Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Jeg vil også gerne takke Folketingets partier for en meget positiv behandling af dette lovforslag.
Næringsbrevordningen har jo to helt klare formål: For det første skal næringsbrevordningen jo sikre, at de folk, der har et næringsbrev, rent faktisk har det fornødne kendskab til det regelsæt, der regulerer branchen, og det er søgt sikret via tilbud om et kort uddannelsesprogram og et krav om beståelse af en prøve.
Det andet hensyn er naturligvis, at såfremt en virksomhed overtræder forskellige love, skal der være mulighed for at sanktionere disse overtrædelser, således at man kan komme efter de erhvervsdrivende, der har et næringsbrev og ikke overholder gældende regler.
Lovforslaget har sådan set fire intentioner:
For det første ønsker vi at sikre, at det frakendelsessystem, der er, altså det system, der er med, at man i sidste ende kan frakende folk retten til at have et næringsbrev, virker effektivt.
Og det er bl.a. derfor, at det nu i højere grad end tidligere i lovforslaget bliver præciseret, at der skal ske en normering af, hvornår en overtrædelse bør sendes til anklagemyndigheden med henblik på at rejse en frakendelsessag.
Som jeg hørte hr. Ole Vagn Christensen, var noget af det, som Socialdemokratiet gerne vil have uddybet under udvalgsbehandlingen, også det om et effektivt frakendelsessystem, og det svarer vi naturligvis gerne på.
For det andet ønsker vi med lovforslaget jo at skabe sikkerhed for, at hvis man har næringsbrev og der skal være en sanktion, såfremt man ikke har det, skal sådan en sanktion være effektiv.
Og hvis det er, myndighederne konstaterer, at en virksomhed ikke har et næringsbrev, skal myndighederne kontakte Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, der herefter anmoder virksomheden om at bringe forholdet i orden.
Størrelsen af den bøde, som virksomheden bliver stillet i udsigt, såfremt forholdet ikke bringes i orden, er i praksis på omkring 10.000 kr., og det er efter min opfattelse en mærkbar bøde.
For det tredje, og det var hr. Karsten Hønge også inde på i sin ordførertale for Socialistisk Folkeparti, er det også meget, meget væsentligt, at der sker kontrol.
Når man laver et system, hvor man i sidste ende ønsker at kunne sanktionere virksomheder, der ikke overholder reglerne, skal der naturligvis også være et effektivt kontrolsystem.
Og der lægger vi jo i lovforslaget op til, at der sker en forbedring af muligheden for at udveksle oplysninger mellem de tilsynsførende myndigheder og Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og det er jo netop med henblik på at sikre en risikobaseret kontrol, og det er, som hr. Morten Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre også fremhævede, en klog måde at udføre kontrollen på.
Endelig er der for det fjerde
tale om en forenkling med dette lovforslag.
Det var også noget, som fru Colette L. Brix på vegne af Dansk Folkeparti nævnte i sin ordførertale, nemlig princippet om, at i stedet for at have tre næringsbreve bliver det hele nu samlet i et næringsbrev.
Dermed undgår man en masse bureaukrati og bøvl, og det er med til at forenkle reglerne.
Så alt i alt handler det om at sikre et effektivt frakendelsessystem, sørge for, at sanktionen er mærkbar, såfremt man ikke har næringsbrev, sørge for, at der er en risikobaseret kontrol, og endelig, at det er en forenkling for erhvervslivet.
Jeg takker for de positive bemærkninger, der er kommet her under førstebehandlingen.
Vi besvarer gerne de spørgsmål, der måtte komme under udvalgsbehandlingen, så der kan komme klarhed over de forbedringer, der ligger i lovforslaget.