runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
, belært af erfaringer fra alle it-systemer, både i privat og i offentligt regi, vil jeg sige, at man jo aldrig kan give 100-procents-garanti for noget som helst.
Men den forventning, jeg har ud fra den soliditet, der er i den handlingsplan, man fra Domstolsstyrelsens side og fra Tinglysningsrettens side har præsenteret, så forventer jeg, at problemerne er løst til sommer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Soliditet er jo det, vi gerne vil have, og det er det, vi alle sammen efterspørger her.
En ting er it-systemer, en anden ting er altså den menneskelige arbejdskraft, og jeg synes, at det, som hr. John Dyrby Paulsen tidligere konfronterede ministeren med, er fuldstændig rigtigt.
Når ministeren siger, at det her ikke er et spørgsmål om, hvorvidt der er ressourcer nok, så må jeg blot sige, at det er virkelig besynderligt, at det første punkt i handlingsplanen i forhold til aktionspunkterne er tilførsel af ekstra 25 nye sagsbehandlere til at behandle tinglysningspuklen.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål om personalet.
Jeg vedkender mig med stolthed, at jeg er nordjyde og ikke bor langt fra Hobro, og deroppefra ved jeg, hvordan personalet virkelig knokler dag og nat og weekender og har gjort det lige siden starten for at få succesen op at stå.
Der er ingen nye medarbejdere i en ny udflyttet statslig institution, som ikke er ekstremt ærekære med hensyn til at få institutionen til at fungere.
Det slider meget hårdt på personalet.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Har vi ikke et sårbarhedspunkt i forhold til måske ikke at kunne vedligeholde den mængde personale, der er, altså et nedslidningsproblem, som kunne resultere i, at vi måske kommer til at stå med problemer i en meget længere periode?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Det er i samme boldgade, og det lyder: Hvorfor er der ikke afsat de nødvendige ressourcer til de store forsinkelser i den digitale tinglysning, så de store ulemper, vi nu har hørt en del om, hermed kunne have været undgået?
Hvorfor er der ikke afsat de nødvendige ressourcer, så de store forsinkelser i den digitale tinglysning og dermed forbundne store ulemper for borgerne kunne undgås?
Tak for det.
Jeg synes måske ikke, at ministeren svarede på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, jeg forstår godt, at ministeren har haft travlt med andre ting; tre burkaklædte kvinder har givet meget arbejde til ministeren, og ministeren har været meget optaget af det – fred være med det.
Men der er noget, jeg ikke forstår.
Vi er nu nede på – i gåseøjne – 65.000 sager, der ligger og venter på at blive afgjort, og som har ligget i lang tid i systemet.
Hvis jeg var en person, der skulle have en sag igennem systemet og havde ventet i 3 eller 4 måneder, kunne jeg jo være relativt ligeglad med de 60 pct., som er fuldstændig ukomplicerede sager, som går direkte igennem, for det er jo fuldstændig ligegyldigt for de 65.000 sager, der ligger og venter.
Det gælder familier, der, om jeg så må sige, bliver sat på standby af det her system, der ikke virker.
Hvis ministeren har fået bare halvt så mange henvendelser, som jeg har fået, fra f.eks. advokater og advokatsekretærer, der sidder og bokser med det her og har gjort det i næsten det sidste halve år, så burde ministeren også for lang tid siden have sagt: Der er noget ravruskende galt.
Burde man ikke have grebet ind noget tidligere?
Jeg ved jo, at ministeren har været optaget af det, for det fremgår i hvert fald af de skrivelser, der har været hen over efteråret, og allerede i august blev ministeren jo advaret om, at det her system ikke kom til at virke, og at man i virkeligheden burde have grebet det an på en anden måde.
Så jeg vil godt høre ministeren, om det ikke er rigtigt, at ministeren allerede siden oktober har fået masser af henvendelser om, at det her ikke virker.
Og ville ministeren ikke i dag have ønsket, at han havde gjort det væsentlig anderledes, nemlig havde grebet ind allerede i oktober?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg tror lige, man skal have kronologien med.
Det her starter efter sommerferien.
Vi ved, at der vil være en indkøringsperiode, vi ved, at der bliver foretaget forskellige slags tilsnit og tilretninger, og det foregår i september, oktober, november og december.
Samtidig kan vi se, at det ikke vil være tilstrækkeligt.
Derfor tager vi initiativ til, at der bliver lavet en handlingsplan, som er fremlagt i dag, til at løse problemet.
Den er ambitiøs, og den sikrer borgerne bedre service.
Så det er altså en proces, som er foregået hen over efteråret, hvor der har været hands on fra tinglysningsrettens og Domstolsstyrelsens side hver eneste dag.
Det har betydet, at man har fået høvlet af mange bunker, men ikke af bunker nok, og derfor har der altså været brug for at komme med den her ambitiøse handlingsplan, som blev fremlagt i morges.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Tak for det svar.
Jeg beklager at måtte sige, at det har jeg jo faktisk hørt før, stort set.
Da vi sidst havde den her diskussion oppe i august og september, hvor nogle af de centrale aktører på det her marked sagde, at det her kommer til at gå galt,
sagde ministeren stort set det samme, som ministeren lige har sagt nu, nemlig at ministeren havde tillid til den plan, der var fremlagt.
Ministeren havde tillid til – der var selvfølgelig nogle indkøringsvanskeligheder, de blev løst i løbet af oktober og november – at når vi nåede frem til jul, var det fuldstændig indkøringsfærdigt og problemfrit.
Nu er vi nået på den anden side af jul, og der er 65.000 sager, der stadig venter på at blive afklaret, så ministeren har i virkeligheden sat sin egen plan til side.
Planen var, at når vi nåede frem til jul, så var alle de der indkøringsproblemer løst.
Det var vel vidende, at der var nogle problemer i starten, det kan man ikke undgå ved den her slags sager.
Det vidste ministeren allerede, så det, ministeren siger nu, nemlig at ministeren nu har tillid til en ambitiøs plan, er jo ikke anderledes end det, ministeren sagde for 3 måneder siden.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er rigtigt.
Jeg har nemlig tillid til Tinglysningsretten, jeg har tillid til, at Domstolsstyrelsen er de rigtige til at løse det her, og at man ikke med et knips med fingrene finder på en eller anden løsning.
Domstolsstyrelsen sidder med kompetencen på det område.
Tinglysningsretten i Hobro pukler og slider og slæber med det.
De har fået nogle flere ressourcer til at løse problematikken, er i tæt samarbejde med branchen om det her, og derfor har jeg tillid til, at den ambitiøse handlingsplan, der er fremlagt, vil være med til at løse den beklagelige situation, vi er havnet i.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Ja tak.
Jeg kan godt forstå, at ministeren er glad for sin myndighed og de ansatte, der er ved Tinglysningsretten i Hobro.
Det bør ministeren også være.
De har, om jeg så må sige, knoklet en vis legemsdel ud af bukserne.
Jeg var lige ved at sige, at de måske har reddet ministerens samme legemsdel, for hvis det her ikke var grebet an med den ildhu og med de overarbejdstimer, det har været gjort med, og med den forståelse fra advokatstanden og advokatsekretærerne, var det her vokset til en sag, der var fuldstændig ude af proportioner.
Jeg vil godt sige, at de 65.000 sager, vi har nu, er ikke få sager, det er mange sager, det er uacceptabelt mange sager, og det er uambitiøst.
Så når ministeren siger, han er glad for det arbejde, der er gjort, må jeg sige: Ja, det bør ministeren også være.
Men jeg savner stadig et svar på, hvornår ministeren vidste, at det her ikke ville kunne lykkes inden jul 2009.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg er glad for alle medarbejderne i Domstolsstyrelsen, og ikke mindst kan vi jo se, at man har puklet og slidt og slæbt i både Domstolsstyrelsen og i Hobro.
Der har løbende været foretaget korrigeringer, der har løbende gennem hele efteråret været foretaget prioriteringer af den her sag.
Det betød, at man hele tiden måtte se på, hvordan det her it-system implementeres.
Vi har også sagt fra starten af, at der ville være indkøringsproblemer, og det har alle vidst.
Det er sagt fuldstændig åbent.
Vi kan så konstatere, at man ikke når at løse alle problemerne inden jul, og derfor beder jeg Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten om at lave en handlingsplan.
Morten Østergaard (RV), 2010-01-13:
Jo, men pointen her er jo altså, at finansministeren ikke kan finde andre, som ikke på en eller anden måde er på regeringens lønningsliste, som vil sige, at der ikke var problemer med den økonomiske politik i tiden op til krisen, og som vil sige, at den økonomiske politik ikke har forstærket den økonomiske krise
Det er Nationalbanken og de økonomiske vismænd jo enige i.
I lang tid hed det, at det skyldtes den internationale krise, fordi man ikke ville påtage sig et ansvar.
Men det, der gør diskussionen meget vanskelig og nærmest bizar, er jo, når finansministeren i dag står og siger, at der er et solidt fundament for en sund udvikling i dansk økonomi.
Jamen hvem er det, han siger det til?
Er det til virksomhederne, som stadig væk står og forventer at skulle fyre medarbejdere, så vi får en hastig stigning i ledigheden?
Er det til danskerne, som bliver arbejdsløse, eller er det til alle dem, som har store forventninger til velfærden, og som kan se, at økonomien simpelt hen ikke hænger sammen?
Hvor er det solide fundament?
Var det ikke netop det, man i de gode tider svigtede at sørge for fortsat var der, så vi var klar til de dårlige tider?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Vurderingen fra Domstolsstyrelsen har, før man implementerede systemet og satte det i gang, været, at det var gennemtestet, at man havde været rundtomkring alle de hjørner, der var, og at man mente, det var forsvarligt at tage det i brug efter sommerferien.
Og det gjorde man så.
Det er klart, at der ville være indkøringsproblemer med det,
det har alle vidst.
Det var et kæmpe projekt og en helt ny måde at tinglyse på, men at problemerne har været så store, har overrasket alle, og det er derfor, der har været brug for en ny ambitiøs handlingsplan, som så er blevet præsenteret i dag, og som viser vejen frem til at få løftet de udfordringer, der er.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-13:
Jeg forstår, at der, da man satte det i gang, allerede var advarsler forskellige steder fra.
Jeg kender nogle af de pågældende advokater, der også har sagt, at det her ikke er godt nok.
Derfor er det jo utroligt, at alarmklokkerne ikke har ringet noget før.
Og det er jo lang tid siden sommerferien.
Det var jo sidste år.
Det er utroligt, at man har ladet det gå i så lang tid og har fået sådan en kæmpe ophobning af sager, der har store økonomiske konsekvenser for en borger, for en familie, der ikke kan komme videre med deres liv.
Vi må indrette vores systemer sådan, at folk kan få handlet hus og komme videre.
Derfor drejer det sig om, at når vi sætter nogle systemer i gang, skal de også virke for dem, der skal bruge systemerne.
Ministeren kommer ikke uden om den regning, der ligger.
Jeg synes, det er helt urimeligt, at ministeren siger: Det kan man bare tale med sin bankrådgiver om.
Det er jo folk, der måske i forvejen er ude på den yderste kant.
Det er da helt urimeligt, at man bliver påført så store ekstraomkostninger, og at det har taget så lang tid, og at der heller ikke er håb sådan lige i morgendagen på, at man løser det her.
Er ministeren ikke enig i det?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg sagde ikke, at man skulle snakke med sin bankrådgiver om det.
Jeg sagde, at man skulle snakke med sin rådgiver om det.
Der er stor forskel.
Med hensyn til hele tidsplanen træder det her system jo først i kraft efter sommerferien, og det er blevet udsat et par omgange, fordi man nemlig har gennemtestet det, man har hørt på de berettigede indvendinger og gode kritikpunkter, der har været fra de aktører, der er på området.
Derfor har man ventet med at sætte det i gang, til man selvfølgelig har testet det, så godt man kan.
Der må man jo forholde sig til, at Domstolsstyrelsen og de mennesker, der arbejder med det, sagde, at det var parat til at træde i funktion.
Det var sådan set det, det handlede om.
Det er der jo ikke nogen politiker der kan afgøre.
Men man vurderede altså hos de relevante myndigheder, at det var parat til at træde i kraft, vel vidende at der ville være indkøringsproblemer i starten.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Nu har vi jo efterhånden nogle gange hørt ministeren sige, at der har været løbende opdateringer og justeringer af planerne og det ene og det andet, og at der nu er en ambitiøs plan, som helt sikkert holder.
Jeg fik stadig ikke svar på mit spørgsmål om, hvornår ministeren i virkeligheden blev klar over, at den gamle ambitiøse plan, som man for 3 måneder siden var helt sikker på holdt, så ikke holdt alligevel.
Men det, der egentlig er interessant, er jo i virkeligheden: Hvordan stiller ministeren sig så til de mange mennesker, der nu har fået en skattebillet på en ejendom, de har solgt, men som bare ikke er gået igennem systemet, fordi der har været de her massive problemer i tinglysningen?
Vi snakker altså om op mod 80.000 sager, hvor folk har fået en skattebillet på en ejendom, de i virkeligheden har solgt, men som ikke er registreret i systemet.
Hvad skal folk gøre med den skattebillet?
Skal de betale den, eller skal de sende den til justitsministeren, eller hvad har ministeren af forslag til løsning af det problem?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Systemet blev løbende revurderet hele efteråret.
Man må med sine rådgivere vurdere, hvad man vil gøre.
Enhver borger i det her samfund er frit stillet til at vurdere, hvad man vil gøre, og hvad det har af konsekvenser.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-13:
Jeg vil gerne følge op på det, at ministeren siger, at det må borgerne sådan set selv finde ud af, og koster det nogle penge, så må de tale med deres bankrådgiver.
Jeg synes, det er for dårligt et svar.
For det kan jo ikke passe, at så mange mennesker alle sammen laver fejl, og derfor er det jo også ret interessant, hvilke kørsler man har lavet forinden for at finde ud af, om det her fungerede.
For det er jo ikke bare ganske almindelige mennesker, det er også folk, der er vant til at lave hushandler, som heller ikke kan få systemet til at fungere.
Så spørgsmålet er: Har det her været testet godt nok, inden man satte det i gang?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Vi brugte de gode år til at nedbringe gælden, til at afbetale på den gæld, vi havde.
Og det nyder vi frugterne af i dag, hvor vi jo står i en betydelig gunstigere situation, end en lang række andre lande gør.
Det er det, jeg prøver at sige til hr. Morten Østergaard, nemlig at virkelighedsbilledet af, at en ledighed på 4,2 pct. er værre end en ledighed i Spanien på 19 pct. eller på 10 pct. i Tyskland og England osv., er et fortegnet billede; og med hensyn til det, at vi har afbetalt gælden i de gode år, er det et fortegnet billede at sige, at vi har ødet de gode år væk.
Den prioritering, regeringen har valgt, er, at vi kommer sikkert igennem krisen, så vi kommer ind i et stabilt opsving igen – og så bliver der en regning.
Det tror jeg at alle mennesker kan forstå, nemlig at når man opererer med underskud, jamen så er man nødt til at bringe overensstemmelse mellem indtægter og udgifter, og det er jo så også det arbejde, der kommer til at forestå i de kommende år.
Det bliver da ikke let, men prioriteringen har helt klart for os været at holde ledigheden så langt nede som overhovedet muligt.
Det er den forpligtelse, regeringen har forfulgt, og det er det ansvar, vi har taget på os.
Inger Støjberg (V), 2010-01-13:
Nu stod det mig ikke lysende klart, hvad hr. Bjarne Laustsen rent faktisk spurgte om.
Det var vist mest af alt en kommentar til den her sag.
Men vi behøver såmænd ikke at starte en konkurrence om, hvem der vil deltidsbrandmændene det bedst.
Jeg tror udmærket, at hr. Bjarne Laustsen ved, at det vil vi begge.
For det er ekstremt vigtigt, at vi har et godt beredskab, og i det beredskab indgår også en række deltidsbrandmænd.
Det er de, fordi vi ønsker at have et ensartet system, et system, der gør, at alle er omfattet af de samme dagpengeregler.
Det er jo det, den borgerlige regering fik indført for år tilbage.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-13:
Og svaret er, at det har vi ikke; der er aldersbestemte ting, der er branchebestemte ting osv., der gør, at der er himmelvid forskel på, hvordan man behandler folk i dagpengesystemet.
Så siger ministeren, at det her er meget, meget vigtigt.
Det er så enkelt at køre en linje og sige, at deltidsbrandmændene og redningsmændene ikke har noget med supplerende dagpenge at gøre.
Det har de aldrig nogen sinde haft tidligere, og de burde aldrig nogen sinde have det.
Det, der var meget dumt af regeringen at gøre, var jo selvfølgelig ikke at spørge dem om, hvordan de her regler ville påvirke dem, hvis de blev fyret i deres hovederhverv.
Så ville man have fået et svar, men det har man selvfølgelig ikke fået, fordi man bevidst har undladt at spørge dem.
Man har spurgt alle mulige andre, som ikke har noget med det her at gøre.
Men hvis vi er enige om, at det er et livsvigtigt arbejde, de udfører, og at vi har brug for deltidsbrandmænd, så skal vi jo sørge for, at der ikke er nogen, som kommer i samme situation som dem, der måtte stoppe i Brønderslev, allerede er kommet i.
Ministeren leger altså med ilden, for nu er det 181, måske 250 mennesker, der er begyndt nedtællingen, og vi har i beredskabet ikke råd til at miste folk på den måde.
Inger Støjberg (V), 2010-01-13:
Endnu en gang må jeg sige, at der ikke var et spørgsmål, men det efterlader mig så med muligheden for at nævne nogle af de ting, som vi netop har gjort.
Det er jo sådan, at vi sammen med Dansk Folkeparti har afsat en pulje i finansloven til netop at sikre rekruttering af deltidsbrandmænd og også til at sikre, at der er styr på det her område.
Det er også sådan, at jeg står fuldstændig bag de dagpengeregler, som den borgerlige regering har indført.
Det gør hele regeringen, og derfor er der ikke lagt op til, at der skal ændres i dagpengereglerne.
Det tror jeg i øvrigt også ville overraske hr. Bjarne Laustsen noget, hvis jeg sagde det modsatte.
Så jeg mener i det hele taget, at vi har et udmærket beredskab.
Det skal vi værne om.
Det ved hr. Bjarne Laustsen udmærket godt, og det har vi efterhånden diskuteret mange gange her i Folketingssalen.
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Er ministeren enig med undervisningsministeren i, at målsætningen fra velfærdsaftalen i 2006 om, at »mindst 85 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010, og mindst 95 pct. i 2015«, er umulig af nå på grundlag af de aftalte forudsætninger, jf. Politiken den 29. december 2009 »Færre får en ungdomsuddannelse«?
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med undervisningsministeren i, at målsætningen fra velfærdsaftalen i 2006 om, at »mindst 85 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010, og mindst 95 pct. i 2015«, er umulig af nå på grundlag af de aftalte forudsætninger, jf. Politiken den 29. december 2009 »Færre får en ungdomsuddannelse«?
Her siger undervisningsministeren: »Hvis ikke vi tæller unge med, som kommer videre uden en ungdomsuddannelse, bliver det jo helt umuligt at nå målet om, at 95 procent har en ungdomsuddannelse i 2015.«
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Jeg er enig med undervisningsministeren i, at unge, der gennemfører en videregående uddannelse uden en registreret ungdomsuddannelse, er relevant som supplement til opgørelse af 95-pct.-målsætningen.
Det fremgår også af den aftalte skriftlige afrapportering, som regeringen gav forligspartierne under finanslovforhandlingerne i efteråret.
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Det er yderst interessant, for det er jo en kæmpe aftale, vi her har lavet, det er en meget stor aftale om, hvordan vi skal sikre fremtidens velfærd og velstand i Danmark, og det, at vi sikrer, at unge får en ungdomsuddannelse, er en helt afgørende forudsætning for, at vi kan få fremgang i det danske samfund.
Desværre må man jo konstatere, at det, siden vi lavede den her aftale, er gået tilbage.
Regeringens egen indsats er stort set ingenting ud over det, der foregår inden for aftalekredsen, og færre og færre unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Så jeg skal bare have finansministeren til at bekræfte, om man i de tal, der står i aftalen, nemlig 85 pct. i 2010 og 95 pct. i 2015, der skal gennemføre en ungdomsuddannelse, kun indregner unge, der har gennemført en ungdomsuddannelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Regeringen har afrapporteret til globaliseringskredsen i overensstemmelse med, hvad der er aftalt.
Af den nyeste skriftlige afrapportering fra efteråret fremgår det, at andelen af ungdomsårgangen 2007, der forventes at opnå en ungdomsuddannelse, er på ca. 80 pct.
Det fremgår endvidere, at der herudover kommer den andel af ungdomsårgangen 2007, der forventes at gennemføre en videregående uddannelse uden en registreret ungdomsuddannelse, og denne andel udgør 4 pct.
Dermed viser afrapporteringen, som den også tidligere har gjort, det samlede billede af en ungdomsårgang, der forventes at gennemføre en uddannelse på et niveau, der mindst svarer til en ungdomsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Da var det sådan, at undervisningsministeren indtil flere gange var oppe at sige, at der slet ikke var noget problem, for man var der jo nærmest, næsten, lige omkring de 85 pct., hvis man opgjorde det på den nye måde, han har fundet på – nemlig at man ikke behøver en ungdomsuddannelse, men har man fået en videregående uddannelse, tæller det også med.
Derfor er det lidt vigtigt for os at vide, hvad det egentlig er, vi har en aftale om.
Derfor vil jeg godt spørge finansministeren en gang til: Hvad er det, velfærdsaftalen siger?
Måler den på de unge, der rent faktisk har en ungdomsuddannelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Vi har aftalt, at regeringen årligt afrapporterer en status for opfyldelse af målsætningen, og at det sker på baggrund af beregningsprincipperne i Undervisningsministeriets profilmodel.
Det er også det, regeringen har gjort.
For at vise det samlede uddannelsesbillede fremgår det som supplement til afrapporteringen, at der er ca. 4 pct. af en ungdomsårgang, der tager en videregående uddannelse uden en forudgående ungdomsuddannelse.
Det er helt ved siden af at sige, at disse folk ikke er en del af det samlede billede.
Altså, den gruppe, vi taler om, er personer, som får f.eks. en kunstnerisk uddannelse, hvor adgangen er en optagelsesprøve, eller en sygeplejerskeuddannelse, eller at man har taget en ungdomsuddannelse i udlandet.
Det er fuldgode uddannelser, og det er folk, der klarer sig godt i samfundet.
Derfor forstår jeg ærlig talt ikke, at oppositionen har så meget imod det.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Vi er jo rigtig glade for, at der er nogle, der, på trods af at de ikke får en ungdomsuddannelse, alligevel er i stand til at gennemføre en videregående uddannelse.
Det er dog ganske få, der tager den ad den vej.
Derfor var der jo en grund til at lave velfærdsaftalen, og jeg vil gerne citere fra velfærdsaftalen.
Det fremgår af side 17 i aftalen, at mindst 85 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010
og mindst 95 pct. i 2015
Det er, fordi vi ved, at det faktisk er det, at unge har en ungdomsuddannelse, der gør, at langt flere får en videregående uddannelse.
Det er derfor, vi måler på, om man har en ungdomsuddannelse.
Derfor kan jeg ikke forstå, at finansministeren ikke kan svare klart ja eller nej.
Vi har været nødt til at spørge Undervisningsministeriet, for undervisningsministeren har jo sagt noget, der ikke passer.
Undervisningsministeriet kan bekræfte, at det, man måler på, alene er unge, som har en ungdomsuddannelse.
Det er bare det, jeg spørger finansministeren om: Er det det, vi har en aftale om?
Undervisningsministeriet bekræfter: Vi måler på dem, der har en ungdomsuddannelse, punktum.
Og jeg kan ikke få et klart svar fra finansministeren.
Hvem tæller med?