runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2010-02-03:
Tak for spørgsmålet, også her i den sene sendetid.
Udledning af drivhusgasser er jo et globalt problem, og derfor kan det kun løses effektivt via internationalt samarbejde.
Det er også det, som Danmarks satser på, ikke mindst igennem EU-samarbejdet, hvor Danmark jo arbejder for en fælles målsætning, der forpligter EU til en samlet reduktion af udledningerne af drivhusgasser på 20 pct. i 2020 set i forhold til 1990.
I den sammenhæng har Danmark forpligtet sig til – i forhold til andre EU-lande – relativt høje målsætninger, både hvad angår reduktion af emission af drivhusgasser og udbygning af vedvarende energi.
Og som hr. Per Clausen også ved, støtter vi jo også målsætningen om at reducere med 30 pct. i EU set i forhold til 1990, hvis og såfremt resten af verden også forpligter sig.
Det lykkedes jo som bekendt ikke på COP15, men vi arbejder stadig på sagen sammen med EU.
Mindst lige så vigtigt er det jo så, at vi også igennem EU støtter målet om, at vi som led i de reduktioner, de udviklede lande i henhold til FN's klimapanel er nødt til at foretage som gruppe, skal reducere emissionerne med 80-95 pct. inden 2050 i forhold til 1990-niveauet.
Det svarer nogenlunde til det niveau, som FN's klimapanel påpeger at udviklede lande bør opnå, hvis 2-graders-målsætningen skal nås.
Så det er sådan set der, hvor vi er i dag; og så er der selvfølgelig det mere fremadrettede, der jo er mindst lige så relevant, nemlig regeringens overordnede vision om, at Danmark på lang sigt skal blive uafhængigt af fossile brændsler og dermed selvfølgelig også kul.
Til september vil Klimakommissionen komme med sit bud på, hvordan og hvornår vi vil kunne nå det her mål, og regeringen vil derefter lægge sig fast på en samlet strategi og udmelding.
Det siger jo sig selv, at et fossilt uafhængigt Danmark jo vil reducere Danmarks drivhusgasemissioner betragteligt.
Med de mål og forpligtelser har Danmark og EU bragt sig selv i front internationalt, så svaret er altså, at jeg er tilfreds med Danmarks klimaindsats, og regeringens klimapolitik er både ambitiøs og realistisk.
Per Clausen (EL), 2010-02-03:
Ja, det havde jeg sådan set også forventet at ministeren var.
Klimaministeren har en lille mulighed for at gøre det, fordi hun er relativt ny, men det er ikke sikkert, det er karrierefremmende.
Men det, jeg godt vil spørge klimaministeren om, er, om den tilfredshed, hun giver udtryk for, skal forstås helt bogstaveligt.
For det må jeg indrømme at jeg har lidt svært ved at se.
Så jeg forstår ikke klimaministerens tilfredshed med vores nuværende situation.
Lykke Friis (V), 2010-02-03:
Tak til hr. Per Clausen, også for bemærkningen om, hvad der kan være karrierefremmende.
Altså, helt overordnet, når man ser på den her analyse, må man jo sige, at det ikke ligefrem er noget, der kan udløse et klokketelegram om, at Danmark har et stort kulforbrug, når vi samtidig ser på vores elproduktion.
Det ligger jo ligesom i kortene.
Vi skal selvfølgelig også have med, når vi ser på det, at vi jo altså også har en stor VE-del.
Men helt overordnet er det selvfølgelig korrekt, hvad der står der.
Så vil jeg dog lige sige – også for at svare mere specifikt på spørgsmålet – at når man sådan ser på det helt overordnet, kan man se, at rapporten ikke helt tager højde for, at Danmark jo deltager i et EU-kvotesystem, der gør det muligt, at Danmark samtidig kan reducere de globale emissioner og så fastholde et vist kulforbrug til elproduktion.
Og det er jo virkelig en vision, der også vil gå hen og ændre på vores CO2-udslip samlet set.
Så på den måde kan man sige: Ja, jeg er tilfreds med den nuværende politik.
Men selvfølgelig er det jo altså sådan, at vi skal langt længere.
Per Clausen (EL), 2010-02-03:
Jeg synes bare, det bliver lidt spændende, når det at være et grønt foregangsland bliver, at man påtager sig den opgave at brænde mest kul af, og at man påtager sig den opgave at være førende, når det handler om CO2-udslip.
Det opfatter jeg ikke som at være en grøn nation, der ligesom fører an, det opfatter jeg måske mere, som at man sådan er lidt sort, kulforbrugende og fodslæbende.
Så derfor står det tilbage, at realiteten vel er, at hvis vi ser på Danmarks placering nu, når det handler om kulforbrug, og når vi ser på Danmarks placering, når det handler om CO2-udslip, er det stærkt utilfredsstillende, at vi er endt der, hvor vi er endt.
Og derfor må udgangspunktet for fremtidens politik vel være en erkendelse af, at det faktisk er helt uacceptabelt, at Danmark på de her områder står så dårligt, som vi gør.
Lykke Friis (V), 2010-02-03:
Tak for bemærkningen.
Ja, men jeg har jo sådan set været inde på, at når det gælder kul og fossile brændsler generelt, er den langsigtede vision jo, at Danmark skal gå hen og blive uafhængig af fossile brændsler.
Man må sige, at når vi ser på det helt overordnet, er Danmark jo nogenlunde på linje med andre europæiske lande, medmindre de altså anvender a-kraft eller har en stor adgang til vandkraft.
Og hvis man så også sammenligner mere globalt, kan man se, at vi jo ligger væsentligt under andre rige lande som f.eks. USA eller Canada.
Men igen – som jeg forhåbentlig har sagt – er den langsigtede vision, at det skal blive anderledes, og det er jo netop det, der er den store vision, og det er forhåbentlig en vision, som andre lande vil kunne lære af.
For hvis der er noget, som klimatopmødet har vist, er det jo, hvor sårbar man er, når man er afhængig af fossile brændsler.
Per Clausen (EL), 2010-02-03:
Det er også rigtigt, at der er lande, som løser problemerne på en uhensigtsmæssig måde.
Og jeg er selvfølgelig glad for, at klimaministeren stadig væk, forhåbentlig uden at komme i al for stor konflikt med sit eget parti, kan sige, at vi har en 30-procent-målsætning – eller ønskede, at EU kunne få en 30-procent-målsætning.
Det er jeg glad for.
Hvordan hænger det sammen med, at man på et af de kraftværker, hvor man indtil nu ikke har brugt kul, faktisk har tænkt sig at starte med at bruge kul?
Lykke Friis (V), 2010-02-03:
Hvad angår de 30 pct., som hr. Per Clausen er inde på, kan jeg forsikre hr. Per Clausen om, at det er den danske regerings politik, og den er der klar opbakning til.
Og det er jo også sådan, at det netop er blevet vedtaget også i EU-regi, at det altså er sådan, at EU er på de 20 pct., men opretholder løftet om og tilbuddet om at gå til 30 pct., hvis og såfremt andre lande også følger med.
Så der er ikke noget der, der er ændret, eller noget, som egentlig så bør udløse yderligere debat om det.
Når vi så ser på den nuværende situation med hensyn til fossile brændsler, er det jo korrekt, og det har jeg også sagt, at der selvfølgelig anvendes kul i Danmark, og det er også sådan, at man her og nu skal se på, hvad der er effektivt.
Så derfor skal vi hele tiden fokusere på den langsigtede vision, og det er jo altså så, at Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler.
Og der kan man jo altså ikke gå fra nul til hundrede fra den ene dag til anden.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Jeg mener også, at det var det, jeg gav udtryk for.
Som led i de drøftelser, der har været, har man tilbudt det.
Det forstår jeg at kommunalbestyrelsen synes er en god idé.
Og som et led i den samlede reviderede aftale mellem rederiet og kommunen sker der så det, at færgen bliver skiftet ud.
Det mener jeg også lå i det, som jeg sagde før.
Nu svarede jeg til gengæld kort denne gang.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Nej, de bygger formodentlig ikke flere færger i Grækenland.
Det ville i hvert fald være bekymrende, hvis de gjorde det, i og med at de gør det for statspenge, da det er et selskab, der har delt ejerskab med den danske stat.
Det er derfor, jeg mener, at der i sådan en sag må være et ledelsesansvar.
Ministeren virker en lille smule tøvende i sit svar.
Det kan måske skyldes, at ministeren ligger inde med nogle oplysninger, jeg som trafikpolitiker ikke er blevet orienteret om.
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Jeg må sige til hr. Mogens Jensen, at jeg desværre tror, at opgaven er langt mere kompleks.
Hvis jeg troede, at vi bare lige kunne knipse med fingrene og betale 180 mio. kr. om året og give gratis adgang på alle vores museer, og så væltede folk ind, ville det sikkert være en udmærket løsning.
Sådan tror jeg simpelt hen bare ikke at verden hænger sammen.
Det handler i høj grad om, hvilke museer vi har i Danmark, hvilke kulturhistoriske museer vi har, hvad det er for nogle tilbud, som man oplever, når man kommer på besøg på et museum, hvordan formidlingen er, om den er moderne og tidssvarende, om den tiltaler de moderne borgere anno 2010.
Der har vi altså en lang række udfordringer, som vi er nødt til at tage fat på, og vi er nødt til at gå grundigt til værks.
Vi løser det altså ikke ved bare at sige, at døren står åben, og nu er der gratis adgang for alle.
For hvis et tilbud ikke er interessant, bliver folk hjemme.
Derfor er vi nødt til at se på helheden og ikke bare ty til sådan nogen nemme løsninger, som det her jo lidt er, ikke mindst når man så heller ikke har pengene til det, hvilket hr. Mogens Jensen desværre ikke har.
Mogens Jensen (S), 2010-02-03:
Nu tror jeg også, at ministeren pludselig opfinder en masse problemer, der ikke er der.
Når 1,3 millioner danskere tilkendegiver, at de godt ville gå på museer, hvis der var gratis adgang, er det jo med udgangspunkt i det museumstilbud, der er.
Ministeren opfinder alt muligt med, at det ikke er sikkert, at det, som museerne kommer med, er godt nok.
Nej, de skal hele tiden udvikle sig.
Men der er altså så mange danskere, der siger, at de gerne vil, hvis de får muligheden for det.
Jeg hører en minister, der siger, at det sådan set er ligegyldigt, for hun har set nogle andre problemer, som der skal kigges på.
Hvorfor kan ministeren ikke anerkende, at gratisordninger er en succes?
Det at få adgang til kulturhistorien og ens kulturarv, er nøjagtig det samme som at have adgang til bibliotekerne, nemlig en måde at uddanne os selv på, hvor man ved at lade befolkningen få adgang til viden og information kan gøre os til stærkere mennesker med mulighed for i højere grad at fungere i vores samfund.
Hvorfor ministeren fuldstændig afviser det forstår jeg ikke.
Vi skal lave forsøg, og jeg er så også spændt på, hvem der skal betale for de forsøg.
Den udgift skal sikkert også tørres af på kommunerne.
Men det kan ministeren måske afkræfte?
Carina Christensen (KF), 2010-02-03:
Jeg afviser jo på ingen måde gratisordninger.
Regeringen har jo selv indført gratis adgang for alle danskere på Nationalmuseet og gratis adgang for alle på Statens Museum for Kunst.
Derudover er der gratis adgang for alle børn og unge på alle de statsanerkendte museer i hele landet.
Så det er da bestemt noget, vi er optaget af, og det er også noget, vi har investeret i og gerne vil investere i.
Hr. Mogens Jensen vil så brede det ud i hele landet som en slags universalløsning på de problemer, som vores museumsvæsen generelt står over for.
Der siger jeg bare, at jeg tror, at det er meget forsimplet, for opgaverne er mere komplekse.
Derfor er vi nødt til at se på, hvor mange forskellige knapper vi er nødt til at dreje på for at sikre, at man her i landet har et fremtidssikret museumsvæsen.
Det her kan være ét tiltag, men jeg skal se på helheden, inden vi går videre ud ad det her spor.
Men jeg er da glad for de gratisordninger, som vi har.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Hvad er ministerens vurdering af kvaliteten af færgebetjeningen af Samsø?
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Jeg tror da hurtigt, at vi kan blive enige om, at kvaliteten ikke har været det, den skal være, det seneste års tid – i hvert fald ikke, hvis vi tager ruten til det jyske.
Måske vil jeg lige indlede med at slå fast, at der jo er en forskellig ansvarsfordeling, når det gælder de to forskellige ruter, der er.
Jeg kan jo ikke helt vide, hvilken en af ruterne spørgeren sigter til.
Vi har dels ruten fra Kalundborg til Kolby Kås, dels ruten fra Sælvig til Hov, og det fremgår ikke helt, hvilken en af ruterne der er tale om.
Men det er jo sådan – det skal man i hvert fald være opmærksom på – at når det gælder ruten mellem Samsø og Sjælland, bliver den besejlet efter en kontrakt mellem staten og Nordic Ferry Services, mens ruten mellem Samsø og Jylland bliver besejlet efter en kontrakt mellem kommunen og rederiet.
Men jeg er naturligvis meget opmærksom på kvaliteten begge steder.
På den rute, der er mellem Kalundborg og Kolby Kås, har der været en aflysningsprocent på 0,1 – og det er vel rimelig tilfredsstillende – mens der på den anden siden oktober måned har været en aflysningsprocent på 3,9.
Det er altså kun siden oktober, for vi har ikke en procentsats for hele året, men der har det jo klart været utilfredsstillende; det er der ingen tvivl om.
Men det, at aflysningsprocenten er på 3,9 i sidste kvartal,
Så jeg vil sige: Ja, det har været klart utilfredsstillende hen over året, hen over sommeren, når det gælder ruten til Kolby Kås, men alt tyder på, at det nu er ved at være en udvikling, der går i den rigtige retning rent kvalitetsmæssigt.
Men det har ikke været tilfredsstillende, når det gælder den rute, som er resultatet af en kontrakt mellem kommunen og Nordic Ferry Services, mens den anden rute egentlig har været rimelig tilfredsstillende hele året igennem.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Nu kunne jeg have præciseret det i spørgsmålet, men jeg tænker selvfølgelig primært på færgen »Kanhave«, der sejler mellem Jylland og Samsø, da det er den, der har været de største problemer med.
Man kan sige, at den ene kontrakt er med kommunen og den anden med staten, men det er dog den samme synder, der sejler på begge sider af øen.
Det er ikke længere siden end i september, at vi fik en orientering i Transportministeriet, hvor man lovede bod og bedring, men det er bare ikke mit indtryk, at det er blevet ret meget bedre.
Det vil jeg da lige høre ministerens holdning til, for allerede igen her i januar har der været store problemer på strækningen.
Så selv om det primært er et anliggende mellem kommunen og Nordic Ferry Services, er det dog også i hvert fald af en vis interesse for ministeren, at vi har en ordentlig betjening af vores småøer i Danmark.
Så jeg vil da høre til, hvad ministeren egentlig vil gøre for, at det her bliver regelmæssigt fremadrettet.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Som sagt er det en kontrakt mellem selskabet og kommunen, når det er den færgerute, vi taler om.
Men som ejer – indirekte i hvert fald – af halvdelen af Nordic Ferry Services via Bornholmstrafikken er jeg meget opmærksom på det.
Derfor har jeg også haft drøftelser med bestyrelsen og direktionen, altså fordi det ikke er tilfredsstillende, og det har så resulteret i – ikke bare det, at jeg har talt med dem, for jeg tror, at de ville have gjort det under alle omstændigheder – at der har været forhandlinger mellem kommunen og selskabet.
Og som jeg forstår det, er man nu er kommet overens om en sejlplan, der også skulle være mere realistisk.
Der har jo været tale om en temmelig presset sejlplan, og man har altså accepteret, at den går fra en overfartstid på 50 minutter til en overfartstid på 60 minutter, sådan at der er kommet mere luft i sejlplanen.
Det skulle give større stabilitet.
Som sagt er den statistik, vi har fra oktober måned og for resten af året 2009 – vi har altså ikke en fra hele året, men ved, at det har været stærkt utilfredsstillende – viser faktisk, at vi er nede på en aflysningsprocent på 3,9.
Så det er gået i den rigtige retning.
Jeg kender ikke de tilfælde, som hr. Kim Christiansen nævner, men vi kan så gå nærmere ind i, hvorfor der har været tale om nogle uregelmæssigheder i januar måned.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Det er jo korrekt, at man havde en ambition om at kunne sejle på 50 minutter, og det er vel også under de vilkår, kontrakten i sin tid blev indgået.
Nu har man så ladet sig nøje med, at det godt må være 60 minutter, og det tror jeg såmænd heller ikke betyder så meget for den enkelte samsing.
Men én ting er jo, at det har været for nedadgående med deciderede aflysninger, og det tyder jo på, at man efterhånden har fået det her skib til at sejle nogenlunde, men en anden ting er jo så de store forsinkelser, der også har været.
Jeg har her en lang række avisudklip, det seneste er fra midt i januar måned, en weekend med færgekaos, og heraf fremgår, at der igen-igen var mange aflysninger med henvisning til, at det blæste for meget.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, hvis man har investeret næsten 100 mio. kr. i en færge, som ikke kan sejle i blæsevejr?
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Men det er altså en aftale, der er mellem rederiet og kommunen, som staten hverken har lod eller del i, og derfor har jeg heller ikke som transportminister haft noget at gøre med afgørelser om, hvilke færger der skal sejle, og hvilke overfartstider der skal være.
Det er en sag mellem kommunen og det pågældende rederi.
Jeg har som repræsentant for medejerne haft samtaler med ledelsen for at sikre, at der bliver rettet op på tingene, og mit indtryk er, at det er der ved at blive.
Og jeg er sikker på, at den også kan tåle en smule blæsevejr.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Når jeg spørger lidt til det, er det jo, fordi der også er statspenge i det her.
Jeg ved godt, det er en kommunal aftale, men dog må staten som medejer af færgeselskabet vel også have en vis interesse i, at man ikke køber nogle skibe, der ikke kan sejle.
Netop til det her med, at færgen er under udbedring, og at den nok skal blive i stand til at sejle på ruten, vil jeg sige, at noget tyder på, at den ikke kan det.
Her i slutningen af januar siger man, at man faktisk vil tage den her færge ud af drift, når man vel at mærke har fået bygget en ny, som man så klog af skade ikke vil bygge i Grækenland, og at man har planer om, at »Kanhave«, der tilsyneladende ikke kan sejle til Samsø, skal sejle i Det Sydfynske Øhav.
Er ministeren enig med færgeselskabet i, at fynboerne i givet fald skal belemres med en færge, der ikke kan besejle Samsø?
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Der er ikke oplyst noget over for mig, der tyder på, at færgen ikke er i stand til at sejle i farvandet mellem Samsø og Jylland.
Jeg har forstået det sådan, at der har været en dialog mellem kommunen og rederiet, der så har ført til, at man formentlig bytter rundt på nogle færger, så det er en anden færge, der kommer til at sejle der i fremtiden.
Men ifølge de oplysninger, jeg har, forstår jeg det sådan, at det altså ikke er manglende sødygtighed, for så vidt angår muligheden for at håndtere det farvand, som er årsag til, at man bytter rundt på nogle færger.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-03:
Hvilke konsekvenser mener ministeren det bør have for ledelsen af Nordic Ferry Services, hvis den dyre færge, som har haft store problemer med at levere en ordentlig færgebetjening, skal udskiftes efter kun 2 års sejlads på ruten, som det har været rapporteret i pressen?
Lars Barfoed (KF), 2010-02-03:
Der må jeg så sige, som vi også var lidt inde på lige før, at ifølge de oplysninger, som jeg har fra ledelsen, formandskabet i Nordic Ferry Services, er det ikke sådan, at den nye færge »Kanhave« nødvendigvis skal skiftes ud.
Det er et tilbud, der er fremsat som et led i de drøftelser, som ledelsen i rederiet, altså Nordic Ferry Services, har haft med repræsentanter for kommunalbestyrelsen på Samsø om at finde en ny aftale om færgebetjeningen på ruten mellem Hov og Sælvig.
Rederiet mener selv, at det er en god færge, men erkender samtidig, at man forbinder den færge med de problemer, der notorisk har været, som vi også inde på under det sidste spørgsmål, med nogle mildest talt uheldige oplevelser i 2009.
Så det er jo ikke sådan, at den så bliver kasseret.
Den kommer til at sejle et anden sted.
Det synes jo at være sådan, at der er tale om en tillidsskabende foranstaltning, som rederiet har tilbudt kommunen på visse vilkår.
Jeg kan ikke have noget at indvende imod den disposition.
Hvis det kan skabe ro og et bedre klima mellem kommunen og rederiet og dermed ro omkring sejladsen, så synes jeg, at det er helt i orden.
Men hele forløbet i 2009 omkring »Kanhave« er jeg klart ikke tilfreds med.
Det har jeg også påtalt over for bestyrelse.
Jeg tror ikke, må jeg så sige, at man i det pågældende rederi fremover får bygget færger i Grækenland.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-03:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, at regeringens forbrugerpolitiske handlingsplan er tilstrækkelig ambitiøs i betragtning af de kommentarer, der er kommet om det modsatte, fra organisationer som Forbrugerrådet og Dansk Erhverv?
Julie Rademacher (S), 2010-02-03:
Ja, det er fint.
Vi har en aftale om unge, og den tager vi lige i næste spørgsmål, spørgsmål nr. 29.
Nu synes jeg, vi skal holde os til langtidsledigheden og den generelle samfundssituation.
Hvad er det præcis, vi skal diskutere her?
Altså, beskæftigelsesministeren må simpelt hen indrømme over for mig, at de to ting hænger sammen.
Det samme gjorde vi, da vi kom til i 1990'erne.
Det er faktisk så lang tid siden, at jeg ikke kan huske det, for nu er jeg jo yngre end visse andre i Folketinget, der jo så heldigvis kan huske det.
Så jeg kan godt garantere for, at Socialdemokraterne igen er parat til at sætte gang i Danmark, men jeg har en mistro til, om de borgerlige er i stand til det.
Det at være økonomisk uansvarlige har vi fået skudt i skoene mange gange, men jeg vil kalde den borgerlige regering økonomisk uansvarlig.
Det er utrolig dyrt at have folk langtidsledige, så i stedet for at lave fine aftaler om uddannelse osv. vil jeg gerne have, at vi får en beskæftigelsesminister, der helt konkret skaber flere job i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2010-02-03:
I stedet for aftaler om uddannelse og alt muligt andet vil jeg gerne have en beskæftigelsesminister, der bare skaber nogle job.
Vi har pumpet penge ud i det danske samfund: 60 mia. kr. i 2009 og 2010.
Det drejer sig om SP-ordningen, hvor pengene er blevet udbetalt, skattelettelser, renoveringspuljer, trafikinvesteringer, og at kommunerne har fået større råderum.
De her ting betyder alt i alt, inklusive den lave rente, et plus på beskæftigelsen på 75.000 mennesker – 75.000 mennesker, vil jeg sige til fru Julie Rademacher.
Julie Rademacher (S), 2010-02-03:
Det vil jeg meget gerne rose ministeren for.
Det er da flot, at der trods alt er sket noget.
Men hvad med f.eks. at fremrykke offentlige investeringer?
Hvad med at sætte gang i byggebranchen og sørge for, at det er nu, hvor vi har arbejdsløse håndværkere, at vi sætter folk i gang ved at investere også i offentlige byggerier, og sørge for at sikre ikke kun beskæftigelsen, men også at vi bliver mere klimavenlige, så vi får nogle tættere byggerier?
Vi har jo set tegninger over, hvor forfærdeligt det står til med varme, der pibler ud herindefra.
Men for at holde diskussionen kørende vil jeg da sige, at det er fint med uddannelse, og at jeg da sådan set ikke er uenig i det, der er blevet lavet mellem ministeren, LO og Dansk Industri.
Det er bare ikke nok, når jeg skal hjem og forklare det til de rigtig mange medarbejdere, der er blevet fyret på LM Glasfiber, fordi regeringen ikke investerede i vindmøller på land.
Hvad sker der så?
Så rykker de arbejdspladser til udlandet.
Vi har et kæmpeproblem: De arbejdspladser kommer ikke tilbage igen.
Vi bliver nødt til at opfinde flere og flere og nyere og nyere job, så jeg er da ikke uenig i, at det er godt at investere i uddannelse.
Men det er bare ikke nok, vi skal også have job.
Vi skal have mange flere job i Danmark, og det gør man ikke med de mange fyringer, der er i øjeblikket, bl.a. i den offentlige sektor.
Vi ser meningsløse fyringer, bl.a. på sygehusene.
Så hvad med at fremrykke offentlige investeringer og investere noget mere i byggebranchen?
Er det noget, ministeren vil være med til at kigge på?