Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Hvis man kommer til Danmark som EU-borger, kan man ved at arbejde 9 timer om ugen få børnecheck til sine børn derhjemme.
En person, der arbejder 9 timer om ugen til 110 kr. i timen, tjener 3.960 kr. om måneden.
Af det betales 500 kr. i skat.
Hvis så den person har et barn, bare ét barn, får vedkommende udbetalt en børnecheck, der svarer til mellem 900 og 1.500 kr. om måneden, hvor han altså har betalt skat på 500 kr. om måneden.
Det er selvfølgelig ikke en særlig god forretning for den danske stat, og det er ikke derfor, at vi som dansk stat har åbnet grænserne for EU-borgere.
Det var ikke det, vi ville.
Vi ville gerne have lov til at modtage folk, der kunne bidrage til det danske samfund.
Vi ønskede ikke at modtage folk, der bare kunne tære på den danske statskasse.
Derfor har vi det i Liberal Alliance sådan, at vi både over for EU-borgere og over for folk fra lande uden for EU gerne vil have lov til at sige, at man som udlænding først skal optjene ret til sociale ydelser, altså optjene ret, fordi folk ellers vil flytte verden rundt for at få ydelser, ikke for at bidrage.
Det er det princip, vi gerne vil have gennemført, altså at man først efter 5 år har ret til fulde sociale ydelser i Danmark, og det princip vil vi gerne gennemføre, både for mennesker, der kommer fra det store udland, og for mennesker, der kommer fra det nære udland, nemlig EU.
Vi synes, der fra dansk side skal arbejdes på, at EU vedtager en mulighed for, at landene kan have sådan nogle regler, for det har vi tilsyneladende ikke i dag.
Så når der kommer en ny regering, vil vi gerne prøve at påvirke den regering til at arbejde for det i EU, og vi glæder os over, at statsledere i andre lande er på linje med os her og mener, at EU ikke skal være en social union, men et fællesskab, hvor arbejdskraften kan bevæge sig frit over grænserne.
Indtil da har vi foreslået at børnechecken skal laves om til et fradrag, og det har i hvert fald den meget simple og enkle fordel, at et fradrags værdi i hvert fald aldrig kan overstige det, som man ville have betalt i skat.
Så den situation, vi har i dag, hvor man får flere penge fra statskassen, end man betaler i skat, vil ikke længere være der, når børnechecken bliver lavet om til et fradrag, for der kan man højst sikre sig selv, at man ikke skal betale skat i Danmark.
Det er det højeste, man kan opnå.
Man kan aldrig nogen sinde få mere, end man betaler i skat.
Det kan man godt lave på en måde, så det kommer de fleste, der får børnecheck i dag, til gode.
Man kan give en skatterabat til folk, der har børn, og man kan sige, at den skatterabat kan man rykke fra år til år.
Nu er det jo ikke meningen, at kontanthjælpen skal være en ydelse, man har for livstid, og et barn lever jo forhåbentlig i lang tid, men i hvert fald i 18 år, mens det får børnecheck og eventuelt børnefradrag.
Så der er mange år at få pengene eller fradraget i, og det, at man i et enkelt år eller to år, hvor man leder efter arbejde, ikke kan få det samme fradrag, som hvis man havde et arbejde og en højere løn, er det nu så socialt uansvarligt, som det gøres til?
Har vi ikke tværtimod det problem i Danmark, hvilket jo også er en form for social uansvarlighed, at det for mange og især børnefamilier på kontanthjælp ikke kan betale sig at arbejde?
Det er vi da mange partier, der taler om at der skal gøres noget ved.
Regeringen har sågar også gjort noget.
Det her ville så bidrage til, at det i højere grad kunne betale sig at arbejde, fordi man så i højere grad kunne udnytte sit børnefradrag.
Når regeringen kan sænke kontanthjælpen, når regeringen kan sænke stigningstakten af kontanthjælpen osv. osv., for at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, hvorfor skulle man så ikke også kunne arbejde med den her børnecheck og omdanne den til et børnefradrag, hvis det bidrog til den samme løsning på, at det ikke kan betale sig at arbejde i Danmark.