runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jeg gav SF's ordfører alle tiders chance for og hele scenen til at bruge hele sin svartid på at forklare hvordan.
Der kom ikke skyggen af svar på det.
Man refererede bl.a. til noget, man måske havde gjort og en hel masse andre ting, og så kunne det alligevel ikke lade sig gøre.
Man gik jo til valg på, også i SF, at man skulle have styrket udkantsområderne, landkommunerne osv. osv., hvad vi alle sammen jo er enige om, og nu står vi her i handlingens time og skal prøve at sætte noget gang i tingene, og SF's ordfører siger selv, det er kompliceret, og så er det da oplagt at prøve at følge forslaget her fra Dansk Folkeparti og få nedsat en arbejdsgruppe, der kan komme med nogle forslag eller bare en idéliste til det.
Skulle vi sådan set
ikke prøve at komme i gang med det?
Hvorfor kan SF's ordfører ikke komme med bare skyggen af et svar på, hvordan vi skal flytte nogle statslige arbejdspladser?
Næh, overhovedet ikke.
Venstre er decentraliseringens parti, og det kan vi også stadig væk føre bevis for.
Det er, at hvis man kan få placeret nogle statslige arbejdspladser, f.eks. uden for København, så vil det være med til at generere en udvikling, skabe en bund for, at der kan komme nogle flere aktiviteter i gang.
Det ved vi jo.
Det er jo det, det handler om, og det var det, jeg syntes at vi alle sammen skulle prøve at flytte en lille smule højere op på dagsordenen i stedet for at prøve at filtre det ind i forskellige statistikker.
Nu ligger der et konkret forslag.
Det er sådan set det, det handler om, men det kan jeg forstå at man ikke vil.
Jeg synes, at man skulle komme i gang.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Mange tak for det.
Det er jo meget, meget sjovt, at sådan en fra Venstre står og siger, at det er os, der taler for centralisme.
Der er jo ikke nogen, der de sidste 10 år har centraliseret så meget, som Venstre har gjort.
Så det er jo en lille smule sjovt, når man lige pludselig siger, at man vil flytte statslige arbejdspladser ud.
Det har vi masser af citater om.
Men det her synes jeg da lige godt er sjovt.
Tingene kan kun ligge ét sted.
Så i stedet for at diskutere, om man kan tage landbohøjskolen og flytte den et sted hen, er det meget mere spændende at diskutere, hvordan landbohøjskolen fungerer sammen med erhvervslivet i det jyske og det fynske, så hele Danmark også får del i det.
Vi bliver jo ikke rigere af at tage det franskbrød, vi har, og smuldre det bredt ud over Danmark.
Vi bliver rigere, hvis vi kan bage et større franskbrød.
Så er det, jeg gerne vil spørge ordføreren: Har man ændret bageopskriften i Venstre, så man er gået væk fra store franskbrød, eller har Venstre bare svært ved at blive enig med sig selv?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
En nødvendig forudsætning for eventuel flytning af statslige arbejdspladser er naturligvis et grundigt forarbejde, herunder analyse af fordele, ulemper, økonomi i de konkrete situationer og alle parametre, så man får et kvalificeret beslutningsgrundlag.
Forudsætningen for det er, at man har en idé om og nogle forslag til eventuelle, mulige udflytninger at tage udgangspunkt i, og det er netop det startgrundlag, kan man sige, som forslaget her fra Dansk Folkeparti har.
Dansk Folkeparti starter jo med at læse forslaget op, omtale en arbejdsgruppe, og så kan man få lavet en liste, en oversigt, en plan kort og godt, som skal forelægges til politisk behandling, hvor man kan udpege de emner, man vil arbejde videre med, og som der måske kan laves nogle grundige analyser af, netop for at få et kvalificeret beslutningsgrundlag.
Mange har talt om, at det er vigtigt at styrke landdistrikterne, yderområderne og områderne uden for de største byer.
Også regeringen har markeret dette, da man selv var i opposition og også nu efterfølgende i sit regeringsgrundlag.
Vi har bare ikke set så meget handling på det endnu, og man skal starte et sted.
I Venstre synes vi, at det er udmærket at starte med at få en liste og en plan over de mulige emner.
Når den foreligger, kan man jo arbejde videre med sagen derfra, så derfor kan Venstre støtte det her beslutningsforslag.
Allerede nu i den første del af debatten er det jo helt tydeligt, at det er godt, at vi har fået sat det her emne på dagsordenen igen, efter at der nu har været en masse tidligere programerklæringer – jeg ved ikke, om vi skal sige skåltaler, men det ser det jo næsten ud til at dreje over til i stedet for – man fik sat nogle overskrifter op, og nu skulle man have styrket tingene, men når det så kommer til handling, modsiger man jo næsten sig selv, kan vi høre i debatten nu.
Man vil gerne, men når man så kommer til det konkrete, står man ligesom af.
Jeg synes også, når vi lige ser lidt på den beslutning, der var under L 34 tidligere på dagen, hvor man stemte jordbrugskommissionerne væk fra resten af Danmark og ind til København, at så er det jo ikke underligt, at vi lidt får det billede for os i hovedet, at landdistriktsministeren faktisk er gået hen og blevet fortaler for centralisme i stedet for.
Så det er godt, at vi har fået rejst debatten, og lad os så tage den.
Jeg håber også, at det kan ende med, at vi kan få den her sag vedtaget, så vi kunne få set på nogle ideer til mulige udflytninger.
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Først vil jeg gerne kvittere for, at hr. Erling Bonnesen glæder sig over, at der er kommet en minister på området, for det er jo noget nyt i forbindelse med den nye regering, at vi har fået det.
Men jeg synes da, at det er interessant, at man, lige godt og vel et år efter den tidligere regering er gået af, kan se på, hvor mange arbejdspladser VK-regeringen fik flyttet ud med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det var faktisk – stik imod, hvad man rent faktisk havde skrevet i regeringsgrundlaget – stort set ingen.
Samtidig gennemførte man en kommunalreform, der virkelig trak offentlige arbejdspladser ud af vores yderområder.
Det var virkelig den mest centralistiske reform, der har været i mange, mange år.
Og så er der Udbetaling Danmark, som man også vedtog, hvor man fjernede medarbejdere fra den enkelte kommune.
Jeg synes, jeg har lidt at have kritikken i mod hr. Erling Bonnesens parti, men lad os da kigge på, hvad udviklingsmulighederne er.
Jeg havde håbet, at Venstre var gået med i den pulje til bedre transportinfrastruktur i vores yderområder, men der ville man ikke være med.
Jeg havde håbet på, at man gik med til udligningsreformen, hvor vi flyttede 400 mio. kr., men der gik Venstre ikke med.
Så det klinger lidt hult, at man bare vil nedsætte en gruppe nu.
Jeg synes, man skal vise resultater.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Vi kan jo underholde hinanden længe med citater fra tidligere Folketings- og regeringsperioder.
Vi kan underholde hinanden lige så længe og endnu længere med alenlange statistikker.
Det, det sådan set handler om, er at prøve at tage afsæt i, hvad der blev sagt i valgkampen, og hvad der blev sagt i forbindelse med den.
Og jeg kan tydeligt huske, at også ministeren selv sagde: Nu skal vi have gjort noget ved det, nu skal vi have styrket landområderne og landdistrikterne.
Vi skulle oven i købet have en minister for området.
Og det har vi jo så lykkeligvis også fået, og nu skal vi så til at handle på det – men så er det sådan set overstået.
Jeg synes, at vi skulle prøve at skride lidt til handling.
Andre, f.eks. fru Mai Henriksen, har før prøvet sådan at smådrille ministeren med, hvor mange lovforslag vi har set fra landdistriktsministerens side.
Lad os da så få et lovforslag, så vi kan få undersøgt nogle af de her ting og få udarbejdet et kvalificeret beslutningsgrundlag.
Det ville da ligesom være at tage lidt action på det.
Skulle vi ikke prøve det?
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg synes jo ikke, jeg sådan forsøger at sable det ned, vil jeg gerne sige til hr. Erling Bonnesen.
Men jeg sagde også, at hver eneste arbejdsplads, der kommer til vores landdistrikter, er velkommen, og vi er ikke imod at flytte statslige arbejdspladser ud – jeg ved ikke, hvad det er for en tale, hr. Erling Bonnesen har hørt nu.
Man hører med de ører, man selv vil høre med, forstår jeg.
Jeg citerede også hr. Erling Bonnesens tidligere partifæller eller folketingsmedlemmer fra Venstre og ministre osv. for at sige, at det er præcis de samme argumenter, vi står med i dag.
Men det er vigtigt at sige, at vi står i en situation, hvor økonomien indskrænkes, og i øjeblikket er det ikke sådan, at vi flytter arbejdspladser ud, for vi skal leve op til effektiv administration; vi er i en krisetid, hvor vi har måttet skære ned.
Jeg har også redegjort for, at vi faktisk har taget meget, meget vidtgående hensyn.
Så vi har taget vidtgående hensyn, men jeg beklager, at vi ikke kan opretholde alle de her statslige arbejdspladser alle steder.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Det er lidt pudsigt nu at høre landdistriktsministeren i sin tale faktisk gå i forsvar for centralisme.
Det havde jeg godt nok ikke lige forestillet mig vi skulle opleve i forbindelse med den her sag.
Det var jo det, vi sådan set kunne høre i lange passager i forsvarstalen, nemlig at det og det ikke kunne lade sig gøre, og at det var nødvendigt.
Og det vil jo faktisk sige, oversat til dansk, at det var et forsvar for centralisme, og det skulle man høre fra landdistriktsministeren.
Så meget desto mere er der da også grund til at konkludere, at der netop er brug for, at vi får rejst sagerne her og nu – og så er det også godt.
I det her forslag handler det jo om at prøve at komme med nogle ideer, få lavet en plan og en idéliste til, hvilke institutioner der f.eks. kunne flyttes fra København til andre områder uden for København.
Jeg synes da, at det skulle have en chance.
Så jeg vil gerne spørge landdistriktsministeren: Skulle vi ikke give det en chance?
Altså, det er jo ikke i dag, vi skal beslutte at flytte en konkret, bestemt institution fra København.
Men giv det dog en chance, bare for at undersøge det og for at komme – om jeg så må sige – lidt videre i det, i stedet for bare at sable det ned nu.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Det tror jeg sådan set at de fleste er enige i.
Altså det, at der kom en finanskrise, som betød tab af private arbejdspladser – enten fordi der var hele industrier, som rykkede til udlandet, eller fordi de ikke kunne klare sig i konkurrencen fra udlandet, eksempelvis Lindøværftet – er jo rigtig, rigtig ulykkeligt, men så kunne man jo prøve at passe på det, man har.
Man kunne også gå i den anden retning og så prøve at gøre vilkårene bedre for de virksomheder, man så har.
Ministeren taler om dobbeltspil, og det kan jeg forstå at ministeren interesserer sig rigtig meget for.
Så kan man jo læse i SF og Socialdemokraternes notat om aktiv hjælp til yderområderne, at S og SF vil sikre udvikling og vækst i alle egne af Danmark ved at sætte ind med tiltag, som kan genskabe en positiv udvikling, skabe flere vækstmuligheder osv. osv.
Men lige nøjagtig med den form for sætning, med den sætningskonstruktion, har man jo alle muligheder for at sige ja til Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Der ligger jo ikke andet i det, end at man nedsætter en arbejdsgruppe, som kommer med nogle forslag til, hvordan der kan sikres flere statslige arbejdspladser.
Altså, det er jo sådan set ikke farligt at sige ja til.
Jeg kunne forstå, hvis det var noget meget farligt, ministeren sådan skulle være meget påpasselig med, og at det var derfor, ministeren puster sig sådan op.
Men det er jo ikke ret farligt, og derfor synes jeg, det er ærgerligt at begynde at tale om dobbeltspil og dobbeltmoral, og hvad der ellers bliver nævnt.
Altså, substansen er meget, meget enkel, og den er: Lad os dog lave en plan for, hvordan vi sikrer flere statslige arbejdspladser.
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg synes ikke, at jeg er optaget af at placere skyld, men jeg er lidt optaget af at afsløre det dobbeltspil, som bl.a. De Konservative udfører her, hvor man jo som regeringsparti stort set ikke udflyttede nogen arbejdspladser og tilkendegav både fra Folketingets talerstol, i læserbreve og alle mulige andre steder, at man ikke mente, at arbejdspladser skulle udflyttes – men det mener man så nu.
Det er jo interessant, at man i de år, hvor man sad på magten, ikke selv gjorde noget ved det, men forlanger det af den nye regering i en tid, hvor vi gennemfører det, der hedder effektiv administration, for bl.a. at betale for boligjobordningen, og hvor der skal ske nedskæringer på grund af et meget, meget stort hul på 70 mia. kr. i de offentlige kasser.
Det er interessant, at man nu, hvor man ikke sidder med ansvaret, mener, at man kan ændre på det.
Jeg medgiver, at alle partier i Folketinget er blevet mere opmærksomme på landdistrikterne, og jeg synes, at det er rigtig godt, at vi skal samarbejde for at skabe udvikling også af private arbejdspladser, men jeg er faktisk enig med hr. Bendt Bendtsen i, at statslige arbejdspladser ikke alene kan kompensere for det voldsomme tab af private arbejdspladser, som skete under VK-regeringen.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Det er jo ikke så tit, at vi krydser klinger med landdistriktsministeren her i salen, ikke fordi der ikke kommer masser af beslutningsforslag – det gør der – men fordi der ikke rigtigt kommer nogen lovforslag.
jo mere pinligt bliver det også, og det virker, som om ministeren på en eller anden måde er i en evig valgkamp.
Jeg ved ikke, om det er det her valgløfte om sygehuset i Svendborg, som stadig væk trykker ministeren, når ministeren hele tiden insisterer på at placere skyld.
De to beslutningsforslag, der er fremsat i dag, handler jo netop ikke om skyld.
De handler rent faktisk om gerne at ville en udvikling.
Så bliver der nævnt alle mulige fine politikere, bl.a. min egen partifælle, Bendt Bendtsen, som i et læserbrev skulle have skrevet, at udflytning af statslige arbejdspladser ikke kan kompensere for private arbejdspladser.
Det er vi fuldstændig enige i, men det ændrer jo ikke ved, at der stadig væk er en række statslige arbejdspladser ude lokalt, som er blevet omorganiseret, altså nedlagt, og som så er blevet flyttet til København efterfølgende.
Så jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at det er rigtigt, at effektivisering i en lang række styrelser, Fødevarestyrelsen, Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen, har betydet, at 60 arbejdspladser særlig til højtuddannede er flyttet væk fra Fyn gennem det sidste år?
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg vil godt sige, at de ændringer, som er sket som følge af den lovgivning, som hr. Dennis Flydtkjærs parti jo helt grundlæggende var for – det, der hedder effektiv administration, og som jo finansierer boligjobordningen – er det, der har gjort, at man har skullet spare her.
Det hul, som man selv var med til at slå i statskassen, på 70 mia. kr., gør jo, at vi har måttet tage nogle omfattende hensyn.
Vi har indskrænket den statslige administration – det vedgår jeg – og jeg brugte også eksemplerne i min tale, men jeg vil også sige, at jeg faktisk synes, at vi har taget vidtgående hensyn.
Nu må hr. Dennis Flydtkjær ikke fuldstændig tage mig på ordet, hvad angår tallene.
Jeg synes, at vi har taget meget vidtgående hensyn, og jeg synes, at det er rigtigt at sige, at hver eneste arbejdsplads, vi kan skaffe til vores yderområder, er rigtig vigtig, og jeg medgiver også, at det, at der er arbejdspladser til højtuddannede i provinsen, er med til at fastholde en god struktur.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi har taget vidtgående hensyn til den lovgivning, hr. Dennis Flydtkjær selv var med til at lave.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Jeg synes ikke, at man kan tage mig til indtægt for, hvad andre politikere skriver i deres læserbreve.
Så kunne man jo også forestille sig, at hvis Enhedslisten havde et læserbrev i Jyllands-Posten, var ministeren for by, bolig og landdistrikter automatisk enig.
Jeg tror ikke, at man kan gå ud fra, at ministeren ville være det.
Jeg vil gerne spørge til fordelingen af statslige arbejdspladser.
Vil ministeren ikke give mig den tilkendegivelse – trods alt – at fordelingen er meget skæv i dag?
Ministeren brugte jo selv tallene i sine indlæg.
Han sagde, at 44,3 pct. af alle statslige arbejdspladser ligger i Region Hovedstaden.
Alene i Københavns Kommune er man oppe på 28 pct. – 28 pct.! – og det er altså en kommune ud af 98.
Jeg synes ikke, at det giver en specielt god fordeling af de statslige arbejdspladser.
Og der er det bare, at vi prøver på at få et bedre grundlag for at kunne tage en diskussion om, hvordan vi får en bedre fordeling af de her statslige arbejdspladser, som er så vigtige for yderområderne.
Det er jo typisk vidensarbejdspladser, som gør, at det måske er nemmere for den private virksomhed at rekruttere en højtuddannet medarbejder, fordi manden eller konen – hustruen til den person, som er på arbejde – måske kan få et statsligt job.
Der ville det da være bedre, at vi fik en bedre fordeling, og det håber jeg da at ministeren kan være med på, for at 28 pct. af alle statslige arbejdspladser er i Københavns Kommune alene, er udtryk for en skæv fordeling.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jeg synes, det er meget enkelt, for det forslag fra Dansk Folkeparti, som kommer her i dag, siger jo netop, som jeg forstår det, at vi skal prøve at få en liste over, en plan over mulige emner, som kunne egne sig til eventuelt at blive flyttet.
Det er altså ikke i dag, vi skal beslutte at flytte en ganske bestemt institution.
Næh, vi skal prøve at undersøge mulighederne for det.
Det er det, det handler om, og lige præcis hvad det angår – og det er måske det eneste, jeg så kan blive enig med hr. Lars Dohn om – skal der selvfølgelig være et kvalificeret beslutningsgrundlag, når man engang når frem til det.
Det vil da selvfølgelig omhandle både økonomi og fordele og ulemper, og hvordan der reelt kan skabes meraktivitet i landdistrikterne.
Så hvis det er det, Enhedslisten også er klar til nu, så synes jeg da, at det er godt, for så begynder der at tegne sig et flertal for, at vi kan komme i gang.
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg synes, at det er interessant, at DF har skiftet synspunkt.
Man understøttede jo alle de her udtalelser og den politik, der var i den tidligere regering.
Men jeg vil gerne hilse DF velkommen på banen, så vi sammen kan gøre noget for landdistrikterne.
Jeg brugte næsten – jeg tog endda tid på det, vil jeg sige til hr. Dennis Flydtkjær – 12 minutter på at tale om DF's forslag og 3 minutter på bare at citere lidt fra den tidligere regering, som DF jo var en meget vigtig støttepille for, og med hvilken de jo reelt udgjorde en flertalsregering.
Jeg erindrer ikke et eneste forslag, som DF stemte for i den periode.
Må jeg ikke sige, at vi løbende laver undersøgelser og afgiver en stor redegørelse om tilstanden i vores landdistrikter.
Jeg har lagt vægt på, at det ikke sker hvert andet år som under den tidligere regering, men nu hvert eneste år.
Jeg vil godt anerkende, at DF har flyttet sig i det her spørgsmål.
Jeg vil også godt sige, at jeg ikke synes, at der er behov for at nedsætte en sådan gruppe, der kan undersøge det her.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Nu kan jeg forstå, at ordførerens parti lige pludselig er blevet decentraliseret.
På det sidste har man i Venstre talt for nulvækst.
Så vil jeg bare gerne spørge: Hvordan hænger nulvækst sammen med, at man vil flytte arbejdspladser ud?
Hvad er det for nogle arbejdspladser, Venstre vil flytte ud, når man har nulvækst?
Carsten Hansen (S), 2012-12-11:
Jeg vil gerne igen starte med at kvittere for også De Konservatives interesse for vores yderområder og for de store udfordringer, der ligger der – det synes jeg er rigtig godt.
Og så er jeg faktisk rigtig glad for, at fru Mai Henriksen læste op om at skabe udvikling og vækst i hele Danmark.
Måtte jeg ikke nævne, at bare på mit eget område har vi igangsat renoveringen af 50.000 ekstra almene boliger.
Det giver arbejde til 10.000 bygningshåndværkere.
I Odense, hvor vi begge to kommer fra, skal man renovere langs med hele Korsløkkevej.
Det er en milliardinvestering for at holde hånden under beskæftigelsen.
Man lavede det store energiforlig, som det ikke lykkedes de borgerlige at få igennem, men som de efterfølgende har tilsluttet sig.
Vi fik det igennem, og det skaber mellem 40.000 og 50.000 arbejdspladser, hovedsagelig i landdistrikterne.
Vi har gennemført en ændring af udligningssystemet, så det kommer vores yderområder til gode.
Vi er i gang med at målrette en del af vores bygningsfornyelse og områdefornyelse, altså vores byudviklingsmidler, mod landdistrikterne.
Så vi har gjort temmelig mange ting, og jeg håber, at De Konservative vil være med til at lave en lille ekstra pulje på 57 mio. kr. om året til infrastruktur i vores yderområder.
Så vi arbejder på det, vi sagde før valget.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen nulvækst betyder jo, at niveauet bevares uændret.
Det er jo hverken at skrive op eller at skrive ned.
Det er at bevare et uændret niveau.
Det kunne være med til at understøtte en udvikling i de forskellige landdistrikter og byområder uden for København, og det synes jeg da at man skulle bakke op.
Derfor er det da sådan set underligt, at man i Socialdemokratiet jo også i valgkampen kraftigt var med til at promovere, at nu skulle vi have styrket landområderne, yderkommunerne og områderne uden for København, men når der så kommer nogle konkrete forslag, vil man ikke.
Så jeg må opfordre til, at man ligesom prøver at kigge lidt på perspektivet.
Og så lad os prøve at få det her undersøgt, for det er det, det her forslag går ud på.
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Det, der er vigtigt, er jo at få afdækket det, for jeg kan forstå, at Venstre er positivt stemt over for at flytte arbejdspladser ud.
Vi ved fra en undersøgelse i 2001, at man skal regne med, at det koster omkring 0,5 mio. kr. for hver arbejdsplads, der flyttes ud.
Med den udmelding, Venstre kom med på sit landsmøde, om den offentlige sektors udvikling og om, at der skulle være færre offentlige arbejdspladser – sådan hørte jeg det – hvad er det så lige, Venstre har at byde på i den her sammenhæng?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tingene hænger jo sammen, og hr. Leif Mikkelsen har ret i, at der er mange parametre.
Ja, vi skal søge at skabe rigtige arbejdspladser.
Der er mange gode, rigtige arbejdspladser både i den offentlige og i den private sektor.
Nu har vi jo diskuteret det om nulvækst meget tidligere her i dag, og det, jeg vil prøve at sige, er, at når vi nu har verdens største offentlige sektor, og vi har brug for nogle flere private arbejdspladser, så er det nok meget klogt i et stykke tid at prøve at sige nulvækst, sådan at vi ligesom kunne få den private sektor opad igen.
Og derfor er det jo da nærliggende at sige, at vi også skal have bremset op i forhold til nye skatter og afgifter, så man ikke pålægger virksomhederne flere byrder, men faktisk begynder at komme lidt den anden vej – det er jo noget af det, øvelsen også går ud på – sådan at vi igen kan blive konkurrencedygtige og få skabt nogle rigtige arbejdspladser.
Så svaret er komplekst, men det svarer også meget godt til et komplekst spørgsmål, som jo er sammensat af flere ting.
Så ja, det er rigtige arbejdspladser, der skal skabes i den private sektor.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-11:
Nu kunne jeg så starte med spørgsmålet, så det ikke forstyrrer billedet, selv om der vist ikke er nogen regler om, at man skal stille spørgsmål, så vidt jeg erindrer forretningsordenen herinde.
Men det gør jeg alligevel gerne.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren er enig med mig i, at reelle arbejdspladser er det, der betyder noget for, om mennesker bosætter sig derude og forsøger at brødføde deres familie, og at det er bekymringen for, at der ikke er job til at kunne brødføde familien, der mange gange får en fraflytning til at ske.
Og er ordføreren ikke enig i, at rigtige arbejdspladser kommer af den skattepolitik og den afgiftspolitik, vi fører i Danmark, hvor vi har set de sidste 10 år, at der er forsvundet 125.000 industriarbejdspladser ud af Danmark på grund af vores skatte- og afgiftspolitik, og at det er det, der er gået ud over yderområderne, det, der har affolket dem, det, der gør det svært derude, og ikke et spørgsmål om, om vi kan lappe med statslige arbejdspladser, hvor vi så kan risikere, når der kommer en ny regering og oppositionen bliver en anden, at de forsvinder alligevel?
Er rigtige arbejdspladser ikke også for ordføreren det, der er bæregrundlaget for yderområderne?