runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Det er jo fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiet her har rejst en meget principiel og meget vigtig demokratisk debat.
Den debat har været rejst tidligere.
Nu er det så bare sådan, at vi i Socialdemokratiet forbeholder os retten til at blive klogere og lytte til de argumenter, der er.
Jeg ved ikke, hvordan man har det i partiet Venstre, men det kan jo være derfor, ministeren har skiftet til det parti, for der behøver man ikke skifte så meget mening; der kan man bare holde fast i noget, selv om der kommer nye argumenter frem.
Sagen er, at vi her står med en argumentation, der går på, at der ikke er noget juridisk i vejen.
Så vi skal alene tage stilling til, om vi synes, at denne lille bagatel, at man skal vente, til efter at valget er overstået, er et tilstrækkelig stort problem til, at det skal spærre for et forslag, der sådan set kan opfylde et meget vigtigere behov, nemlig det, at man ikke bliver påvirket i valgprocessen.
Det er i øvrigt en regel, man har i mange andre lande.
Villum Christensen (LA), 2009-03-12:
Problemstillingen i forslaget til denne lovændring, hvor man permanentgør muligheden for at udveksle personoplysninger mellem borgercentre og forvaltninger, udspringer af det typiske dilemma mellem på den ene side at sikre størst mulig retssikkerhed og på den anden side at sikre mest mulig effektivitet.
Det ser vi igen og igen.
I betragtning af at hele formålet med borgerservicecentrene er, at de skal kunne fremstå som den absolutte hoveddør, som borgerne skal kunne gå ind af for at få klaret langt de fleste sager, synes vi, at det er indlysende, at effektivitetshensynet kommer til at veje tungt.
Og jeg tror faktisk også, at langt de fleste borgere vil være af den opfattelse, at når man først har afleveret en oplysning til borgerservicecenteret, har kommunen ligesom fået den, og så forventer man absolut ikke at skulle hoste op med oplysningen igen og igen, når man møder kommunen i andre sammenhænge.
Denne særbestemmelse er efter vores opfattelse både til fordel for borger og forvaltning, og vi kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-03-12:
Man kan sige, at der er to aspekter i den her sag.
Det ene er, at man deler 65 mia. kr. ud, som erhvervslivet bare kan få lov at beholde foreløbig i ½ år - uden at vi har nogen som helst former for kontrol med, hvad pengene bliver brugt til.
Og det er, selv om vi ved, at en stor del af dem ikke vil komme tilbage, fordi virksomhederne så ikke kan betale den ekstra gæld, de har og oparbejder på det her halve år, og fordi vi vil få en stor renteudgift.
Det er den ene side af sagen, det er det indholdsmæssige: at man på den måde igen i forlængelse af milliarderne til bankerne altså også her pumper milliarder ud til erhvervslivet, herunder til bankerne.
Det andet aspekt, som jeg synes er principielt vigtigt i det her, og som jeg ikke kan forstå at vi ikke har kunnet få afklaret inden i dag, er, om landets skatteminister har handlet i strid med grundloven - ja eller nej?
Det er et spørgsmål, vi har stillet utallige gange i Skatteudvalget.
Det er et spørgsmål, som vi har sagt at vi ønskede at få Justitsministeriets vurdering af.
Det er et spørgsmål, vi under andenbehandlingen gjorde alt, hvad vi kunne, for at kræve et løfte fra ministeren om: om vi kunne få afklaret, om der her skete en overtrædelse af grundlovens bestemmelser.
Der ligger ikke noget svar på det fra skatteministeren.
Der ligger ikke noget svar på det fra justitsministeren.
Og jeg synes, det er stærkt utilfredsstillende, at vi skal vedtage en lov, som nu har været administreret i 14 dage - efter min opfattelse i klar strid med grundloven, nemlig det, at ministeren har sagt til erhvervslivet: Den lov, der gælder, kan I bare lade være med at rette jer efter.
Til gengæld skal I rette jer efter den lov, jeg tror bliver vedtaget om nogle dage.
Jeg vil sige, at vi bliver nødt til at forfølge den sag.
Jeg ved heldigvis, at den bliver behandlet i Udvalget for Forretningsordenen.
Men jeg vil da også allerede her annoncere, at det ikke er sikkert, at man skal være tilfreds med det svar, der kommer fra Justitsministeriet.
Det er da også derfor, det havde været rart at have det i dag, altså fordi justitsministeren jo før har tolket grundloven relativt fleksibelt, om jeg så må sige.
Derfor er det en sag, vi kommer til at vende tilbage til, og jeg tror også, at vi bliver nødt til at have uafhængige statsretseksperter ind over for at være sikre på, hvad det er, Folketinget nu accepterer, altså den fremgangsmåde, skatteministeren har anvendt.
Jeg vil sige, at vi altså stemmer imod loven, fordi vi er imod bare at lade milliarderne flyde ud til banker og erhvervsliv, men vi stemmer også imod, fordi vi synes, det er principielt uantageligt, at skatteministeren har administreret i strid med gældende lov.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Tak for det.
Lovforslaget her omhandler ophævelse af en revisionsbestemmelse i borgerservicecenterloven, og lovforslaget indebærer alene, at revisionsbestemmelsen ophæves.
Ophævelsen indebærer, at borgerservicecentrene fortsat kan indhente og udlevere oplysninger om en ansøgers rent private forhold hos eller med en anden del af kommunens forvaltning under visse lovgivningsområder, som sagen henhører under.
Det er uhensigtsmæssigt, hvis borgerservicecenteret ikke kan indhente oplysninger, da konsekvensen typisk vil være, at en ansøgning ikke vil kunne imødekommes eller i hvert fald ikke vil kunne imødekommes i fuldt omfang.
Og hvis borgerservicecentrene ikke kan indhente oplysninger, går den funktion tabt.
Ophævelsen af revisionsbestemmelsen bliver understøttet af den betænkning, som Udvalget om udveksling af oplysninger inden for den offentlige forvaltning har afgivet, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-03-12:
Ministerens baggrund for lovforslaget er, at revisionsbestemmelsen i borgerservicecenterlovens § 6 ophæves.
Da loven blev vedtaget i juni måned 2005, var det med den passus, at der skulle fremsættes forslag til revision af lovens § 3, stk. 3, senest her i folketingsåret 2008-09.
Med ophævelsen af revisionsbestemmelsen vil borgerservicecenterlovens § 3, stk. 3, fortsat være gældende.
Det vil så stadig væk indebære, at et borgerservicecenter uden ansøgerens samtykke kan udveksle oplysninger om en ansøgers rent private forhold med den fagforvaltning i kommunen, under hvis lovgivningsområde sagen henhører.
I forhold til forvaltningslovens § 29 vil det så fortsat betyde en særlig regulering af udvekslingen af oplysninger om en ansøgers rent private forhold mellem et borgerservicecenter og den forvaltningsgren inden for den samme kommune, under hvis lovgivningsområde sagen henhører.
Ved sager, der rejses efter ansøgning fra en borger i forhold til forvaltningslovens § 29, kan der som udgangspunkt ikke uden samtykke indhentes oplysninger om ansøgerens rent private forhold fra andre dele af forvaltningen eller fra en anden forvaltningsmyndighed.
Vi finder det ligeledes positivt, at der er bred enighed om lovforslaget, og at høringsnotaterne til betænkningen bakker op over en bred kam.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-03-12:
Hvis alle ordførerne skulle konkludere ud fra velfærdsministerens skriftlige fremsættelse af det her lovforslag, ville det blive nogle ret korte indlæg, må man sige, i og med at den skriftlige fremsættelse også er en af de korteste, jeg nogen sinde har set her i Folketinget.
Men ikke desto mindre er der grund til at læse den, for små sætninger kan jo selvfølgelig også være vigtige.
Det her er jo så en ophævelse af en revisionsbestemmelse, som gør, at kommunerne alt andet lige vil få nemmere adgang til at knytte deres informationer fra den ene forvaltning til den anden forvaltning inden for den enkelte kommune.
Det er jo en anbefaling, som er kommet fra Udvalget om udveksling af oplysninger inden for den offentlige forvaltning, og Dansk Folkeparti kan sådan set støtte det her lovforslag, og vi ser ikke nogen grund til, at det skulle udsættes længere end til ikrafttrædelse den 1. juli 2009.
Flemming Bonne (SF), 2009-03-12:
I henhold til § 6 i lov nr. 544 af 24. juni 2005 om kommunale borgerservicecentre skal forslaget til revision af lovens § 3, stk. 3, fremsættes for Folketinget senest i folketingsåret 2008-09.
Det er så det, der sker i dag.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Som også SF's ordfører nævnte, har tidligere ordførere jo forklaret indgående, hvad forslaget går ud på, så jeg skal blot meddele, at Det Konservative Folkeparti også kan støtte forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-12:
Også Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen.
Vi vil så samtidig gøre opmærksom på, at der i de høringssvar, vi har fået, peges på, at vi jo bevæger os på et område, som faktisk er meget vigtigt med hensyn til en lang række grundlæggende forhold.
Der peges der jo også på, at det er vigtigt, at man fortsat har øje for, at det foregår på en måde, som hele vejen igennem respekterer menneskerettigheder, personlig integritet osv.
Uanset hvad ændrer det jo ikke så meget på, at revisionsbestemmelsens ophævelse naturligvis er o.k.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Enhedslisten er imod, at man ophæver revisionsbestemmelsen.
Det er vi, fordi det, at der er en revisionsbestemmelse, giver anledning til, at vi får diskuteret sagen i Folketinget.
Hvis man ophæver revisionsbestemmelsen, er der langt mindre sandsynlighed for, at vi får diskuteret den her problemstilling igen i Folketinget i de kommende år.
Vi mener altså, at det er vigtigt at opretholde, at hvis der skal gives adgang til meget personfølsomme oplysninger, skal borgeren som udgangspunkt altid give samtykke, og hvis ikke borgeren skal give samtykke, skal der være helt konkrete, meget væsentlige grunde til, at man går ind og ser oplysningerne uden samtykke.
Og det er det, vi ikke mener at man sikrer, når man bare fjerner samtykkekravet.
Derfor er vi imod, at man ophæver revisionsbestemmelsen.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Fru Henriette Kjær giver udtryk for, at det jo bare er et slag på tasken og ikke noget, vi rigtig regner for noget.
Vi ved, at der er stor usikkerhed om de her exit polls, men vi ved jo også, at der rent faktisk er en befolkningsgruppe, som tilsyneladende lader sig påvirke lidt af dem.
Hvis der er et parti, der står til at ryge under spærregrænsen, kan det være, at de borgere er mere tilbøjelige eller mindre tilbøjelige til at stemme på det pågældende parti.
Så det kan rent faktisk være med til at skabe nogle psykologiske bølger, i forhold til hvordan folk stemmer.
Hvis det er sådan, at fru Henriette Kjær giver udtryk for, at det alligevel ikke er noget, vi kan regne med, at det kun er et slag på tasken,
Hvad er problemet med det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Jamen så fik vi også på det rene, at der er nogle overvejelser, man kan gøre sig.
Jeg mener altså, at betænkelighederne ved at lave et sådant forbud er blevet stærkere i kraft af de alternative informationsmuligheder, der er.
Men det er jo ikke noget argument at sige, at der ikke er noget juridisk i vejen for at gøre det.
Jeg kan ikke huske, hvornår det sidst er sket, men det er i hvert fald ret sjældent, at vi står og diskuterer noget her, hvor der kan være diskussion om, hvorvidt det er i strid med grundloven.
Det kommer man jo ikke rigtig nogen vegne med.
Så altså: Ja, man skal altid være meget opmærksom på, om man påvirker vælgerne - det er jeg helt enig med forslagsstillerne i - men den samlede afvejning gør altså, at jeg ikke kan støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-03-12:
Jo, men det er jo altså sådan, kan man sige, at exit polls på valgdagen i bund og grund ikke er ret meget værd, når valget er afsluttet.
I Danmark har vi jo faktisk mange kredse, som begynder at komme ind med deres resultater relativt hurtigt, efter at stemmeurnerne er blevet åbnet og man er begyndt at lave stemmeoptællingen på de enkelte valgsteder, så jeg tror ikke, at det gør den store forskel.
Altså, det, som ligger i det her forslag fra Socialdemokraterne, som jeg har læst det, er jo, at der skal være et forbud helt frem til klokken 20.00, således at de danske medier ikke må have lov til at beskæftige sig med meningsmålinger og exit polls på selve valgdagen.
Og for det andet synes jeg også, at borgerne skal have lov til, hvis de har lyst til det, at åbne for nyhederne og høre, hvordan man tror at det går med valget i landet på et givet tidspunkt.
Altså, jeg kan godt lidt hen ad vejen synes, at det kunne være rimeligt, som det også blev efterspurgt, med en form for varedeklaration på, hvor stor en troværdighed der kan være af en given undersøgelse, men det er noget helt andet.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Nej, det er vi sådan set heller ikke, og det, vi nu foreslår, er altså ikke et forbud for journalister mod at ringe folk op i løbet af valgdagen eller foretage exit polls ude på valgstederne.
Det er ikke det, det handler om.
Det er alene et forbud mod, at vi skal høre om resultaterne af de her meningsmålinger i løbet af valgdagen, for som ordføreren også var inde på, er de jo forbundet med en meget høj grad af usikkerhed, og hvis man lytter for meget til resultaterne på valgdagen, kan man måske gå hen og få et helt forkert indtryk og måske handle ud fra noget, som er helt forkert.
Vi er fuldstændig enige i, at censur og forbud er noget, man skal være meget, meget varsom med, og derfor har vi jo også spurgt i Justitsministeriet, om det her er noget, som er problematisk i forhold til ytringsfriheden, og vi har fået et klart svar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-03-12:
Jo, men jeg kan kun gentage, at jeg jo faktisk mener, at det ville være et brud med nogle rettigheder, hvis man gik ind og sagde, at det ikke måtte være lovligt at offentliggøre exit polls i løbet af en valgdag
Jeg tror faktisk, at det dels er med til at skærpe vælgernes appetit på at gå ned at stemme og dermed forhøje den samlede stemmeprocent, dels er med til, at den enkelte vælger tager stilling og siger: Jamen ved du hvad, jeg skal da også ned at stemme i dag.
Jeg tror, at det er den rigtige vej frem.
At sige, at det skal være forbudt, altså at der skal være forbud frem til kl. 20.00 mod at fortælle om, hvordan man tror det går med valget, synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg tror faktisk, at det er bedre at have åbenhed omkring valgdeltagelsen og om, hvad folk har stemt osv. Jeg kan give et godt eksempel fra en af mine kollegaer, der i går fortalte, at der var en vælger, der havde fortalt ham, efter at han havde været inde at stemme, at der stod nogle og foretog exit polls ude foran valgstedet.
Og så sagde vælgeren: Men jeg kan da berolige dig med, at jeg sagde til dem, at jeg stemte på Socialdemokraterne, men det gjorde jeg naturligvis ikke.
Så kan man jo gå og drille hinanden på den måde.
Det kan man jo aldrig nogen sinde gøre til noget, der er sandfærdigt og troværdigt.
Derfor skal vi ikke tage det for andet, end det er: Det er exit polls, og det er noget, som er med til at skabe motivationen og viljen til at gå ned og sætte sit kryds, og det skal man selvfølgelig gøre.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Vi Konservative kan ikke støtte det her forslag af principielle grunde.
Vi mener ikke, at exit polls er et større problem.
Vi mener ikke, at de er så stort et problem, at de forstyrrer valghandlingen, og derfor vil vi ikke være med til at forbyde dem.
Man kan jo diskutere, hvilke effekter exit polls og meningsmålinger, der bliver præsenteret på selve valgdagen, har, og vi ved faktisk ikke rigtig noget om det.
Man kan kun gætte, og der er jo flere forskellige muligheder.
Den ene mulighed er, at man ser en meningsmåling eller får præsenteret en exit poll, hvor man kan se, at den ene blok fører, og så kan man opføre sig ligesom lemminger og tænke: Jeg vil gerne være på et vinderhold, så nu går jeg ned og stemmer på dem, der fører.
En anden mulighed kunne jo være, at man sidder derhjemme og kan se, at den blok, man ikke holder med, fører, og så tænker man: Nu må jeg hellere komme op af sofaen og gå ned og være med til at ændre på resultatet.
Jeg tror ikke, der findes en endegyldig sandhed om, hvordan målingerne virker, men jeg ved, at danskerne er en meget oplyst befolkning.
Vi har 9 års undervisningspligt, vi har gode valgudsendelser i vores public service-stationer, både i radio og tv, og derfor har de fleste danskere gjort op, hvad de vil stemme.
Så jeg må sige, som den tidligere ordfører, ordføreren fra Dansk Folkeparti, at man ikke skal tage det for mere end det, det er.
Og af den grund kan vi ikke støtte forslaget.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Jeg skal lige skynde mig at slå fast igen, at det altså ikke er et forslag om forbud mod at udføre meningsmålinger og exit polls på valgdagen, vi stiller her.
Det drejer sig alene om offentliggørelse.
Det lyder lidt, som om nogle ordførere mener, at vi er imod meningsmålinger og exit polls.
Det er vi ikke.
Vi bruger dem selv og synes, de er nyttige.
Ordføreren siger, at det her ikke er noget stort problem, og at der i virkeligheden ikke er nogen forskere, der ved noget om det her.
Der er dog trods alt flere forskere, bl.a. en forsker ved Aalborg Universitet, der i meget lang tid har påpeget, at det her kan have effekt på folks valg og måske i virkeligheden være afgørende for, om de mindste partier kommer over spærregrænsen.
Det er også en af grundene til, at vi har stillet det her forslag.
Jeg har forstået, at der før i tiden var en gentleman agreement-aftale mellem de store medier om, at man simpelt hen på valgdagen holdt en vis form for radiostilhed - der var måske oven i købet et par dage før valget, hvor man også var stille.
Det gjorde man jo af en eller anden grund; man må jo have vurderet, at der er et problem.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Jamen så tror jeg, at det problem efterhånden er ved at blive elimineret, eftersom vi har fået så mange medier, der konkurrerer om at komme med den ene vanvittige nyhed efter den anden.
Man ender jo med at være så forvirret, at jeg tror, man holder fast i sin mavefornemmelse for det, man egentlig havde besluttet sig for at gøre, inden man blev præsenteret for de her undersøgelser.
Det er jo igen i fornemmelsesafdelingen, og det er det jo også for den omtalte forsker.
Jeg tror også, at det i høj grad er, hvad man selv synes om det; om man principielt synes, det er i orden eller ikke i orden.
Jeg mener altså, at vi godt kan håndtere det i et gammelt demokrati som det danske, hvor der er god undervisning helt ned i folkeskolen, og hvor de fleste har en ungdomsuddannelse, en mellemlang uddannelse og mange en videregående uddannelse.
Jeg mener altså, at man er i stand til selvstændigt at kunne sætte sit kryds, også uden at vi behøver at forbyde de her exit polls eller meningsmålinger på selve valgdagen - og så ved jeg godt, at de gerne må blive offentliggjort efter kl. 20.00 - det synes jeg altså ville være en unødvendig begrænsning.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Ja, det har jeg forstået at den borgerlige fløj mener.
Jeg er stadig væk meget, meget uenig i den holdning, at det her er i småtingsafdelingen.
Jeg tror faktisk, at vi står med et demokratisk problem.
For uanset hvor oplyste danskerne er, tror jeg altså, at der er rigtig mange, der får et forkert indtryk af de bevægelser, som meningsmålingerne antyder.
I de allerfleste meningsmålinger er der jo en usikkerhedsfaktor på i hvert fald +/- 3 procentpoint, og det kan altså godt give et fuldstændig andet indtryk, hvis man bliver klar over, at det her er forbundet med så stor usikkerhed, at man faktisk ikke kan tro på det.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Men det mener jeg jo så er mediernes og analyseinstitutternes problem dem, der laver de her målinger.
Og der sidder vi andre jo også og tager os til hovedet, når vi så ser det endelige resultat i forhold til de opgørelser, der har været offentliggjort tidligere på dagen.
Derfor synes jeg netop ikke, de har den troværdighed, der gør dem farlige eller får dem til at udgøre et problem.
For det er jo et slag på tasken, og mere skal man heller ikke tage det for.
Vi ved, at vi først har det endelige resultat på valgaftenen, når det hele er talt op, og vi, der går op i de personlige stemmer, ved endda, at vi ikke engang har resultatet før dagen efter.
Så vi tager det helt stille og roligt.
Men igen må jeg sige, at jeg altså synes, det er i småtingsafdelingen.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Tak for det.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget om at forbyde offentliggørelse af meningsmålinger og exit polls på valgdagene, og årsagen er ytrings- og pressefriheden.
Derudover er der jo ikke et entydigt forskningsmæssigt grundlag for at konkludere, at meningsmålinger og exit polls har en uhensigtsmæssig effekt på vælgerne.
Meningsmålinger og exit polls kan jo også skærpe interessen for politik og deltagelsen i demokratiet.
Konklusionen for os er, at vælgerne fortsat træffer deres egne afgørelser, selv om der kommer meningsmålinger og exit polls i løbet af valgdagen.
Praktisk giver det heller ikke nogen mening at begynde at begrænse mediernes rolle.
Borgerne vil stadig væk kunne finde vej til meningsmålinger på internettet og fra udenlandske medier.
Vi lever trods alt nu - heldigvis - i et højteknologisk informationssamfund.
Venstre afviser derfor beslutningsforslaget.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Jeg er meget glad for, at ordføreren trods alle forbehold åbner en dør for, at det er et forslag, som vi kan snakke nærmere om, fordi der måske er nogle aspekter i forslaget, som ordføreren alligevel godt kan se fornuften i.
Men jeg vil gerne gøre det helt klart, at Socialdemokratiet sandelig ikke går ind for at forbyde udarbejdelse og gennemførelse af meningsmålinger og exit polls.
Det, vi går ind for her, er, at man skal lade være med at offentliggøre resultaterne af de her meningsmålinger og exit polls, mens valghandlingen forløber.
Altså, vi synes da også, at meningsmålinger og exit polls er ganske udmærkede redskaber for os politikere til ligesom at følge med i, hvad det er, danskerne synes der rører sig i den aktuelle debat.
Vi vil da ikke undvære meningsmålinger og exit polls for nogen pris, men vi vil meget gerne vente med at se resultaterne af dem, til valgstederne lukker.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
De årsager, som Venstres ordfører angiver for ikke at støtte forslaget, er jo stort set de samme, som ministeren også angav, men retfærdiggør det argument, at medieverdenen er blevet så teknologisk avanceret, at alle faktisk kan finde de oplysninger, de er interesserede i, at de æterbårne medier, altså DR1, TV 2 osv., på valgdagen så at sige er fyldt til randen med usikre exit polls og meningsmålinger, som tilsammen er med til at forvirre billedet?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Jeg tror, at man skal lægge meget mærke til - det har vi i hvert fald i Venstre gjort, da vi har overvejet det her - at det jo også i de forskellige forskningsmæssige undersøgelser, der er foretaget, er blevet tydeligere og tydeligere markeret, at borgerne trods alt tager stilling selv, at de træffer deres egen afgørelse og selvfølgelig jo så også orienterer sig om, hvad der kommer af forskellige meningsmålinger, exit polls og alle mulige andre undersøgelser, også i løbet af valgdagen.
I Venstre har vi tillid til, at borgerne godt kan træffe deres egen afgørelse.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Det har vi naturligvis også tillid til, men det skal jo også gerne ske på et fagligt velfunderet grundlag, og det er så dér, vi finder, at det kan være lidt problematisk med de her meningsmålinger på valgdagen.
I udlandet har man jo mange steder et forbud mod offentliggørelse af meningsmålinger og exit polls på valgdagen, og der har man jo sikkert været ude i de samme overvejelser.
Er ordføreren enig i, at det her er et politisk standpunkt, som vi bliver nødt til at tage, uanset at der foreligger videnskabelige undersøgelser på området, men ud fra en almindelig bekymring for, at demokratiet måske lader sig påvirke på selve valgdagen?