runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Jeg kan jo godt høre, at Venstre har gang i en skræmmekampagne af rang.
Der bliver manet spøgelser frem.
Det her er nok en forsmag på vores debat på fredag, hvor vi skal behandle forslaget.
Det bliver så en fornøjelig omgang finden på, kan jeg høre.
Prøv at høre: »Et barn, der har stærke smerter, en patient, der har stærke smerter«.
Hvis man læser lovforslaget – jeg mener, at man kan læse det i bemærkningerne på side 6 – så kan man se de kriterier, der bliver lagt til grund for, hvornår man har 1 måned, og hvornår man har 2 måneder.
Så der er altså ikke andet end spøgelser og skræmmende bussemænd i det spørgsmål, hvor man fremmaner et billede af børn med store smerter, der skal vente i længere tid.
Det, der er virkeligheden, er jo, at det ikke har noget som helst med lægeløftet at gøre.
Det er jeg enig med spørgeren i.
Det er uændret under den nuværende og den tidligere regering, men når jeg siger, at det var en tilfældighed og ikke et lægefagligt skøn, der afgjorde, hvornår man blev behandlet under det tidligere regime med den behandlingsgaranti på 1 måned, er det, fordi den behandlingsgaranti kun var reel de steder, hvor man kunne gå et andet sted hen og få behandling, og derfor er der meget store patientgrupper i det her land, der ikke har kunnet bruge den behandlingsgaranti til noget som helst.
Derfor er jeg rigtig stolt af den forbedring, vi laver med udredningsretten og den differentierede behandlingsgaranti.
Birgitte Josefsen (V), 2012-10-24:
Jeg spurgte til, om ministeren er parat til at sætte nogle af de her projekter i gang nu, for jeg har også bemærket de positive meldinger, der kommer.
Derfor er der jo ikke nogen grund til, at vi venter i flere år, før vi tager virkemidlerne i anvendelse.
For det er jo nu, at vi har brug for at sikre et godt miljø, men det er også nu, at vi må sikre os mod at få et produktionstab i landbruget, så vi kan sikre jobbene ude i landbrugssektoren.
Så hvornår er ministeren parat til at sætte de her initiativer i gang?
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Jeg har så sent som i forgårs holdt mit andet møde med en stor kreds af både landbrugsrepræsentanter, miljøorganisationsrepræsentanter og andre fra de forskellige forskningsinstitutioner og fra de miljøøkonomiske vismænd, hvor vi sådan set lige præcis tager fat på den her debat på en anden måde, end man har gjort tidligere.
Vi siger: Vi tror, der er viden derude, vi tror, vi skal arbejde sammen i stedet for at bekrige hinanden, så nu prøver vi at tage fat på at se, hvordan den næste generation af vandplaner kan se ud, og hvordan vi kan sikre, at vi får en proces, hvor vi faktisk får taget nogle nye virkemidler i brug.
I første omgang må vi jo konstatere, at det ikke er lykkedes frem til nu, så det er jo klart, at det er afgørende for os, at vi får lavet en proces, hvor vi får testet virkemidlerne
Der kommer en stor rapport fra Natur- og Landbrugskommissionen her i begyndelsen af det nye år, og i den vil der også være forslag til, hvordan vi kan få lavet tiltag, der sikrer, at vi kommer i retning af mere generelle virkemidler.
Birgitte Josefsen (V), 2012-10-24:
Jeg vil gerne høre, om ministeren allerede nu vil tage initiativer til, at vi går væk fra generelle virkemidler og over til målrettede virkemidler for at sikre en bedre indsats mod miljøbelastning i vores vandmiljø.
Der peges jo allerede fra flere sider på, at vi nu har projekter, der er så gode, at de kan rulles ud i fuld skala og have stor betydning for at sikre et bedre miljø, og jeg tænker her på stenrev og minivådområder.
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det skal jo adskille sig ved, at vi ikke hidtil har haft sådan et overvågningsprogram.
Når jeg ikke svarer meget konkret, er det jo – som jeg sagde – fordi jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at undersøge muligheden for, hvordan vi bedst laver det.
Det er ikke for unødigt at sætte mit eget lys under en skæppe, men jeg tror nu også, ordføreren vil have sig frabedt, at jeg som sundhedsminister satte mig ned og uden at lytte til fagkundskaben selv prøvede at skrue et nationalt overvågningsprogram sammen.
Det tror jeg simpelt hen ikke der ville komme et godt resultat ud af.
Vi må have respekt for, at der er en faglighed og nogle mennesker, der ved, hvordan det skal gribes an.
Det er klart, at en forudsætning for det er, at det skal virke.
Jeg skal ikke kloge mig på, hvordan man kan indrette det, men jeg synes, at det ville være oplagt at trække på nogle af de registreringer, der foregår i forvejen, altså hvis vi kunne få et system indført, der ikke fører til en masse nye registreringer, men sammenkører nogle databaser.
Jeg er hverken it-tekniker eller lægefagligt uddannet, og derfor er jeg faktisk meget glad for, at vi har en kompetent Sundhedsstyrelse, som jeg kan bede om undersøge, hvad et muligt design for sådan et overvågningsprogram skulle være.
Jeg tror egentlig også, ordføreren er meget glad for, at opgaven ligger der og ikke på mit skrivebord.
Jane Heitmann (V), 2012-10-24:
Jeg anerkender som sagt, at ministeren forsøger at finde nye veje til, hvordan vi kan undgå, at der opstår en lignende sag som den, vi har set på Glostrup.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg da ville sætte stor pris på, at ministeren ville svare på mit meget konkrete spøgsmål om, hvordan den her database eller det her overvågningsprogram skal adskille sig fra det, som vi i øvrigt kender, og som vi ved på nogle parametre ikke fungerer optimalt.
Ministeren må jo have gjort sig nogle tanker, inden ministeren både til samrådet og i pressen meldte ud, at vi nu skulle have et overvågningssystem, som bl.a. skal være med til at sikre, at den her sag ikke gentager sig.
Og der vil jeg gerne spørge ministeren helt konkret: Hvad er det for nogle overvejelser, ministeren har gjort sig, og hvordan skal det adskille sig væsentligt fra det, vi har set tidligere, ikke alene inden for psykiatrien, men selvfølgelig også inden for andre databaser inden for sundhedsvæsenet?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
at jeg i mine papirer har kunnet se, at der er sket en lang række tiltag for at rette op på det her, både på det konkrete center, fra regionens side og fra Sundhedsstyrelsens side.
Både i forhold til en organisationstilsynssag – der er nogle individsager undervejs – og i forlængelse af regionens handling og Sundhedsstyrelsens tilsyn er der sket forandringer, ændringer, opstramninger osv., f.eks. personudskiftninger, på Psykiatrisk Center Glostrup.
Så der er ikke nogen tvivl om, at der skulle mere til, end hvad man ville kunne have opnået, hvis man havde haft et overvågningsprogram for lægemidler i psykiatrien.
Men det tror jeg nu stadig kan være et brugbart redskab.
Jeg er med på, at al registrering, der er i sundhedsvæsenet, ikke falder tilbage på VK.
Men det var for at sige, at den frustration, som man oplever nu i sundhedsvæsenet i forhold til unødige registreringer, jo ikke er ny, den er gammel.
Den var der formentlig også, før VK tog over.
Det er nok ikke en ny diskussion, og derfor påhviler der bare også alle sammen et ansvar for at sørge for, at der ikke er et pres i forhold til unødig registrering.
Jane Heitmann (V), 2012-10-24:
Jeg synes sådan set, det lidt er en gratis omgang for ministeren at rejse sig op og skose den tidligere VK-regering.
Det er jo ministeren selv, som meldte det ud umiddelbart før det samråd, som ministeren refererer til.
Jeg synes i øvrigt ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål, for hvordan er det helt konkret, at ministeren vil sikre sig, at det her bliver et brugbart redskab?
Vi taler altså om mennesker, der, bl.a. på Psykiatrisk Center Glostrup, har gået rundt nærmest som de rene zombier.
De har været overmedicineret, og der har været sat liv på spil, og det, der er foregået, er dybt kritisabelt.
Jeg anerkender, og jeg vil gerne kvittere for, at ministeren forsøger at finde veje til, at vi kan undgå, at det gentager sig, men det ændrer ikke på, at ministeren altså ikke har svaret på mit spørgsmål.
Hvordan er det, at det her overvågningsprogram bliver væsensforskelligt fra det, som vi i øvrigt har kendt, og som ikke på alle parametre boner fuldstændig ud i forhold til at være effektivt og brugbart?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det har den gjort under den tidligere regering, som lancerede initiativer til at gøre noget ved det, og det gør den i dag.
Det gør den, hver eneste gang man kommer ud i sundhedsvæsenet eller til sundhedsfaglige debatter, og det er jeg sikker på at ordføreren også vil nikke genkendende til.
Så er der en kritik af, at der skal registreres så meget, og at der i det hele taget er så meget bureaukrati.
For mig som sundhedsminister er det fuldstændig afgørende at sige, at vi ikke skal have indberetninger og registreringer, som ikke giver mening, som ikke er med til at løfte kvaliteten af behandlingen, og som ikke giver mening i det kliniske arbejde.
Det er også mit budskab, når jeg er udeomkring, at det påhviler den enkelte kliniker at melde ind og råbe op og sige fra, hvis man oplever unødvendige registreringer, registreringer, som man ikke kan se nytten af, registreringer, der ikke giver mening, eller dobbeltregistreringer, hvor man siger, nu er det tredje gang på 4 måneder, man bliver bedt om at indrapportere noget, denne gang til Danmarks Statistik, sidst var det til ens region eller hospitalsledelse.
På alle niveauer – fra den enkelte afdeling over hospitalsledelser til Danske Regioner og helt op på regeringsniveau og staten – har vi et ansvar for, at der ikke bliver registreret ting, der ikke skal bruges.
I forhold til det konkrete overvågningsprogram for lægemidler i psykiatrien, som jeg går ud fra er det, spørgeren spørger ind til, og som jeg omtalte på det samråd, vi havde – det var i hvert fald på det samråd, vi havde om overmedicinering og hele den meget, meget ulykkelige sag på Psykiatrisk Center Glostrup – har jeg jo bedt Sundhedsstyrelsen om at gå i gang med at kigge på, hvordan det design kunne se ud.
Og i det vil der selvfølgelig også ligge vurderinger af, hvordan vi sikrer, at det vil blive anvendt.
For det er jo helt rigtigt, at sker der ikke indrapporteringer i sådan et overvågningssystem, vil nytten være til at overskue.
Jane Heitmann (V), 2012-10-24:
I Danmark har vi en lang række nationale kliniske databaser, og inden for psykiatrien, som jo er det område, jeg beskæftiger mig meget med, har vi bl.a. den nationale skizofrenidatabase, vi har databasen for ambulant psykiatrisk behandling, og så har vi den danske depressionsdatabase.
Et af problemerne med databaserne er ifølge Ugeskrift for Læger, at ikke alle databaser indberetter, og at nogle indberetninger er ufuldstændige.
En database skal jo som bekendt sikre produktudvikling og produktkontrol, og nu har ministeren jo varslet, at der i forlængelse af overmedicineringssagen fra Psykiatrisk Center Glostrup skal laves et nationalt overvågningsprogram, altså en slags database over medicinforbruget i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren sikre sig, at den medicinske database ikke ender som nogle af de øvrige databaser, hvor indberetningerne ikke er komplette, og hvor det er uvist, om registreringsindsatsen fører til en dokumenteret bedre behandlingskvalitet?
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Som sagt er vi lige nu i gang med først og fremmest at sikre, at vi får en rigtig god andengeneration af vandplaner, fordi den første generation, som blev lavet – og var stærkt forsinket – kom ind i en så dårlig proces, at man faktisk endte med en situation, som, da jeg kom til som minister, var så opkørt, at der på den ene side stod et erhverv og sagde: Vi overimplementerer på alle EU's krav, vi er ved at lukke dansk landbrug.
Og på den side stod en masse grønne organisationer og sagde: I snyder på samtlige parametre inden for EU's direktiv.
Og begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Så det vigtigste har været at bringe folk tilbage sammen, begynde dialogen og finde ud af, hvordan vi kan arbejde sammen.
For det her er jo ikke kun en opgave for myndighederne; det er også en opgave for landbrugets institutioner, for Videncentret for Landbrug, at vi får testet de her ting og får gjort det på den rigtige måde.
Der er jo allerede forsøg i gang, og jeg ser da med meget stor interesse på, hvordan vi kan få vores viden fra de her forsøg i brug, få den i spil hurtigst muligt.
Birgitte Josefsen (V), 2012-10-24:
Nu kender jeg jo lige så vel som ministeren til de mange forsøg, der er i gang, og det er derfor, jeg jo sådan fisker efter, om det her nu er noget, vi skal vente på i flere år, eller om det er noget, der er lige om hjørnet.
Så kan ministeren åbne op for, om der er en mulighed for at komme i gang med de her nye initiativer inden for en overskuelig tidshorisont?
Thomas Danielsen (V), 2012-10-24:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig lige at følge lidt op på det og få lidt mere klarhed over de ændringer, som regeringen lægger op til med den her lov.
Er det nogle ændringer, altså nogle forslag til ændringer, som SF og Socialdemokraterne, som jo også har kørt et tæt parløb op til valget, har holdt tæt til kroppen?
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Man spurgte nogle meget udvalgte grupper, hvad de kunne tænke sig, i stedet for at anlægge et helhedsperspektiv på hele landet.
Og det er ikke den måde, vi arbejder på.
Vi har nu gjort det modsatte og sagt, at det ikke er 29 kommuner, der skal have nogle helt særlige vilkår.
Vi giver nu mulighed for udvikling i alle kommuner, der har yderområder.
Det er faktisk det, der er et af de vigtigste tiltag i den her nye lov, vi laver.
Jeg mener bestemt ikke, at det er en forringelse.
Det er ikke kun 29 kommuner, der skal have lov til at lave ting i yderområderne – det skal alle kommuner i Danmark, der har et yderområde.
Med hensyn til detailhandelen, der er den anden del af forslaget, må vi jo sige, at det er sådan, at hvis man lægger et storcenter i udkanten af en by, der ikke har et stort nok kundegrundlag, så er det jo ikke sådan, at folk begynder at købe helt vildt meget mere ind – så tager man fra de andre handlende.
Handelstandsformanden deroppe siger: Ja, det kan godt være, at der skabes job i Bilka, men for hvert job, man skaber i Bilka, afvikles der tre job i andre butikker, mener han altså.
Thomas Danielsen (V), 2012-10-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren om regeringens planer om at forringe planloven, som regeringen ønsker at rulle tilbage i forhold til VK-regeringens lov fra 2010, for det bekymrer jo rigtig mange borgmestre, som ønsker at udvikle deres kommune f.eks. med et storcenter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, hvordan man har inddraget de berørte borgmestre, inden man kom med det her lovforslag.
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Det er jo så heldigt, at hr. Jørn Dohrmann kan være med til at evaluere vandsektorloven og se på, om der er kommet nogle uhensigtsmæssigheder, der faktisk gør, at der er nogle steder, hvor der er helt urimelige honorarer.
Det vil da være en af de ting, man vil kunne kigge på i en evaluering, og en af de ting, hr. Jørn Dohrmann som forligspart har mulighed for at kigge godt i kortene.
Det andet er affaldsområdet.
Der vil jeg egentlig gerne prøve at lave en bred aftale.
Så der kan hr. Jørn Dohrmann jo finde sin velvillighed frem og møde frem til forhandlingerne og sige, at det er en af de ting, han fokuserer på, altså at honorarerne ikke bliver for høje.
Så må vi se, om vi kan lave en selskabskonstruktion, der kan tilfredsstille ham.
For mig er det vigtigste, at borgerne får en lav pris, samtidig med at vi får sikret mere genanvendelse i Danmark.
Det bliver mine politiske prioriteter.
Og så kan man jo komme med sine, hvis man gerne vil være forligspart.
Den del, der handler om landdistriktsparagraffen, er ny, og det er sådan set en paragraf, som der er blevet taget meget positivt imod hele vejen rundt.
Og vi ved, at Kommunernes Landsforening syntes, det var mærkeligt, at 29 kommuner skulle have en særlig ret, men ikke alle kommuner.
Så vi giver nu en ekstra frihed til alle kommuner i stedet for bare 29, og det er der blevet taget godt imod.
Der var lavet et stort, grundigt forarbejde, som man kørte hen over.
Nu vender vi simpelt hen tilbage til den normaltilstand, der var, da Connie Hedegaard lavede sit forlig i 2007, hvor vi havde alle parterne med, og hvor vi havde en stor grundig faglighed bag det, vi lavede.
Det kan man selvfølgelig godt være utilfreds med, fordi det er en tilbagerulning af nogle lempelser, som Venstre gav til nogle få udvalgte kommuner, men som ikke var bygget på faglighed og opbakning fra mange interessenter på området.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-24:
Så må jeg forstå det sådan, at ministeren synes, det er helt i orden, at man har hævet sit bestyrelseshonorar fra 5.000 kr. til 125.000 kr., og at ministeren fremover ikke vil blande sig i det.
Det kan godt være, at jeg har misforstået det, men så vil jeg godt have, at ministeren forklarer, hvordan det ellers skal opfattes.
For det, der ligesom bliver sagt her, er, at man ikke vil gå ind og blande sig i bestyrelseshonorarer.
Er det ikke rimeligt nok, at man fra lovgivningens side sikrer, at der ikke sker en eksplosion i honorarer ude i de enkelte selskaber?
Er det ikke rimeligt nok, at man ligesom siger: Vi har jo førhen leveret vand til alle borgere, og det gør vi stadig væk, og vi sikrer, at det er rent drikkevand.
Derfor behøver honoraret jo ikke at stige helt vildt.
Det samme må vi også kunne gøre på affaldssiden.
Vi sikrer, at affaldet kommer væk, og at det ikke bare bliver dumpet ude i naturen.
Men derfor behøver honoraret vel ikke at stige, ja, mange hundrede eller tusinde procent, hvis man regner det sådan.
Så jeg vil bare spørge, om ministeren er enig i, at det skal vi i hvert fald have med i den her aftale på et eller andet niveau, nemlig at de her honorarer ikke løber løbsk.
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi, når vi laver affaldssektoren om, har nogle helt klare prioriteringer og målsætninger med det, vi gør politisk, i stedet for at sidde og rode nede i de sidste paragraffer, som vi gjorde, da vi lavede det med vandsektoren.
Jeg tror, at vi skal holde os på det politiske niveau og udstikke nogle klare retningslinjer.
For mig handler de retningslinjer om, at vi skal blive bedre til at genanvende i Danmark.
For selvfølgelig er det vigtigt at holde priserne nede, men hvis man kan gøre det, samtidig med at man kan give nogle penge til sine bestyrelsesmedlemmer, fordi det er dygtige og professionelle mennesker, der kan få ting til at fungere, skal jeg jo ikke sidde som minister og sige, at det kan man ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-24:
Det er også derfor, jeg gerne vil spørge om ministerens holdning til, hvor niveauet skal ligge henne.
For vi har jo desværre set, at nogle – som før i tiden sad i en bestyrelse i kommunerne til f.eks. 5.000 kr. om året eller deromkring i bestyrelseshonorar – nu har givet sig selv et bestyrelseshonorar op til 125.000 kr.
Det er bare i vandsektoren.
Nu tænker jeg på affaldssektoren, som er det næste regeringen jo gerne vil gøre noget ved.
Hvordan vil ministeren sikre, at det samme ikke sker en gang til, altså at man først giver en masse penge til de advokater, der bliver forgyldt hele vejen hen til deres kontorer, og så samtidig åbner muligheden for, at de her bestyrelsesmedlemmer får et stort honorar efterfølgende?
Det gælder vel om at sikre, at vi får det billigst muligt for borgeren.
Det er i hvert fald derfor, at Dansk Folkeparti var med til den aftale om vandsektoren.
Vi ønsker ikke at lave den samme fejl i affaldssektoren.
Derfor vil vi gerne have en tilkendegivelse fra ministeren om, hvordan vi sikrer, at det her ikke sker.
Eller er ministeren ligeglad med det og synes, at de her honorarer er o.k., altså at det er helt fint, at de er steget så meget?
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Nu var der vist gang i både omlægningen af affaldssektoren og vandsektorloven.
Så jeg vil sige, at generelt mener jeg ikke, at jeg som minister skal stå og afgøre, hvad der kan være af lønninger i hverken private eller halvoffentlige selskaber.
Det er det vigtigste, ikke bare i forhold til den vandsektorlov, som både hr. Jørn Dohrmann og jeg måske mener kunne have været lavet lidt mere hensigtsmæssig – og vi kan jo forhåbentlig i fællesskab få rettet lidt op på nogle af de uhensigtsmæssigheder i den, når vi nu skal evaluere den – men jo også i forhold til den omlægning i affaldssektoren, som vi ser på i øjeblikket.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-10-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at spørge ministeren om, hvilket lønniveau der skal være i de offentlige hverv.
Det kunne f.eks. være i bestyrelsen for et affaldsselskab.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan kan vi sikre, at det her ikke løber løbsk, altså at man først laver et selskab – det skal altså selskabsgøres, og det koster en masse penge i advokatomkostninger – og så stiger lønningerne? Det, der egentlig var meningen, dengang man lavede noget om, var jo, at det skulle blive billigere for borgerne.
Hvordan vil ministeren sikre, at det også bliver billigere i den sidste ende?
Og har ministeren på nuværende tidspunkt en opgørelse over, hvor mange penge borgerne har sparet på det her område?
Ida Auken (S), 2012-10-24:
Men i første omgang har vi altså desværre den situation, at der ikke er redskaber nok i værktøjskassen.
Så det at give sig til at aflive de gamle – hvilket jeg tror ligger lige under spørgsmålet om at tage de nye virkemidler i brug – er nok ikke det, der kommer til at ske i løbet af de næste par år.
Men for mig at se vil det være af stor interesse at se, om ikke vi kan få de her virkemidler ud at fungere, så snart vi mener, de egentlig er klar og kan bruges.
Og især får vi jo brug for dem til anden generation, hvor vi jo stadig væk har et meget stort udestående, vi ikke fik med inden 2015.
Karen Hækkerup (S), 2012-10-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at kommunerne skal efterleve de sociale nævns afgørelser.
Det er jo derfor, vi har lavet det kontrolsystem, der gør, at kommunaltilsynet kan gribe ind.
Det er jo helt tydeligt, at borgere skal have den hjælp, som de har ret til, og det burde jo sådan set ikke være nødvendigt, at man skulle inddrage kommunaltilsynet, for at det sker.
Derfor synes jeg også, at de sager, der har været omtalt, er problematiske, og jeg tager drøftelser med KL om, hvordan vi håndterer det.
Jeg har en løbende dialog med KL.
Jeg har jo lavet et partnerskab med KL, hvor vi er enige om at mødes regelmæssigt og drøfte ting og sager, som er oppe, og hvor der er behov for øget politisk bevågenhed.
Det her er noget af det, som jeg naturligvis tager med til mine næste drøftelser med KL, for det er ikke i orden.
Borgere må aldrig nogen sinde føle – når de har kæmpet for deres sag og får at vide, at de ikke får medhold – at det er en evig, evig kamp, og at de bliver modarbejdet.
Der skal være orden i sagerne, og det skal der være for alle parter, der går ind i sådan en sag.
Derfor drøfter jeg det generelle med KL.
Men jeg vil gerne sige endnu en gang, at kommunaltilsynet altså har mulighed for at gribe ind, og så bliver der også rettet ind.