runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Hvis nu hr. Thomas Jensen sådan for alvor læste på lektien, ville han se, hvad der står i 2020-planen, og den kan jo findes på computeren, som jeg kan se at hr. Thomas Jensen sidder med.
Der står der jo eksempelvis, at vi afsætter 11,3 mia. kr. til den demografiske udvikling, altså flere ældre.
Det er det første.
Et andet sted står der, at vi til nye initiativer afsætter 4,7 mia. kr. til et dygtigere Danmark.
Det gør vi, samtidig med at vi adresserer problemstillingen – hvilket den her regering synes er et problem – nemlig med et udgiftsstop.
Det er to vidt forskellige ting, og det hænger sammen.
Der er anvist økonomiske omrokeringer for 62 mia. kr., og der er også plads til det, jeg taler om her.
Thomas Jensen (S), 2014-09-09:
Nu begynder vi at komme frem til noget.
For et øjeblik siden, da hr. Mike Legarth svarede hr. Jesper Petersen, handlede det jo om, at man nærmest bare skulle hælde ekstra benzin på i den offentlige sektor og så bare køre meget, meget hurtigere – sygeplejerskerne skulle løbe stærkere, lægerne skulle operere dobbelt så hurtigt, hvilket er en umulighed.
Og nu begynder vi så at komme frem til, at der faktisk er nogle poster i 2020-planen, hvor hr. Mike Legarth mener at der er sat nogle ekstra penge af.
Kan vi få konkretiseret det lidt mere?
Hvor er det, man finder de penge for at kunne sætte 11,3 mia. kr. af til den demografiske udvikling?
Hvor er de penge fundet henne?
Og hvor er de fire komma et eller andet milliarder kroner, som hr. Mike Legarth også siger der er sat af?
Hvor er de kommet fra?
Nej, kan vi få konkret at vide
: Hvor er det, pengene skal komme fra?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Ja, selvfølgelig.
Men det står også i den omtalte 2020-plan, som ordføreren jo siger at han har læst i.
Der er finansiering krone til krone.
Vi letter skatter og afgifter for 23 mia. kr.; vi vil nedsætte en udgiftskommission, som skal finde 4,7 mia. kr.; vi vil slette efterlønnen; vi vil slette arveafgiften; vi vil fjerne topskatten.
Der er omrokeringer for 62 mia. kr., vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, og der er finansiering krone til krone.
Læs endelig videre i planen.
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Måske er han også helt derude, hvor der er tale om lidt glatbanekørsel, for sagen er jo, at vi lige har siddet og tjekket efter endnu en gang, for man bliver jo i tvivl, når den konservative ordfører står på talerstolen og siger, at det hele er finansieret krone til krone i 2020-planen.
Men er det ikke rigtigt, at ved nærmere eftertanke er sundhedspolitikken ikke nævnt med et eneste ord i jeres 2020-plan, ikke et eneste ord?
Der er ikke de penge, som I har lovet ud med spredt fægtning, de er ikke finansieret i jeres 2020-plan.
Er det ikke korrekt?
Jeppe Bruus (S), 2014-09-09:
Nu skal jeg prøve at undlade præfabrikerede spørgsmål og forholde mig til det, som hr. Mike Legarth har stået og sagt.
Hvis jeg har forstået hr. Mike Legarth rigtigt, vil man nedsætte en kommission, som skal definere, hvor der skal være brugerbetaling, og hvordan systemet skal se ud.
Nu siger hr. Mike Legarth så, at man ingen planer har om at indføre brugerbetaling.
Hvorfor så overhovedet nedsætte den kommission?
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Jeg tror, at den konservative ordfører er ved at skride helt ud i debatten her.
Men hvis man vægter sundhedspolitik så meget, som ordføreren giver udtryk for her, og som vi også har hørt andre ordførere fra Det Konservative Folkeparti give udtryk for, havde det så ikke været meget nemmere simpelt hen at skrive sort på hvidt, hvad man ville med dette område, frem for at gemme det under forskellige poster og alverdens ting, så man skal bruge hele fire spørgsmål til at få svar på så simpelt et spørgsmål som det her?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Debat i Folketingssalen handler vel om at spørge til folks holdninger, og her har en række ordførere fra Socialdemokratiet spurgt, om Det Konservative Folkeparti vil prioritere sundhedsområdet, og I har fået et rungende ja, og jeg har sagt, at vi finder pengene.
At man så ikke lige finder det beskrevet med et enkelt ord, sådan som de socialdemokratiske ordførere gerne vil læse det, betyder jo ikke, at pengene ikke er der.
Bjarne Laustsen (S), 2014-09-09:
Hr. Mike Legarth kører helt i grøften.
Det er da mærkeligt, at når man spørger til, hvor det står henne, så får man at vide, at det ikke står med et eneste ord.
Altså, det siger jo noget om, at man nu har planer om at kopiere, fordi man synes, det er en god idé at bruge nogle penge på sundhedsområdet.
Så siger man: Vi har tidligere sat nogle penge af til demografi, og så kan vi lige bruge nogle penge her.
Men hvorfor siger hr. Mike Legarth ikke, hvor pengene skal komme fra?
For nu har man taget fat i efterlønnen og taget fat i dagpengemodtagerne og kontanthjælpsmodtagerne, og sådan nogle grupper kan vel også blive syge.
Hvis de så skal hen til lægen, skal de have tegnebogen frem.
Er det virkelig det, man skal bruge for at skaffe finansiering, altså at der skal betales penge for lægebesøg?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Altså, spørgsmålet er, hvem der er kørt hvorhen.
Det Konservative Folkeparti har ingen planer om at indføre gebyr på lægebesøg.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at det kommer an på, hvordan man definerer det.
Jeg har jo lige redegjort for elementerne, nemlig at der i den demografiske udvikling er afsat 11,3 mia. kr. Hvordan skal de 11,3 mia. kr. så bruges?
Det kan vi jo ikke på forhånd sige, så der kan man starte, ikke sandt?
Så det er jo ikke korrekt.
Det var ellers en udmærket beskrivelse af det ene og det andet omkring det personlige og sving og hjørner og glatbane, men jeg tror da ikke, at der er nogen, der er mere på glatbane end regeringen i deres håb om at vinde næste valg.
Hvorfor har regeringen nedsat en kommission, der skal give et oplæg til, hvordan man kan reformere dagpengesystemet?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Det kommer jo ikke som nogen meget stor overraskelse.
Jeg vil bare sige i forhold til den, synes jeg egentlig, saglige måde, hr. Frank Aaen lægger op til debatten på, at finanslovsforslaget er positivt i forhold til vækst og beskæftigelse, i forhold til hvad vi kan finansiere holdbart i Danmark.
Ser man på de rå tal, tror jeg da, at man skal spørge til udviklingen også i nogle af de centrale a-kasser i Danmark.
Ser man f.eks. på metalarbejdere, på elektrikere og også på 3F'ere, ser det anderledes ud med arbejdsløsheden nu, end det gjorde, da krisen var værst.
Og det gør det jo ikke mindst, fordi man har ført den rigtige økonomiske politik.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg skal love for, at finansministeren har taget den fulde og totale konsekvens af, at der ikke er nogen, der roser finansministeren, og dermed har overtaget det selv.
Selvros er jo også en disciplin.
Vi kan forstå på finansministeren, at når det går godt, er det finansministerens skyld; når det går dårligt, er det landene omkring os, der har skylden; er der gennemført reformer, er det godt nok med de borgerlige, men de skal have skældud for at have været med til at gennemføre dem.
Det er svært at finde rundt i.
Men så sent som i går kom der også en pressemeddelelse fra Finansministeriet, og i den forbindelse har jeg et spørgsmål.
Man kan ikke se, hvem der er afsender, så er det da ministeriet, der roser ministeren, eller er det ministeren, der roser ministeren?
Det vil jeg faktisk gerne have et svar på, for det står ikke klart.
Men ros skal der gives – og når andre ikke vil, kan man selv.
Det gør vi så.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Men jeg vil da gerne rose Finansministeriet, så man kan lukke cirklen, om man så må sige.
Jeg har det sådan, at hvad angår den økonomiske politik, vil jeg sige, at jeg ikke hørte nogen modsigelse af de fakta, jeg remsede op i min tale – ikke en eneste, ikke en eneste, men man får en mulighed mere nu.
Der er jo gennemført talrige rundspørger blandt økonomisk sagkyndige i det her land, hvor man spørger til, om man opfatter den nuværende regering eller den tidligere borgerlige regering som den mest økonomisk ansvarlige, og der har udfaldet jo gang på gang været entydigt, for der vælger man det, man har.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Der er ikke gennemført én reform, der forbedrer skattepolitikken eller den strukturelle politik i dansk økonomi, hvor Venstre ikke har været med, eller hvor det spor, som vi lagde, da vi var i opposition, fortsætter.
Men når jeg spurgte til pressemeddelelsen, var det, fordi jeg troede, finansministeren bare ville sige, at det selvfølgelig er en pressemeddelelse, som finansministeren selv havde sendt ud, der handler om fakta og om regeringens ansvarlige økonomiske politik.
Men jeg kan så forstå, at det er ministeriet, der nu udsender pressemeddelelser om, hvor ansvarlig finansministeren er.
Men man må jo få hjælp, hvor man kan få hjælp, vil jeg sige til finansministeren.
Måske finansministeren skulle dykke længere ned.
Men jeg har et spørgsmål angående reserverne.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg vil meget gerne garantere, at der i den finanslov, jeg forhåbentlig kan få gennemført her i Folketinget, er en tillægsbevillingsreserve.
Det har man da brug for.
Jeg kender ikke noget historisk eksempel på, at man har kørt uden.
Det var i øvrigt også et spørgsmål, jeg rettede til Venstres ordfører.
Jeg hørte ikke noget svar på det, så det kan man åbenbart heller ikke selv finde.
Den gik så ikke!
Og det tror jeg gælder generelt, når man får kigget nærmere på det forslag, Venstre har lagt frem, ikke bare for mit vedkommende, det er jo mit arbejde at gøre den slags, men også for de mange andre, der interesserer sig for økonomisk politik i Danmark.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Ministeren siger, at det er rigtigt, at gældsætningen er steget, og det er, fordi man er nødt til at træffe nogle beslutninger, når man er i en nedgangstid.
Det anerkender Dansk Folkeparti, og vi har sådan set også været med til at skubbe på, for at man skulle fremrykke offentlige investeringer for at holde hånden under arbejdsmarkedet.
Og det koster selvfølgelig penge, når man fremrykker offentlige investeringer.
Det, der så kan undre, er, at man i den finanslov, man har fremlagt, ikke tager en mindre ting som boligjobordningen med.
Jeg har en udtalelse fra direktøren for Dansk Byggeri, som jo siger, at det har givet over 5.000 arbejdspladser og ikke mindst 400 lærlingepladser.
Vi har jo lavet forlig om erhvervsskolerne, og vi har virkelig presset på, i forhold til at man i nedgangstider jo skal dygtiggøre sig, så man er klar, når de gode tider kommer tilbage.
Er ministeren ikke enig i, at boligjobordningen også har haft en stor værdi i forhold til uddannelsessektoren?
Og er det ikke ærgerligt, når ministeren nu siger, at pilen peger i den rigtige retning, men at vi ikke er kommet op i en højkonjunktur endnu, at vi så lukker en ordning som boligjobordningen, som har de positive effekter?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Og det er jo så bare endnu et punkt, hvor der er fuldstændig uenighed i den borgerlige blok.
Men tak for det.
I forhold til boligjobordningen kan de tal, der kommer fra en interesseorganisation, jo ikke bekræftes af de tal, der objektivt beregnes i ministerierne – det kan de desværre ikke.
Og derfor må man sige, at hvis ønsket er at investere i at støtte vækst og beskæftigelse, er det ikke det mest målrettede redskab, vi kan finde.
Det viser tallene.
Desværre viser tallene jo så også, at det i meget, meget høj grad er danskere med en forholdsvis høj indkomst, der har benyttet sig af den her ordning, f.eks. sådan nogle som mig.
Og det har da været vældig behageligt, men det er måske ikke det mest rimelige at fortsætte med ud i en uendelig horisont.
Jeg tror, at der er andre grupper, der – i hvert fald ud fra mit politiske ståsted – hellere kan tilgodeses.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg havde lidt forventet, at ministeren ville tage den vinkel på det, og det er sådan set også fair nok.
Men det, jeg hæftede mig ved, er specielt lærlingepladserne.
Vi står nu i en situation, hvor vi skal ud at opfinde lærlingepladser, for vi har dem ikke, og derfor laver man skolepraktikordninger om alle mulige fantasifulde ting for at få de unge til at blive færdige med en uddannelse, sådan at de er klar, når konjunkturerne vender.
Og derfor vil jeg bare spørge finansministeren, om han ikke en enkelt gang til i forbindelse med forhandlingerne fra nu af og frem vil kigge på: Hvad er det, vi også har fået her?
Det er ikke kun arbejdspladser, men det er også et uddannelsestilbud, som vi jo har et skrigende behov for derude.
Det her er 400 ordinære lærlingepladser ude hos en mester, hvor man bliver færdiguddannet hos en mester og ikke i en skolepraktik.
Det er jo det, vi hungrer efter, og det mener man på tværs af partierne.
Så jeg vil egentlig bare spørge, om ministeren vil anerkende, at der faktisk også er andet i boligjobordningen end kun ordinære job for – hvad skal vi sige – den voksne befolkning.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jamen jeg synes, det er helt i sin orden at nuancere debatten.
Jeg har det bare sådan, at jeg tror, det fagligt set står helt klart, at den mest målrettede vej til også at skabe flere lærepladser ikke er at give mig, som tjener godt, og hr. René Christensen, som jo også tjener udmærket, et tilskud til at foretage forbedringer, som vi ville have foretaget under alle omstændigheder, eller til at få gjort rent i vores hjem eller få vasket vores tøj, i stedet for at vi skal gøre det selv.
Det er, tror jeg, i høj grad at bruge penge på f.eks. offentlige investeringer, hvad vi gør i meget høj grad, hvor vi jo også knytter krav i meget vidt omfang om lærepladser og andet til den her type investeringer.
Så jeg tror ikke, at det mål, hr. René Christensen ønsker at opnå, efterstræbes specielt målrettet med den ordning, man så gerne vil bevare.
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Man kan selvfølgelig godt gøre det teknisk, men det fremgår jo klart af den økonomiske redegørelse, at der, hvor der er sket en vækst i beskæftigelsen, der bare betyder lidt, er blandt studerende, der jo typisk er deltidsarbejdende, og derfor er det jo ikke udtryk for, at almindelige – i gåseøjne – mennesker i højere grad har adgang til arbejdsmarkedet.
Det gør jo også, og det ved vi jo, at folk bliver ved med at skvatte ud af dagpengesystemet.
Det er derfor, at det undrer os, dels at man har en finanseffekt, eller jeg skal sige det på dansk, at man har en finanslov, der betyder færre beskæftigede, dels er så afvisende på dagpengeområdet.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Det bliver jo selvfølgelig en lille smule teknisk i forhold til det med finanseffekter og andet, men lad os bare tage den.
Det, der jo sker med regeringens finanslovsforslag, er jo netop, at man bevidst træffer et valg om at holde trykket oppe i forhold til at understøtte vækst og beskæftigelse i økonomien, i erkendelse af at vi fortsat ikke er i en situation, hvor det her, selv om det er gået fremad, står på egne ben.
Det er jo hele den debat, vi har i øjeblikket, om, at man fuldt ud udnytter hele det rum, der er inden for de regler, vi har bundet os til.
I forhold til det her med finanseffekt er det, hr. Frank Aaen taler om, alene et udtryk for, at man letter foden en smule fra speederen.
Det har ikke noget at gøre med, at man bremser op.
Investeringsniveauet ligger fortsat over det niveau, der ville være holdbart på længere sigt, simpelt hen for at føre en aktiv konjunkturpolitik.
Det mener jeg er fornuftigt, det mener jeg er rigtigt, og på det punkt er jeg så tilfældigvis også enig med Den Europæiske Centralbanks chef, som jo ikke på nogen måde er allieret med Socialdemokratiet i andre sammenhænge, men bare giver udtryk for en saglig vurdering af, hvad der er den rigtige økonomiske politik i den nuværende situation.
Jeppe Bruus (S), 2014-09-09:
Jamen det giver jo ingen mening.
Du har jo lige skoset os for at spørge, om De Konservative vil indføre brugerbetaling, og siger, at man bliver nødt til at nedsætte en kommission, og når den kommission kommer, vil man forholde sig til det forslag.
Så er det bare, at jeg spørger hr. Mike Legarth, inden han kører fuldstændig af sporet: Hvis ikke De Konservative ønsker at indføre brugerbetaling, hvorfor så bruge kræfter og skattekroner på at nedsætte en kommission, der skal undersøge, hvor man kan indføre brugerbetaling i velfærdssamfundet?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Jeg gentager for fjerde gang: Vi vil gerne have eksperters vurdering af, hvordan man kan ændre finansieringen af vores velfærdssamfund.
Når sådan en ekspertgruppe bliver nedsat til at komme med et oplæg, er alt tilladt, alt er muligt, og kan tingene gøres anderledes i en rigtig sammenhæng, skal man ikke på forhånd skyde det ned.
Det er jo også sådan, vi ser på det, der skal komme fra den kommission, der er nedsat til at se på, hvordan vilkårene og reglerne skal være på dagpengeområdet.
Der siger vi jo også: Lad den nu arbejde.
Når den kommer med sit slutresultat, sin rapport, skulle vi da være nogle skarn her i Folketinget, hvis ikke vi kigger på de råd og anbefalinger, som vi har sat eksperter til at levere til os.
Til den tid kigger vi så som parti eller hver enkelt politiker på, hvad der er godt: Hvad synes vi er den rigtige vej at gå, hvad er konsekvensen, hvad er der af plusser og minusser?
Og så forholder vi os til det, og så støtter vi at gå i den retning.
Det er jo sådan, tingene er.
Vi har på forhånd sagt, at vi gerne vil se på, hvordan vi finansierer velfærdssamfundet, alt er i spil, men vi har ikke her og nu nogen planer om at indføre brugerbetaling.
Vi afventer retfærdigvis, at den kommission bliver nedsat og engang leverer en rapport.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Først vil jeg sige ganske kort: Selvfølgelig er der noget til almindelige lønmodtagere i Liberal Alliances politik.
Jeg stod på talerstolen og sagde, at der ikke skulle betales skat af de første 7.000 kr. af månedslønnen.
Det giver en årlig skattelettelse på 20.000 kr. til alle i arbejde, så det, finansministeren sagde, var jo bare ikke sandt.
Hvorfor er underskuddet større i en økonomi, der går godt, end i en økonomi, der ifølge finansministeren gik meget dårligere?
Det næste er: Finansministeren går meget op i forskellen på den økonomiske politik i blå blok.
Det emne må jo være lige så relevant i rød blok.
Hvor stor er forskellen på regeringens økonomiske politik regnet i milliarder og på Enhedslistens økonomiske politik regnet i milliarder – hvis man kan regne den slags ud med Enhedslisten?
Jeg ved det ikke rigtig, men måske har finansministeren gjort forsøget.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
For det første tror jeg nu nok, at det er os i den øverste del af samfundet, der med størst glæde kan se frem til en realisering af Liberal Alliances politik, hvis det nogensinde skulle blive tilfældet.
For det andet kender hr. Ole Birk Olesen udmærket de økonomiske forhold omkring underskud og gæld.
Vi ved, at i perioder, hvor man er på vej ud af en krise, har man relativt store underskud for at stabilisere økonomien.
Men det, man fokuserer på, og det, man styrer efter, er holdbar økonomisk politik på længere sigt og det, man kalder for strukturel holdbarhed, når man måler det ud i forhold til 2020.
Det er tilvejebragt under den her regering, og det var ikke tilfældet efter det kasseeftersyn, vi gennemførte ved regeringsskiftet – i hvert fald ikke når det gælder den strukturelle saldo.
I forhold til forskellene i rød blok er de store, og det står vi fuldstændig åbent ved.
Det sagde jeg også i min tale.
Forskellen er, at det lægges åbent frem, det står vi åbent ved, hvorimod de blå partier oppebærer en illusion om, at der findes en fællesnævner, som man så ikke kan få oplyst noget om.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Jamen mig bekendt har finansministeren lavet en beregning af forskellen i blå politik på ting, som partierne i blå blok står helt åbent ved.
Det er jo helt åbent, at Dansk Folkeparti siger, at partiet ønsker en vækst på 0,8 pct. i det offentlige forbrug.
Der er ikke nogen lukkethed omkring det.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Der er jo det grundlæggende problem, at selv fortegnet er man uenige om.
Selv spørgsmålet om, hvilken retning man ønsker at marchere i – frem eller tilbage – er man uenige om.
Og jeg står åbent ved, at der også er store politiske uenigheder i den del af Folketinget, der støtter regeringen.
Der er lang afstand fra mit syn på økonomi til hr. Frank Aaens syn på økonomi.
Det ved vi udmærket og står ved begge to.
Men vi ønsker jo begge at prioritere ressourcer til et stærkere fællesskab i de kommende år, og selv ikke et svar på det enkle spørgsmål om mere eller mindre kan man få, når man ser til højre.
Og det er da et problem i forhold til den måde, vi tager den politiske debat på i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Jeg kan starte med at bekræfte, at på nogle stræk er vi trods alt enige med regeringen, trods det, at det måske ikke altid kan høres, og jeg kan bekræfte, at jeg er fuldstændig enig i finansministerens kritik af blå blok og den fuldstændig helt ryggesløse politik, der er blevet fremlagt i dag uden noget sagligt grundlag.
Det vil sige, at det er dem, der er på vej på arbejdsmarkedet, der arbejder lidt mere, og det er fint for os, men det er jo ikke det, der ligesom viser, at det går fremad med beskæftigelsen.
Så er det ikke noget, man bør bekymre sig mere over og måske genoverveje afvisningen af ændringer på dagpengeområdet på baggrund af?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Det var mange spørgsmål samtidig.
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg jo hører til dem, som regner med, at vi også har en SR-regering efter næste valg, og derfor er vores politik jo ikke sådan en 1-årig finanspolitik, hvor vi så ikke kan gøre rede for, hvad der sker i årene fremover.
Vores politik er jo netop baseret på, at vi laver lange fremskrivninger også og derfor med sindsro kan gøre det, vi gør, når vi stimulerer økonomien i år, fordi der er styr på det frem til 2020.
Det er jo sådan set essensen af regeringens økonomiske politik.
Jeg er enig i, at det er vigtigt, at der er tillid til økonomien, og at folk ved, hvad de har at gøre med, og dermed mener jeg jo i virkeligheden også, at det, at vi har nedsat en dagpengekommission til at lave en grundig analyse af, hvordan de samlede forhold er på arbejdsmarkedet, gør, at vi så kan lave noget, der er mere gennemtænkt end den reform, der kom meget pludseligt midt i en nedgang, og lade være med fra det her Folketings side at lave lappeløsning på lappeløsning, men komme med et samlet bud på et dagpengesystem, der matcher et moderne arbejdsmarked.
Det må være det, der er målet for os alle sammen.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Venstres politik er, at der permanent skal være nulvækst i den offentlige sektor.
Det indebærer også, har jeg forstået på pressemødet i går, at hvis udgifterne skulle stige ud over det lidt, man indregnet i de udspil, der er kommet nu, så skal der skæres på nogle andre områder.
Og findes der nogen, der betragter dansk økonomi, betragter dansk velfærdssamfund, som ikke vil sige, at udgifterne vokser på en række punkter bare for at følge med?
Hvis man så som os også gerne vil kunne øge kvaliteten på nogle områder, koster det noget.
Ud over hvad man kan effektivisere, koster det noget.
I år er der mulighed for at bruge de her ca. 13 mia. kr. mere på offentlig velfærd, som ikke havde været der, som skulle have været skåret væk, hvis der havde været nulvækst siden 2011.
Det er bare for at vise, hvordan det her har været siden dengang.
Nu vil udviklingen så fortsætte de kommende år.
Der er 20 mia. kr. til forskel, knap 30.000 offentligt ansatte.
Venstre lægger ikke nogen plan frem for, hvordan de vil få det til at hænge sammen.
Jeg kan høre, at man prøver på at tale sig uden om det i stedet for at erkende sin egen politik.