runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2011-11-16:
Jeg vil godt sige, at jeg ikke mener, at socialdemokrater er naive.
Jeg mener – og det vil jeg give hr. Alex Ahrendtsen ret i – at vi kan være stolte af den form for beboerdemokrati, vi har bygget op i de almene boligorganisationer.
Jeg ved, at de endda kommer fra vores nabolande for at se, hvordan man bor i den almene sektor, hvordan vi har indrettet den, og hvad det er for et beboerdemokrati, vi har indrettet.
Så det mener jeg at vi med god grund kan være stolte af som socialdemokrater.
Men hvis man har en mistanke om, at beboerdemokratiet er udfordret i et boligområde, er det min opfattelse, at så skal man ikke knægte beboerdemokratiet – tværtimod.
Så mener jeg, at det er et eksempel på, at det giver beboerne direkte indflydelse på deres egne forhold vedrørende deres egen hverdag og økonomi.
For de mange danskere, der bor i et alment boligområde, er det også er en rigtig god indføring i det danske demokrati.
Det tror jeg at hr. Alex Ahrendtsen er enig med mig i.
Så det er en styreform, jeg på alle måder vil bakke op om.
Som reglerne er i dag, sikrer de faktisk et bæredygtigt demokrati i den almene sektor, og jeg mener ikke, at man skal gå så langt, at man på den måde skal sætte demokratiet ud af kraft, men at man skal bruge det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-16:
Det er jo fint, at mennesker stiller op til den slags bestyrelser og den slags hverv.
Men vi ved jo også, at der er nogle mennesker, der benytter sig af netop beboerdemokratiet til at forfølge andre mål end dem, som Socialdemokraterne og danske partier i det hele taget kan være tilfredse med.
De har nemlig en udemokratisk dagsorden.
Sagen om Muhammad Aslam mener jeg er et symptom og et tegn på, at Socialdemokratiet ikke er helt årvågent, og jeg vil endnu en gang gerne opfordre ministeren til at tage fat på det problem, der er i disse boligområder.
Nu bor jeg selv i et område, hvor der er mange indvandrere, og hvor der er mange almennyttige boliger.
Vi har også der et lille mindretal, som har en helt anden dagsorden end ministeren, og den dagsorden er ikke demokratisk.
Derfor vil jeg endnu en gang opfordre ministeren til at gøre noget ved det her, tage det op i partiet og tage en snak om, om man måske skulle være lidt mere pågående og knap så naiv.
Inger Støjberg (V), 2011-11-16:
Kan statsministeren bekræfte, at der ikke er noget juridisk til hinder for, at hun udtaler sig om, hvilke procedurer der ligger til grund for sikkerhedsgodkendelse af ministre?
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-16:
Hvad agter ministeren at foretage sig over for Lejerbo, efter det i pressen er blevet afsløret, at boligselskabets formand for boligbestyrelsen i Mjølnerparken, Muhammad Aslam, systematisk og med til tider tvivlsomme metoder modarbejder integrationen og ligestillingen?
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan: Hvad er statsministerens holdning til, at formanden for det syddanske regionsråd, Carl Holst, ifølge Fyns Amts Avis den 10. november 2011 oplyser, at beslutningen om at lukke akutfunktionen i Svendborg blev truffet den 13. december 2010, og hvilke konsekvenser mener statsministeren det bør have, hvis en minister taler usandt i Folketinget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-16:
Det, der er blevet fuldstændig klart, er, at der ikke er kommet nogle nye ting ind i den her debat, det har været noget, der har kørt i de sidste 20 år. Jeg har stadig utrolig vanskeligt ved at se, hvad der skulle være hastende i forbindelse med den her sag.
Jeg synes, at det er meget interessante spørgsmål, vi har drøftet, men jeg synes, at de mest egner sig til forskning og videnskabelige undersøgelser, hvad der jo også har været foretaget flere af i forbindelse med den her sag.
Så jeg synes egentlig, at sagen er fuldstændig belyst, og det har været meget, meget nemt for mig at være både åben og ærlig i hele sagen.
Jeg vil godt konkludere ved at sige endnu en gang: Tak for samværet.
Så vil jeg også konkludere ved at sige, at jeg har fuld tillid til erhvervs- og vækstministeren.
Peter Skaarup (V), 2011-11-16:
Hvad er statsministerens holdning til, at formanden for det syddanske regionsråd, Carl Holst, ifølge Fyns Amtsavis den 10. november 2011 oplyser, at beslutningen om at lukke akutfunktionen i Svendborg blev truffet den 13. december 2010, og hvilke konsekvenser mener statsministeren, det bør have, hvis en minister taler usandt i Folketinget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-16:
Jeg skal medgive spørgeren, at da jeg i Folketingets spørgetid udtalte mig om, hvornår regionsrådet i Region Syddanmark reviderede deres sygehusplan, var jeg ikke helt præcis.
Det blev jeg opmærksom på ganske hurtigt efter den spørgetid, og derfor beklagede jeg det også offentligt, som jeg også gør her.
Det skal jeg selvfølgelig også gøre, og det har jeg hermed gjort over for spørgeren.
Jeg synes imidlertid, at det centrale i den her diskussion ikke er, præcis hvornår regionsrådet reviderede deres beslutning, næh, det centrale er, at det netop er det folkevalgte regionsråd, der tager de her beslutninger.
De har jo kendskab til den konkrete situation, og det er dem, der skal påtage sig ansvaret for den her beslutning.
Det har vi stor respekt for.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Det centrale i den her sag er vel i virkeligheden, at Socialdemokraterne har begået et kæmpemæssigt løftebrud – et løftebrud forstået på den måde, at en af de fremtrædende socialdemokrater og tidligere gruppeformand for partiet på Christiansborg i valgkampen lovede, at man ville bevare akutfunktionen på sygehuset i Svendborg, og det holder man ikke.
Man begår et kæmpemæssigt løftebrud, og det er der selvfølgelig mange, ikke mindst fynboer, der er dybt forargede over, og de kan med god grund være forargede over det.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det ikke desto mindre er utrolig vigtigt, at statsministeren – ja, alle ministre – giver fyldestgørende og korrekte oplysninger i Folketinget, og det er jo så sent som i regeringsgrundlaget for ikke så længe siden skrevet, at regeringen netop vil give fyldestgørende oplysninger, at de vil bestræbe sig på at gøre det.
Og der kan vi så konstatere, at efter relativt få ugers virke er der allerede en minister – i det her tilfælde statsministeren – der giver ukorrekte oplysninger i Folketinget.
Jeg vil spørge statsministeren: Når det nu er situationen – for man kan ikke komme uden om, at det er situationen – er det så ikke rigtigst, at man, når man giver ukorrekte oplysninger i Folketinget, beklager det over for Folketinget i stedet for at meddele i Danmarks Radio, at man beklager det?
Og det var jo ikke engang en beklagelse, men man kunne godt tolke det i den retning.
I stedet for at meddele det i Danmarks Radio, var det rigtigste ikke, at man, i samme øjeblik man blev opmærksom på det – hvis det altså var ubevidst – kontaktede Folketinget og sagde: Jeg beklager?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-16:
Jeg er rigtig glad for, at spørgeren konkluderer, at det var en ubevidst og en upræcis oplysning, jeg gav, for det ændrer jo faktisk ret meget i forhold til situationen.
For det siger sig selv, at en minister altid skal tale sandt i Folketinget – det kan overhovedet ikke diskuteres, og det går jeg ud fra at alle er klar over.
Det siger også sig selv, at det er ganske alvorligt, hvis en minister med vilje giver urigtige oplysninger eller giver vildledende oplysninger til Folketinget.
Men jeg er også nødt til at understrege – og det tror jeg egentlig også godt spørgeren ved, og det synes jeg også ligger i det, der blev sagt før – at det jo slet ikke er det, der er tale om i den her situation.
Jeg synes egentlig, at det indgik i mit ræsonnement for, hvorfor jeg havde haft den holdning på det tidspunkt, og jeg synes på en eller anden måde, at det, der er det afgørende her, er, at så snart jeg blev opmærksom på, at jeg havde været upræcis i forhold til tidsangivelsen, så gjorde jeg opmærksom på det i offentligheden.
Nu har jeg også haft lejlighed til at sige det her i Folketinget, og det er jo kun godt, men det vigtige er, at der hverken er tale om urigtige oplysninger, der er givet med vilje, eller vildledende oplysninger til Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Men uanset det synes jeg jo et eller andet sted, at det er galt, at man siger ting i Folketinget som minister, som ikke er korrekte, og at det første, man gør, når der er nogle, der gør opmærksom på det – vi kan jo ikke komme udenom, at det ikke var korrekt – er, at man henvender sig til Danmarks Radio og siger, at det ikke var korrekt, eller at det ikke var helt korrekt, eller hvad det var for en, synes jeg lidt, bortforklaring, der kom.
Jeg synes jo, og det har vi gentagne gange indskærpet i øvrigt også i Folketinget, at man skal give fyldestgørende og korrekte oplysninger som minister i Folketingssalen.
Sker der det, bevidst eller ubevidst, at man ikke giver korrekte og fyldestgørende oplysninger, er det første, man skal gøre som minister, vel at kontakte Folketinget, den spørger, der har stillet spørgsmål i Folketinget, Folketinget som institution, og beklage, at man altså har begået den fejl som minister.
Så hvad er årsagen til, at det er Danmarks Radio og ikke Folketinget, der får det at vide?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-16:
Jeg vil godt understrege, som jeg gjorde før, at det selvfølgelig er alvorligt, hvis en minister med vilje giver urigtige eller vildledende oplysninger til Folketinget.
Det er en alvorlig situation.
Men vi er – og det tror jeg også godt at spørgeren er klar over – ganske langt fra den situation.
For det, der sker, er nemlig, at jeg under debatten får angivet et tidspunkt for, hvornår der er taget en beslutning i Region Syddanmark, på en ikke helt præcis måde.
Det får jeg så også lejlighed til at gøre nu – jeg tror, at det nu er en uge efter – og jeg er også glad for, at jeg får den lejlighed til at beklage, at jeg ikke var tilstrækkelig præcis.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Men der må jeg altså bare sige, at det så kun er takket være, at vi har nogle flinke, årvågne spørgere herinde i Folketinget og en opposition, der er opmærksom på, at der er noget slinger her, at der overhovedet kommer den beklagelse.
Så kan statsministeren ikke for en anden gangs skyld, hvis der skulle – og det håber vi ikke – blive givet oplysninger til Folketinget, der ikke er korrekte,
love, at det første, der sker, er, at statsministeren oplyser Folketinget om, at den er gal, og at statsministeren har begået en fejl og har givet forkerte oplysninger til Folketinget?
Ville det ikke være den rigtige måde at løse det på i fremtiden?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg håber, at statsministeren er enig i, at sådan skal det være, for Folketinget har jo indskærpet over for en række andre ministre, også ministre i den tidligere borgerlige regering, at hvis der var noget slinger, hvis man gav ikke fyldestgørende oplysninger eller decideret ukorrekte oplysninger, så skulle man altså faktisk modtage en næse.
Grunden til, at det er vigtigt, er – og det sker så ubevidst, siger statsministeren – at det passer meget godt ind i statsministerens argumentation, at hun kunne sige tingene på den måde, som hun gjorde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-16:
Det var også derfor, jeg – fordi jeg ikke var tilstrækkelig præcis i forbindelse med en tidsangivelse for, hvornår regionen tog en bestemt beslutning – med det samme var ude at gøre opmærksom på det.
Jeg synes, det vigtigste er, at man selvfølgelig gør opmærksom på, at man ikke har været tilstrækkelig præcis, og det var lige præcis det, jeg gjorde.
Carsten Hansen (S), 2011-11-16:
Jeg vil godt sige, at det faktisk er sådan, at hvis man er utilfreds med den afgørelse, der bliver truffet vedrørende en boligorganisation, eller man er utilfreds med det beboerdemokrati, der er, så er det kommunen, der fører opsyn.
Og er man utilfreds med det, er der statsforvaltningen, der har tilsyn med kommunerne.
Jeg mener egentlig, at reglerne her er gode nok.
Jeg kan så også forstå, at hr. Alex Ahrendtsen lægger op til, at vi drøfter det i Socialdemokratiet.
Jeg kan sige, at vi løbende drøfter udviklingen i vores almene boligområder.
Jeg vil også godt sige, så det står helt klart, at social kontrol, der undertrykker mennesker, afskærer dem fra muligheder og udvikling, for mig og også for mit parti at se er totalt uacceptabelt, og at det er fuldstændig uforeneligt med de demokratiske spilleregler, jeg har omtalt her i dag.
Derfor skal der ikke herske tvivl om, at regeringen vil sikre, at der hersker både frihed og lighed for alle borgere.
Det bedste værn imod negativ social kontrol mener jeg jo er at styrke borgerne, både mænd og kvinder, så de kan gå imod de her undertrykkende kræfter.
Derfor vil regeringen, sammen med beboere, kommuner, boligorganisationer og politi iværksætte og styrke indsatser, der sikrer integrationen og de positive fællesskaber, som jeg mener der er i den almene sektor.
Jeg siger det bare for også at få lejlighed til at slå det fast.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-16:
Ja, den første halve milliard kommer jo nok fra den tidligere regering og en kommuneaftale.
Men jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarede på mit spørgsmål, og det er lidt unfair, for jeg har jo kun tre skud i bøssen.
Nu vil jeg prøve at gentage mit spørgsmål, og så håber jeg på, at jeg får et svar.
Se, formanden for Danmarks Lærerforening er ude at postulere, at når man vil have lærerne til at undervise mere, når man hæver deres undervisningstimeantal, så er det en besparelse.
Andre vil nok postulere, at det er et forsøg på at få folkeskolen til at køre lidt længere på literen, således at man hæver antallet af undervisningstimer, men at man stadig væk har en ramme for den overordnede arbejdstid.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-16:
Det, ministeren siger, glæder mig meget, men det forudsætter jo så også, at Socialdemokratiet ikke nærer en slange ved sit bryst, og det fornemmer jeg at man ofte har gjort igennem årene netop på grund af den her naivitet.
Altså, det foregår jo ved hjælp af tvetunget tale.
Man siger et, når man er sammen med de mennesker, man vil tækkes, og noget andet, når man er sammen med de mennesker, der har en anden dagsorden.
Der mener jeg at ministeren har ansvaret for, at det ikke sker.
Det her drejer sig ikke om love og beboerdemokrati.
Det drejer sig om en politisk stillingtagen som minister og som politiker, og der mener jeg at man er for naiv.
Jeg vil se noget mere handling på det område.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Lad mig gentage, hvad jeg svarede for cirka en måned siden på spørgsmål nr. S 24 om samme emne: Der står ikke noget i regeringsgrundlaget om tilbagerulning af jordskattelettelser, og regeringen har ikke udmeldt nogen aktuelle planer herom. For så vidt angår den anden del af spørgsmålet: Ja, regeringen vil omlægge afgiften på sprøjtegift, så det kan betale sig at reducere anvendelsen af gift.
Forbruget går desværre den forkerte vej.
Det tror jeg at rigtig mange danskere har svært ved at acceptere.
Vi er nødt til at knække kurven for anvendelsen af gift i landbruget.
Den tidligere regering var fremme med en afgiftsmodel baseret på miljøog sundhedskriterier, som langt hen ad vejen svarer til den nye regerings ønsker.
Og med hensyn til de samfunds- og erhvervsøkonomiske konsekvenser er det jo forhold, som man skal belyse i det kommende lovforslag.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Gør det ikke indtryk på ministeren, at varslede afgifter vil koste 13.000 arbejdspladser netop i en tid, hvor regeringen selv vil skabe vækst og arbejdspladser?
Og i relation til de oplysninger, som ministeren gav om forbruget, der har været stigende på pesticidområdet, er det jo en sandhed med visse modifikationer, i forhold til hvilke sprøjtegifte der er tale om.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Det er ikke en sandhed med modifikationer, at forbruget af sprøjtegift i Danmark er stigende.
Der er en stigning i giftforbruget efter den almindelige og gængse beregningsmetode, der er brugt i mange år, også under VK-regeringen.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Gør det ikke indtryk på ministeren, at det vil koste 13.000 arbejdspladser netop i en tid, hvor regeringen selv vil skabe vækst og arbejdspladser, især arbejdspladser, der i høj grad er placeret i de tyndtbefolkede områder, hvor regeringen har varslet en satsning på landdistriktsområdet generelt set?
Så gør det indtryk på ministeren, at det vil koste 13.000 arbejdspladser i en tid, hvor regeringen selv vil skabe vækst og arbejdspladser?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Uden at jeg vil tages til indtægt for de tal, som spørgeren refererer til, og deres forudsætning, og hvad beregningerne dækker – det er jo tal, der stammer fra Landbrug & Fødevarer – vil jeg bare sige, at pesticidafgiften optræder i Landbrug & Fødevarers beregninger med en isoleret konsekvens for beskæftigelsen på 600 personer, ikke 13.000 arbejdspladser.
Jeg kan kun gentage, at de samfundsmæssige og de erhvervsøkonomiske konsekvenser naturligvis vil blive vedlagt lovforslaget, når det fremsættes, som det bliver ved alle andre lovforslag.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
I Jyllands-Posten kunne man den 15. november 2011 læse om, hvordan landbruget sprænger lånegrænserne, og at regningen herfor ender hos danske landmænd.
Det er en regning, der destabiliserer landbrugets økonomi endnu mere.
Det får mig til at spørge ministeren, om ministeren og den regering, som ministeren er en del af, ikke med sin politik medvirker til at destabilisere ikke alene landbrugets økonomi, men også hele realkreditog banksektoren i en tid, hvor vi i høj grad har brug for stabilitet, også omkring vores banksektor, som jo bærer en stor del af den landbrugsøkonomiske økonomi, så det altså har vidtrækkende konsekvenser, når man destabiliserer økonomien, som ministeren lægger op til.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Det er store ord at skulle høre, at regeringen vil destabilisere økonomien.
Vi har fra den tidligere regering overtaget et landbrug, som er i dyb krise både økonomisk og miljømæssigt.
Det forholder vi os til.
Vi vil skabe så gode rammebetingelser, vi nu engang kan, samtidig med at vi sørger for den her grønne omstilling, som vi også gerne vil.
At give en regering, som har siddet ved magten i godt en måned, skylden for, at dansk landbrug har en gæld på over 350 mia. kr., synes jeg er at gå for langt.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Hvilke konsekvenser forventer ministeren, at det vil få for landbruget, ifald regeringen påtænker at gennemføre afgiftsstigninger på pesticider og tilbagerulle de jordskattelettelser, som VK-regeringen gav danske landmænd?
Tak for det.
Hvilke konsekvenser forventer ministeren, at det vil få for landbruget, ifald regeringen påtænker at gennemføre afgiftsstigninger på pesticider og tilbagerulle de jordskattelettelser, som VK-regeringen gav danske landmænd?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Som jeg også svarede, vil regeringen omlægge pesticidafgiften, så det kan betale sig at reducere anvendelsen af sprøjtegift i landbruget, og det er langt hen ad vejen overvejelser, som svarer til det, den tidligere regering leverede.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-16:
Vil ministeren redegøre for, om regeringen fortsat har planer om at hæve afgifter på pesticider og tilbagerulle de jordskattelettelser, som VK-regeringen gav danske landmænd, når det på Børsens hjemmeside den 9. november 2011 vurderes at ville koste 13.000 arbejdspladser?
Carsten Hansen (S), 2011-11-16:
Jamen jeg er enig med hr. Alex Ahrendtsen i, at vi har et fælles ansvar.
De politiske partier skal også fungere som rollemodeller.
Vi har et fælles ansvar for at styrke vores demokrati.
Det skal ske i boligforeningerne, det skal ske i de almindelige foreninger, det skal ske på det politiske niveau, det skal ske i vores kommunalbestyrelser, ja, alle steder.
Nu gik spørgsmålet jo på, hvad jeg ville foretage mig i forhold til det, som hr. Alex Ahrendtsen insinuerer der skulle være foregået i Mjølnerparken.
Til det vil jeg bare sige, at der er et sæt meget klare spilleregler.
Jeg kan ikke gribe ind i nogen sager her, og det skal jeg heller ikke, men når det er sagt, har jeg ansvaret for at lave reglerne, og jeg mener faktisk, at reglerne for beboerdemokratiet i vores almene boligorganisationer er rigtig gode og rigtig stærke.
Men det ændrer jo ikke på, at vi selvfølgelig alle sammen har et ansvar for at tale demokratiet op.
Derfor har jeg også sammen med integrations- og socialministeren været ude at tage klart afstand fra salafister, og hvad man ellers måtte have på den front.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-16:
Hvad er ministerens holdning til, at kommunerne, jf. formanden for Danmarks Lærerforening, sparer massivt på folkeskolen i 2012?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen på Altinget den 7. november 2011.
Mit spørgsmål lyder ganske enkelt: Hvad er ministerens holdning til, at kommunerne, jf. formanden for Danmarks Lærerforening, ser ud til at skulle spare massivt på folkeskolen i 2012?
Christine Antorini (S), 2011-11-16:
Jeg kan godt forstå, at Danmarks Lærerforening er rigtig bekymret over, hvordan det ser ud med økonomien ude i kommunerne, for de er jo i gang med at budgetlægge på baggrund af den politik, der blev ført af den tidligere regering, som virkelig har kørt en meget, meget stram økonomisk politik over for kommunerne.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at den undersøgelse, som Danmarks Lærerforening har lavet, er lavet på budgettal, og at vi ikke kender til, hvordan de endelige budgettal bliver.
Indtil videre er det jo en stikprøveundersøgelse, som Danmarks Lærerforening har lavet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-16:
Jeg tror nok, at formanden for Danmarks Lærerforening havde håbet på at få et lidt andet svar, for under valgkampen var ministeren, ministerens parti og de partier, som senere kom til at udgøre den nuværende regering, ude at love milliarder til folkeskolen, men det endte med et mindre millionbeløb.
Hvordan ser ministeren på det?
Er det en besparelse, eller er det et forsøg på at få en mere effektiv offentlig sektor?
Christine Antorini (S), 2011-11-16:
Jeg er helt sikker på, at alle lærerne har stor forståelse for, at man trods alt ikke kan bede en ny regering, som er kommet til den 3. oktober, om at stå for den budgetlægning, som jo altså er en konsekvens af den tidligere regerings økonomiske aftale med kommunerne.
Så jeg tror, at lærerne og sådan set også Venstres ordfører er klar over, at den situation og den budgetlægning, de står med nu, alene hviler på det, som den tidligere regering åbenbart har ment skulle være det, der skulle til ude i kommunerne, og det er rigtigt.
Der sker en række besparelser, og det er også det, som man så oplever i forhold til skolen, og som Danmarks Lærerforening er ude og lave et tjek af.
Der vil jeg så minde om, at nogle af de ting, som jo ligger i finanslovoplægget fra den nye regering, er 0,5 mia. kr. til et it-løft i folkeskolen og en lille halv milliard til reformer af folkeskolen, herunder et forsøgsprogram.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-16:
Nu er det ikke kun i den her sag, men også i andre sager, ministeren ikke har været åben og ærlig, men har svaret – også i tidligere sager: Jeg hverken kan eller vil komme ind på noget.
Jeg tænker bare, at statsministeren er gået til valg på et valgslogan, der profilerede, at man var åben og ærlig.
Jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren ville udstede sådan et lille garantibevis, en lille førjulegave, hvor statsministeren giver en garanti for, at statsministeren fremover svarer åbent og ærligt på alle de spørgsmål, statsministeren bliver stillet.
Christine Antorini (S), 2011-11-16:
Nu er det sådan, at der bliver forhandlet generelle overenskomster, og de næste, der kommer inden for det offentlige område, der bl.a. omhandler lærerne, vil være i 2013 – det er jo der, hvor den generelle rammeaftale bliver forhandlet på plads – og derudover bliver der forhandlet lokale aftaler.
Det er jo meget forskelligt fra kommune til kommune, og det har altid været sådan, at det med hensyn til, hvordan man laver de generelle overenskomster og de lokale forhandlinger, ikke var noget, vi blandede os i fra Børne- og Undervisningsministeriets side.