runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
For det, vi skal huske på, er, at tilsigelsesstoppet jo går ud på, at man venter med at indkalde folk til afsoning, til der er plads.
Det synes jeg sådan set er meget hensigtsmæssigt, for ellers bliver overbelægningssituationen endnu værre.
Det andet er, at man altid skal have en buffermekanisme, sådan at der er plads til nogle, der akut har behov for at komme ind her og nu.
Det synes jeg sådan set også er ganske fint.
Fru Karen Hækkerup spurgte i sit forrige indlæg: Hvorfor så ikke bare sige til domstolene, at de kun skal idømme den halve straf?
Muligheden for at blive prøveløsladt, når halvdelen af tiden er gået, hvis man vel at mærke har opført sig ordentligt og vist vilje til at komme ud af kriminaliteten, er jo den gulerod, der skal til, for, at kriminelle ikke bare bliver dømt, skubbet af vejen og taget ud igen, når afsoningen er overstået.
Men man har netop den her præventive mulighed for at gå ind og påvirke de mennesker til at holde op med at være kriminelle.
Det er det, hele prøveløsladelsesinstrumentet er til.
Det er så ærgerligt, at man ikke engang kan forstå, hvad prøveløsladelse går ud på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Der er ingen tvivl om, at det her forslag nok ikke var kommet, hvis regeringen ikke havde lurepasset og ladet problemerne i kriminalforsorgen vokse og vokse.
Vi har i lang tid vidst, at det var ved at gå galt, og alligevel reagerer man for sent, og man tager kun et år ad gangen trods det, at der i 2012 ikke er udsigt til, at der er noget, der skulle ændre sig.
Så vi mangler fortsat en løsning, der rækker ud i fremtiden.
Jeg er helt med på tankegangen om, at man skal prøve at belønne en god adfærd.
Det, der bekymrer mig, er, at det her som noget nyt kommer til at omfatte folk med korte domme, altså folk, der har domme på mellem 2 og 4 måneder.
Så vil jeg godt høre den konservative ordfører: Synes den konservative ordfører, at vi kender folk godt nok efter 2-4 måneder til reelt at kunne vurdere, hvorvidt de virkelig er motiverede til at leve et kriminalitetsfrit liv?
Er det derfor ikke bedre at sætte ind over for dem, der har lange domme, hvor vi har folk under kriminalforsorgen i lang tid, så man bedre kan lave en grundig helhedsvurdering af den bagvedliggende motivation for at deltage i arbejdstræning, uddannelsesforløb, misbrugsbehandling, eller hvad det nu kan være?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Lige en korrektion, hvis der nu er nogle, der sidder og lytter efter detaljerne: Det er ikke et spørgsmål om, at det her er for til dem, der fået en dom på 2 måneder.
Det, man gør, er, at man ændrer en ordning, der i dag går på, at de, der har fået en dom på 8 måneders fængsel eller mere, kan blive prøveløsladt på vilkår, hvis de vel at mærke udviser god takt og tone, når halvdelen af straffen er udstået.
Det bliver nu ændret til, at de, der har fået en dom på 4 måneder eller mere, kan få lov til at blive prøveløsladt.
Det vil sige, at det er det segment, man tager med.
Det vil sige, at man skal lave den her vurdering.
Hvis man ikke kan nå at lave den vurdering, når lige præcis halvdelen af tiden er gået, kan det godt være, at de skal vente yderligere en uge, men det forhindrer det her forslag jo heller ikke.
Så til det med, at regeringen har lurepasset: Sikke noget sniksnak.
Derefter kommer det langsigtede behov.
Det ser vi på til efteråret.
Der venter vi også på et fagligt, sagligt grundlag.
Det tillader vi os at gøre både i regeringen og i regeringspartierne.
Og undskyld, hvis det vækker bekymring i oppositionen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Jeg kan se, at regeringen har lavet nogle halve løsninger.
Den har ikke engang løst problemet for 2012 og fremover.
Hvordan kan det være et sagligt og fagligt grundlag at køre en kriminalforsorg på, at man laver nogle tiltag, som hjælper for 1 år ad gangen, hvoraf et af dem er tilsigelsesstop, altså det, at man beder folk om at vente i længere tid på at komme ind og afsone?
Jeg synes, det vidner om, at man ikke har grebet ind i tide.
Belægget har været tårnhøjt i lang tid.
Hvad skulle det hjælpe, når belægget faktisk er over 100 pct. på mange af institutionerne?
Det gad jeg godt vide.
Jeg vil spørge den konservative ordfører, om det ikke kunne være et meget mere fornuftigt forslag at udsluse langtidsafsonere med fodlænke, fordi vi netop der har et konkret kendskab til vedkommendes motivation for efterfølgende at leve et kriminalitetsfrit liv.
Der kan det nemlig vurderes, om vedkommende har været i gang med et arbejde eller en uddannelse længe nok til at vide, om det også er noget, der kan holde.
Var det ikke et bedre sted at sætte ind end det, man gør med det her forslag?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Det ene udelukker ikke det andet.
Og til det med, at det kun er halve løsninger, fordi nogle af de tiltag kun gælder for 2011 og knap så meget for 2012, vil jeg sige, at så ville oppositionen, hvis nu regeringen havde sagt, at den ville vente til efterårets forhandlinger om en flerårsaftale for kriminalforsorgen, have spurgt: Hvorfor har I ikke gjort noget nu, og hvorfor gør regeringen ikke noget her i 2011?
Nu gør regeringen rent faktisk noget i 2011, og så skal vi bebrejdes, at vi gør noget i 2011.
Det er da en fuldstændig mærkelig måde at anskue tingene på.
Vi har fået et grundlag for at lave nogle tiltag, der gælder her og nu.
Det troede jeg sådan set at vi var enige om.
Vi har også bedt kriminalforsorgen om at arbejde videre, så vi har et fagligt, sagligt grundlag til efteråret, så vi kan lave nogle forhandlinger, der rækker ud i fremtiden.
Med hensyn til muligheden for at blive prøveløsladt under fodlænkeordningen har vi jo tidligere gentagne gange tilkendegivet, at det synes vi også er en god idé, men at vi lige nu har behov for, at fodlænkerne bliver brugt på dem, der bliver dømt til afsoning under fodlænkeordningen.
Det er i øvrigt en idé, som jeg fostrede i 1990'erne.
Så det er en rigtig god idé.
Men der har vi et behov for, at de kommer først, og der er allerede i dag en venteliste.
Så indtil vi har fået det på plads, venter vi.
René Christensen (DF), 2011-04-15:
Det, som vi jo synes er ret interessant her, er, hvad det er for nogle kriterier, der skal lægges, for hvis det kun er det, at man skal have plads, så er det det, der gør os nervøse for, at man går ind og kigger på, hvor mange pladser der er ledige et bestemt sted, og hvem det er, der skal tilbage ud i samfundet.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis man nu forestiller sig, at en ung indvandrerdreng, som har været med til at brænde biler eller andet af, er blevet dømt og har fået en dom på 6 måneder for det og skal gå med fodlænke, så vil det sige, at når han f.eks. har gået 2 måneder med fodlænke, så kan han komme hen hos sin onkel henne i kiosken, og så kan onklen skrive hver dag, at den unge mand kommer i kiosken, og så kan han gå frit omkring igen.
Det er vel ikke det, der bliver lagt op til – eller?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Nu er jeg for alvor bekymret.
Lovforslaget her handler ikke om fodlænker.
Lovforslaget her handler om dem, der er blevet dømt til at skulle sidde i fængsel.
Vi har den ordning i dag, at hvis man virkelig viser gode takter og viser, at man er blevet et bedre menneske, at man gerne vil et liv uden kriminalitet, så kan man blive prøveløsladt, når halvdelen af tiden er udstået.
Den mulighed har vi allerede i dag.
Det, vi sådan set bare gør, er, at vi udvider den ordning til også at gælde dem, der har de korte straffe, dog ikke kortere end 4 måneder, for så kan det ikke rigtig lade sig gøre, men ned til det siger man, at der er der en mulighed for, at man kan blive prøveløsladt.
Og med hensyn til kriterierne for at blive det er de præcis de samme både før, under og efter det her lovforslag.
Så hvis det er det med kriterierne, der bekymrer Dansk Folkeparti, er der ingen grund til bekymring, det er de samme.
René Christensen (DF), 2011-04-15:
Det var bare, fordi ordføreren svarede, at der også var udfordringer i forhold til kapaciteten og i forhold til fodlænker, og så kunne man forestille sig, at man ville køre det her videre ud og så sige, at det var kapaciteten, der gik forud for straffen.
Det, der bliver lavet om på her, bliver jo ikke bare lavet om.
Før skulle man jo have sin straf minimum to tredjedele, nu er det halvdelen.
Man går også fra 4 måneder til 2 måneder.
Det vil sige, at der er nogle her, som kan komme væsentlig tidligere på prøveløsladelse, end de tidligere kunne.
Så må man også sige, at når de nu kan få en gulerod, som er langt større og bedre end den, de tidligere kunne få, skal de så ikke også yde noget mere?
Skal kriterierne så bare være nøjagtig de samme, som de hidtil har været, når man nu kan komme væsentlig tidligere på prøveløsladelse, hvad vi jo er enige om kan være positivt i mange sager og til glæde for både samfundet og den indsatte?
Men er vi ikke også enige om, at når man har stået for en dommer og fået en straf på X antal måneder eller år, så må vi også gå ud fra, at det er det, der er grundlaget for det.
Og hvis man så skal belønnes, skal man have gjort en særlig god indsats, og det forstår jeg også at ordføreren siger.
Men skal man så ikke, når man nu bliver belønnet ekstra godt, så gøre en særlig god indsats i forhold til de tidligere regler?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Se, det viser jo med al ønskelig tydelighed, at det er hensigtsmæssigt, at debatten forholder sig til det lovforslag, der er til behandling i salen.
For det, at man kører ud på et sidespor og begynder at diskutere fodlænker og alt muligt andet, kan jeg forstå giver en vis forvirring, for det er svært at forholde sig til og håndtere at diskutere forskellige aspekter omkring det her lovforslag.
Jeg er helt enig i, at det ville være hensigtsmæssigt, at vi fulgte forretningsordenens § 11 og forholdt os principielt til det lovforslag, der foreligger.
Og i forhold til det vil jeg sige, at der så yderligere er en misforståelse hos hr. René Christensen.
Hr. René Christensen siger, at det tidligere var sådan, at man kunne blive prøveløsladt efter to tredjedele, nu skal det jo bare være sådan, at man kan blive prøveløsladt efter halvdelen.
Det er ikke noget, vi laver med det her lovforslag.
Det er flere år siden, så vidt jeg husker, er det 7 eller 8 år siden, vi lavede den ordning.
Så det er ikke noget nyt.
Det eneste nye i det her er, at vi siger, at også de, der har været idømt en frihedsstraf og sidder i fængsel kortere tid end 8 måneder, har muligheden for, hvis de virkelig viser vilje til at komme ud af kriminalitet, at blive prøveløsladt, når halvdelen af tiden er gået.
Det er noget for noget, og det er for at belønne dem, der gerne vil.
Karen J. Klint (S), 2011-04-15:
Jeg vil gerne spørge meget direkte, om det her alene handler om kapacitet og større flow i fængslerne.
I forlængelse af det vil jeg også spørge om, hvis der skal et større flow igennem fængslerne, hvorfor man så tror på at det kan være omkostningsneutralt.
Hvis man skal nå flere mennesker på samme tid eller på kortere tid, havde det så ikke været nærliggende at tro, at der så skulle sættes lidt flere ressourcer ind for at nå flere indsatte på kortere tid?
Med hensyn til det sidste med, at forslaget ikke også vedrører personer, som er i fodlænkeordning, står det jo sådan set under punkt 3 i det fremsatte forslag.
Det er så i øvrigt fremsat, ligesom det har været sendt ud til høring.
Der har ikke været rettet i det, og så står der, at det præciseres, at afsonere i fodlænke afsoner på bopælen under intensiv overvågning og kontrol og også vil være omfattet af den foreslåede udvidelse af »noget for noget-ordningen«.
Så som jeg læser lovforslaget her, synes jeg da ikke, at de sidste spørgsmål har været irrelevante.
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Ideen til lovforslaget her er jo kommet op, fordi der er en overbelægssituation i øjeblikket.
Og hvad kan man gøre ved det her og nu og på kort sigt?
Hvad kan man gøre allerede i år for at prøve at gøre noget ved det?
Det er jo der, ideen kommer til, at man fra Kriminalforsorgens side har vurderet, at det godt kan lade sig gøre, at det også for dem, der har fået en frihedsberøvende straf på 4 måneder, 5 måneder, 6 måneder, 7 måneder, kan lade sig gøre på den halve tid at vurdere, om der er tilstrækkelig vilje til at leve en kriminalitetsfri tilværelse, til at det er fuldt tilrådeligt, at de kan få lov til at blive prøveløsladt.
Så det er jo kapacitetsproblemet, der har givet ideen, men selve ordningen har vi kendt meget længe, og det, at man går fra, at det er dem, der i dag har fået 8 måneder eller mere, ned til dem, der har fået 4 måneder eller mere, har jo været et spørgsmål om en vurdering, præcis som det også tidligere har været nævnt: Kan man overhovedet nå at vurdere den indsatte på den korte tid med hensyn til, om det er fuldt tilrådeligt at gøre det?
Der vurderer Kriminalforsorgen altså: Vi har nogle gode erfaringer med den ordning, vi har prøvet i nogle år, og vi tror godt, at man kan køre længere ned, så lad os prøve det.
Det er derfor, vi foreslår det her, så det er en kombination af det.
Det er også, fordi vi som Konservative har holdningen noget for noget, altså hvis man viser sin gode vilje, skal man også kunne se, at det kan betale sig.
Karen J. Klint (S), 2011-04-15:
Hr. Tom Behnke svarede ikke på, om det var korrekt oplæsning fra min side om, at fodlænkeordningen er med.
Jeg læste i hvert fald fra lovforslaget.
Det var det ene.
Det andet spørgsmål er: Er det virkelig rigtigt, at Kriminalforsorgen slet ikke har bedt om en eneste 50-øre for at gøre det her?
Har de påstået, at de kan klare merarbejdet inden for den bevilling, de har?
Det sidste, jeg vil spørge om, er: Er det korrekt, at for den 1-årige bevilling, Kriminalforsorgen har i udsigt for i år, er det aktstykke slet ikke kommet igennem Finansudvalget endnu, selv om vi snart skriver den 1. maj?
For så er det jo ikke meget værd at få nogle penge, man skulle have brugt i 12 måneder, hvis man risikerer kun at have 6 måneder til at bruge dem i.
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Jeg har ladet mig fortælle, at Rigsadvokaten er på vej med en redegørelse til justitsministeren, som jeg så går ud fra ekspederes videre til Retsudvalget, med en nærmere analyse af antallet af varetægtsfængslinger og længden af varetægtsfængslinger.
Der er noget, der tyder på, at vi har en relativt høj stigning, en stor stigning, i antallet af varetægtsfængslinger og også relativt mange lange varetægtsfængslinger.
Jeg blev af fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgt, om jeg havde overblik over, hvilke kategorier af tidligere fanger der vil blive omfattet af det her forslag.
Det svarede jeg helt præcis på: Det er der ikke nogen kategorier af tidligere fanger der vil blive omfattet af.
De har udstået deres straf.
Det her drejer sig om fremtidige afsonere, som viser evne og vilje til uddannelse og arbejdsprøvning, og som ved samarbejdsvilje og god opførsel kan komme tidligere ud fra fængselsinstitutionerne.
Det synes jeg er positivt, og det er med til at give kapacitet i kriminalforsorgen.
Det er også godt.
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
På det første bliver jeg svar skyldig, sådan lige på stående fod.
I forhold til aktstykket har jeg ikke fulgt med i, hvor langt det er.
Det behøver jeg ikke at sidde og holde øje med.
Så det regner jeg med kører, som det skal.
I forhold til om det her ikke har nogle meromkostninger og vil være dyrere i Kriminalforsorgen, hvis der er flere cpr-numre, der skal igennem, vil jeg sige, at det tror jeg for så vidt ikke.
Det er i hvert fald så marginalt, så det vil være svært at regne ud, hvad det kommer til at koste.
For det, vi skal huske på, er, at de mennesker, vi her taler om, jo ikke er de værste af de værste forbrydere.
Det er de bedste, og det er dem, der har erkendt, at det, at de lavede en kriminel handling, der gav en kort frihedsberøvende straf, var en fejl.
De skulle have ladet være med at gøre det.
De fortryder, og de angrer, de vil gerne leve en kriminalitetsfri tilværelse.
Det vil sige, at det er de nemme indsatte.
Det er jo ret nemt at have med dem at gøre.
Jeg tror tværtimod, at dem, som er de krasbørstige, og dem, der laver vold og ballade i fængslerne, er dem, man virkelig har en udfordring med.
De her er jo bare nogle, hvor man kan se – og det kan man jo i sit daglige arbejde som fængselsbetjent i Kriminalforsorgens institutioner, – hvem det er, der viser de gode takter.
Man kan også se, hvem det er, der indgår i et behandlingsforløb, uddannelsesforløb eller arbejdstræning.
Det er jo ret nemt at holde øje med.
Så jeg tror ikke, at det er en ekstra udgift i sig selv, og vi har i hvert fald ikke hørt fra Kriminalforsorgen, at det skulle være det.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-15:
Nej, det er nu ikke forkert.
Der er indført det, der hedder et tilsigelsesstop, hvilket betyder, at der er visse typer af dømte, der ikke vil modtage en indkaldelse i resten af 2011.
Den debat har vi haft her i salen flere gange.
Det er det, der står, og det må vel være sådan, det skal opfattes, altså som et tilsigelsesstop, fordi der ikke er pladser nok i fængslet.
Der er simpelt hen sat et skilt på, hvor der står: Her er ikke flere pladser, kom venligst igen senere.
Det betyder jo for de dømte, at de kommer ud i store problemer, for det kan lige pludselig være lang tid siden, at man har begået den kriminalitet, man er dømt for, og man skal først have afsonet sin straf, inden man kan vente på, at pletten på straffeattesten bliver fjernet, og dermed hindrer vi i virkeligheden de dømte i deres mulighed for resocialisering.
Men der er også noget i forhold til ofrene, man skal se på, for folk skal gå rundt og vente i ganske lang tid på at komme ind og afsone, hvilket jeg synes er helt skævt.
Det forslag, der ligger nu, er udelukkende et besparelsesforslag, og det tror jeg godt at den konservative ordfører ved.
Det ved Landsforeningen af Forsvarsadvokater i hvert fald.
De skriver i deres høringssvar, at forslaget alene er båret af et ønske om at skabe flere fængselspladser.
Og så konkluderer de endvidere, at den prøvelse, der altså skal ske i kriminalforsorgen, for at finde ud af, om man er egnet til tidlig løsladelse, må blive noget overfladisk; det ville være mere reelt i stedet at sætte straffen ned for udvalgte forbrydelser eller at begrænse varetægtsfængslingerne.
Kan den konservative ordfører slet ikke se paradokset i det her forslag?
Tom Behnke (KF), 2011-04-15:
Jeg har bestemt ikke klemte tæer, tværtimod.
Vi har jo været klar over, at der var ved at blive skabt et problem i forhold til kriminalforsorgen, fordi vi har sørget for at gribe hårdt og konsekvent ind over for bl.a. bandekriminaliteten, som jeg troede vi var enige om at vi skulle gøre.
Vi har sørget for, at der er nogle af de her bandemedlemmer, der får nogle hårde og konsekvente straffe og kommer i fængsel.
Vi har så på kort sigt bedt om et svar på: Hvad kan vi gøre her og nu for at aflaste i den aktuelle situation?
Vi har fået en rapport, der viser, at der er nogle muligheder for, at vi her og nu kan løse det.
Så skal man da gøre det.
Det betyder jo ikke, at vi så siger, at så er al fremtid aflyst, nej, tværtimod.
Til efteråret skal vi jo i gang med en flerårsaftale for kriminalforsorgen, og det er dér, vi så lægger sporene ud i forhold til den langsigtede strategi.
Så vi gør altså noget her og nu; vi læner os ikke bare tilbage og siger: Det må vente.
Nej, vi gør rent faktisk noget ved tingene lige præcis nu og her.
Og derudover tager vi også den langsigtede løsning med.
Det med, at man ikke indkalder folk, der er dømt til afsoning, er direkte forkert.
René Christensen (DF), 2011-04-15:
Det er jo egentlig en positiv udfordring, vi står over for.
Det viser jo, at vi har et dygtigt politi, som får opklaret nogle forbrydelser, og derfor får vi også dømt nogle banditter, som så ender med at komme i fængsel.
Nu står vi så i en situation, hvor vi mangler pladser, og det skal jo lige i denne forbindelse siges, at der er truffet beslutning om et nyt statsfængsel på Falster, som, så vidt jeg husker, giver lidt over 200 pladser.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Når man nu har været i retten og er blevet dømt for en forbrydelse og eksempelvis har fået 2 års fængsel for det, så kommer man i fængsel, og når halvdelen af tiden er gået, skal der ske en vurdering af, om man kan komme tilbage til samfundet, men når jeg læser forslaget her, ser jeg ikke nogen særlig præcise retningslinjer for, hvordan man vurderer, om den enkelte kan komme tilbage til samfundet og i job.
Vil ordføreren i forbindelse med udvalgsarbejdet være indstillet på, at vi får kigget på det?
Vi skal jo huske på, at det er dømte personer, der er idømt en vis straf.
Efterfølgende går en uvildig instans ind og kigger på det og på, om de her personer kan komme tidligere ud end det, dommeren har afgivet dom om.
Er ordføreren indstillet på, at vi får kigget på den del af det?
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Jeg tror, man må sige, at det er en vurdering, der skal basere sig på faglighed og på konkret kendskab til den enkelte indsatte.
Det er fængselsledelsen i den pågældende institution under Kriminalforsorgen, der på baggrund af de overordnede retningslinjer udarbejdet af Kriminalforsorgen har det faglige og myndighedsmæssige ansvar for den vurdering.
Hvis der er nogle principielle overvejelser, som Dansk Folkeparti måtte gøre sig i forbindelse med kriterierne for at fastsætte disse regler, vil jeg meget gerne diskutere det med Dansk Folkeparti.
Det vil jeg gøre hernede i salen, og det vil jeg gøre i udvalget, og det kunne vi eventuelt også gøre i forbindelse med forhandlingen om en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen senere på året.
René Christensen (DF), 2011-04-15:
Det vil jeg se frem til.
Det er, som ordføreren også sluttede sin ordførertale med, fordi en del af det her forslag jo simpelt hen handler om kapacitetsproblemerne, men vi skal ikke ud i en situation, hvor vi ikke giver den straf, som de pågældende skal have, fordi vi mangler pladser.
Der kan jeg bare sige, at Dansk Folkeparti ikke vil gå på kompromis, når det gælder strafudmålingen til dem, der bliver straffet.
Så må vi finde andre løsninger for at få nok kapacitet.
Men jeg er meget åben over for, at vi tager den her debat både i Folketingssalen og under udvalgsarbejdet, så vi kan få nogle kriterier med hensyn til, hvad man skal kunne for at blive en del af den her »noget for noget-ordning«.
Kim Andersen (V), 2011-04-15:
Jeg er meget enig med Dansk Folkeparti i den principielle tilgang til den problemstilling, og jeg er sikker på, at vi også fremover kan finde hinanden i konkrete politiske løsninger på det her område.
Jeg er meget enig med Dansk Folkeparti.
Karen J. Klint (S), 2011-04-15:
Jeg skal klart indrømme, at jeg ikke sidder i Retsudvalget, men jeg har så den store glæde at sidde i det, der hedder tilsynet med beskæftigelsen inden for kriminalforsorgen, og der kommer vi også rundt og ser nogle vilkår, som jeg, når jeg ser på dem, ikke nødvendigvis synes er de kønneste i verden.
Det kan være gamle arrester fra før århundredskiftet, ja, fra før sidste århundredskifte, og det kan også være nogle arbejdsbetingelser og nogle uddannelsesbetingelser, som jeg synes lader noget tilbage at ønske.
Så jeg vil starte med at spørge hr. Kim Andersen: Har vi den rigtige indretning i fængselssystemet?
Har vi den rigtige normering både for indsatte og ansatte, og har vi de rigtige vilkår til at resocialisere?
Altså kort: Er vores fængselsvæsen godt nok, som det ser ud lige nu?