Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Tak for det, formand.
Jeg er klar til den næste times debat her.
Der ligger flere ting i det her lovforslag om boligydelse.
Hvis man kigger på noget af det, der bliver ændret, kan man se, at det er det her mærkelige beregningstekniske tillæg til huslejen, hvor der lægges et tillæg på 6.400 kr. oven i boligudgiften for ældreboliger.
Det er ikke penge, som den ældre får, men det er nogle penge, der bliver lagt oveni, og så beregner man boligydelsen derudfra.
Det bliver så også lavet sådan, at det er prisindekset, der styrer reguleringen af boligydelsen, og det synes vi egentlig er rimeligt nok.
Det er også de principper, der har været tidligere – at det er udviklingen i priserne, der skal styre udviklingen i, hvad man kan få i tilskud Hvis vi så ser på ordningen med boligydelsen og den slags, kan vi se, at grænsen for den årlige boligudgift ophæves, da den ikke kan anvendes for personer, der er berettiget til boligydelse, hvis de af kommunalbestyrelsen er anvist til en friplejebolig, en ældrebolig, en almindelig bolig eller en ustøttet privatbolig.
Det loft, der indføres alene for nyanviste personer til friplejeboliger, ældreboliger m.v. fra 2020, gælder som sagt kun for anvisninger efter 2020.
Men hvis vi holder os til at se på det, der virkelig betyder noget, så er det jo nedskæringen i boligydelsen plus justeringen opad i boligydelsen for en hel del.
I den forbindelse er det jo sådan, at vi har set på det sociale i det med boligydelsen, så netop de svagest stillede får et plus på boligydelsen.
Det er typisk dem, der kun har folkepensionen plus ATP.
De får faktisk mere ud af det her om året.
Det vil sige, at der er sådan ca. 93.000 husstande, der får et løft på ca. 100 kr. om måneden.
Så er der – og nu kan jeg lige så godt tage dem alle sammen – 16.000, der mister 40 kr. om måneden.
Der er 43.000 husstande, der mister 131 kr. om måneden, og 13.000 husstande, der mister 208 kr. om måneden; 10.000 husstande, der mister 290 kr. om måneden; 9.500 husstande, der mister 375 kr. om måneden; 12.000 husstande, der mister 455 kr. om måneden; 65.000 husstande, der mister 535 kr. om måneden, og 12.000 husstande, der mister 660 kr. om måneden.
Det er bare sådan cirkatal.
Derfor kan der godt blive nogle ændringer i det, når det hele bliver regnet ud.
Man skal så huske, at når man kigger på det, der bliver sagt, og man snakker om ældreboliger og plejeboliger, så er det altså sådan, at dem, der bor i plejeboliger – direkte plejeboliger – ikke er omfattet af boligstøtteloven.
De er ikke omfattet af den her lovgivning.
Det er ældreboliger, vi snakker om, og der er så også førtidspensionister på den gamle ordning, der får boligydelse.
På den nye ordning efter 2003 får førtidspensionister boligsikring, og det er heller ikke omfattet af lovforslaget her.
Så man skal kigge lidt på, hvad det er, der bliver lavet i den her forbindelse.
Det er det, der lyder voldsomst.
Det er også det, aviserne gør; de tager de højeste tal og siger, at nu er der 200.000 folkepensionister, der mister omkring 8.000 kr. om året.
Nej, det er der ikke.
Det er differentieret.
Men aviserne vil gerne have de tal.
Det er det, de bedst kan lide, og det er det, man kan lave mest skræmmekampagne med.
Man glemmer så bare lige det løfte, der gives til de dårligst stillede pensionister, nemlig at de faktisk får mere ud af det.
Nu er tiden ved at løbe ud, men jeg skal lige sige, at i den forbindelse er det også aftalt, at regeringen skal snakke med KL og drøfte boligernes pris, for de er mange gange blevet skruet op i pris, når de er blevet moderniseret.
Hvis det så ikke lykkes regeringen at komme igennem med noget med kommunerne, har vi i Dansk Folkeparti altså ikke bundet os til det her længere end for 2016.
Det vil sige, at når vi kommer til finansloven for 2017, kan vi kræve ændringer i reglerne, hvis ikke det lykkes regeringen at leve op til det, som er aftalt, nemlig at de skal arbejde på, at priserne på boligerne bliver bragt ned.