattende specialeplanlægningsarbejde, hvor specialer bliver lagt sammen for at forbedre de tilbud, der gives, og hvor hovedsigtet netop er at sikre alle patienter en høj kvalitet i behandlingen, uanset hvor man befinder sig i landet.
Det danske sygehusvæsen tager således i disse år betydelige skridt i retning af et langt mere specialiseret sundhedsvæsen og effektiv udnyttelse af de sparsomme personalemæssige ressourcer.
På den baggrund mener vi i Venstre, at vi her i Folketingssalen skal overhale processen inden om ved at etablere nye og selvstændige behandlingstilbud til særligt udvalgte grupper.
Det er ikke det samme, som at vi ikke mener, at de eksisterende rådgivnings- og behandlingstilbud skal udvikles, eller at vi ikke har behov for mere viden på området, tværtimod.
Derfor glæder vi os også i Venstre over, at regeringen nu vil bede Sundhedsstyrelsen om at afdække de nuværende behandlingsmuligheder og vurdere, hvordan vi bedre kan udvikle og målrette tilbuddene her inden for.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Nu forstår jeg sådan set ikke, hvad det er, hr. Flemming Møller Mortensen hentyder til, for jeg synes, det altid er rigtigt, at man forsøger at gøre sig klogere ved at gøre brug af nogle mennesker med ekspertviden på et område til at kvalificere noget.
Når noget er blevet kvalificeret, og der er blevet opstillet forskellige alternative muligheder, er det derefter en politisk vurdering at finde ud af, hvordan vi gør det bedst.
Hvad angår det arbejde, som Sundhedsstyrelsen er i gang med, vil jeg møde dem med åbent sind, og så vil jeg i øvrigt forelægge sagen for Folketinget og drøfte, hvordan vi skal få implementeret en endnu bedre behandling, så vi bekæmper steroidmisbrug.
Det vil jeg være meget åben over for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-11:
Jo, men sundhedsministeren har jo også områder, hvor man har nedsat forskellige kommissioner og eksperter, som kommer med gode råd og masser af gode forslag, som også kunne forbedre f.eks. folkesundheden, hvor ministeren jo ikke har haft den helt store velvilje til at sørge for gennemførelsen af de forslag
Kan vi så også forvente, at hvis der kommer nogle helt klare anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen om en anden organisering af området, vil sundhedsministeren følge de anbefalinger, der måtte komme?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Jo, men Sundhedsstyrelsen er jo min egen styrelse, og jeg har meget stor tillid til Sundhedsstyrelsens arbejde.
Men lad os nu lige først læse, hvad det er, de kommer med, og så med et åbent sind finde ud af, hvordan vi implementerer en forbedring på området her.
Det må vi være åbne over for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-11:
Jeg synes, det er spændende og godt, at sundhedsministeren får Sundhedsstyrelsen til at kigge på området her, og jeg tror i hvert fald, at vi fra socialdemokratisk side godt kan have tålmodighed frem til 2010.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren:
I dag har man jo behandlingsklinikker og behandlingscentre, som tager sig af andre misbrugsformer, og det kunne jo godt være, man kunne koble de centre til også at skulle tage sig af lige nøjagtig misbrug af anabolske steroider.
Bente Dahl (RV), 2009-12-11:
Tak for det.
Lovforslaget skal træde i kraft den 1. juli 2014, bl.a. på grund af den nuværende økonomiske situation, står der i bemærkningerne og i fremsættelsestalen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Vi er helt enige om intentionerne, og de er, at vi skal have det gennemført så hurtigt som muligt af hensyn til dyrevelfærden.
Men vi har meget nøje overvejet de særlige overgangsperioder – virkelig overvejet dem – i forhold til det realistiske og i forhold til det mulige, for hvis vi stiller så bombastiske krav, at vi knækker halsen på mange af bedrifterne, har vi jo ikke opnået noget som helst.
Så lukker vi blot et erhverv i Danmark, og hvad får vi ud af det?
Jo, så får de bare dårligere dyrevelfærd i andre lande.
Vi er et landbrugsland, og derfor skal vi kombinere de to ting, altså sikre bedst mulig dyrevelfærd, men også gøre det muligt stadig at drive forretning i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-11:
Tak, og tak for svaret.
Når jeg nævner hurtigere indfasning her, er det jo også, fordi regeringen har indgået en aftale om grøn vækst, hvor man kigger på landbruget som energileverandør: at det sørger for mindre udslip af CO2 osv., bedre håndtering af gylle og brug af de affaldsprodukter, der er ved enhver form for animalsk produktion.
Derfor handler det lidt om, hvordan de ting kan spille sammen.
Jeg tror ikke, der har været investeret noget særligt i nogen gamle staldsystemer gennem lang tid, så af den grund kan det måske også lade sig gøre nogle steder.
Alle har jo vidst, at det her ville komme, al den stund landbruget selv er med, og det er jo det, der er fordelen ved det her.
Nu ved landbruget, hvad det er for nogle krav, der bliver stillet, og derfor kan man træffe de rigtige dispositioner, både i forhold til dyrevelfærd og energiløsninger osv., således at man får et landbrug i fremdrift og der bliver investeret i de rigtige løsninger, i stedet for at man ikke ved, hvor man står.
Det er jo også en af de ting, lovforslaget giver afklaring på.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Overgangsordninger har vi jo diskuteret før, også med hensyn til andre dyr, og det er ikke sådan, at det bare er »Tænk på et tal«, og så laver vi en overgangsordning.
Nej, udvalget har jo selv opfordret til, at der kommer nogle fornuftige overgangsordninger.
Dem har vi kigget på, og jeg har også sagt, at for allerede etablerede bedrifter foreslås det, at loven først skal finde anvendelse fra den 1. juli 2014.
Det skal ses i lyset af den økonomiske situation i landbruget og i samfundet.
Det indebærer nemlig alt andet lige væsentlige udgifter at overgå til denne nye form for dyrevelfærd og de nye strukturer, og vi har altså taget hensyn til først og fremmest selvfølgelig dyrevelfærden, som vil blive markant forbedret, men også til den økonomiske situation.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-11:
Det er jo en historisk dag, når vi i al fordragelighed kan diskutere bedre dyrevelfærd, uden at f.eks. Dansk Folkeparti kræver, at alle dyrene bliver sluppet løs, som vi har set med rævene og forskellige andre dyr, som vi har debatteret herinde, så alene af den grund er det jo historisk.
Men der er et udbredt ønske om at få en hurtigere indsats.
Lovforslaget træder i kraft i 2010, så går der yderligere 4 år, og derudover ligger der en indfasningsperiode på forskellige områder, der gør, at det er et langstrakt projekt, som dog bestemt bevæger sig i den rigtige retning.
Derfor tror jeg, vi under udvalgsarbejdet skal kigge på, hvilke muligheder der er.
Jeg ved ikke om ministeren lige nu kan kommentere, hvilke muligheder han ser for, at vi kan få en hurtigere indfasning.
Så er der spørgsmålet om kvierne.
Her synes jeg, man på en pædagogisk måde skulle lave en opstilling over, hvornår kvierne kan få lov at blive inde – hvornår forholdene er så gode.
Det kunne blive stillet op i årstalsform med hensyn til kravene til forholdene i staldene, vi kunne f.eks. kalde det et hotel: Hvornår kan de få lov til at blive inde, og hvornår skal de være ude?
apropos SF's forslag om en dispensationsordning.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Det, som Venstres ordfører var inde på, er jo, at det bliver nemmere at låne penge, og at det i det hele taget bliver nemmere at kunne investere og afholde i de anlægsudgifter, det vil medføre for bedrifterne.
Årsagen til, at vi har valgt 2014 og ikke tidligere, er, at det godt kan være, at økonomien i det danske samfund bedrer sig til næste år.
Det håber vi jo på, selv om vi står over for nogle kolossale udfordringer.
Men landbruget er meget hårdt ramt nu, meget hårdt ramt, og hvis projektet med at få forbedret dyrevelfærden skal lykkes, skal det altså gå hånd i hånd med, at vi også har nogle landmænd, som har en så fornuftig indtjening, at de ikke bare smider alt fra sig, men bevarer det job og den indtægt, de har.
Derfor har vi efter meget nøje overvejelser besluttet os for, at loven først skal finde anvendelse for allerede etablerede bedrifter fra sommeren 2014.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Enhedslisten anerkender det, som andre ordførere var inde på, nemlig at der er forbedringer for malkekøers velfærd.
Det, der skiller os med hensyn til forslaget, er, at der ikke er krav om, at køer og kvier skal på græs.
Vi mener, at et sådant krav er afgørende, hvis der skal ske helt markante fremskridt i køers og kviers velfærd.
Her kan man jo se, at justitsministeren har valgt at tage udgangspunkt i industrilandbrugets økonomiske interesser, hvilket jo også fremgår af de argumenter, der er, om, at hvis der stilles krav om, at køer skal på græs, kan man ikke have husdyrproduktion, uden at man har græsarealer.
Og det er åbenbart meget vigtigt for justitsministeren, at man skal kunne holde køer uden at have jordarealer tilknyttet.
Det er virkelig industrilandbrug, så det er til at forstå.
Enhedslisten har tidligere fremsat beslutningsforslag om, at køer og kvier skal på græs, og det synspunkt står vi fuldstændig fast på.
Det kan vi jo også se er noget, den nedsatte arbejdsgruppe anbefaler, og for deres vedkommende så kun, hvor det er muligt.
Men det er jo muligt, hvis man vil det.
Økologiske landbrug sørger jo for, at køer og kvier kommer på græs, og derfor er det kun et spørgsmål om, om man vil tage dyrevelfærd alvorligt, eller om man ikke vil.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt det er muligt.
Vi har også set, at der er nye teknologier undervejs, som kan løse nogle af de problemer, der så bliver nævnt, og som er af praktisk art i forhold til at lade køer komme på græs.
Det er jo heller ikke de praktiske problemer, der er afgørende, for hvis det var tilfældet, og man sagde, at det var de praktiske problemer, der var begrænsningen, kunne man jo bare sige, at kvier skal på græs.
Der er ingen grund til, at kvier ikke skal på græs ud fra de betragtninger, der er gjort vedrørende køer.
Så jeg kan bare sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget, som det ligger her, og som er et fremskridt på enkelte punkter.
Naturligvis stemmer vi for det, men vi vil også stille ændringsforslag i udvalgsbehandlingen om, at køer og kvier også skal på græs.
Bente Dahl (RV), 2009-12-11:
Umiddelbart er L 84 et sympatisk lovforslag.
Det indeholder en række mindstekrav til hold af malkekvæg og afkom heraf og udgør et supplement til den øvrige dyrevelfærdslovgivning.
Der skal ændres på de fysiske rammer, som malkekvæg holdes i, så der bliver mere areal pr. ko, og der skal ændres på gulvenes skridsikkerhed, gangarealerne og indretningen af sengebåsestalde m.m. og indføres forbud mod anvendelse af elektriske aggregater osv. Det synes vi i Det Radikale Venstre alt sammen er vældig fint, men det er jo i virkeligheden lidt absurd, at vi skal lovgive meget detaljeret her fra Folketinget om areal pr. ko, indretning af sengebåsestalde, køers sygebokse.
Alt det kunne man da godt formode at den omsorgsfulde landmand selv kunne vurdere på stedet.
Det kan der være mange grunde til at landmanden ikke gør, men det betyder alligevel, at vi skal lovgive så detaljeret, som vi skal.
Og det synes jeg er et problem.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren har at sige til en så detaljeret lovgivning, som vi skal snakke om i dag.
Det betyder, at vi gerne vil have dyrene på græs.
Det betyder, at vi vil have en helt anderledes dyrevelfærd end den, vi ser i dag i det konventionelle landbrug.
Jeg har lagt mærke til, som også andre ordførere har nævnt, at der er uenighed i arbejdsgruppen vedrørende afgræsning for malkekvæg.
I Det Radikale Venstre kan vi støtte, at dyrene kommer på græs.
Vi må se på, om der virkelig er forskel på dyrenes behov for at komme på græs.
Men som sagt kan jeg ikke lade være med at undre mig over, at vi skal behandle lovforslag med mindstekrav, som vi gør i dag.
I lovforslaget står der, at forslaget udgør et markant løft for dyrevelfærden i bedrifter med malkekvæg.
Så må der sandelig være plads til forbedringer rundtomkring.
Det Radikale Venstre kan naturligvis ikke stemme imod forbedringer, når der er tale om det, men vi er altså afventende i forhold til at få belyst de argumenter, der er i arbejdsgruppen.
Vi vil forholde os afventende.
I udvalgsarbejdet vil vi se, hvad vi finder frem til.
Helle Sjelle (KF), 2009-12-11:
Jamen jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at vi Konservative mener, at det er vigtigt, at dyrene har det godt.
Jeg er faktisk også selv opvokset på landet, og derfor har jeg fuld og god forståelse for, at dyrene naturligvis også skal passes og plejes på en ordentlig og hensigtsmæssig måde.
Men det her forslag handler jo altså også om, at vi får skabt den rette balance, og det synes jeg der er på nuværende tidspunkt.
Det er rigtigt, at man har været inde på, om kvierne skulle på græs eller ej.
Men der må man bare sige, at der altså også ligger nogle høringssvar, som har nuanceret det synspunkt, og det har så gjort, at vi står med det lovforslag, som vi gør her i dag.
Der skal altså være en væsentlig balance mellem hensynet til dyrene og den økonomiske belastning, som man påfører den enkelte landmand, og det er endnu en gang derfor, at forslaget er skruet sammen på den måde, som det er.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Jeg vil godt henvise til, at arbejdsgruppen, udvalget, faktisk har anbefalet, at kvierne skal på græs, og jeg går ud fra, at de også har taget hensyn til økonomien i den sammenhæng.
Så det kan jo godt undre mig lidt, at dyrevelfærd ikke vejer tungere for Det Konservative Folkeparti, end det tilsyneladende gør.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at det, at man skal have kvierne jaget ud på et tidspunkt tidligt om sommeren og tage dem hjem på et tidspunkt hen på efteråret, forekommer som en økonomisk overkommelig opgave.
Helle Sjelle (KF), 2009-12-11:
Det er min opfattelse, og det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at vi skal have skabt en sund balance, en balance mellem på den ene side at tage hensyn til dyrene, det er meget væsentligt, og at vi på den anden side, det er altså også væsentligt, ikke kaster landmændene ud i unødige problemer ved at påføre dem nogle omkostninger, som de ikke har nogen mulighed for at betale på nuværende tidspunkt.
Det er derfor, der ligger det forslag, som der gør nu, og det er derfor, det forslag er skruet sammen på den her måde.
Vi vil gerne tage hensyn til både dyrene og til landmændene.
Vi vil gerne sørge for, at der er en sund balance i forslaget, og det synes vi der er her.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Jeg vil godt takke alle partierne for de positive bemærkninger.
Lovforslaget indebærer som bekendt, at der fastsættes en række mindstekrav til hold af malkekvæg, herunder særlig til de fysiske rammer, som malkekvæget holdes i.
Det, der er det specielle ved den her lovgivning, er, at der for første gang fastsættes en samlet regulering, som er rettet mod malkekvægets velfærd, på baggrund af det udvalgsarbejde, der har været med de her ting.
Der har været diskussioner om overgangsordningerne, og de skal jo ses i lyset af den økonomiske situation, som landbruget og hele samfundet er i; de 2, 10 og 20 år afhænger jo af de enkelte bedrifter og af de kravsituationer, der er.
Med hensyn til den diskussion, der har været om kvierne i forbindelse med afgræsning osv., er det rigtigt, at lovforslaget jo ikke indeholder krav om afgræsning.
For så vidt angår afgræsning for køer, svarer lovforslaget jo til anbefalingerne fra det flertal i arbejdsgruppen, der har udarbejdet det lovudkast, som lovforslaget er baseret på, og det er flertallets opfattelse fra en bred variation af medlemmerne i udvalget, at der, hvor det kan lade sig gøre, bør opfordres til at sætte køer på græs.
Men flertallet mener ikke, at der bør gælde et lovgivningsmæssigt krav om, at køer skal på græs.
Det er en anbefaling, som jeg kan tilslutte mig.
For så vidt angår kvier, har et flertal i arbejdsgruppen anbefalet krav om afgræsning.
Men i lyset af de høringssvar, i lyset af de samtaler, der også har været efterfølgende, har jeg på ny overvejet spørgsmålet.
Og efter en samlet vurdering er det min opfattelse, at den dyrevelfærdsmæssige effekt ved at indføre et krav om, at kvier skal på græs, ikke står i rimeligt forhold til de meromkostninger, som erhvervet ville blive pålagt ved et sådant krav.
Det skal ses i sammenhæng med, at lovforslagets øvrige krav jo vil indebære et meget stort løft for dyrevelfærden for malkekvæg og malkekvier, og at gennemførelsen af disse krav i sig selv jo vil være en stor økonomisk byrde for bedrifterne.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget, og vi står selvfølgelig til rådighed med opklarende svar på de spørgsmål, der måtte komme.