runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Nu vil jeg gerne over for både seere og lyttere understrege, at det i hvert fald ikke er mig, der har sagt det, som hr. Kamal Qureshi her refererer den konservative ordfører for, men jeg vil gerne slå fast en gang for alle, at vi naturligvis forventer, at der bliver administreret efter reglerne, og det vil sige, at der også bliver givet den vejledning fra regeringens eller ministeriets side, som borgerne har krav på.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Mit spørgsmål er ganske kort.
Jeg vil bare høre, om den konservative ordfører i forlængelse af al den her snak om 24-års-reglens betydning for bekæmpelse af tvangsægteskaber er tilfreds med den nuværende indsats mod tvangsægteskaber og det nuværende antal af tvangsægteskaber i Danmark.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Man kan jo næsten sige: Kan det nogen sinde blive godt nok?
Altså, et tvangsægteskab er jo et tvangsægteskab for meget.
Derfor mener jeg også, at det er noget, som vi selvfølgelig skal se på løbende.
Vi skal hele tiden se, hvad vi kan gøre for at forbedre indsatsen i forhold til at hjælpe de kvinder, der står over for at skulle tvangsgiftes, eller som gerne vil ud af et ægteskab.
Dem skal vi selvfølgelig gøre alt hvad vi kan for at hjælpe, og der mener jeg også, at man løbende bliver nødt til at forbedre indsatsen.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Igen vil jeg ganske kort spørge - bare på en anden måde: Mener den konservative ordfører, at regeringen og Det Konservative Folkeparti hidtil har gjort alt, hvad der var tænkeligt muligt for at bekæmpe tvangsægteskaber i Danmark?
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Jeg mener, at man gør, hvad man kan, men jeg mener også, at det er noget, man bliver nødt til at udvikle på løbende.
For det er jo altså således efter min opfattelse, at et tvangsægteskab er et tvangsægteskab for meget.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Jeg skal bare høre, om jeg har forstået det rigtigt, hvad hr. Morten Østergaard sagde, nemlig at man bl.a. ønsker at bekæmpe illegal indvandring, og at hr. Morten Østergaard så mener, forstår jeg, at det gør man med de åbne grænser, som er i EU, og den ikkeeksisterende grænsekontrol, som også er imellem EU-landene - altså at det, at man ikke har en kontrol på stedet, skulle være med til at bekæmpe illegal indvandring.
Kan hr. Morten Østergaard forklare logikken i det?
Hvordan kan det være udtryk for et demokratisk standpunkt?
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Det var jo mange spørgsmål.
Jeg vil sige, at jeg mener, at vi bedst løser problemet med illegal indvandring, som jo pr. definition er et grænseoverskridende problem, i fællesskab med de andre EU-lande, og der er der en lang række initiativer, der kalder på at blive taget, f.eks. i Middelhavsområdet, hvor vi ser en stor illegal indvandring.
Her er masser af mennesker, der sætter livet på spil.
Der kunne vi i Danmark bidrage meget mere, end vi gør, i stedet for bare at overlade det til små lande som f.eks. Malta.
Lad os så tage det her med demokratiet.
Så vidt jeg har forstået, så er der både i den danske befolkning og i det danske Folketing et stort flertal for medlemskab af EU.
En af grundpillerne i EU er den fri bevægelighed, og derfor gælder opholdsdirektivet også for danskere, og det er ikke noget med, at det ene sådan overrruler det andet, det er et spørgsmål om, at danskerne har nogle rettigheder som EU-borgere.
Det er en helt fundamental del af medlemskabet af EU, som der er stort flertal for i den danske befolkning og et stort flertal for i Folketinget, og derfor kan man tage al den her snak om demokrati og pakke ned, for det er slet ikke det, det handler om.
Det er fuldgyldigt lige så demokratisk, når 27 EU-lande bliver enige om et opholdsdirektiv, som det er, når Dansk Folkeparti sammen med Venstre og Konservative her i Folketinget bliver enige om nogle regler, der er fuldstændig væsensforskellige fra alle de andre EU-landes.
Der er intet, der forhindrer, at begge dele kan fortsætte, og det betyder bare, at alle danske statsborgere er bedre stillet, hvis de har udenlandske ægtefæller i alle andre EU-lande end deres eget.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Det er bare det, der er så underligt med Det Radikale Venstre.
Man taler hele tiden om, at danske statsborgere skal være bedre stillet, at danske statsborgere bliver bedre stillet, men så siger jeg bare, at den usikkerhed og den bandekriminalitet og andre ting, som vi ser nu om dage, og som jo desværre har været under opsejling i et stykke tid, øget kriminalitet, splittelse osv., jo er en konsekvens af den politik, som Det Radikale Venstre står her og er fortaler for.
Så jeg vil bare gerne have at vide, hvordan det harmonerer med synspunktet om, at sikkerheden for borgerne osv. står meget højt hos De Radikale, for meget af det, der foregår nu, er jo ikke udtryk for sikkerhed for borgerne, og det er altså en konsekvens af den udlændingepolitik, som Det Radikale Venstre i høj grad har været bannerfører for.
Det kan jo så være et svar i sig selv.
Jeg vil så bare gerne endnu en gang spørge: Mener hr. Morten Østergaard ikke, at det er problematisk, at et flertal i Folketinget, som er blevet bekræftet af et flertal hos vælgerne, kan blive underkendt?
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Det sidste var jo sådan en ren dacapo, og dertil kan jeg så bare gentage, at der ikke er tale om, at der er nogen, der bliver underkendt, der er tale om, at et flertal i Folketinget med opbakning fra et flertal i befolkningen fuldt demokratisk legitimt har indgået en aftale med 26 andre EU-lande om, at der skal være et opholdsdirektiv, og det eksisterer ved siden af de danske udlændingeregler.
Der er bare, som det eneste sted i Europa, enorm forskel på de rettigheder, man har, og derfor er det et særligt dansk problem, og derfor bliver der formentlig heller ikke lavet voldsomt om på de regler i EU-regi.
Ingen af de problemer er blevet løst, fordi man har ladet stå til, fordi Dansk Folkeparti har sovet i timen og intet foretaget sig for at komme ind til roden af de her problemer, fordi man bevidstløst har hævet strafferammerne for kriminalitet uden at forholde sig til, at der ikke blev mindre kriminalitet, og derfor ligger ansvaret for det i højere grad hos hr. Martin Henriksen end hos Det Radikale Venstre.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Grunden til, at jeg også spørger om det - især, kan man sige, spørger den konservative ordfører - er, at jeg har lært af erfaringen, for op til valgkampen i 2005 valgte jeg at fremlægge informationer omkring EU-retten og EU-reglerne i forhold til danske statsborgere fra nogle jurister og andre, der havde undersøgt, hvad EU-reglerne gav folk af rettigheder i forhold til ægtefællesammenføring, det, som siden hen er blevet døbt Sverigesmodellen, nemlig at man kan flytte til Sverige og så efter en periode kan vende tilbage til Danmark med ægtefællesammenføring.
Da jeg havde gjort det, sagde den konservative ordfører på det tidspunkt, at hun syntes, at det var en skamplet på det danske demokrati, at jeg som folkevalgt valgte at oplyse de danske borgere om, hvilke rettigheder de havde som EU-borgere.
Er det sådan, at den konservative ordfører i dag måske kan se, at det ikke er en skamplet på demokratiet, når nogle af os her i Folketinget faktisk prøver at oplyse de danske borgere om, hvilke rettigheder de har, men at vi som folkevalgte har en særlig forpligtelse til at gøre det over for danske borgere?
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Jeg har sagt det mange gange før, og jeg gentager det gerne en gang til for hr. Kamal Qureshi, at vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis forventer, at regeringen og Integrationsministeriet administrerer efter reglerne, og det er, uanset om det er danske regler eller EU-regler.
De regler, der gælder på dansk jord, forventer vi naturligvis at man administrerer efter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-11-21:
Jeg sad også på mit kontor og blev dybt forundret over denne vilde forvirring, der nu er opstået omkring SF's holdning og SF's politik på det her område.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt at få afklaret, om der er andre områder inden for integrationsområdet, hvor SF, afhængigt af om de er i regering eller i opposition, også vil ændre politik.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg kan jo kun være smigret over at være sådan et trækplaster, der kan hive folk fra huse og få dem til at opgive vigtigt kontorarbejde.
Den her vilde forvirring er ikke en, jeg kan genkende; jeg kan høre, det er en, man prøver at skabe nede fra regeringsblokkens sæder, men det er altså ikke en, jeg kan genkende.
Man kan gå ind på vores hjemmeside, sf.dk, og hente den her aftale ned og læse den, og så kan man se, hvad der står sort på hvidt.
Jeg tror også, at det, der står, er det, de fleste danskere har hørt SF sige, og det, som gør, at hr. Villy Søvndal bliver vurderet som den, der bedst kan håndtere integrationsudfordringen i Danmark, og det kan jeg jo som SF'er kun være glad for.
Så jeg synes sådan set ikke, at der er nogen grund til at snakke så meget om den her forvirring, selv om regeringen gerne vil.
I forhold til integrationspolitikken er der jo så tilpas mange ting, der trænger til at blive ændret, efter den her regering har haft magten, og når vi kommer til, tror jeg, der er nok, som vi i fællesskab med Socialdemokraterne kan tage fat på det første meget lange stykke tid.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-11-21:
Jeg kan godt forstå, at fru Astrid Krag ikke ønsker at tale mere om den forvirring, der nu er fuldstændig og helt og aldeles total.
Men det må da være vigtigt både for os her i Folketinget og for vælgerne ude omkring i landet, at man klart får at vide, hvad det er, SF vil.
Er det den politik, som SF har stemt efter her i Folketinget?
Er det den politik, som man laver aftaler med Socialdemokratiet om?
Eller er det noget helt tredje
Kan vi ikke få et helt klart svar?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Svaret er helt klart: SF's politik er det, vi stemmer for her i dag, som tilfældigvis er det samme, som står i den aftale, vi har indgået med Socialdemokraterne.
Hvis man læser aftalen, står der lige præcis det, som jeg kunne komme herop og fortælle, nemlig at vi er imod de to regler.
SF tror ikke på, at de to regler fungerer, men de to regler skal ikke stå i vejen for, at vi går ind i et regeringssamarbejde, og derfor er de ikke ultimative krav.
Det er ikke odiøst.
Jeg ved godt, at italesættelsens magt er stor.
Jeg nåede at lære på den korte tid, jeg gik på universitetet, at man kan italesætte en virkelighed; hvis man gentager noget tilpas mange gange, tror folk, at det er rigtigt.
Ordføreren kan gå ind på SF's hjemmeside og hente udspillet ned, og så tror jeg faktisk, det er et ret overskueligt antal linjer, han skal læse for at blive klar over, hvad det er for en aftale, der er indgået mellem SF og Socialdemokraterne - og den står naturligvis fuldstændig fast.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
For historieskrivningens skyld vil jeg først og fremmest lige starte med over for SF at bemærke, at vi Konservative i alle de år, vi efterhånden har været i regering, aldrig - og jeg gentager - aldrig har opgivet kampen for en lavere skat.
Det har vi hverken gjort udadtil eller indadtil, og det er selvfølgelig også derfor, at det på nuværende tidspunkt ser ud til, at der efterhånden vil komme endnu flere skattelettelser end dem, der allerede er givet.
Det er bare for at slå det fuldstændig fast.
Derudover vil jeg selvfølgelig også gerne slå fast, at vi Konservative naturligvis ikke kan støtte Enhedslistens forslag om at ophæve 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Vi støtter en fast og fair udlændingepolitik, og vi er af den opfattelse, at begge regler er vigtige redskaber i kampen mod tvangsægteskaber og kampen for en bedre integration her i landet, og det er de primære årsager til, at vi ikke støtter forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Der bliver sagt »fast og fair udlændingepolitik«.
Problemet er jo bare, at den her politik overhovedet ikke er fair, fordi en masse danske borgere, som har fundet kærester i udlandet, som de gerne vil gifte sig med og bo sammen med her i Danmark, bliver forhindret i at leve sammen med dem, de elsker, på grund af de her regler.
Der er absolut ingen dokumentation for, at de her regler forhindrer tvangsægteskaber.
På det seneste har vi hørt kvinder, der er stået frem og har sagt, at de sådan set rigtig gerne vil have hjælp, når deres forældre eller familie vil forsøge at tvinge dem ind i ægteskaber.
Men det får de ikke gennem en 24-års-regel eller tilknytningskravet, det får de ved, at man fra myndighedernes side er klar til at hjælpe dem med alle tænkelige midler.
Hvordan kan en konservativ ordfører leve med nogle regler, som rammer så mange uskyldige borgere, der bare gerne vil have lov til at leve sammen med dem, de elsker?
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Jeg mener, at de regler, som vi har, overordnet set tilgodeser det formål, som vi gerne ser tilgodeset, nemlig på den ene side at begrænse indvandringen og forbedre integrationen her i landet og på den anden side styrke kampen mod tvangsægteskaber.
Det formål mener jeg overordnet set at de redskaber er med til at opfylde.
Men jeg anerkender da, at der er nogle hjørner af det, som kunne være bedre - det er der da ikke nogen tvivl om - men det tror jeg nu at der vil være, uanset hvilke regler man laver her i landet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Jeg er glad for, at ordføreren erkender, at det her handler meget lidt om tvangsægteskaber og meget, meget om at begrænse indvandringen til Danmark.
Det er jo en helt anden snak end tvangsægteskaber.
Hvilken form for dokumentation har ordføreren for den påstand?
Vi kan klart dokumentere, at en masse lovlydige borgere er blevet tvunget til at flytte ud af Danmark - mange af dem bor i Malmø - for at leve sammen med dem, de elsker.
Til gengæld kan vi ikke dokumentere noget som helst om, hvorvidt det her rent faktisk virker i forhold til tvangsægteskaber eller ej.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Der skal meget mere til, og det skal der selvfølgelig også, for at vi kan hjælpe de kvinder, der gerne vil ud af tvangsægteskaber.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Jeg kan jo konstatere, at fru Helle Sjelle sådan set synes, at det er helt i orden, og kalder det for et lille hjørne af lovforslaget, at de udenlandske EU-borgere, der befinder sig i Danmark, har flere rettigheder til at kunne få ægtefællesammenføring i Danmark, end danske statsborgere har, fordi de på grund af EU-reglerne ikke er omfattet af den danske 24-års-regel, men det er de danske statsborgere.
Men det kan jeg konstatere at man synes er et lille hjørne af det her forslag.
Jeg vil så også godt lige spørge til, om De Konservative også vil sikre, at der ikke kommer til at være tvivl om de rettigheder, som danske borgere har som EU-borgere, så vi ikke om et halvt år kommer til at finde ud af, at man fra Integrationsministeriets eller Udlændingeservices side har skjult noget, fordi det pludselig popper op.
Vil man fra De Konservatives side sikre, at de rettigheder, som danskerne har, også bliver oplyst til dem, så de ved, hvilke rettigheder de har i forhold til at kunne få ægtefællesammenføring?
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Det skal siges ganske klart og umisforståeligt: Skylden for den elendighed, vi oplever nu, er Det Radikale Venstres.
Nu er hr. Morten Østergaard et ungt og velmenende menneske, og formodentlig kender han ikke meget til sin historie.
Men så skal jeg fortælle ham, at da der i 1983 blev vedtaget den udlændingelov, som er årsagen til det hele, var det Det Radikale Venstre ved Bernhard Baunsgaard og Venstres daværende ordfører, Bjørn Elmquist, som snart blev radikal, sammen med den nuværende ombudsmand, Hans Gammeltoft Hansen, der fik gennemført den katastrofelov.
Det vil sige, at det er Det Radikale Venstre, der har hovedskylden for elendigheden.
Så sker der jo altså gudskelov det, at befolkningen reagerer og vi får et systemskifte i 2001, og der vedtages der så 24-års-regel og tilknytningskrav i et forsøg på at råde bod på elendigheden.
Jeg indrømmer, at jeg i og for sig ikke bryder mig om kravene, og jeg konstaterer også, at det er meget svært at råde bod på den elendighed, De Radikale har skabt, men der er dog ingen grænser for hykleriet, når man skal se dem, der har skabt elendigheden, stå og være forarget over vores forsøg på at reparere på den.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jamen jeg vil gerne takke hr. Søren Krarup for, at vi altid kan få en nuanceret diskussion, og det mener jeg sådan set dybtfølt, for jeg anerkender hr. Søren Krarup, som to gange i dag har sagt, at han ikke støtter de her krav, men mener, at de er nødvendige af andre grunde.
Der er det bare, jeg siger, at 24-års reglen og tilknytningskravet ikke er noget, vi har opfundet, for vi mener ikke, det er den rigtige måde at løse de problemer, der vitterlig er, på.
Vi ønsker ikke en udlændingepolitik, der fører os tilbage til noget, men i stedet en udlændingepolitik, der fører os frem, som giver færre integrationsproblemer, mindre tvang, mindre illegal indvandring, mindre kvindehandel, mere udenlandsk arbejdskraft - for det får vi brug for og som samtidig sidestiller danske statsborgere med andre EU-landes borgere.
Det er sådan set en politik, der vil bringe os et skridt fremad og medføre en normalisering af dansk politik i forhold til resten af EU, og som vil bringe forbedringer på en lang række parametre.
Den vej kan vi så være uenige om, vil jeg sige til hr. Søren Krarup, men vi er tilsyneladende enige om, at 24-års reglen og tilknytningskravet i sidste ende ikke er nogen hensigtsmæssig måde at behandle ens egne statsborgere på.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Jeg var sådan set ikke forberedt på, at vi skulle drøfte dobbelt statsborgerskab under dette punkt.
Hr. Søren Krarups synspunkter på det område er jo kendt, men jeg kan bare ikke helt se, hvad det har med forslaget her at gøre.
Jeg vil sige, at ligesom andre medlemmer af Indfødsretsudvalget har jeg også modtaget utrolig mange mails.
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Jeg er ubetinget tilhænger af ytringsfrihed, men jeg synes også, man skal vise sine medmennesker en vis respekt, og nu har vi alle sammen oplevet, hvordan vores indbakke har været fuldstændig fyldt i over en uge, så vi næsten ikke selv har kunnet bruge den, og det er en form for plageri.
Jeg synes også, det er uklogt, for jeg tror, der er mange, som måske kunne have været mere venligt stemt over for dem, der har skrevet til os, som nu bliver så trætte af det, at de siger nej.
Jeg ved, at hr. Jørgen Poulsen ikke er den ansvarlige for det, men jeg synes, han skulle rådgive sine meningsfæller lidt bedre.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Det er helt rigtigt, at jeg ikke har noget med den kampagne at gøre, men jeg har da alligevel utrolig megen sympati for, at mennesker ytrer sig, og jeg synes, det er ganske betænkeligt, at man her hører en dansk politiker sige, at fordi folk har henvendt sig, vender man sig mod et forslag.
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Der er jo altid en vis vekselvirkning mellem form og indhold, og forholdet er, at vi har modtaget hundredvis af fuldstændig enslydende e-mails - jo, jo, fuldstændig enslydende - og det vil sige, at de er overtaget fra en, der har foreskrevet, hvad der skulle stå.
Så vidt jeg husker, er tallet på dem, der ønsker at påvirke os, 12.106.
Jeg håber ikke, vi får brev fra dem alle sammen, men jeg kan sige, at det har været meget belastende, og jeg synes altså, der er noget vist ubehageligt ved, at man på den måde forsøger at skrive os ned, er jeg lige ved at sige, så vi ikke kan bruge vores computer.
Jeg synes, det er uklogt.
Jeg er principielt uenig med dem, men jeg synes også, det er for påtrængende, og det er altså taktisk uklogt.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg er her på vegne af fru Hanne Agersnap, som ikke kunne være til stede.
Som de foregående talere vil jeg også gerne tilslutte mig alle de lykønskninger, der selv på det her tidlige tidspunkt af processen er kommet heroppefra, og sige tillykke til alle de mennesker, der nu er på vej til at få dansk statsborgerskab.
Det er en vigtig del af integrationen, at folk vælger at blive en del af det danske fællesskab med alt, hvad det medfører at blive fuldgyldige medlemmer af vores demokrati, som det jo sker, når man bliver dansk statsborger.
Når vi behandler de her lovforslag om indfødsrets meddelelse, plejer vi jo fra SF's side at beklage, at der ikke er flere personer, der har opnået statsborgerskab.
Det skyldes de skrappe regler, der ligger til grund for tildeling af statsborgerskab, hvor man hidtil bl.a. har krævet, at ansøgerne skal have bestået Dansk III for at kunne opnå statsborgerskab.
Derfor er det også med så meget desto større beklagelse, vi i denne omgang kan konstatere, at færre, end vi har ønsket, har opnået at komme med på lovforslaget, for fremover vil det jo være endnu færre på grund af de stramninger, som regeringen og Dansk Folkeparti aftalte sig frem til tidligere på efteråret.
Nu skal man fremover ikke alene bestå Dansk III, men også opnå karakteren 4. Der skal ikke herske nogen tvivl om, at man skal kunne tale dansk, hvis man skal kunne fungere i Danmark.
Men de nye og skærpede krav gør det umuligt for rigtig mange personer, der har arbejdet i Danmark i årtier, betalt deres skat og ydet deres til samfundet, at kunne opnå dansk statsborgerskab, og det mener vi fra SF's side er meget beklageligt.
Men når det er sagt, vil jeg gentage, at vi fra SF's side støtter lovforslaget, og vi ønsker et stort tillykke til de mennesker, der nu får dansk statsborgerskab.
Jeg vil ikke sige velkommen til som sådan, for de fleste af dem har boet her i landet i mange år, nogle er sågar født her.
Men jeg vil sige tillykke, og jeg håber, vi får lejlighed til at ses, næste gang vi holder statsborgerskabsdag her i Folketinget.
Så skal jeg sige, at Enhedslisten også kan støtte lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2008-11-21:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, og vi vil også benytte lejligheden til at sige tillykke til de mange ansøgere, som er kommet på lovforslaget, og som efter tre behandlinger af forslaget her i Tinget opnår at få dansk statsborgerskab.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Jeg vil også starte med at sige, at dagen i dag er en god dag for Danmark.
Det er en stor glæde at kunne byde velkommen til disse nye statsborgere, som nu bliver inkluderet i det danske samfund.
Jeg synes, det er et utrolig vigtigt incitament, for alle undersøgelser viser jo, at netop statsborgerskabet har en kolossal betydning, også for selve integrationen af mennesker i vores samfund.
Derfor er det en god og lykkelig dag for både Danmark og de mennesker.
Men jeg vil da også godt spørge, om jeg virkelig er den eneste, som oplever en voldsom diskrepans mellem lykønskningerne her fra Folketinget til de nye statsborgere og den modtagelse af ansøgninger om statsborgerskab, samfundet normalt møder disse mennesker med.
Jeg synes, man lægger alt, alt for mange forhindringer for personer, som gerne vil integreres, og vi har jo lige hørt hr. Søren Krarup fortælle, at han er meget glad for, at det er lykkedes at stramme en del af reglerne.
Jeg synes ikke, det er lykkeligt, og jeg synes, man skal gå den anden vej.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup er gået, men jeg ville ellers have brugt en del af min tid på lige at sige, at de mails, der er kommet her de sidste dage fra Kampagnen for dobbelt statsborgerskab, ikke alle sammen er enslydende.
Jeg vil godt sige, at der er mange bunkemails, men det er et eksempel på, hvilke følelser de mennesker har.
De giver alle sammen deres historie om, hvorfor de meget gerne vil have et andet statsborgerskab, og at de er så kede af at skulle afsige deres danske statsborgerskab.
Men her og nu skal jeg bare sige, at vi naturligvis er glade for forslaget her og selvfølgelig stemmer for det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
På dette sene tidspunkt af en lang dag skal jeg kun takke partierne for tilslutningen til forslaget.
Vi besvarer selvfølgelig de spørgsmål, der måtte blive stillet undervejs, og regner med en hurtig gennemgang i udvalget.