runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Vi ved jo alle sammen, at det er sådan lidt som med jernbaneskinner, nemlig at det er sådan noget, der er lidt svært at få investeret i, for det er der ikke nogen, der lægger mærke til, før togene drøner af skinnerne.
Det er noget mere relevant for kommunalpolitikere at investere i flere pladser på plejehjemmene, og det forstår jeg så udmærket godt.
Ministeren henviser til kommuneaftalen for sidste år.
Virkeligheden er jo, at kloakvandet løber op i kældre rundtomkring.
Virkeligheden er jo, at vi har et mere vildt vejr, som betyder rigtig meget ude i kommunerne.
Det gælder ikke kun i forhold til kloakker, men også i forhold til al den øvrige planlægning, der skal til for at undgå oversvømmelser.
Det kan godt være, at man siger, man har snakket med kommunerne, men kommunerne er jo så økonomisk presset, og de har jo ikke en bukket nikkel at gøre godt med.
Det er derfor, vi siger: Nu laver vi en massiv investering, og så får vi skabt nogle job på det her område.
Det synes jeg ministeren skulle overveje om ikke hun vil være med til.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jamen problemet med det er jo, at vi allerede er i gang, som jeg netop redegjorde for i det, som fru Mette Gjerskov betegnede som værende min lange tale.
Jeg var jo nødt til lige at gennemgå, hvad vi allerede har gjort, for det er åbenbart ikke sådan, at det er fuldstændig lysende klart, når man foreslår noget, som er helt nyt.
Der er jo altså allerede sat en række initiativer i gang, og det er jo så bl.a. på baggrund af kommuneaftalen for 2009.
Som jeg også var inde på, er der altså også allerede nu mulighed for vandselskaberne for at komme i gang med mange af de her ting, hvilket de jo også gør.
På den måde er der tale om, at vi er i sving med det her.
Det, som regeringen skal gøre, er at gøre værktøjskassen klar og især så også at forske i det her emne, og så er det i høj grad så op til kommunerne, hvordan de så vælger at gennemføre diverse tilpasningsinitiativer.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Ja, det var da godt nok en lang tale for at sige nej, f.eks. om samfundsøkonomisk screening på tværs af sektorer, og jeg skal komme efter dig, skal jeg.
Virkeligheden er altså, at vi har tusinder og tusinder af mennesker derude, som er arbejdsløse, og vi har nogle kloakker, som er i en elendig forfatning, og det er jo kortlagt, at det vil koste 2,2 milliarder danske kroner bare at få kloakkerne i tiptop stand.
Hvis de så oven i købet skal være klimatilpasset, vil det koste 500 mio. kr. oven i det.
Det er altså 2,7 mia. kr.
Det er penge, kommunerne ikke har.
Det, vi foreslår fra Socialdemokraternes side, er, at vi afsætter 1 mia. kr. til at få investeret i kloakker eller i andre klimatilpasningsområder ude i kommunerne, og at kommunerne også betaler noget.
Så får vi sat gang i hjulene, vi får sat gang i nogle arbejdspladser, og vi får oven i købet gjort det, så det er tilpasset klimaet.
Kunne vi i en lidt kortere version få at vide af ministeren, hvad problemet med det kan være?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Socialdemokraterne foreslår, at der etableres en pulje på 1 mia. kr. til tilpasning til klimaforandringerne.
Som Venstre ser det, er der foretaget en lang række initiativer på det her område.
Kommunerne har med kommuneaftalen fra juni sidste år fået bedre muligheder for over deres anlægsbudgetter at investere i bl.a. kloakrenoveringer, og der er også taget tiltag i forhold til viden på det her område.
Det helt afgørende er, tror jeg, at kommunerne får stillet viden til rådighed, således at kommunerne har viden om, hvad konsekvenserne af klimaforandringerne er i den enkelte kommune.
Mange kommuner er også i gang med det her område.
Så vi mener ikke, at der i øjeblikket er behov for yderligere tiltag, og på den baggrund afviser vi det socialdemokratiske forslag.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Det er selvfølgelig meget belejligt at have fundet en rapport, der siger det her, som overrasker mig meget.
Det her er jo rundtomkring blevet udført som test.
Det er gennemført med nogle ganske udmærkede resultater, og Teknologirådet har også i rapporter angivet, at det her kunne være en mulighed.
COWI har investeret i udstyr præcis til det her, og jeg anser COWI som et ganske kvalificeret ingeniørfirma, der er i stand til at vurdere, om tingene fungerer.
Så jeg vil tillade mig at tage et stort forbehold for den rapport, som ministeren henviser til.
Ud over det synes jeg, at det fremgår, at det her er en inspiration til at gøre noget; der skal selvfølgelig tages nogle andre ting med, men det er jo der, hvor vi har fremsat nogle flere forslag.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jeg kan kun sige her, at jeg personligt synes, det er en besnærende tanke med sådan en luftscanning af varmespild, og jeg ville da næsten ønske, det kunne lade sig gøre, men jeg må jo også her forholde mig til fakta, nemlig at når Teknologisk Institut påpeger, at det altså ikke er muligt at gøre, ja, vil jeg altså sige, at så må det være udgangspunktet for den måde, jeg ser på det her på.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-05:
Det er i hvert fald ikke Socialdemokraternes opfattelse, at der ikke er en rivende udvikling i gang på det område.
En række lande rundtomkring i verden er faktisk meget langt, hvad angår den udfordring.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Der står i beslutningsforslaget: »i årene 2010-2011 med henblik på at etablere mere end 20.000 ladestationer … og 2.000 ladestationer til lynopladning«.
Altså, det er lige om lidt, så vidt jeg kan se på kalenderen.
Det er jo lige om lidt.
Der er det, jeg siger, at den teknologi, der skal til i bilerne i sig selv og batterierne ikke mindst, ikke er til stede endnu.
Det, som fru Margrethe Vestager omtalte, med hensyn til at de skal kunne snakke med elnettet og finde ud af, hvornår de skal lades op, er helt fint, men det er jo også en teknologi med en lille computer i den pågældende bil, der så skal finde ud af, hvor mange andre i det pågældende område der trækker strøm, sådan at når f.eks. bil nr. 5 skal trække strøm, må den hellere vente lidt, for ellers bryder nettet sammen i det lokalområde, selvfølgelig ikke over hele det danske elnet, men i det lokalområde.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-05:
Indledningsvis vil jeg over for hr. Per Dalgaard tillade mig at gøre opmærksom på, at den Ellert, som blev omtalt, ikke var en Ellert, men en Whisper.
Det synes jeg er rimeligt alting taget i betragtning, ikke mindst fordi Ellerten måske nok var et underholdende element i trafikken, men ikke desto mindre fungerede.
Det er muligt, at Dansk Folkepartis ordfører kan se en række problemer i forhold til elnettet, men jeg vil også gerne holde fast i, at det jo netop er derfor, vi er nødt til at tage fat på det her.
Det er sådan en slags hønen eller ægget-problematik.
Hvis ikke vi sørger for at få løst de infrastrukturelle problemer med intelligente løsninger, kan der sådan set
ikke komme elbiler ud at køre på gaderne.
Så vil Dansk Folkepartis ordfører ikke også bekræfte, at vi faktisk har brug for at foretage nogle intelligente investeringer, for at vi vil være i stand til at opnå de målsætninger, som også er regeringens?
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Det er noget sludder at sige, at det har noget at gøre med at kompromittere det danske elnet.
I det scenarie, jeg omtalte, taler vi om et villakvarter – det er jo ikke hele det danske elnet – hvor rigtig mange trækker masser af strøm, og det medfører, og det er jeg sikker på at vi alle sammen har oplevet, at relæet slår fra.
Og hvis det relæ ikke kan slå fra, brænder ledningerne simpelt hen over.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor der skal være en divergerende opfattelse, med hensyn til om en elbil kører på brint eller den kører på el.
Altså, en brintcellebil kører jo rent faktisk også på el, hvis det endelig er det, det handler om.
Den bruger jo den el, som fru Margrethe Vestagers vindmøller ude på Vestkysten producerer i overskud – altså el, som vi i mange tilfælde ikke kan bruge – til at lave brint med.
Margrethe Vestager (RV), 2010-03-05:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har hentet sine informationer om elbiler fra.
En af de meget store fordele ved en elbil er, at den selv, om man så må sige, kan tale med elnettet og derfor lade sig oplade, dels så opladningen svarer til brugerens kørselsbehov, dels så der oplades på et tidspunkt, hvor der ikke er det samme tryk på elnettet, lige præcis fordi det ikke kan nytte noget, at vi alle sammen vil oplade vores elbiler mellem kl. 17 og 18, når folk kommer hjem og stiller bilen i garagen eller stiller den ved en ladestation.
Derfor synes jeg, det er en lille smule bekymrende, at ordføreren ligesom bringer til torvs – som om det var dagens tilstand – at det, vi har, faktisk er en enorm trussel mod det danske elnet, når det, vi diskuterer i dag, sådan set er en del af løsningen på det, nemlig at få balance i elnettet.
Derfor vil jeg da opfordre ordføreren til i hvert fald at tage en snak, så nogle af de her ting kan blive diskuteret med nogle af dem, der har oplyst mig om, hvad status for elbiler er i dag.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Men det er selvfølgelig ikke den, jeg taler om.
De elbiler, der her for nylig et sted ovre i Jylland er blevet testet, har vist sig faktisk ikke at du endnu.
Jeg er sikker på, at der vil komme nogle elbiler, som kan klare bykørsel, altså som en slags bil nummer to til en kort tur hen til et supermarked for at købe ind og måske sågar til at hente ungerne i børnehaven.
Det vil jeg tro den vil kunne klare.
Men det kræver alligevel en udbygning af elnettet i et villakvarter, hvis der er ret mange, som har elbiler, for det trækker altså noget power fra nettet, og hvis der trækkes for meget power, brænder ledningerne sammen.
Margrethe Vestager (RV), 2010-03-05:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om, hvornår ordføreren sidst opdaterede sin viden om elbiler, for det lyder, som om ordføreren taler om en Ellert sådan fra den allerallerførste generation – sådan et lille smart, men ikke særlig langtkørende køretøj.
For det første er det sådan, at elbilen faktisk passer ganske udmærket til det kørselsbehov, som de allerfleste danskere har – jeg ved godt, at vi drømmer om at køre til Paris hver anden dag, men vi gør det ikke.
Vi kører 30 km frem og 30 km tilbage.
Det andet er, at de elbiler, som bliver introduceret på markederne rundtomkring i øjeblikket, er elbiler, der i komfort og facon svarer til det, vi kender som en helt konventionel bil.
Derfor lyder det lidt, som om ordføreren i højere grad har forelsket sig i brintteknologi, snarere end at han har en nøgtern holdning til, at vi skal finde en teknologi og en måde at fremme en teknologi på, der gør, at folk kan få elbiler.
Derfor vil jeg bare spørge: Fra hvornår stammer ordførerens billede af elbilen?
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Den model, som mange har talt om, der går ud på at øge antallet af elbiler i Danmark, indebærer en meget stor og kompliceret opgave.
Det gøres ikke med opstilling af 20.000 ladestationer til almindelig opladning og 2.000 til lynopladning, og vupti har vi mange elbiler, som kan klare transporten.
De batterier, der i dag anvendes i disse biler, er overhovedet ikke gode nok til den kørselskultur, danskerne har.
De test, der har været gennemført, hvor man har stillet et antal elbiler til rådighed for – jeg havde nær sagt – nogle stakkels brugere, har vist, at det simpelt hen ikke fungerer.
Og hvordan forestiller Socialdemokratiet sig, at en elbilejer, når han har fundet den nærmeste elladestation, måske et stykke fra sin bopæl, kan få det til at hænge sammen i hverdagen?
Så skal han jo tage en bus tilbage til sit hjem, for det tager faktisk en halv nat at lade sådan et stort batteri op, og den næste morgen skal han tage en bus tilbage til sin elbil.
Hvis han nu skal aflevere ungerne i børnehave og institution, skal han have ungerne og deres pikpak med i bussen hen til sin bil og køre dem i sin elbil, som forhåbentlig så er opladet, hen til børnehaven.
Det er faktisk ikke så enkelt, som man vil gøre det til.
Hvis man i et villakvarter har ladestationer ud for hver eneste villa, og mere eller mindre alle har fået sig en elbil og sætter stikket i samtidig, så sker der det i dag – i hvert fald hvis ikke man udbygger elnettet kraftigt – at ledningerne og transformatorstationen brænder sammen, fordi der vil ryge så mange ampere igennem systemet, at det slet ikke vil kunne klare det.
Det er et noget teknisk indslag, men det er sådan set bare for at forklare, at der er en række store problemer, som også påpeget af den tidligere ordfører.
Derfor tror vi ikke på, at teknikken i dag er udbredt og udbygget så meget, at vi umiddelbart kan kaste os ud i det projekt, som beslutningsforslaget her lægger op til.
Der findes jo andre teknologier i forbindelse med biler, som ikke bruger benzin, f.eks. biler, der kører på brændselsceller, og der er vi så ude i en problematik eller rettere sagt en opgave, hvor vi kan bruge den overskydende vindenergiel til at danne brint ved hjælp af elektrolyse, sådan at man på tankstationer, som heller ikke findes i dag, kan få tanket sin bil op med brint, som så via brændselsceller danner strøm, som så kan få den elmotor, der så findes i bilen, til at køre.
Under COP15 var der jo hernede på pladsen en række biler, hvor vi kunne prøve præcis det der, og det fungerede faktisk ganske godt.
Men Dansk Folkeparti finder, at det er urealistisk på nuværende tidspunkt at arbejde på at opbygge 20.000 ladestationer og 2.000 kraftige ladestationer og så tro, at det dermed er gjort.
Det kræver en meget, meget større gennemtænkning af hele den her problematik.
Men biler, der drives på andet end benzin og diesel, er noget, Dansk Folkeparti vil arbejde meget aktivt for, men vi kan ikke gå ind for beslutningsforslaget, som det ligger nu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Tak for det.
Forslaget her handler om, at Socialdemokraterne nu vil bruge 400 mio. kr. over de kommende år til at etablere 20.000 ladestationer og 2.000 lynladestationer.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi handler med forsigtighed og gør det rigtige på det her område.
Vi kender ikke teknologien endnu, i forhold til hvad de store bilselskaber vil vælge angående opladning af elbiler, og det er også helt afgørende, at vi vælger en infrastruktur, der gør, at vi tænker vedvarende energi ind i vores elbiler.
Det er jo en helt afgørende forudsætning, og det er overhovedet ikke tænkt ind i det her forslag, og derfor må Venstre afvise det.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Jeg er jo ikke så gammel i gårde i Folketinget, men jeg har jo læst lidt historik og kan forstå, at der er en tradition for, at der somme tider bliver hevet det, der hedder hvide kaniner, op af hatten her på talerstolen, og det synes jeg faktisk var det, der blev gjort i dag med den rapport, der blev nævnt.
Jeg bliver nødt til at sige, at den rapport ikke er blevet tilsendt os, hvad vi synes er meget, meget dårligt og utilfredsstillende, hvis der skal være en god og åben debat her i Folketingssalen.
Så vidt jeg er orienteret, er den heller ikke sendt til udvalget på nogen som helst måde.
Men vi er jo store mennesker, og vi glæder os til i udvalget at kigge nærmere på den her rapport.
Nu har jeg lige haft mulighed for at skimme den kort, og hvad der undrer mig rigtig meget, er, at f.eks. COWI ikke på nogen måde er nævnt i rapporten, og det er trods alt det firma, der konkret har investeret i det udstyr, der skal til, og som bliver brugt til det her.
Der var en af ordførerne, der nævnte, at der skulle være helt specielle vejrforhold.
Det er faktisk helt rigtigt.
Mig bekendt er Lyngby f.eks. blevet overfløjet i nat som en led i ønsket om at termografere i det område.
Men for at komme til sagen: Til trods for den her utilfredsstillende optakt til, at jeg skal holde min ordførertale her, er jeg stadig meget glad for at være ordfører på det her forslag om et danmarkskort over varmespild.
Mig bekendt vil vi være det første land i verden, som tager sådan et skridt.
Vi vil med forslaget tage endnu et skridt i retning af at blive et CO2-neutralt land.
Vi vil få et unikt værktøj til at finde varmesynderne.
Med et par enkelte klik på en hjemmeside vil vi kunne se, om vort hus er en af synderne.
Første gang jeg hørte om termografering af huse, var jeg faktisk meget kritisk og skeptisk over for det, men den dokumentation, jeg fik, da jeg gravede lidt dybere i det, har overbevist mig om, at termografering er et rigtig godt værktøj til at finde varmesynderne.
Det mener jeg man får præcist svar på ved at bruge termografering.
Det her er jo forberedt hjemmefra, og så bliver jeg nødt til at sige, at teknisk er der ingen problemer i det.
Der er gennemført forsøg rundtomkring, som viser, at teknikken er til stede.
Og hvis man tager lidt udgangspunkt i sig selv, tror jeg faktisk, at hvis jeg så på min privatadresse og fandt ud af, at jeg var en af synderne, ville det motivere mig, og det er egentlig altid et godt udgangspunkt at kigge på, hvad der motiverer en selv, for vi er jo nok ret gennemsnitlige, når det kommer til stykket, alle sammen.
Det, der er vigtigt, er, som vi også har sagt ved nogle af de tidligere forslag, at vores forslag ses i sammenhæng.
Når man først har set, om ens hus er synderen, er det jo helt naturligt at søge rådgivning.
Jeg synes, det er meget korrekt – og det er også blevet fremført af nogle af de øvrige ordførere – at der helt klart skal tænkes nærmere over: Hvordan formidler vi det her?
Og hvordan sikrer vi, at informationen blive brugt korrekt og ikke bliver misbrugt?
Per Clausen (EL), 2010-03-05:
Det betyder selvfølgelig, at hvis en meget stor del af de forskere, der er på et område, siger, at der er 90 pct. sandsynlighed for, at noget bestemt sker, hvis man ikke gør noget, er det meget modigt at lade være med at gøre det.
Det er et politisk valg, man godt kan foretage.
Det er bare et modigt politisk valg, og det er ikke alt mod, som er fornuftigt, fordi man kan risikere at spille hasard med vigtige ting.
Men ellers er jeg grundlæggende enig.
Altså, man må jo få tingene belyst så godt, man kan, ud fra både videnskabelige og andre saglige hensyn, og så må man afveje de hensyn i forhold til hinanden og træffe en afgørelse om, hvad man skal gøre.
I dag behandler vi fem forslag fra Socialdemokraterne, og vi kan med sikkerhed sige, at de fire af forslagene er gode og kloge forslag i hele deres substans, og så må vi om et enkelt sige, at her trænges der nok til lidt mere undersøgelse, og det er altså det, vi behandler nu.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Det betyder jo faktisk, at vi er i en form for deadlocksituation, altså at det ene og det andet sådan strider mod hinanden, så man ikke kan træffe nogen beslutning.
Det er også derfor, at vi i forbindelse med de her beslutningsforslag og nogle af de argumenter, der er kommet frem om det ene og det andet fra forskellige eksperter, så til sidst her i Folketingssalen bliver nødt til at træffe en politisk beslutning, som nogle gange strider imod det, som eksperter kommer med.
Det må vi jo så tage tæskene for bagefter, hvis det viser sig, at vi har gjort noget forkert.
Men jeg anerkender problematikken med ekspertudsagn, som hr. Per Clausen er kommet med.
Det er dejligt.
Teknikken findes.
Men den teknik, der handler om, at en computer i en elbil skal kommunikere med forsyningsnetværket og således finde ud af, at der er for mange i det pågældende område, der trækker strøm, sådan at den pågældende bil skal vente med det, findes ikke.
Teknologien i forbindelse med de intelligente målere, vi har i huset, med hensyn til at nu skal vaskemaskinen sættes i gang, for nu er strømmen billig, findes jo heller ikke. Jo, teknologien findes, men den er ikke implementeret i de vaskemaskiner, der findes i dag, sådan at vaskemaskinen kan gå i gang af sig selv, når strømmen er billig.
For i dag er der ikke nogen kommunikation ud til husene om, at nu falder strømprisen, eller at nu er der overskud af strøm.
Det findes jo ikke.
Der bliver bare leveret strøm til husene, og så kan man gå i gang, når klokken er et eller andet.
Men der er ikke nogen intelligent kommunikation om, at nu er prisen faldet 10 øre yderligere, så nu kan vaskemaskinen gå i gang.
Teknologien findes, men tingene er ikke sammenbygget ordentligt endnu.
Det er det, jeg siger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Der er tale om et rent paradeforslag.
Hvis ordføreren havde ment det her forslag alvorligt og reelt ønsket det, kunne man have taget det op i kredsen af forligspartier og i den sammenhæng have drøftet og fremmet det.
Det, man ønsker her, er en begyndende valgkamp på klima- og energiområdet, og det er selvfølgelig helt op til Socialdemokraterne at afgøre, om det er den måde, de ønsker at føre deres klima- og energipolitik på.
Med hensyn til det konkrete forslag om at ringe til et centralt nummer vil jeg sige, at der jo er masser af muligheder for at ringe til nogen i dag.
Energiselskaberne gør hver for sig en omfattende indsats, og hvis man endelig ønsker at forholde sig til, hvordan ens oliefyr eller fjernvarmefyr fungerer, kan man jo ringe til den lokale vvs’er og få ham eller hende ud og give rådgivning om, hvilke muligheder der er for at indstille fyret eller gennemføre energibesparelser i boligen.
Steen Konradsen (KF), 2010-03-05:
I Det Konservative Folkeparti tror vi på, at elbiler er en del af fremtiden, og jeg deler ikke hr. Per Dalgaards opfattelse af elbilernes status, som den er i dag; jeg synes, den er meget bedre, end den bliver gjort til.
Og så skal det her jo ikke være et skoleridt i teknik, men jeg vil dog lige sige, at jeg håber, vores elnet er indrettet på den måde, at sikringerne springer, før ledningerne brænder af, ellers ville jeg i hvert fald være ked af at bo i et hus med elinstallationer.
Når vi ikke kan støtte forslaget i den form, det foreligger i, hænger det egentlig lidt sammen med timingen.
Vi tror ikke på, at man er i stand til på en intelligent måde at opstille 20.000 ladestationer og 2.000 lynladestationer i 2010 og 2011 og så få dét ud af det, som man gerne skulle.
Jeg er bange for, at vi kunne risikere at havne i en teknologifælde eller en blindgyde.
EU har netop igangsat et stykke arbejde for at harmonisere det her og finde nogle standarder, og det synes jeg vi skal vente lidt på – det kommer, og det kommer forhåbentlig meget hurtigt.
Der er jo allerede en teknologi, og den er langt fremme.
Better place og det samarbejde, der foregår med DONG, blev nævnt.
Der er man meget langt med nogle mulige løsninger på et interaktivt samspil mellem nettet og ladestationerne, som faktisk bliver nødvendigt, hvis det skal klares på en fornuftig måde.
Jeg vil også lige nævne en rent principiel ting, som ikke har været berørt hidtil.
Man kan diskutere, om det så er en statslig opgave at stille ladestationer op, eller om det skal være en privat opgave.
Så vil jeg dog lige sige til de mange diskussioner, der har været om elnettet, at det er en problemstilling, vi skal tage alvorligt, hvis man opstiller 2.000 lynladestationer – og med lynladning mener man nok, at en bil f.eks. kan oplades på under 10 minutter.
Det ville være en kolossal belastning for nettet, det må man altså sige.
Man skal ikke opstille ret mange et sted, før vi taler om milliardinvesteringer i udbygning af elnettet.
Det kan være vanskeligt at forstå, men det er enorme mængder energi, man skal poste i en bil på kort tid, og det vil kræve nogle helt specielle installationer.
Men sammenfattende kan jeg sige, at vi synes, det er et meget sympatisk forslag, og det, vi har imod det, er nok, at man er lige lovlig meget på forkant, for der er nogle ting, der lige skal falde på plads; man skal have truffet nogle afgørelser i forbindelse med standarder og den slags ting.
Vi har meget sympati for, at Danmark skal være en af de førende nationer på det her område, men vi må afvise forslaget, som det ligger.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-05:
Jeg vil sige, at noget af den software findes nu, men det er klart, den jo ikke kan bruges, før man rent faktisk har nogle ladestationer, for ellers er der ikke noget at komme softwaren i.
Så er der det, hr. Per Dalgaard siger, med, at elnettet måske ikke kan klare det.
Det kan jo ikke udelukkes, at der er nogle steder, hvor elnettet er for svagt, men jeg vil sige, at vi har en fantastisk elnetinfrastruktur i Danmark.