runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2008-10-10:
Jo, men nu er det jo ikke sådan, at fordi aktiekurserne falder, betyder det, at der ikke kommer en effekt.
Nu skal vi jo først lige forhåbentlig her om øjeblik - få vedtaget pakken.
Det er jo det første skridt på vejen.
Og det er jo faktisk derfor, at vi fra regeringens side har insisteret på, med velvillighed fra flere andre partier i Folketinget - og tak for det i øvrigt - at det kunne komme igennem i den her hastebehandling.
Det er netop for at signalere til udlandet, at selv om vi har en mindretalsregering, kan vi faktisk godt indgå bindende aftaler med et flertal i det danske Folketing.
Så det er derfor, vi gør det, som vi gør i dag, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Så vil jeg sige til det med, at det ikke skulle skabe ro, og at det ikke skulle skabe stabilitet, at vi jo allerede har set, at lånemarkederne nu begynder at åbne op igen.
Og det er jo det første skridt på vejen til, at vi faktisk får gang i den aktivitet, som vi har set være stort set frosset ned i den seneste tid.
Det, at man kan få likviditet til helt sunde, almindelige projekter, er det første skridt i retning af, at vi nu får skabt den aktivitet og den ro og den tryghed omkring det finansielle marked, som er så afgørende for, ikke kun at bankerne kan overleve, men også at helt almindelige mennesker kan beholde deres job, og at vi får den skatteindtægt, som skal til for at betale det velfærdssamfund, som vi jo alle sammen ønsker skal bevares og udbygges.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Vi er jo enige om bekymringen for de effekter, det har på almindelige mennesker.
Det har vi jo faktisk sagt hele vejen igennem den her krise, og vi var det eneste parti, der i går fremsatte en lang række forslag til, hvordan man kunne hjælpe almindelige mennesker, altså dem, der bare har brug for at have en bankkonto, et boliglån, som har brug for, at der er lidt ro om deres dagligdag.
Men det her forslag har jo kun én virkelig stor effekt.
Den, der har skudt 2 mia. kr. ind i Roskilde Bank, har garanti for at få pengene tilbage, ikke bare de penge, som de har skudt ind for at tjene penge, men også den rente, de har fået lovning på.
Det er derfor, at jeg igen spørger Socialdemokratiet: Er man virkelig tilfreds med at lave en redningsplan, der primært er en garanti for spekulanter og dem, der har milliarder, eller er man indstillet på, at det her kun kan løses ved, at man begrænser de frie kapitalbevægelser, som er årsagen til den her krise?
Det er da et meget simpelt spørgsmål.
Skal vi bare pumpe systemet op, eller skal vi lave det om?
Morten Bødskov (S), 2008-10-10:
Jeg tror, at det er gået op for alle, at Enhedslisten har et fundamentalt anderledes syn på mekanismerne på kapitalmarkederne end det brede flertal i det her Folketing.
Det er helt fair.
Alvoren i det her skal ikke overskygges af den diskussion.
Det, vi siger, er, at når vi taler om almindelige familiers, pensionisters og opspareres nervøsitet for velfærden, for jobbet osv., handler det jo bl.a. også om de afledte effekter.
Det er derfor, jeg må indrømme, at jeg har utrolig svært ved at forstå, hvorfor Enhedslisten ikke støtter det her forslag.
Hvis det her ikke bliver gennemført, tror jeg faktisk selv set med hr. Frank Aaens øjne - at alternativet kunne være meget værre.
Det er det, vi er nervøse for.
Det er derfor, der er behov for en pakke, som kan sikre finansiel stabilitet, således at de afledte effekter af det her ikke får voldsomme negative konsekvenser for samfundets videre udviklingsmuligheder.
Frank Aaen (EL), 2008-10-10:
Når der er en krise som den, vi har i øjeblikket, skal man passe meget på, at man ikke skræmmer folk unødigt.
Det er jo sådan, at de regler, vi har i dag, beskytter alle almindelige opsparinger op til 300.000 kr.
De beskytter enhver pensionsopsparing; de beskytter enhver børneopsparing; de beskytter enhver opsparing til at starte erhverv; alle mulige af den slags forskellige konti er allerede beskyttet.
Så skal man ikke stå heroppe og antyde, at almindelige mennesker lige pludselig står i fare for at miste deres penge.
Det synes jeg er meget forkert.
Det her er jo lapper - kan vi ikke blive enige om det?
- det er jo ikke andet.
Det grundlæggende system fortsætter, og jeg lagde mærke til, at da vi i sin tid stemte om EU's indre marked, hvor vi skulle have indført bl.a. fri bevægelighed for kapitalmarkederne, sagde Socialdemokratiet, at det var de imod, for det er liberalisme, som bare gør, at spekulanterne får fuldstændig fri ret til at gøre, som de vil, og buldre derudad til stor skade for samfundet.
Så jeg vil gerne spørge hr. Morten Bødskov: Har Socialdemokratiet glemt den modstand, de dengang havde mod de frie kapitalbevægelser?
Er man blevet forelsket i liberalismens frie kapitalbevægelser, eller er man indstillet på f.eks. sammen med Enhedslisten at sige, at det her problem kun kan løses, hvis vi griber ind over for de frie kapitalbevægelser?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-21:
Jeg skal på vegne af den radikale ordfører på området, som ikke kan være til stede i dag, sige, at vi kan støtte forslaget.
Vi støtter forslaget, der implementerer det her omtalte WHO-regulativ, og at forslaget skaber hjemmel til indførelse af de her såkaldte hygiejnecertifikater for skibe.
Det er også noget, der virker meget fornuftigt, så alt i alt kan vi tiltræde forslaget, som det ligger.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Venstre tilslutter sig forslaget, da vi finder det vigtigt at minimere indtrængen af smitsomme sygdomme på dansk område.
Vi finder det relevant at ændre det tidligere rottecertifikat, som var rettet mod skibe, der anløb dansk havn, til at gælde i forhold til det, man nu har aftalt i WHO-regi, nemlig et hygiejnecertifikat.
Vi formoder så i Venstre, at det indebærer, at hygiejnecertifikatet vil gælde for fartøjer over 20 bruttoregisterton og ikke vil omfatte fiskerfartøjer, lystbåde og skoleskibe, at det altså er den samme kategori af fartøjer, som rottedirektivet var gældende for.
Som sagt tilslutter vi os lovforslaget, og da De Konservatives ordfører ikke kunne være til stede, vil jeg herfra tilkendegive, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-10-21:
Med det her lovforslag og de her foranstaltninger vil det altså også komme til at gælde andre dyr end gnavere og rotter.
Det vil så også komme - hvis man må sige det her fra talerstolen - til at dreje sig om ret meget andet småkravl, der kommer med i den her sammenhæng, og det synes vi egentlig grundlæggende er meget fornuftigt.
Med forslaget kan de nye hygiejnecertifikater for skibe erstatte rottecertifikaterne, og dermed lever vi op til WHO's sundhedsregulativ fra 2005.
Vi synes, at det er flot og i orden, at vi på den her måde følger op i forhold til WHO's sundhedsregulativ og viser en solidaritet med resten af verden.
Baggrunden er naturligvis, at der ikke så meget i Danmark, men i mange andre lande kan være en trussel for folkesundheden.
Og det er vigtigt, at vi som nation er med til at bidrage til, at det stykke arbejde, der skal til for at forebygge, at det sker rundtomkring, også er en del af vores lovgivning.
Vi vil derfor sige, at vi egentlig synes, at forslaget i bund og grund er meget fornuftigt.
Derfor kan vi bare roligt sige, at det her bare er noget, vi skal gøre.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Da Danmark har tilsluttet sig WHO's sundhedsregulativ fra 2005, hvori de tidligere rottecertifikater skal erstattes af hygiejnecertifikater, har Sundhedsstyrelsen udarbejdet en redegørelse af 8. august 2008, hvori de nærmere redegør for kravene samt for den praktiske implementering.
Ifølge sundhedsregulativet skal de nye hygiejnecertifikater også omfatte undersøgelse og eventuelle kontrolforanstaltninger over for andre kilder end rotter og andre gnavere.
Formålet med dette lovforslag er at skaffe hjemmel til udstedelse af sådanne hygiejnecertifikater og til at kræve betaling for det.
Fra dansk side lægges der vægt på det forhold, at sundhedsregulativet tilsigter at beskytte befolkningen mod spredning af den pågældende sygdom i forbindelse med modtagelse af syge rejsende.
Men da Danmark lægger vægt på, at hygiejnecertifikater skal afspejle sundhedsregulativets grundidé, nemlig at man undgår spredning af folkesundhedsmæssige trusler over landegrænser, finder man det relevant i forbindelse med undersøgelse af skibe at sikre, at der ikke finder sygdomsspredning sted, der hidrører fra syge mennesker, rotter eller andre gnavere og vektorer, hvilket jeg har fundet ud af er mider eller andre små dyr, der kan overføre mikroorganismer.
Hidtil er det SKAT, der har udstedt rottecertifikater på vegne af Epidemikommissionen og på grundlag af en erklæring fra den autoriserede rottebekæmper.
Men ved den seneste ændring af epidemiloven i 2008 blev der mulighed for, at en anden statslig myndighed kunne udføre opgaven.
Efter indstilling fra Sundhedsstyrelsen er det besluttet, at det fremover bliver Sundhedsstyrelsen decentralt, dvs. regionens embedslæge, som på vegne af epidemikommissionen skal forestå certificeringen i stedet for SKAT.
At vi samtidig udvider reglen, så det fremover kan være andre autoriserede sundhedspersoner end embedslægen, der varetager opgaven, mener vi er en god idé.
Lovforslaget indebærer, at det er ejeren af skibet, som det også er nu, der skal afholde de udgifter, der er forbundet med undersøgelse og udryddelse af såvel rotter som andre gnavere og vektorer, og det vil derfor kun være en begrænset ekstraudgift. Vi kan i Dansk Folkeparti tilslutte os disse ændringer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Vi skal her lave en justering af loven, som følge af at WHO har lavet et sundhedsregulativ, som Danmark tilsluttede sig i 2005, og hvis formål er at identificere og registrere alle sygdomme og hændelser, hvor skibe eller fly medvirker til en smittespredning på tværs af landegrænser eller kontinenter og derfor kan udgøre en folkesundhedsmæssig trussel for en enkelt nation eller set rent internationalt.
I praksis betyder det, at de hidtidige rottecertifikater erstattes af hygiejnecertifikater, og netop disse certifikater skal ikke kun rumme den gammelkendte opsporing af sygdomme som kopper, pest og gul feber, nej, de skal nu også opspore den trussel, som andre områder kan udgøre, og det kunne eksempelvis være insekter og mider, som også skal tænkes med.
Det er sådan, at det er Sundhedsstyrelsen, som fremover via embedslægefunktionen skal sikre, at kvalificeret personale udpeges til den her opgave, og det er også Sundhedsstyrelsen, der skal sørge for, at der bliver lavet kravspecifikationer til området.
Lovforslaget slår også fast, at det er ejerne af skibe eller fly, som medbringer eventuelle smittekilder, og som skal undersøges, der skal forestå udgiften, som er forbundet med undersøgelse og eventuel tilintetgørelse af de smittespredende arter, der måtte være tale om præcis som for nærværende.
Her har vi fra socialdemokratisk side bidt mærke i, at det af høringssvarene fra aktørerne på området også fremgår, at de vurderer, at den udgiftsforandring, der bliver på området, er en ren bagatel.
Lovforslaget rummer også en yderligere præcisering af, at Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler for, at det nu er alt autoriseret sundhedspersonale, som skal medvirke til bekæmpelsen af smitsomme sygdomme, og det er selvfølgelig også en sikring af, at netop de autoriserede i sundhedsvæsenet uden tøven så skal kunne deltage i nedkæmpning af overførbare sygdomme fra et fartøj i dansk havn.
Fra socialdemokratisk side skal vi give udtryk for, at vi kan støtte forslaget, som vi mener vil kunne være med til at bidrage til en bedre sikring af folkesundheden her i landet og også internationalt set.
I den sammenhæng er det også værd at bemærke, at det indtil nu har været yderst sjældent, at man har fundet eksempler på smitte, som har været spredt via fly eller skibe.
Jeg vil dog afslutningsvis godt lige stille et spørgsmål til ministeren i den her sammenhæng.
Jeg vil gerne have ministeren til at give udtryk for sin holdning til de kvalifikationer, som personalet, inspektørerne, skal have i Danmark fremover for at varetage den her opgave.
Vi har bidt mærke i i bilagsmaterialet, at det eksempelvis i Sverige oftest er biologer, som varetager opgaven, og det er jo langtfra det, der er lagt an til i Danmark.
I Danmark er det bl.a. fra ministeriets side blevet slået fast, at man skal vælge en meget enkel løsning på området, og det kunne være fint lige at få det uddybet her fra talerstolen i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Nej, kernen i det her er, at det offentlige sygehusvæsen kommer til at råde over en større kapacitet i suspenderingsperioden, fordi man råder over det, man hele tiden har rådet over, nemlig de 98 pct., som det store offentlige sundhedsvæsen dækker, og man kommer så til at råde over den kapacitet, som man opkøber i det private.
Det er kernen i det her.
Jeg ønsker faktisk at give de danske borgere yderligere rettigheder, og det er også derfor, jeg kan sige, at den her rettighed, som er god for borgerne, som er med til at øge produktionen, og som 180.000 danskere har været glade for, kommer tilbage.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Nu er det jo sådan en interessant frase, når man lige afskaffer en af grundpillerne i regeringens sundhedspolitik, når det handler om både at give patienterne tilbud og at afskaffe ventelister - her suspenderer man grundpillen i det - at sige, at det skyldes, at regeringen tager udgangspunkt i den enkelte borgers behov.
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår det.
Pointen er jo, at konsekvensen af regeringens politik er, at det er rigtigt, at nogle helt vilkårligt, fordi det har passet sammen med, at de har kunnet blive behandlet på et privat sygehus, har haft mulighed for at blive behandlet hurtigere, og for andre har det taget længere tid, fordi de helt vilkårligt ikke havde en lidelse, som kunne blive behandlet på et privat sygehus.
Så kernen i det, regeringen har gennemført, er en flytning af ressourcer fra det offentlige sygehusvæsen til det private sygehusvæsen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Altså, i virkeligheden er vi jo helt inde ved kernen af de forskellige opfattelser hos Enhedslisten af regeringen, af Venstre og af Konservative.
For hvor vi er på borgerens side, er Enhedslisten og hr. Per Clausen altid på en systembevarende side.
Vi ønsker altså at give borgeren en ekstra mulighed, når det offentlige system ikke leverer inden for en eller anden, ja, arbitrært fastsat tid.
Men når vi bygger nye offentlige sygehuse for 25 mia. kr., når vi har tilført det offentlige danske sygehusvæsen 18,4 mia. kr. ekstra siden 2001 - så vi nu ligger i den pæne ende af OECD - så er det jo, fordi vi vil en stadig udbygning af et bedre offentligt sygehusvæsen.
Derfor er mit svar til, at der er ventelister, som eventuelt måtte være steget, og hvor man ikke kan blive behandlet på enten et udenlandsk sygehus eller på et privathospital, at her udbygger vi også i det offentlige, for det arbejder vi hver dag på at forbedre.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Men det, der er realiteten, er vel, at på trods af det, ministeren siger nu, har vi set, at der er en række sygdomme og lidelser, hvor ventelisterne ikke er blevet afkortet i den periode, hvor man har haft det fri sygehusvalg.
Der er også nogle lidelser, hvor ventelisterne faktisk er vokset.
Er det ikke et udtryk for, at sundhedsministeren måske faktisk ser rigtigt, når han nu suspenderer det fri sygehusvalg for at bekæmpe ventelister, nemlig at med den måde, man bekæmper ventelister på, hvor man målretter det i forhold til de sygdomme, som man synes bør være dem, man håndterer først, kan man faktisk ikke bruge det frie sygehusvalg?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Det, at jeg kommer så tidligt op på talerstolen, betyder, at jeg kan konstatere, at der er fuld enighed i hele salen i forhold til mit i øvrigt kontroversielle forslag.
Nej, det var naturligvis en spøg.
Jeg takker for alle indlæggene og er glad for den brede opbakning, som gives til det her forslag, der skal erstatte de hidtidige rottecertifikater for skibe med de nye hygiejnecertifikater, som verdenssundhedsorganisationen WHO's sundhedsregulativ kræver.
Med disse ord vil jeg takke for debatten og for den positive tilkendegivelse, men skal lige meddele, at de af hr. Flemming Møller Mortensen stillede spørgsmål vil blive besvaret skriftligt til Sundhedsudvalget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-21:
Ja, det er jo behageligt for en gangs skyld at kunne være for et lovforslag, som kommer fra regeringen på det her område.
Vi stiller os positive over for det her forslag.
Jeg modtager meget ofte henvendelser fra borgere, som sidder fast i de meget stive, stramme regler, vi har på det her område.
Jeg er meget enig i den forrige ordførers indlæg, som jo altså handlede om, at der er meget, vi kan gøre, der er lang vej endnu, men ikke desto mindre er det her jo altså en tiltrængt forbedring.
Forslaget er jo reelt en lempelse af adgangen til at ansøge om opholdstilladelse og en smidiggørelse af proceduren for tildeling af forretningsvisum.
Og den mindste forbedring er jo bedre end ingenting, så Enhedslisten er meget positive over for det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-10-21:
Tak, formand, og tak for ordførerens bemærkninger.
Det, jeg hæftede mig ved, var den betænkelighed, som ordføreren i efterårsferien havde haft ved det her forslag.
Det er sådan, at vi i Dansk Folkeparti også har været meget betænkelige ved hele Schengensystemet og hele den retssikkerhed, som ligger eller måske netop ikke ligger i en række af de måder, man har valgt at bygge systemet i EU op på.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at bore lidt i, hvad det egentlig var, der så gjorde, at den betænkelighed hos Socialdemokratiet ordfører forsvandt, for når vi følger Socialdemokratiet i Europaudvalget, er det sådan, at der nok kan være betænkeligheder, men når man kommer til at skulle stemme, ophører betænkelighederne, for det er jo EU, og så må man alligevel hellere følge linjen, så må man hellere slå, kan man sige, forstanden fra og ideologien til.
Derfor er det jo interessant at vide, om det også er det, der gør sig gældende for Socialdemokratiets ordfører i den her sag, at de betænkeligheder, man har haft, har man alligevel ikke rigtig kunnet komme igennem med, fordi der er tale om en EU-retsakt, og så skal man jo bare rette ind.
Så er det det, der har gjort, at alle betænkelighederne er fordampet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-10-21:
Fru Karen Ellemann har redegjort for indholdet af lovforslaget, og det har jeg sådan set ikke nogen bemærkninger til.
Det betyder, at jeg kan have nogle mere principielle overvejelser.
Først vil jeg gerne sige, at den del af lovforslaget, som handler om, at vi skal bekæmpe forbrydelser begået mod menneskeheden, er Socialdemokratiet selvfølgelig dybt optaget af.
Der er næsten ikke noget, der er mere modbydeligt end de meget grove sager, vi ser her.
Det her handler om, at vores anklagemyndighed bedre skal kunne være med til at finde de mennesker, som har begået disse forbrydelser mod menneskeheden ved hjælp af vidner og ofre.
Det er vi fuldstændig enige i.
Jeg vil sige, at da jeg forberedte min tale til lovforslaget her - det gjorde jeg i påskeferien, og det gjorde, at jeg jo så ikke havde fået opdateret det hele, nej, det med påskeferien var vist en fortalelse, det må have været efterårsferien, som i gamle dage hed kartoffelferien - så må jeg sige, at jeg var lidt betænkelig, for en række af de høringssvar, vi havde fået her i forbindelse med retssikkerhed, plus at der var stillet en række konkrete spørgsmål, gjorde, at jeg var betænkelig.
Men nu kan jeg så se, at vi har fået et notat fra Udlændinge- og Integrationsministeriet, som viser, at man har taget nogle af de ting ud af lovforslaget, som gjorde, at der var ret mange, som var betænkelige, bl.a. - og det var nok også det, jeg selv var mest optaget af - den særlige udvisningsregel i forhold til udlændingeloven, nemlig at der er proportionalitet mellem en forbrydelse og udvisning.
Så med de forbehold og som følge af de svar, som jeg nu har set fra Integrationsministeriet, tror jeg faktisk, man har ramt en række af de ting, som gjorde os betænkelige, det synes jeg er godt.
Det sidste, jeg bare skal sige, er, at der nu også bliver mulighed for at tage fingeraftryk og personfotografier.
Jeg er lidt overrasket over, at der ikke er noget med dna her, men det kan vi jo snakke om i udvalget.
Endelig er der det, at Ellebæk kan anvendes til personer, som er varetægtsfængslet og venter på udvisning.
Det er jo sund fornuft, når det er sådan, at der er overbelægning i Københavns fængsler.
Så alt i alt, med de ændringer og de nye svar, der er i forbindelse med høringssvarene, er Socialdemokratiet positiv over for lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Nu synes jeg, at hr. Flemming Møller Mortensen fokuserer for snævert på mulighederne inden for det udvidede frie sygehusvalg.
For der bliver kun fokuseret på, at hvis man ikke bliver behandlet i det offentlige regi, bliver man behandlet i det private regi.
Der kunne jo også være patienter, der med den ret, som det udvidede frie sygehusvalg giver patienterne, for offentlige danske kroner kan komme til et udenlandsk hospital.
Og derved er det langt flere diagnoser, som kan behandles inden for rammerne af det udvidede frie valg, end hr. Flemming Møller Mortensen angiver ved kun at nævne dem, som de danske privathospitaler behandler.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-21:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede i salen - endnu, i hvert fald - skal jeg på hans vegne sige, at vi kan støtte forslaget.
Vi finder, at det er virkelig tiltrængt at få forbedringer af visumsystemet ikke mindst på forretnings- og turistområdet.
Vi hæfter os ved nogle af de rapporter og analyser, der er blevet lavet for nylig, og som viser, hvilket kæmpe potentiale Danmark går glip af i forbindelse med de her restriktive regler, vi har på området.
Vi finder samtidig, at de forslag, der er beskrevet her, ikke er tilstrækkelige, og at visumsystemet et eller andet sted er et levn fra kolonitiden og forhindrer mere end halvdelen af verdens befolkning i at besøge Danmark enten som turist eller for at besøge venner og familie, da kun nære slægtninge kan komme på besøg.
Derfor skal jeg varsle, at vi formentlig vil stille ændringsforslag eller i hvert fald komme med et betænkningsbidrag.
Men ikke desto mindre er der tale om fornuftige forbedringer, som vi kan støtte.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-21:
Tak for det.
Jeg er her på vegne af SF's integrationsordfører, fru Astrid Krag, der desværre ikke kan være til stede her, så jeg vil læse hendes tale op: L 10 er et forslag, som handler om fleksibilitet og nemmere visumadministration, og er fremsat på baggrund af et udvalgsarbejde med deltagelse af embedsmænd og repræsentanter for erhvervslivet.
Det er vigtigt for SF at undgå stive visumregler og unødige hindringer.
Det handler både om at gøre procedurerne simplere, sætte sagsbehandlingstiden ned og øge serviceniveauet.
Vi har håb om, at forhåndsgodkendelsesordningen kan bidrage her.
Vi hilser det velkommen, at der bliver indført mere fleksibilitet i forhold til karensperioden og kravet om, at der stilles økonomisk sikkerhed for personer med visum til Danmark.
Vi har haft en oplevelse af, at bestemmelserne har været for restriktive, og vi er nu glade for, at der i alles interesse bliver løst lidt mere op.
Hvad angår forhåndsgodkendelsesordningen, så er det et ønske fra erhvervslivet, og vi støtter som udgangspunkt ordningen.
Vi så den dog gerne skrevet direkte ind i lovteksten.
Derudover ønsker vi også at bruge muligheden for at se på og diskutere praksis for turistvisa, hvor vi har hørt mange historier om uhensigtsmæssigheder.
Her ser vi også gerne en opfølgning på forslagene fra visumarbejdsgruppen.
Med disse bemærkninger går SF positivt ind i og glæder sig til udvalgsarbejdet.