runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-06-03:
Nej, jeg tror ikke, jeg har misforstået det.
Jeg mener, det er relevant at pege på, at et højt skattetryk ikke er ensbetydende med lav velfærd, og et lavt skattetryk er ikke ensbetydende med høj velfærd.
Det forholder sig snarere modsat, når man ser på de internationale sammenligninger.
Så det var derfor, jeg tillod mig at drage udlandet ind i billedet.
Men en ting, jeg tror spiller en stor rolle,
er selvfølgelig nøje i det danske tilfælde at analysere, hvor der er dele af vores skattesystem, som er overbelastet, og det er min opfattelse, at indkomstskatten hos os er overbelastet i forhold til andre skatteformer.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Jamen det var bare lige for at få en ting på plads.
Jeg vil godt igen læse op, hvad forespørgslen går ud på.
Der står faktisk: »Vil ministeren redegøre for det danske skattetryks indvirkning på borgernes velstand?«
Det var ikke en analyse, der sammenligner med udlandet og alt mulig andet, det er, hvad det faktuelle skattetryk, som vi har i Danmark p.t., har af indflydelse på den danske borgers velstand.
Det er bare, fordi jeg tror, at ordføreren var på vej ud i en større international analyse for at prøve at få en pointe igennem om, at man søreme ikke kunne stille det sådan op.
Det er det faktuelle danske skattetryk i forhold til danskernes velstand, der er det interessante i spørgsmålet.
Mike Legarth (KF), 2010-06-03:
Jamen kære hr. Klaus Hækkerup, nu har vi jo her i ugevis forholdt os til genopretningsplanen.
Det er jo dér, hvor vi vil betale regningen, det er dér, vi vil sørge for, at vi får afviklet den gæld, vi har, sådan at vi kan komme styrket ud af den her periode, sådan at vi ikke får en tilstand i Danmark, hvor vi vil være kendt for vores gældssituation, og at vi ikke har styr på de offentlige finanser, så vi havner i en position lig den i Grækenland.
Vi vil gerne bruge den sum penge, vi ellers skulle bruge til at betale renter, fordi der kunne sås tvivl omkring dansk økonomi, på at levere velfærd og serviceydelser, så vi vil jo ikke indhente det her underskud ved at hæve skatterne.
Det ville jo også være idioti, fordi det forringer Danmarks konkurrenceevne, og vi skal leve af vækst og beskæftigelse i erhvervslivet, så derfor skal vi selvfølgelig skabe balance på en anden måde, og det er det, vi har fremlagt med genopretningsplanen.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det var jo interessant.
Den konservative ordfører kerer sig overhovedet ikke om et underskud på 99 mia. kr. – overhovedet ikke – fordi forsøg på at rette op på det vil forringe vores konkurrenceevne.
Så vil jeg bare spørge den konservative ordfører: Hvordan forestiller man sig, at vi på sigt kan få råd til at betale den rente, som 99 mia. kr. i år, 99 mia. kr. til næste år og 99 mia. kr. til næste år igen vil indebære, at vi skal betale over vores finanslov?
Eller har Det Konservative Folkeparti en forestilling om, at vi skal høvle 99 mia. kr. af de statslige udgifter for at få balance?
Og hvis de har det, så vil jeg da gerne lige vide, bare sådan antydningsvis, hvor det er, man forestiller sig, at man snupper dem henne.
Mike Legarth (KF), 2010-06-03:
Det tankeeksperiment vil jeg nødigt gøre, for der er ikke nogen tvivl om, at enhver form for skattestigning vil forringe Danmarks konkurrenceevne.
Det vil også forringe den enkelte borgers lyst til at tage ekstra arbejde og til at tage en lang uddannelse, så på bundlinjen ville det være et tab for Danmark.
Så vil jeg hellere bruge min tankekraft og mine ressourcer på at tænke på, hvad vi kan udvikle, og hvad vi kan få gennemført af fornuftig og hensigtsmæssig skattepolitik til gavn for Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det tager jeg til efterretning, og jeg tager såmænd også til efterretning, at vi i 2005 havde det største skattetryk, vi nogen sinde har haft i Danmark, og det var endda under en borgerlig regering.
Men det svinger jo med konjunkturerne, det ved vi.
Jeg har sådan set bare ét spørgsmål til den konservative ordfører: Hvis nu de 99 mia. kr. – 99 mia. kr. – vi har i underskud på finansloven for indeværende år, skulle tages ind over skatterne, hvad ville skattetrykket så være?
Mike Legarth (KF), 2010-06-03:
Tak, hr. formand.
Da De Konservative tog regeringsansvar i 2001, havde vi en klar holdning: Pengene ligger bedst i borgernes lommer.
Derfor kan man med rette kigge på udviklingen af det samlede skattetryk siden 2001 og konstatere, at det samlede skattetryk her i 2010 er 1,9 procentpoint lavere end i 2001.
Vi har i dag et stort pres på mange offentlige velfærdsopgaver, og vi tilbyder i dag en service i det offentlige system uden sidestykke.
Vi behandler flere danskere end nogen sinde i sundhedsvæsenet, og den demografiske udvikling er alle bekendt med.
Alligevel er det lykkedes regeringen at præstere et lavere skattetryk i 2010, end vi havde i 2001.
De Konservative har taget ansvar for Danmarks ve og vel siden 2001.
Vi fungerer således i en virkelighed, hvor vi skal tage hånd om konkrete problemer og udfordringer.
Vi kan ikke tillade os at indtage en idealistisk position, hvor vi drømmer om utænkelige skattenedsættelser, og det ønsker vi heller ikke.
Vi ønsker at fortsætte den ansvarlige udvikling, som vi har præsteret siden 2001.
Vi har med genopretningsaftalen lavet en aftale i balance.
Det kommer også til at få betydning for skattetrykket, og derfor er den sidste tredjedel af ændringen af topskattegrænsen udskudt i 3 år.
Som regeringsparti har vi et ansvar, som vi tager meget bogstaveligt.
Vi skal være ansvarlige, og vi skal være konkrete.
Vores politik er ikke tankeeksperimenter og valgslogans, og vi bruger ikke dagene på at drømme om usandsynlige skattelettelser.
Vi fører konkret og ambitiøs skattepolitik, som borgerne kan regne med, og i Det Konservative Folkeparti ser vi helst, at ingen skal betale mere end 50 pct. af den sidst tjente krone.
Det er vores skattevision.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-03:
Vi har ikke nogen bestemt eller principiel holdning til, hvor højt skattetrykket skal være, og skattetrykket er jo heller ikke nogen entydig størrelse.
Det afhænger meget af, hvordan man indretter sit skattesystem og eksempelvis også af, om man har bruttoficeret eller nettoficeret de offentligt udbetalte overførselsindkomster, så derfor kan man ikke bare sige, at et skattetryk på den og den procent er for højt eller for lavt.
Skattesystemet skal nemlig først og fremmest bruges som et finansieringsinstrument for vores velfærdssamfund, nemlig til at finansiere de velfærdsydelser, der er folkelig opbakning til og efterspørgsel efter, og som det politisk er besluttet skal være der.
Derfor kan man sige, at det er et skattetryk, som er der, fordi der er et ønske fra både politisk og folkelig side om, at det skal have den størrelse, det nu engang har.
Deraf følger jo så, at skattetrykket kommer til at udtrykke prisen for velfærdssamfundet, og der er jo en bred accept i den danske befolkning af, at når vi har et så veludviklet velfærdssamfund, som vi har i Danmark, og som langt størstedelen af befolkningen er glad for, kommer skatterne også til at følge deraf.
Når vi så har et skattesystem til at finansiere velfærden, mener vi i Dansk Folkeparti, at skattebyrden skal fordeles så socialt retfærdigt, som det kan lade sig gøre.
Det er derfor, vi har et skattesystem, hvor man betaler indkomstskat, og hvor skatternes størrelse i procent er gradueret efter, hvor meget man er i stand til at betale.
Det er derfor, der er en topskat til dem, der tjener allermest, så de betaler en relativt større del af deres indtægter til den fælles kasse.
Det er et system, som vi i Dansk Folkeparti finder er retfærdigt, og i og med at vi jo har lavet aftaler med regeringen gennem de sidste 8 år om, hvordan skattesystemet skal indrettes, er det jo nok ikke nogen hemmelighed, at vi bakker varmt op om den måde, skattesystemet er skruet sammen på i dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-06-03:
Det er jo altså ingen kunst at få et lavt skattetryk, hvis bare man accepterer et kæmpe underskud på statsfinanserne, og i øvrigt er vores skattetryk jo under ingen omstændigheder lavt.
Diskussioner om skattetryk bliver nemt meget akademiske, for skattetrykket i sig selv siger egentlig ikke så forfærdelig meget.
Vigtig er jo også sammensætningen af skattearter.
Hvilken vægt har de forskellige skattearter i det samlede skattetryk, hvilken vægt har indkomstskatterne, forbrugsskatterne, herunder luksusskatter som f.eks. på biler eller generelle forbrugsafgifter som moms eller energi- og miljøafgifter.
Det er også meget vigtigt, hvorledes arbejdsgiverafgifter er indrettet, hvorledes ejendomsbeskatningen er indrettet, så selv med et ensartet – hvis man kan beregne det – skattetryk i flere forskellige lande, så kan der være meget stor forskel på skattestrukturen og på beskatningens virkning på forskellige sider af samfundet og samfundsudviklingen.
For at gøre det endnu mere kompliceret kan vi jo også bare se på, at f.eks. de nordiske lande er fælles om at have et højt skattetryk og en høj velstand.
Der er masser af lande med lavt skattetryk, som har lav velstand.
Men der er ikke nogen entydig sammensætning.
Man har brug for høj velstand, for investeringer i uddannelse og forskning, i sundhed, i social sikkerhed, i et sikkert og stabilt retsvæsen, i en korruptionsfri offentlig administration.
Alt dette er velstandsfaktorer af stor betydning for udviklingen.
Så der er ikke nogen entydig sammenhæng mellem skattetryk og velstandsudvikling.
Det er desværre en meget mere kompliceret sag.
I Danmark er der det særlige, at vi har en høj vægt på indkomstbeskatningen – efter Det Radikale Venstres opfattelse også en for høj vægt på indkomstbeskatningen.
Når der er grund til nu at lægge mindre vægt på indkomstbeskatningen, end vi har gjort før, så hænger det sammen med den demografiske udvikling, at vi har brug for at stimulere et højere arbejdsudbud, og til det formål er bl.a. indkomstbeskatningen velegnet.
Endelig er der så en anden ting, som jeg ikke har hørt være diskuteret, og det er restancerne.
En ting er, at man har et skattesystem, en ting er, at man har indrettet det med forskellig vægt på forskellige skattearter, men det er jo også meget afgørende, hvordan man i praksis indkræver beskatningen.
Og her må jeg nok sige, at der er et stort arbejde at gøre for de danske skattemyndigheder med hensyn til at gøre det bedre.
Mængden af restancer har været meget stærkt stigende, og det repræsenterer et meget alvorligt problem for vores indkomstskattesystem.
Det er jo ikke meget værd at have et indkomstskattesystem, hvis man så bagefter ikke opkræver pengene.
Så her har skatteministeren virkelig et arbejde foran sig, som han bør tage overordentlig alvorligt, for jo større en del restancerne udgør, jo mere skævt kan skattesystemet samlet set gå hen og blive.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Hr. Kamal Qureshi slutter, at fordi Dansk Folkeparti er imod vielser af homoseksuelle i folkekirken, skulle vi også være imod kvindelige præster.
Hvor er logikken i det?
Er det sådan ud fra en tro på, at når man er progressiv og sørger for, at alting hele tiden går fremad, har man altid ret?
Hvad har kvindelige præster med det her at gøre?
Det var en stor rigdom, at vi fik indført kvindelige præster i Danmark, og det har vi nu en solid og grundfæstet tradition for.
Man kan pege på, at det er helt i overensstemmelse med den kristendom, der bevidner, at det var kvinder, der første gang var vidner til Jesu opstandelse.
Men altså, jeg vil spørge hr. Kamal Qureshi: Hvad har de to ting med hinanden at gøre?
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-03:
Jeg vil godt høre fra hr. Jesper Langballes side, hvori pressionen fra Folketinget ligger.
Hvis man fra Folketingets side slipper kirken fri, kan kirken og alle de forskellige elementer i kirken og i øvrigt også i andre trossamfund jo sådan set gøre, hvad de vil.
Det var fuldstændig den samme diskussion, vi havde dengang, nemlig hvorvidt man skulle fjerne forbuddet mod at ansætte kvindelige præster.
Det er så o.k., at der er dele af menigheder, som ikke vil ansætte kvindelige præster.
Den mulighed har de, men man har i hvert fald fjernet forbuddet, så kirken har rykket sig.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Jamen jeg er da egentlig glad for, at jeg fik det sidste spørgsmål, for vi har jo en plan med dansk landbrug, og en af de ting, der indgår i den plan, er, at dansk landbrug fremover skal begynde at finde andre muligheder for indtjening.
En af de ting, vi peger på, er jo, at dansk landbrug skal være energileverandør, og derfor vil vi gerne være med til at støtte omstillingen og støtte opførelse af nogle biogasanlæg og nye energiformer ude på landet, som landmændene skal tage integreret og aktiv del i.
Det er der noget perspektiv i.
Vi tror stadig væk ikke på, at man bare bevidstløst tordner derudad med et landbrug, som enhver kan se ikke holder i længden.
Vi kan ikke klare os i konkurrencen med udlandet, vi bliver nødt til at foretage et eller andet.
Og så gentager jeg bare, at den halve milliard er ligesom smidt lidt ud af vinduet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-03:
Hvad er det, man vil gøre?
Indtil videre har vi set, at man vil komme med en finansieringsplan, som gør, at man vil hugge endnu flere penge fra erhvervet.
Det er det, man vil hjælpe med, det er det, man vil hjælpe de 139.000 medarbejdere inden for landbruget, forarbejdningsindustrien for landbruget osv. med.
Er det virkelig den form for hjælp, man vil stille i udsigt til de mange, mange danskere, hvis de skulle finde på at stemme på det såkaldte regeringsalternativ, som vi de senere dage har kunnet se mener at kunne se deres eget forår og lys forude?
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Jamen det sidste er jeg jo helt enig i.
Den er der ikke ret mange, der hopper på.
Jeg bliver bare nødt til at gentage, at når vi kritiserer forslaget, er det, fordi den halve milliard kunne have været brugt meget mere intelligent, meget mere målrettet, og med nogle mål for, hvad det her skulle betyde i forhold til at skabe nye arbejdspladser i den anden ende – hvilke typer af arbejdspladser, hvem skulle investere, hvor meget skulle der investeres osv.?
Ja, det her er for dårligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-03:
I og for sig vil jeg da gerne kvittere for hr. Flemming Bonnes bekymring med hensyn til det her med at skaffe nye arbejdspladser, for det er jo selvfølgelig noget, som vi utrolig gerne vil gøre, også for de her erhverv.
Det kan vi sagtens blive enige om, vil jeg sige til hr. Flemming Bonne.
Jeg vil bare sige, at det her ikke drejer sig så meget om at få nye job.
Det drejer sig faktisk lige så meget om at bevare og forsvare de job, vi allerede har nu, og bevare og forsvare den konkurrenceevne, vi har, for dermed også at bevare de job, vi har i dag.
Det gør man ikke ved at lægge milliardafgifter på det her erhverv og så i øvrigt negligere og halvvejs gøre grin med, at der faktisk med det her lovforslag bliver givet en kompensation til det her erhverv på ½ mia. kr., som selvfølgelig gør, at det på sin drift og sine regnskaber og på sine udgifter kan se en tilsvarende mindre regning at skulle betale i de kommende år.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det virker en kende utroværdigt.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Jeg må jo bare konstatere og gentage, at de bedre rammer, regeringen gerne vil give, giver man til de store jordbrugere, i sikker forvisning om, at her kommer der ikke ret mange nye arbejdspladser, hvis der overhovedet kommer nogle.
Hvis man vil hjælpe landbruget, bliver man nødt til at gå meget mere målrettet til værks og have en idé om, hvor vi vil hen med dansk landbrug, og hvad der skal ske ved omstillingen, og så sætte ind med målrettede investeringer.
Det er noget helt andet og meget mere kvalificeret.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-03:
Jeg kan kun sige, at vi i regeringen er optaget af at give bedre rammer.
Den her halve milliard er en del af en større plan, en plan for at sikre, at vi stadig væk har et landbrugserhverv.
Det kan jeg så forstå at man er ligeglad med SF.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Så vidt mig bekendt var det egentlige krav fra dansk landbrug, at man skulle tilføres flere milliarder, hvis det ligesom skulle nytte noget med at få midlertidig kunstigt åndedræt.
Nu kommer man så med en halv milliard, og det er, som jeg siger, en gang hverken-eller; det virker overhovedet ikke.
De penge kunne have været anvendt meget mere effektivt og meget mere fornuftigt.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-03:
Jeg kan kun sige, at regeringen i foråret jo har været meget optaget af at give landbruget nogle bedre rammebetingelser.
Det her er en af dem.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man i oppositionen ikke kan følge, at en halv milliard til et trængt erhverv er en god håndsrækning, og at det er en gestus, som det er værd at tage imod.
Jeg forstår ikke, at man hellere vil modarbejde erhvervet end arbejde sammen med det.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Jeg må bare gentage, at den måde, man nu strør 0,5 mia. kr. ud til dansk landbrug, ikke gavner skabelsen af nye arbejdspladser.
Der kommer ikke nye arbejdspladser ud af det her forslag.
Det er sådan, at det er de store jordbesiddere, at det er A.P. Møller fonden m.fl., som ejer meget jord.
De får nogle skattebegunstigelser her, og de bliver ikke omsat til en omstilling af landbruget.
De bliver formentlig omsat til yderligere at rationalisere og udpine landbruget, og derfor er det en helt forkert medicin.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-03:
Jamen jeg er liberal, og jeg synes, at det er fint, at der er plads til både økologisk landbrug og konventionelt landbrug.
Det er det, vi har ansvaret for.
Vi skal sætte nogle rammer, så erhvervet har mulighed for at udvikle sig i forskellige retninger med forskellige produktioner.
Det er lige præcis også det, der bliver peget på i »Grøn Vækst«, nemlig at man ønsker at styrke både konventionelt landbrug og økologisk landbrug.
Jeg kan bare stadig væk forstå, at den måde, Socialistisk Folkeparti og venstrefløjen vil gøre det på, er at pålægge erhvervet ekstra skatter på over 1 mia. kr., hvilket faktisk trækker tænderne ud af erhvervet.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
SF vil meget gerne være med til at understøtte dansk landbrug.
Især vil vi gerne være med til at understøtte en helt nødvendig omstilling til mere økologi, til nye typer af arbejdspladser ude i landbruget.
Vi er i gang med en udvikling, som baserer sig endnu mere på discount.
Hvis man vil gavne dansk landbrug og en omstilling, skal man, som jeg sagde i mit første indlæg, gå meget mere målrettet til værks.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-03:
Socialistisk Folkeparti sender nogle signaler om, at man gerne vil hjælpe landbrug og fødevareerhverv.
Hvordan vil man så gøre det?
Det vil man gøre ved at pålægge erhvervet en ekstra beskatning på over 1 mia. kr.
Jeg må sige, at det er en underlig form for hjælp.
Hvad vil det medføre?
Det vil jo medføre ekstra belastninger.
Det vil medføre reduktioner af konkurrenceevnen.
Det er da en underlig form for hjælp.
Der går vi en helt anden vej i Venstre og bakker selvfølgelig regeringen op, for erhvervet har en meget vanskelig situation nu, og så giver vi nogle kompensationer for nogle af de byrder, som erhvervet er pålagt og påtager sig.
Det er det, som sagen handler om.
For så vidt angår finansieringen af det, er det blot at slå op i papirerne.
Der kan man se, hvordan de her kompensationer bliver betalt.
Jens Kirk (V), 2010-06-03:
Her er et forslag, som er fuldt finansieret.
Og så kommer hr. Flemming Bonne og SF med den idé, at man kan hjælpe et jordbrug, som gerne vil fastholde de arbejdspladser, der er, og allerede nu får en højere pris for mange af de produkter, der produceres i udlandet, fordi man gør det under særlige vilkår og under mere miljøvenlige former, end der findes i de fleste andre lande.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan det er skruet sammen i SF's terminologi, at det skulle hjælpe med flere afgifter på et erhverv, som allerede nu har meget hårde rammebetingelser i forhold til den globale verden rundtomkring.
Det synes jeg man skulle tage ind i sine betragtninger.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-03:
Ved førstebehandlingen kunne jeg på SF's vegne sige, at det her forslag var sådan engang hverken-eller.
Man tager ½ mia. kr. og spreder ud med rund hånd og forgylder de store jordbesiddere, og det er A.P. Møller og andre, som har rigtig mange hektar liggende derude i landet.
Det er dem, der får glæde af det her.
Regeringen har så forsøgt at sælge forslaget som en redningsplanke i forhold til nye arbejdspladser ude i udkantsområderne.
Vi er bare nødt til at sige: Der er ikke dokumenteret så meget som en eneste ny arbejdsplads med den her halve milliard kroner.
Når vi ser på, hvordan skattelettelserne falder, er der jo i et af de svar, der er givet på de mange spørgsmål, vi har stillet, givet et eksempel på, at et heltidslandbrug på 137 ha med et driftsunderskud på 564.000 kr. giver en skattelettelse på 14.926 kr.
Der er jo ikke nogen fremdrift i den her ordning.
Hvis man ville bruge ½ mia. kr. til at sætte skub i en ny udvikling inden for landbruget, var man naturligvis gået helt anderledes målrettet til værks og brugt ½ mia. kr. til at fremme en omstilling fra det traditionelle landbrug over til mere økologi og nye typer forædlingsvirksomheder osv.
Vi bliver nødt til at konstatere, at i de svar, vi har fået her mellem første- og andenbehandlingen, er der ikke noget, som dokumenterer, at forslaget her kan skabe en ny udvikling og nye arbejdspladser.
Endelig vil jeg gerne have lov at gentage også fra førstebehandlingen, at der altså er en række kommuner, som er meget afhængige af de skatteindtægter, som de har fået fra landbruget.
Min egen kommune Lolland står til at miste 17 mio. kr., og den ligger i øjeblikket og kæmper med et underskud på 170 mio. kr., 17 mio. kr. oveni, lidt her og lidt der.
Det er en helt håbløs situation, der er derude.
Der bliver jeg bare nødt til at sige at det her ikke er godt nok.
Lovforslaget indeholder en passus om, at indtil der kommer et nyt bloktilskudssystem, er kommunerne fuldt ud finansieret.
Men hvad der kommer til at foregå derefter er ret uklart.
Der er en væsentlig risiko for, at de kommuner, som virkelig mangler penge, kun bliver kompenseret via et bloktilskud med 85 pct., og det er ikke godt nok.
Line Barfod (EL), 2010-06-03:
Jeg tror simpelt hen ikke, at hr. Hans Kristian Skibby hørte efter under min ordførertale.
Jeg sagde ikke et eneste ord om, at der skulle gives flere penge til landbruget.
Tværtimod talte jeg imod, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti bliver ved med at ville give flere penge til landbruget.
Jeg sagde, at jeg mente, det var den forkerte vej at gå.
Jeg sagde, at jeg mente, at kommuner, regioner og statslige institutioner skal have lov til at lave aftaler med lokale landmænd, mejerier, slagterier osv. om at aftage deres produkter, og at vi skal satse på kvalitetsprodukter i stedet for på discount.
Det er den vej, jeg synes at man skal gå.
Og så synes jeg, at man i den grad skal satse på økologi og på, at vi har et landbrug, der kan skabe de produkter, vi har brug for i Danmark, i stedet for at vi sender fødevarer tre gange rundt om jorden.
Så sagde jeg, at jeg mener, at vi er nødt til at se på hele finansieringen af landbruget.
Vi er nødt til at se på nogle muligheder for gældssanering og på nogle ordninger, der kan sikre, at vi får et landbrug, der også finansielt hænger sammen.
Det var det, man gjorde i 1980'erne, da alle i landbruget gik på tvangsauktion; så lavede man muligheden for gældssanering.
Og jeg mener, at vi er nødt til at se på en endnu voldsommere gældssanering med den situation, som landbruget er i i dag.