runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Vi lavede en fuldt finansieret reformpakke, »Reformpakken 2020«, i foråret.
Vi lavede en tilbagetrækningsreform, som sikrer, at der er råd til også i årene fremover at investere i det danske velfærdssamfund.
Det gjorde vi i et bredt samarbejde hen over midten af dansk politik, og når man samarbejder bredt, er det også klart, at man er nødt til at indgå kompromiser.
Det har vi stået ved, og det står vi også ved efter et folketingsvalg.
Det står i skærende kontrast til den nye statsminister, som jo turnerede valgkampen rundt og lovede og lovede, for så nu, efter at hun har sat sig på statsministerposten, ikke længere at ville leve op til de løfter, som hun gav til danskerne.
Man kan være helt sikker på, at Venstre står ved de aftaler, vi har indgået.
Det gjorde vi, da vi var i regering, og det kommer vi til at gøre i opposition.
Benny Engelbrecht (S), 2011-10-06:
Det er afgørende for Danmark at have et godt ry og omdømme i udlandet.
Det er vigtigt for vores eksportvirksomheder, det er vigtigt for vores turistindustri, som er trængt, og det er ikke mindst afgørende for succes ved det danske formandskab, der starter ved årsskiftet.
Derfor er jeg på Danmarks vegne og på det dansk-tyske grænselands vegne glad for, at aftalen om faste kontrolanlæg ved den dansk-tyske grænse ophæves af den nye regering.
Jeg kan derfor også anerkende den udtalelse, som Venstres formand kom med i tirsdags, og jeg citerer: Jeg tror, at iagttagere af dansk politik har set, at grænsekontrolaftalen ikke var en, regeringen lagde på bordet, det var en, Dansk Folkeparti ønskede.
Mit spørgsmål til fru Ellen Trane Nørby er derfor, om hun kan bekræfte, at dette er Venstres synspunkt, og om det betyder, at Venstre bakker op om den nuværende regerings politik på området.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Vi påtager os det ansvar, der er, for at føre en sikker og ansvarlig økonomisk kurs, og det er i modsætning til alle de dyre valgløfter, som vi hørte fra SF og S's side under valgkampen, og som SF og S jo godt vidste at de ikke kunne indfri over for danskerne.
Bare de havde gidet læse en enkelt side i regeringens økonomiske reformpakke for 2020, hvori man sagde, at det var nødvendigt at føre en ansvarlig økonomisk kurs.
Men S og SF gik alligevel ud og lovede danskerne guld og grønne skove, kom med dyre løfter, for nu her efter valget at sige: Hov, dem kunne vi alligevel ikke indfri.
Jeg tror, at politik også bygger på troværdighed, jeg tror, at politik også bygger på, at befolkningen kan have tillid til, at når man ved, man står i en økonomisk svær situation, går man ikke ud før en valgkamp og i en valgkamp og lover, at der bare er råd til det hele, for så efterfølgende at sige, at det var der ikke.
Vi står ved den politik, vi har ført, den har ført Danmark mere sikkert gennem finanskrisen, end tilfældet er for mange andre lande, og vi har en historisk lav arbejdsløshed, som nok er steget, men som stadig væk er lavere, end den var på noget tidspunkt under den tidligere røde regering.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at fru Ellen Trane Nørby er enig med mig i, at det, der er konsekvenserne af VK-regeringens politik, er, at der næste år bliver op mod 200.000 arbejdsløse og et underskud på statsbudgetterne på 118 mia. kr.
Alligevel var det et vigtigt element i hendes tale at sige til de arbejdsløse, altså dem, der bliver ramt af arbejdsløshed, at de helst skal straffes noget mere, så de kan blive mere motiveret til at arbejde.
Synes fru Ellen Trane Nørby, som har et ansvar – et ansvar – for den økonomiske situation, Danmark befinder sig i, at det er rimeligt at kaste regningen videre til nogle mennesker, som i hvert fald kun har det begrænsede ansvar, at de engang for nogle år siden stemte forkert ved et valg?
Nu kender jeg jo ikke fru Ellen Trane Nørby godt nok til at vide, om det er den glade fru Ellen Trane Nørby, vi ser i dag, eller om det er den sure – jeg er sådan set også relativt ligeglad.
Det, jeg er glad over, er til gengæld det, at fru Ellen Trane Nørby om morgenen læser den samme avis først, som jeg gør, nemlig Børsen; fru Ellen Trane Nørby gør det formentlig for at blive bekræftet, jeg for det modsatte.
Og så vil jeg bare spørge fru Ellen Trane Nørby, om hun i en situation, hvor arbejdsløsheden truer med at stige til 200.000, synes, at det er relevant at lade, som om arbejdsløshedsproblemet kan løses, ved at de arbejdsløse bliver mere motiveret til at arbejde.
Tror fru Ellen Trane Nørby, at det er, fordi lysten til at arbejde er faldet radikalt til næste år, at vi risikerer en stigning i arbejdsløsheden til 200.000?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jeg synes, det ville klæde hr. Jesper Petersen, hvis han forholdt sig til, hvordan det ser ud i Danmark, og så også kiggede ud i verden og kiggede på, hvor hårdt finanskrisen har ramt andre lande.
Når hr. Jesper Petersen fortsætter den der retorik om, at problemerne i Danmark skyldes regeringen, vil jeg sige, at vi er blevet ramt af den største globale finanskrise, og den har ramt hele verden, også Danmark.
Alligevel har vi formået at sejle Danmark så sikkert igennem, at vi står bedre rustet end de fleste andre europæiske lande.
Hvorfor er det sådan?
Derfor ville det jo også klæde den nye røde regering, hvis man stod ved nogle af de vækstinitiativer, som VK-regeringen har lanceret, bl.a. boligjobordningen og den aftale, der var, om at sikre en boligpakke til det fastfrosne boligmarked.
Men det kan jeg forstå at man løber fra, og det synes jeg sådan set egentlig skaber et tillidsbrud mellem politikerne og befolkningen, som vel skal kunne have tiltro til, at vi kun lover det, vi ved vi kan holde.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg synes egentlig, vi fik det demonstreret meget godt.
Man står og siger: Vi er ikke sure.
Men det er jo det, jeg kan høre man er.
I virkeligheden synes jeg, man må være glade for at slippe, og det er måske det, der giver glæden inde bagved, fordi man ikke har kunnet løse alle de problemer, der nu ligger foran os.
Svar får vi så ikke rigtig noget af.
Altså, jeg fornemmer lidt, at det her bliver til sådan noget med, at oppositionen vil sige nej til alt.
Hvis der er den mindste flig af skattestigning eller afgiftsstigning i det nye regeringsgrundlag, vil man sige nej til alting.
Det er måske også derfor, der ikke bliver svaret på, om man vil være med til at skabe de job, der nu skal til for at få danskerne ud af arbejdsløsheden, for det er jo det, man efterlader: en alt for høj arbejdsløshed, som man kunne have gjort meget mere ved.
Men med en fuldstændig forkert økonomisk medicin lod man de mennesker i stikken, og det vil den nye regering ikke gøre.
Men kan vi regne med, at oppositionen vil være med til at samle det op og løse det problem, som man ikke var i stand til at løse selv, altså fremrykke investeringer, sætte gang i beskæftigelsen og senere hen have en strategisk erhvervspolitik, eller skal vi hver eneste gang høre det svar, at fordi der er nogle afgifter, der skal stige, så vi kan få bedre velfærd, vil man ikke være med til noget som helst?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at det nye slogan fra SF og S er, at oppositionen er sur, at vi er sure i Venstre.
Jeg er bare nødt til at sige, at hver gang der i valgkampen ikke var nogen lyst til at svare på spørgsmålene fra S og SF's side, så spillede man den melodi, der hed: skræmmekampagne, skræmmekampagne, skræmmekampagne. Jeg kan forstå, at det nu, hvor man har indtaget regeringspositionen, ikke længere hedder skræmmekampagne, nu hedder det: surhed, surhed, surhed. Vi står heroppe, glade, konstruktive og klar til at samarbejde om at gøre Danmark bedre, men man gør ikke Danmark bedre ved at sætte skatter og afgifter op for den almindelige danske familie, man gør ikke Danmark bedre ved at sætte skatter og afgifter op for det danske erhvervsliv, for det skaber ikke vækst og beskæftigelse, men sender vores arbejdspladser direkte ud af landet.
I Børsen i dag kan man se, at beregningerne på, hvad det vil koste at indfri målsætningen om 40 pct., viser, at det vil koste op imod 40 mia. kr. i det danske samfund.
Det betyder en regning på 16.000 kr. til hver dansk familie.
Man tror, man på den måde kan skabe vækst og udvikling i Danmark, men jeg kan godt sige, at det ikke er den samme opskrift, vi kigger på.
Derfor må vi jo få at vide, hvad det er for et konkret indhold.
Det er jo ikke nok, at man bare siger, man vil samarbejde, og så siger, vi andre er sure, hvis man ikke samtidig vil fortælle, hvad det er, man vil.
Men internationalt set
har VK-regeringen sikret, at Danmark står bedre rustet, end mange andre lande gør, og at vi er kommet bedre gennem den økonomiske krise end mange andre lande.
Og derfor synes jeg også, at det ville klæde den nye, røde regering, at man holdt de valgløfter, man havde givet, om at igangsætte nogle initiaver som f.eks. afskrivning til erhvervslivet, en boligpakke til boligmarkedet og andre initiativer, som helt sikkert kan være med til at skabe vækst og udvikling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-06:
Jeg har hørt det her spørgsmål blive stillet af både hr. Lars Barfoed og hr. Kristian Jensen, og jeg vil bare have hr. Magnus Heunicke til at konkludere, at det, som den røde regering nu gør, er, at den skaber øget fattigdom for derved at få penge for på sigt så måske at kunne rulle noget tilbage for at hjælpe dem, der er blevet mere fattige.
Det er vel reelt set det, som den røde regering gør, ved at sætte skatter og afgifter op med 5 mia. kr.: Det er bedst at skabe øget fattigdom, for så er der nogle flere, vi kan redde.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2011-10-06:
Jeg vil gerne sige tak til fru Ellen Trane Nørby for en konstruktiv tale.
Vi skal lave en stribe reformer sammen, men vi får også brug for Venstre til at lave et samarbejde om skat og skattepolitik.
Jeg kan høre, at man anerkender, at lavere skatter på arbejde er en del af løsningen.
Så vil jeg som opfølgning på fru Camilla Hersoms spørgsmål spørge: Når der nu er lagt op til en skattereform, der markant sænker skatten på arbejde, kan vi så ikke forvente, at Venstre deler ønsket og anerkender, at skattesænkninger vil skabe vækst?
Og kan vi ikke få fru Ellen Trane Nørby til at bekræfte, at Venstre deler ønsket om en markant lavere skat på arbejde?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jamen altså, Venstre vil jo gerne samarbejde om, at vi kan fortsætte den ansvarlige økonomiske politik, der er blevet ført, med de initiativer, vi har taget gennem de år, vi har siddet i regering, til at sænke skatten på arbejde.
Men det er jo relevant, hvordan tingene skal finansieres, for det, vi har hørt, og det, vi også kan se af det røde regeringsgrundlag, er jo, at der bliver væltet skatter og afgifter over på det danske erhvervsliv.
Det vil ikke være noget, der er med til at skabe beskæftigelse og vækst i Danmark.
Når man lægger 1,5 mia. kr. over på lastbiltransporterne, som der tidligere har været forslag om, vil det jo betyde, at det bliver dyrere at fragte varerne ud til kunderne, at det bliver dyrere for de danske virksomheder at kunne eksportere.
Det vil ikke være med til at skabe vækst og udvikling.
Og det samme kan man jo sådan set sige om, hvis man gør det så meget dyrere for den enkelte familie at have en bil, fordi man lægger skatter og afgifter over på en betalingsring, over på det, at de kører i deres bil; jamen så tager man sådan set en frihed fra de enkelte familier.
Så vi vil gerne samarbejde, men skulle vi nu ikke finde ud af, hvad det er, vi skal samarbejde om?
For det regeringsgrundlag, der ligger, stiller jo flere spørgsmål, end det giver svar, med hensyn til hvordan skatte- og afgiftspolitikken skal se ud.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Det er simpelt hen rent sort tale, vi hører fra Socialdemokratiet.
Jeg må stadig væk konstatere: Socialdemokratiets ordfører har ikke i den her debat indtil nu svaret konkret på et eneste spørgsmål.
Man kan tydeligt mærke, hvad taktikken er.
Det er, at hver gang der bliver stillet et spørgsmål til hr. Magnus Heunicke, svarer hr. Magnus Heunicke ved at beskylde de tidligere regeringspartier for en hel masse ting.
Men et konkret svar på, hvad der er Socialdemokratiets politik, har vi overhovedet ikke fået indtil nu.
Derfor spørger jeg igen, og nu vil jeg gerne have et klart svar: Vil stigende skatter og afgifter begrænse almindelige familiers købekraft – ja eller nej?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jeg ved godt, at De Konservative ikke kan blive enige med de andre partier i den nye opposition om, hvilken linje man skal lægge.
Man kan høre her, at Dansk Folkeparti talte om, at den nye regering så ud til at være i meget godt humør og virkelig havde energi, mens De Konservative har den modsatte strategi, nemlig at det skulle være, at den var kørt træt.
Men det er jo altså meget festligt alt sammen.
Den nyhed, jeg vil fortælle hr. Lars Barfoed, er jo om den almindelige LO-familie, for hvad er det for en familie?
Ja, det er en familie, som knokler for at få tingene til at hænge sammen, en familie, som er nervøs for, om jobbet ryger i næste måned, fordi naboens job måske er røget, og det vil sige, at den almindelige LO-familie er optaget af det.
Det er også en almindelig familie, som siger: Hvordan går det med vores børns uddannelse, hvordan går det med de udfordringer, Danmark står over for?
Det er dem, vi vil tage fat på, og det er dem, vi vil forbedre mulighederne for til at klare sig igennem.
Det er det, der er den afgørende ting her, nemlig, at til folk, der tidligere har været nervøse for, hvad der sker med deres job, hvad der sker med de her ting, siger vi: Der vil vi komme med en forbedring.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Tak for det.
Jeg synes, at det er forstemmende at mærke, at den nye regering allerede er kørt træt.
Det må have været nogle meget udmattende drøftelser, man har haft oppe i det tårn.
Vi ventede jo spændt på resultatet af drøftelserne, og hvad er det for et regeringsgrundlag, vi får?
Det er et regeringsgrundlag, som stort set kun er flotte målsætninger, smukke formuleringer og floskler.
Så tænkte vi: Der kommer nok noget konkret, når statsministeren holder sin tale.
Der var intet konkret, og nu har vi altså i dag en ordfører fra Socialdemokratiet, der indtil nu ikke har svaret konkret på et eneste spørgsmål, der er stillet.
Må jeg så spørge i forlængelse af det, der lige blev spurgt om her: Er det ikke korrekt, at de stigende skatter og afgifter, som Socialdemokratiet og de øvrige regeringspartier vil indføre, vil betyde en begrænsning i helt almindelige familiers købekraft og dermed gøre familierne fattigere?
Må jeg ikke spørge helt konkret til det: Er det ikke rigtigt, at man begrænser familiernes købekraft med de afgifter, man vil indføre?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Vi har jo tal.
Det er selvfølgelig sjovt nok at have den her debat, men vi har jo tal fra eksperter, fra folk, der arbejder og knokler i deres fritid og i deres organisationer for at hjælpe Danmarks fattigste familier.
Derfor synes jeg ikke, at det giver mening at fortælle om, hvad en lagkage så koster fremover.
Altså, for de familie her handler det ikke om, at de skal leve af lagkager eller flødeskum.
Det handler om, at de skal have en hverdag til at fungere, hvor der er råd til både huslejen og til at give børnene en flyverdragt og råd til at kunne fastholde, at man har en plads i fællesskabet.
Det er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll nok har svært ved at forstå, altså at det nye flertal er meget optaget af fællesskabet, nemlig at man skal være en del af fællesskabet, ikke at man skal fryses ud, fordi man har haft en svær start i livet.
Det er det, vi vil gøre op med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Kravl nu ned fra tårnet.
Valgkampen er overstået.
Vi behøver ikke at høre på floskler og løfter og alt muligt.
Lad os tale om de konkrete ting.
Bliver pølserne dyrere?
Bliver lagkagen dyrere?
Bliver sodavanden dyrere?
Det eneste, de fattige familier har fået konkret af den her regering, er nye udgifter.
Og når så de har betalt det selv, vil man give dem pengene igen en eller anden gang i fremtiden, hvis ellers der bliver mulighed for det.
Det er altså lidt for smart.
Sandheden er jo den, at det her ikke handler om VKO.
Drop det, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.
VKO har ikke længere et flertal.
Det er S, SF og R, der skal stå til ansvar for den politik, man vil føre.
Og hvorfor vil man gøre børnefødselsdagen dyrere, når man står og påstår, at man vil gøre den billigere?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Tak for spørgsmålet fra Liberal Alliance, som nu prøver at slå sig op som socialpolitikkens vagthund i dansk politik.
Det bliver spændende at se, hvordan det kommer til at gå med det.
Noget af det, der var allerværst ved VKO-blokken, ud over blokpolitikken, var, at den allerhårdest ramte de familier, de mennesker i Danmark, som havde det allersværest.
De blev fattigere.
Og man kan jo bare spørge Rådet for Socialt Udsatte, vores boligforeninger, Folkekirkens Nødhjælp, Dansk Folkehjælp – alle dem, som har at gøre med samfundets nederste, dem, der knokler, dem, der kæmper for at holde sig oppe og være med i fællesskabet.
Alle siger: Det er gået rivende galt.
Det er gået fuldstændig galt, og derfor er noget af det første, vi vil tage fat på, når der kommer penge i kassen og vi får rettet op på økonomien, at fjerne de fattigdomsydelser, som VKO har indført, og som har betydet, at der var for stor forskel på rig og fattig.
De fattigste blev endnu fattigere.
Det kan vi ikke være tjent med, det kan vi ikke være bekendt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Det virker, som om man stadig mentalt sidder i tårnet og sidder fast oppe på den øverste etage.
Den hvide røg er kommet ud, men det er bare mange røde ord, den er blevet afløst af.
Det kan vi jo høre fra hr. Magnus Heunickes side.
Hr. Magnus Heunicke siger nemlig: Vi skal skabe balance igen, bl.a. i socialpolitikken.
Hvordan kan det så være, at det første socialpolitiske initiativ fra den nye regering er at kaste for 5 mia. kr. nye afgifter i hovedet på danskerne?
Man er nemlig fuldstændig ligeglad med, hvordan almindelige mennesker skal leve deres liv.
Man er kun interesseret i, at man har fået magten.
Det virker, som om man er så glad for, at man har fået ministerposterne, at man har glemt, hvad indholdet handler om.
Socialpolitik skal sætte folk i stand til at gøre noget for deres eget liv, tage ansvar for deres eget liv, i stedet for at man vil bestemme, hvordan de skal leve deres liv, hvilket jeg har forstået regeringen vil.
Men 5 mia. kr. i nye afgifter er det eneste, vi ved om den her regerings politik.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Nej, jeg tror, det er vigtigt, at vi også på det her område forholder os til fakta frem for sådan en negativ skræmmepolitik, som baserer sig på en verdensopfattelse, som var i Folketinget her før valget.
Nu er der et nyt Folketing, og når det drejer sig om et emne som familiesammenføringer, hvad er det så, den nye regering har lagt frem?
Den nye regering har lagt frem, at man skal på et niveau med det, som var i 2007, og jeg tror trods alt ikke, at der er nogen på jorden, der vil påstå, at Danmark var et masseindvandringsland i 2007.
Derfor er det relevant at sige, at vi meget gerne tager den debat, og jeg deler sammen med mange andre danskere opfattelsen af, at det er fint, at Dansk Folkeparti har fået lidt mindre at skulle have sagt inden for det her område.
Vi ændrer ikke på kriterierne for at få asyl i Danmark, vi hæver ikke antallet af kvoteflygtninge, men vi ændrer det med familiesammenføringer tilbage til 2007-niveau.
Vi har jo et fundamentalt anderledes syn på skat end De Konservative.
Det er, fordi vi betaler vores skat med glæde, vi betaler vores skat, fordi vi ved, at pengene går til fællesskabet, de går til bedre uddannelse til vores børn, de går til ældrepleje, de går til sundhed, de går til det, vi er stolte af, og som vi skal forbedre.
Det er nok forskellen på det nye flertal, der er kommet, og i hvert fald De Konservative, som vil lette det samlede skattetryk.
Den nye regering vil ikke lette det samlede skattetryk, og dermed er svaret også: Det vil vi ikke gøre, men vi vil sikre, at der kommer gang i væksten, og at vi får rettet op på de skæve nedskæringer, som den tidligere regering har foretaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Der blev sagt, at man ikke ændrer på kriterierne for at komme til Danmark.
Det er jo da i hvert fald overhovedet ikke sandt.
Man ændrer dem endda meget dramatisk.
Vi kommer tilbage til det alt sammen, for det vil komme til at vise sig, men jeg vil bare bede om en bekræftelse på, at Enhedslisten, Det Radikale Venstre og dele af SF's bagland, ikke toppen, der sad oppe i tårnet på Crowne Plaza, men dele af SF's bagland, har fået meget store indrømmelser, og at man nu lemper udlændingepolitikken.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det kan være, at spørgeren simpelt hen var optaget, da jeg lige før havde debatten om samme emne med spørgerens partifælle.
For faktum er, at det er fuldstændig korrekt, hvis det var det eneste, man gjorde.
Men det var jo ikke det eneste, man gjorde.
Vi har lavet et regeringsgrundlag, og jeg selv har i min tale præcis fremhævet, hvordan vi vil skabe mindre ulighed i Danmark, og jeg synes faktisk, det er lidt tankevækkende, hvordan man i VKO-partierne nu virkelig prøver at være de svages beskyttere.
Det er jo de partier, som har indført målrettede massive nedskæringer over for netop dem, som har det økonomisk sværest, som nu prøver at sige, at man er deres bedste ven.
Men den strategi tror jeg bare man får rigtig svært ved at få til at glide ned udeomkring i Danmark.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-10-06:
Nu vil jeg så forsøge at forstå hr. Magnus Heunickes svar, for det har indimellem været lidt vanskeligt at forstå dem, måske også fordi der sådan set ikke blev svaret på spørgsmålene.
Kan hr. Magnus Heunicke bekræfte det, som hans partifælle, fru Julie Skovsby, også sagde under valgkampen, nemlig at det, når man hæver afgifterne med 5 mia. kr., giver øget fattigdom i Danmark – ja eller nej?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Der sker jo det, at den nye regering, som jeg også sagde i min tale, har en bunden opgave, nemlig at der skal penge i kassen – nu skal der penge i kassen – for det kan ikke blive ved.
Vi overtager en kasse, der er fuldstændig tom, og vi kan se, at hvis der ikke gøres noget, vil underskuddet bare vokse fremover.
Der skal simpelt hen gøres noget.
Det har været og er vores ufravigelige princip, og det har det været både under valgkampen og efterfølgende, at vi først bruger pengene, når vi har dem.
Derfor er det den første ting, der sker.
Først skal pengene ind, og derefter skal de ud at arbejde og ud at virke og gavne.
Den todelte opgave er sådan set som punkt 1 at få penge i kassen og som punkt 2 at få dem ud at arbejde, så vi retter op på nogle af de skævheder og kortsigtede urimeligheder, som den tidligere regering indførte.
Kristian Jensen (V), 2011-10-06:
Til gengæld har man fastholdt, at der skal spares 2 mia. kr.
Er det det, hr. Magnus Heunicke tror giver flere arbejdspladser?
Jeg må sige til hr. Magnus Heunicke, at det eneste, vi kan se, der kommer, er, at de stigende afgifter kommer nu med det samme.
Vi ved ikke, om der kommer en hjælp, og vi ved ikke, hvornår den kommer.
Hvis hr. Magnus Heunicke ved det, kan hr. Magnus Heunicke så her fortælle os klart, hvornår der kommer en hjælpende hånd til at kunne betale de stigende afgifter, som hr. Magnus Heunicke som punkt 1 har bekræftet kommer, og som punkt 2 rammer de fattigste hårdest?