runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Det er deres helt eget valg, og det vil jeg faktisk helst ikke blande mig meget i.
Når jeg siger, at vi gerne vil snakke om det, er det jo, fordi det er sådan, vi plejer at sætte tingene i gang.
Det var ikke for at bruge det som nogen syltekrukke.
Jeg synes også, vi gør det.
Det er ikke mange uger siden, der var gode forslag, som vi også bakkede op om, og det gør vi sådan set også om et godt forslag, der kommer om lidt – det er så ikke bare i forhold til naturen, men mere generelt i forhold til miljøet.
Så vi vil gerne det her, men lad os da endelig snakke om det.
Det mener jeg ikke som nogen syltekrukke.
Jeg mener det helt alvorligt; vi vil gerne snakke om at forbedre naturen i Danmark der, hvor vi kan.
Men vi vil så også gerne lidt mere i tale med regeringspartierne om, hvordan vi måske kunne forbedre vilkårene for det her erhverv, som er så presset, og som står over for så store udfordringer.
Det kunne vi jo passende tage med på agendaen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-15:
Jeg har oversendt udførlige notater om de økonomiske konsekvenser, som vi vurderer der vil være ved det her, også med hensyn til kreditværdigheden i forhold til både driftstabet og jordværditabet.
Så det ligger sådan set sort på hvidt, hvad vurderingen er i forhold til det.
Når det gælder muligheden for at få erstatning eller dispensation, hvis der er tale om ekspropriation, vil det komme an på en helt konkret vurdering i det enkelte tilfælde.
Så der vil jeg opfordre til, at de landmænd, der mener at være særdeles hårdt ramt af det her, søger om dispensation eller erstatning, og så vil der blive tale om en konkret vurdering i de enkelte tilfælde.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Jeg vil gerne spørge en gang mere for at være helt sikker: Kan vi være enige om, at når kommunerne har tegnet det grønne danmarkskort, vil det ikke have betydning i arbejdet med VVM'er og i arbejdet med en revurdering af en VVM?
Altså, vil vi, hvis det lykkes, og hvis det kommer igennem, og hvis man laver en frivillig aftale, her få en områdeudpegning, som ikke har konsekvenser for den pågældende landmand, som går med i en frivillig aftale, og hans fremtidige husdyrproduktion?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-15:
Formålet med det her lovforslag er at styrke vores natur; det er at sikre mere og bedre sammenhængende natur i Danmark; det er at standse tilbagegangen i biodiversiteten.
Det er jo hele udmøntningen, kan man sige, af de dele af Naturplan Danmark, der kræver lovgivning.
Så er der et element af det, der handler om § 3-arealerne og sprøjte- og gødskningsforbuddet på § 3-arealerne.
Og der er det jo korrekt, at vi har lavet en undtagelse for økologerne i forhold til gødskning.
Økologerne sprøjter i forvejen ikke, så derfor kan man sige, at alene af den grund er miljøbelastningen i forhold til pesticiderne der jo ikke for økologernes vedkommende.
Men vi har valgt at lave en undtagelse i forhold til gødskningsdelen for økologerne, og det handler om, at regeringen har en politisk målsætning om, at vi vil fordoble det økologiske areal frem til 2020, og at der jo gælder nogle særlige regler for økologerne om, at deres dyr skal være på græs en vis del af året.
Og derfor kan man sige: Ja, der er så taget et hensyn her til økologerne, fordi der er nogle særlige ting, der gør sig gældende for økologerne, for så vidt angår at skulle have dyrene på græs.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Der er et andet spørgsmål, som jeg også godt lige vil benytte lejligheden til at stille ministeren her i dag.
Ministeren siger, at de særlig hårdt ramte så kan søge erstatning, og at det jo selvfølgelig kommer an på en vurdering i de enkelte tilfælde.
Kunne ministeren sige lidt mere om, hvad der ligger i at være særlig hårdt ramt?
Altså, vil man i det tilfælde bl.a. også indregne, hvad den mindre jordværdi betyder, når landmanden skal i banken og have fornyet kassekreditten?
Er det også noget af det, der tæller med, når man kigger på, om landmanden nu bliver særlig hårdt ramt?
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Det var jo ikke nogen meget klar beskrivelse af, hvad Det Konservative Folkeparti så ville gøre.
Det var sådan noget med, at vi skulle snakke om det osv.
Men det må vi jo så prøve at snakke om.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Nu har vi en økologisk fødevareproduktion i Danmark, som regeringen jo gerne vil fordoble arealet af, men det er faktisk også sådan, at erhvervet har en stigning i eksporten på 10 pct. om året.
Er det noget, der gør indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Betyder det, at man f.eks. kan være enig i, at der er grund til netop at lægge mere natur, som allerede er beskyttet natur, ud til noget, der i virkeligheden kan bruges til økologisk drift?
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Jeg kan fornemme, at der er mange, der sidder og er kede af min tale og De Konservatives holdning til det her, og det skal I sådan set ikke være, for vi vil naturen det godt, men vi vil også gerne et af vores allervigtigste erhverv det rigtig, rigtig godt.
Og det synes jeg bestemt ikke jeg fornemmer fra regeringspartiernes taler her i dag, og det synes jeg er rigtig, rigtig uheldigt, når vi tænker på, hvor stor en effekt det har, og hvor meget landbruget betyder for os og vores samfund.
Jeg nævnte f.eks., at vi skal tage fat på nogle af de fredede områder, vi har rundtomkring, som står og vokser i krat, fordi de har brug for en eller anden form for naturpleje.
Lad os kigge på nogle af de områder, hvor vores grundvand er udsat, og hvor vi har brug for at gøre en ekstra indsats for at bevare vores gode vand.
Der er masser af ting, vi kunne tage fat på, og det vil vi gerne være med til at snakke om.
Vi er overhovedet ikke imod naturen på nogen som helst måde, men på den her måde går vi ind og tager noget fra landmænd som i det eksempel, jeg nævnte, med, at vi tager jord, som de har købt og betalt, og som svarer til op til 25-35 store fodboldbaner.
Vi siger, at det var da rigtig fint, men nu vil vi godt lige bestemme over den.
Lad os nu starte med nogle af de ting, som står og falder hen, og som har brug for en kærlig hånd, inden vi begynder at lukke flere landbrug.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Men når nu ordføreren så gang på gang siger, at vi skal gøre noget mere ved det, der allerede er fredet og bare ligger hen, kunne jeg godt tænke mig at spørge
: Hvad er det, Det Konservative Folkeparti vil gøre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål.
For man kunne næsten forledes til at tro, at Daniel Rugholm mente, at der ville komme en flodbølge af konkurser oven på det her lovforslag.
Jeg håber meget, at hr. Daniel Rugholm måske lige vil præcisere sit svar i forhold til det her.
For godt 81 pct. af de landmænd, der bliver berørt af det her, bliver der et driftstab på 625 kr. om måneden, og for yderligere godt 12 pct. bliver det det dobbelte, nemlig 1.250 kr. om måneden.
Det vil så sige, at det tilsammen udgør over 90 pct. Er det det, der vil resultere i en flodbølge af konkurser, eller er der en lang række andre ting som den absurd enormt store gæld, der er i landbruget, vi skal se på?
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Jeg kan ikke redegøre for hele deres rapport, men jeg kan forholde mig til det lovforslag, som vi behandler i dag, og der kan jeg svare det samme, som jeg også svarede til hr. Flemming Møller Mortensen, nemlig at vi har respekt for naturen, og at vi gerne vil naturen, men lad os dog tage fat der, hvor vi i forvejen har masser af fredet natur, som har brug for en ekstra hånd, fordi den rent faktisk bare står og bliver til krat osv.
Det er jo rigtig, rigtig ærgerligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Daniel Rugholm, om han sådan overordnet mener, at Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger i den rapport, de kom med, er et udtryk for netop at finde den balance, hvor landbruget og naturen kan leve side om side.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-15:
Jamen det er jo sådan, at det grønne danmarkskort ikke i sig selv vil medføre ændringer i forhold til sektorlovgivningen og heller ikke i forhold til husdyrbrugloven eller administrationen af den eksisterende sektorlovgivning.
Men det er jo klart, at det vil være sådan – og det er det også ifølge de gældende regler – at ny natur, som opstår og måske over en længere årrække udvikler sig til sårbar natur, selvfølgelig kan få betydning, f.eks. i forhold til de ammoniakkrav, der stilles til landbruget, og jeg ved også, at det er det, hr. Henrik Høegh har været optaget af og har spurgt ind til.
Jeg fik ikke lige mulighed for det i min ordførertale, men jeg synes, at når der bliver talt om det her med ny natur, nye streger, så er det vigtigt, at vi lige får præciseret de nationale kriterier, som det her grønne danmarkskort skal udpeges efter, for det er jo også det nye, nemlig at vi får nogle overordnede nye nationale kriterier, som kommunerne skal udpege ud fra.
Der er det første kriterie altså, at det er med udgangspunkt i eksisterende værdifulde naturområder uden for Natura 2000-områderne, at man skal begynde at tegne det her kort, og så drejer det sig efterfølgende om nye naturområder, som kan udvide eller skabe sammenhæng mellem eksisterende værdifulde naturområder.
Det er også lige for at adressere den – mener jeg – misforståelse, der har hersket hos nogle forskere på området, og som har gået på, at det her sådan set ikke handler om vores værdifulde natur, for det gør det i høj grad, og det tager udgangspunkt i den pligt, som kommunerne allerede har i forhold til at udpege sammenhæng mellem vores eksisterende værdifulde natur.
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Men de områder bliver jo i dag brugt, og det ved ordføreren også godt.
Der er mange måder at se på, hvad der er godt for naturen, hvad der er godt for plantelivet, og hvad der er godt for dyrene.
At pleje naturen, passe den og gødske osv. kan have nogle fordele, og det at lade den være fredet kan have andre fordele.
Det er fint med begge dele, og som jeg sagde i min tale, er det også det, der er traditionen i Danmark.
Nu er det ikke min tur til at spørge, men der er også et landbrug, som vi skal tage hensyn til her, for det er også en del af den danske tradition i forhold til naturen.
Jeg har godt hørt SF tale om, at det her er et politisk valg, og jeg hørte Enhedslisten tale om, at det økologiske skal behandles langt bedre end det konventionelle og de ting.
Det er jo fair nok, at man tager et politisk valg om det, det er vi bare ikke med på her.
Vi vil gerne naturen, men i respekt for, hvad natur er, og natur i Danmark er mange ting.
Det har det altid været, og det vil det også være fremover, og det her hårde indgreb kan vi ikke støtte.
Selvfølgelig er der en kæmpe udfordring med det, jeg også nævnte i min tale, nemlig at 11.000 landmænd skylder over 360 mia. kr. væk, men som vi også kunne læse i Berlingske i går, vurderer man, at bare inden for de næste par år er det 1.000 landmænd eller måske op til 2.000 landmænd, som nok bliver tvunget til at kaste håndklædet i ringen.
Det her gavner jo ikke.
Man kan tage et eksempel som det, jeg tog om Ove, som fru Lisbeth Bech Poulsen også kunne læse om sin lokalavis, for hvem det her har en effekt på over 2 mio. kr.
Det er altså rigtig, rigtig mange penge.
Så kan det godt være, at det for nogle er nogle få hundrede kroner eller nogle få tusinde kroner, men der har været så mange historier, ikke mindst fra det område, hvor SF's ordfører selv er valgt til Folketinget, om landmænd, som bliver så hårdt presset af det her, at de måske må lukke ned.
At man bare er sådan lidt nonchalant i forhold til det, kan jeg slet ikke forstå.
Det må jeg indrømme.
Henrik Høegh (V), 2015-01-15:
Jamen så er vi inde ved sagens kerne.
De oplever, at når de skal have fornyet deres miljøgodkendelse, så er der på grund af den naturindsats, landmanden har lavet, opstået den biodiversitet, vi alle sammen gerne vil have, og der er fundet beskyttede arter.
Og når han så skal have revurderet sin miljøgodkendelse efter 8 år, så kommer ammoniakkravene.
Det synes jeg sådan set er flot, at de gør, og det håber jeg man kan lave frivillige aftaler om.
Men når korridoren er tegnet, så skal kommunen tage hensyn til den ved næste revurdering af bekendtgørelsen, vel at mærke hvis der i den korridor er kommet de der arter.
Men det er lige netop derfor, vi laver korridoren, altså for at de arter skal komme og for at få biodiversiteten.
Så vi kommer altså ikke udenom, at den landmand er med til at grave graven for sin egen husdyrproduktion, hvis han deltager i det her.
Kan vi lave en anden model for det, så vi undgår det?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-15:
Jamen alternativet var jo ikke, at vi ikke lavede noget.
Alternativet var jo, at regeringens forslag var gået igennem, og det havde været en mærkbar ændring af balancen.
Jeg synes, at det er et ganske godt forlig, vi har landet her.
Vi synes, vi er havnet rigtig godt.
Der er ting i det, som jeg ikke bryder mig om, og der er ting, som jeg synes er fantastiske, og sådan tror jeg det er, når man laver brede forlig.
Men vi synes, det er godt at gå i arbejdstøjet, og vi er godt klar over, at vi får beskidte hænder, når vi gør det, men til gengæld tager vi også et ansvar og flytter tingene.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Jamen der kan helt sikkert peges på enkelte elementer.
Og med hensyn til pakken som sådan er det så fru Louise Schack Elholm opfattelse, at den gør lovgivningen i Danmark bedre, eller er den uændret dårlig eller god, eller bliver lovgivningen i Danmark ligefrem dårligere af det her?
Det kunne det jo tyde på, når udlejerne siger, at det her gør det sværere at være udlejer, mens omvendt Enhedslisten, som ønsker en socialistisk revolution, synes, at det her er god lovgivning.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-15:
Og det er desværre min erfaring, at hver gang vi rører ved lejeloven og boligreguleringsloven, ender vi i den situation.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal tage tingene seriøst, og derfor lytter jeg jo også til, hvad de siger, og tager det ad notam.
Jeg synes, at der er kommet nogle rigtig gode ting ud af det her, som jeg synes er mærkbare.
Jeg synes, at en sammenskrivning af de to love er et enormt fremskridt.
Jeg synes også, at den her mulighed for, at man kan opsige et lejemål, når man er enkeltudlejer, med 1 års varsel er et enormt fremskridt, og det er jeg sikker på vil gavne rigtig mange.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Der findes jo to resultater af en forhandling, som man kan have forskellige vurderinger af.
Det ene er, at det forlig, der kommer ud af, at man går ind i en forhandling, trækker i den rigtige retning, altså at lovgivningen i Danmark bliver bedre af, at den bliver ændret på den måde.
Og så er der det andet forhandlingsresultat, at noget, der var rigtig dårligt, er blevet lidt mindre dårligt, end det var et udgangspunkt, men stadig er dårligt.
Når man kigger på det her med liberale briller på, hvilket man vel har, når man kommer fra Danmarks liberale parti, undrer det så ikke fru Louise Schack Elholm, at udlejerne i Danmark føler, at det bliver sværere at være udlejer på baggrund af det her, mens Enhedslisten omvendt er med i forliget?
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-15:
Tak for det.
Når vi taler om at finde løsninger på vores miljøudfordringer, ikke bare her i landet, men ud over hele verden, kommer vi selvfølgelig ikke uden om udviklingen af nye miljøeffektive teknologier.
Det er utrolig vigtigt, at den teknologi, vi udvikler, bliver mere og mere effektiv netop i forhold til forbedring af miljøet.
Derfor var der også en ambitiøs konservativ miljøminister, der nu for nogle år siden etablerede et program, som den her regering har videreført.
Miljøteknologien er et af de områder, hvor Danmark har været i den grønne førertrøje.
Men den slags kommer ikke af sig selv.
Det kræver et ambitiøst og et dygtigt erhvervsliv, som både kan og tør investere.
Det kræver også højt niveau af forskning, og så kræver det nogle politikere, der bakker op og understøtter de gode initiativer.
Det har vi siden Connie Hedegaards tid gjort igennem det her miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram, MUDP.
Med de muligheder, som findes i MUDP, gør vi det mere attraktivt for vores virksomheder at tænke nyt og gå foran i udviklingen og produktionen af innovative teknologier, som belaster miljøet mindre og mindre.
Og så bakker vi naturligvis også op, ikke bare om programmet, men også om det 4-årige perspektiv, som nu er italesat.
I det her forslag skal vi vedtage, at der nedsættes en uafhængig bestyrelse, som skal træffe afgørelse om tilskud til virksomheder og igangsætte forskellige partnerskaber inden for de rammer, som er for programmet.
Otte bestyrelsesmedlemmer, formanden og de tre øvrige medlemmer udpeges af miljøministeren, og de resterende fire udpeges godt nok også af miljøministeren, men efter indstilling fra klima-, energiog bygningsministeren, fødevareministeren, erhvervs- og vækstministeren og uddannelses- og forskningsministeren.
I udgangspunktet er det sådan set også fint for os, men jeg har læst nogle af høringssvarene og også noteret mig nogle af de bemærkninger, der har været der.
Derfor synes vi også, ligesom andre allerede har nævnt, at vi måske i udvalgsarbejdet kunne drøfte, om vi i højere grad kan sikre en bred repræsentation i bestyrelsen, både i forhold til geografi, som nogle nævner, men også i forhold til brancher, som andre er inde på.
Men Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2015-01-15:
Tak for det.
Liberal Alliance ser nogle solide erhvervsmæssige perspektiver i det her program og er som udgangspunkt positive over for forslaget.
Vi har noteret os den meget store interesse, der er på området blandt virksomheder og vidensinstitutioner, og det er jo hævet over enhver tvivl, at vi på ressourceområdet bredt set har nogle styrkepositioner, som kan styrkes yderligere, når bl.a. den udviklede del af verden vokser.
Og her oplever vi rigtig tit, at problemstillingen omkring test, demonstration og direkte afprøvning på fuldskalaanlæg kan være væsentlige barrierer for, at innovationsarbejde også kan gøres til genstand for et marked og reelt komme til at skabe vækst og beskæftigelse.
Vi kan have nogle mindre bekymringer om den samlede koordinering af indsatserne på disse områder og håber meget, at bestyrelsen bliver sammensat på en måde, så der sikres fagligt og økonomisk overblik over de aktiviteter, der pågår i den snart enorme grønne ressourcer-industri, som man vel egentlig kan kalde det.
Men alt i alt er det et af de bedre forslag fra miljøministeren.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-15:
Jeg er glad for, vi har nogle tilhørere heroppe, og måske er vi også så heldige at have nogle, der sidder bag ved tv-skærmen og følger med, for der er jo ikke ret mange mennesker i den her sal, i forhold til hvor vigtigt det her lovforslag er.
Jeg tror ikke, at det er nogen overdrivelse at sige, at SF virkelig har kæmpet for MUDP.
Sammen med en masse andre gode kræfter har vi virkelig ønsket at få styrket Miljøteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram, som forkortelsen jo står for.
Og hvorfor har vi det?
Jeg tror ikke, at det endnu er gået op for alle i Danmark, hvor vigtig udvikling inden for de grønne teknologier er, og hvad det betyder for Danmark, også økonomisk og i forhold til arbejdspladser.
De fleste ved jo nok, at vi er noget nær verdensmestre inden for vindmøller, men det kommer stadig væk bag på de fleste, når man fortæller, at eksporten af grøn teknologi er større end svineeksporten, og den eksport vokser.
I SF er vi rigtig glade for finanslovsaftalen med regeringen og Enhedslisten om at lovfæste MUDP og etablere en bestyrelse for programmet.
For nu at sige det på jysk: Det giver et klart signal til industrien, forsyningsselskaberne, investorerne og mange andre om, at vi i Danmark vil have en grøn omstilling og afsætter offentlige midler over en længere årrække i stedet for bare at fylde op hvert år.
Nu bliver det slut med stop and go.
Indsatsen under MUDP har i 2014 haft fokus på vand, klimatilpasning, cirkulær økonomi, genanvendelse af ressourcer i affaldet, renere luft, mindre støj, færre problematiske kemikalier, industriens miljøindsats og økologisk byggeri.
Det er områder, hvor Danmark har rigtig meget at byde på, både i form af teknologisk hardware og i form af kloge hoveder og stærke kompetencer i erhvervslivet.
De offentlige midler tiltrækker private midler, og sammen skaber de miljømæssige fremskridt og grønne jobs.
SF vil opfordre til, at bestyrelsen for MUDP bliver sammensat sådan, at det bliver de kloge hoveder med erfaring og kompetence inden for områder, der bliver målgruppen for udvælgelsen, i stedet for at forsøge at lave en bestyrelse hovedsagelig bestående af unavngivne repræsentanter for interesseorganisationer i et eller andet forsøg på et balanceret miks af interesser.
Det mener jeg også er det, ministeren har lagt op til, og det ville være rart, hvis vi måske kunne høre noget mere om bestyrelsessammensætningen.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god dag i dag.
Vi kæmpede, både da vi skulle fordele forskningsmidler, og da vi skulle lave den grønne del af finansloven.
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren for det her.
Det er enormt vigtigt for Danmark, det kommer til at betyde milliarder i indtjening, det kommer til at betyde masser af nye arbejdspladser, så det er en rigtig god dag i dag.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Den grønne omstilling er rigtig vigtig for den her regering, og man må sige, at de danske virksomheder virkelig har grebet chancen og på mange områder har taget teten, forstået på den måde at de ikke blot løser vores miljøudfordringer herhjemme, men i virkeligheden også gennem den udvikling af produkter, der kan løse vores opgaver, er i stand til at eksportere løsninger til hele verden.
Vi har hørt eksempler på lufts- og brændeovnsteknologier, som bredes ud, men der er jo også eksempler inden for hele vandsektoren, på luftområdet og fra andre miljøpolitiske områder på, at vi har stærke danske virksomheder, som gør, at der eksporteres green tech – eller hvad det nu hedder, når man skal tale udenlandsk – til hele verden.
Men det, der er vigtigt, er jo, at det ikke kun drejer sig om store virksomheder.
Der er også mange halvstore og helt små virksomheder, der har smarte løsninger, men som har svært ved at få produkterne testet og afprøvet i forsøg.
Derfor er MUDP, altså det Miljøteknologiske Udviklings- og Demonstrationsprogram, en rigtig god løsning for de virksomheder, så de kan få det sidste, der skal til, for faktisk at kunne udbrede produktet til ikke bare et stort hjemmemarked, men også til eksport.
Man kan sige, det er meget vigtigt, at politikere ikke tror, at det er dem, der skal pege på, hvad det er for et produkt eller firma, der kan løse vores store miljøudfordringer, men det er smart, at vi kan pege på nogle områder, som vi mener er udfordret, eller hvor vi har udfordringer, og at man på den måde ligesom kan sende nogle signaler om, at det er inden for de områder, vi særlig efterlyser ansøgninger, fordi vi kan se, at her har vi selv mulighed for at gøre mere, men vi kan også se, at vi her kunne få en løftestang til en endnu større eksport.
På den måde bliver en bestyrelse med politiske indikationer af de udfordringsområder, der skal sættes i spil, den helt rigtige løsning.
Jeg glæder mig over, at der også lyder lutter positive toner fra de øvrige partier.
Radikale Venstre kan selvfølgelig støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Tak for det.
Meget kort: Dansk Folkeparti kan godt bakke op om forslaget.
Vi synes sådan set også, det er fornuftigt, at man forsøger at hjælpe.
Meget apropos Kina har jeg også været en tur dernede.
Det er godt nok nogle år siden, men jeg kan huske, at noget af det, der undrede mig, og det gør det for så vidt stadig væk, var, at de byggede huse, som dårligt nok var isolerede – taget i betragtning af, hvor længe vi har kendt isoleringsmateriale i Danmark, kan sådan nogle ting godt undre mig, når jeg er rundtomkring i verden.
Men det var sådan en lille sidebemærkning.
Jeg synes, det er godt.
Jeg vil følge op på de spørgsmål, som hr. Henrik Høegh fra Venstre stillede, om bestyrelsessammensætningen, for det har også undret mig en smule.
Men vi er generelt positive over for forslaget.