runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Tak for det.
Det, jeg har fået ud af debatten i dag og ud af åbningstalen forleden, er, at på trods af at vi står i, hvad der er et økonomisk chok for det her land, som bare bliver værre og værre, så har styrmanden forladt roret, regeringen kan ikke svare på problemerne, ledigheden bliver bare ved med at vokse og vokse.
Ledigheden er et samfundsansvar – vi diskuterer det nu.
Man kan ikke bare stille sig op og sige til den enkelte, at han bare skal arbejde noget hårdere, så går det hele væk.
Det er simpelt hen en hån mod de tusindvis af mennesker, som vil blive fyret de næste måneder, når vi når op på de her meget høje ledighedstal, som prognoserne nu spår at vi når op på.
Jeg lagde mærke til, at hr. Peter Christensen sagde, at regeringen gør, hvad den kan, og at regeringen har sat alle sejl til.
Men det passer vel ikke helt.
I virkeligheden har man vel mest sat ét stort sejl til, nemlig skattelettelserne, som man har sagt nok skal virke.
Men nu har økonomien dømt: Det er blevet værre.
Ledigheden bliver større end forudset, og prognoserne bliver ved med at blive ringere og ringere, krisemedicinen virkede ikke.
Synes hr. Peter Christensen selv, at han i dag kan stille sig op og sige til alle de danskere, der er blevet fyret, at regeringens krisemedicin ser ud til at virke?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Men det er jo et af de områder – skatteområdet – hvor vi i Venstre er mest uenige med SF og S, for vi mener, at en sænkning af skatten på arbejde er en god vej til både at sikre soliditet i de private husholdninger og til at sørge for, at vi strukturelt står bedre.
I SF vil man så det modsatte.
Der har man som sagt en tro på, at hvis man beskatter mere, stiller det Danmark bedre i den internationale konkurrence.
Og det er en logik, jeg simpelt hen ikke forstår.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Den her diskussion om SP-pengene har forandret sig en smule, siden man indførte det her med at pumpe SP-pengene ud.
Dengang var regeringens svar: Ledigheden skal modvirkes, ved at vi pumper nogle penge ud.
Så kommer der gang i forbruget, og så skal det nok løse sig, så kommer ledigheden ikke til at stige så meget.
Det er det, jeg mener med at økonomien nu har dømt, for folk brugte ikke de penge.
Og det er da selvfølgelig deres eget valg, men hvis man som regering har haft en forventning om, at det var det, der skulle betyde, at færre folk blev ledige, og det så ikke virker, så er man da i problemer.
Man har lavet en enkelt lille ting med at fremrykke nogle investeringer, som har givet 3.000 flere job.
Det er jo mindre, end hvad der bliver af arbejdsløse på en almindelig måned i Danmark.
Man har simpelt hen ingenting gjort.
Og jeg synes, at man svigter de mennesker, som det handler om.
Der bliver i sidste ende tusindvis af flere ledige, end der ville være blevet, hvis regeringen havde levet op til sit ansvar.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Det er jo bare ikke korrekt, at det ikke har haft en effekt også i forhold til beskæftigelsen.
Effekten af den finanspolitiske lempelse, der kommer i 2010, vurderes at være på mellem 40.000 og 45.000 personer flere i job, så det er jo ikke korrekt, at vores finanspolitik ikke har en effekt.
Yildiz Akdogan (S), 2009-10-08:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet fra fru Kirsten Brosbøl.
Ordføreren sagde i forlængelse af spørgsmålet, at det er vigtigt, at der er nogen, der kan tage fat, når krisen er ovre.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Tror ordføreren virkelig, at det er det samme arbejdsmarked, vi vil have, efter at den her krise er vendt?
Har ordføreren overhovedet tænkt på, hvad der måske kunne gøres af indsats med hensyn til uddannelse for de ufaglærte?
Det vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen altså, jeg vil gerne sige til hr. alderspræsident Petersen, at det jo er rigtigt, at konkurrenceevnen har været faldende.
Det er en bevægelse, som er startet også før denne regering trådte til, og det er selvfølgelig, fordi omkostningerne i Danmark er for store sammenlignet med andre lande, og det er da et problem.
Vi har jo så, når man ser på de sidste mange år, kunnet klare den i Danmark, fordi vi har en enormt dygtig befolkning, som har øget produktiviteten og dermed sådan set klaret sig ud af det, at der er høje omkostninger.
Men jeg synes, at det er en diskussion værd, om man kan regne med, at det kan blive ved med at være løsningen.
Det er også en af grundene til, at jeg er sikker på, at hr. Niels Helveg Petersen er enig med mig i, at det er godt, at vi nu sænker skatten på arbejde, for det er jo en af måderne, hvorved man også over tid kan sænke omkostningerne ved arbejdskraften.
Yildiz Akdogan (S), 2009-10-08:
Nu var det ordføreren, der snakkede om, at han håbede på, at der ville være plads til de ledige.
Men ordføreren har ikke svaret på, hvad der kan tages af initiativer, for at der netop er arbejdspladser til de ufaglærte ledige.
Nu snakkede ordføreren om at efteruddanne, og jeg vil egentlig gerne høre: Hvad synes ordføreren om netop at efteruddanne de voksne ledige på dagpenge inden for områder, hvor vi mangler arbejdskraft her og nu?
Det kunne måske være et initiativ.
Synes ordføreren ikke, det måske er en måde at gå fremtiden i møde på?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen jeg har sagt flere gange, at det er fornuftigt at efteruddanne den medarbejdergruppe, som også bliver ramt af ledighed nu.
Selvfølgelig er det det, det har det altid været.
Men så bliver jeg spurgt, hvad det er for arbejdspladser, jeg vil skabe.
Jamen jeg skal ikke skabe arbejdspladserne.
Jeg skal sørge for sammen med alle mine gode kolleger, at rammerne for dansk erhvervsliv er gode, sådan at initiativrige mennesker skaber arbejdspladser.
Og der er vi simpelt hen grundlæggende uenige, for det lyder, som om Socialdemokratiet mener, at de skal skabe arbejdspladserne og de skal styre Danmark helt ned på det niveau – eller ansætte alle i den offentlige sektor, har jeg nærmest indtryk af.
Det vil vi ikke, vi vil sikre, at der også, når krisen er overstået, er nogle gode rammebetingelser, der gør, at vi virkelig kan få gang også i den private vækst igen.
For det er det, der skaber værdierne.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Tak for det.
Der har været en hel del debat om, hvilken asylpolitik der vil blive ført, hvis der kommer en anden regering, og det har jeg simpelt hen ikke kunnet få klarhed over.
Jeg har prøvet at lytte til alt, hvad der er blevet sagt, læse alt, hvad der er blevet skrevet, men det har ikke hjulpet spor.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra fru Helle Thorning-Schmidt, hvad det er, De Radikale mener, når fru Margrethe Vestager på deres landsmøde siger, at den måde, som VKO i øjeblikket fører asylpolitik på, har man jo allerede aftalt at der skal ændres på .
Og det er så en aftale med fru Helle Thorning-Schmidt, kan jeg forstå.
Hvad er det for ændringer, man har aftalt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Nu vil jeg jo glæde mig til, at hr. Peter Christensen får mulighed for at stille det spørgsmål til De Radikale, men jeg skal gøre et forsøg på at svare på spørgsmålet.
Der vil ikke blive ændret på reglerne for at opnå asyl i Danmark.
Vi ved jo godt, at det stadig skal være sådan, at man skal være personligt forfulgt i sit hjemland for at kunne opnå asyl, og det agter vi ikke at ændre på.
Det betyder også, at hvis man ikke har opnået asyl i Danmark, kan man ikke længere være i Danmark og skal så sendes tilbage til sit hjemland.
Når ordføreren spørger, tror jeg, at det også hænger sammen med nogle af de diskussioner, som har været om Brorsons Kirke og mennesker, som har søgt asyl, og som har været her i ganske mange år.
Det har jo vakt mange følelser.
Hvorfor?
Jo, fordi det har været meget trist at se, at Venstre og Konservative ikke har kunnet få lov til at behandle asylansøgerne ordentligt, når de opholder sig i vores land
Jeg tror, at det, fru Margrethe Vestager kunne have ment, var, at når vi kommer til, vil vi godt garantere, at mennesker bliver behandlet ordentligt, når de opholder sig i vores land, særlig når de er tvunget til at være her i så lang tid, som de irakiske asylansøgere desværre har været.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Er det, at man skal have lov at arbejde i landet på lige fod med folk, som har fået asyl?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har været utrolig bekymrede for, at man i stedet for at bygge mennesker, der søger asyl, og som ikke kan sendes hjem af mange forskellige årsager, op, har regeringen ansporet af Dansk Folkeparti besluttet sig for at bryde mennesker ned.
Vi ville have gjort det anderledes.
Vi ville have givet mennesker mulighed for at bo og arbejde uden for asylcentrene – hvorfor ikke?
Og jeg må igen spørge tilbage: Er der ikke noget om, at det egentlig også står i Venstres eget principprogram, at det kunne være en god idé, at man sådan hjalp asylansøgerne med at komme til at bestille noget?
Normalt mener Venstre jo, at det, der holder mennesker i gang, at det, der giver mening i tilværelsen, er, at man kommer ud at bestille noget, men lige præcis når det handler om asylansøgere, gælder det ikke mere.
Jo, ordføreren kan være helt forvisset om, at vi havde behandlet de asylansøgere helt anderledes.
Vi havde stadig sendt dem hjem, hvis de ikke kunne opnå asyl, men vi havde behandlet dem menneskeligt og ordentligt for at opbygge mennesker og sende opbyggede mennesker tilbage til Irak.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Nej, det tror jeg ikke der er.
Jeg tror ikke, at de arbejdspladser, vi nu ser blive outsourcet enten til f.eks. Østeuropa eller til Asien, kommer tilbage.
Det gør de ikke.
Og derfor er det jo også afgørende, at vi bruger redskaber som efteruddannelse til at sikre, at vi har en arbejdsstyrke, som vil være i stand til at udføre andre opgaver.
Men det, jeg også prøver at påpege i forbindelse med den produktion, der bliver flyttet ud, er bare: Der bliver jo ikke flyttet færre arbejdspladser ud, hvis man øger beskatningen i det her land.
Det spiller selvfølgelig også ind.
I sidste ende sidder man jo på direktionsgangen, er mit indtryk, og regner ud med to streger til sidst: Kan det betale sig, eller kan det ikke betale sig at flytte en given produktion?
Og der hører alle omkostninger jo med, også hvor meget skat man skal betale.
Derfor er det misforstået af Socialdemokraterne, at man tror, at man kan øge både personskatten og skatten på virksomheder, uden at det har nogen konsekvenser for det danske arbejdsmarked.
Selvfølgelig har det det.
Det er helt forunderligt.
Inden jeg blev politisk ordfører, var jeg finansordfører og har stået hernede i salen masser af gange og diskuteret finanslove, hvor vi er blevet kritiseret for, at vi havde så store overskud på statsbudgetterne, mens vi havde de gode år, og hvorfor vi ikke brugte alle pengene.
Hvor var det dog godt, at vi ikke lyttede til Socialdemokraterne, mens det gik godt, men netop sparede op til, at vi vidste, at tiderne kunne gå hen og blive dårlige.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-08:
For det første vil jeg sige, at den historiske sandhed jo er den, at Venstre og regeringen har snoldet pengene op i skattelettelser.
Men det var ikke det, mit spørgsmål gik ud på.
Jeg vil sådan set
godt bede ordføreren om at forholde sig til spørgsmålet, som i sin substans jo er: Hvor stort er det lånefinansierede økonomiske råderum, som Venstre mener vi har foran os i de kommende år, indtil konjunkturerne vender igen?
Og det kan konkretiseres helt præcis ved at sige: Hvad er den gældsstørrelse, Venstre finder acceptabel og ansvarlig for den danske stat?
Hvad er maksimum for det?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen det kan i højere grad udtrykkes i forhold til den kortfristede fremskrivning, vi har i 2015-planen, hvor vi har lagt en række forudsætninger ind, der skal til, for at vi har en holdbarhed i dansk økonomi, og det er en strukturel målsætning, vi har der.
Frank Aaen (EL), 2009-10-08:
I Dagbladet Børsen kan man i dag læse, at 40 pct. af landets største virksomheder planlægger nye fyringer – altså en annoncering af, at der kommer endnu en eksplosion i ledigheden her i landet.
Samtidig hører vi så, at Venstres ordfører siger, at vi gældsætter landet, for hver en krone vi bruger på f.eks. at skabe beskæftigelse.
Jeg har lige fået et svar fra skatteministeren, der siger, at de skattelettelser, som V og K sammen med Dansk Folkeparti har bevilget – mest til de rigeste – i alt udgør 223 mia. kr.
Så er det bare, jeg spørger: Er det klogt at hælde 223 mia. kr. ud af statskassen, når vi i dag kan notere os, at gælden vokser eksplosivt, og at arbejdsløsheden stiger?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Nu kan jeg ikke stille Enhedslisten spørgsmål, men jeg kan da spørge mig selv: Ville det være klogt at hæve skatten med 223 mia. kr.?
Nej, det ville det ikke.
Frank Aaen (EL), 2009-10-08:
Det er ikke noget problem for mig at få spørgsmål, tværtom.
Det så jeg sådan set meget gerne, så prøv igen.
Nu kan jeg så ikke få lov at svare denne gang, fordi jeg kun har to korte bemærkninger.
Vi har en økonomi, hvor arbejdsløsheden stiger dramatisk.
Vi har en gæld, der vokser dramatisk, og regeringen siger som undskyldning for ikke at gøre noget ved arbejdsløsheden, der virkelig rykker, at det så betyder mere gældsætning.
Så er det da ret enkelt at spørge: Var det en god idé at bruge 223 mia. kr. på skattelettelser – mest til de rigeste – eller skulle man måske have været mere ansvarlig over for arbejdsløsheden, mere ansvarlig over for velfærden, mere ansvarlig over for klimaet?
Det er da meget enkelt at tage stilling til: Skal der penge ud af kassen nu – pengene fosser ud af statskassen i øjeblikket – eller skal vi løse nogle vigtige samfundsproblemer?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Som det har været vendt flere gange, er vi meget optaget af at begrænse stigningen i ledigheden, især over for de unge.
Vi har fremsat forslag om at bruge 1 mia. kr. mere på praktikpladser, og der er også 780 mio. kr. i ungepakken.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med også lige at knytte en kommentar til den formulering, at vi har brugt penge fra statskassen.
Altså, det, at man lader danskerne beholde nogle flere af deres egne penge, er jo ikke at bruge penge.
Det ved jeg godt at Enhedslisten mener, for som udgangspunkt mener Enhedslisten, at alle pengene tilhører statskassen, og almisserne kan man så dele ud, hvis man ellers er i humør til det.
Der har vi jo så grundlæggende en anden opfattelse, nemlig at danskerne tjener deres egne penge, og så tager vi nogle af dem i skat, for at vi kan finansiere den fælles velfærd.
Og det er jo selvfølgelig to fundamentalt forskellige måder at anskue samfundet på.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-08:
Både formanden, hr. Jesper Petersen og jeg hedder det samme, så der er lidt forvirring her.
Jeg ved, at hr. Peter Christensen har vist stor interesse for Det Radikale Venstres placering i det politiske billede, men det skal jeg helt lade ligge.
Jeg er interesseret i en anden ting i hr. Peter Christensens indlæg, nemlig at han til start siger, at Danmark er godt polstret over for den økonomiske krise.
Er det nu rigtigt?
Er det ikke lidt letsindigt, ja, nærmest sangvinsk?
Der er sket en meget klar forringelse af Danmarks konkurrenceevne.
Jeg vil gerne høre Venstres ordførers forklaring på, hvordan det kan være, at vores konkurrenceevne er blevet så forringet.
Og jeg vil gerne sige, at her duer svaret om, at det skyldes den økonomiske krise, jo ikke, for alle de andre lande har været udsat for de samme chokvirkninger i deres økonomi, som vi har.
Hvad er Venstres forklaring på det?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Det er jo mærkeligt, når man har skåret ned år efter år, hvordan man så er endt med at kunne bruge 14 mia. kr. mere.
Men igen: Det er nok forskellige måder at anskue virkeligheden på.
Vi synes, det er enormt vigtigt, at vi når målsætningen om, at 95 pct. af en årgang får en ungdomsuddannelse, og der er vi parat til at bruge alle de værktøjer, der skal til, ikke kun i forhold til uddannelsessystemet, men som sagt også i forhold til at se på børnefamilieydelsen, hvis det er sådan, at forældrene ikke sørger for, at de unge tager imod de tilbud, der er.
Vi vil bruge alle værktøjer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-10-08:
Jeg er sådan set meget interesseret i at høre om værktøjerne, for det er da fuldstændig plidderpladder at stå og tale om børnefamilieydelser, der skal skæres i, når vi taler om folkeskoler, der ikke engang lever op til minimumstimetallet i dansk og matematik.
Det er sjovt nok typisk Venstrekommuner derude, der ikke lever op til de her minimumstimetal, og det er da meget interessant at høre, hvad det er for værktøjer, Venstre har i forhold til de her kommuner.
Den økonomiske politik, regeringen fører over for kommunerne, gør, at hver femte ung i dag ikke engang tager en ungdomsuddannelse.
Hvad i alverden skulle det hjælpe med den slags sanktioner, som regeringen taler om?
Kunne vi ikke få nogen økonomiske værktøjer til at løfte folkeskolen, til at få en fagligt stærk folkeskole, så eleverne i det mindste får de timer, de har krav på ifølge lovgivningen?
Det kunne være interessant at høre om nogle værktøjer til det.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Man kan tage det fælleskommunale løndatakontor, som har opgørelsen over, hvor mange medarbejdere der er ude i kommuner og regioner, og der kan man få det tal oplyst, at der fra marts 2008 til marts 2009, altså på 1 år, er blevet ansat 14.000 flere medarbejdere i kommuner og regioner – 14.000.
Det er så det, oppositionen kalder nedskæring.
Jeg ville godt nok begynde at blive lidt bekymret, også for vores samfundsøkonomi, hvis man tænkte på, hvad der så skal til for at skabe vækst.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-08:
Jeg vil godt give ordføreren lejlighed til at fuldføre en sætning, som han blev afbrudt i af formanden i sit svar til hr. Henrik Sass Larsen.
Hr. Henrik Sass Larsen spurgte til det her med ledigheden, herunder hvilket niveau for ledigheden Venstre omfatter som et rimeligt niveau eller et naturligt niveau eller et begrænset niveau, som det blev sagt.
Den sætning, som hr. Peter Christensen blev afbrudt i, lyder sådan her.
Det er så et citat fra hr. Peter Christensen: Ledigheden er stigende, men den er stadig væk inden for ...
Det står på mit papir, fordi ordføreren blev afbrudt.
Hvordan ender den sætning?
Det synes jeg i virkeligheden er rigtig, rigtig interessant.
Vi har over 100.000 ledige i det her land nu, og den er stadig væk inden for et hvad? Et naturligt niveau, et begrænset niveau?
Hvordan slutter den sætning fra Venstres ordførers side?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg tror, jeg flere gange har sagt, at vi prøver på, så godt vi kan, at begrænse omfanget af stigningen i ledigheden.
Det skal dog også sættes ind i en historisk ramme, for Socialdemokratiet får det til at lyde, som om ledigheden var ikkeeksisterende, da vi overtog ansvaret efter Nyrup, og det er simpelt hen ikke korrekt.
Derfor er man trods alt også nødt til at sætte det ind i en historisk ramme.
Det er jo ikke ensbetydende med, at vi har et mål for, at det er fint med en stigende ledighed, og hvis bare den er på 160.000, er alt godt.
Nej, så lavt som muligt, og det er det, vi prøver at føre politik efter.
Men vi ønsker også at føre en politik, som sikrer, at vi, når opsvinget kommer igen, når væksten kommer tilbage, så ikke har taget en række initiativer, som gør, at Danmark er ude af stand til at gribe den vækst, så vi er ude af stand til at få del i den internationale vækst, fordi vores konkurrenceevne enten er blevet smadret, eller fordi arbejdsstyrken ikke er til stede, eller hvad ved jeg.
Derfor tager vi en lang række initiativer, herunder selvfølgelig også inden for uddannelse og efteruddannelse, som er gode måder at sikre, at vi har en arbejdsstyrke, som er klar til at tage fat, når det forhåbentlig snart vender.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-08:
20 pct. af de nyledige forventes at blive langtidsledige, og langtidsledighed ved vi alle sammen er noget af det mest ødelæggende for både samfundet og selvfølgelig for den enkelte og den enkelte familie.
Er det virkelig svaret til de familier, som bliver kastet ud i ledighed nu?
Hvad skal de bruge det til, hvad skal de bruge det til at være en brik i en statistik, hvor Venstre sammenligner tal fra 2009 med tal fra 2003?
Det kan vi da ikke bruge til noget som helst med en ledighed, der drøner derudad, og en regering, der siger: Ja, vi tager det skridt for skridt.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Det var så heller ikke hele min sætning.
Det var også, at vi skal bruge alle de værktøjer, der er, for at få efteruddannelse og få gjort medarbejderne klar til nye job.
For det er ikke alle de job, der har forladt landet, der vender tilbage.
Sådan er det, og derfor er det vigtigt, at vi også har en arbejdsstyrke, som kan tage imod nye job, når de kommer.
Og så kan man se på bedrifterne, mens Socialdemokraterne har haft ansvaret i det her land, og konstatere, at det jo ikke er rigtigt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-10-08:
Vi er mange her i Folketingssalen – og rigtig mange mennesker uden for Folketingssalen – der ved, at hvis vi skal bæres igennem den her krise og eventuelt kommende kriser, er fokus på uddannelse det helt centrale.
De eneste, der ikke ved det, er åbenbart regeringen, for under den her regering er det mere end hver femte ung, der ikke får en ungdomsuddannelse: Antallet af unge, der går ud af folkeskolen uden at være i stand til at tage en ungdomsuddannelse, er bare steget og steget under den her regering.
Alligevel er det sådan, at regeringens økonomiske politik over for kommunerne gør, at der nu i de seneste 4 år er over 600 skoler i Danmark, der ligger under minimumstimetallet i dansk og matematik.
Det er da ynkeligt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Jeg håber, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne rundtomkring har noteret sig, at fru Pia Kjærsgaard mener, at den kommunale økonomi er rigtig god, og at det har været en væsentlig prioritering for Dansk Folkeparti, at det ligger, lige præcis som det gør nu.
Det vil være en rigtig god baggrund for diskussionen rundtomkring, at Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis medlemmer af kommunalbestyrelserne ved, at hvis de synes, at økonomien er dårlig, er det et fatamorgana; så findes det ikke, for alt er, som det skal være; fru Pia Kjærsgaard har set ud over landet og set, at alt er godt.
Det er noget andet, der har fået mig herop.
Det spørgsmål, jeg vil stille, er, om fru Pia Kjærsgaard er villig til at betale den regning, der jo er for Dansk Folkepartis modstand mod euroen.
Den regning bliver udskrevet i arbejdspladser.
Nationalbankdirektøren har sagt det meget klart: Vi betaler en økonomisk regning for at stå udenfor, og den regning betyder noget for vores konkurrenceevne og dermed for job i Danmark.
Fru Pia Kjærsgaard gav netop udtryk for, at også i Dansk Folkeparti synes man, at det må være rigtig, rigtig træls for mennesker at miste deres arbejde.
Er fru Pia Kjærsgaard så også klar til at stå ved, at modstand mod euroen indebærer, at færre mennesker i Danmark kan være i beskæftigelse, end det ellers ville være tilfældet?