runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt at understrege, at de forhøjede skatter og afgifter på finansloven for 2012 bidrager til en holdbar og ansvarlig finansiering af regeringens politik.
De øgede skatteindtægter er med til at finansiere initiativer, som samlet set reducerer uligheden i samfundet og understøtter regeringens målsætning om at styrke sundheden.
De skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen indførte med finansloven for 2012, var nødvendige for at rette op på den forhenværende VK-regerings politik.
Modsat VK-regeringen vil vi nemlig ikke øge hullet i statskassen.
Den kommende skattereform har stadig den samme målsætning, som den hele tiden har haft.
Det fremgår tydeligt af regeringsgrundlaget, at regeringen vil gennemføre en fuldt finansieret skattereform, som sænker skatten på arbejde markant, og som har en rimelig social balance.
Hovedformålet med skattereformen er at give et ekstra skulderklap til de mennesker, som dagligt yder en stor indsats på arbejdsmarkedet.
Regeringen vil med den kommende skattereform have et hovedfokus på, at almindelige mennesker med almindelige lønninger skal have mere ud af deres arbejdsindsats.
Det fokus står naturligvis i kontrast til den tidligere regerings skattepolitik, der primært fokuserede på at sikre skattelettelser til de allerrigeste i samfundet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Jeg vil igen sige tak for spørgsmålet.
Det er jo interessant, hvis man fra Venstres side har den antagelse, at alt offentligt forbrug pr. definition er spild, og at det ikke er noget, der kommer nogen mennesker til gavn, at vi har et stærkt velfærdssamfund, som sikrer, at vi kan sende vores børn i skole, og som sikrer, at vores børn kan blive passet, og at der er nogen, der tager sig af en, når man er syg eller man er ældre.
Det, som er det interessante i diskussionen i forbindelse med regeringens politik for 2012, er, at ja, der er nogle skatter og afgifter, der er steget, og der har det været vigtigt for regeringen at sige, at alle skal bidrage, også de mest velstillede, hvilket også er det, der klart fremgår af tabellen.
Men der har vi i al stilfærdighed også sagt, at man er nødt til at se på, hvad man får for det ekstra bidrag, og hvordan det, som det vist hedder i økonomsprog, via udvidede forbrugsmuligheder så vil kunne se sig afspejlet i kroner og øre.
Der er det nemlig sådan, at man får en bedre velfærd.
Og der er der, hvad angår de eksempler, som spørgeren fremhæver, tale om, at det rent faktisk er noget, der vinder ved regeringens økonomiske politik, og det er da noget, jeg sådan set er glad for og stolt over.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-16:
Nu skal skatteministeren ikke forsøge at fordreje mine ord.
Jeg siger bestemt ikke, at de udgifter, der afholdes i den offentlige sektor, er spild; på ingen måde.
Men det er bare sådan, at det for den enkelte dansker, for den enkelte familie, vil blive rigtig, rigtig svært, altså at man skal gå ud og købe varer for nogle penge, som man ikke længere har, fordi de nu er blevet opkrævet i skatter og afgifter.
Men til gengæld påstår regeringen, at en helt almindelig gennemsnitlig LO-familie vil komme til at opleve at have et stigende rådighedsbeløb, ved at der er flere pædagoger ansat.
Det er da noget notorisk sludder.
Der er da ikke tale om, at det er noget, som danskerne vil kunne gå ud og købe ind for.
Derfor vil jeg, hvad angår familiernes rådighedsbeløb, sige, at det vil blive sådan, at der ud for samtlige familietypers indtægter i kongeriget Danmark vil komme til at stå et minus.
Og hvordan er det så, at regeringen vil kompensere de danskere, der vil opleve, at der er færre penge i pungen, efter at regeringen har været der?
Er det, der er målet med skattereformen, at danskerne nu skal kompenseres, at de nu skal have en rådighedsbeløbsfremgang?
Og vil det være noget, der vil gælde for alle?
Eller vil det kun være noget, der vil gælde for dem, der er på arbejdsmarkedet?
Og vil de skulle have fuld kompensation, eller vil de kun skulle kompenseres delvis?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Først vil jeg i forhold til, hvad skatteindtægterne er blevet anvendt til, sige, at de er blevet anvendt til bedre velfærd og ordentlige uddannelser.
Men det, jeg i mit første svar forsøgte at sandsynliggøre, var, at den her regering faktisk ikke bruger penge, som ikke er der, og det er i modsætning til den tidligere regering, der jo lod udgifterne stige uden at sørge for, at indtægterne passede, og dermed skabte den et hul.
Undskyld, hvis det var upræcist formuleret.
I forhold til regeringens finanslov for 2012 vil netop den enlige pensionist, der bor i en ejerbolig, når man både ser på stigende skatter og afgifter og ser på den forbedrede velfærd, som kommer bl.a. pensionisten til gode,
vinde 1.050 kr., som det også fremgår af det materiale, der er oversendt.
Men det er en vigtig diskussion, og der er også mange spekulationer.
Jeg hører også folk i debatten fremføre, at den fedtafgift, som den tidligere regering indførte, har medført en stigende grænsehandel og risiko for ketchupeffekt.
Så det er jo helt korrekt, at vi skal være opmærksomme på, om grænsehandelsproblematikken er værd at tage affære på baggrund af, eller om tingene er nogenlunde under kontrol.
Det gør regeringen ved at foretage netop det, som spørgeren efterlyser, nemlig et grundigt analysearbejde, og vi vil også fremkomme med en grænsehandelsrapport.
Når det er sagt, er det vigtigt at understrege, at de afgifter, som regeringen gennemfører i forbindelse med finansloven 2012, har to formål, nemlig på den ene side at sikre, at vi alle sammen får en tilskyndelse til at købe lidt sundere ind, lidt mindre alkohol, lidt mindre søde sager, og på den anden side at bidrage til en fornuftig finansiering af vores fælles velfærdssamfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-16:
Grunden til, at jeg fremhævede udviklingen i spiritusafgiften, er jo netop, at det illustrerer risikoen for, at ketchupeffekten er trådt i kraft, at det, når man hæver nogle afgifter, ud over at der rammer de pågældende produktgrupper meget hårdt, bliver en drivkraft, som gør, at så handler folk mere i grænsebutikkerne og syd for grænsen.
Det er jo det, der er stærkt bekymrende, altså, at indtægterne fra spiritusafgiften er faldet fra 17,7 pct. til 15,02 pct.
Giver det ikke ministeren anledning til at overveje eller i det mindste ville prøve at lave noget ordentligt analysearbejde i forhold til den frygt, vi har fremhævet fra Venstre, med hensyn til at nu er ketchupeffekten indtrådt, for det er nemlig rigtigt, at der ikke er pillet ved spiritusafgiften, alligevel er indtægterne faldet.
Det indikerer, at ketchupeffekten er indtrådt.
Mener ministeren, at Scandlines' tilbud om billige øl, jf. artikel på www.epn.dk den 10. maj 2012, bekræfter regeringens opfattelse af, at regeringens afgiftsstigninger ikke ville have nævneværdig betydning for grænsehandelen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at et slagtilbud hos en virksomhed syd for grænsen kan bruges til at sige noget som helst om, hvilken effekt danske afgiftsstigninger har på bl.a. øl i forhold til grænsehandel.
Scanlines' tilbud er dog også kun et enkeltstående tilfælde, da Carlsberg og Tuborg typisk koster 56,65 kr. for en ramme i grænsehandelen, når man vel at mærke køber tre rammer ad gangen.
Jeg mener derfor ikke, at Scanlines' tilbud kan bruges til at sige noget som helst om konsekvenserne af regeringens afgiftsstigninger.
Når det så er sagt, vil jeg gerne tilføje, at regeringen nøje følger udviklingen i forhold til grænsehandelen og også er meget optaget af at følge effekterne af de afgiftsstigninger, vi introducerede i forbindelse med finansloven 2012 på grænsehandel.
Først i forhold til Scanlines' tilbud vil jeg sige, at jeg jo ikke skal gøre mig til dommer over, hvor mange øl de forventer at sælge, men spørgeren har da ret i, at det er et godt tilbud, og det gode tilbud havde nok også været attraktivt uanset de afgiftsstigninger, der blev gennemført på bl.a. øl i forbindelse med finansloven 2012, for så voldsomme var afgiftsstigningerne trods alt ikke.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at regeringens økonomiske politik faktisk øger beskæftigelsen og sikrer også nye arbejdspladser i 2012 og 2013.
Det er helt afgørende for regeringen.
Når jeg siger, at vi følger grænsehandelsproblematikken tæt, vedrører det, at vi naturligvis ligesom også den tidligere regering gennemfører undersøgelser af udviklingen, og vi kommer også med en grænsehandelsrapport.
Det er klart, at hvis der pludselig sker markante skred, så er regeringen også parat til at tage sine forholdsregler, men umiddelbart er der ikke noget, der tyder på, at balancen er tippet dramatisk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-16:
I bilag 228 fra Skatteudvalget, som skatteministeren har oversendt den 7. maj – det er indtægtslisterne for februar måned 2012 – kan man på side 8 se, hvor stor en andel af årets provenu man har fået ind i årets to første måneder.
Der er det interessant, for tallene viser, at mens man sidste år havde fået godt 14 pct. af de forventede indtægter på ølafgifterne, har man i 2012 kun fået 12,8 pct. Hvis vi ser på afgifterne på spiritus, kan man se, at man havde sidste år fået 17,7 pct., og i år har man fået 15 pct.
Det synes jeg da må give ministeren anledning til at overveje, om effekten af de afgiftsstigninger nu er, som ministeren gik og troede.
Det troede jeg da egentlig at ministeren havde gjort sig overvejelser om, inden han sendte indtægtslisten over.
Men hvordan mener ministeren, at et fald fra 14,2 pct. til 12,7 pct. af indtægterne i årets første 2 måneder skal tolkes?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Jeg tror i hvert fald, at man skal passe på med at konkludere entydigt, at det kun kan skyldes grænsehandel.
Når det er sagt, vil jeg i parentes bemærke, at regeringen ikke har justeret på spiritusafgiften f.eks. i forhold til eksemplet.
Men det er helt korrekt, at grænsehandelen er en problemstilling, vi skal være optaget af.
Det er regeringen også.
Det er klart, at målet aldrig må være at lukke Danmark helt inde, så vi bliver en lukket økonomi, men spørgeren har jo ret i, at det er centralt hele tiden at have opmærksomheden rettet mod, om afgifterne har et fornuftigt leje, således at vi fremmer sundhedsmæssige målsætninger og sikrer et fornuftigt provenu til at finansiere vores fælles velfærd, uden at der sker en eksplosiv grænsehandel.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-16:
Jeg tror i hvert fald, at danskerne så udmærket er klar over, hvad det koster at købe øl syd for grænsen, for det er jo det, der har været konsekvensen af de afgiftsstigninger, som regeringen har indført her 1. januar, og det er jo også det, der gør, at det er attraktivt for butikker syd for grænsen at give et endnu stærkere slagtilbud, for man ved, og man kan se, at danskerne bevæger sig syd for grænsen for at handle ind.
Som der bliver gjort opmærksom på i den pågældende artikel, er det jo altså rimelig voldsomt, at Scanlines forventer at kunne sælge 119.980 øl på en dag, altså, det er ret mange, og det er jo øl, som så på ingen måde bliver afgiftsbelagt Danmark, bliver betalt moms af eller lignende.
Det er penge, som danskerne på grund af afgifterne vælger at lægge i udlandet.
Det er jo det, vi har sagt fra Venstres side, altså at det er bekymrende, at de afgiftsforhøjelser, som regeringen har gennemført sammen med Enhedslisten, bliver en forstærkning af grænsehandelen.
Det er klart, at når man rammer et bestemt felt, kommer det, vi har talt om, ketchupeffekten.
Jeg ved godt, at ministeren har haft svært ved at ville sige, hvornår den præcis indtræder, men er det her ikke et udtryk for, at butikkerne syd for grænsen mærker, at nu er den der?
Nu er der virkelig åbnet for sluserne.
Danskerne har vendt bilen sydpå, og det er altså kun lige at give det sidste nøk, så vælter det ind med danskere, der handler i udlandet.
Vi ved jo fra dengang, vi behandlede lovforslaget, hvad det koster af hundredvis af danske arbejdspladser.
Det har ministeren selv svaret på, i forhold til hvor mange det er i detailsektoren, der vil miste deres arbejde.
Der er jo ingen tvivl om, at det her bare understreger problemstillingen, og derfor vil jeg bare gerne høre, når ministeren siger, han følger det nøje, hvad man skal lægge i det, og hvilke konsekvenser regeringen er klar til at tage.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-16:
Hvis det endelig er, at man skal tale kroner og øre, må det vel også være sådan, at man må kunne sige, at den tidligere regerings forringelse af børnefamilieydelsen for familier med flere end to børn, jo også var noget, der forringede krone- og ørebeløbet, rådighedsbeløbet.
Det er jo bl.a. noget af det, som regeringen har rettet op på.
Det, som denne diskussion handler om, er, at vi siger: Ja, alle skal bidrage til finansieringen af vores velfærdssamfund.
Der er nogle skatter og afgifter, vi har øget, og det har vi sagt åbent og ærligt i forbindelse med finansloven for 2012.
Men det, der også giver god mening, er, at vi spørger: Hvad får man så for de penge, og hvordan er det, den samlede regning fordeler sig?
Det tror jeg er den måde, som de fleste danskere er vant til at gøre det op på.
Man afleverer noget, og man får noget, og man siger: Hvordan ser regnestykket så ud?
Det synes jeg er en fornuftig måde at gøre det op på, og det er også det, der er baggrunden for de tabeller, vi diskuterer.
Martin Geertsen (V), 2012-05-16:
Vil statsministeren redegøre for, hvorfor Henrik Sass Larsen ikke kunne blive minister i den nuværende regering, når nu statsministeren til bl.a. TV 2 den 9. maj 2012 udtaler, at »Jeg tror aldrig, der er nogen, der har sagt, at Henrik Sass Larsen er en farlig mand.
Det har jeg i hvert fald aldrig sagt eller ment på nogen måde«?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-16:
Altså, hr. Martin Geertsen kan spørge på alle mulige måder, men hvis man stiller det samme spørgsmål igen og igen, får man også stort set det samme svar.
Det synes jeg er en fornuftig og rigtig tradition, og den har jeg valgt at videreføre.
Hvis hr. Martin Geertsen er i tvivl, vil jeg også godt understrege det, jeg sagde i besvarelsen af det forrige spørgsmål, som lignede det her spørgsmål rigtig meget, nemlig at det er den til enhver tid siddende statsminister, som indstiller til dronningen, hvem der skal udnævnes som ministre.
Så der er ikke så meget mere at tilføje i den her sag.
Martin Geertsen (V), 2012-05-16:
Her er vi jo i virkeligheden inde ved noget af det allermest centrale i den her sag, nemlig at Politiets Efterretningstjenestes informationer er blevet anvendt til at acceptere hr. Henrik Sass Larsens undskyldninger for ikke at kunne deltage i en socialdemokratisk ledet regering.
Og mere og mere tyder jo på, at der er meget, meget lidt at komme efter i bestræbelsen på på daværende tidspunkt at holde hr. Henrik Sass Larsen uden for en socialdemokratisk ledet regering.
Hr. Henrik Sass Larsen kunne ikke blive minister, fordi der var et eller andet galt.
Hvad det så var, kan vi jo ikke få at vide, men der var dog ikke mere galt, end at han så, som nævnt før, kunne blive gruppeformand for Danmarks næststørste partis folketingsgruppe.
Det er den ene del, der gør, at sagen så at sige falder fra hinanden.
Den anden er, at det tilsyneladende – kunne jeg se på Ritzau her for få minutter siden – er sådan, at den såkaldte Kampsag fra Køge også falder fra hinanden.
Et af de spørgsmål, man jo stiller sig selv, er, om der kunne være andre grunde til, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne blive minister i en socialdemokratisk ledet regering.
Kunne der være politiske grunde til, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne blive minister i en socialdemokratisk ledet regering?
Kunne der være partier i regeringskonstellationen, som ikke brød sig om, at hr. Henrik Sass Larsen skulle være f.eks. finansminister?
Vil statsministeren redegøre for, om statsministeren fuldstændig kan afkræfte, at PET er blevet brugt som undskyldning for at dække over andre grunde til, at Henrik Sass Larsen ikke kunne beklæde en ministerpost, jf. statsministerens udtalelser til TV 2 den 9. maj 2012 om, at Henrik Sass Larsen ikke er en farlig mand?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-16:
Jeg synes, at Venstres ordfører skulle stoppe sine fantasifulde spekulationer.
Jeg synes ikke, det klæder Venstre at gå ind i den slags spekulationer.
Det er rent faktisk en alvorlig sag, og jeg synes egentlig, at Venstre som det store parti, det er, bør respektere, at der i Danmark er en tradition for, at statsministre ikke kommenterer det sikkerhedstjek, der er i forhold til kommende ministre.
Hvad er det, der gør det så svært for Venstre at acceptere, at statsministre ikke kommenterer det sikkerhedstjek?
Jeg synes, det er en fornuftig og en rigtig tradition, som jeg har valgt at videreføre.
Hvorfor er det, at Venstre ikke accepterer, at der er en sådan tradition?
I forhold til det konkrete sikkerhedstjek af hr. Henrik Sass Larsen undrer det mig egentlig også, at Venstre ikke kan forstå, at jeg hverken kan eller vil kommentere det, fordi det jo netop er en sag, hvori der indgår personfølsomme oplysninger.
Det er oplysninger, som er undergivet tavshedspligt efter forvaltningsloven eller straffeloven.
Hvad er det i de sætninger, som er så svært for Venstre at forstå?
Som jeg også sagde før, synes jeg, at Venstre skal spinde sig selv ud af de her meget fantasifulde spekulationer, man har spundet sig ind i.
Stop det, Venstre!
For det, der er sagens kerne – og det ved ordføreren også godt – er, at man jo ikke skal have en sikkerhedsgodkendelse og ikke bliver sikkerhedstjekket i forbindelse med at blive formand for folketingsgruppen, men der er procedurer for sikkerhedstjek i forhold til ministrene.
Dem vælger jeg ikke at kommentere; det har mine forgængere heller ikke gjort; jeg vælger at fortsætte den tradition.
Jeg har egentlig en fornemmelse af, at spørgeren godt forstår, at der er nogle omstændigheder ved sikkerhedstjek, som selvfølgelig gør, at man ikke kan kommentere dem, fordi der er tale om fortrolige oplysninger.
Jeg tror egentlig godt, at ordføreren forstår, hvad det handler om.
Martin Geertsen (V), 2012-05-16:
Men det ændrer jo sådan set ikke ved, at statsministeren fortsat ikke har svaret på, hvad det er, der er sket siden september-oktober måned.
Sandheden er jo, at der ikke er sket noget som helst.
Derfor beder jeg sådan set bare i al stilfærdighed statsministeren om at redegøre for, hvorfor i alverden hr. Henrik Sass Larsen kan blive formand for den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Jeg antager nemlig, at hvis de informationer, som statsministeren er i besiddelse af, og som jeg ikke er i besiddelse af, om hr. Henrik Sass Larsens almindelige moral i forhold til, hvad han har gjort, forhindrer ham i at blive minister, så havde man næppe sat ham i spidsen for Danmarks næststørste partis folketingsgruppe.
Det er derfor, at nogle selvfølgelig kommer til den konklusion, at statsministeren har holdt Politiets Efterretningstjeneste ud i strakt arm for at undgå hr. Henrik Sass Larsen som minister i Danmark.
Jeg er meget, meget enig med statsministeren i, at det her er en ganske alvorlig sag, som handler om andet end ganske regulær politisk polemik, for det handler nemlig om, at statsministeren bygger sin vurdering af, hvorvidt hr. Henrik Sass Larsen kan blive en del af en socialdemokratisk ledet regering, på informationer fra Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg spurgte før, og jeg vil gerne spørge igen: Hvad i alverden er det, der er sket, siden hr. Henrik Sass Larsen blev undergivet det sikkerhedstjek forud for regeringsdannelsen i september-oktober måned?
Hvad er det, der har ændret sig siden da, der gør, at man lige pludselig kan tage hr. Henrik Sass Larsen til nåde og gøre ham til en central del af det parlamentariske grundlag for den siddende regering?
Statsministeren kan vel ikke fortænke nogen i at undre sig over det hændelsesforløb.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-16:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at undgå misforståelser om, hvem der udnævnes til minister.
Det er ikke Politiets Efterretningstjeneste, det er ikke nogen andre.
Det er statsministeren.
Det er mig, der gør det.
Der er ikke så meget mere at sige om den sag.
Jeg har faktisk besvaret nærmest utallige spørgsmål om emnet både her i Folketingssalen, i skriftlige besvarelser og også i samråd.
Derfor må jeg også sige, at det undrer mig, at spørgeren nu rejser spørgsmålet igen.
Det er jo samme spørgsmål i forskellige varianter.
Svaret er, at vi i Danmark, ikke mig bekendt i hvert fald, ikke har en tradition for, at statsministre kommenterer den procedure, der anvendes ved sikkerhedstjek af kommende ministre.
Det er en fornuftig og en rigtig tradition, som jeg har valgt at videreføre.
Så jeg håber, at spørgeren har forståelse for, at jeg af principielle årsager ikke vil kommentere den procedure, der anvendes ved sikkerhedstjek af ministre.
Og i forhold til den konkrete diskussion om sikkerhedstjek af hr. Henrik Sass Larsen så hverken kan eller vil jeg kommentere den, fordi det jo netop er en sag, hvor der indgår meget personfølsomme oplysninger.
De er undergivet tavshedspligt efter forvaltningsloven og efter straffeloven.
Først vil jeg gerne slå fast, at hele sprogbruget, som spørgeren anvender, altså ordet farlig, må stå helt for ordførerens egen regning.
Jeg har ikke brugt de udtryk, og det ligger mig egentlig ganske fjernt.
Så det står helt for ordførerens egen regning, hvordan han opfatter tingene.
Det skal bare ikke lægges mig i munden, at jeg har brugt den slags udtryk.
Så det vil jeg gerne understrege meget kraftigt.
Så skal jeg minde spørgeren om, at tillidsposter i den enkelte folketingsgruppe jo ikke er noget, der kræver sikkerhedstjek eller sikkerhedsgodkendelse, og det er sikkert også spørgeren bekendt, at det forholder sig sådan.
Det er den socialdemokratiske folketingsgruppe, som helt enstemmigt har valgt hr. Henrik Sass Larsen som gruppeformand.
Det har min fulde opbakning.
Jeg synes, det er en rigtig god idé.
Hr. Henrik Sass Larsen og jeg har arbejdet tæt sammen igennem rigtig mange år, og jeg glæder mig til at gøre brug af hr. Henrik Sass Larsens kompetencer som gruppeformand.
Så er den vel i virkeligheden ikke længere.
Der var en ministerudpegning for 7-8 måneder siden.
Nu har vi en gruppeformand hos Socialdemokraterne.
Der er ikke så meget mere at sige om den sag.