runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Det veksler lidt frem og tilbage, hvor store lovforslagene er.
Det, der er gjort her, er sådan set også gjort for at lette Folketingets arbejde, så Folketinget ikke skal behandle ti forskellige lovforslag.
Vi har derfor samlet forslagene i et lovforslag, som handler om at sikre bedre dyrevelfærd, og alle forslagene er til gavn for dyrene; det gælder også det forslag, som blev nævnt af fru Bente Dahl, om teknikere.
Der er sandsynligvis ikke dyrlæger nok til at udføre alle besøg, så derfor giver vi nu mulighed for, at både et team og enkeltpersoner kan komme ud og udføre de kontroller, der er nødvendige, og det skal selvfølgelig ske under en fagligt kyndig vejledning.
Lige nu sidder der en arbejdsgruppe under Fødevareministeriet, som kigger nærmere på udmøntningen af hjemmelsbestemmelsen, herunder hvilke teknikere der skal kunne udføre kontrollen, men det er klart, at udgangspunktet vil være, at det er de faglige personer, der udfører den kontrol, som hører under den kompetence, de nu engang har.
Bente Dahl (RV), 2009-04-02:
Et lillebitte, opfølgende spørgsmål: Teknikermodellen som sådan står i forligsteksten, og den er vi som parti selvfølgelig positive over for, så hvorfor er det ikke Fødevarestyrelsens teknikere, men Plantedirektoratets teknikere, der er nævnt i lovforslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Altså det, som står i teksten, er, at personer ansat i eller under Fødevareministeriet kan foretage velfærdskontroller, og det er også det, som vi har aftalt med den aftale, som blev lavet ovre hos fødevareministeren i august 2008.
Det er klart de personer, der skal udføre den her kontrol, og det er jo dyrlæger og andre ansatte, der i kraft af deres stilling og faglige indsigt har til opgave at udføre kontrol med dyrevelfærd, og derfor synes jeg egentlig ikke man behøver at være så bekymret.
Men udgangspunktet er hele tiden, at der skal være en faglighed til stede for den kontrol, selvfølgelig.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Der luftede den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, en idé om, at man kunne påføre vagthunde elhalsbånd.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren om, hvorvidt han er enig i den idé fra De Konservatives ordfører, hr. Knud Kristensen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Udgangspunktet er jo, at det er forbudt at bruge elhalsbånd på alle dyr.
Det har det sådan set været siden 1999.
Det forbud omfatter også den type elhalsbånd, som virker ved, at dyret automatisk får stød, når det passerer et usynligt hegn.
Det har vi Dyreværnsrådets og domstolenes ord for.
Det er jeg meget tilfreds med, det er en lovgivning, jeg synes man skal holde fast i, altså at der stadig væk er et forbud imod at bruge elhalsbånd til dyr.
Det betyder jo ikke, at man ikke som ordfører kan lufte forskellige ideer og undersøge forskellige ting, men regeringen holder nu fast i, at der er et forbud på det her område, og det har vi tænkt os at blive ved med at holde fast i.
Bente Dahl (RV), 2009-04-02:
Justitsministeren har lavet en opsamling af rigtig mange ting.
Det her er et af de lovforslag, som man kan kalde »alt godt fra havet«, stort og småt.
Det har et gennemgående tema: Dyr.
Det er kvæg, det er svin, det er elefanter, det er søløver, det er hunde m.m. - og det er noget rod.
Men yderligere rodet bliver det hele af, at tre af de ti punkter vedrører det veterinærforlig, som vi indgik den 22. august 2008, og som Radikale Venstre er med i sammen med regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er noget rod, at forligsstof bliver til lovgivning sådan drypvis, at det bliver delt op på forskellige lovforslag.
For et par uger siden havde vi et lovforslag om ændring af dyrlægeloven til behandling, L 130, hvor der også var et enkelt punkt ud af tre, der havde med veterinærforligsstoffet at gøre.
Jeg har et par bemærkninger om mulige divergenser mellem forligsteksten og det lovforslag her:
I forligsteksten står der, at teknikermodellen skal anvendes.
Her i L 162 står der, at hele Fødevareministeriet kan komme på tale.
Med et citat fra bemærkningerne: »ansatte i eller under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri ... der … er bemyndiget hertil.«
Vi må se på i udvalgsbehandlingen, om der er belæg for at udvide personskaren sådan i forhold til forligsteksten.
Vi mangler at diskutere anbefalingerne i forligskredsen, vi mangler at tage stilling til dem .
Endelig er det sådan, at det i L 162 foreslås, at teknikere fra Plantedirektoratet skal foretage velfærdskontrollerne.
Det står der ikke noget om i forligsteksten.
Der står teknikermodellen, og det må vi også have grundigt vendt i udvalgsarbejdet.
De andre syv punkter er uhyre sympatiske, og dem mener vi at det er helt rimeligt at få gennemført.
Men det er et problem at fremsætte et lovforslag, der er så facetteret.
Når der er syv punkter, som er åbenlyst sympatiske, og tre punkter, som skal belyses rigtig grundigt, er det ikke særlig godt.
Det Radikale Venstre er henholdende, indtil vi får belyst de spørgsmål, som jeg har stillet, og de skal belyses tilfredsstillende i udvalgsarbejdet.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Det drejer sig altså ikke om dyrene, men om dyrevelfærdskontrollen.
Det er nogle målbare forhold, som gulvbelægning, støjniveau osv., og det er noget, en tekniker med en god og relevant uddannelse sagtens kan tage sig af.
Vi mener så også i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at de her teknikere, som kommer ud, selvfølgelig også kan identificere tilfælde, hvor det er, en dyrlæge skal tilkaldes.
Vi mener, at det er rigtig godt, at de skal have en relevant uddannelse, ellers havde vi selvfølgelig heller ikke sagt ja til det her.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Dansk Folkeparti indgik i august 2008 et veterinærforlig med regeringen og De Radikale, et forlig, som har til formål at forbedre dyrevelfærden i dyrebesætninger, og som vil give fødevaremyndighederne nye værktøjer til at højne velfærden for dyrene.
Som noget nyt kan teknikere ansat i eller under Fødevareministeriet
bemyndiges til at udføre velfærdskontrollerne.
Mindst 70 pct. af indholdet i en dyrevelfærdskontrol angår tekniske eller målbare forhold som pladsforhold, lydniveau, gulvbelægning eller hygiejne, hvorfor der heller ikke er noget problem i at sende en tekniker i stedet for en dyrlæge, som det sker i dag.
En del høringssvar peger på, at teknikerne skal være i stand til at identificere tilfælde, hvor det er nødvendigt at tilkalde en dyrlæge til besætningen.
Dansk Folkeparti er fuldstændig enige i, at teknikerne skal have en relevant uddannelse, der gør dem i stand til at identificere tilfælde, hvor en dyrlæge selvfølgelig skal tilkaldes.
Dansk Folkeparti mener, at det er udmærket, at man ikke længere behøver politiets tilladelse forinden, hvorfor Dansk Folkeparti også støtter dette tiltag.
Det vil lette kontrollørernes arbejde og gøre det nemmere at sikre beviser.
I 2007 var der 132 politianmeldte forhold om skuldersår; det er 132 for meget, og derfor er det gule kort et vigtigt initiativ i kampen mod skuldersår og sår på svin.
Med aftalen bliver det også muligt at give påbud til den ansvarlige for et dyrehold om at foretage foranstaltninger, der skal højne dyrevelfærden i besætningen.
Foranstaltningerne kan bl.a. være, at man skal modtage rådgivning, iværksætte en handlingsplan m.v., alt sammen for at sikre, at der tages hånd om dyrevelfærdsmæssige problemer, samt at disse problemer ikke gentager sig.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti mener bestemt er på sin plads.
I dag er det ikke ulovligt at udstille ørekuperede hunde, hvorimod det er ulovligt at udstille halekuperede hunde, og denne skævhed rettes der op på i lovforslaget.
Derudover bliver der en udvidelse af forbuddet mod at reklamere for at sælge genstande, der ikke må anvendes på dyr, f.eks. elhalsbånd, også et initiativ, som vi bakker op fra Dansk Folkepartis side.
Overordnet støtter vi i Dansk Folkeparti lovforslaget.
Vi har indgået et forlig, og det holder vi selvfølgelig, og vi støtter de øvrige initiativer til ændringer af dyreværnsloven, som man lægger op til i det her lovforslag.
Bente Dahl (RV), 2009-04-02:
Ja tak.
Dansk Folkepartis ordfører er inde på dyrevelfærden.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti er meget optaget af dyrevelfærd, det er vi også i Det Radikale Venstre.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan Dansk Folkepartis ordfører forholder sig til, at begreberne tekniker og brug af teknikermodellen, som er omtalt i veterinærforliget, som både Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre er forligsparter i, er udvidet meget i lovforslaget, som det er lagt frem i dag.
Det er det både på side 9 og på side 26. Jeg kan ikke citere det hele, da jeg kun har det her minut, men der står bl.a., at der er åbnet op for teknikere fra Plantedirektoratet.
Der er også åbnet op for alle, der er ansat under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Hvordan harmonerer det med dyrevelfærden, at teknikere kan blive sat på opgaver, som dyrlæger før har skullet påtage sig?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Tak for spørgsmålet fra Det Radikale Venstre.
Først vil jeg sige, som jeg også så fint, synes jeg, har gjort rede for i min ordførertale, at 70 pct. af indholdet i en dyrevelfærdskontrol i dag omhandler nogle målbare forhold, som teknikere sagtens kan tage sig af.
Selvfølgelig er det også vigtigt for Dansk Folkeparti - det anførte jeg også i min ordførertale - at de her teknikere har en så god uddannelse, en så relevant uddannelse i forhold til de kontroller, at de også kan genkende og identificere tilfælde, hvor det er, dyr har det rigtig skidt, og hvor det er, en dyrlæge skal tilkaldes.
Det synes jeg er en god pointe i denne sammenhæng, og jeg ved, at ministeren er enig i, at en tekniker selvfølgelig skal have en relevant uddannelse inden for det her.
Men man må også huske på, at selv om man sætter teknikere til at udføre dyrevelfærdskontroller, stopper det ikke for dyrlægerne.
De fortsætter også med at lave kontroller.
Bente Dahl (RV), 2009-04-02:
Jo tak.
Jeg anerkender, som fru Marlene Harpsøe siger, at 70 pct. af dyrene er dækket godt ind.
Nu er det sådan, at dyreværnsloven jo beskytter det enkelte dyr, og så er mit spørgsmål til fru Marlene Harpsøe: Hvad med de 30 pct., som ikke er dækket ordentligt ind?
Når vi siger 70 pct. og vi siger 30 pct., snakker vi om gennemsnitsbetragtninger, hvor dyreværnsloven jo netop er baseret på beskyttelse af det enkelte dyr.
Hvordan har fru Marlene Harpsøe det med den divergens, der er imellem en gennemsnitsbetragtning og beskyttelse af et enkelt dyr?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg fremfører den her tale for hr. Kristen Touborg, som ikke kunne være her i dag.
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, er et forslag fremsat af justitsministeren, som drejer sig om ændringer af dyreværnsloven samt tre andre veterinærlove.
Lad mig starte med at knytte nogle kommentarer til veterinærloven.
Det er næppe nogen hemmelighed, at regeringens konsekvente besparelsespolitik også har ramt dyrevelfærdsområdet, hvor resultatet har været, at den ene kedelige sag efter den anden har trukket store overskrifter i pressen og også har vakt vrede i Folketinget.
Derfor har regeringen været tvunget til at træde i politisk karakter, hvilket skete i sommeren 2008, hvor regeringen indgik et veterinærforlig med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Desværre blev veterinærforliget så ringe, at SF ikke kunne tilslutte sig.
Bl.a. vil ministeren nu lade såkaldte teknikere udføre velfærdskontroller og lade dem undersøge konkrete dokumenter og tage prøver på dyr.
Ministeren vil også give tilsynsmyndighederne ret til at påbyde, at dyreværnslovgivningen bliver overholdt.
Ærlig talt, sporene skræmmer.
Vi har set, hvordan myndighederne har tabt dyrevelfærdssager i retten, fordi man ikke har kunnet levere en tilstrækkelig dokumentation, og SF har ganske enkelt ikke tiltro til, at den teknikkermodel, som justitsministeren via det her lovforslag lægger op til, vil være med til at tilføre en større og bedre faglighed på dyrevelfærdsområdet, snarere tværtimod.
SF kan ikke støtte forslaget, fordi det ikke tilfører produktionsdyrene det, der skal til dyrevelfærdsmæssigt.
Derimod har vi sympati for forbud mod f.eks. elhalsbånd samt udstilling af kuperede hunde.
Så er der forslaget om at lade fødevareregionerne overtage tilsynet med de zoologiske haver.
Her vil vi så meget gerne have nogle flere oplysninger om de økonomiske konsekvenser af at lade fødevareregionerne overtage tilsynet med de zoologiske haver m.v., for skal det ske, bliver fødevareregionerne pålagt yderligere byrder, og skal det ske uden de fornødne midler, så går det altså bare ikke. Alt det må vi som sagt vende tilbage til i det kommende udvalgsarbejde.
SF kan ikke støtte forslaget i sin helhed, fordi det dyrevelfærdsmæssigt ikke lever op til vores ambitioner om reelle forbedringer for vores produktionsdyr.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-02:
, forslag til lov om ændring af dyreværnsloven og andre love, har til formål at gennemføre de ændringer af dyreværnsloven, som er nødvendige for at gennemføre dele af det forlig på veterinærområdet, som blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre den 22. august 2008.
Teknikere som er ansat under Fødevareministeriet, kan bemyndiges til at udføre velfærdskontroller.
Endvidere bemyndiges justitsministeren til at fastsætte regler for, at den ansvarlige for et dyrehold kan pålægges at modtage rådgivning samt at udarbejde og gennemføre handlingsplaner for at indrette de korrekte dyrevelfærdsmæssige forhold.
Lovforslaget indebærer også godkendelse af zoologiske anlæg og erhvervsmæssig handel med og opdræt af dyr.
Dyrepensioner og dyreinternater overgår til de respektive fødevareregioner.
Undtaget er dog halekuperede hunde, som er halekuperede i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i medfør af § 14. Med lovgivningen her bliver det også fortsat forbudt at anvende elhalsbånd eller at reklamere herfor.
Jeg tror, vi står over for en tid, hvor det netop bliver nødvendigt at gå ind at drøfte, hvilke muligheder vi så kan give f.eks. de farmere, der har løsgående svin, for at holde vagt omkring de farme.
Dernæst ser vi jo et stigende omfang af tyveri, og flere og flere anskaffer sig en vagthund til netop at holde øje med huset og holde vagt.
Jeg vil gerne bede justitsministeren om at indtænke det i den fremtidige lovgivning, sådan at vi kan få nogle redskaber, der gør, at vi kan dæmme op for den kriminalitet, der foregår, og det tyveri, der foregår.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Det vil sige: Er man rent faktisk for, eller er man imod den her ændring af dyreværnsloven, som justitsministeren præsenterer i dag?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-02:
Nu vil jeg gerne sige til fru Marlene Harpsøe, at det i dag er forbudt at anvende elhalsbånd til hunde.
Det, jeg forsøger at bringe frem i den her sammenhæng, er, at vi står over for en problemstilling, hvor kriminalitet og tyveri hærger landet, og så er det, jeg siger, at sådan noget som et elhalsbånd netop er en fantastisk løsning, når man har en vagthund, der skal blive inden for et givent område.
Der er to forskellige slags elhalsbånd.
Det ene halsbånd er et, som man kan fjernbetjene med stød osv.
Det er jeg meget tilfreds med fuldstændig er faset ud, for det er en uskik.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Knud Kristensen svarede en gang for alle: Er man enig i, at elhalsbånd skal være totalt forbudt i Danmark, sådan som justitsministeren lægger op til med det lovforslag, vi behandler her i dag, L 162?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det skal gøre godt for i forhold til bekæmpelsen af tyveri, af svig eller lignende, at man putter et elhalsbånd på en vagthund, og det kunne jeg godt tænke mig at hr. Knud Kristensen fra De Konservative redegjorde for og svarede på.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-02:
Det kan jeg selvfølgelig godt forstå at fru Marlene Harpsøe spørger ind til.
Der er ingen tvivl om, at det, der ligger i lovforslaget, er det, der er fremsat af justitsministeren, og det bliver selvfølgelig støttet hundrede procent.
Dernæst er det, jeg prøver at problematisere, at det, som vi står over for i fremtiden, er, at der netop skal være nogle redskaber til dem, som har vagthunde, så man kan holde dem på de respektive områder, og det kan man bl.a. gøre ved et elhalsbånd.
Elhalsbånd i Danmark er forbudt nu og er forbudt fremover, men jeg problematiserer bare den problemstilling, vi står over for: at vi skal fremskaffe nogle redskaber i fremtiden, der gør, at man kan have en vagthund, der holder vagt på et område, når den enkelte husejer eller landmand har brug for, at en hund er inden for et givent område.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Jeg er glad for, at justitsministeren startede med at tilslutte sig ideerne og tankegodset bag forslaget her.
Vi havde egentlig håbet, at man i stedet for at komme med de konkrete forslag, hvis metoder man så kan være uenige i, kunne udvise lidt mere imødekommenhed.
Jeg synes egentlig, at justitsministeren ridser en del af problemstillingen op ved at fortælle om de utrolig mange forsøg, private projekter og om de mange, der gør det godt, uden på noget tidspunkt at henvise til en fast strategi for, hvad de vil med hele området.
Når nu man også kan læse af den seneste årsrapport fra Kriminalforsorgen, at hver tredje med en ubetinget fængselsstraf igen har fået en betinget eller ubetinget dom inden for 2 år, så vil jeg bare spørge justitsministeren: Hvad er regeringens mål?
Skal det nedbringes?
Hvor meget skal det nedbringes?
Hvornår skal det nedbringes?
Har regeringen et mål her, eller er det sådan fra hånden i munden?
Søren Pind (V), 2009-04-02:
Nu er tal jo taknemlige, og jeg kan på Venstres vegne sige, at vi ønsker det mindst tænkelige recidiv i samfundet, og derfor kunne man polemisk argumentere for, at Det Radikale Venstres målsætning er noget uambitiøs.
Men det, der altså er essensen her, er, at regeringen gør en løbende, konstant indsats for at forbedre den indsats, der er på det her område.
Der er allerede gjort en lang række ting.
Det bør vel egentlig også konstateres, at når man kigger internationalt på de her forhold, er Danmark faktisk et af de lande i den vestlige verden med den mindste grad af recidiv.
Så jeg synes altså, at denne sortmaling måske er noget overdreven.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Der er en samlet indsats på området.
Kriminalforsorgen gør det i øvrigt så godt, også med hensyn til recidiv, at andre lande jo valfarter til Danmark for at se på den succes, som den danske kriminalforsorg har i forhold til at nedbringe antallet af dømte, der begår ny kriminalitet.
Så man gør det godt.
De eksempler, jeg fremdrog i min tale, var jo blot nogle eksempler fra den palet af initiativer, vi har for at nedbringe recidiv, for at sikre uddannelsesmuligheder og job- og beskæftigelsesmuligheder bagefter.
Vi er fuldstændig enige i intentionen.
Målet med at sætte folk i fængsel er todelt.
For det første skal vi straffe folk, fordi de har begået noget forkert, og for det andet skal vi også gerne sørge for, at de ikke kommer ud og begår ny kriminalitet.
Det er den tobenspolitik, jeg synes Kriminalforsorgen gør rigtig godt.
Ja, de gør det sådan set fremragende.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Men faktum er jo, at mange af de ting, der sker, er drevet af satspuljeforsøg eller private initiativer eller af andre ting.
Når man f.eks. i Kristeligt Dagblad i dag også kan se, at folk, der arbejder tæt ved fængslerne, også ønsker, at der sker en styrket indsats, så kunne man jo have ambitioner om, at det skulle gå bedre, end det gør, og at det ikke er godt nok, som det fremgår af den seneste årsrapport fra Kriminalforsorgen, nemlig at hver 4. efter 2 år har en ny dom igen.
Søren Pind (V), 2009-04-02:
Derfor udtrykte jeg jo også den der stilfærdige sympati for tanken bag en national handlingsplan.
Men det, jeg synes er problemet, er, at selv samme hr. Morten Østergaard nu så vil have mig til at forholde mig til et enkelt forslag, hevet ud af en sammenhæng.
Og det nærer jeg sådan set ikke noget ønske om, for mit grundlag er, at regeringen yder en helstøbt indsats for løbende at forbedre de her forhold.
Jeg vil godt tilføje, at det måske ikke er ramt helt på kornet i forhold til det spørgsmål, hr. Morten Østergaard stillede, men dog alligevel.
Jeg er faktisk meget optaget af de tal, vi vil se fra Kriminalforsorgen i relation til straf, som justitsministeren var inde på, for jeg mener, man må se tingene i en sammenhæng.
Man kan ikke blot sige, at straf ikke virker og lignende.
Hvis man f.eks. studerer Ole Birk Olesens bog, som jeg er ret sikker på at hr. Morten Østergaard har læst - nu kan jeg desværre ikke huske titlen på den, men forfatterens navn må være godt nok - kan man se en meget veldokumenteret sammenhæng, der siger, at hvis samfundet kommer med en hel masse tilbud og nærmest afkriminaliserer kriminaliteten, har det også en masse konsekvenser.
Og derfor synes jeg, at de tal, vi vil få, er ganske væsentlige.
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Beslutningsforslag nr. B 99 starter som følger: »Straf skal ifølge lov om straffuldbyrdelse hjælpe den indsatte til en kriminalitetsfri tilværelse.
Sådan går det imidlertid alt for sjældent.
Allerede 2 år efter løsladelsen er hver tredje vendt tilbage igen, og seks ud af ti indsatte har været i fængsel før.
Derfor skal der gøres meget mere for at reducere tilbagefaldet til kriminalitet …
« Det er den positive indgangsvinkel til bemærkningerne i det her forslag, og det er en indgangsvinkel, som Dansk Folkeparti deler.
Det, der så bør gøres for at hindre tilbagefald for kriminelle, som har været i fængsel, har vi nok nogle delte meninger om i forhold til forslagsstilleren.
Da jeg havde læst det her forslag, sad jeg tilbage med en mærkelig fornemmelse, og pludselig så jeg sådan et slogan foran mig, og det lød: »Har du problemer med at få en praktikplads, ønsker du ekstra rådgivning i forhold til din uddannelse, så slå en ned.«
Der er i forslaget en bred vifte af forslag til at præmiere dømte.
De indsatte skal have en uddannelsesgaranti.
I dag er der dog mulighed for uddannelse, men der er rigtig nok ikke nogen garanti.
Ja, jeg kom til at sige straf, for det er vel det, det er.
Forslagsstillerne finder også, at der er et stort potentiale i at åbne fængslerne ud mod samfundet, da fængslerne i dag fungerer som små ghettoer med alle de problemer, det kan medføre.
Ja, man må jo sige, at der faktisk kan forekomme ulemper ved at komme i fængsel.
Det er måske et led i det, vi kalder straf.
Det kunne f.eks. være ved at lade erhvervsuddannelserne benytte fængslernes værksteder, skrives der videre.
Der kan jeg kun sige, at der jo er afsat midler til bl.a. et nyt fængsel på Falster.
Men jeg må så også sige, at det oplæg, jeg har set, ikke ligner et feriecenter, og det ligner for den sags skyld heller ikke en uddannelsesinstitution.
Og de nye fængsler er selvfølgelig moderne indrettet og tidssvarende.
Endvidere mener forslagsstillerne, at straffeattesten er et stort problem.
Den er medvirkende til, at dømte kriminelle kan have problemer på arbejdsmarkedet.
Og som et led i handlingsplanen bør det overvejes, om straffeattesten skal afskaffes; om de skal renses allerede efter få år, eller om der skal indføres en ny model, hvor mindre forseelser slettes hurtigt.
Der må jeg jo nok sige, at jeg er rigtig, rigtig tryg ved, at det eksempelvis på børneområdet er indført, at der altid skal foreligge en børneattest ved en ansættelse, og den tager netop udgangspunkt i straffeattesten.
Men forslagsstilleren mener selvfølgelig, at det er den straffede, der skal have en chance til.
Men hvad er konsekvensen, og hvad vil konsekvensen ikke blive, hvis der ikke er mulighed for at se, hvilke mennesker vi eksempelvis overlader vores børn til?
Den del af forslaget kan vi absolut ikke støtte.
Men vi er dog enige i, at der skal særlig fokus på de helt unge, og vi er også enige i, at der er udfordringer på området.
Jeg vil sige, at der er mange tiltag på området, som er fremadrettede, også i dag.
Og med de bemærkninger kan vi sige, at vi absolut ikke kan støtte det her forslag.