runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2012-11-06:
Ja, jeg ved nu ikke, om det burde undre Venstres ordfører så meget.
Hvis Venstres ordfører kendte lidt til Det Radikale Venstres politik, ville Venstres ordfører jo vide, at Det Radikale Venstre er enormt optaget af, at vi jo bruger pengene på mennesker og ikke på papirarbejde. Det, det her forslag handler om, er jo, at vi siger: Der er ikke nogen grund til, at vi her i Folketinget laver en regel på det område.
Hvis den enkelte kommune stadig væk gerne vil have sådan en strategi, står det kommunen frit for at lave det, men det giver ikke nogen mening i tider, hvor vi skal spare på pengene, at vi så har lavet en regel om, at man skal lave den her strategi i alle kommuner.
Så jeg synes faktisk, det er en meget god prioritering, at vi siger, at pengene er bedre givet ud til hænder, til mennesker, ude i kommunerne, frem for til nogen, der sidder og laver et stykke papir.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
Nu er det ikke Venstre, der har indgået en aftale med kommunerne.
Det har regeringen.
Jeg undrer mig bare over, hvorfor man så villigt afskaffer nogle rettigheder for borgerne – for 4 mio. kr.
Det er jo småpenge.
Det her sikrer, at der er et mål med at lave sprogscreening, at man fra kommunens side har fokus på det, og at borgerne ved, hvad deres rettigheder er.
Jeg er helt enig i de positive ord om, at vi skal sikre nogle gode daginstitutioner, men jeg synes faktisk, at man med det her gør det stik modsatte.
Derfor undrer det mig, at De Radikale kan gå ind for det her.
Lotte Rod (RV), 2012-11-06:
Hvis det er ingenting, er det jo Venstres opgave at vise, hvor pengene i så fald skulle findes, hvis ikke man vil gennemføre det her.
For det her er noget af det, der er aftalt med kommunerne, og det vil sige, at der er budgetteret med, at vi her finder de 4 mio. kr., og hvis Venstre ikke vil være med til det, må man jo anvise en anden finansiering.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
Nu er det jo sådan, at både De Radikale og Venstre er liberale partier.
Jeg mener jo, at man skal bygge sin politik på at give rettigheder til borgerne – det frie valg, muligheden for at orientere sig og sådan nogle ting – og derfor forstår jeg ikke, hvordan De Radikale kan gå ind for at afskaffe nogle rettigheder for borgerne som bl.a. retten til at kende til, hvad der er af politikker.
Hvordan vil man sikre, at der er en ordentlig sprogscreening, og at den bruges til noget, hvis ikke man har en politik for, hvordan det skal gøres, hvis det ikke går ordentligt?
Altså, hvordan vil man sikre, at vi rent faktisk får en sprogpolitik, og hvordan vil man sikre, at borgerne kender til deres rettigheder, når man fjerner et incitament?
Man siger, det er afbureaukratisering.
Det koster 4 mio. kr., og 4 mio. kr. for 98 kommuner er småpenge; for dem får man ikke ret meget afbureaukratisering.
Det her er jo ingenting.
Lotte Rod (RV), 2012-11-06:
Jeg er rigtig glad for, at vi er begyndt at få så stort fokus på vores daginstitutioner, for børn fødes jo ikke som 6-årige.
Og når vi nu alle sammen brænder så meget for, at 95 pct. af vores unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse, skal vi ikke bare kigge på vores ungdomsuddannelser, på vores grundskoler, men også kigge på, hvordan vi kan være med til at pirre nysgerrigheden hos vores børn helt nede i vores børneinstitutioner.
For det handler jo om, at børn elsker at lære ting.
Så vi har et stort potentiale og kan være med til at styrke børns udvikling og læring.
Og en del af det handler jo også om børnenes sprog.
Der er det ret vigtigt, at det jo ikke bare bliver en diskussion om, hvordan man kan hive skolen ned i institutionerne, tværtimod handler det om den pædagogiske praksis og om, hvordan vi kan være med til at styrke sproget i de almindelige hverdagssituationer, når man sidder og snakker hen over maden, når man sidder ude på bænken på badeværelset og tager strømper på, eller når man lige har læst en bog.
I Det Radikale Venstre er vi også meget optaget af at afbureaukratisere.
Det er meget vigtigt, vi ikke kommer til at trække regler og papirskemaer ned over hovedet på folk, hvor det ikke er nødvendigt.
Det her lovforslag finder en meget fin balance, fordi vi på den ene side fjerner nogle regler, som vi har vedtaget her i Folketinget, men på den anden side samtidig jo ikke ændrer på den enormt vigtige opgave, det er at stimulere børns sprog.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-06:
Vi skal i dag behandle et forslag om en ændring af dagtilbudslovens § 11, stk. 8 – nærmere betegnet skal vi ophæve dette.
Denne ophævelse vil medføre, at den kommunale pligt til at udarbejde og offentliggøre en plan for kommunens mål og rammer for sprogvurdering og sprogstimulering bortfalder.
Ved første øjekast meldte der sig derfor en bekymring for dette forslag.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti på ingen måde at forringe chancerne for at afklare børns eventuelle problemstillinger tidligst muligt.
Det er netop i alderen 0 år til 5-7 år, man grundlægger et barns liv.
Det er i den alder, man skal sikre, at barnet kommer godt fra start, og at det modtager den nødvendige støtte, såfremt der er behov for dette.
Det gælder ikke kun sprogvurdering, men vedrører alle aspekter af barnets liv.
Det er derfor altafgørende, at man sikrer, at kommunerne har forpligtelser, de skal leve op til, og sikrer, at de enkelte institutioner udeomkring overholder forpligtelserne og mere til.
Som verden ser ud i dag, er der et faldende børnetal.
Det giver p.t. en konkurrence blandt institutionerne og giver forældrene en ekstraordinær mulighed for at stille krav til institutionerne ikke kun til sprogvurdering, men også til trivsel, udvikling, motorisk udvikling m.m., som er mindst lige så vigtigt for at bygge et solidt grundlag for en lovende fremtid.
Kommunerne er forpligtet til at vejlede og oplyse forældrene i spørgsmål om den enkelte kommunes måde at håndtere f.eks. sprogvanskeligheder på, hvorfor man som forældre har en god mulighed for at kende sine rettigheder.
Vi må derfor have tillid til, at kommunerne lever op til deres forpligtelser på alle områder, da det er i kommunerne, man har en direkte kontakt og mulighed for at give et barn den bedste start på livet.
De lokalpolitikere, der er valgt ind, har en stor opgave i løbende at sikre sig, at kommunerne lever op til forpligtelserne.
At de frigjorte midler, som der står i nogle af papirerne, forbliver i kommunerne, er selvfølgelig positivt, men det er næppe noget, nogen vil bemærke, da beskrivelserne jo en gang er udarbejdet i de fleste kommuner og nu blot ajourføres ved behov.
Vi er fortrøstningsfulde ved ministeriets specificering af, at lovforslaget ikke ændrer på kommunalbestyrelsens forpligtelser i henhold til dagtilbudslovens § 11 om sprogvurdering og sprogstimulation af børn i alderen omkring 3 år.
Vi mener, det er vigtigt fortsat at have fokus på dagligdagen for at opfange de børn, der måtte have behov for en egentlig udredning.
Dansk Folkeparti ser p.t. frem til den videre behandling af lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-06:
Fra socialdemokratisk side er vi glade for, at man i regeringen og kommunerne lægger op til at regelforenkle på daginstitutionsområdet.
For os er det helt afgørende, at vi ikke har regler for reglernes skyld.
Det skal være helt klart, at de planer, som skal udarbejdes i kommunerne, også kan betyde bedre kernevelfærd for os alle sammen.
Med lovforslaget her ændrer vi ikke på kommunernes forpligtelse til at sprogvurdere og sprogstimulere vores børn i 3-års-alderen, men forslaget betyder, at vi kan frigøre ressourcer til netop kernevelfærden i kommunerne.
Det betyder kort sagt bedre velfærd.
Samtidig vil jeg gerne sige, at kommunerne stadig skal udarbejde en sammenhængende børnepolitik.
Det vil altså sige, at børnene stadig står i centrum og på samme måde skal sprogvurderes og sprogstimuleres, som det er tilfældet i dag.
Socialdemokraterne er optaget af, at vi har en moderne offentlig sektor med kommuner, som leverer god velfærd til os alle sammen, og hvor der er hænder nok.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
Dette lovforslag går ud på, at kommunerne ikke længere skal udarbejde en plan for deres mål og rammer for arbejdet med sprogvurdering og sprogstimulering.
I den ideelle verden ville kommunerne selv lave en plan for arbejdet med sprogvurdering og sprogstimulering, uanset om der var lovgivning på området.
Men i den virkelige verden vil det medføre en markant nedprioritering af sproget hos daginstitutionsbørn, hvis kommunerne ikke er forpligtet til at sætte mål op og have en politik på området.
Forslaget vil altså underminere kommunernes indsats, og det til trods for, at den sproglige udvikling hos børnehavebørn er uhyre vigtig.
Det er nemlig meget vigtigt, at man er opmærksom på de sproglige problemer, inden børnene skal starte i skolen.
Det er børn, som ikke får tilstrækkelig med sproglig stimulering hjemmefra, der virkelig har brug for stimulering og sproglig støtte i børnehaven.
Børn, hvis sprogvanskeligheder ikke bliver løftet før skoletiden, vil være bagefter, allerede før de er startet i skolen.
Ydermere risikerer man, at børn med forældre, der ikke taler dansk, ikke kan tale dansk, når de starter i skolen.
Ud over at det giver barnet åbenlyse vanskeligheder i skolen, vil det også give skolen store vanskeligheder med at inkludere alle børn i undervisningen.
Dermed har dagtilbudsbørn ingen rettigheder i forhold til sprog.
Endelig må det siges at være et ideologisk korstog.
Besparelsen for samtlige 98 kommuner er 4 mio. kr., altså omkring 40.000 kr. pr. kommune, så det er altså ikke økonomien, der er det drivende i det her forslag.
Dette forslag vil ikke bare forringe børns muligheder for at knække den negative sociale arv, det vil også forringe muligheden for at få gode sprogkundskaber, og det vil forringe skolernes uddannelsesniveau og underminere danskernes rettigheder.
Det kan ikke være nogen stor overraskelse, at Venstre ikke støtter lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Jeg har ellers prøvet i mange år.
Hr. Joachim B. Olsen talte om, at vi skulle sørge for, at dem, der havde svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, skulle have lettere ved at komme ind, men er det ikke sådan, at det frie marked regulerer sig selv, og det vil sige, at salgsprisen på arbejdskraften, altså lønnen, også regulerer sig selv efter værdien af det produkt, der altså er arbejdskraft?
Er det sådan, at der er noget, der ødelægger det frie marked?
Der er jo fri forhandlingsret, og arbejdsgiverne har fri ret til at ansætte og fyre.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Vi synes i Liberal Alliance, at det er fint, at der kommer en debat om løntilskud.
Det er der jo ikke nogen der kan være tjent med, så det må være spild af penge. I det hele taget er løntilskud sådan en lappeløsning, fordi vi har et arbejdsmarked, som på trods af hvad mange siger ikke er særlig rummeligt, for det er jo et udtryk for, at arbejdsgivere ikke vil ansætte nogle af de svageste på arbejdsmarkedet, fordi de skal have en alt for høj løn.
Den løn er de ikke værd, og derfor bliver de ikke ansat.
Så går man så ind fra statens side og giver arbejdsgiverne nogle penge for at ansætte de her mennesker.
I stedet for burde fagforeninger og os politikere jo gå den anden vej og se på, hvordan vi skaber et mere rummeligt arbejdsmarked, hvor dem med de mindste kompetencer rent faktisk kan komme ind.
Vi kunne gøre det herinde ved at se på overførselsindkomsterne, som ifølge Velfærdskommissionen presser mindstelønningerne op.
Det en af grundene til, at vi i Danmark er notorisk dårlige til at integrere indvandrere på arbejdsmarkedet, og til, at beskæftigelsesfrekvensen blandt indvandrere er utrolig lav, fordi de simpelt hen ikke kan få fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Dermed bliver de fastholdt på overførselsindkomster med alt, hvad det medfører af sociale problemer og yderligere omkostninger for samfundet.
Så i stedet for at tænke i løntilskud burde vi tænke på, hvordan vi skaber et mere rummeligt arbejdsmarked, hvor flere kan komme ind, og hvor flere kan sælge deres arbejdskraft, for vi ved, at den sociale mobilitet på det danske arbejdsmarked er utrolig høj, hvilket bevirker, at når folk først kommer ind og får fodfæste på arbejdsmarkedet, stiger de forholdsvis hurtigt i løn, og det er jo glædeligt.
Så det burde vi måske i højere grad fokusere på.
Nogle af de penge, som man bruger på løntilskud, kunne man i stedet bruge på at sænke skatter og afgifter.
Man bruger 3,3 mia. kr. – tror jeg – på offentlige løntilskud; for de penge kunne man jo fjerne fedtog sukkerafgifterne, det ville skabe nogle reelle job.
Man kunne sænke selskabsskatten, det ville skabe nogle job, og det ville yderligere medføre, at reallønnen for de ansatte på virksomhederne ville stige, fordi investeringerne i produktionsapparatet ville stige.
Det ville øge produktiviteten og dermed lønningerne.
Så i det hele taget er det en dårlig måde at bruge penge på.
Men som sagt synes vi, det er godt, at vi får en debat om det, og vi har også et forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil læse op og fremsætte på vegne af Liberal Alliance:
Forslag til vedtagelse »Subsidieret beskæftigelse bør i videst muligt omfang begrænses, da det er unødvendig indblanding i arbejdsmarkedet. Folketinget anerkender de økonomiske vismænds konklusion om, at der ingen effekt er af løntilskudsforløb, hvor den ledige ansættes på en offentlig arbejdsplads.
Løntilskud fortrænger ligefrem ordinære job.
Det er vigtigt at skabe gode rammevilkår i den private sektor, så der skabes reelle arbejdspladser.
Folketinget pålægger derfor regeringen at afskaffe løntilskudsordninger for i stedet at bruge pengene på reelle vækst- og jobskabende initiativer som f.eks. skattelettelser.«
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Det kan sammen med en række andre faktorer spille en rolle, men situationerne kan ikke helt sammenlignes, fordi når der sidder en kommunal medarbejder, som er instrueret af byrådet i, at der skal skaffes penge til kommunekassen, er der jo ikke de andre aspekter, som der er, hvis det drejer sig om et job.
Det spiller da en rolle sammen med andre faktorer, som jeg var inde på i mit første svar, at man tjener nogle penge ved det.
Jeg kan fortælle Liberal Alliances ordfører, at der også er en hel del mennesker, som ikke tjener så mange penge ved at gå på arbejde, men for hvem det spiller en stor rolle, at de har en funktion i samfundet, at de udfylder en rolle, at de har kolleger, de kan snakke med, og har et socialt fællesskab og mange andre ting.
Så derfor kan man ikke ensidigt fokusere på det økonomiske argument, selv om det også indgår.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jeg forstår ordføreren sådan, at han erkender, at når det kommer til kommunen, så tænker de i økonomiske incitamenter osv., men når vi så kommer til mennesker i forhold til, om man har lyst til at tage et arbejde osv., og om man sådan forholder sig til de økonomiske incitamenter i forhold til, om det kan betale sig at tage et stykke arbejde, så bliver det sådan lidt mere tvivlsomt.
Selvfølgelig er der mange ting, der spiller ind, når folk gerne have et arbejde.
Jeg anerkender fuldstændig, at kollegaer osv. er en meget vigtig del.
Men kan jeg ikke bare få sådan et helt grundlæggende svar på, når ordføreren anerkender, at økonomiske incitamenter spiller en rolle ude i kommunerne, i forhold til de valg de foretager, så spiller økonomiske incitamenter nok også en rolle for mennesker generelt, i forhold til hvilke valg de foretager, herunder om man har lyst til at være i et arbejde, i forhold til hvor meget man får ud af at være på det arbejde.
Jamen helt overordnet fungerer det jo ikke i det øjeblik, at politikerne går ind og siger, at er du uden for arbejdsmarkedet, skal du have en ydelse fra det offentlige, fordi den ydelse – det er jo ikke, fordi jeg siger, at man ikke skal have den, jeg siger bare, at når vi laver politik, så bør vi indrette det sådan, at det har mindst mulige skadelige effekter – presser mindstelønnen op.
Det gør den jo, fordi der ikke er nogen arbejdsgiver, der sætter mindstelønningen lavere end overførselsindkomsten, fordi der jo ikke er nogen arbejdstager, der vil tage et job til en mindre løn end det, man kan få, når man er på overførselsindkomst.
Derfor sker der det, at mindstelønnen stiger.
Det betyder, at de, der ikke kan sælge deres arbejdskraft til den mindsteløn, er uden for arbejdsmarkedet – de kan ikke komme ind – fordi det, som hr. Christian Juhl siger, er styret af udbud og efterspørgsel.
Derfor er man så nødt til at indføre sådan nogle ordninger som løntilskud og andet, for at det kan betale sig for arbejdsgiverne at ansætte nogle.
Ordføreren problematiserer, at der er nogle incitamentsstrukturer i den måde, man har lavet refusionssystemet på, der gør, at kommunerne kan lave kassetænkning, altså at kommunerne har nogle økonomiske incitamenter til at handle på en bestemt måde.
Men det, som jeg gerne vil ind på her, er, at ordføreren altså her anerkender, at økonomiske incitamenter virker.
De virker ude i en kommune.
Men vil ordføreren så også anerkende, at økonomiske incitamenter virker for helt almindelige mennesker, således at hvis det ikke kan betale sig at tage et arbejde, så gør folk det heller ikke?
Det er den samme slags kassetænkning.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-06:
Man er villig til at prøve noget nyt, men man har ikke kvalifikationerne til det.
Der skal de tanker, som både hr. Bent Bøgsted og jeg har prøvet at udtrykke, da tænkes ind.
Lad os da prøve at kigge på det, for det er da fornuftigt, og så er det måske også i et længerevarende forløb.
Derfor tror jeg også, at en kombination af både løntilskud og uddannelsesinstrumentet godt kan virke hensigtsmæssigt også med henblik på at få en bedre effekt af den offentlige løntilskudssituation.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-06:
Det var egentlig ikke meningen, jeg ville stille et spørgsmål, men jeg gør det alligevel.
Det er, fordi hr. Bjarne Laustsen talte om det her med at afskaffe løntilskud.
Det er der jo selvfølgelig ikke nogen der har lagt op til, men i forbindelse med det offentliges brug af løntilskudsledige vil jeg lige spørge hr. Bjarne Laustsen, om det ikke er korrekt, at hvis man kigger på det kommunale område, kan det være, at man siger, at det virker, som om det er sådan en maskine, hvor man bare kører dem igennem, men der kan være andre områder, hvor der kan være behov for løntilskud, som egentlig ikke skal give et job bagefter.
Et eksempel er en ung mand, der gerne vil være børnehavepædagog, han har været murer, men vil skifte, og så får han et job med løntilskud for at få noget erfaring, før han begynder på uddannelsen.
Det har noget perspektiv, fordi han har et videre forløb, og der kan det jo være godt.
Det er sådan noget, vi gerne vil bevare, altså at det kan føre til noget.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Det er det jo ikke nødvendigvis, vil jeg sige.
Nu synes jeg er helt grundlæggende, at det er godt, at det kan betale sig at arbejde.
Det skal der ikke være nogen tvivl om, altså også økonomisk, men der er også mange andre aspekter ved at have job, eksempelvis at man har nogle kollegaer, som man kan snakke med, at man føler, man har en funktion i samfundet, at man har en god struktur i sin hverdag.
Der er mange aspekter i det at arbejde, og hvis man spørger folk om, hvad den vigtigste grund er til, at de arbejder, så svarer de i forskellige undersøgelser, at det først og fremmest skyldes, at de har nogle kollegaer.
Nu tror jeg så nok, at hvis man dykker dybere ned i det, skyldes det også, at de får pengene, men det tager de som en naturlig ting.
Men jeg vil sige, at økonomiske incitamenter da kan virke på andre områder, altså f.eks. med forskellige former for afgifter på varer og sådan noget.
Der tror jeg at det kan påvirke det forbrug, som folk har.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Liberal Alliance siger, at man ingen understøttelse skulle have, hvis det skulle fungere effektivt, men siger også, at de ikke er tilhænger af ingen understøttelse.
Så kan jeg ikke rigtig forstå det.
Hvis man er både modstander af det og tilhænger af det, hvordan pokker skal det så gå?
Så duer det frie arbejdsmarked altså ikke alligevel, når det kommer til stykket, så skal man regulere lidt på det på en eller anden måde for at være lidt human, eller hvad?
Jeg forstår det ikke.
Så er der det med, at hr. Joachim B. Olsen siger, at hvis man sænker selskabsskatten, så vil lønnen stige.
Har hr. Joachim B. Olsen nogen sinde mødt en arbejdsgiver, der gav mere i løn, fordi han fik en lavere skat?
Jeg har ikke endnu mødt en, og jeg har da trods alt tumlet rundt på arbejdsmarkedet i snart 30 år.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-06:
Tak, formand.
Jeg vil sige tak for debatten.
Det er jo altid rart at have en god debat, når der er bred opbakning til sådan en forespørgsel.
Som jeg forstår på det hele, er det lige fra Venstre, Socialdemokratiet, os selv i Dansk Folkeparti, SF, Enhedslisten, Konservative, selv De Radikale til selv Liberal Alliance, der er indstillet på, at der skal findes en løsning.
Liberal Alliance kan så ikke lige finde ud af, hvad det er, de i virkeligheden vil med løntilskudsordningen, men det må tiden så vise, når rapporten kommer, for det kan jo godt være, at der kommer noget nyt frem i den forbindelse.
Men jeg synes ikke, at jeg vil forlænge debatten ret meget andet end at sige, at vi i Dansk Folkeparti vil sige tak til de partier, der er enige om forslaget til vedtagelse, og jeg ser frem til det, som ministeren kommer med i forbindelse med den undersøgelse, og til, hvad det så munder ud i.
Jeg håber, vi får fundet en løsning, hvor vi tilgodeser dem, der vitterlig har behov for at få et løntilskudsjob, få en opkvalificering, og det kan være i løntilskud, og tilgodeser dem, der vil skifte branche.
Jeg håber også, at man vil få noget mere viden om, hvad der foregår og så få bremset det misbrug, der måtte være, for som hr. Christian Juhl siger, hører det ingen steder hjemme, at der er fem eller seks, der er i løntilskud samme sted.
Jeg har også hørt fra institutioner, hvor der har været en fastansat og tre-fire i løntilskud, men det har aldrig nogen sinde været meningen med det, og derfor skal det selvfølgelig bremses.
Det kan også være, vi skal se på, om der skal være en løntilskudsordning, der er målrettet dagpengemodtagere, og en anden, der er målrettet kontanthjælpsmodtagere, for det er to forskellige grupper.
Som jeg ser det, vil det være totalt urimeligt, at en dagpengemodtager skal bruge det sidste halve år i løntilskudsjob, hvis ikke der er udsigt til at få job bagefter.
Det er da også noget, der kan indgå i diskussionen til den tid.
Men jeg vil sige tak for opbakningen, og det har været en god debat, og vi ser frem til den videre udvikling i forløbet, når vi får rapporten i januar eller februar måned, hvor den kommer, så det ser vi frem til.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jo, men jeg læste jo ikke noget beløb op.
Jeg sagde, at man i stedet for at bruge pengene på løntilskud, kunne bruge dem til noget andet; jeg sagde jo ikke, at man så også skulle fjerne pengene til kontanthjælp.
Der er da ikke noget sparet, der er da minus på det.
Jeg har lige snakket med beskæftigelsesministeren nu, og hun sagde, at det bliver et minus på 600 mio. kr.
Så jeg har ikke sagt, at man skulle afskaffe løntilskudsordningen, sådan at dem, der er i løntilskud, ikke skulle have overførselsindkomster.
Det må jeg lige præcisere.
Det sagde jeg faktisk ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-06:
Står der ikke deri – ifølge det, der blev læst op – at man skulle tage at lukke de løntilskudsordninger og så bruge pengene til skattelettelser?
Er det ikke det, der står i det forslag til vedtagelse, som kommer til afstemning her på torsdag?
Men hvis man lukker de her ordninger, er det jo ikke sådan, at pengene er sparet, for de ledige skal jo også have dagpenge og kontanthjælp.
Er det ikke sådan, det er?
Jeg kan forstå, at det, der er lagt op til, og som Liberal Alliance beder Folketinget om at stemme om, er, at vi skal lukke de her ordninger, spare pengene og så bruge dem til skattelettelser.