runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jamen det står meget klart, men det er jo tydeligt, at man åbenbart ikke har læst »Fair Forandring«.
Der står sådan set meget klart, at der ikke ligger nogen skatteudskrivningsret.
Men det, vi bare konkluderer, er, at hvis man ikke vil give regionerne ekstra penge fra statens side, er det klart, at når regionerne ikke selv kan udskrive skatter, er det svært for regionerne at få ekstra penge.
Det er jo sådan set bare en ganske simpel konklusion.
Derfor siger vi så fra S og SF's side, at vi gerne vil prioritere regionerne, og derfor lægger vi i »Fair Forandring« op til at tilføre regionerne yderligere 5 mia. kr. til sundhedsområdet.
Det synes jeg egentlig er rimelig klar tale.
Men for lige at tage fat i, hvad det her forslag faktisk drejer sig om, vil jeg sige, at det netop drejer sig om, at man skal gå ind og lave en differentieret behandlingsgaranti, således at de mest akutte, altså dem, der har det største behov ud fra en lægefaglig vurdering, skal behandles først.
Jeg synes måske, at ordføreren skulle tænke lidt over, hvordan De Konservative stiller sig til den problemstilling.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Lad mig starte med den.
Akutte patienter bliver behandlet akut på landets sygehuse, så lad os ikke trampe mere i den.
Så bliver jeg altså lige nødt til at sige, at jeg jo godt kan høre, at man gerne vil tilføre regionerne penge til sundhedsvæsenet, og det mener man ikke regeringen har gjort.
Jeg må lige igen pointere, at vi har givet mere end 21 mia. kr., og i det sidste forslag, hvor vi er ude og snakke om den her økonomi, har vi tilkendegivet, at der skal tilføres sundhedssektoren 5 mia. kr.
Jo, vi er meget optaget af det.
Jeg må sige, at jeg har læst »Fair Forandring«, men jeg har også fulgt alle de løfter, SF har været ude at give, og jeg har skrevet dem ned i min lille bog et for et, og jeg må sige, at de der cigaretafgifter ikke holder til alle de løfter, der er givet, så jeg er nødt til at støtte fru Birgitte Josefsen og sige, at vi virkelig skal have danskerne til at ryge endnu mere.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg er glad for, at den konservative ordfører skriver alle de løfter ned, som SF kommer med, for så kan ordføreren også se frem til, at de netop bliver gennemført under en ny regering.
Jeg glæder mig
sådan set til at få den debat.
I forhold til den her fremskrivning af, at man siden 2001 har brugt x antal mia. kr. mere, kunne jeg sådan set retorisk godt have lyst til at spørge retur: Jamen kan ordføreren så ikke bare bekræfte, at bruttonationalproduktet sådan set også er steget i den mellemliggende periode?
Ja, for nu stiger bruttonationalproduktet løbende år for år, så derfor bliver der selvfølgelig tilført flere midler.
Det, der er det centrale her, er, at vi kan se på landets sygehuse, at man står over for en masse afskedigelser.
Det kan seerne og lytterne så tænke lidt over.
Men det, der er det centrale i den her sag, er jo netop spørgsmålet om, at man skal have et udvidet frit sygehusvalg, hvor en bestemt patientgruppe, nemlig den, der benytter sig af de ortopædkirurgiske behandlinger, kommer foran i køen, og hvor de medicinske patienter bliver efterladt i stikken.
Vi kunne selv høre fra Venstres ordfører tidligere, at der altså åbenbart er 20 pct. af de medicinske patienter, som ikke bliver behandlet akut, og som bare må vente på, at der bliver plads på et offentligt sygehus, fordi de ikke er dækket af nogen form for garanti.
Det synes jeg sådan set burde give stof til eftertanke.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Kan ordføreren ikke bekræfte, at de akutte kirurgiske patienter selvfølgelig også kommer til med det samme?
Brækker man et eller andet i en trafikulykke, kommer man selvfølgelig også til med det samme, men det betyder åbenbart, det stadig væk er godt, at regeringen vil være med til at prioritere de sidste 20 pct. planlagte kirurgiske patienter.
Når man så taler om de 20 pct. medicinske patienter, kan ordføreren så ikke også bekræfte, at vi jo allerede i Sundhedsudvalget har drøftet nogle af dem?
For nylig havde vi besøg af en lang række respiratorpatienter, som havde det tilfælles, at de var kørestolsbrugere og stod på en venteliste til at få en hjemmerespirator og risikerede at dø, mens de stod på den venteliste.
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at der findes nyresyge, som venter på transplantationer, men som kan fortælle historier om, at de ikke kommer til at foregå, fordi de prioriteres ned, og kan ordføreren ikke også bekræfte, at der er 1 ½ til 2 års ventetid, hvis man er smertepatient?
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er sådan i dag, at hvis man er akut patient, både kirurgisk og medicinsk, bliver man behandlet akut, og det er jo heldigvis tilfredsstillende, at man bliver behandlet akut.
Men jeg kan også bekræfte, at vi faktisk havde besøg af en ganske stor mængde respiratorpatienter, som jo netop bekræftede, at der var nogle relativt lange ventelister.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om, hvordan man vælger at gå ind og prioritere.
Det er selvfølgelig altid et politisk spørgsmål, og derfor er det selvfølgelig også et spørgsmål, der er helt centralt i dag, netop om man vælger at prioritere én gruppe patienter, eller man rent faktisk vælger at sige, at der også er andre grupper, som kunne have gavn af det her.
Der må vi jo sige, at der selvfølgelig er nogle meget store forskelle på de patienter, den ene og den anden vælger at prioritere.
Og det her forslag lægger netop op til, at der skal være en bred prioritering, således at det akutte selvfølgelig altid bliver prioriteret akut og bliver behandlet med det samme, men at der også bliver sat fokus på netop de medicinske patienter, som i dag står uden muligheder for at få den hurtige behandling, de faktisk også har behov for.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Der er jeg nødt til at sige, at hvis lægen synes, at det ville være fornuftigt, at patienten enten kommer igennem et fysisk træningsprogram, kommer igennem noget fysioterapi eller kommer igennem al mulig anden behandling, kan lægen jo vælge at sige det og så sige: Det her forprogram, som måske varer 4 uger, skal du igennem, og kom så tilbage igen, så kigger vi på, hvordan det så ser ud.
Det er den ene del.
Så er jeg med på, at der er mange forskellige læger involveret, og derfor synes jeg også som den anden del, at det er rigtig vigtigt, at det budskab, vi fortæller patienterne, er et budskab, som patienterne nemt og enkelt kan forstå.
Og jeg er med på, at det udvidede frie sygehusvalg meget, meget hyppigt gælder de kirurgiske patienter, og så er der den anden del.
Men igen: Vi har altså valgt det system, hvor vi har Folketing, hvor vi har regioner, og hvor vi har kommuner, og regionerne er altså driftsherrerne og er dem, der skal prioritere deres behandlinger ude i deres regi.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg skal spørge ordføreren, om man fra konservativ side er enig i, at det er et godt og virkningsfuldt redskab at flytte statslige arbejdspladser ud fra deres nuværende placering.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil da gerne sige, at når diskussionen har været så stor i Region Midtjylland om en afstand på 20 km, kan det jo godt delvist bero på, hvor folk har deres bopæl.
Men helt grundlæggende er det her en af de store forskelle på Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Vi synes jo bare, det er fair nok at sige, at når staten er med til at finansiere de her sygehuse, må staten også have lov til at være med til at bestemme, hvor de skal placeres.
Det synes jeg er sund fornuft.
Noget andet var da, hvis det var regionernes egne milliarder, for så skulle regionerne have lov til at bestemme.
Men det er ikke regionernes milliarder, det er statens milliarder, og derfor er det fair nok, at man har en åben dialog om placeringen af de her sygehuse.
Jeg synes, det er sund fornuft.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det sidste, vi får her, er godt nok en absurd historie, altså om det er regionernes milliarder, eller om det er statens milliarder.
Det er vel samfundets penge, der skal bruges til fællesskabets bedste.
Det er vel det, der er udgangspunktet, og ikke en eller anden form for abespil, hvor man prøver at skyde ansvaret ud mellem hinanden.
Jeg synes, det er temmelig sigende, at Dansk Folkeparti benytter den her lejlighed, hvor der er en regional redegørelse, til at rette et frontalt angreb på folkestyret, at rette et frontalt angreb på de mennesker, der bruger masser af timer på at være regionale politikere.
Det er jo ikke rimeligt.
Det er et direkte angreb på dem, der prøver at løse den her opgave, alt imens Dansk Folkeparti turnerer hele Danmark rundt på en charmeoffensiv.
Og hvis man skulle tro alt, hvad de lover, ville der jo nærmest være et supersygehus i hver udkantskommune.
Situationen er bare den, at Dansk Folkeparti skuffer gang på gang, for der er ikke sammenhæng mellem, hvad man lover, og hvad man gør.
Lad os bare tage et andet eksempel, nemlig den regionale kollektive trafik.
Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti, samtidig med at man gerne vil være talsmænd for Udkantsdanmark, har reduceret voldsomt på den infrastruktur, der skulle binde yderområderne sammen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Den kollektive trafik ligger jo faktisk i regionerne.
Det er regionerne, som har ansvaret for den.
Nu er ordføreren, hr. Rasmus Prehn fra Socialdemokraterne, inde på at sige, at Dansk Folkeparti turnerer rundt og lover et sygehus i hver en kommune.
Det må være ordførerens egen kommentar og egen holdning.
Vi har ikke lovet et sygehus i hver en egn af Danmark, tværtimod.
Vi har sagt, at vi står last og brast bag de ting, der skal foregå, for at sikre, at der også er fokus på det faglige med hensyn til, at dem, der har behov for lægelig hjælp, også får en så god og sund og faglig assistance som overhovedet muligt med de specialer, som er forbundet dermed.
Men ordføreren begynder så at sige, at vi rejser rundt i landet på en salgsturné og lover sygehuse i alle kommuner.
Det er simpelt hen nonsens.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Ja, overdrivelse fremmer nogle gange forståelsen, og det burde Dansk Folkepartis ordfører vide bedre end nogen anden, for man er jo i gang med en salgsturne.
Man rejser rundt til den ene kommune efter den anden og lytter og lover og lytter og lover, og hvad sker der så?
Når det endelig kommer til målstregen, svigter man.
I den tid, Dansk Folkeparti har støttet den siddende regering, har man sparet og sparet.
Sådan er det bare.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Altså, jeg må sige, at jeg ikke ved, hvad for en morgenmad, hr. Rasmus Prehn har fået, men den har ikke været særlig god og heller ikke særlig sund, for det er simpelt hen noget vrøvl, der bliver sagt fra spørgerens side.
Vi turnerer ikke rundt i Danmark og lover en masse, som vi ikke kan holde.
Hvis vi virkelig havde gjort det i Dansk Folkeparti siden 2001, er det da ganske underligt, at partiet er gået frem valg efter valg: i 2001, 2005, 2007 og ved lokalvalgene i 2009 osv
Det ville da ikke være noget, der var sket i virkeligheden, hvis det viste sig, at man var et stort bluffparti, som ikke havde hold i de ting, man var med i.
Vi deltager engageret og motiveret i alle de aftaler, der har været i Folketinget siden 2001.
Vi er så at sige med i alle forlig, vi påtager os et ansvar på godt og nogle gange også på ondt,
hvorimod Socialdemokraterne gang på gang stiller sig skuffede med korslagte arme ude ved sidekanten og siger: Det vil vi ikke være med til, det vil vi ikke være med til, og det kan vi ikke lide.
Det er forskellen.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Centralisering er egnsudviklingsstøtte til store byer, det kan man vist godt påstå.
De reformer, som Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre, sundhedsreformer, strukturreformer, kommunalreformer og politireformer, og hvad det hedder alt sammen, kan man også påstå er egnsudviklingsstøtte til de store byer.
Så spørger jeg: Føler Dansk Folkeparti ikke et ansvar for at have deltaget i de reformer, som har skabt situationen?
Vil Dansk Folkeparti positivt arbejde videre for at flytte noget udvikling tilbage?
Kommunalreformen er en decideret centraliseringsreform, og det er den, fordi den jo nedlægger mindre, velfungerende skoler på landet og samler skolerne i store folkeskolefabrikker i de større byer, uden at undervisningen for så vidt bliver bedre.
Det gør man ud fra nogle misforståede økonomiske hensyn, for jeg tror jo ikke, at det bliver bedre i længden.
Men at påstå som ordføreren, at kommunalreformen ikke er en centraliseringsreform, er altså helt forkert.
Derfor vil jeg gentage mit spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti være med til sådan mere målrettet at udbedre de værste skader?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jamen jeg deler ikke ordførerens holdning, nemlig at der er en masse skader, som skal udbedres.
Jeg vil sige, at der er nogle udfordringer i, at nogle ting skal tilrettelægges anderledes i forbindelse med de reformer, som vi har været igennem i de seneste mange år.
Nu nævnte hr. Flemming Bonne noget med »skolefabrikker«.
Nu har vi godt nok hørt lidt om, hvad Socialdemokraternes folketingsmedlemmer synes om skoler i Ballerup f.eks., men jeg læste da en artikel her den anden dag, jeg tror faktisk, det var i B.T., hvor man interviewede et skolebarn fra den pågældende skole i Ballerup, hvor der er over 900 elever.
Der spurgte man den dreng: Går du på en god skole?
Ja, han var så glad for at gå på den skole.
Altså, det er jo ikke skolefabrikker, bare fordi skoler bliver større.
Skolerne er jo generelt større i de bysamfund, hvor der bor flere indbyggere mere koncentreret end ude på landet.
Så vil jeg gerne sige, at vi selvfølgelig nogle steder nu kan se, at der lukkes folkeskoler i forskellige kommuner.
Men jeg vil altså have lov til at komme med den påstand, at det antal skolelukninger, vi ser nu, også ville have været der uden en kommunalreform.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Tak, hr. formand.
Hr. Flemming Bonne var lidt inde på det der med sygehusstruktur og også læger og politi, nemlig at det selvfølgelig er vigtigt, at vi har styr på de ting i Danmark.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om hr. Villy Søvndals udtalelser om det samme emne, som man bl.a. kan læse i B.T. i dag: Bølgen af fyringer på vores sygehuse fortsætter med uformindsket styrke, regeringen og Dansk Folkeparti taler så smukt om flere ressourcer til sundhedsvæsenet, men virkeligheden er massefyringer på vores fælles sygehuse.
Det siger hr. Villy Søvndal på Facebook den 22. marts og i Politiken den 3. marts.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Deler SF's ordfører den påstand?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Jeg har ikke nogen grund til at rejse tvivl om det, min formand har udtalt sig om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Det må jo være det klare, logiske svar på spørgsmålet, for fakta er netop, jævnfør Sundhedsstyrelsen, at der i 2001 var 90.200 ansatte i sundhedsvæsenet, og i 2009 er der 102.200.
Jeg synes faktisk, at jeg i min ordførertale gør det ganske klart, hvad der er Dansk Folkepartis politik vedrørende de danske regioner, og også vedrørende de danske yderegne og landdistrikter i særdeleshed.
Det synes jeg ikke der er noget nyt i.
Og så vil jeg gerne sige, at centralisering jo var det ord, som hr. Flemming Bonne var inde på først.
Jeg synes ikke, at man, hvis man kigger på sådan noget som kommunalreformen, kan kalde det for en centralisering.
Langt, langt flere opgaver bliver løst ude i kommunerne med byrådet som den direkte ansvarlige for de opgaver, som der ligger.
Vi har også efterfølgende flyttet beskæftigelsesområdet over til kommunerne.
Der er kommet mange gode ting ind, som ligger borgernært og lokalt forankret i de enkelte kommuner, og Dansk Folkeparti synes faktisk, at det er ganske fornuftigt.
Det ville være dumt ikke at erkende det.
Der har vi selvfølgelig en opgave i at løse de problematikker hen ad vejen.
Jeg synes afgjort, at det er decentralisme.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Hvis jeg skal forholde mig til de to tal, må jeg erkende, at det er en stigning.
Men det er jo ikke det, sagen drejer sig om.
Det, hr. Villy Søvndal har udtalt sig om, er nogle fyringer, som er iværksat på samtlige sygehuse i Danmark og specielt på de store sygehuse omkring hovedstaden.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti vil skabe usikkerhed og utryghed på alle statslige arbejdspladser i en rum tid fremover, fordi de altid skal være en mulig matadorbrik.
Hvis Dansk Folkeparti mener, at der mangler aktivitet et eller andet sted i landet, så er man klar til at tage dem og flytte dem derhen, hvor man måtte ønske sig det.
Hvis ikke det er planøkonomi, så ved jeg da ikke, hvad det er.
Lidt på samme vis er det jo en, synes jeg, himmelråbende mangel på respekt for andre folkevalgte end os, der er folkevalgt til Folketinget.
Ordføreren sagde tidligere, at noget af det vigtigste, man kunne gøre for kommunerne i Danmark, var at respektere, når folk selv ønskede at smøge ærmerne op og tage fat og tage ansvar.
Det er jeg fuldstændig enig i, men det må også gælde regionspolitikere.
Jeg vil gerne have, at ordføreren underbygger sin påstand om, at placeringen af sygehuse i Vestjylland i Region Midtjylland beror på regionspolitikernes egen bopæl.
Hvad har ordføreren at bygge den efter min mening meget krænkende påstand på?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg er da ked af, hvis det skulle ske, at jeg kom til at forvirre en radikal ordfører.
Det er nok ikke første gang, man har oplevet en radikal blive forvirret i Folketinget, og det er måske heller ikke den sidste.
Men jeg vil gerne sige med hensyn til sygehusstrukturen, at jeg synes, det er fair nok, at dem, der er med til at finansiere de her mange milliarder kroner til de nye sygehusbyggerier, også er med til at bestemme, hvor de skal placeres til gavn og glæde for alle borgerne i de forskellige regioner.
Man kan ikke gå ud og sige, at det ikke er rimeligt og sund fornuft at kigge på det, men det er jo ikke det samme som at sige, at vi meget gerne vil detailregulere hele processen.
Vi lægger absolut også op til en inddragelse af alle dem, der skal være med til det.
Så jeg vil gerne sige, at det her med at spille med musklerne over for at flytte virksomheder og flytte arbejdspladser synes jeg ikke man kan sammenligne.
For der er jo netop tale om, at vi kan se, at der er nogle egne af Danmark, hvor der er større behov for at stimulere beskæftigelsen end i andre egne.
Derfor kan det være, at man på sigt og over mange år – det er jo ikke noget, man gør over en dag som en paladsrevolution – vil tilrettelægge en overflytning af statslige arbejdspladser.
Det er da kun fair, at man tager en sund og fri diskussion om det.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-07:
Læg mærke til, at jeg brugte ordet prioritere.
Men lad os bare holde fast i lige præcis den her redegørelse og det, der er blevet sagt her.
Såfremt den evaluering, man mangler i forbindelse med kommunalreformen, og som man efterlyser, skal laves, hvem skal så bidrage til en sådan evaluering?
Det skal kommunerne.
Vil det sige, at kommunerne nu skal have flere administrative opgaver for nu også at skulle sidde og evaluere, hvordan og hvorledes man har gjort tingene, for at skabe sammenlignelige tal, sådan at man herindefra kan få et eller andet billede af det?
Jeg synes, det lyder mærkeligt, hvis Socialdemokratiet lige pludselig vil kanalisere flere penge over til administration i stedet for at lade pengene blive i kommunerne til varme hænder.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg skal jo være fair og sige, at ordføreren brugte både ordet prioritere og ordet spare, men det er så sandelig også noget, som byrådspolitikerne er vant til.
Med hensyn til spørgsmålet om, om det så ikke bare vil føre til mere administration, hvis vi laver en evaluering af kommunalreformen, vil jeg sige, at jeg tror, at vi sådan set kan undgå administration, ved at vi går ind og kigger på, hvad der fungerer i kommunalreformen, og ikke mindst på, hvad der ikke fungerer.
Transportområdet har vi jo været inde på, men der er så mange andre områder, som der også er brug for at vi kommer ind og får undersøgt meget nærmere.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Det kan jo godt virke lidt underligt, at Dansk Folkepartis politik med hensyn til arbejdspladser er, at man vil prøve at se, om man kan flytte et par hundrede arbejdspladser ud fra København til yderområderne, samtidig med at man er de afgørende stemmer for hele den centralisering, der sker, bl.a. i forhold til sygehusene, hvor det jo er flere tusinde arbejdspladser, de mister rundtom i yderområderne.
Men jeg vil gerne høre i forhold til arbejdspladser i landbruget: Er det Dansk Folkepartis holdning, at de arbejdspladser, der skal være i landbruget i yderområderne, skal være på danske løn- og arbejdsvilkår?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Det var jo i og for sig et pudsigt spørgsmål, for selvfølgelig er det det, og det ville da forhåbentlig også undre spørgeren, hvis man gik ud som ordfører og sagde: Vi går ikke ind for, at folk, der er beskæftiget i Danmark, skal overholde de arbejdsvilkår og lønvilkår, som der er i Danmark.
Men et af de problemer, der bl.a. er med arbejdsmarkedets bevægelighed, er jo, at vi kan se, at en lang række danske virksomheder lader sig friste.
Det er ikke fair, og det er ikke rimeligt, og det er selvfølgelig noget, man må tage hånd om politisk.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Men så er det bare, jeg spørger: Hvordan i alverden skulle den politik, regeringen fører, og som Dansk Folkeparti støtter, sikre, at der dels ikke er en stor del af arbejdspladserne, der fortsætter med at flytte, sådan som vi har set det med slagterierne, der flytter til Tyskland, hvor man så har rumænske kolonnearbejdere til 20-30 kr. i timen til at stå for det, dels at der ikke kommer importeret arbejdskraft hertil, der får elendige vilkår, nogle gange slavevilkår, og som udfører arbejdet?
Hvad er det helt konkret, Dansk Folkeparti vil gøre for at sikre, at der er arbejdspladser, også i yderområderne, på danske løn- og arbejdsvilkår?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
I den redegørelse, vi har fået, nævnes også, at ved sidste års finanslovforhandlinger var placeringen af fremtidens supersygehuse på bordet.
Og ordføreren for Dansk Folkeparti var også lidt inde på selve den aftale, der blev indgået dengang.
I Region Syddanmark er det sådan, som ordføreren måske ved, at 40 ud af 41 regionsrådsmedlemmer har stemt for, at der skal være en akutmodtagelse på både OUH og Svendborg Sygehus.
Så er det jo sådan, at regeringen har nedsat det her ekspertudvalg, som fuldstændig har overrulet den beslutning, og nu går man fra regeringens side ind for, at der ikke skal være en akutmodtagelse i Svendborg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil anbefale ordføreren for Socialdemokraterne at stille et finanspolitisk spørgsmål til en finanspolitisk ordfører, og det er jeg altså ikke.
Jeg er kommunalpolitisk ordfører.
Men jeg vil gerne sige, at med hensyn til sygehusstrukturen og med hensyn til akutberedskabet er der jo faktisk en proces i gang nu.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, har regeringen lavet en aftale med Dansk Folkeparti om at afsætte 600 mio. kr. til tilrettelæggelse og gennemførelse af de her meget klare forbedringer i forhold til det, der ligger nu, hvor der jo ikke var de 600 mio. kr. til at fremme akutberedskabet i de egne af Danmark, hvor man får længere til et sygehus med de specialer, der så er forbundet dermed.
Så lad os nu lige se, hvad det ender med.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Årsagen til, at jeg stiller spørgsmålet, og også årsagen til, at det er med i denne regionalpolitiske redegørelse, er jo, at spørgsmålet om, hvor fremtidens supersygehuse skal ligge, formelt set er et spørgsmål for regionsrådene, men Dansk Folkeparti valgte at tage det op i finanslovforhandlingerne.
Derfor ved jeg, at rigtig mange især fynboer er interesseret i at vide, om Dansk Folkeparti også ønsker at støtte regionsrådet i Region Syddanmark, nemlig ved at sige ja til, at der skal være en akutmodtagelse på Svendborg Sygehus.