runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Der er ingen tvivl om, at løn- og pensionsvilkår selvfølgelig spiller en kæmpemæssig rolle, men når jeg nævner den her lange række, er det jo netop for at præcisere, at det at være tjenestemandsansat – og der er forskel fra virksomhed til virksomhed – jo altså indebærer rigtig mange andre ting.
Det her handler jo i et eller andet omfang om at skabe tryghed for dem, som i dag er ansat, dem, som har taget slæbet, som jeg sagde i min ordførertale, med at genoprette DSB's økonomi, og dem, som nu ved det kommende udbud og store forandringer i DSB jo i bund og grund er et truet folkefærd.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-15:
Det mener jeg ikke de alle sammen er, men jeg synes også, det var en lang liste, så hvis hr. Henning Hyllested vil have det fuldstændig korrekte svar, synes jeg, at hr. Henning Hyllested og Enhedslisten skal stille spørgsmålet til ministeren.
Jeg bemærker bare, at de svar, Transport- og Bygningsministeriet giver, er, at hvis man ser på retten til f.eks. ikke at gå ned i løn, retten til at kunne spare pension op og retten til tjenestemandspension, bliver det i hvert fald ikke ændret.
Det synes jeg er ret væsentligt at ministeriet går ind og garanterer, når nu de skriver det i svarene.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Ordføreren siger, at man har sikret løn og pension og alt muligt andet.
Men hvis man tager høringssvaret fra OAO, er det jo mildest talt ikke tilfældet.
For en tjenestemandsansættelse ved DSB indbefatter jo en hel masse andre ting.
Tillad mig lige at læse op fra høringssvaret :
Er alle disse forhold tilgodeset med tjenestemandsloven?
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-15:
Hvis man læser høringsnotatet og de svar, som transport- og bygningsministeren og Transport- og Bygningsministeriet giver, kan man se, at der fuldstændig klart står, at det her lovforslag ikke vil ændre på arbejdsvilkår såsom løn, pension og alt muligt andet for tjenestemænd.
Og vi synes også, det en god idé – og det var Alternativets ordfører også inde på – at man viser rettidig omhu og får opdateret den her lov, så den passer med den dom, der har været i Højesteret, og i det hele taget forenkler det her område.
For det vigtigste for de tjenestemænd, som er i DSB og andre steder, må jo være, at den regering, der sidder, overholder tjenestemandslovgivningen og de goder og regler, der ligger deri.
Så vi kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Det, jeg sagde, var, at vi havde taget lovforslagets bemærkninger og intentionen med loven i betragtning, og at vi havde taget de kritiske høringssvar i betragtning, og i forhold til den balance, vi har fundet i det, kan vi støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-15:
Jeg er ikke enig i, at de er et truet folkefærd.
Det er i hvert fald det, vi synes er det vigtigste.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det her jo i høj grad handler om at stille DSB's tjenestemænd lige med andre tjenestemænd, men det kommer jo til at fremstå som en forringelse, hvis man i DSB-loven kan konstatere, og det kan man, at DSB's tjenestemænd måske har nogle bedre vilkår.
Derfor kommer det under alle omstændigheder, hvordan man end vender og drejer det, til at fremstå som en forringelse, så det, man kalder ens vilkår, som man i en eller anden sammenhæng kan have sympati for, i virkeligheden betyder, at man forringer vilkårene for nogle tjenestemænd, som har bedre vilkår i dag.
Jeg mener da ikke, at det er op til os i Folketinget at begynde at regulere på de forhold, som tjenestemændenes organisationer har forhandlet sig frem til, og det er jo også det, de gør opmærksom på her.
DSB-loven, siger ministeren, skal være i overensstemmelse med tjenestemandsloven, men er der nogen modsætning i, at der i DSB-loven er nogle bedre vilkår end i tjenestemandsloven?
Karsten Hønge (SF), 2016-01-15:
Lovforslaget bygger på en afgørelse fra Højesteret, men spørgsmålet er jo, om den overhovedet holder vand i den her sag.
Højesteretsdommen handler jo om nogle konkrete forhold på det kommunale tjenestemandsområde.
Dommen er afsagt på nogle helt særlige betingelser og kan jo ifølge flere høringssvar ikke direkte overføres til tjenestemænd i DSB.
Den nuværende lovgivning er jo ikke til hinder for frivilligt udlån af tjenestemænd gennem individuelle aftaler.
SF er meget optaget af DSB-tjenestemændenes sikkerhed og beskyttelse i forhold til udlån til private virksomheder.
Der er jo i forvejen en tradition for rammeaftaler for frivillige udlån – aftaler, som den enkelte tjenestemand derefter kan tilslutte sig gennem en individuel aftale.
Det offentlige lever jo en omskiftelig tilværelse med konstante omorganiseringer, og det stiller store krav om fleksibilitet fra de ansattes side.
Tryghed er det bedste fundament, for at mennesker er positive over for at gå ind i nye arbejdssituationer.
Desværre vil det her lovforslag rykke ved tjenestemændenes tryghed.
Vi vil se meget positivt på de ændringsforslag, der kommer fra Enhedslisten, og medmindre det vil medføre en fundamental ændring af lovforslaget, vil SF stemme imod lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-15:
Konservative kan støtte lovforslaget.
Jeg tror ikke, at det kommer til at gå over i historien som et af de mest kontroversielle lovforslag.
Der er tale om en teknisk ændring af noget lovgivning, så tjenestemænd i DSB får samme vilkår som andre tjenestemand.
Det synes vi er ganske rimeligt og i virkeligheden ret ukontroversielt.
Vi deler jo ikke den her frygt for, at man skulle komme til at få en anden arbejdsgiver.
Vi har ikke den her opfattelse af, at det at arbejde for det offentlige skulle være det allerbedste i hele verden.
Så vi ser ikke i den her forbindelse nogen stor fare for de ansatte i DSB.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-15:
Jeg skal bare lige være helt sikker på, hvad hr. Nicolaj Amstrup sagde.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at Alternativet ville støtte lovforslaget med henvisning til høringssvaret fra OAO, men de anbefaler jo netop, at vi ikke vedtager lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Jeg skal gøre det ganske kort: Vi synes i Dansk Folkeparti, det er et ganske fornuftigt lovforslag.
Nu mangler vi så bare at få nogle udbud, hvor man kan gøre brug af det her udlån af tjenestemænd.
Jeg tror måske, det kunne gavne bl.a. hele den danske jernbanesektor, at vi fik nogle af de udbud.
Så dem venter vi på, så man også kan få mulighed for at udlåne nogle af de her tjenestemænd.
Der er et andet punkt i lovforslaget, som egentlig bekymrer mig mere.
Som vi jo alle sammen ved, var vi med til at ændre det, således at vi faktisk nedlagde DSB S-tog A/S og lagde det ind under DSB, og det var vel en lille redningsaktion i forhold til DSB's samlede økonomi.
Da vi så gjorde det, var det i hvert fald et af de udtrykkelige krav, jeg havde dengang, at man netop havde de her segmentregnskaber, så vi stadig væk kunne følge med i, hvad der var S-togs økonomi, og hvad der var DSB's øvrige økonomi, så vi ikke fik en eller anden sammenblanding af det.
Hvis jeg ellers læser det her rigtigt – det er muligt, at jeg tager fejl, og det vil vi jo så få konstateret under udvalgsbehandlingen – så vil man altså lave det på en ny måde.
Men jeg håber ikke, det er sådan, at det her vil være med til, at man fjerner segmenterregnskabet fra DSB S-tog, og at det så bliver lagt ind og på en eller anden måde gemt inde i DSB.
Det vil jeg i hvert fald være meget obs på at vi ikke får.
Det er vigtigt, synes jeg, at vi har et overblik over de forskellige dele af DSB's økonomi.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Vi har som udgangspunkt ingen bemærkninger til den del af forslaget, der har med DSB's S-tog at gøre.
Vi har haft overvejelser om den del, der omhandler vilkårene for udlån af tjenestemænd.
Og efter at have taget lovforslagets bemærkninger om intentionen med loven og de kritiske høringssvar fra Dansk Jernbaneforbund og OAO i betragtning, er vi nået frem til at støtte dette forslag.
Vi mener, der er god grund til at opdatere og forenkle loven og til at samle lovreguleringen på tjenestemandsområdet ét sted og lade loven afspejle den retspraksis, der ligger efter højesteretsdommen.
Vi mener desuden, at der i forbindelse med fremsættelsen og i beskrivelsen af højesteretsdommen er skabt tilstrækkelig klarhed om både lovens intention og ikke mindst tjenestemændenes retsstilling ved sådan et udlån.
De udlånte tjenestemænd opretholder altså i henhold til tjenestemandsloven og i samklang med retspraksis deres tjenestemandsansættelse, deres løn- og pensionsforhold og i virkeligheden alle andre relevante forhold.
Vi mener altså, at der i tilstrækkelig grad er taget hensyn til tjenestemændene, og at loven bliver smidigere af denne lovændring, og derfor kan vi som sagt støtte forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jamen højesteretsdommen, som vi også er flere, der gør opmærksom på i vores ordførertale, er faldet på et meget specifikt område, og den handler om kommunale tjenestemænd, nemlig folk beskæftiget på et værksted under FynBus; som jeg sagde, må det være mekanikere, eller hvem det nu kan være, det er på et meget specifikt område.
Og i høringssvarene fra både Dansk Jernbaneforbund og OAO siger de jo klart, at de ikke mener, at man bare kan overføre højesteretsdommen til området for statslige tjenestemænd og slet ikke for DSB's tjenestemænd, som måske nyder en bedre beskyttelse end andre statslige tjenestemænd.
Men hvorfor skulle vi da have noget imod det?
Nu vil jeg sige, at jeg med det sidste, som ordføreren siger, sådan er lidt mere tryg, og at jeg måske var lidt hurtig på tasterne.
For jeg har også bemærket høringssvaret fra Dansk Jernbaneforbund og fra Offentligt Ansattes Organisationer, som jo klart påpeger, at de faktisk ikke mener, at tjenestemandsloven giver den samme beskyttelse, som DSB's tjenestemænd i dag nyder, ved udleje til privat firma.
Erik Christensen (S), 2016-01-15:
Det er fuldstændig korrekt.
Det var også det, jeg henviste til i mine slutbemærkninger, og det er også det, som vi gerne vil kigge yderligere på, når vi går til udvalgsarbejdet.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Er Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kim Christiansen, i den forbindelse overhovedet ikke optaget af de tjenestemænd, som i dag arbejder ved DSB, og hvilken fremtid de skal bydes, og den beskyttelse de eventuelt skal nyde?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Det er vi absolut optaget af, og det fornemmer jeg også at det her lovforslag sikrer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-15:
Tjenestemænd i DSB er i sagens natur omfattet af tjenestemandslovgivningen, og det vil de fortsat være i en situation, hvor de måtte blive udlånt til en privat virksomhed.
De pågældende er fortsat ansat i DSB, men kan udlånes til en privat virksomhed på nærmere definerede vilkår, der bl.a. sikrer opretholdelsen af tjenestemandsrettighederne.
Det vil komme til at fremgå af en skriftlig aftale mellem DSB og den private virksomhed, hvor man definerer, hvilke vilkår der gælder for medarbejderne i forbindelse med udlånet.
Det afgørende her er, at tjenestemændenes rettigheder ikke fortabes, hvilket DSB så er pligtig til at indestå for.
Med det her lovforslag vil jeg også sige at vi letter overgangen til mere konkurrence på banen.
Det er jo noget, Venstre er optaget af – det har vi aldrig lagt skjul på – og jeg ser frem til, at vi fra 2020 og fremefter for alvor kommer i gang med at få mere konkurrence på banen, til gavn for både de danske togpassagerer og skatteyderne.
Så alt i alt er det her et godt lovforslag, som Venstre kan støtte.
Og vi har noteret os bekymringerne fra Dansk Jernbaneforbund, men de skal selvfølgelig udbores og besvares i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jamen det væsentlige er også det, der fremgår af lovforslaget, nemlig at deres grundlæggende rettigheder som tjenestemænd videreføres – det er det helt centrale.
Hvad rettighederne mere præcist vil være, vil jo afhænge af den pågældende situation.
Hvad er det for en virksomhed, de skal overføres til?
Hvilke opgaver er det præcis, de skal lave?
Men de grundlæggende rettigheder som tjenestemænd er garanteret med det her, og det finder jeg helt centralt.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Ja, de grundlæggende rettigheder.
Men som sagt er der jo en forskel.
Det er jo altså en medarbejdergruppe, som går fra én situation til en anden, hvis de udlånes til en anden virksomhed.
Jeg bemærker mig – det gjorde ordføreren også i sin ordførertale – at det jo er DSB, der skal indgå aftaler med den virksomhed, som tjenestemændene ved DSB skal udlejes til.
Og som bekendt er tilliden imellem DSB og DSB's medarbejdere i øjeblikket helt i bund.
Hvad er det, der tilsiger, at der skulle tages hensyn til tjenestemændene?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-15:
Jeg vil anse det for en naturlig del af moderne ledelse, at når der opstår sådan en situation, hvor man skal udlåne medarbejdere, så inddrager man selvfølgelig medarbejderne i en drøftelse.
Men det er ikke sådan, at nogle har vetoret; det er et samspil og et samarbejde – det synes jeg er helt naturligt.
Jeg har noteret mig, at da der blev overdraget opgaver til Nordjyske Jernbaner, var der måske ikke en helt så stor inddragelse, som man kunne have ønsket.
Så jeg synes, at den her lov danner de perfekte rammer for det her fremover.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Det er helt oplagt, at loven om DSB naturligvis skal ændres, i og med at DSB S-tog er ophørt som aktieselskab og jo nu indgår i DSB SOV.
Jeg må sige, at jeg kunne forestille mig, at der sådan set skal ske en redigering af den eksisterende lov, hvor S-tog skrives ud af loven.
Men jeg må også sige, at jeg synes, at Transportministeriet skråstreg DSB – spørgsmålstegn! – benytter lejligheden til at forringe forholdene for DSB-tjenestemænd i forbindelse med udlån til anden, det kan være privat virksomhed, idet man jo altså tager paragrafferne 15, 15 a og 15 b og ophæver dem i det her lovforslag.
Den redaktionelle ændring, som jeg havde forestillet mig der skulle ske af de her paragraffer, bliver nu til, at spørgsmålet helt overlades til tjenestemandslovgivningen og til fortolkningen af den i form af bl.a. en højesteretsdom.
Dommen blev i øvrigt afsagt under nogle meget specifikke forhold for nogle kommunale tjenestemænd ved Fynbus gældende for et værksted, så man må gå ud fra, at det er mekanikere, det handler om.
Transportministeriet argumenterer med, at det skaber usikkerhed – man må forstå nærmest konflikt – hvis DSB-loven indeholder nogle tjenestemandsbestemmelser og de samtidig findes i tjenestemandsloven, men hvorfor det?
Det er nemlig ikke nok efter min mening, at løn og pension er sikret; også mange andre forhold spiller jo i virkeligheden ind, og dem kan man orientere sig om ved at læse høringssvarene fra henholdsvis Dansk Jernbaneforbund og Offentligt Ansattes Organisation.
Er det nu så galt, at man vil udbygge den beskyttelse, som er i DSB-loven i dag?
Vi lever jo i meget omskiftelige tider, og der er ingen tvivl om, at DSB før eller siden står over for meget store ændringer med hensyn til udbud og også ændringer i organisationen.
Gør det så meget, at vi forsøger at skabe lidt tryghed for dem, som sørger for, at togene kører til tiden hver eneste dag, altså lokomotiv- og togførere og togbetjente, ansatte ved trafikkontrollen, administrative medarbejdere, og hvad de her godt 7.000 ansatte, som er i DSB, hedder alle sammen?
Det er også en kendsgerning, at tilliden mellem DSB og personalet er helt i bund – det viser de personaleundersøgelser, der foretages i DSB – og jeg synes ikke, vi skal bidrage til at grave grøfterne dybere.
Til spørgsmålet om usikkerhed, som Transportministeriet er inde på, bemærker jeg selvfølgelig Dansk Jernbaneforbunds høringssvar, hvori det hedder, at ophævelsen af § 15 jo i virkeligheden tjener til at skabe usikkerhed om retstilstanden for tjenestemændene.
Jeg bemærker også, at DSB jo – jeg vil næsten sige klogeligt – har valgt ikke at kommentere ophævelsen af paragrafferne 15, 15 a og 15 b i sit høringssvar.
Jeg tror nemlig, at Transportministeriets høringsnotat, eller de bemærkninger, som Transportministeriet anfører i høringsnotatet, jo så nemt ville komme til at fremstå som partsindlæg til fordel for DSB.
Enhedslisten vil i udvalgsarbejdet fremkomme med ændringsforslag, der tilgodeser og betrygger tjenestemændene ved DSB.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
Liberal Alliance tror på, at vi får det rigeste samfund, hvis vi har et fleksibelt arbejdsmarked.
Når vi nu i den nærmeste fremtid skal drøfte, hvorledes vi får udbudt nogle af DSB's hovedstrækninger, kan det naturligvis ikke hjælpe noget at have et forstokket tjenestemandssystem, som går ind og bliver den afgørende forhindring for de her vigtige skridt.
Vi anerkender naturligvis, at man skal bevare sine hidtidige vilkår, men det kan ikke være sådan, at bare fordi der står DSB på lønsedlen, skal man behandles helt anderledes end øvrige tjenestemænd i det offentlige.
Lad os få gjort op med disse særhensyn og få vedtaget det her lovforslag i en fart; måske burde det være sket for længe siden.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle overvejelser, man så har gjort sig, i forbindelse med de høringssvar, der ligger fra Dansk Jernbaneforbunds og OAO's side.
En ting er tjenestemandsloven og den højesteretsdom, der er faldet på området; en anden ting er jo den beskyttelse, som tjenestemænd ved DSB i dag nyder godt af.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
I fraværet af vores ordfører på området skal jeg oplyse, at vi støtter lovforslaget, som det ligger her.
Med indførelsen af lov om kollektiv forvaltning af ophavsrettigheder implementerer vi jo EU-direktivet på området.
Liberal Alliance finder, at forvaltningen af ophavsrettigheder fungerer ganske udmærket i Danmark i dag.
Derfor er vi tilfredse med, at man har valgt et implementeringsniveau, der i høj grad bevarer status quo i Danmark.
Samtidig kan vi naturligvis godt se de fordele, der er ved at have et fælles europæisk regelsæt, så det er lettere at håndhæve sine rettigheder i udlandet.
Men som sagt: Vi støtter det her forslag.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Lovforslaget har til formål at gennemføre et EU-direktiv om kollektiv forvaltning og vil medføre, at kollektiv forvaltnings-organisationer i hele EU skal opfylde en række minimumskrav i forbindelse med kollektiv forvaltning af ophavsrettigheder.
Vi stiller os helt generelt positive over for lovforslaget.
Det vil forbedre vilkårene for hele industrien, og med de kommentarer, ministeriet giver til høringssvarene i det kommenterede høringsnotat, synes jeg, at vi er ved at nå hen til en rigtig fornuftig implementering af direktivet i en dansk kontekst.
Der er selvfølgelig også nogle tidsler i lovforslaget.
Det vil der altid være, når vi har at gøre med så stort et lovforslag, og når det fødes ud af et EU-direktiv.
Et eksempel er Samrådet for Ophavsret, der i deres høringssvar bekymrer sig for den liberalisering af rettighedsforvaltningen, direktivet vil medføre.
Ifølge Samrådet for Ophavsret vil liberaliseringen udfordre det, man kan kalde den danske model på området, og skabe kulturpolitiske udfordringer ikke mindst for den kulturelle mangfoldighed.
Det kan rykke ved den danske tilgang, der hidtil har været præget af en kollektiv og solidarisk tilgang.
Jeg er helt enig, når samrådet bedyrer, at det er en problemstilling, vi skal være yderst opmærksomme på fremadrettet både blandt organisationerne, hos politikerne og i ministeriet.
Det håber jeg også der er bred enighed om.
Derudover ser jeg frem til det videre udvalgsarbejde med lovforslaget, for jeg er sikker på, at eventuelle problemer, vi måtte støde på, nok skal blive håndteret i en god dialog mellem alle parter.
Søren Søndergaard (EL), 2016-01-15:
For ministeren har jo fuldstændig ret i, at det er et meget kompliceret stof, og vi skal også have en teknisk gennemgang, og det er godt, fordi det er indviklet, og derfor er der jo heller ingen grund til at tage de indviklede spørgsmål nu, men det kan vi komme tilbage til.
Men jeg vil godt hæfte mig ved det der med overimplementeringen, for jeg forstår faktisk ikke, hvad ministeren siger.
Når man fremsætter det her lovforslag, kan man jo lægge det i det, man synes er rigtigt at gøre.
Altså, det har jo sådan set ikke noget med EU-direktivet gøre.
Hvorfor er der så den der generelle modstand mod at gå længere?
Kan det ikke være meget rimeligt at gå længere i en række tilfælde?
Bertel Haarder (V), 2016-01-15:
Det er jo som bekendt regeringens politik, at vi vil være mere tydelige med hensyn til, hvad der kommer fra EU, og hvad vi selv har lagt ovenpå.
I det her tilfælde er der jo lagt lidt ovenpå, men det er rigtigt, at vi godt kunne have lagt mere ovenpå, og der ligger tidligere skitser, hvor der var flere ting som var sat i lovparagraffer.
Men jeg tror altså, det er inderligt fornuftigt, at vi får den størst mulige fleksibilitet, så vi kan indrette os på den måde, der passer bedst, så rettighedsmodellen kan fortsætte.
Men hr. Søren Søndergaard har da ret i, at vi godt kunne have opfyldt flere ønsker i forbindelse med denne lovgivning – selvfølgelig kunne vi det – men vi har altså valgt at være meget tydelige med hensyn til, hvad der kommer fra EU.
Jeg kan ikke redegøre i detaljer for, hvad der har været af overvejelser i ministeriet, også fordi jeg er en ret ny minister på området, men det kan vi da bestemt oplyse udvalget om, og dette med overimplementeringen skal slet ikke skille os ad.
Jeg nævnte jo selv, at jeg på et punkt havde imødekommet et ønske fra organisationerne, som førte til noget, som man godt kan kalde overimplementering – man skal jo ikke være mere katolsk end paven – og selv om regeringen ikke vil have overimplementering, så er vi jo til at snakke med, når der er rigtig gode grunde til det.
Mogens Jensen (S), 2016-01-15:
Der var lige et enkelt spørgsmål, som jeg ikke – medmindre jeg har været uopmærksom et øjeblik – hørte at ministeren kommenterede, og det er det her spørgsmål om, hvorvidt de her regler, som man nu opstiller i loven, ikke med det samme også bør gælde forvaltningsorganisationer, som opererer på dansk grund, men som befinder sig uden for EØS-området.
Jeg er med på, at der er givet en bemyndigelse til, at ministeren kan fastsætte en regel om, at de med tiden er omfattet, men hvorfor ikke med det samme sige, at alle forvaltningsorganisationer, som opererer i Danmark, skal være omfattet af loven?
Bertel Haarder (V), 2016-01-15:
Jeg hørte godt, at hr. Mogens Jensen nævnte det faktisk som det første i indlægget, og når jeg ikke svarede, var det, fordi jeg ikke er helt klar over, hvad svaret er, men det vil jeg fremskaffe.
Jeg vil først og fremmest ikke gøre mig klogere, end jeg er.
Hvis det er muligt at inddrage dem tidligere, skal vi da gøre det.
Mogens Jensen (S), 2016-01-15:
Det er spørgeren meget tilfreds med.
Bertel Haarder (V), 2016-01-15:
Jamen så sluttede dagen jo godt.
Forhandling
Søren Søndergaard (EL), 2016-01-15:
Ja, og ministeren har jo fuldstændig ret i, at man i forslaget faktisk går længere end i direktivet.
For man går altså længere end direktivet, og det er da helt i orden at gå længere end direktivet, hvis det er fornuftigt, og derfor må vi diskutere indholdet i stedet for at diskutere, om det er en overimplementering.
For det er sådan nogle besværgelser, som jeg ikke rigtig synes kan bruges til noget, men som mere kan forvirre end gavne.
I den forbindelse vil jeg bare spørge ministeren til den sag, vi har haft om en rettighedshaver, som tilsyneladende har mistet rigtig mange penge, og om det er et aspekt, som man i ministeriet overhovedet har overvejet skal indgå i udformningen af detaljerne i den her lovgivning.