runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Det er et omfattende lovforslag, fordi der er mange detaljer at tage stilling til i forhold til regelsættet.
Men det er da rigtigt, at nu skal vi have kigget regelsættet igennem, og hvordan er det nu, man bliver godkendt som leverandør på området?
Man skal certificeres til det, og man skal være en del af kvoten.
Men det er jo netop et forsøg på at imødekomme den usikkerhed, der har været fra de eksisterende friplejehjem, der jo ikke rigtig har vidst hvordan og hvorledes, når f.eks. en kommune ville sige nej til, at en ældre borger måtte flytte på plejehjem.
Om noget kender hr. Martin Lidegaard jo situationen i Roskilde, hvor selv naboer til det eksisterende friplejehjem ikke har kunnet få en accept fra kommunen af, at de måtte flytte ind på det pågældende plejehjem.
Og når jeg har valgt at fastlægge en kvote, er det jo også for at have snor i, hvad der sker kapacitetsmæssigt på det her område, så vi eksempelvis ikke pludselig står med alt for mange boliger, som der så ikke er efterspørgsel efter.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi har ønsket at komme friplejehjemmene i møde.
Men når nu de selv samme friplejehjem tilkendegiver, at de er glade for, at man gerne vil tage dem alvorligt, men at de nu får nogle nye barrierer, som gør det sværere, så synes jeg alligevel, vi bliver nødt til at lytte lidt til dem.
I hvert fald bliver man nødt til at evaluere den her lovgivning meget nøje.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Så vil jeg gerne sige om tilkøbsydelser, at hvis man går ind på den tankegang, bliver man nødt til at definere en grundydelse, og så kan der ske to ting: Enten får man et centralistisk detailrytteri, hvor man skal ned i mindste detalje for at kunne sige, hvad der er en grundydelse, og hvad der ikke er det.
Eller også vil man med tiden uvægerlig få en glidende udvikling, hvor grundydelsen bliver mindre og mindre og tilkøbet større og større.
Det er vores bekymring for tilkøbsydelserne, og derfor kan jeg ikke lade være med at spørge her til sidst: Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig om tilkøbsydelser?
Har man bare valgt her at læne sig op ad regeringen og ligge i slipstrømmen og ikke have nogen selvstændig holdning, eller er der stadig væk en eller anden form for social tone tilbage i Dansk Folkeparti?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Jeg skal sige, at jeg bestemt har lyttet meget til de eksisterende friplejehjem og også haft mange inddraget i arbejdet for netop at tage højde for deres synspunkter og for, hvordan vi allerbedst fik skruet et fornuftigt lovgrundlag sammen for plejehjemmenes vedkommende.
Til diskussionen om tilkøb vil jeg sige: Hvis det nu vitterlig var sådan, at en kommune skulle have lov til også at lave andre aktiviteter, hvis man nu vitterlig havde det politiske synspunkt, at en kommune ikke bare skulle tage sig af kerneopgaver, men også af alle mulige andre opgaver, så er spørgsmålet: Hvordan skal man så gribe det an?
Hvordan undgår man, at pengene bare flyder mellem det ene og det andet område?
Hvordan sikrer man, at det er den reelle pris?
Man kan bare tage hjemmehjælpsområdet, hvor vi jo stadig væk, her 3 år efter at loven er indført, har enorme forskelle i den prisberegning, der finder sted i kommunerne, faktisk prisforskelle på mere end 100 pct.
Det vidner jo om, hvor vanskeligt det er at få adskilt tingene og få de reelle tal frem.
Men det helt grundlæggende og principielle, der står tilbage, er jo, om man mener, at en kommune virkelig også skal have fri adgang til at hitte på, hvad den i øvrigt vil have af varer på hylden og kan finde på af ideer, der kan sælges til folk.
Lissa Mathiasen (S), 2007-01-16:
Når man sidder lige så stille nede i salen og lytter til, hvad det er, ministeren giver af svar, så kan man godt blive lidt rystet.
Men jeg tror, at de, der bliver endnu mere rystet, er de mennesker, som kommer til at opleve at skulle søge om at få lov til at bo i en friplejebolig og finde ud af, at der ikke er noget, der hedder frit valg.
Man skal ikke engang have en begrundelse, når man bliver afvist.
Der er ikke en smule valgfrihed, når man ikke engang skal have en begrundelse for, hvorfor man bliver afvist.
Så siger ministeren, at man her lægger sig op ad almenlovens lejerbeskyttelsesregler.
Det er jo lige nøjagtig et af de områder, hvor vi har sagt at det her simpelt hen er så groft.
Det er miskmask, det er udueligt, for man læner sig ikke op af almenlovens lejeregler.
Man laver en ny konstruktion, som har betydning for de mennesker, vi alle sammen ved er trætte, har svært ved at overskue noget, har brug for tryghed, har brug for pleje, har brug for omsorg.
Så kommer de på plejehjem, og så siger ministeren, at de bare kan gå til huslejenævnet, hvis der er noget galt med en udlejer.
Det er simpelt hen, som det bliver lagt frem her, det groveste, jeg har set, hvad angår misrøgt af lejere, og det er vel at mærke plejehjemsbeboere.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Fru Lissa Mathiasen ved udmærket godt, at vi har tænkt meget igennem, hvordan vi netop laver den kombination, hvor der er tale om en privat udlejer, og i modellen har vi lagt os op ad de regelsæt, der gælder på det almene område.
Men jeg tager udfaldet som udtryk for, at fru Lissa Mathiasen simpelt hen ikke vil det her, ikke vil give de ældre en valgmulighed mellem kommunale og private plejehjem og i det hele taget er imod det princip, at vi skal have stor respekt for og tage hensyn til, hvad de ældres ønsker og behov er.
Der er jo netop under udvalgsarbejdet besvaret stakkevis af spørgsmål vedrørende de her forhold, og vi har simpelt hen nøje gennemarbejdet, hvordan vi sikrer den bedst mulige beskyttelse af beboerne i den her situation.
Lissa Mathiasen (S), 2007-01-16:
Jamen ministeren må da erkende, at det er at stikke folk blår i øjnene, når man siger: Her er et frit valg, nu er der en større valgfrihed.
For det er udlejeren, friplejeboligindehaveren, der selv bestemmer, om jeg kan få lov til at komme ind der.
Så jeg har som ansøger ikke et frit valg.
Jeg angriber hele lejelovsområdet, ja, vi har stillet mange spørgsmål, og det vidner om, at det her ikke ligefrem er lettilgængeligt, og det er overhovedet heller ikke overskueligt og acceptabelt for de her grupper af mennesker.
Tager man sådan noget som betaling for indvendig og udvendig vedligeholdelse, kan jeg spørge: Følger det almenlovens regler?
Følger det private lejelovsregler?
Her har man sagt at udlejeren bare selv kan bestemme, hvad der er passende.
Tager man spørgsmålet om en ukorrekt varslet husleje, kan jeg spørge: Følger man almenlovens regler?
Følger man lejelovens regler?
Her laver man et tredje regelsæt.
Hvad sker der?
Her siger man at lejeren skal betale, for ellers går det ud over udlejeren.
Jeg vil godt sige, at det, der ligger her, er rystende, og vi vender tilbage mellem anden og tredje behandling med ændringsforslag.
Vi synes, at forslaget er forkert, så det skal i hvert fald forsøges – nu har de borgerlige jo ikke villet tage ordet, heller ikke Dansk Folkeparti – der er så mange ting her, som er så rystende, og som vi vil komme med ændringsforslag til.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Jamen vi vil jo så vente i spænding på de ændringsforslag, der kommer fra Socialdemokraternes side, og se på, hvordan de om muligt med bedre forstand vil kunne varetage beboernes interesser.
Det tvivler jeg meget på de kan, for vi har netop lavet et enormt grundigt arbejde for at tage højde for alle de situationer, der er.
Og med hensyn til de ting, fru Lissa Mathiasen nævner, er det jo meget klare regelsæt, som er specificeret i lovforslaget, så der ikke er nogen tvivl om, hvilken situation man er stillet i.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 50 stemte for, 58 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jo, men Enhedslistens udlægning af den tidligere amerikanske forsvarsministers udsagn må stå fuldstændig for Enhedslistens egen regning.
Frank Aaen (EL), 2007-01-17:
Jo, men de, som vi f.eks. udleverede fanger til, de, som vi samarbejder med militært i Afghanistan og Irak, har altså en opfattelse af de ord, der er meget anderledes end statsministerens
Jeg tror faktisk, statsministeren er imod tortur, men USA har altså defineret, at den form for mishandling, som hr. Rune Lund lige opregnede, ikke er tortur.
Men det er det jo ifølge dansk opfattelse.
Og der er Donald Rumsfelds udlægning unægtelig en noget anden end den danske.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Som det fremgår af den redegørelse, regeringen har fremlagt for Folketinget, er det fra amerikansk side gjort krystalklart, at uanset diskussionen om fangers juridiske status skal de behandles i overensstemmelse med principperne i Genèvekonventionerne, som jo bl.a. indebærer forbud mod tortur og mishandling.
Frank Aaen (EL), 2007-01-17:
Jamen problemet er jo, at Rumsfeld mener, at det er i overensstemmelse med Genèvekonventionen – en noget særpræget opfattelse – at gennemføre alle de former for tortur, som hr. Rune Lund lige har opregnet.
Og det er jo ikke noget, som kun venstrefløjen siger.
Det er noget, som Amnesty International siger, det er noget, som Human Rights Watch siger, det er noget, som alle mulige menneskerettighedsorganisationer siger, altså at de metoder, der dengang blev godkendt og også blev anvendt i Afghanistan, er i strid med torturkonventionen.
Har Danmark bare accepteret det uden videre?
Har vi slet ikke nogen indvendinger mod, at man har accepteret den slags metoder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jeg må gentage, hvad jeg allerede har svaret.
Jeg kan ikke bekræfte, at den amerikanske regering skulle have godkendt, at fanger kan mishandles.
Og lad mig igen gentage, at den danske regering selvsagt tager afstand fra enhver form for brug af tortur eller mishandling.
Rune Lund (EL), 2007-01-17:
Det er så rigeligt blevet dokumenteret i dag.
Det næste spørgsmål drejer sig om, hvorvidt statsministeren kan bekræfte, at fangemishandlinger i krigen mod terror bl.a. i Afghanistan har været godkendt af USA's regering.
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Nej, det fremgår jo tværtimod af, hvad der er sagt fra amerikansk side, at uanset al diskussion om fangers juridiske status skal de under alle omstændigheder behandles i overensstemmelse med Genèvekonventionerne, og det vil jo også bl.a. sige, at der er forbud mod tortur og mishandling.
Rune Lund (EL), 2007-01-17:
Hvordan har statsministeren det så med, at Donald Rumsfelds underskrift – jeg står med papiret her, statsministeren kan også selv finde papiret, det er ikke et hemmeligstemplet papir – står nederst på et papir fra den 2. december 2002, der viser, at USA dermed godkender de såkaldt udvidede forhørsmetoder, som af Danmark er defineret som værende tortur?
Kan statsministeren ikke bekræfte, at i og med det her papir er underskrevet af den amerikanske forsvarsminister Donald Rumsfeld – selv om han ikke er forsvarsminister mere, men papiret gælder jo stadig væk – benytter og godkender USA forskellige former for afhøringsmetoder, som af Danmark bliver defineret som tortur?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Og lad mig så i øvrigt for en ordens skyld gentage det helt selvfølgelige, at den danske regering naturligvis tager afstand fra enhver brug af tortur eller anden mishandling, og det gælder også med hensyn til mistænkte terrorister.
Rune Lund (EL), 2007-01-17:
Det er meget interessant.
Vil statsministeren dermed bestride, at USA's tidligere forsvarsminister, Donald Rumsfeld, den 2. december 2002 har godkendt forhørsmetoder, der af Danmark defineres som tortur?
Vil statsministeren i dag bestride, at USA's forsvarsminister Donald Rumsfeld har godkendt sådanne forhørsmetoder?
Det her stykke papir fra Donald Rumsfeld fra den 2. december 2002 beskriver klart og tydeligt, hvordan de udvidede forhørsmetoder inden for det, der hedder kategori 1 og 2, og så en enkelt teknik inden for det, der hedder kategori 3 – og det drejer sig om de former for afhøringsmetoder, som jeg nævnte for statsministeren før – er godkendte af den amerikanske regering.
Men vil statsministeren ikke i det mindste bekræfte, at de former for afhøringsmetoder, som jeg nævnte i mit indledende spørgsmål, definerer Danmark som værende tortur?
Kan statsministeren ikke bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Det må stå fuldstændig for Enhedslistens egen regning.
Det, jeg holder mig til, er, at den amerikanske præsident har gjort det klart, at USA naturligvis vil behandle fanger i overensstemmelse med principperne i Genèvekonventionerne, og det betyder bl.a. forbud mod tortur og mishandling.
Magnus Heunicke (S), 2007-01-17:
Det er godt at høre, at det er centrene selv, der bestemmer indholdet og resultaterne af forskningen.
Må jeg så sige, at efter at weekendens aviser udkom, så vi, at det første, den nye centerleder, Bent Jensen, gjorde, efter at han var blevet udnævnt som leder, var at fremkomme med deciderede faktiske anklager i en avis, som han tidligere har været tilknyttet, nemlig JyllandsPosten, mod en journalist, Jørgen Dragsdahl, hvor han direkte sagde, at denne journalist altså var KGB-agent.
Det havde Bent Jensen fundet ud af ved at læse det samme arkivmateriale, som man havde læst i forbindelse med den tidligere rapport, og på hvilken baggrund man altså ikke havde konkluderet, at Jørgen Dragsdahl var agent.
Men der er altså et dokument, som Bent Jensen mener er nok til at beskylde ham helt fuldstændig åbent for at have været KGB-agent.
Er det den måde, man skal drive forskning på?
Er det det, som ministeren forventer, altså at vi får flere af den slags personangreb?
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-01-17:
Grunden til, at jeg har valgt at stille dette spørgsmål til justitsministeren, er jo sådan set, at allerede sidste år ved samme tid foreslog fyrværkerikampagnen jo i sin egenskab af rådgiver at informere og oplyse samfundet generelt om de ulemper, der er ved fyrværkeri.
Man foreslog en såkaldt frit lejde-aktion, som skulle sikre, at en del af det ulovlige fyrværkeri, som florerer rundtomkring i det danske samfund, blev fjernet fra børneværelser, institutioner, garager, loftsbygninger, og hvad ved jeg – kort sagt alle de steder, hvor vi gennem tiden har oplevet, at der har været problemer med opmagasinering af ulovligt fyrværkeri.
Derfor har jeg valgt at stille spørgsmålet til justitsministeren for at få en kommentar til, hvorvidt man på baggrund af de anbefalinger, som er kommet fra forsvarets egen bomberydningstjeneste, igen vil overveje en sådan frit lejde-aktion.
Lene Espersen (KF), 2007-01-17:
Som spørgeren er bekendt med, har dette spørgsmål været diskuteret tidligere her i Folketingssalen.
Den 3. maj sidste år besvarede jeg således spørgsmål fra samme spørger om dette emne.
Økonomi- og Erhvervsministeriet henviser til den vurdering fra Sikkerhedsstyrelsen, som fremgår af min tidligere skriftlige besvarelser til spørgeren.
I den vurdering lagde Sikkerhedsstyrelsen bl.a. vægt på, at effekten af en frit lejde-aktion måtte vurderes at være tvivlsom, for efter Sikkerhedsstyrelsens vurdering vil en sådan aktion i bedste fald kunne reducere den estimerede mængde af illegalt fyrværkeri med 2-5 pct.
Styrelsen henviste også til, at en frit lejde-aktion vil indebære retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som vurderes større end de mulige fordele.
Når det gælder de retssikkerhedsmæssige overvejelser, har Rigsadvokaten henvist til, at der ved lovændringer i november 2005 og december 2006 er gennemført skærpelser af straffen for opbevaring af fyrværkeri.
Den seneste lovændring træder i kraft den 1. juli 2007, og set i lyset heraf vil en frit lejde-ordning på nuværende tidspunkt efter Rigsadvokatens opfattelse kunne gøre det vanskeligt at få de nævnte strafskærpelser til at slå igennem i retspraksis i form af en generel forhøjelse af strafniveauet i fyrværkerisager.
Som det fremgår, er det Sikkerhedsstyrelsens, Økonomi- og Erhvervsministeriets, Rigsadvokatens og Rigspolitichefens samstemmende vurdering, at en frit lejde-ordning ikke kan anbefales, bl.a. set i lyset af, at Folketinget to gange inden for det seneste års tid har vedtaget ændringer af fyrværkerilovgivningen med henblik på at få hævet strafniveauet på området.
Når det er Folketingets klare ønske, at overtrædelser af fyrværkerilovgivningen skal medføre en mærkbar straf, vil jeg ikke som justitsminister iværksætte en frit lejde-aktion på et område, hvor hensynsløs omgang med fyrværkeri kan medføre så fatale konsekvenser med bl.a. flere dødsfald, som vi har oplevet for nylig.
Det vil efter min vurdering være et helt forkert signal at sende til ikke mindst de bagmænd, som tilsyneladende er fuldstændig ligeglade med den fare, de udsætter andre mennesker for blot for at tjene penge, så regeringen kan ikke støtte en frit lejde-aktion.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-01-17:
Det må jeg jo naturligvis beklage, men svaret fra justitsministeren overrasker mig sådan set ikke.
Jeg synes blot, at det er værd at nævne over for justitsministeren, at i det spørgsmål, jeg stillede sidste år i samme forbindelse, stod der bl.a., at Sikkerhedsstyrelsen vurderer, at der florerer omkring 600 t ulovligt fyrværkeri i det danske samfund i løbet af et år, og derfor synes jeg i hvert fald, at det er et problem, som vi er nødt til at forholde os til.
Oven i det vil jeg gerne nævne, at siden vi fik de svar, som ministeren henholder sig til, eksempelvis svarene om situationen i 2006, har man meddelt, at bomberydningstjenesten blev kaldt ud 28 gange den første uge i 2006, men allerede den første uge i 2007 blev den kaldt ud 131 gange.
Det er altså over fem gange så mange som tidligere, og det er derfor, jeg spørger justitsministeren: Er det så ikke rimeligt at vurdere sagen på ny og kigge på den – ja, undskyld jeg siger det – eksplosive stigning i antallet af registrerede ulovlige fyrværkerifund?
Lene Espersen (KF), 2007-01-17:
Jeg vil sige, at det tværtimod er en meget, meget klar udvikling, der jo bekræfter, at man ikke skal til at lave frit lejde-ordninger.
Hvis man laver frit lejde-ordninger, siger man i princippet til folk: O.k., vi har godt nok hævet straffen to gange, og vi synes, det her er meget, meget forbudt, for det er utrolig farligt, men nu får I alligevel en chance for at komme af med alt det, I ikke fik fyret af nytårsaften.
Det vil jo blot betyde, at næste år skal bomberydningshold ud endnu flere gange.
Så er det ikke 100 gange, så er det 300 gange, fordi man jo bare kan bede om hjælp og assistance.
Jeg synes, at det med al tydelighed viser, at det var rigtigt, at Folketinget virkelig tog fat og skærpede straffene, og jeg må henholde mig til, at jeg mener, at det rigtige er, at folk må stå til ansvar for deres gerninger.
Hvis man har indkøbt krysantemumbomber og andet ulovligt fyrværkeri, må man tage den straf, man skal have.
Så skal man ikke have mulighed for at aflevere dem et eller andet sted og slippe for straf.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-01-17:
Jeg synes, at det er fremragende, at justitsministeren hele tiden bruger den begrundelse, at det er bagmændene, vi skal efter, dem, der reelt vil kunne få en mærkbar bøde, måske endda ligefrem en fængselsstraf, hvis de har solgt ulovligt fyrværkeri i store mængder.
Men det, det her drejer sig om, er jo, at mange lokale – private, børn, familier – kommer i klemme.
Jeg har tre eksempler, jeg skal skynde mig at komme med: I Odense måtte man den 7. januar afspærre to bydele for at få nogle ulovlige krysantemumbomber væk fra en offentlig vej.
Så jeg synes nok, at det er sådan lidt en anden situation.
Det sidste eksempel er, at i forgårs fandt man faktisk ti krysantemumbomber i en bunke affald på et sorteringsanlæg ved Fakse, hvor der indleveres industriaffald til sortering osv.
De her tre tilfælde ville jo aldrig kunne have endt med at give enten en stor bøde eller en fængselsstraf til dem, der har været involveret i dem.
Det er små sager, men det er nogle, som vil gøre, at andre folk løber en stor risiko ved at håndtere dem de steder, hvor de bliver fundet, på legepladser, på sorteringsanlæg, i industriaffald osv.
Det har ikke noget med bagmændene og den lovgivning at gøre, som justitsministeren henviser til.
Lene Espersen (KF), 2007-01-17:
Jeg er normalt meget enig med hr. Hans Kristian Skibby, men i den her sag ser jeg fundamentalt anderledes på problemstillingen.
Det betyder altså, at de to gange strafskærpelser, der er blevet gennemført inden for det sidste års tid, vil om ikke være virkningsløse, så i hvert fald slet ikke have den effekt, som Folketinget måtte forvente.
Det synes jeg er et meget klart og et godt argument for, hvorfor man ikke skal lave en frit lejde-aktion.
Det andet er også et meget væsentligt argument, også nu hvor hr. Hans Kristian Skibby kommer med sådanne eksempler ude fra det virkelige liv, der jo er skræmmende for os alle sammen, når det gælder børn og børnehaver osv.
Hvis vi laver en frit lejde-aktion, så vil det være et signal til folk om, at de kan slippe af med fyrværkeriet bagefter.
Jeg vil gerne indgå et væddemål med hr. Hans Kristian Skibby om, hvad der ville ske.
Hvis man lavede en frit lejde-aktion, og det vil regeringen altså ikke medvirke til, så ville det blive endnu værre næste år, for så ville man sende det signal, at det er o.k.: Gå bare ud og køb noget ulovligt, og så kan du efterfølgende straffrit slippe af med resten.
Alt taler for, også med den udvikling, vi ser nu, at vi holder fast i og sikrer, at strafskærpelserne slår igennem i praksis, og at der ikke er nogen som helst form for imødekommenhed over for dem, der ønsker at komme af med alt det ulovlige fyrværkeri, som de har købt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-01-17:
Det er da meget smukt, at ministeren igen svarer ud fra, at det er bagmændene, der potentielt også vil kunne blive dømt i en retssag.
Men det bliver et barn, der finder en bombe i en børnehave, og det bliver en industriarbejder på et sorteringsanlæg i Fakse, der vil stå med en bombe, der springer i hænderne på ham.
Det er bagmændene, vi skal efter med sanktioner osv.
Men her er altså nogle tilfælde, som jeg har nævnt, hvor det er andre, der kommer i berøring med det her fyrværkeri, som skal væk.
Kunne man ikke forestille sig, at man fra regeringens side i det mindste ville prøve på at gøre informationskampagnen endnu mere offentlig og vidtgående, end den er i dag?
For, som jeg siger, er man gået fra en udvikling, hvor der sidste år i den første uge var nogle og tyve udkørsler for at få destrueret noget farligt fyrværkeri, mens der i år allerede har været 131 udkørsler – altså fem gange så mange som forrige år.
Det må da også tale til fordel for, at der skal ske noget.
Lene Espersen (KF), 2007-01-17:
Fyrværkerilovgivningen hører under Økonomiog Erhvervsministeriet, så jeg tror, diskussionen om informationskampagner nok er en, der skal foretages med den ansvarlige ressortminister.
Men jeg vil gerne sige til hr. Hans Kristian Skibby – for det kan godt være, at jeg har også en tendens til at tale hurtigt på grund af disse taletidsbegrænsninger i Folketinget – at pointen netop er, at vi ikke rammer bagmændene, hvis vi laver en frit lejde-aktion, for så slår strafskærpelserne ikke igennem i samme hårde omfang, som Folketinget måtte ønske det.
Det er en meget, meget klar udmelding fra Rigsadvokatens side.
Så sender vi lidt et signal om, at man alligevel godt kan komme af med det bagefter, så så farligt er det nok ikke.
Og det synes jeg er en utrolig farlig udvikling.
Så min påstand er, at frit lejde-aktioner, særlig når de kommer efter store strafskærpelser, kan have den modsatte virkning, end hr. Hans Kristian Skibby egentlig efterspørger, og derfor skal vi naturligvis ikke gå den vej.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling