runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Det er også korrekt, at der var en væsentlig større energiteknologieksport i 2014, end der var i 2013.
Nu er den her redegørelse jo fra april 2016, og de nye tal for eksporten i 2015 kom også i april, nok relativt få dage efter at redegørelsen her blev givet.
De viser altså et fald i den danske eksport af energiteknologi på 3 mia. kr.
Det synes jeg er en meget bekymrende udvikling – hvis det er den måde, hvorpå man i statistikkerne kan se at der er sket et regeringsskifte.
Ordføreren lagde vægt på, at vi skal satse på udvikling.
Der må man så konstatere, at EUDP-midlerne jo nærmest blev halveret i den finanslov, som regeringen stod i spidsen for.
Det er altså noget af den udvikling, som vi med tiden skal opnå eksport ved.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er bekendt med de her nye eksporttal.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at Danmark har en helt klar førerposition på det her område, og det er den, som både jeg i min tale og regeringen siger er den, vi skal bevare.
Vi vil ikke opnå de største effekter for klimaet, som jeg antydede i min tale, ved at Danmark bare kører hovedløst ud ad et spor og så sender regningen til virksomhederne, hvad der så betyder, at de må flytte ud af landet for at drive deres forretning.
Vi kan opnå de største klimagevinster, hvis vi i højere grad får vores nabolande og resten af EU til at nærme sig de danske standarder.
Det er ikke en løsning, som vi i Venstre bifalder.
Vi bifalder den løsning, som giver den største samfundsøkonomiske gevinst, og det er at placere den på finansloven og ikke lukke op for, at de støttemidler, vi udbetaler fra danskernes lommer, skal føres ud af landet til energileverandører fra andre lande.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Tak for det.
Og tak til Venstres ordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om virksomheders mulighed for at investere og den sikkerhed, der er forbundet med det.
Hvad er Venstres ordførers holdning til, at der faktisk er virksomheder, som har brugt tocifrede millionbeløb på at komme i betragtning til f.eks. et kystnært udbud, og at man så får en diskussion om, at det kan være, det skal aflyses?
Man laver faktisk en aftale, og når folk så har brugt pengene, siger man, at det godt kan være, at vi skal tage det op til overvejelse igen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordførers holdning til det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Jeg er glad for det, ordføreren kommer ind på til sidst, for det, der er meget tankevækkende, eller som springer i øjnene, er jo, at vi i dag har et afgiftssystem, som i virkeligheden ikke belønner den CO2-effekt, de forskellige energikilder har.
Bl.a. har vi jo ingen afgift på olie, på trods af at det er et ganske fossilt brændstof.
Vi har ingen afgift på biomasse, om end man måske med nyere teknologier faktisk kunne lave en bedre afgift, end man nogen sinde havde forestillet sig, nemlig på forbruget af biomasse i kedlerne.
Samtidig har vi i sammenligning en vanvittig høj elafgift, og vi ønsker jo, at flere mennesker bruger el, fordi det netop bygger på vedvarende energi.
Stiller ordføreren sig ikke undrende over for, at vi kun har modtaget delanalyser og ikke en samlet afgiftsanalyse, når vi netop skal diskutere en energipolitisk redegørelse?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jeg tror da, det er nogle målrettede investeringer, vi kunne lave, som bl.a. kunne medføre, at man fik en renere luft i de byer, som har væsentlige problemer med partikelforurening, f.eks. hvis vi mere målrettet satsede på, at der kom flere elbiler og brintbiler og elbusser.
Det ville man virkelig kunne mærke i København og Aarhus og måske et par byer mere.
Så ville vi også kunne komme frem til en situation, hvor der var endnu mere eksport.
Der kommer jo rigtig mange delegationer på besøg i Danmark for at se, hvad det er for nogle løsninger, man har, og det, at de f.eks. kan se, at der er københavnere, der cykler som noget helt naturligt, kommer bag på nogle.
Så vi får sådan set mulighed for mere eksport, hvis vi bare satser lidt mere på den grønne omstilling.
Så er der afgiftssystemet, hvor vi altså er nødt til at komme frem til noget, hvor biomasse f.eks. har en afgift, som afspejler den CO2-belastning, der er ved det.
Der er altså nogle omstillinger, vi skal i gang med, selv om det er mislykkedes i tidligere forsøg.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Jeg har noteret mig, at debatten i dag, især for de borgerlige ordførere, handler meget om den samlede omkostning, altså prisen: at prisen er skredet, at regningen er for høj.
På den måde forholder de borgerlige sig slet ikke til, hvad man får for pengene, og det synes jeg da også er væsentligt.
Jeg synes jo ikke, det er ligegyldigt, hvad vi bruger pengene på, og om vi får det bedste, vi kan få, for pengene.
Hvad mener ordføreren vi får ud af de penge, som vi faktisk investerer?
Kunne de investeres klogere og bruges bedre, og kunne vi helt undvære dem?
Ville vi så få et endnu bedre og mere effektivt energiforsyningssystem, og ville vi opnå det, Dansk Folkeparti har efterlyst i den her debat, nemlig at Danmark skal være mere selvforsynende ved at investere mindre?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Om støttepriserne, som spørgeren indledte med, vil jeg sige, at det er rigtigt nok, at der er en maksimalpris på 70 øre.
Men det, som jeg omtalte, er PSO-omkostninger til de kystnære møller, som er steget med 170 pct.
Det er en markant stigning.
Jeg formoder, at spørgeren henviser til den grønne realisme, som er regeringens dagsorden.
Pointen er, at vi ikke ønsker, at Danmark skal løbe for langt foran og være tossegrønne i en iver efter at tro på, at det løser vores udfordringer og problemer.
Hvis vi vil være førende inden for energiteknologi og eksport af energiteknologi, hjælper det ikke, at vi kan vise det ene projekt frem efter det andet, der har kostet så meget for staten, at de lande, som vi egentlig skulle eksportere til, ikke ligefrem kan se det fornuftige i det.
Og det er derfor, vi har så meget fokus på, hvad omkostningerne bliver for den grønne omstilling.
Det er, fordi vi både skal kunne beholde de danske virksomheder og sikre en god forretning i den her grønne omstilling.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Prisen på de kystnære møller har vi jo aftalt et maksimum på, så det kan ikke rykke sig en øre, i forhold til hvad vi har aftalt.
Så det er måske lidt svært for dem, der byder ind og har brugt pengene, at kunne gøre for, at de lever op til den pris, vi har aftalt.
Altså, det der med, om vi skal være på EU-gennemsnittet, eller om vi skal gå foran, har jeg simpelt hen svært ved at forstå hvad rent faktisk betyder.
Vi er jo foran.
Skal vi så sænke vores niveau, så vi kommer på gennemsnittet i EU, eller hvad er det, det betyder, når Venstre siger, at vi ikke skal være foran EU-reguleringen?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Det er jo vigtigt, når vi stiller nogle virksomheder noget i udsigt, at vi står på mål for det, vi stiller dem i udsigt.
Jeg er helt enig med spørgeren i det.
Der er to ben i den energiaftale, som spørgeren konkret henviser til, om de kystnære vindmøller.
Dels forpligter vi os til at producere en eller anden mængde energi, dels har den producerede energi en eller anden pris.
Angående præcis de kystnære vindmøller, som spørgeren henviser til, har vi måttet konstatere, at der har været en stigning i PSO på 170 pct., i forhold til dengang vi indgik forliget i 2012.
Så jeg synes, det er fornuftigt ved så store overskridelser, at vi lige sætter os sammen for at tage en politisk drøftelse af det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Det var godt.
For jeg kan nogle gange godt blive lidt i tvivl om Venstres holdninger på det her område, så det er jeg rigtig glad for.
Lige nu forhandles der jo på europæisk plan et nyt mandat om den fremtidige energipolitik, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den danske forhandlingslinje.
Er den, at Danmark skal gøre det samme som EU, eller skal vi gøre mere end EU?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti ikke ønsker et Danmark frit for fossiler brændsler, og at man er med i energiaftalen, fordi man vil have indflydelse.
Så er ordføreren kommet med en anden tekst til et forslag til vedtagelse, hvor der bliver lagt vægt på, at man italesætter, at der er en stigende PSO-regning.
Skal man forholde sig seriøst til dansk energipolitik, er man altså nødt til at lægge to tal sammen – så er man nødt til at se PSO i sammenhæng med elprisen, fordi støtteordningen jo varierer med, hvad elprisen er, idet vi har en lang række anlæg, som har et fast støttebeløb.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at de danske udgifter til energi plus PSO sådan set ikke er højere, end når man sammenligner med nogle af de lande, som man vurderer konkurrenceevne op imod.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
Til det sidste vil jeg sige, at vi jo synes, og vi har meldt ud mange gange, at PSO-regningen er for høj, og den ser også ud til at blive på et højt niveau fremadrettet.
Så vi har sagt flere gange, at vi godt kunne tænke os at gå de ikkegennemførte dele af energiaftalen efter i sømmene for at se, om det kunne gøres billigere eller anderledes eller udskydes eller helt droppes.
Så vi vil gerne se på, om vi kunne gøre regningen billigere på et tidspunkt.
De støttetilsagn, som er givet, kører selvfølgelig færdigt, og på den måde kommer støtteforpligtelsen jo ned på langt sigt, og det synes vi er en god tendens.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Nu er Dansk Folkeparti det største parti i den borgerlige blok, og derfor har jeg også en berettiget forventning om, at Dansk Folkeparti har et forslag til, hvordan PSO'en skal finansieres, hvis den skal på finansloven.
Ordføreren siger, at der ikke kan være tale om bundskat.
Hvad taler vi så om, for det første?
For det andet, hvilket niveau taler vi om til fremtidige grønne investeringer?
Altså, skal det være svarende til det niveau, PSO'en har i dag, som er 8-9 mia. kr., eller forestiller ordføreren sig også, at det beløb kan sættes ned, altså, at vi kan gå lidt ned på den grønne omstilling?
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
Jeg vil lige begynde med spørgerens indledning.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig er udmærket, at danskernes elregning, virksomhedernes elregning ikke ligger over gennemsnittet i EU, men vi synes omvendt også, at det er lidt uambitiøst, at vi bare skal ligge og rode sådan lidt på gennemsnittet, når nu det ligger lige for, at vi kunne have lavere priser for danske virksomheder og danske forbrugere.
Så derfor vil vi gerne være med til at nedbringe den her PSO-regning på længere sigt.
Når man nu skal til at omlægge finansieringen af den grønne omstilling, fordi man ikke må have det system for PSO-opkrævning, man har i dag, så ser vi da fra Dansk Folkepartis side åbent på alle de muligheder, der er, men vi har også meldt ud, at det, man kalder finanslovsløsningen, er en mulighed, som vi ser nogle perspektiver i, fordi der ligger nogle samfundsøkonomiske gevinster.
Vi har så også sagt, at vi måske ikke helt støtter ideen om bundskatten, men nu vil vi vente og se, hvad regeringen vil spille ud med på et senere tidspunkt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Vi har jo konstateret med redegørelsen i dag, at den samlede energipris i Danmark inklusive PSO'en er på niveau med gennemsnittet i EU.
Altså, det er så lykkedes for os at investere i grøn omstilling i langt højere grad end for de øvrige EU-lande, og alligevel er den samlede elpris ikke højere – det er jo imponerende.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, når ordføreren har afvist, i hvert fald Dansk Folkeparti har afvist, at man skal ændre PSO'en til en skatteting: Vil Dansk Folkeparti så f.eks. kigge på stadig væk at fastholde en del af PSO'en som PSO, fordi den jo netop påvirker det energiforbrug, som ordføreren var så optaget af i sit indlæg?
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Altså, jeg tror, at jeg ligesom spørgeren har været en lille smule utryg ved nogle af de meldinger, der over det sidste stykke tid er kommet fra regeringen.
Men det skal jo ikke afholde os fra at sige, at det, der er centralt for Socialdemokratiet, punkt 1 er ambitionen og punkt 2 er sikkerheden omkring investeringerne, også på længere sigt.
Det er det, som spørgeren også efterspørger: at uanset hvilken løsning man finder, er det vigtigt, at man kan regne med rammerne, også mere end bare fra år til år.
Så skal der selvfølgelig også være en social balance.
Men jeg synes, det er en lille smule svært at diskutere på nuværende tidspunkt, når vi ikke kender forslaget til løsningen.
Vi ved kun, hvad regeringen ikke ønsker.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jamen jeg synes jo, det er interessant, at ordføreren fremhæver det som et succeskriterium, kan man sige, at den her lovgivning har nedbragt antallet af uønskede hunde.
Ja, det må man sige, for man har jo aflivet de her hunde, så det er ikke så mærkeligt, at det har nedbragt antallet.
Men har det løst problemerne med bid?
Nej, det har det faktisk ikke.
Det har bare givet en masse, masse ulykkelige mennesker, og der er en masse uskyldige hunde rundtomkring, som bliver ramt af det her.
Om folk føler sig trygge eller ej, er jo også meget abstrakt.
F.eks. er der mange mennesker, der er bange for at gå på gaden, når det er mørkt, men i virkeligheden er risikoen for at blive overfaldet i sit eget hjem jo noget større.
Så jeg synes da, at vi skal forsøge at lave noget lovgivning, der virker, og jeg vil bare gerne spørge ordføreren direkte: Mener ordføreren, at justeringerne af den her hundelov, raceforbuddet, har virket, sådan at antallet af bid er blevet nedbragt, som man havde håbet på, dengang man indførte det – ja eller nej?
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
Jo, men som jeg svarede den foregående spørger, synes jeg jo, at det er lidt uambitiøst, at vi kun skal ligge på niveau med andre lande, når nu muligheden er der for, at vi faktisk kunne have billigere energi og bedre konkurrenceevne end andre lande.
Så jeg er sådan set ikke enig i spørgerens ønske om, at vi bare skal blive på samme niveau som alle andre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Det er mit klare indtryk, at den udbygning med vedvarende energi i Danmark sådan set har været med til at få elpriserne ned.
Det er sådan set den erfaring, man kan gøre efter mange år.
Vi står i en situation, hvor det ser ud, som om landvind er det billigste, hvis man skal lave en ny kapacitet.
Så er vi så blevet udfordret på det allerseneste med, at der måske er nogle store solcelleanlæg, som er en anelse billigere end landvind.
Nu lagde ordføreren vægt på, at man skulle have selvforsyning for at være uafhængig af andre lande og den slags.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren ser nogle muligheder for, at vi kan få øget den danske elproduktion fra solceller.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-12:
Tak for det, formand.
Jeg er glad for, at vi i dag har anledning til at debattere og sætte fokus på Danmarks energipolitik.
Regeringen har fremlagt en energipolitisk redegørelse for 2016, og jeg glæder mig over det, der er kommet frem i den energipolitiske redegørelse.
Redegørelsen viser nemlig, at Danmark har en styrkeposition i at finde gode energiløsninger.
Vi er et foregangsland på det grønne område.
Samtidig viser redegørelsen, at der er plads til forbedringer, for når vi så forsøger at bevare vores grønne førerposition, skal vi samtidig være opmærksomme på, at den grønne omstilling ikke må give unødig høje omkostninger for dansk erhvervsliv og de danske skatteborgere.
Vi ønsker at understøtte energipolitikken, så man fremmer den grønne omstilling på en omkostningseffektiv måde, der bidrager til vækst og beskæftigelse.
Det er nemlig ikke nok, at vi investerer massivt i grønne energiløsninger.
Vi skal også sørge for at være konkurrencedygtige, ellers rykker vækst og arbejdspladser til lande med mindre restriktive energikrav.
Et af de punkter, som bliver fremhævet i energiredegørelsen, og som jeg også gerne vil fremhæve her, er, at Danmark ikke skal føre sin egen isolerede energipolitik.
Det fører ingen vegne, for det danske energisystem er forbundet tæt med resten af verden, og hvis vi skal øge forsyningssikkerheden og sænke omkostningerne, kræver det samarbejde på tværs af landegrænser.
Danmark kan heller ikke løse verdens energiproblemer alene.
Det skal vi heller ikke.
Danmark skal i stedet arbejde for at lægge pres på andre lande for at føre en ambitiøs energipolitik.
Det er det globale energiregnskab, der tæller i sidste ende.
Energieffektivitet er en helt central del af den energipolitiske redegørelse.
I Danmark er vi gode til at finde på smarte energiløsninger.
I 2014 udgjorde energiteknologien ikke mindre end 12 pct. af den samlede danske vareeksport.
Det er noget, vi kan være stolte af.
Analyser har vist, at energiintensiteten i de danske virksomheder er blandt de laveste i EU.
Det skyldes bl.a., at vi er så gode til at energieffektivisere, og vores arbejde med at effektivisere på energiområdet fortsætter.
Dansk energipolitik skal bidrage til at styrke vores konkurrenceevne.
Det gør den ved at opretholde høje ambitioner og have fokus på grøn realisme, og det er netop Venstres politik.
Venstre arbejder på at forbinde Danmark tættere med udlandet.
Vi arbejder for at sikre gode energiløsninger til så få penge som muligt.
Med disse ord tilslutter Venstre sig fuldt ud de konklusioner og analyser, som står i redegørelsen.
Vi ser frem til det fortsatte arbejde med at udarbejde en god, fornuftig energipolitik for Danmark, en energipolitik, der bidrager til at løse energiudfordringerne, samtidig med at vi sikrer vækst, udvikling og arbejdspladser i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
Jeg tror faktisk ikke, at man behøver at foretage sig de store øvelser, som mange på venstrefløjen godt kunne tænke sig at man gør, for at blive fri fra fossile brændsler hurtigst muligt.
Al historie viser jo, at teknologier udvikler sig, så jeg tror også, at de teknologier, vi kalder for de grønne, også vil udvikle sig så meget, at de på et tidspunkt bliver konkurrencedygtige med energi fra fossile brændsler.
Så det kommer nok af sig selv på et tidspunkt – drevet rent markedsmæssigt.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Men så hører man jo netop fra nogle af de andre spørgere her, at vi faktisk har kunnet være foregangsland og stadig ligge på et prisleje, der svarer til gennemsnittet i EU.
Så når nu ordføreren sætter spørgsmålstegn ved tilgangen til f.eks. PSO-ordningen og siger, at den er for dyr, har ordføreren så andre bud på, hvordan vi kan være sikre på at nå de her forpligtelser, der ligger i Parisaftalen?
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
I Dansk Folkeparti anerkender vi jo de aftaler, som regeringen har underskrevet på Danmarks vegne.
Og dem overholder vi selvfølgelig, men det er ikke det samme, som at vi skal overholde dem i samme hurtige tempo, som jeg formoder at spørgeren godt kunne tænke sig.
Selvfølgelig skal aftalerne overholdes, men det skal også gøres i et tempo, hvor det er økonomisk forsvarligt over for borgere og over for erhvervslivet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg står og bliver lidt i tvivl om, om ordføreren og Dansk Folkeparti egentlig anerkender Parisaftalen.
Altså, hele verden, herunder Danmark, har jo underskrevet en aftale om, at vi skal holde os under en temperaturstigning på 2 grader, helst kun på 1½ grad.
Så det er en bunden opgave for Danmark såvel som for alle de andre lande at holde den målsætning, og det kræver netop en massiv satsning på omstillingen til vedvarende energi.
Anerkender ordføreren, at vi har de forpligtelser?
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-12:
Det er da meget muligt, at dansk elproduktion på længere sigt for en stor dels vedkommende kan bestå af solceller.
Som jeg sagde til at begynde med i mit ordførerindlæg, går vi i Dansk Folkeparti ind for, at man skal have den billigst mulige energiforsyning.
Så hvis solceller viser sig at være det billigste om nogle år, er det den vej, vi skal gå.
Så vil jeg jo godt lige tillade mig at svare på det, som spørgeren spurgte om allerførst, men som jeg glemte i mit første svar.
Det er, at jeg måske synes, det var en retorisk stramning at sige, at Dansk Folkeparti er direkte imod et Danmark frit for fossiler brændsler.
For vores skyld må det da godt blive frit for fossile brændsler, hvis det er det, der er billigst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jo, det er korrekt.
Man kan sagtens have politiske holdninger til energipolitikken, men de analyser, der er bestilt, er jo bestilt, for at vi kan have et mere oplyst grundlag at have diskussionerne på.
Og der savner jeg fortsat, at vi får alle de analyser, som energiforligskredsen har bestilt.
Det er helt korrekt, at i forhold til elafgifter er det helt tåbeligt, at man f.eks. kan læse om eksempler i København, hvor elbusser bliver generet af det nuværende afgiftssystem.
Der er noget, vi skal have kigget på hurtigt for at komme frem til nogle bedre løsninger i transportsektoren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren har en vis fokus på PSO-omkostningerne.
Jeg synes, at det ville være rart, hvis vi også havde en øget opmærksomhed omkring, hvordan det er, vi bruger den danske vindmøllestrøm.
Jeg synes, at der er et stort potentiale for at få mere ud af vindkraften, også på de tidspunkter, hvor der er lidt lave priser.
Det er ikke, som det tidligere har været nævnt her i debatten, en meget stor del af vindkraften, men vi kunne få mere ud af den.
Ser ministeren nogle muligheder for, at vi kan få flere elbusser og flere store varmepumper i vores fjernvarmesystem meget hurtigt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Jeg har selv deltaget i den pågældende konference i dag.
Regeringen deler den opfattelse, at der er store muligheder inden for geotermi, og derfor var jeg også meget, meget tilfreds med i forbindelse med udmøntningen af energireserven at kunne finde penge til at gennemføre tiltag på geotermiområdet.
Det er vi absolut positive over for.
Nu er det sådan, at den energipolitiske redegørelse jo dækker 2015, og de tiltag, der har været her, er jo tiltag, som vi har drøftet i 2016.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Der er nævnt i redegørelsen her, at der har været en udmøntning af energireserven.
Der står så ikke noget om, at vi faktisk prioriterede geotermi.
Der er så efterfølgende kommet en rapport, som ikke medførte, at ministeren havde nogle anbefalinger af, hvad man skulle bruge den rapport til.
Men går man ind og kigger på tallene, kan man se, at der faktisk er indikationer på, at der kunne være 20 fjernvarmeområder i Danmark, som med fordel kunne bruge geotermi, måske i en koblet løsning med andre varmekilder.
Og så er der knap 10 kommuner, hvor det sådan måske er lidt mere tvivlsomt her og nu at indføre geotermi.
Jeg kan forstå, at der har været en konference i dag, hvor man har samlet op på det, og at der bliver et møde mere i den vestlige del af Danmark.
Det synes jeg er yderst spændende.
Men jeg savner altså, at ministeren også forholder sig til, hvad potentialet er for at udvide de geotermiske anlæg i Danmark og dermed få en CO2-neutral fjernvarmeforsyning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for det.
Derfor er det jo også et område, som vi har fokus på.
Varmepumper er en del af løsningen i forhold til at kunne anvende noget mere af overskudsstrømmen eller af den grønne strøm.
Der er også andre steder, vi kan bruge vindmøllestrøm, og derfor er jeg også glad for det, hvis det lykkes at få PSO'en over på finansloven.
Det vil jo netop gøre det mere attraktivt at kunne anvende eksempelvis varmepumper, fordi det betyder, at elprisen til varmepumperne falder.
Og det er jo en af de udfordringer, der er omkring varmepumper, at ellen er for dyr.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Hvis ministeren ikke vil oplyse det, kan vi vel se i pressen måske, om der sker noget undervejs.
Ellers vil jeg gerne spørge ind til det, jeg også spurgte Venstres ordfører om, nemlig: Hvad betyder det, når man gerne vil være foran, men at man også gerne vil sikre, at vi ikke er for meget foran EU?