runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nu er det jo meget pudsigt, at hr. John Dyrby Paulsen lige nævner de kommuner, altså bl.a. Kalundborg og Slagelse, som hr. John Dyrby Paulsen også kommer fra, kan jeg sige som en serviceoplysning.
Der har man taget opgaven til sig.
Der er man jo gået ind og har kigget på nogle af de forskelle, der er på de kommuner, og man har oven i købet indgået nogle samarbejder på tværs, man har lavet nogle seminarer bl.a. i forhold til jobcentre og andet.
Det er da, fordi man anerkender, at der er noget, man kan lære af hinanden.
Der synes jeg heller ikke at vi herindefra skal sige: Det må I ikke; I skal gøre fuldstændig, som I altid har gjort; udgiftsniveauet skal bevares, fuldstændig som det altid har været; I må ikke gøre tingene mere kvalificeret.
Det synes jeg er en nedgørelse af den kreativitet, der er, og den iderigdom, der er udeomkring i kommuner og regioner.
Det synes jeg, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, og jeg synes, det er ærgerligt, at Socialdemokraternes eneste svar på den udfordring, vi står over for, er: Send flere penge.
Og har vi ikke pengene, ja, så låner vi dem.
Det er ærgerligt, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen.
Nu ved jeg ikke, om vi også skal til at fyre folk i den private sektor.
Det tror jeg ikke vi sådan lige har mulighed for herfra i hvert fald.
Men det er jo sådan, at julen varer lige til påske, og påsken varer jo så lige til jul, og når det er efter påske, kan vi jo så vente helt til jul næste gang, inden den her hemmelige plan kommer.
Det var noget med, at det var hen mod sommeren, eller hvordan var det?
Og hvilken sommerferie er det så, vi taler om?
Jeg vil også gerne lige prøve ganske kort.
Vi har altså sagt, at vi nu lægger loftet over det historisk højt niveau, som vi har på velfærdsydelserne.
Vi har så også sagt, at vi kommer til nogle forhandlinger med kommunerne, og vi også sagt, at det kommer til nogle forhandlinger i forbindelse med finansloven.
Det er sådan, metoden er herinde.
Det tror jeg også at hr. Jesper Petersen vil anerkende og nikke genkendende til.
Jo, jo, enlig svale gør jo som bekendt ingen sommer.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-29:
Det er jo utroligt, at regeringen med sit store apparat i alle ministerierne, alle regnedrengene, ikke kan komme med en plan for at genoprette dansk økonomi, og at det nærmest sådan er med tårer i øjnene, at oppositionen trygler dem om at komme med deres plan, for så har man da i det mindste noget at forholde sig til.
Men lidt har vi jo fået ud af regeringen, nemlig at der skal ske massive besparelser i kommunerne.
Hvis jeg sådan forsigtigt med regnestok løseligt deler det ud på de fem kommuner omkring Slagelse og Kalundborg, hvor hr. Jacob Jensen jo selv er opstillet, og hvor også fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti er opstillet, så snakker vi om besparelser på 400 mio. kr. og farvel til 1.000 kommunalt ansatte.
Det må hr. Jacob Jensen jo selv forklare sit bagland, men kunne hr. Jacob Jensen ikke gøre mig den tjeneste at svare på spørgsmålet.
Det er meget kort, et ja eller nej: Har regeringen opbakning fra Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard til de her massive besparelser i kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg vil nu bare lige for at rette en misforståelse sige, at den skattereform, som rigtigt har givet skattelettelser på arbejdsindkomst, er finansieret.
Den er finansieret ved, at vi sætter skatten op og afgifterne op på forurening bl.a., jeg tror også, der er flere andre elementer, som jeg skal undlade at komme ind på her.
Men den er finansieret, og det vil sige, at vi har lavet en skatteomlægning, som har betydet, at skattereformen er en del af løsningen på finansieringsproblemet.
For som Finansministeriet har beregnet, giver det 5,5 mia. kr. til finansiering af offentlig velfærd, fordi man dermed øger arbejdsudbuddet, og det er jo det, vi alle sammen efterspørger, en forøgelse af arbejdsudbuddet, sådan at der bliver flere hænder til at løse de her mange opgaver.
Så det der med, at vi har givet skattelettelser i stedet for en hel masse andet, passer simpelt hen ikke.
Vi har lavet en skattereform, fuldt finansieret, og den er en del af løsningen, den er ikke en del af problemet.
Men lad mig så bare lige spørge, nej, sige, for nu kan jeg jo ikke få noget svar: Når vi har vist og erkender, at der er et stort hul, og det er der af de årsager, jeg nævnte i mit første svar, så er det bare jeg må stille mig selv det spørgsmål: Vil det så hjælpe, hvis de her løfter skal indfries?
Nej, vil jeg sige til fru Christine Antorini, det vil det ikke.
Det vil gøre det langt værre.
Christine Antorini (S), 2010-04-29:
At der er kommet det kæmpestore hul i statskassen, hænger jo bl.a. sammen med, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har hældt skattelettelser ud i samfundet.
Det er jo regeringens prioritering at gøre det.
Men det er jo ikke noget svar på det spørgsmål, som jeg stillede, og som vi alle sammen vedvarende har stillet, i forbindelse med at der er det her hul.
Og regeringen har endnu ikke fuldt ud anvist en finansiering for det hul.
Jeg vil gerne give ordføreren en chance for at sige, hvad regeringen vil gøre ved det her.
Jeg havde fornøjelsen i morges at høre ordføreren blive spurgt i News om præcis det samme, og der endte ordføreren med at sige: Jamen nu skal vi have nogle forhandlinger med kommunerne.
Det tror jeg faktisk også at finansministeren sagde.
Jamen vi ved jo godt, hvad forhandlinger med kommunerne betyder: Det betyder et ekstremt stramt udgiftsloft, som betyder nedskæringer i kommunerne.
Er det det, der er sparevejen for regeringen: at hullet skal dækkes med yderligere nedskæringer i kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg er glad for, at fru Christine Antorini gør os alle sammen og dem, der måtte følge debatten, opmærksom på, at vi faktisk har brugt flere penge, end vi har.
Vi har faktisk brugt 95 mia. kr., som også fru Christine Antorini nævner.
Det er derfor, vi har et underskud i år.
Men vi anerkender også, at der er to hovedårsager til det underskud.
For det første skyldes det, at vi har en international afmatning i økonomien, og derfor svigter vores indtægter.
Det kan vi så gøre en masse for at understøtte.
Vi kan ikke få krisen til at gå over, for vi er en åben økonomi i Danmark – og godt for det, og det vil sige, at når landene rundt omkring os bliver presset på deres økonomi, kan de ikke købe så mange af vores varer, og det påvirker selvfølgelig os.
Det er den ene del.
Den anden del er jo så, at man kan sige, at vi har investeret massivt i de seneste år, og det er så også en grund til, at vi har et underskud i år.
Men det har været bevidst, at vi har investeret massivt, og det har været muligt, fordi vi ikke har brugt overskuddene på overforbrug i de gode år.
Til gengæld betalte vi af på vores gæld, og dermed har vi sparet renteudgifter.
Som jeg sagde i min ordførertale, vælger vi altså velfærd frem for renteudgifter.
Christine Antorini (S), 2010-04-29:
Nu har jeg med interesse fulgt hele debatten her, og jeg kan konstatere, at Venstres finansordfører og finansministeren fra Venstre siger fuldstændig det samme.
Her har vi en regering, der har siddet 9 år ved magten støttet af Dansk Folkeparti, og som leverer et historisk stort underskud i statskassen, og hver gang vi konkret spørger, hvad regeringen vil gøre ved det, så smider man spørgsmålet tilbage i salen og spørger: Nej, hvor er det tarveligt af jer, at I spørger os om, hvad vi vil gøre ved det, kan I ikke sige, hvad I vil gøre ved det?
Det skal vi nok sige, og det er jo derfor, man har muligheden for at spørge vores ordfører efterfølgende.
Så jeg håber, at vi ikke endnu en gang bare skal få spørgsmålet tilbage.
Der er et hul i statskassen, og finansordføreren har redegjort for, at man igennem nogle besparelser på den offentlige sektor vil dække en lille del af hullet.
Det er regeringen, der har ansvaret for at komme med et udspil.
Astrid Krag (SF), 2010-04-29:
Det er der nu altså nogle borgmestre i det her land der ikke er enige i, og det er der faktisk en del borgmestre fra ordførerens eget parti, Venstre, der ikke er enige i, og for at de også skal blive hørt i debatten, vil jeg gerne lige komme med nogle citater.
F.eks. siger Arne Sigtenbjerggaard, som er borgmester i Vejle: »Jeg tror, det havde været bedre, hvis man ikke havde givet borgerne de skattelettelser og i stedet havde sagt, at nu bruger vi dem på at sikre, at vi kan bevare serviceniveauet på et forholdsvis højt niveau«.
Vi kunne også have taget Frederikshavns borgmester, Lars M. Møller, som siger: »Befolkningstilvæksten er vigende, så vi bliver langsomt presset på indtægtsgrundlaget.
Derfor er nulvækst en skidt ting.
Vi kommer i en situation – hvis kassen bliver tom – at vi kommer til at skære i serviceniveauet overfor ældre.
Det er der ingen af os, der er glade for politisk.« Tager de her Venstreborgmestre helt fejl?
Har Venstres ordfører ret, når han siger, at kommunerne sagtens kan spare?
Jesper Petersen (SF), 2010-04-29:
Jeg tror nu nok, at formuleringen om planen var, at den kom efter påske, og sådan rent definitorisk så er det jo faktisk efter påske nu, og den vil komme efter påske og før sommerferien.
Og så må vi jo tage lederskabet på os, når regeringen nu ikke vil komme med nogen plan.
I alt kommer det, der er lagt frem nu med hensyn til, hvor meget der skal skæres, altså til at betyde 40.000 færre arbejdspladser.
Hr. Jacob Jensen indrømmer selv, at der som minimum skal være 8.000 færre i kommunerne.
Det vil jeg da gå ud fra kan mærkes.
Er det egentlig det, det handler om?
Pønser regeringen på at komme med et forslag om at skære kraftigt i efterlønnen, sådan som den konservative regeringspartner mener?
Er hr. Jacob Jensen enig med De Konservative i, at nu skal efterlønnen forringes som led i regeringens krisehåndtering ud over at fyre folk i den offentlige og private sektor?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg antager, at hr. Jacob Jensen og Venstre måler sig selv med den samme alen, som man gør det i oppositionen, og derfor går jeg ud fra, at når Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti fremsætter et forslag til vedtagelse, er det, fordi de er enige om alt det, de skriver, og kan svare på, hvordan de vil opnå det.
For det var jo det krav, man havde til oppositionen.
Folketinget understreger vigtigheden af at sikre balance i den offentlige økonomi frem mod 2015.
Det står der i forslaget til vedtagelse.
Så vil jeg gerne spørge: Er der en enighed, en aftale med Dansk Folkeparti om, at der skal være nulvækst i den offentlige økonomi frem til 2013, har man en aftale om, hvordan man skal finde 10,5 mia. kr. inden 2013 ud over nulvæksten, har man en aftale om, hvilke reformer der skal give 7 mia. kr. inden 2015, eller er det bare varm luft?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nej, det er jo ikke varm luft, for vi har jo sådan rimelig mange gange har prøvet at skitsere, hvad det er for en model, vi lægger frem.
Vi har sagt, at skattestoppet står til troende, vi har også sagt – som jeg også svarede hr. Anders Samuelsen for et øjeblik siden – at de reformer, som De Radikale også efterspørger, men som S og SF jo er lodret imod, altså af bl.a. dagpenge og efterløn, ikke er noget, der vil give noget i forbindelse med den udfordring, som vi står over for i de kommende 3 år.
Så er der sådan set kun udgiftsniveauet tilbage, og der har vi jo så bl.a. spillet ud med, at vi vil bevare det høje udgiftsniveau, men holde det i ro.
Det er jo en del af vores udspil, og det er også det, der fremgår af forslaget til vedtagelse som en del af forklaringen på, hvordan vi vil nå den målsætning, som vi har sat os, nemlig at vi skal leve op til EU's konvergenskrav.
Men jeg synes, det er paradoksalt at høre fra hr. Morten Østergaard, at han ligesom lægger op til, at det hele nu er forfærdeligt, og at vi ikke kan finde nogen midler.
For jeg tror da, at hr. Morten Østergaard måske bliver bundet lidt op på noget af det, som hans kolleger fra S og SF går og lover.
Det må ligesom være det, der er antagelsen, når man skal indgå i et samarbejde.
Så kan man igen tage listen frem.
Der er givet løfter for 51,5 mia. kr. fra kollegerne på venstrefløjen.
Så jeg tror, at hr. Morten Østergaard skal bruge en større regnemaskine, end han har været vant til, for at finde de midler sammen med kollegerne.
Astrid Krag (SF), 2010-04-29:
Det synes jeg jo var meget klar tale fra Venstres ordfører.
Han siger, at det bliver svært, men det er muligt.
Hvor er det så, der skal skæres?
Er det ældreplejen, der skal holde for?
Er det børnehaverne, der skal holde for?
Er det folkeskolen, der skal holde for?
Statsministeren har sagt, at børnene kan komme til at betale noget af nulvæksten.
Dem bliver der færre af, og så kan de være med til at betale for de ældre, der bliver flere af.
Men det er jo et regnestykke, som man ikke skal kigge på særlig lang tid, før man kan se, at børnetallet slet ikke falder nok til, at det kan svare til, hvad der kommer af flere ældre.
Men hvor pokker er det så?
Og er det i virkeligheden derfor, at vi ikke har hørt noget bud fra Venstres ordfører endnu, fordi man ikke har kunnet blive enige med sit eget flertal om, hvor pengene skal tages?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Først en faktuel korrektion: Det er simpelt hen ikke rigtigt, når hr. Jacob Jensen siger, at reformer ikke virker på kort sigt.
Så det er faktuelt forkert, og det er jeg sikker på at finansministeren også vil bekræfte i sit svar på det spørgsmål, jeg har sendt over, da det er baseret på DREAM-beregninger, som jeg går ud fra at Venstre anerkender.
Men det spørgsmål, som der ikke blev svaret på, men som jeg antager at svaret på er nej, er, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti, som ellers er med på forslaget til vedtagelse, jo altså ikke har sagt ja til de forslag og den model, som regeringen har lagt frem, med nulvækst, med en omprioritering på 10 mia. kr. og med fyring af 8.000 kommunalt ansatte.
Det er så fint nok, men det, der undrer mig, er, at man, efter at have skoset oppositionen for ikke at være konkret, i et forslag til vedtagelse ikke selv kan komme op med andet, end at man vil sikre en balance frem til 2015.
Det er da ufatteligt, vil jeg sige til hr. Jacob Jensen, at man vil føre sig frem det ene øjeblik og så efterfølgende gå på talerstolen og servere en sådan tynd kop te.
Over for det står en opposition, der er klar til at forpligte sig, bl.a. på reformer, der sikrer, at flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Kunne man i det mindste ikke have fået det ind i sit forslag til vedtagelse?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jo, jeg tror da sådan set, at jeg forholdt mig til efterlønnen.
Det har jeg vist gjort i indtil flere svar.
Men når hr. Benny Engelbrecht igen siger, at skattereformen, som vi har lavet, ikke er finansieret, vil jeg sige, at det jo ikke passer.
Og det er jo også noget, som hr. Benny Engelbrechts formand, fru Helle Thorning-Schmidt, har erkendt.
Jeg tror oven i købet også, at finansordføreren, hr. Morten Bødskov, har erkendt det.
Det er da rigtigt, at den er underfinansieret i starten, men den er fuldt finansieret inden for perioden.
Men hvorfor er den underfinansieret i starten?
Det er jo hele pointen med skattereformen, for pointen er netop, at i en svær tid, hvor der var mangel på understøttelse af økonomien, mangel på efterspørgsel, ville vi underfinansiere den, sådan at der kom et større råderum ude i de danske familier, sådan at der kom en større købekraft ude i danske familier, så de kunne være med til at stimulere økonomien og dermed holde hjulene i gang.
Og det er jo noget af det, vi ser resultatet af i dag, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht, når vi ser, at arbejdsløshedstallene faktisk er stagnerende, ja, sågar marginalt faldende.
Jeg siger ikke, at det er skattereformens skyld eller gevinst det hele, men det er da med til, at vi på spørgsmålet om, hvad det er for nogle ting, vi har gjort, kan svare: Vi har ført en ekspansiv finanspolitik, vi har lavet striber af tiltag, herunder en skattereform, som er med til at understøtte det private forbrug.
Og det er det, vi ser resultaterne af nu.
Det er måske en lige stor nok opgave at stille os i udsigt, hvis vi skulle skrive alt det, som vi ikke vil.
Altså, man kan vel skrive noget om det, man trods alt gerne vil, og jeg tror måske også, hvis jeg slog efter på Socialdemokraternes hjemmeside, at jeg kunne finde mange ting, der ikke står der, men det er nok lidt svært dermed at konkludere, at det betyder, at de så ikke vil det.
Men jeg vil bare lige sige i forhold til 2007-skattereformen, at den jo selvfølgelig også er fuldt finansieret, bl.a. med en regulering af energiafgifterne, og det ved hr. Benny Engelbrecht udmærket godt.
Det samme gælder jo skattereformen, som vi lavede sidste år, og som faktisk betyder, at der ikke er et hul, men en finansiering på 5,5 mia. kr. til velfærden.
Det er ikke noget, jeg står og finder på, det er noget, Finansministeriets folk har beregnet.
5,5 mia. kr. giver skattereformen, fordi man sænker skatten på arbejde og hæver den på forurening, og ved at man sænker skatten på arbejde, får man selvfølgelig et øget arbejdsudbud, og det er jo det, der er med til at holde hjulene i gang, og det er det, der er med til at finansiere den velfærd, som vi alle sammen efterspørger.
Så når hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokraterne ønsker at rulle dele af den skattereform tilbage, vil jeg sige, at det da bare gør udfordringen for Socialdemokraterne endnu større, end den er i forvejen.
Og jeg skulle hilse og sige, at listen er stor, og den bliver større dag for dag.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-29:
Jamen skulle vi dog ikke lige slå fast, at det ikke er sådan, at skattereformen er finansieret i morgen, heller ikke i overmorgen, heller ikke næste år og heller ikke året efter, men faktisk skal vi hen i 2019, før der kommer de effekter ud af det, som bliver spået, og dermed er man også på den måde med til at skabe en del af den ustabilitet, som er problemet.
Og så bemærker jeg bare, at hr. Jacob Jensen ikke forholder sig til efterlønnen, og det synes jeg da er interessant.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nu blander hr. Jesper Petersen så måske med vilje tingene lidt sammen.
Det, at der skal være 8.000 færre ansatte, betyder ikke nødvendigvis, at det sker ved at sætte en fyreseddel på ryggen af folk, for som jeg nævnte for et øjeblik siden, er det jo sådan, at der er 100.000 mennesker om året – i en 3-årig periode er det altså 300.000 mennesker – der forlader den offentlige sektor som følge af naturlig afgang.
Man går på efterløn, førtidspension eller folkepension, eller man får job et andet sted uden for den offentlige sektor.
Og det er jo inden for den ramme, at man så skal finde ud af at omprioritere og, kan man sige, at flytte stillingerne over til eksempelvis sundhedssektoren, hvor vi så opprioriterer, fordi vi erkender, at det skal have et ekstra løft, fordi der kommer dyrere operationsmetoder og dyrere medicin.
I det hele taget vil vi gerne sikre, at den høje, høje produktivitet, der er, og det dygtige, dygtige stykke arbejde, der bliver gjort i sundhedssektoren i Danmark, kan bevares og gerne blive udbygget.
Nu kan jeg forstå, at hr. Jesper Petersen så lover, at den her hemmelige plan kommer før sommer.
Vi har hørt, at den skulle komme før påske, så var det sådan her en gang i løbet af maj, og nu er det så før sommer.
Jeg ved ikke, om jeg skal tro det, men lad os nu se.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-29:
I hr. Jacob Jensens ordførertale bemærkede jeg en del retorik, der minder meget om den, der er på Venstres nye såkaldte faktatjekhjemmeside, som man jo altid kan diskutere faktadelen af, men det er dog ikke desto mindre interessant, at man dér forsøger at afvise nogle såkaldte påstande.
Det er ikke så meget det, at man forsøger at afvise dem, men mere interessant er det måske, hvad man ikke afviser i den sammenhæng.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Jacob Jensen, om det betyder, at Venstre dermed anerkender, at der er nogle udsagn, som holder, altså f.eks. at 2007-skattelettelserne var ufinansierede.
Det står der f.eks. ikke noget om på Venstres faktatjekliste, og der står heller ikke noget om, at Venstre ikke har nogen intention om at ændre efterlønnen, og det er dog ikke desto mindre nogle elementer, som jeg kunne forestille mig at borgerne var meget interesseret i at få svar på.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Undskyld, hvad var det for nogle reformer, som venstrefløjen havde forpligtet sig på skulle gennemføres for at få flere ind på arbejdsmarkedet?
Var det efterlønsreformen?
Jo, hr. Jan Trøjborg har vist sagt det, men han er mig bekendt ikke medlem af Folketinget.
Var det dagpengereformen, som man havde forpligtet sig på i venstrefløjen?
Det tror jeg heller ikke jeg lige har hørt noget om.
Så jeg vil spørge sådan lidt retorisk: Hvad er det for nogle reformer, hr. Morten Østergaard lige præcis henviser til, når hr. Morten Østergaard siger, at venstrefløjen nu har forpligtet sig på at lave nogle reformer, der får flere folk ind på arbejdsmarkedet?
Jeg har ikke hørt det endnu.
Lad mig så lige rette en enkelt lille misforståelse.
Det her med, at vi skal ud og fyre over 8.000 i den kommunale sektor, er simpelt hen en løgn.
Vi har sagt, at det er det, der svarer til 8.000 stillinger, og det er rigtigt, at de 4 mia. kr. svarer til 8.000 stillinger.
Men lad mig lige gøre opmærksom på, at hvert eneste år er der 100.000, der forlader den offentlige sektor ved naturlig afgang, eller fordi de får et andet job, og det er altså 300.000 personer, der forlader den offentlige sektor over den 3-årige periode.
Jeg siger, som jeg også svarede fru Astrid Krag før, at det jo ikke er nogen nem opgave at finde de 8.000 stillinger, som så dog skal oprettes igen, bl.a. på sundhedsområdet og til dels i kommunerne, for der kommer jo også opgaver i forhold til de svage grupper og i forhold til at få flere unge ind på en uddannelse, som er noget af det, vi prioriterer.
For vi har modet til at prioritere, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, og det er vist mere, end hvad man kan sige om venstrefløjen.
Jesper Petersen (SF), 2010-04-29:
Ja, som jo er fra SF, selv om jeg kommer ind her midt i en stribe af socialdemokrater.
Det skete bare ikke rigtig.
Også hr. Jacob Jensens tale var alene noget med at snakke om oppositionen, der jo har lovet at komme med en plan før sommer, hvilket bliver, før regeringen kommer med en plan, som der arbejdes med rundtomkring i ministerierne.
Hr. Jacob Jensen benægtede, at det her ville føre til fyringer.
Det synes jeg er underligt, for jeg har da læst en annonce fra regeringen selv, hvori der står, at der skal være 8.000 færre ansatte i kommunerne til den kommunale velfærd.
Kan hr. Jacob Jensen bekræfte, at det er sådan, og kan vi få nogle bud på, hvad det er for nogle steder, der skal fyres kommunalt ansatte?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-04:
Det er jo selvfølgelig meget kækt sagt, at jeg får næsten alt til at lyde som et overgreb på kommunerne, men det virker nu altså også, som om regeringen og navnlig landets nye indenrigsminister oplever alt som leg, som en fløjtende fest, så længe der er tale om, at pengene går til landbruget, og at det så er velfærden, der skal stå for.
Er det ikke situationen her?
Dybest set
kommer det her, hvis finansieringen ikke er på plads, til at betyde 0,5 mia. kr. mindre til velfærd og 0,5 mia. kr. mere til landbrugets lommer.
Det er da en fløjtende fest for landbruget, men det er det bestemt ikke for velfærden.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Nu prøvede jeg altså at lytte rigtig godt, men jeg kunne simpelt hen ikke høre, hvor svaret var til den slagteriarbejder, der er bange for at blive fyret, ligesom hans kolleger er blevet det, fordi man i stedet for i dag slagter svinene nede i Tyskland med billig, underbetalt østeuropæisk arbejdskraft, eller hvor svaret var til den landbrugsarbejder, der godt kunne tænke sig at blive ved med at have et fast arbejde i landbruget i Danmark, i stedet for at man importerer billig arbejdskraft i sæsonen og så sender dem af sted igen.
Hvordan er det, det her forslag sikrer de arbejdspladser i Danmark på danske løn- og arbejdsvilkår?