Jesper Petersen (SF), 2010-02-02:
Finanskrisen har vist, at den ekstreme liberalisering af det finansielle marked fører verden direkte i ulykke.
Margaret Thatcher og Ronald Reagan satte med opbakning fra verdens store banker og koncerner skub i en kapitalisme uden tøjler på det finansielle marked i starten af 1980'erne.
Det gav mere magt til koncerner og banker, og risikoen for kollaps blev lagt hos almindelige borgere.
Konsekvensen af det har vi alle fået at føle i de sidste år
: Finanskrisen, der bundede i boligbobler og uregulerede finansmarkeder, blev til en økonomisk krise med fyringer, konkurser, tvangsauktioner, offentlig gæld, skrantende banker og mistede pensionsformuer til følge.
Bankerne og finansverdenen skal simpelt hen underlægges en skrappere regulering end i dag, og en Tobinskat som den, vi skal diskutere, vil være et godt skridt på vejen.
Pointen med en lille afgift i promillestørrelse på finansielle transaktioner er, at en sådan afgift bremser den kortsigtede spekulation, som giver større risici i markedet, og som er en trussel for især i forvejen udsatte landes økonomier og økonomiske selvstændighed, hvorimod langsigtede investeringer, investeringer i den realøkonomiske sektor, ikke vil blive påvirkede af sådan en lille, marginal afgift.
BIS, Bank of International Settlements, lavede i 2007 en rapport, som viser, at den daglige omsætning på de internationale valutamarkeder er på 3.200 mia. dollar, en stigning på 72 pct. bare siden 2004, og det er rent finansielle transaktioner, der fylder; kun 17 pct. var ikkefinansielle kunder og relaterede til den direkte økonomi.
En Tobinskat skal altså bremse den kortsigtede spekulation og skabe et mere sikkert finansielt system, og provenuet kan så bruges delvis af en international fond, delvis af landene selv, f.eks. til klimatiltag, som det er påpeget, men også til alle mulige andre ting: Udvikling i fattige lande, investeringer i ny teknologi og forskning kunne der være brug for her.
Forslaget lægger sig mere konkret fast på, hvad pengene skal bruges til, end hvad vi lige er opsat på at skulle gøre her.
Jeg synes ikke, at det er det, der er afgørende i forslaget.
I sig selv vil det skabe et mere sikkert system, og hvad der så skal til for at få det gennemført, hvis nogle lande kun vil gøre det, hvis de har en eller anden form for indflydelse på provenuet, er ikke det, der er så afgørende.
Det vigtige er at få systemet.
Og det afgørende og indlysende er, at det selvfølgelig skal være en international skat, som skal dække alle de vigtigste markeder, de største markeder.
For SF er det vigtigt, at ønsket med en Tobinskat ikke er at opnå et så højt provenu som muligt, men at opnå et mere velfungerende og stabilt internationalt system, og derfor skal satsen også sættes derefter, den skal være meget lav.
Og dermed vil sådan en skat ramme kortsigtede spekulationer, altså ikke de langsigtede investeringer, og det vil være til gavn for ulandene.
De er i dag nødt til at opbygge langt større valutareserver, end de ellers ville være, for at beskytte deres valuta og økonomi – penge, der i stedet for at være en valutareserve kunne have været brugt langt bedre til at udvikle deres lande med.
Vi kan jo høre i dag, at ideen om en sådan skat ikke bliver modtaget med begejstring af regeringen i Danmark, ligesom den i det hele taget har været noget fodslæbende i forhold til at gøre noget for at undgå, at vi kommer i nye finanskriser fremover.
Men selv en konservativ præsident som Sarkozy i Frankrig og Storbritanniens premierminister Gordon Brown støtter nu, at der skal laves sådan en international skat på finansielle transaktioner – selv Gordon Brown fra England, hvor de altså har en meget stor finansiel sektor og tjener mange penge på det.
Hvis det var så stor en katastrofe for dem, ville en mand som Gordon Brown vel ikke foreslå det.
Regeringen bør i internationale sammenhænge gøre mere i kampen mod skattely, end den gør i dag, og få nye regnskabsstandarder, så der bliver større åbenhed om de store virksomheders placering af midler, for at dæmme op for skattesnyd, og den burde også gøre mere for at få indført en Tobinskat som den, der er på bordet nu.
Enhedslistens forslag er ikke specielt detaljeret eller gennemarbejdet i sin beskrivelse af, hvordan en Tobinskat skal fungere.
Vi tror, der er behov for at kigge endnu mere detaljeret på ideen, og måske skulle vi i fællesskab arrangere en høring her i Folketinget med input bl.a. fra den franske regering og den britiske regering, men vi er gennemgående positive over for forslaget og synes, det er værd at arbejde videre med, og ikke mindst at det på internationalt niveau er værd at arbejde videre med, få det undersøgt, så det forhåbentlig kan sættes i værk en dag.