runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-01-30:
Det er, fordi jeg også før bed mærke i et svar, der kom fra talerstolen, om, at meget af det her handler om etik og moral.
Det er også det, der bliver diskuteret nu i forhold til det her aktstykke, og der er det jo paradoksalt, at Liberal Alliance på den ene side siger, at det her er lovligt, at det kører vi videre efter, samtidig med at man på den anden side 100 m længere væk fra Finansministeriet kører sager mod samme konstruktion.
Er ordføreren ikke enig i, at det her jo absolut må stille staten ringere i forhold til at køre en sag i en retssal, fordi man på den ene side siger, at det her opfatter vi som fuldt lovligt, mens der på den anden side køres sager, fordi SKAT opfatter det som ulovligt?
Er ordføreren ikke enig i, at det er paradoksalt?
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Jeg kan kun gentage, at når vi når til at skulle stemme i den her sal eller i Finansudvalget, er vi i sidste ende tvunget til at stole på, at vi ikke bliver manipuleret med og snydt fra finansministerens side.
Om forhåbentlig halvandet år, når det muligvis er en hr. Kristian Thulesen Dahl, der er finansminister, ville hr. René Christiensen i samme situation være tvunget til at stemme ja.
Det er kun, fordi man er i opposition, at man kan spille et andet kort.
Vi forsøger i Liberal Alliance at stemme på samme måde, hvad enten vi er i opposition eller skulle blive støtteparti eller måske oven i købet en dag regeringsparti.
Vi vil ikke lave om på de principper, vi stemmer efter.
René Christensen (DF), 2014-01-30:
Det er jo ret interessant, fordi det, som Liberal Alliance lægger til grund, er, at det her er lovligt.
Samtidig siger man så, at nu skal SKAT stoppe med at køre sager mod de her firmaer, som bruger den her konstruktion, men hvis den her konstruktion er lovlig, hvorfor fører man så fra SKATs side sager imod virksomheder, som har den her konstruktion?
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Anders Samuelsen: Når man nu indgår den her aftale, er det så et udtryk for, at det her lovligt, og at SKAT derfor skal stoppe med at køre de sager, som det påtænkes?
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Jeg er sikker på, at Goldman Sachs indretter sig så skattemæssigt optimalt som overhovedet muligt, ligesom alle danskere jo i øvrigt gør.
Det er en privat virksomhed, ligesom vi som private borgere forsøger at ende i en situation, hvor vi betaler den skat, vi er forpligtet til, men ikke mere, end vi er forpligtet til.
Så kan man lide eller ikke lide de internationale regler, og det er så en kamp, vi skal tage ved siden af, og se, om vi kan gøre det endnu bedre.
Men finansministeren er jo bare i en situation, hvor Folketinget har pålagt ham at løse den her opgave.
Nu kommer han tilbage med det, der er det bedste bud, han har fået.
Og alt det, vi har set i tv de seneste dage, har jo bekræftet, at ingen der ikke er nogen, der har været i nærheden af at komme med så godt et bud til finansministeren og via finansministeren til os danskere.
Og forhåbentlig ender den her sag – det er jo det, der er målsætningen, og det er Dansk Folkeparti jo også enig i – med, at vi trods alt, uanset polemikken, kommer ud med et meget stærkt DONG, som kommer på børsen, og som sikrer, at skatteborgerne tjener ufattelig mange gode penge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-30:
For SKAT har jo forsøgt at forfægte det synspunkt ved domstolene, at den selskabskonstruktion, som Goldman Sachs her benytter sig af, ikke kan bruges til at trække penge ud uden at betale skat i Danmark.
Altså, det har man jo ført sager om de seneste år, og man har også tabt store sager lige præcis om det spørgsmål.
For det er jo klart, at når man som Goldman Sachs kommer med en pose penge fra nogen, vi ikke ved hvem er, placerer pengene via Luxembourg i DONG i Danmark, placerer de aktier, man får ud af det i to selskaber i Luxembourg, som bagved er ejet af fem forskellige selskaber på Cayman Island og i Delaware, som igen er ejet af nogen, vi ikke ved hvem er – for det oplyser man ikke dér – så er der meget, der taler for, at den konstruktion har man lavet for at minimere sin skattebetaling.
Kan hr. Anders Samuelsen ikke bekræfte det?
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Ja, det lyder meget fornuftigt.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl ved jo lige så godt som mig, at man ikke kan gå ud i sådan en budrunde som den her og sige: I øvrigt er det kun virksomheder, der ender med at betale skat i Danmark, som kan få lov til at byde.
Det ville heller ikke kunne lade sig gøre, hvis det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der sad i regering, eller hvis hans parti var støtteparti for en borgerlig regering.
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved udmærket godt, at sådan kan man ikke arbejde.
Det er højst sandsynligt, at vores finansminister og store dele af den socialdemokratiske folketingsgruppe og SF ville have tordnet imod den her aftale, hvis den var blevet præsenteret af en borgerlig finansminister – det skal jeg da ikke afvise.
Men nu er det bare en socialdemokratisk finansminister, som sidder med aben, og som er nødt til at holde sig til, at lov er lov.
Og det er det princip, vi også arbejder efter hos os, og vi må forvente, at det er det, han foretager sig.
Vi har ikke kunnet se andet, end at det er det, der er spørgsmålet.
Tilbage er der nogle moralske spørgsmål, og det er jo egentlig det, debatten går på.
Christian Juhl (EL), 2014-01-30:
Ordføreren sagde, at konspirationsteorier og mistanker om overvågning ikke hører hjemme i Folketingssalen.
Jeg kan forstå det med konspirationsteorier, men der har jeg det sådan, at hvis der er nogle ting, man ikke ved noget om, trives konspirationsteorier jo gevaldigt.
Jeg mindes lidt min ungdom, når jeg hører ordføreren.
Der er afsløret mange ting om, hvordan den sovjetiske efterretningstjeneste fungerede, og det er kritiseret med rette.
Jeg kan bare sige, at hvis man har så blind tillid til sine allierede, som ordføreren har, er der en risiko for, at man bliver blind for det, hvis ens allierede laver fejl – man får ikke øje på dem.
Er der ikke en risiko for, at mange ting så kan foregå, uden at man tager fat i dem?
Jeg er ligeglad med, om det er Venstre, Konservative, Socialdemokraterne eller andre, der overvåger mig indenrigs; jeg er ligeglad med, om det er Iran, Israel, Rusland eller USA, der overvåger mig internationalt: Jeg kan ikke lide det, og jeg vil ikke have det, hvis ikke jeg har lavet nogle ting, der bare antyder, at jeg vil gøre nogle meget alvorlige ting.
Forstår ordføreren ikke det standpunkt?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Jamen der skal jo være en saglig begrundelse for, at man ønsker at vide mere.
Det er der så forskel på, og det ville overraske mig – jeg tror også, det ville overraske en hel del folk uden for den her sal – hvis Enhedslisten og Venstre var fuldstændig enige om det her.
Vi ser bare forskelligt på, hvilken dokumentation der er lagt frem, og jeg må sige, at det pågældende dokument – jeg kan anbefale alle at gå ind og læse det – mere virker som sådan et baggrundspapir end et eller andet, der er meget, meget hemmeligt.
Og det giver os ikke anledning til at forlange en undersøgelse.
Per Clausen (EL), 2014-01-30:
Der fremlægges dog i Information dokumentation for, at man har diskuteret, planlagt og lavet det, der kaldes signalovervågning.
Der foreligger også dokumentation for, at man i USA har været særdeles velinformeret om, hvad der foregik i den danske regering.
Men hr. Karsten Lauritzen ønsker ikke at finde ud af, hvordan de har fået den information.
Hr. Karsten Lauritzen synes, det er bedst at leve i uvidenhed, for så kan han tale om konspirationsteorier, hver gang der kommer noget frem, han ikke bryder sig om.
Under det tidligere punkt var det Liberal Alliance, der nærede ubetinget tillid til regeringen.
Så det går godt med tilliden til regeringen – på højrefløjen, vil jeg sige – i dansk politik.
Men er det ikke lidt mærkværdigt, at hr. Karsten Lauritzen stillet over for den dokumentation, der er fremlagt i Information i dag, siger: Vi ønsker ikke at vide mere?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Se, det var jo derfor, jeg i min ordførertale sagde, at jeg ikke synes, konspirationsteorier hører hjemme i Folketingssalen.
For hr. Per Clausen udleder noget af et dokument, som Information har lagt frem, som man ikke kan udlede af det.
Det findes der ikke nogen dokumentation for, så derfor vil jeg afholde mig fra at indgå i den form for spekulationer, men henholde mig til, at det jo er regeringen, der sørger for, at dansk lovgivning bliver overholdt.
Og inden for dansk lovgivning har vi mulighed for også at lave et samarbejde med den amerikanske efterretningstjeneste, hvor vi udveksler oplysninger i samarbejde med PET, og de oplysninger kan man selvfølgelig misbruge, men jeg har ikke nogen grund til at tro, at det er sket.
Per Clausen (EL), 2014-01-30:
Jeg har nok misforstået hr. Karsten Lauritzen, så derfor spørger jeg: Er det korrekt, at hr. Karsten Lauritzen mener, at vi må acceptere og leve med, at USA's efterretningstjeneste overvåger danske ministre og danske regeringsrepræsentanter, der diskuterer, hvilken forhandlingsstrategi de skal have?
Er det den verden, som hr. Karsten Lauritzen mener vi er nødt til at acceptere at vi lever i, og at vi er nødt til at acceptere, at det, som regeringen og Venstre kalder vores bedste allierede, udfører den form for spionage?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Det er i høj grad vores opgave at sikre borgernes frihedsrettigheder.
Men hvis man skal tage den aktuelle sag, som Enhedslisten er meget optaget af, vil jeg sige, at det jo ikke har så meget med borgerne at gøre, men noget med nogle politikere ude i Bella Center at gøre.
Jeg var selv til stede, og det kan da godt være, at der var nogle, der holdt øje med, hvad jeg gjorde, og hvad jeg sagde – om det så var amerikanere eller kinesere eller japanere eller egyptere.
Jeg tror, man må erkende, at man skal være meget naiv, hvis man forestiller sig, at det ikke foregår, og vi tager gerne den principielle debat.
Men vi siger bare, at vi anerkender, at der er en række samarbejdsaftaler, der sikrer, at der kan foregå lovlig overvågning, og når regeringen siger, at der er balance mellem tingene, må vi have tillid til, at der så rent faktisk er det.
For det er regeringen, der har mulighed for at vurdere det.
Det har jeg ikke som folketingsmedlem.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Nu gør hr. Karsten Lauritzen en lille smule det, som alle ministrene også gjorde.
Vi er enige om, og det synes jeg også hr. Karsten Lauritzen har erkendt, at der foregår spionage, som absolut intet – intet – har med terrorbekæmpelse at gøre, men alligevel hiver man det frem hver gang.
Vi foreslår ikke, at man laver fuld offentlighed om alt muligt, men kunne hr. Karsten Lauritzen ikke samtidig erkende, at det også er vores ansvar som folketingsmedlemmer at sikre borgernes frihedsrettigheder?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Man må jo være klar over, og det tror jeg også fru Pernille Skipper er, at det her jo ikke er et område, hvor man kan have en eller anden undersøgelseskommission og fuld offentlighed, for så forsvinder det gode samarbejde, vi har med vores partnere, og den tillid, der er der, som er nødvendig for at beskytte Danmark mod en terrortrussel, som stadig væk er aktuel.
Så vi har det system, at regeringen sidder inde med de informationer, der findes, og når regeringen i Folketingssalen siger, at der ikke foregår noget ulovligt her, så har vi i Venstre valgt at sige, at vi accepterer det.
Vi siger så, at det til gengæld er regeringens ansvar at sikre, at der er balance mellem hensynet til den enkeltes privatliv kontra terrortruslen og kontra det indgreb, det kan være i nogle frihedsrettigheder, at vi udveksler oplysninger, og vi vil selvfølgelig holde regeringen op på deres ansvar.
Og vi må jo åbent erkende, at når vi udveksler oplysninger med andre lande – uanset om det er store eller små oplysninger, om det er offentlige eller hemmelige – så kan de også misbruges til andet end det, der var formålet.
Det er et vilkår, som man må vælge at leve med, og hvis ikke man vil leve med det, må man acceptere, at vi ikke kan få den samme grad af beskyttelse.
Det er regeringens ansvar at sikre, at balancen mellem de to ting er til stede – det er dem, der har indsigten.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Det synes jeg lyder meget mærkeligt, må jeg sige.
I de dokumenter, som vi har kunnet se her i morges ligge på Informations hjemmeside, står der jo, at man vil arbejde med signalefterretninger.
Det er ikke en presseovervågning, det er ikke en googlesøgning, det er signalefterretninger.
Det er overvågning af elektronisk kommunikation, og det vil spille en betydningsfuld rolle i forhold til forhandlingerne.
Altså, at sammenligne det med en presseovervågning synes jeg måske er at tage en kende for let på den her debat.
Men det er så bare min holdning.
Hr. Karsten Lauritzen siger, at han helst ikke vil beskæftige sig med konspirationsteorier, og han siger også, at han ikke kan forstå, hvorfor regeringen ikke forholder sig til, om der foregår en lovlig overvågning i Danmark.
Det lyder en lille smule, som om hr. Karsten Lauritzen og Venstre siger, at det er rigtigt, at vi har behov for noget afklaring, vi har behov for en undersøgelse.
Kan det passe?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Overvågning er jo mange ting.
Altså, en gang om dagen får jeg en presseovervågning fra min udmærkede medarbejder, der sidder og kigger på, hvor mit navn er nævnt i dagspressen.
Overvågning kan være mange ting, og jeg tror måske, at Enhedslisten i den her sag forveksler overvågning med aflytning.
Derfor vil jeg holde fast ved, at jeg ikke mener, der er noget særlig interessant i den historie, som Information har slået meget, meget stort op.
Jeg synes da, det er ærgerligt for Information, som har haft så mange journalister til at arbejde på det i så langt tid, at der ikke er mere i det.
Det må jeg sige.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Jeg tillader mig at gå ud fra, at Venstre kan læse, og der står jo, at den amerikanske efterretningstjeneste har overvåget Danmark.
Er det o.k., at en Venstrestatsminister bliver overvåget af den amerikanske efterretningstjeneste?
Vil man bare finde sig i det?
Er det bare sådan fuldstændig i orden, og er det baggrunden for, at Venstre ikke ønsker at undersøge det?
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Man skal jo passe på, hvad man spørger om, og viden kan være en træls ting, men altså, jeg har nu det udgangspunkt, at jeg selvfølgelig gerne vil oplyses om tingenes sande tilstand.
Men jeg må sige, at jeg tror, man skal være meget naiv, hvis man forestiller sig, at der ikke fra nogen landes side foregik endda intensiv overvågning under klimatopmødet.
Jeg tror sågar også, der er nogle lande, der sikkert har foretaget aflytning.
Men jeg synes ikke, man kan udlede af Informations artikel, at det skulle vores allierede, amerikanerne, der stod bag det.
Det dokument, der er lagt frem, virker mest som et baggrundsdokument, der er ikke noget specielt interessant i det.
Jeg mener ikke, der findes dokumentation for, at man har foretaget aflytninger eller noget som helst andet.
Det er selvfølgelig træls for Information, der har arbejdet med det her i lang tid, at det altså var det eneste, de kunne komme frem med, men det er jo så sådan, det er.
Det giver ikke anledning til, at vi i Venstres synes, at man på det foreliggende grundlag skal undersøge det videre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre ikke synes, der er noget stort i afsløringen i Information i dag, hvor det kommer frem, at den tidligere Venstrestatsminister og den tidligere konservative klimaministers regering og ageren åbenbart blev overvåget under COP15 – det står sort på hvidt i Information, at det åbenbart fandt sted.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre ikke ønsker, at det skal undersøges, eller om Venstre bare ønsker at leve i frivillig uvidenhed.
Det kunne jo være bekvemt, såfremt man bare mener, at amerikanerne skal have ret til alting.
Men ville det ikke være fair over for danskerne, at man lod dem få at vide, om den danske regering blev overvåget under klimatopmødet i København i 2009?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-30:
Tak for det.
Også herfra stor ros til hr. Anders Samuelsen for at tage ordet og stille sig til rådighed, det synes jeg er flot.
Det kunne andre lære af.
Det går jo hurtigt i dansk politik for tiden, så jeg ved ikke helt, hvordan det bliver tolket, at hr. Anders Samuelsen i virkeligheden er den eneste, der forsvarer finansministeren.
Altså, det kan man jo bare trække på smilebåndet ad måske, eller man kan tænke, at der da også må være andre til stede i salen.
Mit spørgsmål til hr. Anders Samuelsen er: Når en investor – altså her Goldman Sachs – kommer og vil placere nogle penge i DONG, er det så rigtigt forstået ifølge hr. Anders Samuelsen, at så kigger investoren på, hvad det afkast, man kan få ud af den investering, er?
Det afkast er selvfølgelig det afkast, man kan få ud af investeringen efter skat, og derfor betyder det jo ofte noget for en investor, hvordan skattereglerne er, hvilke omstændigheder man bliver beskattet under, og hvordan man kan indrette sig, så man betaler mindst muligt i skat.
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Ordføreren har fuldstændig misforstået situationen her.
En regering er ikke et uansvarligt tilfældigt oppositionsparti i Folketinget.
Regeringen er ansvarlig for, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Man kan godt bekæmpe skattely, men når man er ude i at skulle indgå en aftale på baggrund af noget, der er blevet pålagt en af Folketinget, så kan man altså ikke samtidig gå ind og sige: Og i øvrigt gælder der nogle særregler i forhold til det her.
Der må det være sådan, at det er de gældende regler – uanset om man kan lide dem eller ej – der bestemmer rammerne for den virksomhed, som man indgår aftalen med.
Hvis den virksomhed, som man indgår en aftale med, foretager sig noget ulovligt, har regeringen selvfølgelig et problem.
Vi stemmer for noget, som vi forventer at regeringen, der lægger navn til, ser som lovligt.
Frank Aaen (EL), 2014-01-30:
Nu skal jeg ikke sætte etiket på, men jeg har sådan set hørt en hel del mægtige folk i denne verden sige, at der ikke er noget, der kan ændres, og at vi derfor lige så godt bare kan tage det.
Og jeg tror, at alle dem, der har deltaget i processen – og særlig her i de sidste dage – ved, at der stadig væk er mange uafklarede spørgsmål, herunder om der er alternativer til Goldman Sachs.
Jeg forstår sådan set ikke, at man ikke bare støtter, at vi får nogle flere dage til at beslutte det her, men bare kører det igennem med sit flertal.
Er det ud fra den her opfattelse, at et flertal altid har ret?
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Altså, under normale omstændigheder ville vi støtte en udskydelse, men i det her konkrete tilfælde vurderer vi, at man driver rovdrift på den gensidige tillid, der er imellem partierne i forhold til det spørgsmål.
For der har både været samråd og er blevet stillet mange spørgsmål.
Så derfor støtter vi det ikke i det her konkrete tilfælde.
Det kommer jo ikke til at ændre noget i forhold til beslutningen.
Vi er afklaret i vores sag; vi støtter regeringen i det her tilfælde.
Frank Aaen (EL), 2014-01-30:
Jamen jeg er helt med på, at man synes, at man vil støtte privatiseringen.
Jeg ved ikke, om jeg kan få det oplyst, men jeg tror ikke, at der er en eneste statslig virksomhed, som Liberal Alliance ikke ønsker at få privatiseret.
Men er det ikke en god idé at få tid til debat?
Vil man ikke støtte, at vi får en udskydelse af den her beslutning, så alle spørgsmål bliver afklaret?
For selv dem, der gerne vil privatisere, og som jo kender til de dårlige erfaringer, man har haft med privatiseringen af lufthavnen, mener, at det nok er en god idé først at få alle ting belyst, inden man gennemfører en privatisering.
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-30:
Det her er bare foranlediget af, at det blev udlagt, som om vi forsøgte at skjule os eller noget andet i den her debat.
Jeg vil gerne hundrede procent stå ved, at Liberal Alliance støtter den indstilling, som er kommet fra finansministeren.
Det er en svær debat, der foregår ude i landet i øjeblikket, men vi har lige fra starten ment, at det er rigtigt at få DONG på Børsen.
For at sikre det og for at sikre, at skatteborgerne ikke taber flere milliarder, er det en del af processen, at vi lægger stemmer til den indstilling, som kommer fra finansministeren.
Og derfor står vi fuldstændig klart og tydeligt ved siden af finansministeren i den her sag.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Frank Aaen (EL), 2014-01-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at man har prøvet at fremmane et billede af, at der ikke er råd til lønninger her til den første, at der er havvindmølleparker, man er nødt til at aflyse, hvis ikke vi i dag kl. 13.00 stemmer ja til det her aktstykke.
Det er fuldstændig ude i hampen og nærmer sig en trussel mod Finansudvalget og Folketinget at sige, at hvis ikke vi stemmer ja i dag, så falder hele DONG sammen.
Det passer selvfølgelig ikke, det ved alle, der kender lidt mere til det.
Det, man har bedt om fra DONG's side – det kan man også læse ud af DONG's beretning – er at få flere penge med henblik på langsigtede investeringer og ikke på udviklingen lige her og nu.
Det er også derfor, man har indgået en aftale, der gælder frem til 29. august.
Det udtrykker jo i sig selv, at der er god tid til at beslutte det her, og at det ikke er noget, der skal hastes igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-30:
Tak for svaret.
Det andet argument, der så har været brugt for, at den her sag skal hastes igennem, er jo, at det er en økonomisk nødvendighed for DONG.
Hvis ikke der kommer ro omkring DONG, så går det rygende galt.
Man ser for sig, at Folketinget siger: Vi vil førstebehandle den her sag videre i morgen, og så i morgen tidlig falder DONG sammen.
Har det nogen troværdighed på sig?
Kan hr. Frank Aaen bekræfte, at tv, jeg tror, det var i går morges, kunne bringe et klip fra et af de her ratingbureauer, som man jo er blevet meget nervøse for hvordan reagerer, hvis Folketinget ikke færdigbehandler den her sag i dag, og ud fra det var der i hvert fald ikke nogen grund til at tro, at der sker bål og brand omkring DONG, hvis ikke den her sag færdigbehandles i dag.
Kan hr. Frank Aaen bekræfte, at, jeg tror, alle partier i Folketinget har udtrykt enighed om, at DONG kan få tilført yderligere kapital, og at det kun er et spørgsmål og en diskussion hvordan og på hvilke præmisser, som det her handler om?
Det er jo også et klart signal til omverdenen om, at DONG selvfølgelig er en virksomhed, som skal have den kapital, der er nødvendig, for at de også har en god fremtid.
Frank Aaen (EL), 2014-01-30:
Det sidste kan jeg bekræfte.
Det er nemlig et svar på et spørgsmål, som jeg selv har stillet, nemlig at der er 9 måneder, fra den her aftale blev underskrevet, hvor man kan forhandle og her bruge den tid, der skal til, for det er jo en betinget aftale, der er gennemført.
Det er ikke en endelig aftale.
Den er betinget, nemlig betinget af, at Folketinget siger ja eller nej.
Men tilbuddene gælder frem til august, det er fuldstændig korrekt.
Så får jeg lige anledning til at sige en ting, jeg glemte lige før, nemlig omkring behandlingen.
Mens den her andenbehandling startede, fik vi omdelt et vred af fortrolige svar fra Finansministeriet vedrørende indholdet i aftalen, ikke det, der ligger i aktstykket, det har vi alle sammen kunnet læse, men det, der ligger i den bagvedliggende 250 siders, som det blev nævnt, engelske aftale, og som i virkeligheden er det dokument, der skal skrives under på.
Der har vi lige fået sådan en stabel svar.
Vi har selvfølgelig ikke haft tid til at læse det, og også af den grund synes jeg, at det er helt uansvarligt, at Folketinget i dag skal tage stilling til tingene.