runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Det er ligesom for at få afklaret, i hvilket omfang DR's byggeskandale er en del af medieforliget; det synes jeg faktisk er noget uklart.
Altså, så vidt jeg ved, har Enhedslisten deltaget i flere af de møder, som vi har haft om byggerodet i Danmarks Radio, og i og med at der jo er tale om nogle gamle beslutninger under tidligere regeringer, hvor konsekvenserne så viser sig, vil jeg godt høre kulturministeren, om det egentlig er rimeligt at sige, at det at gå ind og intervenere i forhold til de gamle beslutninger er en del af medieforliget.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Hr. Holger K. Nielsen har helt ret i, at den problemstilling, der handler om, hvordan vi sikrer Danmarks Radios uafhængighed af statsmagten, er en opgave, som hele tiden kræver megen opmærksomhed.
Faktisk kunne man af den grund ønske sig et regeringsskifte - ikke fordi vi kunne være sikre på, at det ville blive meget bedre, men fordi vi faktisk har brug for en regering og et folketingsflertal, der demonstrerer, at man ikke ønsker at styre Danmarks Radio i detaljer.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi man med beklagelse i stemmen må sige, at den nuværende regering jo ikke er den eneste eller den første regering, hvor ministre indimellem har forsøgt at påvirke Danmarks Radio.
Så jeg er meget enig med hr. Holger K. Nielsen i, at det er en vigtig opgave at løfte, og at man ikke skal bagatellisere problemstillingen.
Hvis jeg har gjort det, har det kun været på den måde, at jeg mener, at selve finansieringsmetoden ikke spiller nogen afgørende rolle.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Det er jeg fuldstændig med på, og den diskussion skal vi også kunne tage.
Det, jeg bare vil sige, er, at argumentet med, at det i øjeblikket er slemt med styringen, og vi derfor lige så godt kan sige, at det ikke kan blive meget værre, holder ikke, for det kan blive meget værre.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Det ville jo være fantasiløst, hvis jeg sagde, at hr. Holger K. Nielsen ikke har ret i, at det kan blive uendelig meget værre, for det kan det selvfølgelig.
Spørgsmålet er, om vi i den politiske kamp, der handler om at sikre Danmarks Radios afhængighed, står os ved at klamre os til et forældet og asocialt finansieringssystem, eller vi står os ved at tage den debat åbent.
Sagen er jo, at det ikke er så farligt, mener jeg, når politikere står frem i offentligheden og siger dumme ting; det farlige er al den påvirkning, der sker, uden at man rigtig hører om det.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Jeg kan fuldstændig følge hr. Per Clausens beskrivelse af, hvordan forskellige borgerlige politikere har forsøgt at lægge pres på Danmarks Radio, men når hr. Per Clausen siger, at det er meget slemt og bruger det som argument for, at det nuværende system ikke fungerer, så synes jeg, hr. Per Clausen anlægger en, kan man sige, relativt set klædelig optimisme.
Det er i hvert fald et meget optimistisk udsagn, og jeg vil så tillade mig at gå ind i rollen som pessimist og sige til hr. Per Clausen, at det kan blive langt, langt værre.
Der er ikke grænser for, hvor slemt det kan blive, hvis de folk nu får mulighed for direkte at sammenkoble deres økonomiske magt med muligheden for at styre Danmarks Radio, for med hensyn til at styre Danmarks Radio er de menneskers hensigter uendelig omfattende.
Frank Aaen (EL), 2008-01-18:
Jeg kunne kun høre to egentlige argumenter mod forslaget.
Selvfølgelig kan man behandle tingene her, selv om regeringen har nogle beføjelser.
Det andet var, at det ville forhindre regeringen i at udlevere fanger til lande, man ikke har en overenskomst med.
Jamen det er da en helt central problemstilling, for hvis vi ikke har en overenskomst, dvs. en aftale, om, hvordan et land behandler folk, der er udleveret fra Danmark, har vi jo meget vanskeligt ved at komme efter det pågældende land, hvis det f.eks. begynder at behandle en fange dårligt - med tortur eller på anden måde urimelig straf.
Derfor vil jeg sige, at lige præcis det, at vi har brug for en overenskomst for at være sikre på, hvordan folk bliver behandlet, da er et godt argument for forslaget og ikke imod forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg synes, det er fint, at Enhedslistens ordfører forholder sig til det beslutningsforslag, der er fremsat, det er jo meget naturligt, at man gør det, men jeg synes måske, at man bevæger sig ud på en retorisk folkevandring af dimensioner, når man prøver at lade, som om de EU-venlige partier ikke vil gøre noget ved den organiserede kriminalitet, fordi man ikke ønsker at genindføre grænsekontrollen.
Pointen er, at det er vigtigt, at vi har åbne grænser, så vi har fri bevægelighed for personer og for varer og virksomheder.
Kunne et forstærket politisamarbejde i EU ikke være en del af løsningen i stedet for sådan en retorisk folkevandring?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg tror, jeg vil starte med det mindst overraskende, nemlig at Det Radikale Venstre stemmer nej til det her beslutningsforslag.
Vi har jo faktisk i lang tid været med i Schengen, været med i et Europa med åbne grænser, fri bevægelighed for borgerne og for virksomhederne, og det er alt sammen meget positivt.
Derudover er vi med i en flerårsaftale for politi og anklagemyndighed, hvor man allerede som indsatsområder har valgt bl.a. den organiserede kriminalitet og også det med kvindehandel, som hr. Morten Messerschmidt nævner som nogle af begrundelserne for at gøre det her.
Så der mener jeg sådan set, at Dansk Folkeparti allerede i et godt samarbejde med Det Radikale Venstre og regeringen og andre partier har valgt at besvare nogle af de udfordringer, som hr. Morten Messerschmidt taler om.
Så er der også den rent symbolske virkning af at vedtage det her forslag.
Vi har alle sammen - i hvert fald de fleste af os - med stor glæde talt om, at vi har fået et Europa med åbne grænser.
Og så skulle det være sådan, lige efter at vi har åbnet op til nogle af de østeuropæiske lande, og hvor vi endelig har fået samlet Øst- og Vesteuropa, i hvert fald inden for Schengen, men også nogle af de østeuropæiske lande, at vores svar skulle være at genindføre en skærpet kontrol.
Det synes jeg og Det Radikale Venstre ville være et meget mærkeligt signal at sende til netop de lande.
Endelig kan jeg sige, at vi synes, det ville være en rigtig god idé, at man ud over de initiativer, som justitsministeren allerede har talt om, måske så på det forstærkede politisamarbejde inden for EU.
Og man kan jo sige, at når Lissabontraktaten træder i kraft, håber vi også fra radikal side, at vi har fået en køreplan parat, hvorefter vi afskaffer det retlige forbehold, så Danmark også kan være helt og fuldt med.
Karina Lorentzen (SF), 2008-01-18:
Jeg skal starte med at gøre opmærksom på, at jeg er her i stedet for fru Anne Grete Holmsgaard.
SF er ligesom Dansk Folkeparti interesseret i at bekæmpe indsmuglingen og udbredelsen af ulovlige stoffer i Danmark og Europa samt anden form for grænseoverskridende kriminalitet.
SF er derimod uenig med Dansk Folkeparti i måden, vi bedst løser problemet på.
Vi mener ikke, man løser problemet ved at gennemføre grænsekontrol og kigge i folks poser, når de krydser grænsen til Danmark.
Problemet skal derimod løses gennem en tættere koordinering mellem de relevante myndigheder samt EU-myndigheder på området i bekæmpelsen af alle former for grænseoverskridende kriminalitet.
Hr. Morten Messerschmidt henviser i sine bemærkninger til forslaget til bekæmpelse af narkotikaindsmuglingen til Danmark.
Men var det ikke en bedre idé at fokusere og styrke indsatsen der, hvor stofferne kommer ind i EU, altså ved EU's ydre grænser, samt gennem en styrket indsats blandt de pågældende myndigheder i opklaringen og bekæmpelsen af indsmuglingen og udbredelsen af de ulovlige stoffer i hele EU?
SF mener, at vi bekæmper disse former for kriminalitet bedst og på en langt smartere måde end ved grænsekontrol.
Det samme gælder bekæmpelsen af kvindehandel, en sag, som SF er meget optaget af.
Her er der god grund til at kritisere regeringens slappe indsats.
Men igen: Problemet løses ikke gennem en genindførelse af grænsekontrol i Danmark.
Problemet med kvindehandel og narkokriminalitet er globalt, hvorfor løsningerne også bør findes i fællesskab med andre lande, i det her tilfælde EU.
Hr. Morten Messerschmidts idé om en effektiv grænsekontrol som et helt centralt værn mod disse udfordringer forekommer mig at være helt ude af trit med den virkelighed, vi er en del af.
Jeg anerkender naturligvis hr. Morten Messerschmidts EU-modstand, men synes, at forslaget om en effektiv grænsekontrol emmer betydeligt af drømmen om et liv i Korsbæk.
Virkeligheden er jo også den triste, at danskere medvirker til, at både kvindehandel og narkokriminalitet er en særdeles lukrativ forretning.
I stedet for at flygte fra realiteterne er det derfor snarere nødvendigt at inddrage andre lande i løsningen af problemet.
Vi har brug for en forstærket politiindsats, både herhjemme, i andre lande og i landene, hvor narkotikaen og mange af de handlede kvinder kommer fra.
Problemet løses som sagt ikke ved at sætte en bom op ved grænsen til Danmark, men derimod ved, at den danske regering presser på, for at EU indtager en mere offensiv rolle i bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet i Europa.
Yildiz Akdogan (S), 2008-01-18:
Men det, jeg pointerer, er, at der er en forskel på grænsecentre og den såkaldt direkte grænsekontrol.
Det må ordføreren også være opmærksom på, og det er det, jeg pointerer.
Og min kilde er Den Franske Ambassade, så den er ikke anonym.
Derudover spørger ordføreren, hvorfor vi skal stilles ringere i forhold til franskmændene.
Jeg vil sige, at det er sådan, at jeg også kontaktede det franske overvågningscenter for narkotikaafhængighed - direkte oversat fra engelsk - som faktisk pointerer relevansen af samarbejdet.
Ifølge centeret er det mere effektivt at bekæmpe narkotikasmugling.
Den bedste måde at gøre det på er faktisk ved det her øgede samarbejde mellem myndighederne.
Og i sidste ende er det nu bedre at gå efter de store fisk end de små fisk.
Derfor kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor hr. Messerschmidt mener, at jeg stiller Danmarks sikkerhed dårligere, hvis jeg nu pointerer det her.
Det er som sagt de franske myndigheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Det vil være, tror jeg, godt for debatten sådan generelt.
Og dertil må jeg sige, at jeg rent faktisk har kørt over det grænseområde, man taler om, og ved selvsyn set, at grænsebetjentene står der; de står der fuldstændig, som man har set det tidligere nede ved grænseovergangen mellem Danmark og Tyskland.
Og det, der er spørgsmålet, ud over det interessante med, hvem ordføreren vælger at citere, er: Hvorfor tror ordføreren, at man i Frankrig har den her grænsekontrol?
Er det, fordi man synes, man har for mange ressourcer, og dem skal man alligevel have forbrugt, så derfor vælger man en paragraf?
Eller kunne det være, fordi man rent faktisk mener, at det hjælper i forhold til det problem, som er sandt og anerkendt i forhold til Holland?
Og hvad er det så, der gør, at ordføreren sådan fuldstændig skråsikkert ud fra sin anonyme kilde kan sige: Derfor skal danskerne stilles ringere end franskmændene?
Yildiz Akdogan (S), 2008-01-18:
Grunden til, at jeg finder det lidt betænkeligt, er, at jeg har prøvet at undersøge, hvor netop den her fortolkning kom fra.
Jeg vil gerne læse noget op her.
Den såkaldte strengeste fortolkning, som ordføreren henviser til, har ikke rigtig hold i virkeligheden ifølge den franske ambassade.
Som sagt er der ifølge den franske ambassade ikke en grænsekontrol i den nordlige del af Frankrig, blot et aktivt politisamarbejde, som arbejder fra sag til sag, præcis ligesom dansk og tysk politi gør.
Der er heller ingen undtagelser fra de almindelige Schengenregler.
Alt samarbejdet foregår inden for det aftalte samarbejde med Schengenlandene.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Jeg vil gerne have uddybet det, når ordføreren siger, at Dansk Folkeparti får svært ved at godtgøre, at Frankrig har en mere restriktiv fortolkning af Schengenaftalen end Danmark, og jeg henviser i øvrigt til bemærkningerne og svaret af den 24. august 2007 fra Justitsministeriet på spørgsmål S 3419: »Siden ikrafttrædelsen af Schengenkonventionen den 26. marts 1995 har Frankrig i medfør af bestemmelserne i artikel 2, § 2, ikke ophævet grænsekontrollen med Beneluxlandegrænserne.«
Jeg vil gerne høre, om ikke ordføreren efter det her citeret fra Justitsministeriet føler sig overbevist om, at vi kan føre et bevis for, at man rent faktisk i Frankrig over for Beneluxlandene har grænsekontrol, og at man argumenterer retsligt for, at det er inden for Schengenaftalen, ved at henvise til et tredje land, i hvert fald et land, der ikke grænser op til Frankrig, nemlig Holland.
Og så vil jeg bare gerne, efter at ordføreren har accepteret, at der dermed er dokumentation, spørge: Hvorfor finder Socialdemokratiet, at danskerne skal have dårligere retssikkerhed end franskmændene?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-18:
Derfor synes jeg, at vi skal holde fast i, at vi altså er politikere og ikke politifolk.
Som jeg nævnte, siger det nationale efterforskningscenter, altså det danske politikorps, at det at indføre grænsekontrol reelt ikke vil have nogen som helst indvirkning på, om vi får mindre narko, færre illegale våben eller noget som helst andet ind i landet.
Det, der derimod batter noget, er, at vi sørger for at have et fornuftigt samarbejde med de andre politikorps, styrker den ydre grænse og sørger for at tage fat der, hvor det batter noget, dvs. sørger for at få fat i bagmændene.
Det er noget af det, som Schengensamarbejdet har haft succes med.
Det er også derfor, at politiet er glade for, at vi er med i det, og ønsker, at vi skal være det hundrede procent.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Hr. Michael Aastrup Jensen har stadig væk ikke forstået det.
Jeg ønsker ikke at holde kriminaliteten inden for Danmarks grænse.
Jeg ønsker at holde den uden for Danmarks grænse.
Derfor må man spørge, om virkeligheden overhovedet er gået op for hr. Michael Aastrup Jensen.
Vi har for øjeblikket den situation, hvor narkopriserne er historisk lave, fordi Europa ganske enkelt bliver oversvømmet af de her modbydelige produkter.
Vi ser et stort fordærv af hele den danske ungdom.
Det har aldrig været lettere at få fat på de her modbydelige produkter på gymnasierne og endda på folkeskolerne, generelt i det offentlige rum.
Vi har aldrig haft så mange illegale våben, knive, automatvåben, pistoler osv.
Det kommer alt sammen - eller i hvert fald en stor del af det - fra Østeuropa.
Kvindehandlen har aldrig før været så stort et problem, og der er hele traffickingdiskussionen.
Vi skal bare nægte borgerne samme garanti, som de franske myndigheder - de franske politikere og den franske regering - giver deres borgere!
Det spørgsmål, som jeg stiller, er: Hvordan kan det være, at hr. Michael Aastrup Jensen af ideologiske årsager synes, at det er væsentligere, at franskmændene beskyttes mod narkokriminalitet, end at danskerne beskyttes mod den?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-18:
Problemet med hr. Morten Messerschmidts fortolkning er, at det her ikke er et fallitprojekt, men derimod et succesfuldt projekt.
Det, som det er vigtigt at slå fast, er, at det her Schengeninformationssamarbejde faktisk er en kæmpesucces.
Det er sådan, at dansk politi hele 640 gange alene det første år, vi var medlem af Schengen, kunne tage affære på baggrund af henvendelser fra de andre medlemslandes politikorps.
Tilsvarende kunne udenlandske politikorps 235 gange tage affære på baggrund af henvendelser fra det danske politi.
Det er altså en gang imellem sådan, at selv om vi ønsker, at kriminaliteten holder sig inden for Danmarks grænse, så gør den det jo ikke.
Den internationale kriminalitet går over grænserne, og derfor bliver vi også nødt til at have et grænsesamarbejde.
Derfor er vi glade for, at vi er med i Schengensamarbejdet. Vi holder selvfølgelig fast i ånden i Schengensamarbejdet, og det vil sige, at vi sørger for ikke at besværliggøre tilværelsen for os almindelige borgere, når vi skal på sommerferie, ved at lave unødvendig personkontrol, for det hjælper reelt ikke noget, hvilket også de eksempler, som jeg nævnte i min tale, viser.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Det eneste glædelige ved hr. Michael Aastrup Jensens tale er, at Ny Alliance endelig har fundet ud af, hvilket valgforbund de hører til.
Dertil kommer, at man må sige, at enten har hr. Michael Aastrup Jensen ikke forstået dette forslag, eller også er han ideologisk forblindet.
For det her er jo ikke et spørgsmål om enten-eller, det er et spørgsmål om både-og.
Der er jo masser af muligheder for at bekæmpe international kriminalitet, herunder øget grænsekontrol og samarbejde.
Man kunne også stille det mere filosofiske spørgsmål: Hvis det er sådan, at grænsekontrollen er så ueffen, at man overhovedet ikke kan bruge den til noget,
hvordan kan det så være, at hr. Michael Aastrup Jensen, ministeren og alle andre Schengentilhængere taler så varmt for, at vi, når det kommer til østgrænsen, skal have en større og vigtigere grænsekontrol?
Hvis vi alligevel ikke fanger noget af det, som kommer fra Ukraine, Georgien, Rusland osv. til EU, hvorfor så have en grænsekontrol?
Selvfølgelig virker en grænsekontrol.
Hvorfor har de tyske myndigheder ellers advaret kraftigt mod den udvidelse af Schengenaftalen, der nu er sket med Østeuropa?
Det er selvfølgelig, fordi det er katastrofalt, at man nu pludselig kan få den internationale kriminalitet - kvindehandlen, narkotikahandlen - til at bevæge sig langt mere frit og med langt færre restriktioner.
Hvorfor vil hr. Michael Aastrup Jensen og Danmarks liberale parti ikke tage imod et både-og, men låser sig fast i et ideologisk enten-eller fallitprojekt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-01-18:
Det kan undre mig her i dag, at Dansk Folkeparti ønsker at begrænse Schengensamarbejdet, for Schengensamarbejdet er jo opstået i erkendelse af, at grænseoverskridende kriminalitet kræver grænseoverskridende løsninger.
Formålet med Schengensamarbejdet er at skabe fri bevægelighed for alle os normale borgere og virksomheder inden for området, men uden at det går ud over muligheden for at opretholde lov og orden.
Det vil sige, at samarbejdet på den ene side reducerer kontrollen med os almindelige borgere ved at fjerne den obligatoriske personkontrol ved grænserne mellem Schengenlandene, mens man på den anden side etablerer et styrket samarbejde om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig indvandring.
Det ville jeg faktisk tro at Dansk Folkeparti ville synes godt om, for det er jo faktisk ganske fornuftigt.
Hvis vi skulle gøre det, ville det jo bryde med hele hensigten med samarbejdet.
Vedrørende konsekvenserne kan jeg nemt forestille mig scenarier, som vi havde for år tilbage, hvor danskere i alt fra Folkevogne til lastvogne sad og ventede i lange køer ved grænseovergangene.
Reglerne i Schengensamarbejdet foreskriver, at Schengengrænserne skal kunne passeres uden personkontrol, og reglerne kan kun fraviges, hvis der foreligger en alvorlig trussel mod landets sikkerhed og kun i begrænsede perioder.
Hvis Dansk Folkeparti tror, at de kan stoppe den grænseoverskridende kriminalitet ved at genindføre grænsekontrollen for os alle sammen, må de tro om.
Schengensamarbejdet er tværtimod en del af nøglen til at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet, da samarbejdet giver mulighed for et grænseoverskridende politisamarbejde, som ikke var muligt før Schengensamarbejdet.
Vi mener ikke, at genindførelse af grænsekontrollen er midlet til at bekæmpe narkokriminalitet, hvilket Dansk Folkeparti lægger vægt på.
Derimod gør det samarbejde, som vi har Schengenlandene imellem, at de andre medlemslandes politikorps varskor det danske, når de mener, at der er noget mistænkeligt.
Det betyder, at det danske politi i stedet for at være heldige med at fange en narkosmugler på vej ind i Danmark ved en tilfældig stikprøvekontrol ved grænsen kan arbejde mere systematisk og konsekvent.
Det mener vi faktisk er måden at gøre tingene på, og derfor siger vi nej tak til forslaget.
Jeg skulle hilse fra både fru Helle Sjelle og fru Gitte Seeberg og sige, at Det Konservative Folkeparti og Ny Alliance deler synspunktet og også siger nej tak til forslaget fra Dansk Folkeparti.
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg simpelt hen ikke deler analysen.
Da der var en grænsekontrol, var det sådan, at man stoppede en lang række fuldstændig lovlydige borgere.
Der var stikprøvekontrol ved grænsen.
Man kan spørge sig selv, om det var den rigtige måde at bekæmpe international organiseret kriminalitet på, selv om grænsepolitiet - og det er jeg da fuldstændig enig i - gjorde deres arbejde utrolig godt og dygtigt.
Jeg mener, at det er rigtigt, at man skiftede helt afgørende strategi for, hvordan man bekæmper den internationale organiserede kriminalitet, og det er altså ved at samarbejde med politimyndighederne i de andre lande og fokusere politiets kræfter på at gå efter de kriminelle netværk frem for at stoppe tilfældige biler ved grænsen.
På det her punkt er der så en uenighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen, det er jo ikke første gang, vi diskuterer denne sag, men det, vi trods alt er enige om, og det er jeg glad for at hr. Morten Messerschmidt her tilkendegiver, er, at det internationale samarbejde er helt afgørende for at bekæmpe den organiserede kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-18:
Med fare for reprimande fra formanden må jeg sige, at jeg kun kan se det, som om ministeren taler imod bedre vidende, for hvis det, ministeren siger, virkelig er det, som ministeren tænker og tror, må virkeligheden jo være sådan, at frem til, at Danmark nedlagde sin grænsekontrol vistnok i 1998, var 95 pct. at de mennesker, som myndighederne stoppede og kontrollerede ved grænsen, uskyldige mennesker.
Sådan er det jo altså ikke.
Ministeren må dog kunne indse med den enorme kapacitet af viden, ministeren har omkring sig i sit ministerium -
at det, som er det katastrofale ved det her, er, at man har afskaffet hele den ekspertise, der netop var ved grænsen, de dygtige medarbejdere, som på lang afstand kunne se, hvilke biler man burde stoppe, og se de mange, som man overhovedet ikke burde spørge om pas eller noget som helst.
Hele den ekspertise er forsvundet.
Så siger vi: O.k., der er et flertal i Folketinget, som åbenbart ønsker, at Danmark fortsat skal være med i Schengenaftalen, og vores forslag er så: Lad os så anlægge den fortolkning af Schengenaftalen, som vi kan se andre Schengenlande gør, og som muliggør at have grænsekontrol, ikke fordi grænsekontrol er den eneste måde at stoppe international kriminalitet på, men fordi det er én måde, som sagtens kan gå hånd i hånd med SIS-samarbejde, med SIRENE-samarbejde, med alle mulige samarbejder, for det er præcis det, Frankrig gør.
Hvorfor skal vi stilles dårligere end franskmændene?
Lene Espersen (KF), 2008-01-18:
Jeg vil starte med at sige til hr. Morten Messerschmidt, at det er fuldstændig korrekt, at der er et rigtig godt samarbejde mellem regeringen og Dansk Folkeparti på en lang række punkter - ikke mindst med hensyn til kriminalitetsbekæmpelse har der været meget stor enighed om, hvilke initiativer der skulle sættes i værk.
Men det er heller ikke nogen hemmelighed, at regeringen og Dansk Folkeparti nok ser meget forskelligt på nytten af det Schengensamarbejde, der er.
Selv om jeg synes, at eksemplet med lystfiskeren var et meget godt billede på, hvordan hr. Morten Messerschmidt ser på virkeligheden, mener jeg alligevel ikke, at det er et retvisende billede, for lad os vende det om og sige: Hvor mange af dem, som politiet stopper ved en grænsekontrol, vil rent faktisk være kriminelle?
Det vil være en forsvindende lille procentdel.
Med andre ord kan man sige, at for at prøve at fange budene - og så bliver de altså fanget ved grænsen, og man finder ikke ud af, hvem bagmændene er - skal politiet stoppe mange, og de 95 pct. af dem vil så være lovlydige borgere, som politiet spilder tiden på frem for hundrede procent at koncentrere kræfterne om de organiserede kriminelle.
Derfor har jeg meget, meget svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti kan have det synspunkt, at det er bedre at bruge kræfter på at stoppe lovlydige borgere end at fokusere kræfterne på de kriminelle.