runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-05-12:
Hvis jeg var minister og medlem af Folketinget for et parti, der de seneste par uger har gjort så meget ud af at finde mikroskopiske detaljer i udtalelser fra politikere i f.eks. SF og gøre dem til store sager om uærlighed, så ville jeg vare mig for, hvad jeg nu sagde som skatteminister, for bare i det her indlæg var der jo adskillige usandheder.
Jeg, som troede, at linjen fra regeringens side var, at uærlighed er det værste i politik, må sige, at der altså var indtil flere usandheder bare i det indlæg, skatteministeren holdt her.
Indebar vores plan i går en højere erhvervsskat?
Jeg bemærkede godt på TV2 News i går aftes, at skatteministeren var så ualmindelig dårligt forberedt.
Tværtimod kunne man der indgå i en dialog med erhvervslivet om at finde andre måder at finde de penge på, erhvervslivet skal bidrage med – et forslag, der er taget godt imod fra f.eks. Dansk Erhvervs side.
Så jeg fastholder, at regeringen er så presset, at man nu beder erhvervslivet om at holde igen med at sige noget godt om erhvervspolitikken fra SF, fordi man er så langt ude, det allersidste greb med neglene for at holde fast i regeringsmagten, og jeg synes, det er ærgerligt, at man med det som begrundelse begynder at krænke ytringsfriheden for erhvervslivet.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg var bestemt ikke dårligt forberedt i går på TV2 News, jeg havde jo fornøjelsen at diskutere med hr. Jesper Petersens kollega hr. Ole Sohn, og jeg stillede spørgsmålet: Hvad er det så, der skal laves om, hvis selskabsskatten ikke skal sættes op?
Der fik jeg intet svar overhovedet – intet svar!
Det håber jeg selvfølgelig vi kan få fremprovokeret, sådan at folk kan få at vide, hvad det er, man så ønsker.
Men det er noget, der skal tages fra erhvervslivet, det stod jo fuldstændig soleklart efter den melding, der kom i går.
Det var jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt erhvervslivet ikke skulle være med til at finansiere gennem øgede byrder.
Lad mig så sige, at i det udspil, jeg så i går, indgår »Fair Forandring« som en finansieringskilde, det er vist helt åbenbart.
Men hvis det allerede i dag betyder, at nu er »Fair Forandring« taget ud af den finansieringsplan, der var i går, så vil jeg da gerne trække mine ord tilbage om en højere selskabsskat, men det er den da vist ikke.
Mig bekendt indgår »Fair Forandring« stadig væk som et finansieringselement.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jamen det mener jeg også vi skal holde meget øje med, og jeg synes også, det er bekymrende, når jeg kan læse, at den socialdemokratisk styrede Københavns Kommune nu også begynder at holde lukkedage på folkeskoleområdet.
Vi skal da være meget, meget omhyggelige med, at det er noget, der ikke breder sig som bare en enkel løsning, så det mener jeg vi skal holde under observation.
Men jeg synes, at den ordning, vi har nu med lukkedage på daginstitutionsområdet, er en fornuftig ordning.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Så vil jeg bare spørge ministeren: Er der ikke en modsætning mellem det, ministeren siger nu til sidst, hvor han siger, han ikke vil blande sig i, hvad erhvervsvirksomheder og deres organisationer siger, og så hans udtalelse i Jyllands-Posten søndag den 2. maj, hvor han siger: »Der er brug for en opsang – og en advarsel – til virksomhederne og deres organisationer …«.
Er det ikke to ting, der går hver sin vej?
Var det ikke præcis ministerens ønske at blande sig, når de brugte ytringsfriheden?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg tror, man skal passe på med at tillægge mig større magt, end jeg har.
Jeg hverken kan eller vil blande mig i, hvad erhvervsorganisationer siger om Socialdemokratiet og SF's udspil fra i går.
Vi er dog helt enige i, at det er socialdemokratisk beton af værste skuffe, og at det sådan set kun har ét formål, nemlig at stille dansk erhvervsliv langt dårligere i den internationale konkurrence, end det står nu, og det er trist.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-12:
Jeg vil gerne sige selv tak, fordi jeg synes, det er vigtigt, at vi får det på dagsordenen.
Jeg synes også, at det er det rigtige parti, der stiller med spørgsmålene hernede, fordi det var fru Tina Petersen, der rejste sagen – vi kalder det jo næsten fru Tina Petersens forslag.
Sådan var det jo.
Jeg vil også gerne sige, at vi laver rigtig meget, også med de brede flertal hernede, på uddannelsesområdet.
Der er tre lovkomplekser på vej gennem i øjeblikket, som så ikke retter sig mod unge udviklingshæmmede, men mod unge i den midtergruppe, som faktisk nok kan gennemføre en uddannelse, men som har vanskeligt ved det – det er også med et flertal hernede i Folketingssalen – så vi også på den måde understøtter gruppen, der er lige over målgruppen udviklingshæmmede.
Hvis vi hjælper dem bedre igennem til de ordinære uddannelser, bliver der måske også mere luft og plads til, at man er opmærksom på, at unge med funktionsnedsættelse skal have det her særligt tilrettelagte forløb.
Jeg vil gerne sige tak for en god dialog om det.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Hvorledes vil ministeren følge op på sin advarsel til virksomhederne og deres organisationer om ikke at flirte med at lade sig hylde af SF?
Spørgsmålet lyder: Hvorledes vil ministeren følge op på sin advarsel til virksomhederne og deres organisationer om ikke at flirte med at lade sig hylde af SF?
Spørgsmålet om, hvordan vi behandler virksomhederne, vender vi tilbage til i det næste spørgsmål, som jeg har stillet, spørgsmål 31.
Det, der er alvorligt her, synes jeg, er, at ministeren er ude med en dårligt tilsløret trussel over for erhvervslivet.
»Der er brug for en opsang – og en advarsel – til virksomhederne og deres organisationer, mener han.
« Det, det går ud på, er altså at true virksomhederne til et eller andet.
Og sådan en trussel, der går ud på at sige, at de måske ikke engang må tale på SF's årsmøde, at de måske ikke engang må være i dialog med SF, og at de måske heller ikke må være i dialog med Socialdemokratiet, udsteder man selvfølgelig ikke uden at have en eller anden idé om at følge op på den.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg tror ikke, at jeg kan komme det meget nærmere end ved at sige, at jeg bruger den ytringsfrihed, der er i Danmark, ligesom enhver erhvervsleder og hr. Klaus Hækkerup også kan bruge sin ytringsfrihed.
For mig er det afgørende at sige, at der er forskelle, alt efter hvilken regering der sidder.
Vi ved jo godt, at en S-SF-regering, hvis det måtte ske, at en sådan regering kom til magten, vil betyde massive skattestigninger, vil betyde, at virksomhederne bliver stillet langt dårligere i den internationale konkurrence.
Det synes jeg sådan set man har en forpligtelse til at gøre vælgerne opmærksom på, altså hvad det er for udfordringer, vi vil møde, hvis der måtte komme en anden regering.
Det står også mig frit for som folkevalgt at gøre det, og den ret og pligt har jeg sådan set bare påtaget mig.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Jeg må først sige, at jeg er helt enig med ministeren i, at det sandelig gør en forskel, hvad for en regering vi har i Danmark.
Regeringen har gennemført en kæmpe forårspakke for et år siden, forårspakke 2.0, med massive skattelettelser, hvis hovedformål var at bringe folk i arbejde.
Og på spørgsmålet om, hvor mange der så er kommet i arbejde med de skattelettelser, der blev gennemført, er svaret fra ministeriets side 19.300 personer.
Så fremlægger Socialdemokratiet planen »En fair løsning«, hvori det foreslås, at man øger arbejdstiden med 1 time for alle ansatte.
Det vil give 60.000 nye job – 60.000 – så der er sandelig en forskel på, hvad regeringen foreslår, og hvad Socialdemokratiet foreslår.
Har han blandet sig i ytringsfriheden?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg har sådan set ikke tænkt mig at følge op på det interview, som jeg gav til Jyllands-Posten.
Det interview var meget klart og kontant.
Jeg gjorde sådan set opmærksom på de erhvervsfolk, som over for mig taler om, at det er vigtigt, at vi bevarer arbejdspladser i Danmark og dermed også er konkurrencedygtige.
Mit budskab var sådan set, at det også er vigtigt at sige til både S og SF, som jo har planer om at sætte selskabsskatten op og dermed også sende arbejdspladser ud af Danmark.
Det synes jeg er et vigtigt budskab, og det er klart, at det selvfølgelig ikke kan blive gentaget for tit, fordi det er afgørende for, om vi kan ruste os til fremtiden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Siden 2001 har det været en del af regeringens politik løbende at vurdere og gennemgå statslige aktieposter med henblik på muligt salg.
Derimod har det aldrig været regeringens mål, at alle aktieposter eller selskaber nødvendigvis skal sælges.
Vi har solgt en række aktieposter og selskaber i tilfælde, hvor vi har vurderet at det var den rigtige løsning, men i andre tilfælde har vi vurderet, at tiden ikke var moden, f.eks. fordi rammebetingelserne ikke var på plads.
Endelig er der selskaber, hvor et salg slet ikke er relevant.
Det gælder bl.a. for de selskaber, hvor forretningsgrundlaget altovervejende afhænger af det statslige ejerskab.
Udgangspunktet for salgsbeslutninger har altid været en konkret vurdering af selskabets situation og rammebetingelserne for dets virksomhed, og det mener jeg er den rigtige tilgang til privatiseringer, så den vil regeringen fastholde.
Kim Mortensen (S), 2010-05-12:
En af de ting, som økonomi- og erhvervsministeren og i øvrigt også udenrigsministeren advarer imod, er jo, at udenlandske selskaber, udenlandske investorer, får afgørende indflydelse på danske selskaber, når det handler om vores telefonnet, når det handler om lufthavne, når det handler om energiforsyningen.
Og i særlig grad energiforsyningen har vi jo endnu, kan man sige, på statslige hænder, men det er et af de selskaber, der har været annonceret til salg.
Den situation, vi er i nu, er, at der er annonceret et delvist salg.
Det er så stoppet, og det er det, indtil der kommer en anden situation på finansmarkedet.
Det her er så ikke et fupnotat, men er et notat, der også findes på Finansministeriets hjemmeside og i en rapport, der er lavet af det firma, der hedder Rothschild, fra 2004, der kommer med en række anbefalinger og en række advarselslys til regeringen i forbindelse med et eventuelt helt eller delvist salg.
En af de ting, man advarer imod, er, at selv om der kun laves et delvist frasalg af DONG Energy, så vil de mindretalsaktionærer, der eventuelt vil investere i DONG Energy, hvad enten det er strategiske investorer eller finansielle investorer, selvfølgelig kræve en majoritetspost, eller de vil kræve en majoritetsindflydelse, altså en blokerende indflydelse i ledelsen.
Det fremgår af den her rapport, og det er jo præcis det, som f.eks. udenrigsministeren advarer sin egen regering imod kommer til at ske, nemlig det, at der er udenlandske interesser, kapitalfonde, der får afgørende indflydelse på et statsligt selskab som DONG Energy.
Og derfor spørgsmålet: Får det her indflydelse på, eller vil det ændre den måde, regeringen ser på udsalget af de danske selskaber på?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Nej, det er jo en konkret vurdering i hvert eneste tilfælde, om vi skal privatisere, om vi skal sælge en aktiepost, i givet fald på hvilke vilkår det vil finde sted, hvad vores mulighed for at øve indflydelse på selskabet vil være, om der som i lufthavnens tilfælde er en garanti mod vedtægtsændringer osv.
Og jeg kan forsikre hr. Kim Mortensen om, at det jo er beslutninger, som vi skal træffe i fællesskab.
Der skal vi sætte os ned, hvis og når det bliver aktuelt, og diskutere: Er det fornuftigt i den her situation, og på hvilke vilkår vil vi gøre det?
Så vi går både med seler og livrem i de her sager.
Kim Mortensen (S), 2010-05-12:
For tilbage i 2004 var der ikke helt de samme betænkeligheder, hverken i Venstre eller Det Konservative Folkeparti, som der er nu.
Situationen på energimarkedet er helt anderledes.
Situationen i forhold til behovet for at have et instrument, som et statsligt energiselskab også er, uanset at det drives på kommercielle vilkår, er helt anderledes nu i 2010, end den var i 2004, hvor finansministeren præcis blev advaret mod, at der selv med et mindre frasalg – under en tredjedel af aktionærposten – ville blive stillet krav fra eventuelle kapitalfonde og udenlandske investorer om afgørende indflydelse på DONG Energy.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Som jeg redegjorde for før, er jeg indkaldt til samråd i Finansudvalget, hvor vi skal drøfte de her ting.
Der betyder det selvfølgelig meget, som hr. Kim Mortensen nævnte, hvad det er for en slags selskab: Er virksomheden af vital betydning for infrastrukturen, eller er det en anden type virksomhed?
Så jeg tror, jeg vil sige: Lad os nu drøfte de her ting igennem.
Der er ingen konkrete planer, og i hvert fald vil der jo skulle finde en politisk aftale sted, før vi går videre i de her processer.
Kim Mortensen (S), 2010-05-12:
Men finansministeren må i hvert fald medgive, at selskabet DONG Energy er et selskab, der har afgørende betydning for infrastrukturen, når vi snakker om elforsyning og gasforsyning, men jo også som driver i hele den energipolitik, der skal føres i Danmark.
Og præcis det giver jo nogle andre forudsætninger i 2010, end der var i 2004, hvor regeringen blev advaret imod det her.
Så mit spørgsmål skal afslutningsvis være: Får det så ikke den konsekvens, at man er nødt til at få udredt de her tråde og den uenighed om fremtiden, der tilsyneladende er mellem de to regeringspartier, når det handler om salg af eksempelvis DONG Energy?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg tror faktisk ikke, at der er nogen forskel på ministrene i regeringen i den her sag.
Det er en konkret vurdering, vi lægger fra sag til sag, og overskriften vil være: Vi skal tænke os grundigt om.
Og det gør vi altid i den her regering.
Kim Mortensen (S), 2010-05-12:
Spørgsmålet er i forlængelse af spørgsmål 1 og lyder sådan her: Hvilke konsekvenser får økonomi- og erhvervsminister Brian Mikkelsens udtalelser om privatisering af statslige selskaber for regeringens politik om at »gennemgå alle statslige aktieposter med henblik på et salg«?
Hvilke konsekvenser får økonomi- og erhvervsminister Brian Mikkelsens udtalelser om privatisering af statslige selskaber for regeringens politik om at »gennemgå alle statslige aktieposter med henblik på et salg«?
Jens Peter Vernersen (S), 2010-05-12:
Hvad er ministerens holdning til, at flere kommuner nu begrunder massive besparelser i 2011 med regeringens krav om nulvækst?
Ved den tidligere besvarelse mente finansministeren jo, at det var socialdemokratiske borgmestre, det kneb for.
Ifølge den oversigt, jeg har, er det jo i langt højere grad Venstreborgmestre, borgerlige borgmestre, der står med disse problemer med disse nedskæringer, som er ganske betydelige.
Jeg har jo tidligere spurgt finansministeren, om han synes, det er rigtigt, at man, samtidig med at man har mistet over 150.000 arbejdspladser – endda flere – mens finansministeren har været finansminister og den tidligere finansminister var finansminister, altså over disse 2 år, skærer yderligere ned med nulvækst og med de meldinger, der kommer fra finansministeren.
Det er jo et betydeligt tusindtal, det drejer sig om i kommunerne af de folk, som laver dette hæderfulde arbejde efter borgmesterens udtalelser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at hvis en socialdemokratisk borgmester gør det, er det jo udtryk for politik, ikke også?
Så det må man jo ligesom sige er en ting for sig.
Det, vi har fremlagt at vi vil gennemføre,
er, at vi vil holde de offentlige udgifter i ro i de kommende år for dermed at få konsolideret dansk økonomi, så vi kan få underskuddet ned og forhindre, at gældsætningen stiger i det her land, og at renterne fortrænger almindelige udgifter.
Det er den bestræbelse, vi står over for, og hvordan en socialdemokratisk borgmester begrunder det, er jo den pågældendes egen sag.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-05-12:
Nu nævnte jeg jo ikke specielt en socialdemokratisk borgmester.
Der er faktisk en række Venstreborgmestre, der har præcis det samme synspunkt, men det glider ministeren jo helt åbenbart udenom.
I den tid, finansministeren har været finansminister, sammenholdt med den tid, den foregående finansminister var finansminister, altså den nuværende statsminister, har Danmark mistet 150.000 arbejdspladser, godt og vel endda.
Nu lægger regeringen op til at aftale med kommunerne, at der yderligere skal opsiges medarbejdere i betydeligt omfang, dels fordi der skal være nulvækst, dels fordi man allerede har meldt, at kommunerne skal lave besparelser.
Nulvækst betyder jo ikke, at alt bare er præcis magen til, når vi runder den 1. januar.
For at man kan have præcis den samme situation, altså for at der er balance, skal der være en vækst på 0,7 pct.
Det har finansministeren jo meldt til os i Finansudvalget.
Så der er altså tale om betydelige nedskæringer i kommunerne, samtidig med at man har mistet 150.000 arbejdspladser.
Finder regeringen virkelig, at det i den situation er ansvarligt, at man får en udvikling, hvor der opsiges medarbejdere i kommunerne, hvor der opsiges medarbejdere i staten, og hvor konsekvensen er en ringere pasning af ældre, en ringere pasning af børnene og opsigelse af skolelærere?
Finder man virkelig, det er ansvarligt, når man på 2 år har tabt 150.000 arbejdspladser?
Per Clausen (EL), 2010-05-12:
Vil ministeren udnytte Danmarks bevægelsesfrihed i forhold til, at vi ikke er bundet til at følge EU-Kommissionens krav om nedskæringer, da vi ikke er med i euroen, til at tilrettelægge en økonomisk politik, der sikrer velfærden og den nødvendige grønne omstilling i Danmark i stedet for at fokusere på at overholde EU's konvergenskrav?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Fordi hr. Jens Peter Vernersen gang på gang her i Folketingssalen henviser til et fupnotat fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, har Finansministeriet lagt den rigtige forklaring på ministeriets hjemmeside, og alle interesserede vil jeg henvise til denne forklaring, hvor det klart og tydeligt vises, at det er en fupberegning, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kommer med.
Men det er jo rigtigt, at det store problem for det danske samfund er de mange arbejdspladser, vi har mistet i den private sektor, og det er jo også derfor, det er stærkt bekymrende at se den plan, der er fremlagt fra Socialdemokratiet og SF, hvor man så vil lægge yderligere omkostninger på den private sektor for at føre ressourcerne over i den offentlige sektor.
Vi er nødt til i de kommende år at styrke de private virksomheder, for det er trods alt det, der skabes der, vi lever af, og det er den velfærd, der genereres derfra, som vi alle sammen skal nyde godt af.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-05-12:
Jeg går ud fra, at finansministeren er klar over, at der er et meget, meget stort provenu at hente.
Det har vi også med i vores plan, ikke med et stort beløb, men der er et meget, meget stort provenu at hente, f.eks. på udenlandske selskaber, der ikke betaler skat i Danmark.
Vi havde skatteministeren i samråd i sidste uge, hvor det blev oplyst, at det var milliardbeløb, man havde fået frem i lyset – men ikke fået ind på nuværende tidspunkt – men at man kun i meget begrænset omfang undersøger multinationale selskaber for deres skatteforhold.
Alene der ligger der altså rigtig, rigtig store muligheder.
Hvad angår finansministerens omtale af et fupnotat, vil jeg sige, at det jo er oplysninger fra Finansministeriets egen publikation »Mod nye mål – Danmark 2015«, hvor man præcis kan læse disse oplysninger.
Jeg ved ikke, om det så er en fuppublikation, man har lavet i Finansministeriet.
Det tror jeg næppe er tilfældet, men jeg kan godt forstå, at man forsøger at bortforklare den publikation, fordi den jo ikke svarer til det, finansministeren har sagt gang på gang.
Men altså, sagen er jo, at vi har mistet 150.000 arbejdspladser, og det her vil i hvert fald også koste mange tusinde arbejdspladser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Interesserede vil jeg henvise til Finansministeriets hjemmeside, for jeg har opgivet at forklare det til hr. Jens Peter Vernersen.
Så må andre gå ind og se, hvad det er for noget fup, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd excellerer i.
Jeg vil gerne sige igen, at det er stærkt bekymrende med de mange arbejdspladser, vi har mistet i den private sektor.
Vi mener ikke, at den medicin, som S og SF anviser, nemlig øgede omkostninger for det private erhvervsliv gennem skatter, vil fremme beskæftigelsen der, og slet ikke når man vil føre ressourcerne over i den offentlige sektor.
Det er en forkert medicin, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-05-12:
Jeg går ud fra, at finansministeren har læst vores oplæg i en sådan grad, at finansministeren også er klar over, at det specielt er bankerne, som vi mener bør bidrage i højere grad.
Når finansministeren siger, at man vil henvise til Finansministeriets hjemmeside, vil jeg opfordre borgerne til at kigge i den publikation, hvor det her præcis er beskrevet, for så kan de se, at det, jeg har sagt, er det, der helt faktuelt er oplyst af Finansministeriet.
Så vil jeg godt sige til ministeren: Når Venstre først fjerner indtægter i det offentlige, som man har gjort med skattelettelser, og derefter melder store besparelser ud, så der ikke er råd til at passe ældre, passe syge og få børnene ordentligt undervist, er det så ikke præcis et udtryk for det, Venstre gerne vil og altid gerne har villet, nemlig at fjerne indtægterne, og når man har gjort det, siger man: Vi har i øvrigt ikke råd?
Er det ikke præcis det, der sker i den her situation også?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Til interesserede seere vil jeg sige, at den publikation, hr. Jens Peter Vernersen henviser til, også ligger på Finansministeriets hjemmeside, så man behøver kun gå ind på Finansministeriets hjemmeside for at se de to publikationer og sammenholde dem.
Det er jo sørgeligt, at jeg gang efter gang skal konfronteres med noget fup, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, formentlig på bestilling af hr. Jens Peter Vernersen, har skrevet ned på stykke papir, men i folkeoplysningens tjeneste lægger vi det på vores hjemmeside for at udrydde disse misforståelser.
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at den plan, som Socialdemokraterne har fremlagt sammen med SF, jo er noget luftig, og vi ved ikke sådan rigtig konkret, hvordan økonomien i den plan hænger sammen, så derfor er jeg jo afskåret fra at udtale mig nærmere om den.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-12:
Det er det, vi også hørte tidligere.
Det er jo regeringens løfte til danskerne, at vi ikke skal have lukkedage, men ikke desto mindre kommer der jo flere lukkedage.
Det er også det, vi kan se af de tal, som Børneog Ungdomspædagogernes Landsorganisation har gjort op, nemlig at der faktisk er udsigt til, at det bliver værre med de besparelser, som der er lagt op til fra regeringens side.
Det er jo sådan, at regeringen vil spare sig fattig; i stedet for at arbejde sig ud af krisen vil man spare sig fattig.
Den seneste måneds overskrifter i landets aviser har været: Hedensted må skære dybt; store besparelser i Allerød; Stevns gør klar til nulvækst; tvinges til kraftig opbremsning – det er så Middelfart Kommune; Silkeborg skal skære en kvart milliard; spareplanen skal bidrage med 40-50 mio. kr. i Fredericia; store besparelser i Brønderslev; hul på 28 mio. kr. i Hjørring Kommune; udgifter finkæmmes i Roskilde Kommune osv. osv.; dyk i Dragørs likviditet.
Der er det ene eksempel efter det andet, hvor regeringens benhårde kurs over for kommunerne betyder, at man skal skære på kernevelfærden, selv om regeringen sådan set lovede det modsatte i 2007.
Man sagde, der er råd til både skattelettelser og til velfærd.
Nu ser man så, at det går benhårdt ud over velfærden, bl.a. ved at forældrene, der gerne vil passe deres arbejde, ikke kan få passet deres børn, fordi der er lukkedage, der nogle steder bliver til lukkeuger.