runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Betyder det helt konkret, at Venstre foreslår, at man løbende kigger på det og hvert år evaluerer de pågældende ngo'er og så derefter siger, om de skal gå 5 mio. kr. op eller 5 mio. kr. ned, alt efter hvad de går og laver?
Og mener ordføreren ikke, at det vil skabe en vis usikkerhed for det arbejde, ngo'erne laver ude i den virkelige verden, skulle jeg til at sige, men i hvert fald i udviklingslandene, hvor der ofte er tale om langsigtet udviklingsarbejde?
Vi er ikke så vanvittig uenige med ordføreren i, at man godt kan kigge på den effektivitet og kvalitet, som ngo'erne har, og så sige, at man løbende skal evaluere det.
At gøre det år for år mener jeg er en smule hasarderet, men på sigt kunne man måske sige hvert femte eller tiende år.
Og det fornemmer jeg at ordføreren måske kan erklære sig enig i.
Er det et udtryk for den her kvalitet?
Er det ordførerens mening, at grunden til, at visse organisationer har fået mere i forhold til deres ramme, er, at det arbejde, de leverer i marken, er af god kvalitet, og at grunden til, at andre organisationer ikke har fået mere i forhold til deres ramme, men har stået stille på trods af en prisudvikling, er, at de laver et dårligt stykke arbejde, og at det er evalueringerne, der viser det?
Vil ordføreren mene det?
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Hvis jeg skal svare på fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål, vil jeg gerne som i mit svar til hr. Jeppe Kofod sige, at hvis man nu læser det svar, som udviklingsministeren har givet Udenrigsudvalget, vil man se, at der er givet betydelig mere - altså at der er sket en stigning både i procent og i beløb - og man vil selvfølgelig også se, at der er sket en prioritering inden for den ramme.
Og hvad der præcist ligger bag ved den prioritering, som efter mine oplysninger primært kommer fra Udenrigsministeriet og fra udviklingsministeren, er jeg ikke inde i.
Men jeg kan bare se, og det er det, jeg hæfter mig ved, at der ikke er sket nogen fastfrysning af bistanden, som ellers påstået i beslutningsforslaget, og derfor kan vi i Venstre selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Tak for, synes jeg, de rigtige ord om ngo'ernes rolle og betydning i forhold til dansk bistand.
Det glæder mig, at ordføreren ser sådan på det.
Nu håber jeg, at ordføreren også har læst forslaget, for
det, der jo er så mærkværdigt ved den beslutning, som regeringen tog i 2002, er, at man ikke pristalsregulerer nogle få bestemte rammeorganisationer og ngo'er, mens andre bliver pristalsreguleret.
Synes hr. Karsten Lauritzen ikke, at det er lidt mærkeligt, at man for nogle bestemte ngo'er ikke skal pristalsregulere?
Her taler vi ikke om en automatisk stigning; vi taler bare om, at man følger prisudviklingen i samfundet, og at et beløb, der er givet i tilskud det ene år, selvfølgelig skal pristalsreguleres for at være det samme beløb det næste år.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
For Venstre er målet med udviklingsbistand helt klart: Vi skal have mest mulig bistand for pengene til gavn for verdens fattigste.
I det relief er de danske ngo'er faktisk rigtig gode til at give udviklingsbistand.
De danske ngo'er udfører godt udviklingsarbejde, samtidig med at de har meget lave administrationsomkostninger, når man sammenligner med de multilaterale organisationer.
De danske ngo'er bruger maksimalt mellem 5 og 7 pct. af midlerne fra Udenrigsministeriet på administration.
Til sammenligning bruger mange af de store multilaterale organisationer, herunder FN-organisationer som UNICEF og WTO, nogle gange mellem 20 og 30 pct. på administration.
Sammenlignet med multilaterale organisationer er de danske ngo'er altså rigtig gode til at give effektiv bistand.
Venstre vil derfor gerne være med til at overveje, især set i lyset af den nye ngo-strategi, at give mere støtte til de danske effektive ngo'er frem for de store multilaterale organisationer.
Vi skal have mest mulig bistand for pengene, og vi skal have bistand, der passer ind i de prioriteter, som regeringen og Folketinget er blevet enige om.
For Venstre er kernen at få udviklingen i gang i den fattigste del af verden, uanset hvem der udfører den.
Derfor mener Venstre principielt ikke, at organisationer automatisk skal have en bestemt økonomisk ramme hvert år - hverken ngo'er eller de multilaterale organisationer.
Vi mener, at vi i stedet hvert år faktisk bør foretage en justering, hvor man lægger vægt på de prioriteter, som regeringen og Folketinget har, og har vægt på, hvem der giver effektiv bistand.
Venstre støtter derfor ikke beslutningsforslaget om, at støtten til ngo'er automatisk stiger i takt med stigningen i den bilaterale bistand og den almindelige prisudvikling, men vi er som sagt meget åbne over for en diskussion om, hvorvidt de effektive danske ngo'er skal have en forhøjet ramme set i lyset af den nye strategi for ngo-samfund.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-27:
I Det Radikale Venstre går vi jo ind for ytringsfrihed og for retssikkerhed.
Og jeg synes sådan set, når vi taler om demokrati, at det på mange måder er to sider af samme sag, altså ikke ytringsfrihed, ikke retssikkerhed, men derimod både-og, nemlig ytringsfrihed og retssikkerhed.
Der må vi jo sige, at der i de seneste uger har været en diskussion om, hvorvidt nogle af de regler, der er blevet indført af det her Folketing, er gået på kompromis med den retssikkerhed, som vi ellers normalt bryster os af at der er, og det gælder jo ikke kun de diskussioner, der har været i forrige uge, men også de diskussioner, der har været tidligere i forbindelse med brugen af administrative udvisninger.
Derfor er det, at jeg synes, det i dag kunne være rart at høre integrationsministeren, som jo er en del af det her system, forstået på den måde at en væsentlig del af sagsbehandlingen i forbindelse med at benytte sig af administrative udvisninger netop ligger hos integrationsministeren, om integrationsministeren på baggrund af de erfaringer, der nu er oparbejdet, så har gjort sig nogle tanker om, hvorvidt der er retssikkerhedsmæssige problemer i, at netop et så indgribende tiltag som en udvisning ikke kan domstolsprøves i forbindelse med de her PET-sager.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-27:
Det er, fordi ordførerens svar undrer mig lidt.
For som jeg hører ordføreren, må konsekvensen af argumentet være, at så kan man lige så godt skære yderligere i bistanden i forhold til de her rammeorganisationer, som beslutningsforslaget omhandler.
Altså, ordføreren står og argumenterer for, at der ikke skal være nogen automatik i bevillingerne, og at der ikke skal være nogen automatisk opdrift i noget.
Hvis det er udtryk for en prioritering, må spørgsmålet være: Hvorfor så en fastfrysning?
Hvorfor så ikke skære i bevillingerne, hvis det er udtryk for, at man ikke finder, at de udfører et godt stykke arbejde?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-27:
Nu var hr. Morten Østergaard her vist ikke, men det var nogenlunde det samme spørgsmål, jeg fik tidligere i forløbet.
Jeg vil først sige om det med retssikkerhed og ytringsfrihed: Når vi diskuterer det herinde, er der selvfølgelig nogle retlige rammer, men der er også i høj grad nogle politiske rammer, og det er jo ikke sikkert, at man er enig om retssikkerhed.
Men på det her punkt var Venstre og De Radikale jo enige, da vi fik lovgivningen om de administrative udvisninger, som jeg går ud fra hr. Morten Østergaard tænker på; de har været diskuteret i dagspressen her de senere dage.
Det var jo en lov, som vi sammen vedtog.
Som jeg har nævnt tidligere i forløbet, har regeringen ikke i øjeblikket nogen tanker om at ændre lovgivningen.
Men statsministeren har jo tilkendegivet, at man på et tidspunkt, når PET-kommissionen har overstået sit arbejde, vil kigge på det spørgsmål.
Da det var mig, der rejste det, er jeg jo meget tilfreds med, at det vil blive behandlet ved en senere lejlighed.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-27:
Jeg tror, at der er en almindelig interesse for at høre lidt mere om ministerens tanker i den henseende.
Derfor synes jeg, at det f.eks. kunne være relevant i dag at diskutere, om ikke det er sådan, at man f.eks. kunne vælge den engelske model.
Der er der en særlig adgang til en domstol, hvor alting foregår i fortrolighed med udvalgte advokater, men hvor man altså får en egentlig domstolsprøvelse, som man også kender fra andre af PET's aktiviteter, hvor arbejdsmetoder osv. gør, at man er nødt til at foretage den slags med en større grad af fortrolighed.
Jeg vil bare spørge: Er det integrationsministerens opfattelse på baggrund af de erfaringer, der nu er oparbejdet, at det ville styrke retssikkerheden, hvis man f.eks. valgte en engelsk model, hvor der altså var en domstolsprøvelse, men med den fornødne fortrolighed?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-27:
Nu kender jeg ikke så meget til engelsk ret, men det, jeg kan sige, er det, jeg nu har sagt to gange, nemlig at der ikke er nogen tanker om at ændre på noget i øjeblikket, men at spørgsmålet vil blive taget op ved en senere lejlighed.
Og hr. Morten Østergaard har jo fuldstændig ret i, at der kan være forskellige modeller, og jeg forstår også, at der er et spørgsmål i Retsudvalget, hvor vi vist er blevet bedt om at spørge Menneskerettighedsinstituttet, om de har forskellige ideer.
Det vil så til syvende og sidst altid være en politisk afvejning, hvad der er bedst, og hvad der er tilstrækkelig retssikkerhed.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-27:
Jeg bliver en lille smule i tvivl om, hvorvidt integrationsministeren mener, at der er et problem, eller at der ikke er noget problem.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er der ikke rum for forbedring, om jeg så må sige?
Jeg ved jo fra Politiken den 14. februar, at ministeren dog har gjort sig visse tanker.
Det er vel sådan set det, jeg synes er meget rimeligt vi tager en diskussion om her, da ministeren jo er minister.
Derfor vil jeg egentlig gerne have et klart svar, som jeg går ud fra ministeren må kunne give: Er der rum for forbedring i forhold til at styrke den retssikkerhed, der er en helt fundamental del af vores demokrati, adgangen til en domstolsprøvelse?
Er der rum for forbedring, og er det ikke korrekt i hvert fald, at vi allerede i dag kender den mekanisme, at der af hensyn til PET's arbejdsvilkår er en særlig adgang til en domstolsprøvelse, der foregår under skærpede fortrolige omstændigheder med særligt udvalgte advokater?
Og ville det ikke netop styrke retssikkerheden, hvis man overførte den model også til udvisningssager?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-27:
Jeg kan bekræfte det sidste, som hr. Morten Østergaard siger, at der findes andre modeller i dansk ret allerede i dag.
Så henviste hr. Morten Østergaard til Politiken, og, havde jeg nær sagt, jeg ved ikke, hvordan det gik til, at der skulle komme en hel side ud af det, en forside oven i købet.
Nu var halvdelen et billede.
Men jeg må sige, at jeg tror, at jeg aldrig før har fyldt så meget i en avis, og jeg må så også tilføje, at selv om det var slået stort op, så er jeg sjældent blevet citeret så korrekt, som det lykkedes Politiken i den artikel.
Og dermed være altså sagt, at jeg ikke løber fra noget af det, jeg har sagt og er citeret for.
Jeg skal gerne gentage det igen: Jeg var ikke begejstret, da vi fik reglen, og jeg er det heller ikke i dag, og derfor har jeg meget forsigtigt luftet min manglende begejstring på foranledning af et direkte spørgsmål.
Der er også en anden avis, der spurgte, om jeg havde skiftet mening i forhold til, hvad jeg havde sagt tidligere.
Nej, det har jeg ikke.
Men hr. Morten Østergaard ved godt, at jeg jo ikke bestemmer over hele regeringen.
Det her drøftes internt, og der er kommet en melding om, at man vil se på det.
Så nu må hr. Morten Østergaard jo vælge mellem, om han synes, at jeg har opnået noget, eller at jeg i fremtiden skal tie stille, så jeg slet ikke opnår noget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg synes, det er et skridt på vejen.
Jeg synes bare, at det i forbindelse med den fordeling, vi har af dansk bilateral bistand mellem de opgaver, som ngo-samfundet varetager, og de opgaver, det officielle Danmark varetager, er vigtigt, at de opgaver også afspejles i den økonomiske fordeling mellem dem.
Det synes jeg ikke den gør i øjeblikket, men jeg er da enig i, at det er et skridt på vejen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at man ønsker at inddrage ngo'erne lokalt.
Det gør man jo også i ret stor udstrækning i dag, og jeg ser også, at danske ngo'er bidrager ganske godt til dansk udviklingsbistand lokalt, men det, jeg synes er lidt interessant, er, at hvis vi gerne vil alle de her ting, og hvis ngo'erne skal lave en masse ting og supplere dansk bistand, så forudsætter det jo også, at man er opmærksom på, at de ikke står stille økonomisk i rigtig lang tid.
Det kræver netop, at de kan være sikre på, at de følger pristalsudviklingen.
Vi ved jo alle, at 5 mio. kr. jo ikke er i dag, hvad de var for 10 år siden.
Sådan er virkeligheden jo, og det betyder, at ngo'erne ikke kan lave de samme ting ude i landene.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed, om hr. Lars Barfoed har noteret sig, at bemærkningerne i det her forslag jo netop lægger op til, at vi snakker langsigtet, at vi ikke snakker år for år.
Det er jo ikke noget med, om der er en krone mere eller mindre, men at der er et tidsperspektiv i det her.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jamen det er vi jo enige om.
Som jeg også sagde, skal der være et tidsperspektiv i det, sådan at det ikke kun er år for år.
Men samtidig er det jo altid sådan, at hvis man beslutter noget i Folketinget som en folketingsbeslutning, kan det let blive sådan en meget rigoristisk regel, som man så løbende skal vogte på, om den nu bliver overholdt eller ej.
Derfor synes jeg, at det interessante er at få dyrket de her tal, og det interessante er også, at vi i den dialog, vi har om beslutningsforslaget - og dermed har det jo i høj grad sin berettigelse, for nu får vi lejlighed til at diskutere ngo'ernes rolle - måske finder ud af, at vi i virkeligheden på tværs af de sædvanlige politiske skel ser ret ens på allokeringen af midler til ngo'erne, for jeg synes i virkeligheden, at det, ministeren gav udtryk for, jo også var, at der er sket og fortsat vil ske en udvikling i bistanden, som allokeres gennem ngo'erne, på lige fod med den udvikling, der sker, når det gælder den bilaterale bistand.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg vil gerne følge op på hr. Lars Barfoeds eget udviklingspolitiske program, som jeg også nævnte i mit eget ordførerindlæg, om en styrkelse af dansk udviklingspolitik, for jeg synes, der er mange gode takter, jeg synes, der er mange gode ideer til, hvordan ngo'erne kan bidrage til Danmarks arbejde.
Derfor er jeg altså en lille smule forvirret over, at De Konservative ikke kan bakke mere op om det her forslag.
Jeg hører en lille åbning, og jeg håber derfor, at det senere kan indgå i en diskussion i Udenrigsudvalget.
Men kan ordføreren bekræfte mig i, at det konservative udviklingsprogram stadig væk er det konservative udviklingsprogram, og at man stadig væk ønsker en stigning i ngo-bistanden?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg må korrigere en lille ting, og det er, at jeg jo har understreget meget, at det er et debatoplæg, som vi i øjeblikket har til diskussion med en række udviklingsorganisationer, fordi vi gerne vil høre forskellige synspunkter, inden vi lægger os fast på et egentligt udviklingspolitisk program.
Når det er sagt, så vil jeg bestemt stå inde for det, der står i debatoplægget.
Og i den forbindelse mener jeg bestemt, at det er rigtigt at styrke ngo'ernes rolle, herunder også at styrke ngo'erne økonomisk, og derfor er det også, at jeg er så tilfreds med, at ministeren i finanslovforslaget netop har styrket ngo'erne med 50 mio. kr.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Jeg ser meget positivt på, at regeringen har valgt at opdatere civilsamfundsstrategien.
Der er ingen tvivl om, at det på visse områder giver god mening, at civilsamfundsstrategien bliver opdateret, f.eks. i hele diskussionen om, hvorvidt man kun skal snakke rettighedsbaserede emner, eller om man også kan vælge at lave service deliveries og sådan noget.
Så jeg synes, at det giver god mening at opdatere den.
De kan opkvalificere deres arbejde, de kan blive endnu bedre til at dokumentere, at det rammer de fattigste i verden osv. osv.
Jeg vil egentlig også være med til, at evalueringerne af de danske ngo'er også skal afspejle de økonomiske rammer, de har, men jeg vil sige, at i stedet for bare at fastfryse disse rammer, som det er sket, er jeg enig med hr. Lars Barfoed i, at de skal følge den generelle stigning i bistanden.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Hvis jeg skal svare på hr. Morten Helveg Petersens spørgsmål, vil jeg igen henvise til det her svar, som vi alle sammen har fået som medlemmer af Udenrigsudvalget.
Der kan man bl.a. se, at en af de ting, som Udenrigsministeriet har opprioriteret, er andre samarbejdsformer med ngo'er, og det er jo netop et udtryk for en prioritering.
Og man vil jo også se, at der faktisk fra år til år er sket en stigning fra 308 mio. kr. i 2002 til 441,5 mio. kr. i 2006, og der er i øvrigt yderligere på finansloven for 2008 en stigning i forhold til puljer inden for nogle bestemte områder.
Så jeg mener faktisk, at man allerede i dag prioriterer inden for rammen og i forhold til regeringens prioriteter, og det betyder så, at der ikke er en automatisk opjustering af nogen af rammeorganisationerne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-27:
Jamen det er helt fair at sige, at man gerne vil prioritere i ulandsbistanden.
Det tror jeg vi alle sammen har respekt for.
Det, man vælger nu, er jo en eller anden form for fastfrysning.
Og spørgsmålet er, om det er en prioritering.
Er det en reel prioritering?
Jeg synes ikke, det hænger sammen med, at man argumenterer for en prioritering, at man så bare siger: flad kurve fremefter.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Hvis jeg skal forsøge igen og uddybe mit svar til ordføreren fra Det Radikale Venstre, så vil jeg netop henvise til det, jeg sagde i min tale - og den kan man godt få på papir, hvis man ikke har hørt efter - nemlig at i Venstre vil vi gerne være med til det, set i lyset af at man er ved at lave en ny strategi for ngo-samarbejdet og netop kigger på, hvad ngo'erne er gode til, og hvad vi ønsker de skal beskæftige sig med.
I det relief, at den strategi nu er på plads, og det arbejde, som er i fuld gang, er afsluttet, vil vi godt være med til at se på og overveje, om man kan give flere penge til ngo'erne, og herunder også se på prioriteringen inden for rammeorganisationerne.
Men vi vil ikke være med til det midt i en diskussion om den her strategi.
Lad os få på plads, hvad der skal være vores prioriteter, og lad os få på plads, hvad det er, ngo'erne er gode til, og hvad de ønsker at arbejde med, og så se, om det passer ind i Folketingets og regeringens prioriteter.
Og så vil jeg ikke afvise, at der kan være en stigning.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg vil starte med at sige tak til ministeren for den virkelige gode gennemgang vedrørende ngo'erne og af, hvordan hele billedet egentlig ser ud.
Jeg kan ikke lade være med at bekymre mig lidt over den drejning, debatten lige pludselig tager her i salen.
Det forslag fra Socialdemokratiet, vi alle har fået forelagt i dag, drejer sig - som det er blevet sagt flere gange her i dag - ganske enkelt om en ophævelse af en fastfrysning af et niveau for ngo-bistanden.
Sagt på en anden måde ønsker Socialdemokraterne, at ngo-bistanden øges og fastfrysningen ophæves.
Anderledes kan det ikke forstås.
Som ny udviklingsordfører kan jeg kun undre mig lidt over og stille mig selv det spørgsmål, hvor det egentlig er, Socialdemokratiet vil hen.
Hvad er det, der får Socialdemokratiet til at fremsætte et forslag om ophævelse af fastfrysningen af ngo-bistanden, når sandheden nu er en helt anden?
Skulle det forslag, som her er fremsat af Socialdemokratiet, måske have været skrevet helt anderledes?
Dansk Folkeparti er ikke enig i Socialdemokratiets forslag, som vi her behandler.
Vi mener simpelt hen ikke, at der er hold i påstanden om, at der sker en fastfrysning af ngo-bistanden.
Ministeren har den 31. december 2007 over for Udenrigsudvalget nævnt og meget nøje og detaljeret beskrevet, endda helt ned i procenter, at der har været en stigning fra år 2001 og frem til dags dato.
Dansk Folkeparti vil meget gerne slå fast, at ngo'erne yder en rigtig god indsats, og at de er en vigtig del af det samarbejde, som er nødvendigt i et civilsamfund, når der skal udvikles i udviklingslandene.
Kun via dette samarbejde kan vi gøre os et håb om at få en langsigtet løsning for udviklingslandene.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget, sådan som det foreligger her i dag, og sådan som vi forstår det, når vi læser det.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg håber ikke, at forslaget er så uklart.
Der står jo også i bemærkningerne til forslaget, at i perioden siden 2001 har enkelte organisationer oplevet, at deres årlige rammebevilling har været faldende.
Det er i øvrigt en fastfrysning, som fortsætter i de kommende år.
Hvorfor er det, at lige de tre organisationer skal have fastfrosset deres bidrag?
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg kan til hr. Jeppe Kofod sige, at det er ganske simpelt.
Hr. Jeppe Kofod skulle have skrevet sit forslag ganske anderledes og være gået mere præcist ind i de her faktorer i stedet for at skrive mere overordnet.
Jeg bliver nødt til at forholde mig til det forslag, der foreligger, og i det er der en påstand om, at der er en fastfrysning af det niveau, ngo'erne ligger på.
Det er ikke sandt, der har været en stigning.
Endvidere blev der i finansloven for 2007 afsat 50 mio. kr. ekstra til det her område.
Så der er ikke en fastfrysning, der er ikke en nedgang.
Så man burde måske fra Socialdemokratiets side have overvejet at skrive forslaget anderledes.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg vil opfordre fru Tina Petersen til at læse bemærkningerne til beslutningsforslaget, så vil hun forstå, hvad det handler om.
Og så vil jeg gentage mit spørgsmål, som jeg ikke fik noget svar på, om, hvorvidt Dansk Folkeparti synes, det er rimeligt, at tre bestemte organisationer, Folkekirkens Nødhjælp, Mellemfolkeligt Samvirke og Ibis, fortsat skal nedprioriteres finansielt, ved at man har fastfrosset deres tilskud på 2001-niveau.
Er det noget, Dansk Folkeparti støtter - ja eller nej?
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg vil sige det sådan til hr. Jeppe Kofod, at jeg synes, man skulle have præciseret det meget mere i det her forslag.
Det her forslag går overordnet på ngo-bistanden.
Jeg vil sige det sådan, at hvis man ønsker at gå detaljeret i dialog, synes jeg, vi skal tage det i udvalget og dér snakke om de tre organisationer, der her bliver nævnt fra hr. Jeppe Kofods side.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Først vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke Socialistisk Folkeparti for opbakningen til den konservative udviklingspolitik.
Det er jo sjældent, at vi i den grad får opbakning fra Socialistisk Folkeparti, så det vil jeg gerne markere.
Udover det vil jeg spørge fru Pia Olsen Dyhr, om Socialistisk Folkeparti ikke er enig i, at det her jo nok så meget - og i virkeligheden mest drejer sig om kvalificeringen af den måde, hvorpå vi inddrager ngo'erne.
Jeg er jo enig i, at bistanden til ngo'erne skal følge den udvikling, der er i bistandshjælpen i øvrigt, men er det ikke sådan, at det, der er det vigtigste, er det, som ministeren har sat i gang, nemlig en opdatering af civilsamfundsstrategien, hvor ministeren netop har lagt op til, at vi ser bredt på, hvorledes vi kan inddrage ngo'erne bedst muligt i udviklingsbistanden?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-27:
Som minister er jeg jo forpligtet til at forvalte efter den danske lovgivning, og det er altså sådan, at humanitære opholdstilladelser jo alene gives til afviste asylsøgere.
Så hvis der ikke er tale om afviste asylsøgere, men der er tale om andre grupper - og det er jo de fleste af dem; vi har ikke ret mange afviste asylsøgere - så er der altså ikke mulighed for humanitær opholdstilladelse, og i de sager, hvor der er mulighed for humanitær opholdstilladelse, ja, der er jeg jo nødt til at administrere meget stramt, sådan som det også er tilkendegivet i lovens motiver.