Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Som nogle ordførere var inde på tidligere, var det her, regnskabet skulle gøres op i forhold til de andre lovforslag, som vi har talt om i dag.
Det, der ligger i det her forslag, er, at man skal finansiere »Grøn Vækst«.
Nu hørte vi ikke Venstres ordfører sige noget om landbrugets stilling til det her, men vi ved jo, at det er et forsøg på at fodre hunden med dens egen hale, for man tager jo promilleafgiftspengene fra Skatteministeriet og flytter dem over til Fødevareministeriet – det er en del af bemyndigelsesloven – og så kan man bruge pengene til forskellige ting og sager her.
Det spørgsmål, som det rejser – først og fremmest til fødevareministeren – er, hvad det er for nogle opgaver, man ikke skal lave i fremtiden, når man har færre penge, end man havde tidligere.
Så vælger man at sige, at der jo er nogle uudnyttede midler på 120 mio. kr., og så laver man en fast overførsel på 250 mio. kr.
Det næste spørgsmål kommer ud heraf.
Den fordeling, der er mellem – kan man sige – det konventionelle landbrug og økologidelen, viser, at det jo er ret få penge, der går til økologi.
Hvorfor er det det?
Hvorfor har man ikke lavet en anden fordeling?
For det mål om, at der skal ske en fordobling af økologien, er jo udmærket at have som mål, men det, som vi er usikre på, er, om man kan nå det mål med de midler, der er afsat.
Hvis man ville noget mere, kunne man selvfølgelig også gøre noget mere, og derfor kunne det være interessant at høre, hvordan man er kommet frem til den her fordeling af midlerne.
Så er det sådan, at vi ved, at landdistriktsmidlerne jo er en del af landbrugsstøtten, som vi har mulighed for at bruge.
Vi ved, at LAG'erne – de lokale aktionsgrupper, som de også hedder på dansk – fattes penge derude.
Vi i Socialdemokratiet går meget ind for liv ude på landet og for aktiviteter, der understøtter forskellige ting, som ikke lige kan hænge sammen i sig selv, og der er det jo fornuftigt at bruge nogle penge på det.
I det hele taget er det sådan, at vi gerne så, at landbrugsstøtten blev afviklet, og det er stort set hele det danske Folketing jo enige om.
Det er ikke sikkert, at landbruget synes, at vi lige skal lade dem være de første, der gør det – vi kan godt gå lidt i de andres fodspor på det punkt.
Men vi skal tage nogle initiativer, for at landbruget kan klare sig selv på konkurrencemæssige vilkår, også i fremtiden.
Indtil vi kommer hen til det punkt, ønsker vi at bruge alle de muligheder, vi har, for at tage toppen af landbrugsstøtten.
Der er jo ingen grund til at give millionstøtte til milliardærer, og derfor synes vi, det er rimeligt at klippe noget mere oppe i toppen, end man gør.
Det er jo også her spørgsmålet om, hvorfor man ikke bruger reglerne om modulation fuldt ud, for på den måde kunne vi få nogle flere penge til at lave natur og miljø og økologi og understøtte livet i landdistrikterne; det ville være fornuftigt, når vi nu kigger på det i den her forbindelse.
Når man skal finansiere nogle ting, er det jo fornuftigt nok at kigge på den pengepose, man har, men vi tager altså pengene fra nogle steder, hvor de skulle have været gået til andre formål.
Jeg ønsker, at fødevareministeren svarer på, hvad det er for nogle ting, man ikke kan få i fremtiden.
Det er jo også her, at Dansk Landbrug siger, at den der plan om Grøn Vækst i hvert fald er uden vækst, fordi der ikke er plads til, at landbruget kan vokse i de kommende år inden for de rammer, som sættes med det her.
Derfor er det interessant at se – og det vil vi selvfølgelig også spørge til under udvalgsbehandlingen – hvorfor man har valgt at give så lidt til økologi.
Hvorfor vil man ikke bruge frivillig modulation, hvorfor ikke sikre noget mere økologi?
Det er udfordringen, og det er det, der efterspørges i dagens Danmark.
Jeg synes, det er lidt synd, at regeringen har valgt så fattigt et udgangspunkt som det her.