runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-08:
Jeg tror, at der er en usynlig berlinmur mellem mig og ministeren, for ministeren svarer på ting, jeg ikke spørger om, og svarer ikke på det, jeg rent faktisk spørger om.
Det, jeg kan forstå, er, at man ikke vil kommentere de konkrete svar, man har givet; man vil ikke komme med konkrete eksempler fra et eneste ministerium, ikke engang fra sit eget, og heller ikke fra den lange række af andre ministerier, som justitsministeren jo ellers havde påstået man havde eksempler fra.
Vi kan ikke få de andre ministre herned – det må de åbenbart ikke for justitsministeren – de ville sikkert gerne, men det må de så ikke.
Vi kan ikke få nogen svar, og man svarer i øst, når der bliver spurgt i vest.
Vi diskuterer noget af det mest grundlæggende i at være et demokratisk land.
På SF's landsmøde har de lige markeret, at de er enige med Liberal Alliance og andre partier.
Ministeren nægter at svare.
Jeg synes, det er underligt, men jeg vil give ministeren en sidste chance: Er der konkrete eksempler på, at den nugældende offentlighedslov har givet konkrete problemer i konkrete ministerier – gerne eksempler fra andre ministerier end Justitsministeriet, tak.
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Det, der er hensigten med den nuværende lov, er jo, at åbenheden bliver udbygget i den offentlige forvaltning.
Dengang Offentlighedskommissionen blev nedsat, var det en del af formålet, samtidig med at man selvfølgelig skulle indrette offentlighedsloven efter den udvikling, der havde været i centraladministrationen gennem de seneste år.
Det var det, der var opgaven; det er det, der er sket.
Derfor ligger der nu et lovforslag til behandling i Folketinget, som på en række områder udbygger åbenheden, styrker offentlighedens muligheder for indsigt i den offentlige forvaltning.
Så er det jo rigtigt nok, og det er der jo ikke nogen der har lagt skjul på, at der så er enkelte områder, hvor der også sker indskrænkninger.
Det er vel at mærke et lovforslag, som klart understreger, at de så at sige paragraffer, der har været til diskussion, skal fortolkes snævert og restriktivt, således at det her ikke så at sige bliver en blankocheck til mere lukkethed, som jeg forstår at spørgeren, hr. Simon Emil Ammitzbøll, forsøger at antyde.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-08:
Det betyder, at regeringen ikke har nogen ideologisk modstand mod en finansiel transaktionsafgift, at vores bekymringer alene er af økonomisk og praktisk karakter.
Og hvis der kan findes robuste løsninger på de væsentlige udfordringer, der er ved at indføre en finansiel transaktionsafgift, er vi åbne over for at genoverveje positionen.
Jacob Jensen (V), 2013-05-08:
Den del havde jeg forstået, for det var sådan set præcis det samme, som ministeren ordret svarede i sit andet svar.
Men når jeg spørger mere specifikt om, hvad det betyder, synes jeg også, at det i hvert fald ville klæde ministeren, om han så ville prøve at uddybe sit svar.
Hvad betyder det, når regeringen nu siger, at man er klar til at genoverveje sin position i det her spørgsmål, hvis der kan findes såkaldte robuste løsninger?
Betyder det, at regeringen dermed rykker sig i retning af det, SF's landsmøde vedtog, nemlig at man som SF i Europa-Parlamentet gerne ser, at der bliver indført en finansskat på EU-niveau, mens regeringen for nærværende, en regering, som SF jo som bekendt sidder i, er imod en sådan transaktionsskat kun på EU-niveau?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Tak, men udviklingsministeren svarer altså sådan set ikke på det, der er sagens kerne, nemlig at regeringen gik til valg på, at man ville øge udviklingsbistanden.
Det gør man så, det er et af de få steder, hvor vi ikke har oplevet løftebrud, og det må man jo så i sit stille sind kvittere for.
Men med alle de penge, man giver til udviklingsbistand, kommer vi til at stå i en situation her i 2013, hvor alle pengene kommer til at gå til indkvartering af asylansøgere i Danmark og ikke til at bekæmpe fattigdom i Afrika og en række asiatiske eller sydamerikanske lande.
Rent faktisk kommer vi med stor sandsynlighed til at stå i en situation, hvor man må tage penge fra fattigdomsbekæmpelse i nogle af verdens fattigste lande og bruge dem til indkvartering af asylansøgere i Danmark.
Og det er sådan set bare en anerkendelse af den dobbeltmoral, som jeg savner fra regeringen og udviklingsministerens side – eller i hvert fald en ærgrelse over, at det er sådan.
Christian Friis Bach (RV), 2013-05-08:
Den stigning, der er, skyldes ikke lempelser i asylreglerne.
Den skyldes en øget tilstrømning, ikke mindst på grund af de fortsatte konflikter i Syrien, Somalia og Afghanistan.
Det er derfor, flere mennesker er søgt mod Danmark, og det er primært derfor, udgifterne er steget.
Den anden grund er, at vi har valgt at sikre, at de kan bo uden for centrene og arbejde og dermed få kompetence og viden, som de kan bringe med sig hjem igen.
Så det handler om at behandle flygtninge ordentligt, ligegyldigt hvor de er, og det er en del af det, der finansieres med den danske udviklingsbistand, nemlig at sikre flygtninge ordentlige forhold.
Om det er i flygtningelejrene uden for Syrien, eller om det er i asylcentrene i Danmark, så er det et princip, vi står ved.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Det, vi blot kritiserer, er, at regeringen siger, at det er penge, der går til – det fortæller man jo danskerne – at bekæmpe fattigdom i udviklingslandene, og at nu går der yderligere 600 mio. kr. til det, når sandheden er, at langt størstedelen af de 600 mio. kr. går til at huse asylansøgere i Danmark, som følge af at man har lempet på vilkårene og kriterierne for at søge om asyl.
Det synes vi sådan set bare er dobbeltmoralsk, og vi synes, det skulle være en dobbeltmoral, som regeringen anerkendte.
Men det, jeg godt vil spørge udviklingsministeren om, er, om udviklingsministeren ikke er bange for, at vi kommer til at stå i den situation her i 2013 – hvor der fortsætter med at komme asylansøgere ind, 1.000 mere i 2013 end i 2012 – at de 600 mio. kr., regeringen har givet til udviklingsbistand, alle går til indkvartering af asylansøgere, og at man faktisk må tage penge fra den fattigdomsorienterede bistand til asylansøgere i Danmark.
Christian Friis Bach (RV), 2013-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig sige det sådan, at den store stigning i udgifterne til flygtningemodtagelse jo fandt sted fra 2008 til 2011 under den forrige regering, VK-regeringen.
Det var der, den store stigning skete.
Regeringen har jo øget udviklingsbistanden med godt 600 mio. kr., og hvis ikke det var sket, kan man sige, at trækket på udviklingsbistanden fra de stigende flygtningestrømme og flygtningeudgifter havde været endnu større, hvilket havde været tilfældet, hvis den tidligere regering var fortsat. Vi har som sagt gjort det, at vi har øget udviklingsbistanden i kroner, og vi har samtidig prøvet at skabe en disciplin og en klarhed ved at opdele udviklingsbistanden i to rammer, den globale ramme, hvorfra flygtningemodtagelsen finansieres, og den fattigdomsorienterede ramme, så vi beskytter den del af udviklingssamarbejdet, den bistand, der går til de fattigste lande og til at bekæmpe fattigdom.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Spørgsmålet er jo stillet, fordi jeg bl.a. også tidligere har spurgt om, hvor stor en andel af udgifterne til asylansøgere der bliver finansieret over udviklingsbistanden, og det er jo en voksende andel, som ministeren også bekræfter.
Man var faktisk i 2012 oppe på en lille milliard kroner.
Og i 2013 regner man med at man kommer op på over 1 mia. kr.
Og hvis det sådan historisk skal sammenlignes, skal vi faktisk helt tilbage til Poul Nyrup Rasmussens regeringstid før valget i 2001, før man når op på det samme rekordhøje niveau.
Det, jeg godt vil bede udviklingsministeren forholde sig til, er, om ministeren ikke synes, det kan være lidt dobbeltmoralsk.
Den regering, ministeren er en del af, er gået til valg på at give flere penge til udviklingsbistand.
Så er det rigtigt nok, at det, man opgør som udviklingsbistand, er stigende, men en stor del af de penge går i virkeligheden til at huse asylansøgere i Danmark i stedet for at hjælpe til at bekæmpe fattigdom i udviklingslandene.
Kan ministeren ikke se den dobbeltmoral i regeringens politik?
Christian Friis Bach (RV), 2013-05-08:
Tak for det.
I tråd med de internationale retningslinjer bliver en del af udgifterne til flygtningemodtagelse finansieret over udviklingsbistanden.
De udgifter er naturligvis tæt forbundet med flygtningestrømmen til Danmark, og her har der de sidste år været en stigning i niveauet.
Det kan vi selvfølgelig ærgre os over, det afspejler en verden, hvor der stadig er krig og konflikter og udfordringer mange steder, ikke mindst konflikten i Syrien, som er eskaleret voldsomt.
1 million mennesker er drevet på flugt, og nogle af dem bevæger sig mod Europa og Danmark.
Her tager Danmark et ansvar.
Og herfra stammer en del af stigningen i flygtningeudgifterne.
Vi har jo forsøgt at sikre øget åbenhed på området og også en øget disciplin, kan man sige, ved at opdele udviklingsbistanden i en fattigdomsorienteret ramme og en global ramme.
Den del, der går til flygtningemodtagelse, er den globale ramme.
Dermed har vi brudt med den tidligere uklare praksis; nu er der klarhed over, hvilken del der går til fattigdomsbekæmpelse, og hvilken del der går til andre formål.
Og på trods af den stigende flygtningetilstrømning og beslutningen om, at de kan bo og arbejde uden for centrene, er vi lykkedes med at fastholde den fattigdomsorienterede del af udviklingsbistanden.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-08:
Det skal forstås præcis som jeg sagde: Hvis der kan findes robuste løsninger på de udfordringer, der er, er vi åbne over for at genoverveje vores position.
Det er, hvad det betyder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-08:
Jeg kunne forstå, at formanden før irettesatte en spørger, der spurgte om noget andet end det, der var fortrykt.
Man kan jo så undre sig over, at der ikke bliver svaret på det, der bliver spurgt om, og som er sendt på forhånd.
Jeg interesserer mig i disse spørgsmål ikke for ministerens lovforslag, jeg interesserer mig for den nugældende lovgivning og konkrete eksempler.
Hvis ikke det var, fordi det var så sørgeligt, ville det jo være morsomt at høre på ministerens svar.
Jeg bad om konkrete eksempler.
Ministeren kom jo egentlig med nogle i går.
Der fik vi jo svar fra Justitsministeriet, der viste, at afgørende dele af det, der førte til Skattekommissionen, Farumsagen og balladen omkring tuneserloven, aldrig var kommet frem uden offentlighedsloven.
Så det er ikke det, der er problemet.
Det eneste konkrete, vi ved om den nugældende lov, er, at man med den sørger for at få skandalerne frem.
Så vil jeg endnu en gang appellere til justitsministeren om at prøve at besvare de spørgsmål, der bliver stillet, og ikke selv fremtrylle nogen fra egen hjerne.
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Hverken den betænkning, der ligger fra Offentlighedskommissionen med Folketingets tidligere ombudsmand i spidsen, som det har taget 7 år at udarbejde, eller det lovforslag, som regeringen har fremsat, bygger på konkrete eksempler.
Nej, derfor kommer jeg ikke med konkrete eksempler her i dag.
Det her handler om, at det lovforslag, som regeringen har fremsat, bygger på en række hensyn til, hvordan vi kan sikre, at det, der står i lovforslagets § 1, nemlig at vi sikrer åbenhed hos myndighederne, fastholdes og også i visse tilfælde med lovforslaget udbygges.
Hr. Karsten Lauritzen kan altså starte med at glæde sig nu, og ja, det bliver så en god dag for hr. Karsten Lauritzen.
For det, som regeringen her har iværksat, er noget, som, må man forstå, hr. Karsten Lauritzen har kæmpet for i mange år under den tidligere regering.
For regeringen er det jo vigtigt, hvis vi laver den her ordning, hvor det bliver smidigere og nemmere eksempelvis at få ombyttet sit kørekort, at de, den bliver lavet for, også er folk, der har lidt forstand på eksempelvis at køre en bil, at det er folk, som forstår at gebærde sig i trafikken.
Og derfor skal det være sammenlignelige lande, hvor man ser på, hvordan færdselssikkerhedsniveauet er i Danmark og i det land, de kommer fra.
Vi kan alle sammen temmelig sikkert tænke os til en hel række lande, hvor det ikke er tilfældet, og vi kan helt sikkert også tænke os til lande, hvor vi alle sammen har været på besøg, og hvor det færdselssikkerhedsmæssige niveau er sammenligneligt.
Så jeg tror, jeg vil berolige hr. Karsten Lauritzen med, at det er godt, at der er kommet en ny regering, og at det, hr. Karsten Lauritzen har kæmpet for i flere år, nu ser ud til at blive til virkelighed.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Lad os nu se, om der sker noget, for justitsministeren vil jo ikke sige, at han betragter USA og Danmark som sammenlignelige på det her område, og det er jo den diskussion, man tidligere har haft.
Man mente jo ikke, at man kunne sammenligne det at have kørekort i USA med at have kørekort i Danmark, for i USA får de det allerede som 16-årige.
Så jeg må sige til justitsministeren, at når det er blevet gennemført og blevet muligt for en amerikaner at få byttet et kørekort uden at skulle op til en orienterende køreprøve, vil jeg hjertens gerne rose justitsministeren i varme og brede vendinger.
Men indtil da må jeg faktisk sige, at jeg med ministerens seneste besvarelse forholder mig en lillebitte smule skeptisk.
Bruger man den kattelem, som ministeren åbner op for?
Det håber jeg selvfølgelig ikke er tilfældet, for det er ret vigtigt for folk, der kommer, bl.a. fra USA, men også fra andre lande, højtuddannet arbejdskraft, der arbejder i Danmark, og som ikke helt kan forstå, at de har kørt i 20 år i USA, og så skal de pludselig op til en ny orienterende køreprøve og en teoriprøve i Danmark.
Derfor vil jeg sige, at jeg vil rose ministeren, når det er gennemført til efteråret – det vil jeg holde ministeren op på.
Ellers vil jeg sige tak for svaret.
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Som sagt er det noget, vi meget seriøst og grundigt overvejer lige i overblikket, hvilket hr. Karsten Lauritzen også kan høre.
Det centrale er jo, at vi skal sikre, at der, selv om vi laver sådan en ordning, stadig væk er et højt færdselssikkerhedsniveau i Danmark.
Derfor er det sådan, at hvis der er tale om en person fra et land, hvor det generelle færdselssikkerhedsniveau er sammenligneligt med Danmark, kan vedkommende komme med i den her ordning.
Det synes jeg er det centrale.
Hvilke lande det så kommer til at have virkning for, kommer jo ud af det arbejde, som regeringen har igangsat nu.
Men jeg er som sagt glad for, at hr. Karsten Lauritzen nu honorer og anerkender, at der, efter at den nye regering er kommet til, sker noget på dette område.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Der er ikke ret meget at rose regeringen eller justitsministeren for, men når der endelig er en sag, skal det så sandelig ikke skorte på rosen, og derfor vil jeg som sagt gerne kvittere, hvis det viser sig, at justitsministeren får løst denne sag. Der har sådan set ikke været tale om manglende politisk vilje i den tidligere regering; jeg tror, der er opstået nogle andre tekniske forhindringer i Justitsministeriet eller andre steder, og det kan man undre sig over.
Men vi er sådan set ikke optaget af det, men blot af at få sagen løst.
Det, der bekymrer mig en smule i justitsministerens svar, er, at justitsministeren taler om sammenlignelige lande.
Altså, problemet med USA er jo, at man der kan få kørekort, når man fylder 16 år, og det har været et problem hidtil.
Derfor vil jeg sådan set
Når ministeren siger, at det er regeringens holdning, at man skal gøre noget ved det her, kan ministeren så også bekræfte, at det er regeringens holdning, at man skal gøre det muligt for amerikanere at ombytte deres kørekort uden prøve?
Og mener ministeren, at der er sammenlignelige forhold i USA og Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Først vil jeg gerne takke hr. Karsten Lauritzen for at vise vel dagens mest tydelige og indirekte glæde over, at vi rent faktisk har fået nye regering.
Det er udmærket.
Jeg forstår spørgsmålet således, at hr. Karsten Lauritzen udmærket godt forstod, hvad det var, jeg læste op, så derfor læser jeg bare lige op igen: Hvis der er tale om en person fra et land, hvor det generelle færdselssikkerhedsniveau er sammenligneligt med det danske, er vi også åbne over for en ordning for ombytning uden den nuværende kontrollerende køreprøve.
Så svaret på spørgsmålet er ja.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-08:
Det kan jo lyde som en lille sag, men spørgsmålet er jo stillet, fordi det sådan set er noget, der har kørt i en længere årrække, og jeg skal da skynde mig at sige, at det ærgrer mig noget, at den tidligere regering ikke nåede at få løst problemet.
Jeg har ved gentagne lejligheder forsøgt at skubbe til forskellige justitsministre for at få løst den her sag, og det er dejligt, at der hele tiden er sket noget, så man forhåbentlig nu kan få sagen i hus.
Det er jo nævnt i det vækstudspil, som regeringen kom med, og jeg har også forstået, at det er noget, man som følge af den aftale, der så er indgået, vil gå videre med.
Og det bekræfter justitsministeren, så nu vil jeg da gerne kvittere for det.
Det er faktisk et ganske alvorligt problem, bl.a. for de amerikanere, som kommer til Danmark for at arbejde.
Hvis man kommer som turist, kan man få lov til at køre rundt i op til ½ år, men hvis man kommer for at arbejde, skal man bestå en teoriprøve inden for ganske kort tid.
Det nye er så, at man nu kan tage teoriprøven på engelsk, tidligere var det kun på dansk, og man kan undre sig lidt over, hvorfor man i det hele taget skal det, for hvis man kommer fra Rusland, bytter vi bare lige over.
Jeg tror sådan set, at man er bedre end gennemsnittet til at køre bil, hvis man kommer fra USA, end hvis man kommer fra Rusland, hvis jeg skal være helt ærlig.
Så jeg er da glad for, at der er bevægelse i det her, og takker for justitsministerens tilsagn om, at man fremsætter noget til efteråret.
Men jeg vil godt stille justitsministeren et spørgsmål om den del, der handler om en politisk holdning til det her med ombytning.
Forestiller justitsministeren sig, at det vil være muligt for f.eks. amerikanere reelt at ombytte, uden at de skal op til en køre- og teoriprøve?
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet handler om muligheden for at ombytte et kørekort udstedt i et land uden for EU/EØS til et dansk kørekort.
Der spørges nærmere til, om det fortsat er regeringens holdning, at reglerne for ombytning af kørekort skal være så smidige som muligt og fuldt ud konkurrencedygtige med reglerne i vores nabolande.
Det korte svar på spørgsmålet er: Ja.
Det mener regeringen stadig.
Hvis jeg skal prøve at udbygge det lidt, vil mit uddybende svar være, at vi lige nu i Justitsministeriet arbejder på at opstille de nærmere kriterier for en ny og mere lempelig ordning med hensyn til kravene om ombytning af kørekort, naturligvis under fortsat iagttagelse af behovet for høj færdselssikkerhed i Danmark og behovet for at bekæmpe misbrug af adgangen til ombytning under anvendelse af falske, udenlandske dokumenter.
Med inspiration fra reglerne i Sverige overvejer vi bl.a. at udvide de nuværende 90 dage, altså 90-dagesfristen for ombytning, til f.eks. 6 måneder eller måske et helt år.
De udlændinge, der alene forventes at have et korterevarende ophold i Danmark, vil jo så dermed helt blive fritaget for kravet om ombytning.
Samtidig får de udlændinge, der forventer at opholde sig i Danmark i længere tid, forlænget fristen for så at sige at få bragt papirerne i orden.
Hvis der er tale om en person fra et land, hvor det generelle færdselssikkerhedsniveau er sammenligneligt med det danske, er vi også åbne over for en ordning for ombytning uden den så at sige nuværende kontrollerende køreprøve.
Ansøgeren bør dog have opnået en vis føreranciennitet og vil derved som udgangspunkt jo kunne anses for at have tilstrækkelig praktisk køreerfaring, og ansøgeren bør dokumentere, at han eller hun ikke i de sidste 5 år har været frakendt førerretten.
Så som sagt er vi nu ved at overveje en ny og mere lempelig ordning, og det er min forventning, at den nye ordning vil være klar til efteråret.
Christian Friis Bach (RV), 2013-05-08:
Jeg kan konstatere, at det, der skete under VK-regeringen, var et markant fald i den samlede udviklingsbistand og en markant udhuling af den del af udviklingsbistanden, der så var tilbage.
Der har regeringen gjort det modsatte.
Vi har øget det samlede udviklingssamarbejde, og vi har skabt disciplin, så vi netop beskytter den del af udviklingsbistanden, der går til at bekæmpe fattigdom.
Det er en markant anderledes profil og politik, og det er det, regeringen står for.
Hvis ikke vi havde øget udviklingsbistanden, havde trækket som følge af flygtningeudgifterne, som var kommet alligevel på grund af de stigende flygtningestrømme, været endnu mere markant.
Derfor går der flere penge til verdens fattige lande som følge af regeringens politik.
Og vi har skabt disciplin og klarhed over, hvordan pengene anvendes, ved at opdele udviklingssamarbejdet i de to rammer.
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Jeg er blevet spurgt om, om jeg er enig med Det Radikale Venstre i, at vi her i landet skal give opholdstilladelse til potentielle terrorister.
Nu må jeg sige, at jeg ikke er bekendt med, hvornår eller i hvilken sammenhæng Radikale Venstre skulle have udtalt noget sådant, og jeg er altså heller ikke klar over, hvad der ligger i udtrykket potentielle terrorister.
Så jeg har derfor meget vanskeligt ved at besvare spørgsmålet.
Hvis spørgeren imidlertid måtte tænke på udlændinge på såkaldt tålt ophold, er det min klare holdning, at den type udlændinge er uønskede her i landet, og de skal derfor ikke have opholdstilladelse.
Tak for ordet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-08:
Nu kan man jo godt blive lidt forvirret, fordi ministeren prøvede at referere mit spørgsmål som et helt andet spørgsmål end det, der står i det, og svarede så i øvrigt på det, han selv fandt på.
Så der blev faktisk overhovedet ikke svaret på spørgsmålet.
Jeg er overhovedet ikke interesseret i det forslag til offentlighedslov.
Det har jeg ikke stillet spørgsmål om.
Det beklager jeg meget, men det har jeg ikke.
Jeg har gjort det en masse andre gange, hvor ministeren heller ikke har svaret, men det er så en anden sag.
Det, jeg har stillet spørgsmål om, er, om ministeren vil nævne konkrete eksempler på, at den gældende lov – og ikke noget lovforslag – om offentlighed i forvaltningen ikke i tilstrækkelig grad har givet ministeren et fortroligt rum i arbejdet som minister.
Eksempler!
Det er justitsministeren i en nøddeskal.
Men jeg har fået at vide af Justitsministeriet, at ministeren ikke alene vil svare på dette spørgsmål, men også på en lang række andre spørgsmål i dag, nemlig hvilke konkrete eksempler som økonomi- og indenrigsministeren har oplevet i Økonomi- og Indenrigsministeriet, hvilke konkrete eksempler erhvervs- og vækstministeren har oplevet i Erhvervs- og Vækstministeriet, hvilke konkrete eksempler finansministeren har oplevet i Finansministeriet, hvilke konkrete eksempler ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser har oplevet i sit ministerium, hvilke konkrete eksempler skatteministeren har oplevet i Skatteministeriet, hvilke konkrete eksempler kulturministeren har oplevet i Kulturministeriet, hvilke konkrete eksempler transportministeren har oplevet i Transportministeriet, hvilke konkrete eksempler beskæftigelsesministeren har oplevet i Beskæftigelsesministeriet, hvilke konkrete eksempler socialministeren har oplevet i Socialministeriet, hvilke konkrete eksempler fødevareministeren har oplevet i Fødevareministeriet, hvilke konkrete eksempler handels- og investeringsministeren har oplevet i sit ministerium, hvilke konkrete eksempler europaministeren har oplevet i sit ministerium, hvilke konkrete eksempler ministeren for ligestilling og kirke har oplevet i sit ministerium, og endelig hvilke konkrete eksempler ministeren for udviklingsbistand har oplevet i sit ministerium.
Det har Justitsministeriet påstået at justitsministeren ville komme og svare på i dag.
Kan vi få eksempler fra bare tre ministerier, der ikke er Justitsministeriet?