runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Christensen (V), 2010-05-25:
Vi skal her behandle et beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, som pålægger regeringen hurtigst muligt at gennemføre den fornødne lovgivning for at sikre totalt rygeforbud på folkeskoler, privat- og friskoler.
Det beslutningsforslag kommer, som vi ser det, godt nok ind som en hund i et spil kegler.
Der ligger jo en aftale, som Socialdemokraterne selv er en del af, og som går ud på, at rygeloven skal revideres her i 2012, og at der skal afholdes en høring vedrørende konsekvenserne af den nuværende lovgivning på området.
Der er altså lagt en køreplan for, hvordan lovgivningsprocessen skal køre, når det drejer sig om rygning, og den er vi alle sammen enige om – vel at mærke en proces for en forebyggelseslov og ikke som foreslået her for en forbudslov.
Det er sådan med forlig, at der må man tage, og der må man give, og der er jo rigtig mange partier med i forliget.
Alle er med på nær Enhedslisten.
Det er klart, at hvis man lukker op for sådan et forlig, er der jo nogle, der vil gå den ene vej, og nogle, der vil gå den anden vej.
Den kompromisløsning, som vi her i Folketinget har fundet og er blevet enige om, er der ikke nogen, der kan være i tvivl om har givet et markant skub i den helt rigtige retning i bestræbelserne på at forebygge sundhedsskadelige effekter af passiv rygning.
Vi opfatter det sådan, at det ville være at spille hasard med de resultater, der er nået i dag, at stemme for at bryde de aftaler, der er opnået på området.
For nu at gå lidt ind i selve substansen, som der trods alt er i forslaget her, er det vigtigt at gøre klart, at der allerede nu gælder et rygeforbud i grundskolen.
Eleverne skal helt uden for matriklen, hvis de skal kunne ryge, som tingene er i dag.
Det totale rygeforbud, som der her lægges op til, vil derfor kun have betydning på skoler, hvor der bor 15-16-årige.
Her er Venstres holdning helt klar: Det er p.t. absolut ikke vores opgave at lovgive om, hvad man skal foretage sig i sit eget hjem, som det jo er, når man bor på en skole.
Desuden er der allerede forbud på halvdelen af landets efterskoler.
Vi har det fint med, at man selv finder løsninger lokalt.
Kommunerne kan jo også gøre det i en vis udstrækning, altså lave lovgivning – det er der jo nogle, der har gjort på det område her.
Endelig vil vi også påpege, at Efterskoleforeningen, og det var ministeren så også inde på, har et godt samarbejde med Kræftens Bekæmpelse om en større undersøgelse af, om rygepolitikken rundtomkring på landets efterskoler virker.
Der er således efter vores opfattelse fint hånd i hanke med problemstillingen allerede, og derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-25:
Først tak til undervisningsministeren for den udmærkede tale.
Grunden til, at jeg rejser mig op og stiller spørgsmål til undervisningsministeren – og det er selvfølgelig også på baggrund af det her forslag fra Socialdemokratiet, vi behandler her i dag – er, at vi jo har en forligskreds angående rygeloven.
Den er vi jo gået ind i fra Dansk Folkepartis side, og vi har endda også her for nylig været med til at sikre, at der kommer en udskydelse af revisionen af rygeloven, så det bliver i 2011-12.
Det er jo også noget, som Socialdemokraterne har været med til at støtte, nemlig at den her revision blev ændret, men også at man er en del af den her forligskreds.
Hvordan har ministeren det egentlig med, at der her i beslutningsforslaget fra Socialdemokraterne står, at et totalt rygeforbud på institutioner som folkeskoler og privat- og friskoler bør træde i kraft hurtigst muligt?
Altså, hvis det her bliver sendt til andenbehandling og dermed afstemning i salen, vil det så ikke i ministerens øjne være et udtryk for forligsbrud fra Socialdemokraternes side?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Hvis jeg skal forstå det sådan, at fru Christine Antorini ønsker et forbud mod tobak, må jeg sige, at det jo kan blive lidt vanskeligt at gennemføre.
Men havde man vidst det, vi ved om rygning i dag, da Columbus i sin tid hentede tobakken til Europa, havde man nok lavet et totalforbud.
Vi er blevet meget klogere, og det kan man sige, at regeringens politik også er et udtryk for.
Da den nuværende regering tiltrådte, havde vi jo ikke alle de restriktioner og forbud mod rygning.
Det er ikke en kritik af den tidligere regering; det er bare, fordi der er sket et kulturskred og kommet en langt større forståelse af rygningens negative effekter for den enkelte, men også for samfundsøkonomien, for den påvirkes også.
Så mit udgangspunkt er, at jeg faktisk også ønsker, at vi helt kunne forhindre børn og unge i at starte med at ryge, men virkeligheden viser bare noget andet.
Derfor er der også den overvejelse inde i det, at jeg ikke ønsker, at vi laver nogle generelle regler nu og her, som betyder, at der er unge, som fravælger at bo på deres skole – f.eks. på en efterskole, som det er en udmærket idé at gå på.
For jeg tror egentlig, at det kan være i det fællesskab og i det miljø, hvis man laver en lokal rygepolitik og siger, at der er totalforbud – og det har de ret til – at mange unge faktisk vil kunne stoppe.
Men det vil undersøgelsen, som gennemføres med Kræftens Bekæmpelse, jo kunne vise mere om.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Det er jo det, der er blevet undersøgt.
Der er forskning på området, og det er også det, som regeringens egen Forebyggelseskommission har peget meget tydeligt på: Når det handler om børn, er der kun en ting, der hjælper, og det er et totalt rygestop på de institutioner, hvor de færdes.
Der er til gengæld en entydig sammenhæng i, at hvor der er totalt rygestop, begynder man at ryge senere.
Hvad mener undervisningsministeren om regeringens egen Forebyggelseskommission, der helt entydigt har peget på, at der er behov for et totalt rygestop?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Den er god at blive klog af.
Jeg kan nogle tilsvarende, som man nok skal passe på med at sætte ind i den her kontekst, men jeg kender en historie fra min barndom, som gik ud på, at en fattig mand var blevet ansat hos bonden, og når han så skulle spise maden hos bonden og ikke kunne lige madmors mad, vendte han skeen om, når han skulle have grød, og sagde: Vi I med, så hæng på.
Men det ville de jo aldrig.
Senere fik den fattige mand brug for at låne penge af gårdmanden, så han kom tilbage og ville gerne låne lidt korn til at så, og så gjorde bondemanden det samme, han vendte skovlen og sagde: Vil I med, så hæng på.
Faktisk illustrerer den historie også meget godt problemstillingen omkring rygning, for rygning er et meget vanskeligt område at håndtere i det hele taget i forhold til børn og unge.
De ved jo godt, at det er skadeligt; de ved godt, det er usundt.
Derfor er det vigtigt for os, at vi bruger de institutioner og de skoler, som de kommer på, maksimalt og optimalt til at undervise og lære børn og unge om de negative skader.
Men at tvinge dem til at holde op med at ryge kan man sige er en meget, meget vanskelige opgave at sætte sig selv på.
Så vil jeg sige, at vi har gjort noget i regeringen.
Vi har netop igen sat prisen op på tobak og cigaretter.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Heldigvis har vi en god tradition for her i Folketingssalen, at vi kan bringe emner til debat.
Det er jo det, man har Folketingssalen til, det er det, vi bruger beslutningsforslag til, og så kan vi få en drøftelse, og selvfølgelig vil vi ikke tage forslaget til anden behandling, fordi vi er en del af forligskredsen omkring rygeloven.
Jeg vil bare minde Dansk Folkepartis ordfører om, at hvis den holdning, at man ikke må diskutere ting, også skulle gøre sig gældende for Dansk Folkeparti, var der en række beslutningsforslag lige fra obligatorisk kristendom til andet, hvor man bare må konstatere, at dem har Dansk Folkeparti fremsat.
Det går vi ikke ud og råber forligsbrud om.
Vi synes tværtimod, at det er vigtigt, at man også her kan diskutere Dansk Folkepartis forslag, og det anser vi for en måde at diskutere politik på, også selv om der er forligskredse.
Så jeg håber, at Dansk Folkepartis ordfører anerkender, at det er i orden, at vi diskuterer holdningsspørgsmål, herunder en eventuel skærpelse af rygereglerne, også når vi så ikke bringer forslaget til anden behandling.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-25:
Jamen i Dansk Folkeparti er vi helt med på, at man skal have lov til at debattere stort set hvad som helst her i Folketingssalen.
Det er der ikke nogen tvivl om, og det har jeg heller ikke sagt noget imod.
Jeg påkaldte mig ikke forligsbrud, men jeg sagde, at hvis det her forslag kommer til anden behandling, hvor vi alle sammen skal sidde i Folketingssalen og trykke på knapperne for at stemme ja eller nej, så vil det være forligsbrud.
Det var det, jeg pointerede, og jeg synes bare, det ville være rigtig, rigtig ærgerligt, hvis det skete, for vi har et forlig på området, som vi jo i Dansk Folkeparti er gået ansvarligt ind i, og vi har netop udskudt revisionsdatoen til 2012.
Vi gik i øvrigt også ud fra, at Socialdemokraterne også støttede det, da vi netop har behandlet det i dette folketingsår, og det håber jeg da også at Socialdemokraterne fortsat gør.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Vi er ude i et ærinde, hvor vi konstaterer, at alt for mange børn starter alt for tidligt med at ryge, og det sker desværre på nogle af de institutioner, hvor børn opholder sig en del tid, herunder efterskolerne.
Det er jo selvfølgelig lidt trist, at Dansk Folkeparti opfatter det som en del af et totalitært styre, at vi har et Folketing, der kan vedtage love og regler.
Det er jo bl.a. derfor, at der er en grænse for, hvor gammel man må være, før man må købe cigaretter, og hvornår man må købe alkohol.
Det er præcis, fordi Folketinget ved, at bl.a. cigaretter og alkohol er sundhedsskadeligt, og med cigaretter ved vi, at jo yngre man er og jo tidligere man starter med at ryge, jo farligere er det.
Det er det, man har politikere for, synes vi hos Socialdemokraterne, og det er jo ikke noget, vi står alene med.
Der er et stort flertal i befolkningen, der synes, at der skal strammes op, når det handler om rygning i forhold til børn og unge, og det er også det, som regeringens egen Forebyggelseskommission har anbefalet.
Jesper Langballe (DF), 2010-05-25:
Vi skal trække på samme hammel, siger fru Christine Antorini.
Ja, det har man vel egentlig hørt alle totalitære politikere sige, for den totalitære politiker ved jo, at han selv har ret, at hans eller hendes eget synspunkt er retfærdigt, så hvorfor skulle alle andre så ikke trække på den samme hammel.
Jeg tror ikke, at jeg med min korte bemærkning kan trænge ind hos fru Christine Antorini, men jeg kan alligevel ikke dy mig for at spørge: Hvordan føles det at være så evig selvretfærdig, at man altid ved, hvad der er bedst for andre mennesker?
Vi har fået en rygelov.
Den kører stadig væk, og den skal på et eller andet tidspunkt evalueres, men det kunne fru Christine Antorini ikke vente på, for fru Christine Antorini ved jo, at hun er ude i et retfærdigt korstog.
Hvorfor kunne det ikke vente?
Villum Christensen (LA), 2010-05-25:
Det er også sagt af flere heroppefra.
Det spørgsmål, vi stiller, er, om rigid lovgivning er løsningen på alle samfundets problemer, når det handler om at påvirke eller ændre folks adfærd.
Vi synes, det er et spørgsmål om, hvorvidt Folketinget er den rette myndighed til at løfte pegefingeren for den rigtige adfærd, når det reelt drejer sig om skolernes ordensreglement.
Vi har jo i 2007 vedtaget en rygelov, som har haft vidtgående konsekvenser for den personlige frihed, og vi har diskuteret det igen i 2009 og i indeværende folketingssamling, som det også har været nævnt, og hvor det blev besluttet, at vi skal evaluere tingene i 2011 og 2012.
Vi synes bestemt ikke, at det er tid til stramning lige præcis nu
Hvad gør Folketinget bedre til at afveje den personlige frihedsberøvelse af hensyn til sundhedsmæssige aspekter i sådan en sag, hvor de lokale bestyrelser jo netop sidder der af hensyn til den slags problemstillinger?
Akkurat som vi tager det personlige ansvar fra folk ved at lovgive på alle mulige og umulige områder, man kan bekymre sig om, så synes Liberal Alliance også, at vi herved tager ansvaret fra de lokale bestyrelser, og dem hæger vi faktisk rigtig meget om.
Vi kan ikke forvente, at disse lokale bestyrelser skal tage deres ansvar alvorligt, hvis vi den ene gang efter den anden skal være bedrevidende og være de kloge, der ved, hvad der er godt for dem og for børn og unge i det hele taget.
Som ministeren så rigtigt spurgte ved sidste behandling, hvor det her var oppe: Hvorfor skulle de her bestyrelser dog være mindre børnevenlige?
Det forstår vi ikke.
Lad dem dog selv bestemme, hvad der er godt, og hvad der er skidt for deres børns ve og vel.
Man kan altså ikke bede dem om at være ansvarlige den ene dag og den anden dag blande sig i alle mulige detaljer.
De ved nok meget mere om børnene og deres problemer i lige præcis den aktuelle situation, de er i, og de konkrete fysiske rammer, de befinder sig i, kan vi jo af gode grunde ikke vide noget præcist om herindefra.
Der er altså mange praktiske problemstillinger i det her.
Derfor ønsker vi ikke at støtte forslaget.
Vi synes, der er for mange regler, mens andre tilsyneladende synes, at der ikke er nogen overgrænse for bureaukratiets og formynderiets hærgen.
Nej, vi ønsker ikke, at Folketinget skal gå endnu videre på dette felt og diktere ordensreglementerne på skolerne, og derfor er vi imod forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-25:
I Enhedslisten mener vi, det er et sympatisk forslag, Socialdemokraterne er kommet med.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en stor sundhedsmæssig udfordring at beskytte borgere mod passiv rygning, ikke mindst børn og unge, og derfor er vi selvfølgelig også en del af forliget om rygeloven i 2007.
Når vi alligevel er en smule skeptiske over for det her forslag, skyldes det, at vi har lidt svært ved at se, hvad det egentlig er, det skal afhjælpe; hvad det går ud på.
Vores linje har altid været, at vi vil beskytte folk imod passiv rygning, men ikke, at vi vil forbyde folk at ryge, og det er jo altså allerede forbudt for børn under 16 at ryge på folkeskolerne.
Det vil sige, at den her ændring så vil ramme ansattes muligheder for at indrette rygerum.
Så vidt jeg kan forstå i bemærkningerne til forslaget, ønsker forslagsstillerne ikke at hindre lærerne i at ryge udenfor i en aflukket gård.
Det kunne man selvfølgelig sige var en formildende omstændighed.
Men som sagt, så længe eventuelle rygerum eller aflukkede gårde, hvor man ikke er i kontakt med elever eller ikkerygende kollegaer, kan indrettes, så har vi ikke noget problem med det.
Som sagt er vores ønske vedrørende rygelovgivningen at stoppe passiv rygning, ikke at lave et forbud mod, at folk ryger.
Så vi er kritiske over for forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-25:
Da den radikale uddannelsesordfører, fru Marianne Jelved, ikke kan være til stede ved debatten i dag, skal jeg blot på vegne af Det Radikale Venstre meddele, at vi jo som det eneste parti stod uden for den rygelovaftale, der blev lavet, fordi vi ikke syntes, den var vidtgående nok.
Vi syntes, det var ulogisk, at man skulle have lov til at ryge på små værtshuse, og derfor er vi også nu klar til at tilslutte os beslutningsforslaget her om et totalt rygeforbud på folkeskoler og privat- og friskoler, fordi vi synes, det er afgørende at lytte til eksperterne – bl.a. Forebyggelseskommissionen – som jo siger, at det her er den vej, vi må gå, hvis vi ønsker at sikre, at vi får bugt med nogle af de store livsstilssygdomme, hvoraf rygning jo tegner sig for en meget stor del.
Så fra Det Radikale Venstres side skal vi sige, at vi kan støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-25:
Det Konservative Folkeparti stemmer imod forslaget.
Vi er bestemt villige til at diskutere rygelovgivning igen ved en passende lejlighed, men det er meget svært at se, at der lige nu er et meget presserende behov for og at det haster med at få indført en opstramning af lovgivningen for skolerne, når vi allerede har planlagt at evaluere loven i 2011-12, og når vi allerede har indført en meget restriktiv lovgivning på området, hvor vi på næsten alle skoler i forvejen har totalt rygeforbud.
Det ligner lidt et symbolforslag fra venstrefløjen, og det ser vi ikke nogen grund til at belaste embedsværket og skolerne med, og vi synes, vi skal vente, til den planlagte evaluering kommer.
Personligt må jeg sige, at jeg er stærkt uenig i, at man skal fremsætte en hel masse beslutningsforslag hernede i Folketingssalen blot for at rejse en debat.
Når man fremsætter nogle beslutningsforslag, er det vel, fordi man håber, tingene skal gennemføres.
Hvis man blot vil rejse en debat, kan man jo bruge nogle andre medier, f.eks. kronikker i aviserne, som er egnede til den slags, i stedet for bruge Folketingets tid på den slags.
Nanna Westerby (SF), 2010-05-25:
Tak for det.
Jeg skal, da SF's ordfører på det her forslag, fru Pernille Vigsø Bagge, ikke kan være her,
meddele, at vi støtter forslaget.
Vi laver jo en masse adfærdsregulerende og beskyttende lovgivning hele tiden, og vi ved, at cigaretter er utrolig sundhedsskadelige, både for dem, der ryger, og for dem, som er i nærheden af folk, der ryger.
Vi ved også, at en tidlig debut med tobak alt for ofte er ensbetydende med et langt liv i afhængighed af tobak.
Derfor synes vi, der er rigtig god grund til at sætte ind på at mindske forbruget af tobak blandt unge.
Der er rigtig mange, som vi har hørt, som starter i skoletiden, f.eks. på en efterskole.
Det er klart, vi ikke vil bestemme, om folk må ryge eller ej, men vi kan i hvert fald gøre, hvad vi kan, for at mindske muligheden for, at rigtig unge mennesker i skolerne får adgang til rygning, og vi kan sikre, at lærere ikke ryger foran elever og dermed bliver dårlige rollemodeller.
Så vi synes, det her er et godt beslutningsforslag, som giver nogle klare regler, og som gør op med nogle af de undtagelser, der er på området lige nu.
Så vil jeg lige her til sidst sige, at jeg synes, at vi på uddannelsesområdet nogle gange nu lidt har oplevet, at debatter bliver forsøgt lukket ned med henvisning til, at det er forligsbrud at tage dem her i Folketingssalen.
Det synes jeg faktisk er en uskik at gøre.
Det synes jeg er demokratisk fornuftigt, uanset hvilke forlig der ligger på hvilke områder.
Vi så det f.eks. også med debatten om ungdomsarbejdsløshed, som jeg synes er en vigtig debat at tage, selv om der er forlig på det område.
Nu tager Dansk Folkeparti så igen det her op i dag, og jeg vil sige, at Dansk Folkeparti jo selv fremsætter en masse beslutningsforslag på folkeskoleområdet, selv om man er en del af forligskredsen.
Så jeg vil sige, at det er der god tradition for, og jeg synes ikke, man skal anklage Socialdemokratiet for at tage det her forslag op og tage debatten, når man i øvrigt selv fremsætter en masse forslag på området, som er omfattet af et forlig.
Det håber jeg vi kan holde op med og så til gengæld få taget en masse af de politiske diskussioner, som jo er vigtige at få taget på det her uddannelsesområde.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-25:
Selvfølgelig lytter vi til de forskellige argumenter og holdninger, der er, og vi lytter også gerne til forskere og andre relevante eksperter.
Men når det er sagt, så er der altså personer i det her land, som ryger, og det kan vi ikke komme udenom.
Det lyder jo, som om Socialdemokraterne meget gerne vil kæmpe for et totalt rygeforbud her i Danmark, men det bliver ikke med Dansk Folkepartis stemmer.
Jeg kender da flere mennesker, som er langt oppe i alderen, og som har røget i måske 40-60 år og aldrig har haft nogen som helst problemer med rygningen, og hvor det at ryge og at kunne tænde en daglig smøg er et bidrag til deres livsværdi.
Så Dansk Folkeparti støtter stadig væk ikke det her beslutningsforslag fra Socialdemokraterne.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Det er vel næppe nogen hemmelighed, at en af grundene til, at man udskød revisionen af rygeloven frem til 2012, bl.a. var, at Dansk Folkeparti ville slække kravene – der skulle bare være frit slag for endnu mere rygning.
Derfor synes jeg, at vi skal diskutere indhold her, så jeg vil gerne spørge, om det virkelig er Dansk Folkepartis holdning, at man overhovedet ikke vil høre efter den veldokumenterede forskning, der viser, at man på de institutioner, hvor der er børn til stede, og hvor der er totalt rygestop, udskyder deres rygestart, og at de får et sundere liv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-25:
Allerførst vil jeg til det første spørgsmål om de kommunale skoler sige, at jeg klart anerkender, at der er nogle kommuner, som ikke har det her som et indsatsområde.
Det kan jeg kun beklage, og jeg håber meget, at de kommuner, som mangler at komme med ud af startpositionen, kommer op og opper sig, for det her er en kommunal opgave.
Det er en kommunal opgave at sørge for, at man altså er fremme i skoene med hensyn til at tilbyde de her ting ude i de kommunale folkeskoler.
Så jeg håber meget, at de borgere i de kommuner, hvor det ikke sker, sørger for at gå byrådene i bedene.
Vedrørende den anden ting i forhold til tilgængelighed og hjemmesider vil jeg sige: Ja, der er vi stadig væk ikke helt i mål, hvis vi ønsker at være hundrede procent perfekte på alle hjemmesider.
Der er jo forskellige autoriseringer og forskellige gode stempler, man kan få for at opfylde forskellige krav til tilgængelighed, og dem arbejder man et hundrede procent målrettet på at nå, så det skal man nok gøre, ingen tvivl om det.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-25:
Nu nævnte ordføreren selv folkeskolerne.
Ordføreren er vel også bekendt med, at der faktisk stadig væk er rigtig mange folkeskoler, der ikke har trådløs internetadgang og ikke har den hastighed, der kræves.
Så der er i hvert fald også et kæmpestort løft, der skal foretages der. Men lad mig lige vende tilbage til det med tilgængelighed og kompetencer.
De mennesker er hægtet af i forhold til den her digitaliseringsstrategi, som vi jo alle sammen ønsker.
Har Venstres ordfører en ambition for, hvordan vi kan rette op på de her store mangler?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-25:
Når ordføreren siger, at det er forbeholdene som sådan, der er et problem, mener ordføreren så, at det ikke er noget problem, hvis vi stadig væk har et forsvarsforbehold?
Er ordføreren klar over, at der lige nu er 11 igangværende EU-operationer, hvor Danmark på grund af forsvarsforbeholdet ikke kan deltage?
Mener ordføreren ikke, at det er et problem, at Danmark netop på grund af forbeholdet ikke kan være med til civile indsatser, som jo ellers er en del af en aktiv udenrigspolitik?
Flemming Møller (V), 2010-05-25:
Jeg skulle til at svare med min afslutningsbemærkning, men så hørte jeg den citeret.
Det er netop, fordi vi skal stemme om, hvorvidt vi skal være fuldt og helt medlem af EU, og ikke så meget om de enkelte afstemningstemaer, fordi det ikke så meget er de enkelte temaer, det drejer sig om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-25:
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde i sin indledning, at han ønsker det rigtige afstemningstema.
Hvad kan være et mere rigtigt afstemningstema end at få forsvarsforbeholdet til selvstændig afstemning?
Så kan man jo ikke tale om andre dagsordener, som ordføreren ellers selv var inde på; euroen og lignende afledningsmanøvrer.
Så er der muligheden for at tale for eller imod afskaffelsen af forsvarsforbeholdet.
Hvorfor vil Venstre så ikke være med til hurtigst muligt at sende det til afstemning, så Danmark kan være fuldt og helt medlem på det her område?
Flemming Møller (V), 2010-05-25:
Vi er af den opfattelse, at vi skal stemme om alle forbeholdene på en gang, og derfor skal vi ikke pille et enkelt element ud.
Hvis vi skal have alle med på en gang, skal det være på et tidspunkt, hvor vi er sikre på, at det bliver den rigtige dagsorden, det drejer sig om.
Kim Mortensen (S), 2010-05-25:
Det er jeg sådan set enig i, og det mener jeg også temaerne har været ved tidligere folkeafstemninger.
Hvis man laver en folkeafstemning om ophævelse af forsvarsforbeholdet, må man jo meget præcist og entydigt kalde det det.
De fleste meningsmålinger viser i øvrigt, at op til 60 pct. af befolkningen ville sige ja tak til at ophæve forsvarsforbeholdet ved en afstemning.
Hvad er det så, regeringen præcis venter på?
Hvad er det, man gerne vil have mere tydeligt?