runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Nu havde jeg, mens jeg var på talerstolen, en lille disput med den radikale ordfører, som anholdt det, da jeg sagde, at der var partier, der helt ville afskaffe varighedsbegrænsningen.
Jeg nævnte ikke nogen partier, men nu har hr. Lennart Damsbo-Andersen fra Folketingets talerstol sagt, at Socialdemokraterne helt vil afskaffe varighedsbegrænsningen.
Så er mit spørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Hvorfra har man finansieringen til det?
Vi ved i hvert fald, at det koster rigtig mange penge.
Det drejer sig om adskillige hundrede millioner kroner, og det kræver altså en finansiering.
Gør det ikke også indtryk på den socialdemokratiske ordfører, at man i Sverige har ændret reglerne, netop fordi de var katastrofale for både de syge og økonomien?
Henrik Brodersen (DF), 2010-02-04:
Jamen jeg var jo godt klar over, at det er den retorik, vi skal ned på, når vi får Socialistisk Folkepartis ordfører.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Man har en gang haft nogle regler i Sverige, som ligner dem, som oppositionen vil komme med nu, og man har så deroppe set, hvor ødelæggende det i grunden er for samfundet, men i særdeleshed også for det menneske, som det går ud over, og så spørger jeg bare: Kunne man så ikke tage det her til efterretning og sige, at vi hele tiden gør noget, vi forsøger hele tiden på at lave forbedringer, men vi gør det også i takt med udviklingen i samfundet?
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Det er sådan set lige netop det, vi nu giver forlængelsesmuligheder på.
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-04:
Nu får vi jo på et eller andet tidspunkt – jeg tror, det er den 25. februar – lejlighed til at diskutere oppositionens fælles forslag på det her område, og der er jo ikke tale om, at der ikke skal være nogen begrænsninger.
Det, det handler om, er sådan set bare, at der skal være mulighed for at være på sygedagpenge, indtil ens situation er afklaret: om man kan komme tilbage til sit arbejde, om man skal have et fleksjob, eller man eventuelt skal på førtidspension.
Så enkelt er det.
Det er bare, indtil den afklaring er sket, at man ikke skal fjerne den økonomiske sikkerhed fra folk.
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Nu er det jo ikke helt forkert – det er for så vidt sandt – når jeg siger, at nogle af oppositionspartierne vil parkere folk på sygedagpenge, for der er nogle, der ikke vil have en varighedsbegrænsning.
Der er altså nogle af oppositionspartierne, nogle af fru Lone Dybkjærs venner i oppositionen, der mener, at man skal have ubegrænsede muligheder for at gå på sygedagpenge.
Det har jeg ikke beskyldt Det Radikale Venstre for, men det er der andre oppositionspartier der vil, og det mener jeg er en ganske urimelig måde at behandle folk på.
Umiddelbart lyder det jo godt: Nu sørger vi for den enkeltes økonomi.
Men så er de bare parkeret på en hylde overladt til sig selv.
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-04:
Hr. Jens Vibjerg fik mig til at tage ordet, fordi det nærmest lød, som om oppositionen mener, at man skal parkere folk på sygedagpenge hele deres liv, og det synes jeg faktisk er en urimelig måde at diskutere på.
Det her er en forbedring, men det ændrer jo ikke ved, at der stadig væk er en masse, der falder igennem systemet; og det ændrer ikke ved, uanset hvad ordføreren siger, at det er meget svært både at være syg og samtidig få fuldstændig usikkerhed om sine økonomiske betingelser.
Det er jo det, det handler om, altså at folk, der i forvejen er på kanterne, bliver skubbet ud over dem.
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Jeg synes, Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, fremlægger tingene helt urimeligt; når vi ser på, hvilke muligheder der er, og hvad der bliver gjort, er det ikke en rimelig fremstilling af det system, vi har.
Nu forbedrer vi systemet yderligere, og det koster nogle penge.
De eneste, der ud over regeringspartierne vil være med til at finansiere det her, er Dansk Folkeparti; hele oppositionen vil en hel masse, og for Enhedslistens vedkommende er det sådan, at man, jeg havde nær sagt kan gå på sygedagpenge, fra man bliver født, til man går i graven.
Det er også en urimelig behandling af mennesker bare at parkere dem på en hylde.
Det er i hvert fald Venstres opfattelse, at vi skal tage aktivt hånd om mennesker i stedet for at lægge dem hen på en hylde og så ellers bare skrive en check ud.
Line Barfod (EL), 2010-02-04:
Men der er altså nogle, der ikke passer ind i de kasser.
Der er nogle, det er meget svært at finde en diagnose på eller svært at vurdere, hvordan fremtidsmulighederne er: Vil de kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet?
Vil de kunne få et fleksjob?
Vil de kunne være nødt til at skulle have en førtidspension?
Det kan tage år at få lavet den udredning, og der har kommunerne i dag ikke lovgivningsmæssigt mulighed for at blive ved med at forlænge sygedagpengeperioden.
Og derfor er spørgsmålet, hvorfor regeringen ikke går ind og sikrer, at man har en indkomst, indtil det er afklaret, hvad der skal ske med en.
Det her svarer jo til, at der kommer en ind på skadestuen, som har et brækket ben og en hudafskrabning på armen, og at man så sætter plaster på hudafskrabningen, men ikke gør noget ved det brækkede ben.
Hvorfor ikke tage fat om nældens rod og sikre, at man ikke kommer til at stå uden indkomst?
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Vi oplever jo indimellem nogle sager ude fra kommunerne, som de – kan man sige – ikke har tacklet godt nok, og sådan tror jeg det vil være.
Man skal selvfølgelig undgå, at man kommer i de der situationer, og når der er nogle enkeltsager, må kommunerne jo blive bedre til at lære af de her sager og undgå dem.
For i min optik kan man i langt, langt de fleste af tilfældene ved at sikre, at man bruger de muligheder, der er i lovgivningen, både i forhold til sygedagpengene og forlængelsesmulighederne og den aktive indsats, der så skal køre sideløbende hermed, undgå, at der er nogen, der kommer i den situation, for vi har jo så også muligheder i forhold til folk, der skal i fleksjob eller eventuelt på en førtidspension.
Line Barfod (EL), 2010-02-04:
Hr. Jens Vibjerg siger, at vi i samfundet tager hånd om alle, og at der også bliver taget hånd om nærmest alle, der bliver syge.
Men der er altså nogle, der ikke bliver taget hånd om.
Der er nogle, der heller ikke med den her lille lap er sikret en indkomst.
Og jeg vil bare høre, om hr. Jens Vibjerg kan forestille sig, hvordan det må være både at være syg og have al den usikkerhed og angst, der følger af at være syg og alvorligt syg og ikke rigtig kunne få klarlagt, hvordan ens fremtid kommer til at se ud, og at kunne se, at der ikke går så lang tid, før man mister sine sygedagpenge, og at man så kommer til at stå uden indkomst, og at familien ikke kan klare sig uden at have to indkomster, og så ryger boligen, og hvad skal man så gøre?
Kan hr. Jens Vibjerg forestille sig, hvordan det må være at stå i den situation, som der ikke er nogen der tager hånd om i dag?
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-04:
Nu får ordføreren jo den 25. februar lejlighed til at forholde sig til B 95, som ophæver varighedsbegrænsningen og dermed forhindrer folk i at falde ud, ikke for tid og evighed, men indtil det er afklaret, om den syge vender tilbage til arbejdsmarkedet fuldt og helt eller i et fleksjob eller eventuelt skal på førtidspension.
Derved vil man komme ud over det problem med kontanthjælpen.
Det er jo i vore dage sådan, og det må ordføreren medgive, at de fleste familier er baseret på to indtægter.
Det er et problem i sig selv, at man skal på sygedagpenge eller arbejdsløshedsdagpenge, det ved vi jo alle sammen – men når det så falder fuldstændig væk, kan det jo faktisk føre til, at familien må gå fra hus og hjem.
Synes ordføreren ikke, at det er lidt kedeligt?
Helle Sjelle (KF), 2010-02-04:
Jo, det kan man godt blive bekymret over, men nogle gange står vi i den situation – det gør vi faktisk tit – at vi ikke har de perfekte systemer, og så må vi prøve på at rette op på de systemer, så godt vi kan.
Det kan da være, at vi skal se nærmere på de her ting, altså om der er nogle muligheder for, at vi kan afhjælpe de her ting på en mere hensigtsmæssig måde.
Det vil jeg da ikke stå her og være umiddelbart afvisende over for.
Men nogle gange er det jo sådan, at hvis man prøver at rette op på nogle ting, så gør man faktisk nogle ting endnu mere umulige i den sidste ende.
Så det er ikke sådan, at jeg vil stå her og love fuldstændig, at det her gør vi noget ved, for det er meget kompliceret.
Og når man først begynder at røre ved noget, siger min erfaring mig, at man altså tit kan komme til at gøre noget endnu værre.
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-04:
Nu ved jeg jo, at ordføreren går ind for ligestilling.
Det er ikke, fordi jeg er modstander af den forsørgelse, der ligger i ægteskabet, men trods alt er der jo mange familier, der er baseret på to indtægter.
Så mit spørgsmål er: Giver det ikke ordføreren anledning til lidt bekymring?
Eigil Andersen (SF), 2010-02-04:
Jeg tror ikke, der er nogen form for kontrol i dag, men det kan vi få opklaret under udvalgsarbejdet – og jeg mener, der er en vanskelighed her.
Måske kan man godt være lidt large her og sige: O.k., det her skal nok kunne finde sted.
Helle Sjelle (KF), 2010-02-04:
Det forestiller jeg mig at man vil kontrollere på samme måde, som man gør på nuværende tidspunkt, hverken mere eller mindre.
Det er ikke sådan, at jeg skal ud at kontrollere, hvordan og hvorledes man gør de her ting.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-04:
Faktum i det her er, som jeg har sagt, at de 90 pct. af de langtidssyge, måske 95 pct. af de langtidssyge, som mister deres sygedagpenge i dag, stadig væk vil miste dem, efter det her lovforslag er gennemført.
Dermed er det desværre en nullermand, som Dansk Folkeparti har sagt ja til.
Med hensyn til Sverige kender jeg ikke deres system i detaljer, men jeg kan da sige en ting, og det er, at i det øjeblik man ophæver varighedsbegrænsningen på sygedagpenge, skal samfundet selvfølgelig fortsætte med at sørge for, at der sker en sundhedsmæssig behandling i et forholdsvis hurtigt tempo, og man skal fortsætte med at sørge for, at man har en dialog med den syge om, hvordan den pågældende kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Som nævnt indebærer lovforslaget bl.a., at den selvstændige erhvervsdrivende fremover kan raskmelde sig, for så vidt angår 25 pct. af tiden, og så få 75 pct. af sygedagpengene ved siden af.
Det har jeg sådan set en vis sympati for, men jeg har også et spørgsmål, og det er: Hvordan vil man kontrollere, at det bliver overholdt?
Helle Sjelle (KF), 2010-02-04:
Lad mig først og fremmest sige, at jeg ikke tror, der er nogen herinde, der mener, at det er nogen fornøjelse at være syg, og derfor ønsker vi heller ikke – slet ikke – fra konservativ side at gøre folk endnu mere syge, selv om oppositionen prøver at skyde os det i skoene.
Det holder simpelt hen ikke.
Forslaget udmønter primært de to aftaler, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance under sidste års finanslovforhandlinger.
Fra et konservativt synspunkt er det vigtigste mål med lovforslaget, at der bliver mulighed for, at sygemeldte får vurderet deres arbejdsevne grundigere end i dag.
På den måde kan så mange som muligt forhåbentlig komme i beskæftigelse igen.
For os Konservative er det nemlig et helt centralt spørgsmål for det danske samfund, at så mange som muligt er selvforsørgende.
Lovforslaget indeholder primært to vigtige punkter, som der er god grund til at fremhæve.
Det første er, at det med lovforslaget bliver muligt at forlænge sygedagpengeperioden med 13 uger mere end i dag, når det sker for at afklare den sygemeldtes arbejdsevne.
I dag er det således, at man som hovedregel kan få sygedagpenge i op til 52 uger, selvfølgelig forudsat at man er uarbejdsdygtig på grund af sygdom.
Efter de 52 uger er der så forskellige muligheder for at få sygedagpengeperioden forlænget.
Det gælder nærmere bestemt muligheden for at forlænge sygedagpengeperioden med op til 26 uger, hvis det er nødvendigt at foretage en arbejdsprøvning for at klarlægge den sygemeldtes arbejdsevne.
Lovforslaget vil forlænge de 26 uger med 13 uger, så det bliver muligt at få forlænget perioden med op til i alt 39 uger ud over de indledende 52 uger.
Det vil sige, at sygedagpengeperioden forlænges.
Så kan man jo spørge sig selv – og det har vi også gjort – om det er god borgerlig politik at udvide mulighederne for at få offentlig forsørgelse.
Svaret er, at det er det ikke i almindelighed, men i det her tilfælde mener vi Konservative, at det giver rigtig god mening.
Det mener vi Konservative at forslaget kan være med til at sikre ved at gøre vurderingen af arbejdsevnen bedre.
De fleste er og bliver egnet til en eller anden form for beskæftigelse.
Det andet vigtige punkt i lovforslaget er en forbedring af selvstændige erhvervsdrivendes adgang til sygedagpenge.
I dag er det sådan, at retten til sygedagpenge fuldstændig bortfalder, hvis den sygemeldte selvstændige arbejder mere end 50 pct. af den tid, man gjorde før sygdommen.
Lovforslaget vil således ligestille selvstændige med lønmodtagere, så de selvstændige også får mulighed for at få 75 pct. af sygedagpengesatsen, hvis de arbejder i op til 25 pct. af den normale arbejdstid.
Vi synes, det er en god idé.
Danmarks velstand i dag og i fremtiden bygger i høj grad på det private initiativ, og derfor vil vi meget gerne være med til at lette hverdagen også for de danskere, der har satset og startet egen virksomhed.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-04:
Nej, for sagen er jo den, og det ved Venstres ordfører også udmærket, at hvis man er et par og ægtefællen har en indtægt, kan man ikke få kontanthjælp; så er det 0,0 kr.
Hvis man har en ejerbolig, kan man heller ikke få kontanthjælp; så er det 0,0 kr.
Så derfor er det i vores samfund, som man påstår er et velfærdssamfund, simpelt hen en realitet, at der er flere tusind mennesker, som altså må klare sig for en indtægt på 0,0 kr., og det er jo så forfærdeligt, at enhver kan sætte sig ind i, hvor skrækkeligt det er.
Og det kan vi altså ikke være bekendt.
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Så har jeg lige et kort spørgsmål igen: Er der nogen mennesker i det her system, der har 0,0 kr.?
Er det ikke sådan, at vi har et kontanthjælpssystem, der tager over, hvis man overhovedet ingen forsørgelse har?
Eigil Andersen (SF), 2010-02-04:
Altså, de tal har jeg ikke ved hånden, men jeg kan da komme med noget af det.
For det, som er det afgørende her, er jo ikke, hvor mange der bliver syge, og hvor mange der får sygedagpenge.
Det, der er det afgørende, er, hvor mange det er, som til syvende og sidst ryger ud af systemet, og hvis indtægt man stopper, og det drejer sig om mellem 4.000 og 6.000 mennesker om året, afhængigt af, hvem man spørger.
Ud af de 4.000-6.000 husker jeg tallet sådan, at det er mellem 1.500 og 2.000, som havner i det sorte hul, altså at de ikke engang kan få kontanthjælp, men at deres indtægt bliver, og hold nu godt fast: 0,0 kr.
Hvor mange mennesker i det her land kan klare sig for 0,0 kr.?
Det er der jo ingen der kan.
Man har jo tilrettelagt nogle udgifter i forvejen både familiemæssigt og boligmæssigt, og det er jo rystende, at folk kan blive efterladt med 0,0 kr.
Jens Vibjerg (V), 2010-02-04:
Så har jeg bare et stilfærdigt spørgsmål: Vil hr. Eigil Andersen oplyse mig om, hvor mange mennesker i det her land der går ind i sygedagpengesystemet hvert år, og hvor mange der falder ud uden at have noget som helst i den anden ende?
Eigil Andersen (SF), 2010-02-04:
Jeg beklager, men det er simpelt hen faktuelt forkert, at det her skulle redde de fleste af de langtidssyge.
Det passer simpelt hen ikke, og det vil blive belyst under udvalgsarbejdet, for jeg har allerede stillet syv spørgsmål, som skal belyse det.
Det her vil forbedre det for nogle få hundrede af de langtidssyge.
Det er en kendsgerning, og det kan Dansk Folkeparti ikke bortforklare.
Hvor ville jeg dog ønske, at Dansk Folkeparti ville gøre alvor af sine proklamationer om at hjælpe de syge, ved at man så den 25. februar vil stemme for, at varighedsbegrænsningen for sygedagpengene skal ophæves, sådan at vi for alvor hjælper også de 95 pct. af de langtidssyge og ikke kun de 5 pct., som bliver hjulpet i dag.
Henrik Brodersen (DF), 2010-02-04:
Når vi er gået med til den her forlængelse, er det, netop fordi det har vist, at man med den her forlængelse har mulighed for at få afklaret langt de fleste sager.
Så det der med bare at udskrive en blankocheck til, at det her er for tid og evighed, passer simpelt hen ikke.
Det er ikke rimeligt, og da slet ikke for den, det går ud over.
Morten Østergaard (RV), 2010-02-04:
Uanset hvor i verden der er krig, kræver det jo våben, og når det er alvorlige sager, som der er tale om her, er det jo også tilsvarende vigtigt, at man i det internationale samfund samarbejder om at forhindre transport af komponenter, der kan bruges til at lave sådanne våben.
Det gælder jo ikke mindst, når vi taler om masseødelæggelsesvåben som det, der her er på spil.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2010-02-04:
I Det Konservative Folkeparti medvirker vi ved enhver lejlighed til ting, der gør det vanskeligere at producere, fragte og anvende masseødelæggelsesvåben, og det er også sådan, det her lovforslag skal ses.
Vi støtter de to protokoller, som gør, at vi kan ratificere konventionen, sådan at vi altså kan kriminalisere anvendelse og transport af masseødelæggelsesvåben, så vi får en lidt mere sikker verden at leve i.
Det har vi set og hørt andre i dag redegøre for i detaljer, så De Konservative støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2010-02-04:
Det er jo et særligt krydsfelt, vi opererer i her, mellem retspolitik, forsvarspolitik, trafikpolitik og erhvervspolitik.
Men det er nødvendigt med et internationalt samarbejde og med skærpede reguleringer af det område.
SF støtter lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2010-02-04:
Lovforslaget gennemfører bl.a. to ændringsprotokoller i forbindelse med bekæmpelse af ulovlige handlinger mod søfartssikkerheden og faste platforme.
Baggrunden for disse protokoller var jo bl.a. kapringen af den italienske luksusliner Achille Lauro i 1985 og terrorangrebene på World Trade Center i New York i 2001.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Orla Hav (S), 2010-02-04:
Noget af det værste, man kan forestille sig, er, at uskyldige mennesker rammes af fanatiske styrers eller personers ønsker om at fremme en sag ved anvendelse af masseødelæggelsesvåben.
Socialdemokraterne hilser med tilfredshed, at Danmark nu er klar til at tiltræde ændringer i de to internationale protokoller, hvis formål er at bekæmpe ulovlige handlinger mod søfartssikkerheden og ulovlige handlinger mod sikkerheden for fastgjorte platforme, der befinder sig på kontinentalsoklen.
Dette lovforslag viser med al ønskelig tydelighed nødvendigheden af og det ønskelige i at have et stærkt internationalt samarbejde om at forebygge kriminalitet og anslag mod uskyldige mennesker.
Ved denne dobbeltanvendelse forstås, at det er produkter, der kan anvendes til både civile og militære formål og til udvikling og produktion af masseødelæggelsesvåben.
Ændringsprotokollerne fastlægger endvidere bestemmelser om udlevering og retshjælp i forbindelse med handlinger, som SUA-konventionen og 1988-protokollen forpligter de deltagende stater til at kriminalisere.
Protokollerne indeholder bl.a. bestemmelser om, at forbrydelser omfattet af SUA-konventionen og 1988-protokollen ikke kan anses som politiske forbrydelser i forbindelse med udlevering.
En begæring om udlevering kan således ikke afslås med den begrundelse, at forbrydelsen er politisk.
Jeg skal sige, at vi er indstillet på at støtte dette lovforslag, også det med adgangen til at håndhæve det.
Det er sådan, at vi vil stille spørgsmål til, om det er tilstrækkeligt, at det er flagstaten, der skal være den, der håndhæver loven.
Desværre ser vi jo en række sofistikerede indretninger af ejerforhold i forbindelse med registrering og drift af skibe, der mere synes at have til formål at sløre ansvaret, hvad enten det gælder økonomi, skat eller lignende, eller det gælder juridiske forhold.
Kan man forestille sig, at den samme mangel på gennemsigtighed kommer til at slå igennem, når det gælder håndhævelsen
af disse bestemmelser? Det vil vi gerne have svar på, men vi er indstillet på at støtte det her lovforslag.
Hans Christian Thoning (V), 2010-02-04:
Tak for det.
Med dette lovforslag ønsker regeringen at gennemføre to ændringsprotokoller til SUA-konventionen, som er en konvention under IMO, den internationale søfartsorganisation.
Danmark undertegnede i 2007 konventionsændringerne, som vi har arbejdet aktivt og målrettet for at få vedtaget.
På baggrund af terrorangrebene den 11. september 2001 besluttede man at ændre SUA-konventionen, så den nu indeholder en række bestemmelser, der bl.a. vedrører handlinger foretaget på og mod skibe med terrorfortsæt og transport af våben.
Konventionsændringerne indebærer en udvidelse af pligten til at kriminalisere handlinger, hvor skibe eller skibes last benyttes med terrorfortsæt.
Med dette lovforslag gennemføres de lovændringer i bemyndigelsesloven og udleveringsloven, der er nødvendige, for at Danmark kan opfylde sine internationale forpligtelser og ratificere ændringsprotokollerne.
Lovforslaget indfører et forbud mod at transportere dual use-produkter.
Disse produkter kan anvendes til både civile og militære formål og til produktion af masseødelæggelsesvåben.
Ved lovændringen kriminaliseres selve transporten af dual use-produkter, der skal anvendes i forbindelse med masseødelæggelsesvåben, så spredningen heraf forhindres.
Med lovforslaget indføres derfor tillige en ændring af udleveringsloven, så undtagelserne udvides til også at omfatte handlinger, der er omfattet af SUA-konventionen.
Venstre kan i det hele støtte lovforslaget.
Lene Espersen (KF), 2010-02-04:
Ja, det vil jeg mene det er.
Niels Sindal (S), 2010-02-04:
Ja tak.
Nu nåede jeg at markere, inden ministeren gav tilsagn om udvalgssamarbejdet, så det tilsagn er jeg glad for.
Men der er én ting, jeg gerne lige vil vende tilbage til, og det er det der med forhyring og private forhyringskontorer.
Det, jeg egentlig talte om, var jo, at der er tradition for, at man også forhyrer folk fra f.eks. Filippinerne eller for den sags skyld andre steder i verden til danske skibe, og når vi nu siger, at vi ligesom lemper reglerne, så er spørgsmålet fra min side: Er det stadig væk Søfartsstyrelsen, der skal sikre, at dette forhyringskontor har de nødvendige kvalifikationer og de nødvendige redskaber for at kunne ansætte folk med de rigtige papirer til danske skibe?
Frank Aaen (EL), 2010-02-04:
Enhedslisten er også positiv over for det her lovforslag.
Vi ønsker selvfølgelig at bidrage til, at man stopper udbredelsen af masseødelæggelsesvåben.
Det er klart.
Jeg vil ikke udelukke, at vi stiller nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, der uddyber nogle af tingene, herunder spørgsmål om udleveringsaftaler.
Selv om det, der bliver foreslået, umiddelbart ser fornuftigt nok ud, er lige præcis det med udleveringsaftaler et tema, som interesserer os meget, for vi har jo lige set en sag med USA, hvor det ikke er gået så godt – det har ikke lige noget med den her lov at gøre, men alligevel – og hvor vi udleverer folk på et meget dårligt grundlag.
Derfor vil vi selvfølgelig prøve at kigge lidt på den side af sagen, men det her ser ud, som om det er meget fornuftigt.