runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Man kan jo sådan helt objektivt konstatere, at Danmark er i en vækstkrise.
Når OECD forudsiger, at Danmark vil have den fjerdelaveste økonomiske vækst i de næste 15 år af alle 32 OECD-medlemslande, så er det objektivt definerbart, at vi har en vækstudfordring.
Det er jo, fordi danske virksomheder har en ringe konkurrenceevne på grund af de strukturer, de pålægges af dette Folketing.
Jeg kan forstå på den radikale ordfører, at løsningen på det problem – for det var det eneste, den radikale ordfører kunne sige om, hvordan vi kommer ud af vækstkrisen, hvordan vi skaber ny beskæftigelse – er, at der skal bruges flere penge på alle mulige tiltag i det offentlige.
Jeg havde egentlig troet bedre om Det Radikale Venstre, der hævder et socialliberalt udgangspunkt – at man med et også liberalt udgangspunkt forstod vigtigheden af at holde offentlige omkostninger nede, så man ikke lægger så store omkostninger på erhvervslivet.
Men er det slet ikke en del af Det Radikale Venstre længere?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Regeringens politik på det område er meget klar, og den er udtrykt af adskillige ministre med statsministeren i spidsen: Der bliver ikke ændret på dagpengereformen.
Der er ikke grundlag for at gøre det.
Man kan godt have et numerisk tal, som siger, hvor mange der er ledige nu og har en dagpengeperiode, der udløber den 1. januar et givet år.
Men vi ved også fra tidligere, at det tal, det så bliver i virkeligheden, er et helt andet end det.
Derfor er vi meget interesserede i, at beskæftigelsesministeren har lavet en aftale med arbejdsmarkedets parter og jobcentrene om, hvordan man tager hånd om den problemstilling og hjælper mennesker, som er på kanten, som vi kalder det, af dagpengeperiodens udløb, med at komme i gang med uddannelse, omskoling, opkvalificering, jobrotation osv., så vi får skabt et bedre flow og bedre muligheder.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Jeg ved godt, at den formentlig korrekte tiltale er: tidligere fru Margrethe Vestager, nuværende minister.
Sådan tror jeg det er.
Men det er altså fru Margrethe Vestager, jeg mener.
Jeg siger bare, at Det Radikale Venstres ordfører – som er den rigtige betegnelse uanset navn – sagde: Vi havde meget gerne set en lempeligere indfasning, hvor der var taget hensyn til udviklingen i arbejdsløsheden, og hvor hensynet til provenuet i 2013 ikke blev det afgørende.
Nu nærmer vi os jo en finanslov for 2013, hvor jeg har set at man indregner en besparelse på, at der er nogle arbejdsløse, der falder ud af dagpengesystemet.
Og det er åbenbart ikke det, der er det afgørende – det er arbejdsløsheden, der er det afgørende.
Når nu Det Radikale Venstre engang har sagt sådan noget relativt klogt, og når arbejdsløsheden nu stiger, skulle Det Radikale Venstre så ikke gå med på, at vi kigger lidt på dagpengereformen?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Den bemærkning, som hr. Frank Aaen refererer økonomi- og indenrigsministeren for, er formentlig faldet i 2010, hvor dagpengeperioden bliver behandlet her i Folketinget, og hvor der er et flertal, der vedtager, at den skal halveres fra 4 til 2 år.
Og det er jo en anden situation end nu.
Hvis vi nu på det tidspunkt havde haft en regering, som virkelig havde sat reformerne foran og dermed også havde været foran på mange andre områder, så havde vi være bedre stillet i dag.
Når hr. Frank Aaen henviser til, at vi i Det Radikale Venstre lytter til økonomerne, så er det rigtigt, men det betyder jo ikke, at vi placerer vores egen dømmekraft og vores egne beslutninger uden for døren.
Men vi lytter selvfølgelig til det, der bliver sagt, også fra hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det Radikale Venstre har jo været med til at vedtage en lovgivning, som betyder, at rigtig mange mennesker falder ud af dagpengesystemet her til nytår, fordi man har halveret dagpengeperioden og man i øvrigt også gør det meget sværere for dem, der er faldet ud af dagpengesystemet, at komme tilbage igen.
Og så har jeg noteret mig, at fru Margrethe Vestager, der dengang var ordfører for De Radikale, sagde, at den her stramning af dagpengereglerne kun skulle ske under hensyntagen til udviklingen i arbejdsløsheden.
Kunne De Radikale så ikke se på det ud fra fru Margrethe Vestagers egne udtalelser?
Jeg kan huske en valgkampagne, hvor Det Radikale Venstre sagde »Vi lytter – også til økonomer«.
Jeg tror nok, at nogle af de økonomer, man lytter til, jævnligt skriver i Børsen.
Vi kan tage Børsen fra i forgårs: Begge de to, der er refereret her, siger, at nu bør man nok ændre på dagpengereformen.
Så derfor det helt enkle spørgsmål: Når så mange folk er ved at miste deres dagpenge og indkomst og er på vej ud i social ruin, skulle De Radikale så ikke være med til at ændre på det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Jeg tror egentlig bare, jeg vil sige, at jeg fornemmer en vis nysgerrighed, og det anerkender jeg også, og jeg synes egentlig også, det er rart, at der er det.
For det kan jo være, fordi ordføreren i virkeligheden tænker, at der er en vis realisme i, at der kan komme et nyt flertal efter et kommende folketingsvalg og derfor et regeringsskifte.
Og så er man allerede nu ved sådan at tænke sig ind i de baner.
Det må jeg have respekt for, altså at en repræsentant for et regeringsparti kan stille sådan nogle spørgsmål.
Hvis jeg skal komme det nærmere, vil jeg egentlig bare sige, at jeg tror, at det, der skete i 2001, var noget, som rigtig mange danskere havde opfattelsen af havde stået rimelig klart før valget, altså hvad det var for en politik, man ville få efter et valg, hvis de partier, der så repræsenterede et flertal i november 2001 efter valget, kom til magten.
Så det gik jo egentlig vældig godt, i forhold til at man fik bygget bro over den tillidskløft, der tidligere havde været mellem politikerne og befolkningen.
Det var jo efter efterlønssagen i 1998, hvor der også var kommet sådan en stor mistillid mellem politikere og befolkningen.
Det er jo den samme mistillid, vi ser nu, og det er det samme reparationsarbejde, nogle må tage på sig frem mod et kommende valg – et arbejde, som Anders Fogh Rasmussen i høj grad stod for i perioden frem til november 2001.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-09-06:
Jeg kan konstatere, at hr. Thulesen Dahl slet ikke ønsker at svare på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne gentage det: Planlægger man at fremlægge en samlet finansieret plan med 90 mandater bag, så danskerne, som hr. Kristian Thulesen Dahl efterlyser det, kan se en klar retning for de 90 mandater, som hr. Kristian Thulesen Dahl vil skrabe sammen for at finde en ny retning for Danmark?
Bliver det så en samlet finansieret plan for Danmark, der indeholder et skattestop, Dansk Folkeparti vil være med til at fremlægge?
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti vil fremlægge sine forslag til et skattestop inden et valg og ikke gå i dybden med det nu, og det er jo så sådan, det er.
Men jeg går ud fra, at det så bliver fremlæggelsen af en definition af et skattestop og en skattepolitik med 90 mandater bag, for det er vel den eneste måde, hvorpå Dansk Folkeparti kan love vælgerne, at det så også bliver sådan efter et valg.
Hvem er repræsenteret blandt disse 90 mandater?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Nu er det jo en temperamentssag, hvad der rykker, og jeg tror egentlig aldrig, at jeg ville kunne tilfredsstille hr. Ole Birk Olesens niveau for, hvad der for alvor rykker – eller Liberal Alliances niveau for den sags skyld.
Der tror jeg, man er parat til at tage fat med store nedskæringer i den offentlige sektor i et omfang, som vi i Dansk Folkeparti ikke engang kan komme på i mareridt.
Jeg tror virkelig, at vi ser forskelligt på tingene der, og det synes jeg bare vi skal være enige om.
Sådan er det.
Jeg synes, at man somme tider taler Danmark ned i forhold til vores muligheder.
Vi så for nylig et regnskab fra Lego-koncernen, der i den grad var fremragende.
Lego har insourcet arbejdspladser til Danmark.
De har baseret sig på noget andet.
Hvis man rejser rundt i verden, vil man kunne finde Lego på hylderne, som koster det samme som her i Danmark, og man tænker, at det egentlig er forholdsvis dyrt i forhold til alle mulige andre legetøjsproducenters varer.
Men det kan godt lade sig gøre, fordi der er et købedygtigt marked derude, ikke kun for lavpriskategorier, men også for kvalitetsprodukter, som er gennemtænkte, og der har Danmark altså nogle muligheder.
Vi er et lille land i den store verdensøkonomi.
Vi skal ikke kun konkurrere på det omkostningsniveau, vi ser i verden omkring os, vi skal simpelt hen også gøre det ved, at vi er dygtige, og ved, at vi er bedre end dem på mange områder.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Jeg glæder mig, hver gang vi – Dansk Folkeparti og Liberal Alliance – står her i Folketingssalen og taler imod nye byrder for erhvervslivet.
Det er godt, at vi er enige om det.
Men dansk erhvervslivs ringe konkurrenceevne begyndte ikke med fedtskatten.
Det er et fænomen, der har været der i meget længere tid.
Det handler ikke kun om, at vi skal forhindre nye byrder.
Det handler også om, at vi skal afskaffe byrder, som har været der i år og årtier.
Der har Liberal Alliance mange forslag både til, hvordan vi kan gøre det, og til, hvordan vi kan finansiere det.
Har Dansk Folkeparti forslag til, hvordan vi kan finansiere at lette byrderne for dansk erhvervsliv i en målestok, som ikke kun rummer fedtafgiften og andre ting, som Dansk Folkeparti i øvrigt har stemt for at gennemføre?
Er der noget i Dansk Folkepartis politik, der for alvor rykker, eller må vælgere, som ser det her problem, og som ønsker at gøre noget ved det, konstatere, at det ikke er hos Dansk Folkeparti, der er noget at komme efter?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Det, der efter Det Radikale Venstres opfattelse skal til, for at vi kommer ud af vækstkrisen, er, at vi laver strukturforbedringer i vores systemer, således at systemerne kommer til at fungere mere hensigtsmæssigt ud fra de udfordringer, som jo hele tiden skifter karakter.
Derfor er reformstrategien en meget central strategi for også at forbedre vores konkurrenceevne.
Den konkurrenceevne er blevet meget, meget forværret igennem en række år, inden den nye regering trådte til, og derfor har vi et efterslæb at indhente.
Men når vi samtidig på den korte sigt fremrykker investeringer, som alligevel skulle foretages, renovering af skolebygninger, almennyttige boliger, infrastrukturen, bygger en ny Storstrømsbro, fordi der er brug for det, så er det jo for at bidrage i en periode, hvor væksten ikke er kommet i gang, og hvor vi har mulighed for at bidrage ved at investere i ting, som vi alligevel skal have.
Uanset hvem der har regeringsmagten, skal skolerne renoveres.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Men fremrykkede investeringer i det offentlige er jo bare at flytte et pengeforbrug i det offentlige fra fremtiden til nutiden.
Det flytter også arbejdspladser fra fremtiden til nutiden, og derfor kan den nuværende regering så pynte sig med, at disse initiativer gør arbejdsløsheden lidt mindre, men til gengæld ved vi jo så, at den bliver tilsvarende større i fremtiden, fordi man ikke dér bruger pengene.
Den radikale ordfører siger, at det er strukturforbedringer, der skal til, og det er jeg helt enig i.
Det var det, der var udgangspunktet for mit spørgsmål.
Hvilke strukturforbedringer rummer det, som vi diskuterer i dag, nemlig regeringens forslag til finanslov?
Hvilke strukturforbedringer er der i regeringens forslag til finanslov?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jeg er grundlæggende uenig med hr. Mike Legarth i, at der mangler den slags.
Vi har lavet rigtig mange beslutninger og sat ting i gang, som skal øge væksten og beskæftigelsen og holde hånden under.
Vi er i en situation, hvor verden omkring os er meget lidt hjælpsom.
Danmark lever som en lille, åben økonomi af samhandel med vores naboer, og der er den økonomiske situation meget mere trængt, end det er ønskeligt for nogen som helst.
Derfor smitter det selvfølgelig af på vores vilkår og dermed også på vores vækstmuligheder.
Mike Legarth (KF), 2012-09-06:
Jeg vil gerne høre fru Marianne Jelveds opfattelse af status.
Vi ved, at finansloven siger, at ledighedstallene stiger.
De stiger mere, end vi forventer.
Og vi har allerede – efter finanslovoplæggets fremlæggelse – set nedjusteringer af konjunkturerne, både ledighedstal og væksttal, og der kommer flere fra EU og fra international side.
helt selv, skulle der så ikke nogle målrettede initiativer og tiltag til, som ville skabe arbejdspladser, hvilket fuldstændig mangler?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Igen må jeg desværre korrigere hr. Peter Christensen.
Jeg sagde ikke, at finansloven for 2012 ikke var hensigtsmæssig.
Jeg udtalte mig om det principielle spørgsmål, som jeg fik stillet af Venstres ordfører, om måder at prioritere på, så man trak folk ud af arbejdsmarkedet.
Og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt at gøre det, men det var en villet prioritering i 2012, og jeg kan ikke stå her på talerstolen og garantere, at vi ikke en gang til kan komme i en situation, hvor vi også vil det.
Så må man bare håbe, at der er modforanstaltninger, der gør, at vi kan få flere ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo også det, der i givet fald bliver udfordringen.
Med hensyn til finanslovforhandlinger skal alle partier, der gerne vil bidrage og være med, være velkomne ved bordet.
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Det kan vi nemt blive enige om, altså at det ikke er hensigsmæssigt at lave sådan en finanslov, som regeringen gjorde sidste år.
Derfor vil jeg sådan set kvittere for svaret og ønske Det Radikale Venstre held med at få samlet regeringen om at lave en finanslovaftale med os; en aftale, hvor vi kan fortsætte reformsporet.
Og jeg håber sådan set, at jeg kan fæste lid til, at vi – uanset forløbet – ikke kommer til at se en finanslov, der trækker flere folk ud af det danske arbejdsmarked.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jeg vil godt lige korrigere hr. Peter Christensens udsagn om, at Radikale Venstre sammen med borgerlige partier retter op på økonomien.
Det må være en fortalelse.
I 1990'erne blev der virkelig rettet op på økonomien, og da var det ikke med en borgerlig regering.
Det er bare lige for at korrigere.
Men det er da korrekt, at det var et valg og en prioritering i finansloven for 2012 at skaffe i størrelsesordenen 5 mia. kr. ved at træffe nogle beslutninger, som ud fra en helt nøgtern vurdering trækker folk ud af arbejdsmarkedet.
Det var et valg, fordi vi havde en prioritering, som gjorde, at vi gerne ville have midler til at afskaffe fattigdomsydelser og prioritere en række forskellige ting, som vi har diskuteret tidligere.
Det er ikke min opfattelse, at det igen ligger foran os, men i politik skal man også passe på med at være kategorisk og sige, at sådan noget aldrig vil ske.
Det kan jeg jo ikke vide, men det er da ikke hensigtsmæssigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Det var også det svar, jeg forventede, for det er jo rigtigt, at der foregik en livlig debat efterfølgende med nogle ministre og måske også fru Marianne Jelveds partiformand, økonomi- og indenrigsministeren, som havde en anden holdning og en anden opfattelse.
Altså, i forhold til bl.a. privatforbruget lægger man alt for optimistiske skøn for, hvordan det vil udvikle sig, og derfor når man frem til nogle vækstprognoser for dansk økonomi – sandsynligvis både i år og næste år – som er alt for optimistiske, i forhold til det som de fleste økonomer ser for sig som det realistiske billede.
Altså, gør det ikke indtryk – i særdeleshed på et parti, der normalt har slået sig op på, at man netop lytter til økonomer?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Jeg er sådan set
selv overrasket over, at jeg kunne sige det der, for jeg ved jo godt, at man ikke kunne se på det ledighedstal, som kom i juni måned, tror jeg det var, eller i juli – i sommer i hvert fald – og som var steget med 1.500, hvad det ville have været, hvis ikke vi havde haft kickstarten.
Derfor var det en for hurtig reaktion fra min side, og det, jeg jo sagde i samme omgang, var, at jeg ville tale med nogle ministre om det.
Jeg skal komme med det korrekte tal, når jeg kommer ned på min plads.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Tak for det.
Nu kan enhver, der lytter til fru Marianne Jelved, jo gøre sig bevidst om, at fru Marianne Jelved er en person, der i høj grad tænker over tingene, inden hun svarer.
Med den store erfaring, fru Marianne Jelved jo har i det politiske liv – også som tidligere minister – så ligger der normalt en del bag fru Marianne Jelveds udtalelser, og derfor lyttes der jo også.
Det er jo en af de ting, som jeg tror fru Marianne Jelved er tilfreds med, altså at der ofte lyttes, når hun taler.
Det blev der også i starten af august, hvor fru Marianne Jelved forholdt sig til regeringens kickstart, og hvor fru Marianne Jelved sagde, at den kickstart, som blev sat i gang, ikke har båret frugt endnu.
Fru Marianne Jelved sagde det klart: »Jeg vil interessere mig for, at vi tilsyneladende ikke kan se nogen effekt af kickstarten endnu.
Den var jo tilrettelagt på en måde, så man burde kunne se det ret hurtigt«.
Hvorfor trak fru Marianne Jelved de udtalelser tilbage efterfølgende?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
alt andet lige, som hr. Ole Birk Olesen siger, at ledigheden bliver større i fremtiden, fordi vi rykker nogle ting frem nu, men der er ideen jo, at væksten kommer i gang på grund af strukturforbedringerne i fremtiden og dermed skaber flere arbejdspladser og dermed sikrer, at ledigheden ikke bliver større.
Vi har lavet et meget omfattende reformarbejde med tilbagetrækningsreformen, med dagpengereformen, med førtidspensionsreformen og fleksjobreformen, og vi har foran os – det fremgår ikke af finansloven, men det er på regeringens arbejdsplan – en reform af uddannelsessystemet, SU-systemet, så vi får unge hurtigere igennem.
Det er jo også det, vi kalder en strukturforbedring, en systemforbedring.
Vi har kontanthjælpsreformen foran os på et tidspunkt, når den tid er inde, bare for at nævne et par af de planer, der er.
Vi siger jo ikke, at reformarbejdet dermed er slut, men det er dog en god bid vej.
Mike Legarth (KF), 2012-09-06:
Jeg tror, fru Marianne Jelved er ret alene med det synspunkt.
Der er hver dag folk, der mister deres arbejde.
Folk bliver afskediget, der skabes utryghed i familierne, og der mangler initiativer.
Der mangler en erhvervspakke.
Det, man har gjort i stedet for – og som fru Marianne Jelved så bakker op om – er, at man har fjernet 2 mia. kr. i erhvervsstøtteordninger, svarende til at man pålægger en udgift på 2 mia. kr., for man har ikke gjort noget direkte for at kompensere for det.
I dag er der kommet nye nøgletal.
I august er 500 virksomheder gået konkurs.
Det er det højeste tal nogensinde i år.
Altså, alle tegn i sol, måne og stjerner peger på, at vi mangler optimisme, gang i hjulene og tro på fremtiden, og det kan man kun skabe, hvis man er erhvervsvenlig og får skabt nogle arbejdspladser, og det mangler.
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Nu håber jeg så at få et svar, der hverken overrasker mig eller fru Jelved selv.
Det, der er mit ærinde, er, at Det Radikale Venstre har været på reformsporet i mange år.
Vi har jo lavet fælles aftaler.
Det, vi dog har været vidne til – også ved finanslovforhandlingerne sidste år – er, at man så bruger den mellemliggende periode til at indgå aftaler, der trækker folk ud af arbejdsmarkedet.
Er det noget, der efter De Radikales opfattelse, kan gentage sig, altså at man imellem finanslovperioderne retter op på økonomien sammen med de borgerlige partier, og når der så skal laves finanslov, gør man det hele værre sammen med Enhedslisten?
Eller er det en grundlæggende præmis for De Radikale, at uanset hvem man laver aftalen med, må det ikke forringe arbejdsudbuddet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Jeg tror, det er meget afgørende at være opmærksom på virksomhedernes omkostningsniveau, og jeg tror, det er meget vigtigt, hver gang man gennemfører en politik, at se på, om den giver en merbelastning for erhvervslivet, eller om den gør det modsatte.
Når vi ser på denne regering, har den jo ikke holdt sig tilbage i forhold til at vælte nye byrder over på erhvervslivet, og det er klart, at det er et problem.
Det er det specielt, hvis det er ordninger, der er meget bureaukratiske og administrativt bøvlede, for
så giver det ekstra problemer og ekstra barrierer, i forhold til om man som virksomhedsejer vil have en virksomhed placeret her i Danmark frem for at have den placeret andre steder.
Det er også derfor, at vi med vores mulighed for indflydelse har peget nogle steder ud, eksempelvis fedt- og sukkerafgifterne, og sagt, at der her er et sted, hvor erhvervslivet fortæller os, at det er særlig problematisk og rammer danske arbejdspladser, og der spørger vi så, om vi kan finde enighed om at gøre noget på det område, så vi letter muligheden for at have danske arbejdspladser.
Der er en masse andre ting, som jeg ikke kan nå at komme ind på her, som man kan gøre, og som ikke kun handler om omkostningsniveauet, men også om det generelle klima for erhvervslivet og om en dygtig, veluddannet befolkning, som gør, at man synes, det er interessant at have arbejdspladser her osv.
Det vil jeg meget gerne komme tilbage til.
Ja, jeg forstår godt interessen, og jeg forstår i særdeleshed godt interessen fra et regeringsparti, der har et ønske om at dreje fokus væk fra regeringens egen situation – regeringens problem med at skabe opbakning og begejstring i vælgerkorpset, regeringens problem med at antyde, at man bare på nogle felter gør det efter valget, som man som parti i hvert fald lovede før valget.
Det er klart, at man som radikal fokuserer lige præcis på det her med, at S og SF jo lovede en hel masse før valget, men Det Radikale Venstre fik så oppe i det berømte tårn S og SF til at ville noget andet for at få regeringsmagten.
Derfor er det selvfølgelig også interessant fremadrettet, hvad det er for en troværdighed, der kan være bag valgløfter i en kommende valgkamp sandsynligvis – jeg havde nær sagt desværre – først om 3 år.
Der må jeg bare sige at man må væbne sig med tålmodighed.
Jeg tror, man må fokusere på sine egne gøremål, og så skal den aktive, konstruktive opposition nok vise sig frem mod det kommende valg som en opposition, der vil se attraktiv og troværdig ud for danskerne, håber jeg, også i forhold til at man så også holder de ting efter et valg, man lover før et valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Danmark står jo i en vækst- og jobkrise.
Det står efterhånden klart for alle, at Danmark halter bagud, når det handler om at skabe fremtidens velstand og fremtidens arbejdspladser.
Sammenlignet med andre lande ligger vi meget lavt i forventninger til, hvor høj en vækst vi vil have i de kommende år.
Alt tyder på, at det er, fordi der er en dårlig konkurrenceevne i Danmark.
Det er for dyrt at producere i Danmark.
Hvad er egentlig Dansk Folkepartis forslag til, hvordan konkurrenceevnen for danske virksomheder kan gøres bedre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Altså, holdningsmæssigt synes vi det vil være en god idé at have et skattestop, og vi håber da, at Venstre i bestræbelserne på at give danskerne den tryghed, der kan ligge i at have et skattestop, er interesseret i at tale med os om, hvordan det udformes.
Det har skabt en tillidskløft, og det betyder, at der frem mod næste valg er et behov for, at politikerne er meget ærlige og redelige, i forhold til hvad det er for en politik, man vil føre efter et valg.
Vi skal have genskabt tilliden mellem politikere og befolkning i forhold til det, der er sket efter det seneste valg.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Jeg vil godt kvittere for det, jeg i hvert fald opfattede som en positiv indgang til finanslovforhandlingerne – så må vi jo se, hvor langt vi kan komme.
Men jeg kunne godt tænke mig sådan holdningsmæssigt at spørge Dansk Folkeparti, om man står fast på det skattestop, som Venstre nu har introduceret.
Er det også noget, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig, hvis man forestiller sig, at Venstre om mange, mange år kommer til regeringsmagten i Danmark?
Vil Dansk Folkeparti så tilslutte sig Venstres skattestop?