runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Tak for ordet.
Vi skal debattere tre beslutningsforslag her i dag, som alle omhandler administrative byrder, og det er et emne, der ligger mig meget på sinde.
Med det første beslutningsforslag, B 45, foreslår Venstre og De Konservative at indføre et nabotjek af nye erhvervsrettede love og regler.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er fornuftigt at se på, hvordan lovgivningen er indrettet i andre lande.
Derfor er det også allerede i dag sådan, at alle ministerier forud for udarbejdelse af ny lovgivning bør undersøge, hvorvidt der er relevante erfaringer fra andre lande.
Det princip kan man læse i Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet.
Det har været praksis længe; det er der ikke noget nyt i.
Det er altså allerede sådan i dag, at ministerierne tager højde for internationale forhold.
I tillæg til det arbejde, som ministerierne udfører, mener jeg, at vi bedst kan varetage hensynet til konkurrenceevnen gennem dialog med erhvervslivet frem for dialog mellem myndigheder på tværs af lande.
Bl.a. har erhvervslivet i forbindelse med den almindelige høringsprocedure mulighed for at pege på, hvilke elementer i et forslag til en ny lovgivning der kunne give anledning til særlige udfordringer for konkurrenceevnen.
Beslutningsforslaget forstår jeg sådan, at forslagsstillerne ønsker, at nabotjekket skal gå videre end det før omtalte generelle princip.
Det er min vurdering, at der er en række væsentlige udfordringer forbundet med forslaget.
Og da der heller ikke eksisterer en metode, der kan anvendes til at opgøre og måle konkurrenceevnebelastningen af love og regler, risikerer vi at ende ud med noget, som ikke har en stor værdi.
For det andet kan der være specifikke forhold i de enkelte lande, som gør det vanskeligt at lave sammenligninger.
Det kan f.eks. være indretningen og organiseringen af den offentlige sektor og udbredelsen af digitale løsninger.
For at opsummere: Regeringen arbejder allerede på at forebygge unødig konkurrenceevnebelastende lovgivning, men vi har valgt en anden tilgang.
Det er sådan i dag, at ministerierne skal inddrage relevante erfaringer fra udlandet, og gennem dialog med erhvervslivet og andre interessenter i den almindelige høringsproces får de enkelte myndigheder kortlagt erhvervslivets interesser i forhold til forslag om ny lovgivning.
På den baggrund mener jeg ikke, at et nabotjek som foreslået er den rigtige løsning.
Regeringen kan af de nævnte grunde ikke støtte beslutningsforslaget.
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Det ærgrer mig jo, at man ikke kan støtte forslaget, for så havde vi jo kunnet dæmme op for nogle af de problemer, som regeringen har skabt.
Lad mig nævne et eksempel: NOx-afgiften, som regeringen foreslog for et år siden, har kostet arbejdspladser i Danmark, og det har den, fordi de berørte virksomheder, bl.a. gartnerierne, kan drive deres gartnerier billigere ved enten at flytte til Sverige eller at flytte til Tyskland.
Er ministeren ikke enig i, at hvis vi fortsætter den kurs, som regeringen på nogle punkter har lagt, kommer det til at koste arbejdspladser her i landet?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Jeg kan bare replicere, at der allerede foregår en sammenligning landene imellem på ministerniveau ved ny lovgivning.
Det er også muligt ved ny lovgivning, at erhvervene og brancherne bliver inddraget i høring, og det mener regeringen sådan set er et grundlæggende princip, som vi også gerne vil fortsætte med at støtte op om.
Der er ikke behov for at indføre nabotjek.
Det, der også er uhensigtsmæssigt ved det her nabotjek, er bl.a., at det vurderes, at det vil øge belastningen på konkurrenceevnen, og det har vi ikke nogen interesse i, og det har dansk erhvervsliv ikke nogen interesse i.
Så jeg finder det også på vegne af regeringen meget fornuftigt, at vi henter inspiration i andre lande, når der skal udarbejdes en lovgivning, som det sker allerede i dag.
Vi lytter til erhvervslivet – det gør vi i høringsprocessen – og vi har fingeren på pulsen.
På den måde har vi også kendskab til, hvad det er, der rører sig.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-19:
Det er vigtigt at øge dansk erhvervslivs konkurrenceevne, fordi vi taber eksport og job og dermed velstand, og det har jo forløbet over de sidste 10 år.
Derfor vil jeg egentlig også gerne starte med at glæde mig over de to forlig, der blev indgået i går aftes, om kontanthjælp og SU.
Vi mener, at begge aftaler vil få flere i aktiv selvforsørgelse og dermed øge velstanden.
Og pengene skal jo netop gå til at lette skatterne for erhvervslivet, så vi kan få skabt flere private job og netop øge konkurrenceevnen. Venstre og Konservative foreslår i dag sådan et obligatorisk nabotjek, og som jeg forstår det, vil det betyde, at der i de lovforslag, der bliver fremsat, skal være en gennemgang af, hvad andre lande har valgt at gøre på et område.
Det vil selvfølgelig være ret dyrt og bureaukratisk, hvis der skal sidde en masse embedsmænd i forskellige ministerier og ringe til andre lande for at finde ud af, hvordan deres love er, og hvordan de virker, og liste det op i et lovforslag.
Det kommer til at koste en masse penge, som jo i sidste ende bliver opkrævet hos enten danskerne eller virksomhederne, og det kan man jo ikke ligefrem sige øger konkurrenceevnen.
Derfor synes vi ikke specielt godt om det forslag.
Når vi laver lovgivning, kigger ministerierne selvfølgelig på andre lande, og det er, som erhvervs- og vækstministeren nævnte, også skrevet ind i den vejledning, der eksisterer, om, hvordan god lovkvalitet er.
Så jeg synes, den her form for kritik og indspark kommer frem i rigelig mængde, sådan som det er nu.
Derfor er vores konklusion, at der ikke er nogen grund til at hyre endnu flere embedsmænd til at udfærdige sådan en masse ekstra sider, hver gang vi lovgiver, om nabotjek, og derfor kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Det er der gjort rede for i forbindelse med lovgivningen om NOx-afgiften.
Det, der ligger regeringen meget på sinde, er, at vi har meget høje miljøkrav.
Det er også noget af det, som vi ønsker skal være en styrke i Danmark, altså at vi stiller høje miljømæssige krav.
Det, som jeg også synes er interessant ved de spørgsmål, som hr. Mads Rørvig stiller her og nu, er – og det er i hvert fald i regeringens interesse – at vi har færrest mulige barrierer og udgifter osv., administrative byrder for erhvervslivet.
Det, vi kan konstatere, hvis vi laver et obligatorisk nabotjek, er, at der bliver krav om, at myndighederne skal opgøre konkurrenceevnebelastningen af dansk lovgivning sammenlignet med de øvrige landes lovgivning.
Så er vores pointe i forbindelse med det, at vi faktisk risikerer at flytte fokus væk fra det, som er det helt centrale i den enkelte implementeringsproces, og så bliver det et forsøg på sammenligning af lovgivning, men vi ved jo godt, at lovgivningen i forskellige lande er meget forskellig, og så risikerer vi simpelt hen, at nabotjekket bliver en bureaukratisk myndighedsøvelse.
Der vil resultatet jo overhovedet ikke modsvare den indsats.
Jeg er helt enig med hr. Mads Rørvig i, at det her handler om politik, og regeringen har en politik om, at vi ønsker færrest mulige byrder på erhvervslivet, vi ønsker mest mulig vækst, skabelse af job og en grøn linje i den danske erhvervsudvikling.
Jan Johansen (S), 2013-04-19:
Tak for det, formand.
Jeg sad og ventede på, at Venstre skulle på først, men sådan er det.
Jeg skal sige, at ordføreren, hr. Benny Engelbrecht, ikke kan være til stede, så jeg har lovet at læse hans ordførertale op.
I dag behandles tre beslutningsforslag vedrørende administrative lettelser for erhvervslivet.
Det er de sidste tre af i alt fem beslutningsforslag fremsat af Venstre og De Konservative i Folketingets andet halvår.
I det første beslutningsforslag, B 45, foreslås det, at regeringen bliver pålagt et såkaldt nabotjek af love og regler i Danmarks nabolande, før der bliver vedtaget ny erhvervsrettet lovgivning.
Formålet hermed er ifølge forslagsstillerne at sikre, at der ikke indføres flere regler for erhvervslivet end højst nødvendigt.
Socialdemokraterne mener, at det er almindelig sund fornuft, at de danske myndigheder ser til udlandet, når der skal udarbejdes ny national lovgivning.
Derfor er det allerede et generelt princip for myndighedernes udarbejdelse af lovgivning, at der tages højde for relevante internationale forhold, jævnfør Justitsministeriets Vejledning om Lovkvalitet.
Det er der intet nyt i.
Med hensyn til regulering af erhvervslivet, der kan virke konkurrencehæmmende, mener Socialdemokraterne, at det bliver bedst varetaget gennem dialog med erhvervslivet frem for dialog mellem myndigheder på tværs af landene.
Populært sagt kan man sige, at vi hellere vil spørge patienten, hvor det gør ondt, frem for at spørge lægen.
Det er bl.a. på den baggrund, at Socialdemokraterne sammen med resten af regeringen har oprettet et virksomhedsforum, hvor erhvervslivet kan komme med forslag til forbedringer af de eksisterende lovgivninger til gavn for både deres og Danmarks konkurrenceevne.
Samlet set vurderer vi, at det ville være særdeles ressourcekrævende, hvis myndighederne i tillæg til føromtalte myndighedsprincip skulle foretage yderligere nabotjek af konkurrencebelastningen af erhvervsrettet lovgivning.
På den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte det fremlagte beslutningsforslag.
Jeg skulle sige fra ordføreren, at hvis der er spørgsmål, kan man rette dem til udvalget.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Jeg mener, det er helt rigtigt, som det bliver sagt, at arbejdsløse brænder efter at få et fast job, ingen tvivl om det.
Men hvis de ikke får det og man så laver en mekanisme, som gør, at der kan optjenes arbejdstimer til at opfylde beskæftigelseskravet gennem virksomhedspraktik og løntilskudsjob, mener jeg, at der bliver sat en mekanisme i gang, som vil gøre, at tusinder af arbejdsløse vil brænde efter at komme ind i en sådan rolle.
Og det er det, jeg mener vil udvikle sig på en skæv måde.
Det er rigtigt, at jeg har sagt, der er dele af de her forslag, som man kunne overveje på længere sigt, men som jeg også sagde til hr. Christian Juhl, kan jeg ikke komme med et konkret svar på, hvornår det så skulle foregå.
Men jeg kan sige, at det jo så i givet fald ville være noget, som i første omgang ville skulle drøftes af de tre regeringspartier indbyrdes.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Ja, og imens vi venter på de her job, falder folk ud af dagpengesystemet, mister forsørgelsen for manges vedkommende eller i hvert fald har et voldsomt tab i deres forsørgelsesgrundlag, og det giver vel alt andet lige et mindre forbrug, det giver vel alt andet lige tab af arbejdspladser.
Det må da også bekymre Det Radikale Venstre.
Man undergraver jo i virkeligheden sin egen økonomiske politik, som man påstår går ud på jobskabelse.
Det er vel en kendsgerning, at der er mistet i omegnen af 30.000 job i det offentlige, på grund af at kommunerne er i stramme økonomiske tøjler og holder igen og end ikke lever op til deres egne budgetter.
De 30.000 job mangler jo så, på trods af at man forsøger at lave en eller anden form for jobskabelse.
På den måde modarbejder man jo i virkeligheden sin egen politik.
Det kan jo ikke være måden at gøre det på.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Det er uheldigt, og det er langtfra optimalt, at der er blevet sparet så meget på så få år i den offentlige sektor.
Det har givet nogle omkostninger for mange, men det er jo sket på baggrund af flere års tænkning om, at man bare kunne lade de offentlige udgifter stige og stige.
Det er den private sektor, som er guldægget, som skal sikre, at der kommer økonomisk fremgang.
Så det, jeg mener er kongstanken,
er, at den offentlige sektor og den private sektor er hinandens forudsætninger og ikke hinandens modsætninger.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Tak for de positive bemærkninger fra SF's ordfører.
Jeg er mest optaget af så at spørge: Hvordan pokker kan vi så komme videre?
For når hr. Eigil Andersen siger, at han er positiv over for det, så er næste spørgsmål jo – når han samtidig siger, at det er regeringen ikke klar til: Hvordan kan vi så sammen overbevise regeringen, hvis vi er enige om det?
Hvordan kan vi overbevise regeringen om forslaget om en død periode ved længerevarende uddannelse?
Kan vi nøjes med et ændringsforslag og så samles om det, eller hvordan kommer vi videre?
Et andet spørgsmål er: Hr. Eigil Andersen mener ikke, det er godt, at der kommer pres på for at komme i løntilskudsjob.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Altså, spørgsmålet om, hvordan man kan komme videre med nogle af de her tanker, man kunne overveje, har jeg ikke noget præcist svar på.
Jeg mener, at vi har en politisk debat her i dag, at vi har en stillingtagen til nogle konkrete forslag, hvor regeringens linje ligger fast, men det må være tilladt, og jeg mener også et positivt bidrag til debatten, at kunne fortælle, hvad man har af tanker om, hvordan man eventuelt i fremtidige situationer i større sammenhænge kunne skrue noget sammen.
Men jeg kan ikke komme med et konkret svar på det.
Og i øvrigt vil det være noget, som i givet fald skal diskuteres mellem regeringspartierne.
Så har jeg glemt det andet spørgsmål, for at være ærlig.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Jeg mener, at spørgeren er ude i en veritabel fejllæsning af den økonomiske historik de senere år, fordi det, der skete, som var fatalt op igennem 00'erne, jo netop var, at man ikke fokuserede på arbejdsudbuddet, at man ikke gennemførte reformer, der øgede arbejdsudbuddet, for så at sige at balancere det faktum, at der var en stor efterspørgsel.
Det førte til, at økonomien kom ud af spor.
Så kan man så lide de økonomiske sammenhænge eller ej.
Man kan bryde sig om begrebet arbejdsudbud eller ej eller sammenhængen mellem arbejdsudbud og konkurrenceevne osv., men det er altså fakta, og vi bliver nødt til at tage bestik af fakta.
Derfor bliver vi nødt til at føre den økonomiske politik, der giver den bedste beskæftigelsesfremgang, og det er det, regeringen er optaget af.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Det handler om det der med, hvis timerne i løntilskudsjob talte som reelle timer.
Og det var et problem, sagde ordføreren – jeg var lige ved at sige du, det ved jeg ikke om man må.
Jeg synes, det er godt, jo mere lyst arbejdsløse får til at arbejde.
De bliver beskyldt nok for at være dovne og ikke gide arbejde i visse kredse, især i den højre side af salen, så det kunne jo være dejligt at se folk stå i kø for at få lov til at komme ud på arbejdspladserne for at optjene nogle timer.
Det kunne da være en fornøjelse, synes jeg.
Så kunne vi nemlig vælge og klart se: Er det pisk eller timer, der kunne trække folk ud på arbejdspladserne.
Der ville jeg foretrække, at det var timer, som tæller, der fik folk til i rigtig stort tal at komme derud.
Jo mere kontakt til arbejdspladserne, des bedre, og jo mere uddannelse, des bedre, hvis ikke man kan få et ordinært, fast arbejde – efter min mening.
Jeg spørger såmænd kun om løsninger, for vi er her jo sådan set for at skabe resultater, og der skal vi jo finde veje til at få flertal, har jeg forstået.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Altså, jeg forstår godt motivet til, at det forslag er stillet, for det er et forsøg på at gavne de arbejdsløse.
Men problemet er jo, at når titusindvis af arbejdsløse presser på for at komme ud i virksomhedspraktik og arbejde gratis eller komme i løntilskudsjob, så sker der altså det, at hvor vi i dag allerede må konstatere, at der i visse tilfælde er problemer med, at normale job eller en vis arbejdsmængde så i virkeligheden bliver varetaget af folk, som får de her løntilskudsordninger, så vil det jo vokse, og derfor vil vi så få forøget det problem, som hedder fortrængning af den ordinære arbejdskraft.
Og det er simpelt hen ikke nogen god mekanisme, så enkelt er det.
Derfor mener jeg ikke, det er vejen til at få løst nogen af de her problemer.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg har bare lige en lille kommentar.
Jeg tror ikke, at der er nogen arbejdsløse, der brænder efter at komme i et løntilskudsjob, – tror ordføreren virkelig det?
De brænder da alle sammen efter at få et ganske almindeligt stykke arbejde, så de er fuldstændig ligeberettigede med andre kollegaer, og det problem skal vi jo løse ved at tilbyde dem noget ordinært arbejde.
Det håber jeg ordføreren er enig i.
Jeg hørte godt det med timerne i det private løntilskud og forskellen der, men det var da også en imødekommelse.
Og mere konkret: Er det noget, ordføreren forestiller sig vi kan forhandle om på den her side af et folketingsvalg, eller skal vi over på den anden side af et folketingsvalg?
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Nej, jeg mener ikke, det er kynisk.
Det, der er vores linje i Radikale, og regeringens linje, er jo netop at sige: Der er udfordringer på det danske arbejdsmarked, der er for mange ledige, men der er også nogle muligheder på arbejdsmarkedet.
Der er også muligheder for, at vi kan få virksomhederne til at indse, at der er et selvbærende opsving ude i horisonten.
Kan I ikke komme i gang med at ansætte?
Det er jo det, der er budskabet fra os til virksomhederne, og hvis vi gennemfører endnu flere reformer, er det jo, at virksomhederne tror på, at de har fast grund under fødderne og ansætter igen.
Det er det, der er perspektivet.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Er filosofien i virkeligheden bag hele spørgsmålet om at forhindre folk i at få dagpenge – kan man næsten sige – bag halveringen af dagpengene, bag fordoblingen af genoptjeningsretten et øget arbejdsudbud, som skaber øget arbejdsløshed, som skaber løntryk og dermed skaber bedre konkurrenceevne og dermed skaber job?
Er det virkelig hele den der økonomiske teori og filosofi, der gør, at Det Radikale Venstre ikke bekymrer sig om folks forsørgelse?
Det må også være ordføreren bekendt, at den samme økonomiske teori jo siger, at mindre forbrug altså også giver mindre omsætning, og det giver tab af arbejdspladser, også mindre offentligt forbrug, og det er det, vi har været vidne til.
Det giver usikkerhed, og det betyder, at folk sparer op i stedet for, og dermed sætter man jo væksten i stå i det danske samfund.
Jeg har jo også noteret mig, at Dansk Folkeparti har konstateret, at den beslutning, man var en del af i sin tid, eller som man faktisk var ophavsmand til, ikke rigtig holder.
Man undskylder sig så med, at man ikke kunne forudse det dengang.
Det er jo alt sammen fair nok i forhold til at foreslå, at dagpengeperioden igen forlænges og genoptjeningsretten igen halveres.
Det har vi så ikke kunnet komme igennem med.
Hvorfor tager man så ikke de her beslutningsforslag og siger, at det så er en anden måde måske at komme folk til hjælp på, folk, der står over for at falde ud af dagpengesystemet nu?
Der er tale om ganske, ganske mange mennesker, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, også mennesker, som falder ud til nul forsørgelse, hvorfor ikke give dem chancen for i deres forskellige aktiveringsordninger, jobrotation, virksomhedspraktik, løntilskud, hvad det hedder alt sammen, det, vi har lavet B-forslagene omkring, at genoptjene retten til at indtræde i dagpengesystemet, når de nu er i de her ordninger, så længe der ikke er de jobs, som var forudsætningen for at lave det katastrofale forlig, som hr. Bent Bøgsted bl.a. var ophavsmand til?
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Som jeg har sagt tidligere, er de beslutningsforslag, som Enhedslisten er kommet med, hver for sig måske ikke så meget, men når vi samler dem alle sammen, både det hjørne der og det hjørne der, er de et ret så omfattende indgreb i dagpengesystemet.
Og når det er så stort et indgreb i dagpengesystemet, så store ændringer, der skal laves, så er den rette måde at gøre det på, som jeg sagde før, at tage en forhandling med regeringen i forbindelse med en finanslov, hvor man kan finde pengene og blive enige om, hvor pengene skal findes til det her.
Men det gør Enhedslisten jo ikke, som jeg har sagt før.
Man kommer med en række beslutningsforslag, velvidende at regeringen siger nej til dem, og så kommer man ikke videre, velvidende at Venstre og Konservative også siger nej til dem, og Liberal Alliance siger sikkert også nej til dem.
Man kommer ikke videre med det.
Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og De Radikale siger nej til dem.
Derfor siger jeg igen, at det rette forum for det her er at tage det op i forbindelse med en finanslov.
Jeg skal selvfølgelig ikke rådgive Enhedslisten, det kunne jo være, de lyttede for en gangs skyld.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Jo, jo, men vi lytter skam også, og jeg er helt med på, at det kan vi da sagtens gøre.
Men problemet er jo, at vi har et helt akut problem med en masse mennesker, som rammes af de her skæve regler, og det er jo dem, vi bekymrer os om, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Vi bekymrer os ikke i første omgang om et eller andet parlamentarisk spil, altså om vi skal gøre sådan eller sådan i forhold til regeringen, om vi skal vælte regeringen, eller om regeringen har nogle andre muligheder osv. osv.
Vi bekymrer os om de mennesker, som falder ud af dagpengesystemet, og som jeg efterhånden har sagt det rigtig mange gange, falder nogle af dem ud til nul forsørgelse!
Her er en mulighed for dem, som indtræder i de der forskellige aktiveringsordninger af den ene og den anden slags, til at få en genoptjeningsret og indtræde i dagpengesystemet, så de har et ordentligt forsørgelsesgrundlag, mens vi venter på jobbene.
Det er det, de her beslutningsforslag går ud på, og det er vel egentlig ikke noget stort, og det er ikke et forsøg på at køre et eller andet parlamentarisk spil.
Tværtimod er det en bekymring for de mennesker, som er ramt helt akut i øjeblikket af de der forfærdelige beslutninger, som hr. Bent Bøgsted i sin tid var med til at træffe.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
De bekymringer har vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti, og det var også derfor, jeg var ude at foreslå, at man kunne suspendere genoptjeningsreglen og forkorte genoptjeningsperioden fra 52 uger til 26 uger.
Det kunne vi gøre i en 2-årig periode, og så ville krisen forhåbentlig være ved at være ovre.
Men det hjælper jo ikke noget, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti står og diskuterer det her og skændes om det, for vi har jo hørt, at ministeren har sagt nej til det, vi har hørt, Socialdemokratiet har sagt nej til det, vi har hørt Venstre sige nej til det, vi har hørt De Konservative sige nej til det.
Om lidt vil Enhedslisten også høre, at Socialistisk Folkeparti siger nej til det, for ellers går de imod deres egen regering, og det kan de ikke.
De Radikale siger også nej til det.
Jeg skal selvfølgelig ikke kunne sige det, men Liberal Alliance siger nok også nej til det.
Så kan vi stå her og diskutere nok så meget, men der kommer ikke noget igennem.
Den eneste måde, det kan gøres på, er, at Enhedslisten siger til regeringen, at de vil have et møde om det her.
Hvis ikke regeringen vil lytte, har man den mulighed at stille et mistillidsvotum til regeringen, fordi de ikke lever op til forventningerne vedrørende dagpengesystemet.
Men jeg har forstået, at mine råd ikke er velsete ved Enhedslisten, så jeg vil ikke gøre mig klog på, hvad Enhedslisten vil gøre.