runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-26:
Jeg vil lige sige til spørgeren, at jeg jo altså sagde, at vi alle sammen kommer til at bidrage til den her genopretningspakke.
Vi kommer alle sammen til at bære det, at vi sikrer, at der er ro og stabilitet omkring dansk økonomi.
Og så er jeg totalt uenig med spørgeren i forhold til regeringens økonomiske politik og det, spørgeren siger om regeringens politik gennem tiden.
Det er faktisk regeringens økonomiske politik og de tiltag, der er blevet truffet og besluttet gennem de seneste mange år, som er skyld i, at vi er et af de få europæiske lande, der ikke skal ud og finde så mange penge, som mange andre skal.
Vi er faktisk en af duksene i den her europæiske klasse.
Vi skal finde ½ pct. af BNP fra 2011 til 2013, hvor der er en lang række andre lande, der skal ud og finde langt mere og derved også skal skære langt hårdere ind til benet i forhold til, hvad de har af offentlige ydelser.
Så jeg synes, vi kan glæde os over, at regeringens politik faktisk betyder, at vi er et af de lande, som ikke skal gå ind og skære så meget som mange andre europæiske lande.
Nu synes jeg stadig væk, at vi har en ganske generøs ydelse i forhold til, at vi har 30.000 kr. som loft over børnefamilieydelsen.
Igen vil jeg gentage, at når man skal lave en genopretningspakke af den størrelse, som vi er ude i her, så kan man ikke undgå, at der er nogle, der vil mærke det i det her samfund.
Det er sådan set også sådan, at vi alle sammen bidrager og bærer til i forhold til at finde de 24 mia. kr., som sikrer, at der er ro og stabilitet om dansk økonomi, som sikrer, at vi fortsat kan have et velfærdssamfund, der ikke bliver truet af spekulanter og dermed også af problemer i forhold til, at vi kan sikre en sund økonomi i Danmark.
Derfor synes jeg, at det er godt, vi har fået en genopretningspakke, som skaber ro omkring dansk økonomi, så vi derved også kan sikre, at vi fortsat kan gøre noget for de svageste i vort samfund.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Jeg synes, jeg kan høre på hr. Kim Andersens stemme, at det er med sorg, at han ligesom ikke kan støtte forslaget her; man ville gerne, hvis det var, at man var i opposition og ikke var et regeringsparti på nuværende tidspunkt.
Jeg vil bare spørge, om hr. Kim Andersen er uenig med hr. Karsten Nonbo, som jo egentlig har udtalt, at netop sådan et dna-register er et pragtfuldt værktøj at have, og jeg vil også spørge: Er hr. Kim Andersen enig i, at man vil kunne opklare flere forbrydelser med et større dna-register – også selv små forbrydelser ville måske kunne blive opklaret – eller er det sådan, at hr. Kim Andersen lukker øjnene for den her globale kriminalitet, der foregår?
Og hvad vil hr. Kim Andersen ellers gøre for at opklare den her grænseoverskridende kriminalitet med de, kan man sige, forbrydere, der ellers render frit rundt?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-27:
En minister er vel også en slags ordfører.
Jeg vil da bestemt ikke udelukke, at der kan være situationer, hvor et sådant dna-register ville føre til en hurtigere opklaring.
Men som jeg sagde, har vi jo allerede redskaberne til rådighed i dag, fordi vi jo allerede i dag benytter dna-profiler, som findes på et gerningssted, til at finde den pågældende gerningsmand.
Når det drejer sig om pengene, er det altså min vurdering, at hvis vi havde de penge at bruge – og det er altså som sagt meget store beløb, vi taler om – så ville vi formentlig kunne få mere kriminalitetsbekæmpelse for pengene ved at benytte dem på andre måder end ved at benytte dem lige præcis til at oprette et dna-register, for så meget merværdi, så meget meropklaring ville der nok ikke finde sted, at det kunne stå mål med udgifterne, og vi skal jo trods alt altid se på, om vi kunne bruge pengene på en bedre måde.
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Tak til en langmodig formand.
Der har åbenbart været en fejl i registreringen.
Jeg skal på Venstres vegne sige, at vi ikke kan støtte forslaget her fra Dansk Folkeparti.
Det er jo i og for sig et både meget principielt og meget vidtgående forslag, at vi skulle oprette et centralt dna-profil-register, hvor alle nyfødte børn skulle registreres, og hvor alle voksne frivilligt kunne lade sig registrere.
Vi har nogle principielle indvendinger mod sådan et register.
Det vil jo være – synes vi – at gå meget tæt på den enkelte persons integritet og retten til at styre helt centrale informationer om det enkelte menneske, og hvem der skal have adgang til disse informationer, og hvornår og i hvilke sammenhænge disse informationer må indgå.
Det er jo meget vidtrækkende spørgsmål og meget personlige spørgsmål, hvor man kan lave mange vidtgående tankespind om, hvad det vil kunne føre til under forkerte omstændigheder.
Jeg tror, at der er mange andre væsentligere og nyttigere ting, vi ville kunne bruge de penge på.
Jeg hæfter mig også ved, som det også fremgik af justitsministerens meget grundige og detaljerede redegørelse lige for et øjeblik siden, at vi jo allerede i dag har udmærkede værktøjer til at identificere mennesker i forbindelse med ulykker og kriminalitet og lignende.
Vi har Det Centrale Dna-profil-register, og vi har den såkaldte PKU-biobank, hvor vi har informationer, som kan bruges af politiet og andre myndigheder i relevante sammenhænge.
Jeg vil også gerne nævne, at vi jo også i forhold til Menneskerettighedskommissionen kan have nogle principielle overvejelser i forhold til at respektere det enkelte menneskes ret til privatliv og suverænitet over sig selv og oplysninger om sig selv, og det skal jo også nævnes, at vi for nylig her i Tinget har vedtaget et lovforslag, som begrænser perioden for, hvor længe man må opbevare oplysninger om personer, som har været sigtet, men som ikke er blevet dømt, altså, hvor lang tid disse oplysninger må bevares i Det Centrale Dna-profil-register.
Vi ser faktisk ikke, at der er brug for det.
Nej, jeg tror, jeg må bedrøve hr. Jørn Dohrmann med, at det ikke var sådan med speciel sorg i stemmen, at jeg afviste Dansk Folkepartis forslag.
Det var det altså ikke.
Men på den anden side skal jeg jo ikke tage den glæde fra hr. Jørn Dohrmann, som det måtte være sådan at kunne fortolke lidt frit; det skal jeg ikke gøre.
Så vil jeg sige om min gode partikollega, hr. Karsten Nonbo, at han jo er en meget dygtig og effektiv politimand i det civile liv, og der er det jo klart, at han sikkert kunne forestille sig, at et komplet dna-register kunne være et godt og nyttigt værktøj.
Det benægtede jeg sådan set heller ikke i min afvisning af forslaget; min afvisning gik jo langt mere på nogle principielle og etiske overvejelser, og de er for os væsentligere.
I forhold til international kriminalitetsforebyggelse satser vi altså på moderne efterforskningsmetoder, herunder på et tæt internationalt samarbejde, deltagelse i Europol og udveksling af informationer politimyndighederne imellem over landegrænserne, men her er vi jo heller ikke helt enige med Dansk Folkeparti.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Jo, men så er jeg jo bare nødt til at spørge hr. Kim Andersen: Tror man, at vi ville få flere eller færre forbrydelser opklaret, hvis det var, at ikke kun Danmark, men også andre lande havde et komplet dna-register
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Det er jo et meget teoretisk spørgsmål, og jeg har ingen baggrund for at kunne forholde mig til et så teoretisk og ret svævende spørgsmål.
Men jeg kan slå fast, at vi i Venstre er overbeviste om, at man skal bruge moderne efterforskningsmetoder, både til at forebygge og til at opklare kriminalitet, og at man skal deltage i grænseoverskridende samarbejder og i europæisk samarbejde om kriminalitetsforebyggelse og kriminalitetsopklaring, når noget kriminelt måtte være sket.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om det ikke er indlysende, at man ville kunne få opklaret flere forbrydelser ved at have sådan et register.
Altså, hvad sætter ministeren højest?
Er det pengene, altså at man hellere vil beholde pengene i lommen i regeringen end at få opklaret forbrydelser?
For vi ved jo godt, at der er globaliseret kriminalitet i dag, som vi jo alle sammen gerne vil bekæmpe.
Ville det her ikke være et redskab, hvor man kunne sige, at her var der måske også nogle af vores egne borgere, som måske havde udøvet kriminalitet andre steder end lige i Danmark, og så kunne man få det opklaret?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Det var ikke en fortalelse.
Det var faktisk på baggrund af en melding fra flere dyreværnsorganisationer, som siger – og det var sådan set det, jeg sagde – at ressourcerne ude i politiet i hvert fald ikke bliver brugt på dyreværnsområdet.
Der tager man ikke sagerne alvorligt, man prioriterer ikke tiden til dem.
Så må jeg erkende og sige, at det begrunder man med, at der er skåret ned.
Det er vel sådan set også det, der er ved at være danskerens opfattelse – nu skal vi ikke drøfte politiforliget – at så meget, som man gerne ville ønske at se politiet på gaden, ser man det jo faktisk ikke nu.
Lise von Seelen (S), 2010-05-27:
I forslaget her mener Dansk Folkeparti, at vi skal lave et centralt dna-register, at alle nyfødte skal afgive dna, og at folk, der frivilligt gerne vil med i registreret, skal kunne komme det.
Det er ikke et forslag, vi Socialdemokrater kan støtte.
Vi er meget optaget af, at vi i det retssamfund, som vi har, finder en rigtig, rigtig god balance mellem det at sikre retssikkerheden for den enkelte, herunder den personlige frihed og privatlivets fred, og det at have gode redskaber, når vi skal efterforske og opklare kriminalitet.
Og der mener vi nok at forslaget her fra Dansk Folkeparti er skudt helt over målet.
Vi har jo en afgørelse i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som siger, at det her ville være et brud.
Vi har en dom for det, som siger, at det er en krænkelse af privatlivets fred, hvis man på den måde laver registre med dna, hvor der ikke er et konkret og direkte formål med, at man udtager dna.
Vi synes, at det, at vi jo her i Danmark bygger vores systemer op på, at vi har tillid til hinanden, og at man både har tillid til hinanden som enkeltpersoner og som systemer, er en stor gevinst for vores velfærdssamfund.
Vi ved, at det giver os rigtig, rigtig meget gevinst, at vi har sådan et samfund, som er fyldt med tillid, og det vil vi rigtig, rigtig gerne passe godt på.
Derfor mener vi slet ikke, at vi skal eksperimentere med at lave overvågning af grupper, hvor der ikke er nogen grund til at lave overvågning, og hvor vi måske aldrig nogen sinde får brug for det.
Vi ved faktisk fra andre steder, hvor man laver registrering og overvågning på den måde, at effekten i praksis ikke står mål med det, man havde forventet.
Hvis Dansk Folkeparti har en pose penge til at lave kriminalitetsforebyggelse med, vil vi rigtig, rigtig gerne snakke med Dansk Folkeparti om det.
Men vi mener ikke, at modellen opnås med dna-registeret.
Så skal vi ud og lave nogle helt andre forebyggende indsatser.
Det vil vi gerne snakke om, for det er vi meget optaget af, og vi ved, at området er hårdt presset.
Men vi mener ikke, at der, sådan som vi i dag har vores økonomiske situation, faktisk er råderum til, at vi skal lave en dyr ordning, som vil koste mange penge.
Tom Behnke (KF), 2010-05-27:
Jeg skal ikke blande mig mere i debatten end højst nødvendigt, men det var mere, fordi der var et udtryk, som hr. Christian H. Hansen brugte, nemlig at der er skåret ned i politiet.
Det er sådan blevet helt almindeligt, at man på alle områder og alle steder i samfundet siger, at der er blevet skåret ned, og der skal spares, til trods for at man alle steder tilfører flere, flere og flere penge.
Jeg skal bare høre, om det med, at der er blevet skåret ned i politiet, var en fortalelse i hr. Christian H. Hansens iver.
Det er præcis min pointe.
Når det efterhånden er befolkningens opfattelse, at det er sådan, er det jo, fordi der er politikere, der bliver ved med at påstå det og påstå det, selv om det modsatte gør sig gældende.
Politiet er blevet tilført flere og flere ressourcer, og med politireformen gjorde man det oven i købet således, at alle politikredse har pligt til at have en særlig afdeling, der tager sig af overtrædelser af dyreværnslovgivningen, altså særlige afdelinger.
Det skal alle politikredse have, og det har alle politikredse.
Det vil sige, at der i hver politikreds altså er politifolk, der har den spidskompetence at kunne tage sig af sager om overtrædelse af dyreværnslovgivningen.
Det er da en styrkelse af området, den anerkendelse må man da give.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Jeg bliver nødt til at sige til den konservative hr. Tom Behnke, at det er en styrkelse på papiret, det er ikke en styrkelse i virkeligheden.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-27:
Lovforslag nr. L 221
Per Clausen (EL), 2010-05-27:
Jeg tror, at vi i udvalgsarbejdet vil få anledning til at behandle spørgsmålet om, hvor hensynsfuld Sexologisk Klinik er i sin behandling af transkønnede personer.
Det har der været mange indlæg om fra de mennesker, der udsættes for det, der jo ikke tyder på, at de helt oplever det på samme måde.
Men det her er en sag, der er lidt kompliceret, så derfor tror jeg sådan set, at jeg vil vende tilbage til det i udvalgsarbejdet.
Jeg vil tage en anden forholdsvis enkel sag, og det er spørgsmålet om muligheden for selv at bestemme, hvilket navn man vil have, når man er voksen.
Jeg forstod, at ministerens argument imod, at man havde den ret, var, at det sådan i overensstemmelse med den sædvanlige tradition for navnelovgivning var vigtigt for at identificere en persons køn, at vedkommende havde et navn, der passede til det køn.
Men det er jo lige præcis det, der er problemet for de her mennesker, for de føler, at de ikke kan få et navn, der passer til det køn, som de vil identificeres med.
Synes ministeren ikke her, at hensynet til den enkelte bør være vigtigere end en henvisning til sådan en almen navnelovgivningsmæssig logik?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Uanset hvad vi stiller op i de enkelte sager, må vi sige, at hvis man har de to dna-spor, kan man jo hurtigt konstatere, om det er den rigtige person, man har fat i.
Uanset om det er personen, eller om det er offeret, eller hvem det er, gælder det jo om at have redskaberne til rådighed.
Der er det bare
vi siger: Ved netop at kunne sige, at de her to ting ikke passer sammen, så det ikke kan være gerningsmanden til den her forbrydelse, kan vi hurtigt komme videre i sagen, og politiet kan bruge ressourcerne til netop at lede i den rigtige retning.
Jeg siger bare: Som vi ser det, er det her et vigtigt instrument til netop enten at kunne bekræfte, at det er den rigtige person, man har fat i, eller at kunne afkræfte det og sige, at det i hvert fald ikke er den rigtige person, man har fat i.
Tom Behnke (KF), 2010-05-27:
Jeg kan godt følge den tankegang, at det er smart, at det er praktisk, og at det er nemt og meget andet.
Det var også derfor, jeg sagde, at jeg for så vidt har forståelse for, at forslaget er blevet fremsat, men at jeg ikke har forståelse for selve forslaget, altså det, det indeholder, og konsekvenserne af forslaget; det har jeg ikke forståelse for.
Med hensyn til det, at man fra Dansk Folkepartis side synes, at man her med et knips lige har løsningen på alverdens problemer, vil jeg spørge: Gør man sig i Dansk Folkeparti slet ikke nogen bekymringer i forbindelse med at lave sådan et register, altså i forbindelse med at sørge for, at alle danskere er i sådan et register?
Og når jeg spørger, er det, fordi det næste, man kunne forestille sig, jo var, at vi alle sammen fik indopereret en mikrochip med en GPS-sender i, så man hele tiden vil kunne registrere, hvor vi alle sammen bevæger os hen.
Sker der en forbrydelse, kan vi simpelt hen se, hvem der har været på gerningsstedet på det pågældende tidspunkt.
Det ville da også være supernemt, men er det også noget, som Dansk Folkeparti vil fremsætte forslag om?
Eller er der et eller andet sted – også hos Dansk Folkeparti – en grænse for, hvor meget overvågning man vil lave her i samfundet?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Selvfølgelig er der en grænse for, hvor meget overvågning man skal lave.
Jeg synes selvfølgelig, det er at gå for vidt at sige, at vi vil til at have chips indopereret i folk.
Jeg synes, man skal forholde sig til det her, hvor man kan bruge dna-sporet og sige: Her har vi en forbrydelse, hvor vi gerne vil kunne matche dna i forhold til en masse forskellige potentielle forbrydere.
Man kan sige, at det er et redskab, vi skal bruge til at opklare det her ret hurtigt.
Vi har hver eneste dag masser af indbrud, hvor man kan få fat i dna-spor.
Hvorfor skulle vi ikke få fat i de folk, der begår den form for indbrud, den form for at terrorisere folk i eget hjem?
Det bør da være enhver mands ret, at de kriminelle ikke skal gå på fri fod.
Så derfor synes jeg, det her er at give politiet et redskab til at kunne agere hurtigt, i stedet for at de hver eneste gang skal lede efter beviserne med pincet og lygte og den slags ting.
Tom Behnke (KF), 2010-05-27:
Det er mere en faktuel oplysning til ordføreren, for nu bliver Herningsagen trukket frem, og man prøver at give det indtryk, at det, at en person sad varetægtsfængslet i meget lang tid – i beklagelig lang tid – kunne man have undgået, hvis man havde haft et sådant totaltomfattende dna-register, for så kunne man hurtigt have set, at det ikke var den person.
Det er jo ikke helt det, der er sandheden i den pågældende sag.
I den pågældende sag gjorde det sig jo gældende, at det ikke var det, man ledte efter, for den mistænktes dna havde man jo med det samme.
Det tager ikke mange sekunder, det er kun et spørgsmål om at tage en blodprøve, og hvis vedkommende ikke vil medvirke, får man en dommerkendelse, og så tager man blodprøven alligevel.
Det var jo ikke det, der tog tiden.
Det, der tog tiden, var at finde spor på offeret, og det ville det jo gøre, uanset om man havde et dna-register eller ej.
Er det ikke korrekt?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-05-27:
Tak for det, og selvfølgelig også tak for debatten.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig gerne vil have opklaret så mange forbrydelser som overhovedet muligt.
Det kan jeg forstå at flertallet i Folketinget ikke vil.
Man vil hellere lade stå til, og selv i forbindelse med små forbrydelser skal man bare lade stå til.
Så har der været mere eller mindre søgte undskyldninger for at sige, at det her er en dårlig idé.
Jeg kan godt forstå de ordførere for regeringspartierne, som siger, at da nu regeringen er imod, vil man prøve at støtte den så meget som muligt.
Men med hensyn til de søgte undskyldninger om, at man vil plante beviser, vil jeg sige, at det tror jeg altså også foregår i dag.
Det foregår altså også i dag, at nogle prøver at plante nogle beviser på en eller anden måde.
Derfor må vi sige, at det nok er en udfordring, som politiet kan håndtere.
Men giv dog – sådan ser vi på det – politiet det her redskab til at komme lettere igennem med at opklare de her ting og med netop også, som vi jo kender det fra andre eksempler, hurtigt at finde ud af, om det er den rigtige mand, man har fat i, eller ej.
Altså, vi kender alle sammen den her sag fra Herning, hvor en ung pige blev myrdet, og hvor der sad en uskyldig mand varetægtsfængslet i ret lang tid; det viste sig, at han var uskyldig.
Heldigvis kunne man bruge dna'en her, men hvis man nu havde haft det i registeret, kunne man jo ganske hurtigt have sagt: Her har vi fat i en forkert person.
Så skulle man ikke først ud at lede efter de her ting og bede ham om det og alle de her ting.
Så jeg mener, der er ting, der taler for, at vi selvfølgelig går videre ad den her vej.
Og til det med, at man siger, at det er overvågning af værste skuffe – det var nærmest det udtryk, jeg hørte blive brugt – må jeg sige, at bare via de mobiltelefoner, vi går rundt med i dag med GPS-sender og alle de her ting, kan man jo altså kortlægge, hvor folk færdes.
Det er meget værre end at have et centralt dna-register.
Dankortet er blevet nævnt, men telefonen sladrer altså hele tiden om, hvor man er henne.
Så overvågning er der allerede i dag, kan man sige.
Derfor må vi jo sige, at vi gerne vil være med til at ofre lidt penge på at skabe lidt mere tryghed i det danske samfund.
Men der må vi så konstatere, at det vil resten af Folketinget ikke.
Men der er jo andre, selv i regeringspartierne, der synes, at det her havde været et pragtfuldt redskab, og jeg synes, vi skulle overveje, hvordan vi kan bruge det her pragtfulde redskab til at komme videre og sikre, at vi også kan opklare flere forbrydelser, og ikke bare nøjes med at sige, at vi nu ikke skal opklare forbrydelser, men altså sådan set bare nøjes med at sige: I skal opføre jer ordentligt.
Vi ved godt, at det ikke foregår på den måde ude i den virkelige verden.
Vi ved, at der i dag er terror, som vi også gerne vil bekæmpe.
Og med de her redskaber tror vi i Dansk Folkeparti på at vi kan komme et skridt længere.
Så jeg vil sige tak for debatten.
Jeg håber, at folk har fået lidt at tænke over, og at man så, næste gang vi fremsætter et lignende forslag her, kan komme lidt videre, end det er lykkedes i dag.
Lise von Seelen (S), 2010-05-27:
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Jørn Dohrmann konkluderer, at det her er en beslutning, som alene bygger på økonomi.
Men vi Socialdemokrater er altså lidt økonomisk snusfornuftige, og det synes jeg faktisk også der er behov for at være der, hvor vi befinder os lige nu.
Jeg synes, at jeg i langt den overvejende del af min taletid nævnte nogle andre argumenter end de økonomiske, men naturligvis betyder det økonomiske noget.
Og så betyder det noget, at vi forebygger kriminalitet, det betyder noget, at vi har en kriminalitetsrate, som er så lav som overhovedet muligt, og at vi giver gode redskaber til opklaringsarbejdet, og det sagde jeg faktisk også i min ordførertale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-27:
I Bent Isager-Nielsens bog »Man jager et bæst og fanger et menneske« hører man faktisk om en person, som hele tiden bliver kontaktet af politiet, hver gang der er voldtægtssager.
Han ville rigtig gerne have afgivet en dna-prøve frivilligt, som man kunne have optaget i det register, man har i Danmark i dag, men det kunne ikke lade sig gøre, for så skulle han være dømt for en forbrydelse med en strafferamme på 1½ år.
Den mand ville rigtig gerne have sig frabedt at have politiet rendende hele tiden, og derfor er jeg måske også åben over for, at man kunne have etableret et frivilligt register, sådan som Dansk Folkeparti foreslår, men i SF er vi heller ikke villige til at bruge pengene på prøver og på administration, for det vil være ret omkostningsfyldt at få etableret sådan et register.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at dna-profiler er et rigtig effektivt værktøj for politiet i dag i efterforskningsarbejdet, og det kan vi også bakke fuldt op om at man bruger.
Men det er jo sådan, at det ikke er ret lang tid siden, at vi rent faktisk måtte ændre vores lovgivning; en engelsk menneskerettighedsdom betød, at vi måtte nedsætte slettefristen i det danske dna-register.
Det er simpelt hen ikke lovligt at have ikkedømte personer stående i registeret i mere end 10 år, og vi ved faktisk ikke engang, om det med de 10 år er korrekt.
Der er nabolande, som har en lavere slettefrist end den, man fastsatte i Danmark.
Det er først en ny dom, der vil kunne afklare, om den ligger rigtigt.
Dansk Folkepartis forslag vil altså formentlig rejse et spørgsmål i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og alene af den grund kan SF ikke støtte, at vi får et tvangsregister for alle danskere.
Vi er parate til at overholde domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og rette ind efter de domme, som kommer derfra, og derfor vil vi altså ikke være i stand til at støtte det her beslutningsforslag, og vi er helt på linje med det, ministeren har fremlagt.
Det var ordene herfra.