runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-10:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for den – med få undtagelser – meget brede tilslutning til lovforslaget.
Forslaget medfører for det første en række afgiftstekniske tilpasninger til engrosmodellen på elområdet.
Engrosmodellen indebærer, at det alene vil være elhandelsvirksomhederne, som varetager kontakten til forbrugerne af elektricitet med henblik på at fremme konkurrencen på elmarkedet.
Tilpasningerne i elafgiften betyder, at der også i engrosmodellen vil være et robust elafgiftssystem, der sikrer provenuet fra elafgiften.
For det andet indeholder lovforslaget et forslag om at indføre omvendt betalingspligt for moms på gas- og elmarkedet.
Dette forslag skal hindre karruselsvig – en svigform, som kan opstå hos mellemhandlere og ved salg af certifikater, og som kan betyde store momstab for statskassen og konkurrenceforvridning til gene for den lovlydige del af branchen.
Forslaget er målrettet netop de handler, hvor risikoen for svig er størst.
bedst muligt, samtidig med at konkurrencen fremmes til gavn for forbrugerne.
Undervejs i behandlingen nævnte Venstres ordfører en problemstilling vedrørende faktureringstidspunkt.
Det skal jeg understrege ligger i det andet forslag, altså det af klima- og energiministeren fremsatte L 151.
De øvrige tekniske spørgsmål, som Venstres ordfører adresserede, vil vi se på i udvalgsarbejdet og svare nøjere på, naturligvis. Liberal Alliances ordfører var i en debat med den socialdemokratiske ordfører om spørgsmålet om omvendt betalingspligt, og der skal jeg sige for god ordens skyld, at en række andre lande har indført omvendt betalingspligt, fordi man har oplevet, at der desværre sker den her form for karruselsvig
, og når det er på vej til at blive en generel tendens, at man sikrer sig mod sådan noget karruselsvig, ja, så er det klart, at man selvfølgelig også skal være stærkt opmærksom på, at der kan være nogle af disse brodne kar, som søger derhen, hvor den type svig måske er lettere at foretage.
Så det er selvfølgelig værd at tage med i betragtning, at en god håndfuld lande altså allerede har indført det, fordi man har oplevet konkrete udfordringer med det.
Det er jo egentlig også ret forståeligt, al den stund at det er relativt let og i hvert fald ikke kræver det store setup rent fysisk at gå ind i arbejdet på disse områder.
Så det er bare for god ordens skyld for at understrege, at det jo selvfølgelig ikke er for at genere nogen, at vi gør det her, men netop fordi der er en udfordring, som vi er nødt til at adressere og forebygge.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og vil bestræbe mig på at besvare spørgsmål under udvalgsbehandlingen så hurtigt som muligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-10:
Liberal Alliance støtter som princip ikke ny og irriterende lovgivning i Danmark, bare fordi andre lande indfører ny og irriterende lovgivning.
Hvis det har en funktion i andre lande at indføre den lovgivning, altså at man forhindrer et onde, der er større end lovgivningen i sig selv,
skal de andre lande jo gøre det, men hvis vi i Danmark ikke har det problem, skal vi ikke gøre det.
Så på den måde har jeg det helt fint med, at der er en pluralisme i Europa, hvor lande gør forskellige ting afhængigt af de landes specifikke forhold og problemer.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Der er ingen grund til, at vi står her og diskuterer, hvad det er, der kan dokumenteres og sådan noget,
så jeg spørger bare helt principielt: Vil Liberal Alliance være med til at støtte den her ændring, hvis det under udvalgsarbejdet kommer frem, at der faktisk dels er andre lande, som laver den her ændring for at undgå svig, dels at der har fundet svig sted på det her område?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-10:
Jeg kender ikke til, om der er andre lande, der har oplevet svig på det her område med el og gas.
Jeg forstår på det hele, at det jo er et direktiv, der kommer fra EU-systemet, og jeg ved ikke, om det er et direktiv, som er specifikt møntet på det her område, eller om det er et bredt direktiv, som er møntet på alle mulige områder, og som man så også gennemfører her, selv om der her ikke er nogen problemer.
Det er jeg lidt usikker over for.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Tak for det.
Det knytter sig til den sidste del her, som hr. Ole Birk Olesen siger at Liberal Alliance ikke kan støtte op om.
Jeg vil bare høre, om Liberal Alliance er af den opfattelse, at når der er andre lande, som har gjort det her, og hvis man ligesom i udvalgsarbejdet kan få klargjort, at der er andre lande, som prøver at undgå den her svig og indføre lovgivningen, at der også har været konkrete borgere, som har deltaget i svig, måske endda også danske statsborgere, om man så vil stille sig anderledes til forslaget og sige, at så er det nok bedre at sikre sig, at det ikke sker, end at vente på, at forbrydelsen er blevet begået, inden man siger nej.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-10:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om to ting.
Den ene ting er en overgang til engrosmodellen på energiområdet, og det støtter Liberal Alliance, som også vores energiordfører, hr. Villum Christensen, har sagt ved det tidligere lovforslag, som blev behandlet her.
Men så rummer det også en overgang til omvendt betalingspligt for moms på skatteområdet for leverancer af el og gas.
Og det støtter vi ikke.
Det fremgår af lovforslaget, at det ikke følger som konsekvens af, at man overgår til engrosmodellen, så det har ingen sammenhæng med det.
Det fremgår også af lovforslaget, at der ikke hidtil er konstateret den svig med moms på det her område, som lovændringen skal forhindre, så der er altså ikke noget problem.
Så man ændrer en lov uden at have konstateret et problem, og det påfører nogle virksomheder ekstra omkostninger til bureaukrati og omlægninger, som disse virksomheder altså ikke behøvede at blive pålagt, hvis man ikke gennemførte den her ændring, og denne ændring er ikke nødvendig for at forhindre svig, for man har ikke konstateret noget svig overhovedet endnu, man har kun en frygt for, at det måske kan ske på et tidspunkt.
Jeg synes ikke, at der er grundlag for at påføre virksomhederne ekstra omkostninger til bureaukrati og administration, fordi man vil tage vare på et problem, som endnu ikke er set.
Derfor kan vi ikke støtte den del af lovforslaget.
Vi må jo så gøre op med os selv, om vi kan støtte lovforslaget som sådan, for det indeholder også nogle ting, som er nødvendige for en overgang til engrosmodellen, men jeg forventer, at vi bliver nødt til at stemme nej til det, hvis ikke lovforslaget skulle gå hen og blive delt.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Som enkelte andre har været inde på, ligger det her lovforslag jo meget klart i forlængelse af det forslag, vi tidligere behandlede, som handlede om engrosmodellen i forhold til de problemstillinger, der er på Klima- og Energiministeriets område.
Det, der ligger her, består, som det også er blevet sagt, af to elementer, som Enhedslisten begge kan støtte.
Den ene del er et forsøg på at tilpasse elafgiftslovgivningen, sådan at den svarer til de udfordringer, man stilles over for, når man har fået engrosmodellen.
Den skal også sikre, at der ikke sker tab på skatter og afgifter i forbindelse med indførelse af engrosmodellen – tab på afgifter på det område, som ikke har været tilsigtede og ikke har været ønskede, men som skyldes, at der sker nogle ændringer, som altså gør, at tingene kører rundt på en anden måde.
Alle de ændringer synes vi er fornuftige og gode.
I forhold til den del, der handler om en omvendt betalingspligt på gasog elmarkedet for at mindske statens risiko for tab ved den type organiseret svig med moms, som kendes som MTIC-svig – det lyder jo rigtig, rigtig grimt, når man siger det på den måde – så er vi selvfølgelig også indstillet på at støtte et lovforslag, der på den måde kan sikre, at Danmark undgår at blive udsat for svig på det her område.
Det er jo rigtigt, som det også er blevet sagt af flere talere tidligere i dag, at man har set det i en række andre EU-lande, og vi har tidligere i forbindelse med salg af CO2-kvoter set, at det jo ikke er, fordi Danmark nødvendigvis går fri i forbindelse med den slags sager vedrørende svig, hvis vi ikke sørger for at gribe ind i tide.
Så vi støtter det her lovforslag, som det ligger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-03-10:
Lovforslaget indeholder som nævnt to dele.
Først og fremmest tilpasses lov om afgift af elektricitet, således at den såkaldte engrosmodel kan indføres fra den 1. april 2016.
Og hensigten er jo at fremme konkurrencen på elmarkedet til gavn for kunderne.
Jeg vil sige lidt mere om den anden del af lovforslaget, der har til formål at indføre omvendt betalingspligt på indenlandsk salg af gas og elektricitet til afgiftspligtige videreforhandlere samt på levering af gas- og elektricitetscertifikater til afgiftspligtige personer, som det så spændende hedder.
Forslaget har på den baggrund til formål at forebygge og mindske risikoen for, at staten bliver snydt for momsindtægter på baggrund af såkaldt momskarruselsvig, sådan som vi har set det i andre EU-lande.
Siden slutningen af sidste år har en række energiorganisationer og Europol advaret om momssvig i Europa.
Ifølge dem kunne Europa potentielt stå med et lige så stort problem som problemet med momssvindel med CO2-kvoter, der kostede i omegnen af 40 mia. kr. for en del år siden, og hvor Danmark desværre havde en uheldig rolle, for at sige det lidt diplomatisk.
Derfor skal vi selvfølgelig også sikre os, at vi har vores på det rene, og sikre os mod momssvindel på energihandel.
SF bakker derfor også op om anden del af lovforslaget, og vi støtter det samlede lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-03-10:
Her behandler vi et lovforslag om bl.a. det, der bliver kaldt engrosmodellen.
Den blev også behandlet i forslaget før, så det kunne måske have været smart, hvis man havde sambehandlet de to forslag.
Jeg går ud fra, at grunden til, at man ikke har gjort det, er, at det er to forskellige ministerier, der behandler dem, men det ville måske have været mere oplagt, at det var energiordførerne, der var fortsat med at behandle de ting, der var, om engrosmodellen.
Men nu er det så endt i Skatteudvalget, og det skal vi så nok få behandlet godt.
Forslaget omhandler jo som nævnt nogle tilpasninger til engrosmodellen, men også at man vil lave en indførelse af omvendt betalingspligt på gasog elmarkedet.
Hvis jeg skal starte med det sidste, handler det om, at man vil hindre momskarruselsvindel – eller man kan nærmere sige forebygge momssvindel, for det er ikke noget, der har været de store sager med endnu.
Det er noget, man formoder vil komme, da det nu har været konstateret i en del andre EU-lande, som så har fået lukket den mulighed, og det er jo typisk sådan, at det så blot flytter til andre lande, som ikke har lukket hullet.
Og derfor kan det jo sådan set være en god idé, at vi i Danmark også tager hånd om den problemstilling, inden det bliver noget, der bliver groft udnyttet, og noget, der kan koste rigtig mange penge for statskassen.
Det, man så selvfølgelig kan have sine tvivl om, er, om problemet, når man lukker hullet lige på gas- og elmarkedet, så ikke bare flytter videre til andre områder.
Vi har jo tidligere i Skatteudvalget lukket tilsvarende huller på områder, hvor det handlede om salg af it-udstyr, software og sådan nogle ting, altså hvor det var der, vi lukkede hullet, og nu er det så et andet område.
Og lur mig, om vi ikke om ½ år eller 1 år skal til at lukke hullet på et tredje eller et fjerde område.
Så det grundlæggende problem har vi altså ikke løst med det her, men det er alligevel positivt på den måde, at man trods alt i hvert fald delvis løser problemet.
Det er da trods alt bedre end ingenting.
Til det med tilrettelse af engrosmodellen har jeg ikke så meget at tilføje ud over det, der allerede er nævnt af de to foregående ordførere.
Jeg må ærligt indrømme, at det ikke er nogle, jeg selv har været opmærksom på, men jeg synes, det lyder som helt reelle problemstillinger, som det er vigtigt vi får grundigt undersøgt.
Men grundlæggende vil jeg sige, at vi synes, at det ellers er udmærkede tilretninger, der bliver lagt op til, så man får gjort det bedre og nemmere at få indført engrosmodellen, når den nu bliver sat i drift den 1. april 2016.
Så vi kan som udgangspunkt støtte det her forslag.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Tak for det, og også tak til Venstres ordfører.
Og jævnfør det med, at djævlen ligger i detaljen, er der sikkert rigtig mange af de her ting, der bedst kan diskuteres i et udvalgslokale, så lad os da endelig sætte os ned og snakke om de her ting. Jeg betragter i virkeligheden teknisk set det her som en tvilling til det, vi lige har diskuteret, og et eller andet sted handler det jo om, at når man nu går over til at fakturere på en anden måde, når man indfører en større konkurrence, skal man sikre sig, at man får de penge, man skal have; at SKAT altså ikke risikerer, at de, fordi vi har flere private virksomheder, ikke rigtig får deres penge.
Men man skal selvfølgelig også for ikke at genere elkunderne unødigt sikre, at vi ikke behøver at have to regninger, sådan som vi har i dag.
Og hvis man skal kombinere det, så det ikke længere er netselskaberne, der skal udsende en regning, og handelsselskaberne en anden, er det ret vigtigt, at den udveksling af information sker på en måde, så man har den tilgængelige information, for at man kan fastsætte de afgifter og for at kunne opkræve den afgift, som man skal, når der kun skal sendes én regning til forbrugerne.
Og det vil der også være nogle af dem, der er mere rutinerede i skatteplanlægningssager, end jeg er, der kan skrive under på.
Socialdemokraterne støtter op om forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-10:
Jeg synes jo, at det er en god og vigtig diskussion, som Uffe Elbæk har taget initiativ til.
Jeg tror jo også, at tusinder af mennesker her i landet på det sidste har rystet på hovedet over de store internationale idrætsarrangementer.
Når jeg siger Qatar, tænker man på det nys overståede VM i herrehåndbold.
Var der mange tilskuere til de danske kampe?
Jeg tror faktisk, at kronprinsen følte sig mere eller mindre alene, da han sad med emiren i den tomme hal.
Det var et hjemmehold med indkøbte spillere fra andre lande, som kom i finalen.
Jeg synes, det var fuldstændig latterligt.
Mange af migrantarbejderne får stort set ingen løn, og tusindvis af dem dør på deres arbejde.
Det handler jo om et diktatur, som har købt sig til et utal af store idrætsbegivenheder som VM i håndbold, i svømning, atletik og fodbold og et pro tour-cykelløb, måske et Formel 1-løb.
Det bliver styret af en emir, som er værre end de værste, når det handler om kvindeundertrykkelse, homofobi og menneskerettigheder – og det siger ikke så lidt endda.
Kan vi sidde og kigge på det?
Nej, det kan vi vel ikke.
Som det står i vores forslag til vedtagelse, forventer vi, at danske idrætsorganisationer i regi af de internationale idrætsorganisationer tager afstand fra truslen mod idrættens integritet, som det ses f.eks. ved korruption, magtmisbrug, overforbrug, doping, matchfixing og krænkelser af menneskerettigheder.
Det er jo klart, at et forslag til vedtagelse ikke rykker ved virkeligheden.
Vi bliver nødt til at følge op med handlinger, som rykker dem, som overtræder reglerne.
Vi har jo set, at vi ikke har været med til at indgive protester f.eks. gennem EU, gennem Europarådet og ILO vedrørende Qatars overtrædelser af menneskerettigheder og de faglige rettigheder.
Men Qatar vil næppe rette ind, de reagerer stort set ikke.
I den forbindelse har vi som politikere fået en bemærkelsesværdig rapport fra Idrættens Analyseinstitut, Idan.
Den hedder »Den globale idrætskrise er Danmarks store chance«.
Idrættens muligheder for at fremme respekt for den enkelte, fairplay, fællesskab og mellemfolkelig forståelse undergraves.
Idrættens fascination og gennemslagskraft misbruges til magtpolitiske formål i indenrigs- og udenrigspolitik.
Det betyder jo, at idrætten mister sin troværdighed både for os, som nyder de store events, og for dem, som nyder at deltage i breddeidrætten.
Der skal gøres noget.
Jeg giver jo Idan ret i, at vi bliver nødt til at lave en handlingsplan for Danmarks indsats i international idrætspolitik.
De virker positive over for ideen.
Som de siger: Vi vil godt følge med, hvis I som politikere går i spidsen. Med det som udgangspunkt vil jeg spørge regeringen og idrættens minister, om de vil være med til at diskutere og vedtage en handlingsplan i forlængelse af Idans rapport.
Handlingsplanen skal forsøge at skabe en langsigtet aftale om Danmarks deltagelse i international idræt, at styrke den danske indsats for demokrati i de internationale organisationer, profilere dansk idræts styrkesider internationalt og inspirere andre nationer til øget idrætsdeltagelse.
Med disse ord håber jeg, at ministeren vil stå i spidsen for en sådan handlingsplan.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-10:
Jamen det kan jeg ikke forestille mig i forhold til de aftaler, vi har, og den adskillelse, vi har, mellem det politiske niveau og vores idrætsorganisationers niveau.
Nej, jeg synes ikke, at et ungdomshold, fordi de kan blive tilbudt det og der så er råd til det, kan tage ned og spille håndbold.
Jeg synes, det uklogt.
Jeg synes ikke, ungdommen skal få det til at se ud, som om alting er godt i Qatar.
Der forbeholder jeg min ret til at sige det.
Men jeg vil ikke kunne komme til at stå her og nedlægge et forbud mod, at de eller andre tager af sted.
Det mener jeg ikke er en politisk beslutning, vi skal tage her.
Søren Espersen (DF), 2015-03-10:
Det er ikke, fordi jeg vil sige noget morsomt om klima eller noget som helst andet, jeg er bare sådan generelt lattermild af natur.
Men jeg vil bare sige: Nej, jeg synes ikke, der blev svaret ordentligt på det.
Der blev sagt et eller andet, hvor ordet intervenere blev brugt, og at der kunne komme den situation.
Jeg synes, fru Annette Vilhelmsen må svare på det.
Kunne man forestille sig det, eller var det fuldstændig utænkeligt?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-10:
Nu kan jeg godt se, at hr. Søren Espersen trækker lidt på smilebåndet over det, jeg nævnte med bæredygtighed osv., men jeg nævnte det som et eksempel.
For mig er demokrati og menneskerettigheder selvfølgelig også ganske afgørende elementer.
Vi skal bare forstå, at den dag, idrætsfolkene står i lufthavnen og taskerne er pakket, er det jo ikke der, de skal bringes i tvivl, om de skal tage af sted.
Vi skal lægge et stort stykke politisk arbejde i de besluttende idrætsorganisationer, og der skal vi da selvfølgelig være vagthunde, fordi rigtig meget styres af penge, og det styres af de der kæmpe, kæmpe store events, som der skal ufattelig mange penge til; vi kan jo bare se, hvad det også koster at købe rettigheder, for at man overhovedet kan vise de her store events.
Vi ved jo på lang sigt, hvilke arrangementer der bliver afholdt hvornår ude i verden, og det er der, vi skal lægge vores kræfter, og jeg mener, at vi skal gøre det i de internationale komiteer, i de bestyrelser, de råd, hvor vi overhovedet kan komme til det.
Men det er en knivskarp skelnen mellem, hvornår vi politisk blander os og går ind og f.eks. intervenerer, og hvornår vi bakker op om de internationale og også danske organisationer og deres integritet i forhold til det, vi jo gerne vil, nemlig det frie menneske, som dyrker den frie idræt.
Et konkret for mig eksempel er jo, at jeg sådan set er meget tilfreds med, at man nu vil se på de regler, der er for, hvor man f.eks. kan afholde OL.
Og hvis det kan lade sig gøre at afholde OL mellem stater, mellem lande, og man f.eks. også i forbindelse med et OL kunne holde fast i, at det skal være et bæredygtigt OL, altså at det ikke bare handler om, hvor mange arbejdere man kan slide op, fjerne fra deres boområder, men faktisk, hvordan man kan skabe faciliteter, som også kan give den brede befolkning bedre idrætsoplevelser senere, og at det skal være idrætsanlæg, som ikke belaster miljø og klima, så synes jeg vi er kommet godt stykke.
Men det er hele tiden en afvejning.
Vi skal også passe godt på vores idrætsudøvere, men de skal heller ikke sendes i byen, bare fordi der er penge, som står og lokker dem.
Det er fristende, men man kunne også lige tænke sig om.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-03-10:
Jeg vil bare meget kort sige, at jeg er fuldstændig enig.
Jeg har også været rigtig, rigtig glad for, at vores kulturminister har været så klar og præcis i sine udmeldinger på det her område.
Jeg er også fuldstændig overbevist om, at der er nogle, der lytter til den her debat derude, ikke mindst vores idrætsorganisationer, og at det betyder noget, hvad vi politikere siger, hvad det er for nogle politiske meldinger, der kommer fra ordførerne og ikke mindst fra ministeren.
Så det er også bare for at sige, at jeg tror, at den diskussion, vi har i dag, betyder noget, og at der bliver lyttet til den.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-10:
Ja, jeg har ikke det enkle svar på det, andet end jeg kan sige, at vi faktisk har flere interesser at varetage.
En ting, som jeg sådan set er meget glad for at have lyttet til, skete ved Danmarks Idrætsforbunds årsmøde, hvor minister Marianne Jelved holdt en ganske klar tale også til det internationale forbund, fordi præsidenten for IOC var der og ikke kunne undgå at høre den ganske præcise tale, som jeg synes både rummede velvalgte ord og også var meget på sin plads.
Vi skal jo nu arbejde bl.a. med de idrætspolitiske sigtelinjer.
Det er ikke sikkert, vi kan gøre det hele her, men vi kunne jo godt være mere ambitiøse og ikke kun tænke idrætspolitik i Danmark som noget, hvor vi fordeler midler til idrætsorganisationer, men hvor vi faktisk også holder hinanden fast på, at vi vil noget med vores idræt, altså at det her med demokrati, det med bæredygtighed, det med fairplay, det, at alle skal deltage, vil vi også se nogle tydelige tegn på faktisk sker.
Og så synes jeg, vi skal passe meget på, at vi ikke tager vores idrætsudøvere som gidsler.
De skal jo lige præcis gå ud og vise det, som vi ønsker at de skal, nemlig fairplay.
De skal ikke stå i lufthavnen og være i tvivl om, hvad deres mission er.
Og vi kan i hvert fald hjælpe hinanden med den opgave også.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-03-10:
Jeg vil bare kort sige, at jeg er glad for at høre SF's ambitionsniveau på området, og så alligevel dele en bekymring med ordføreren.
For nogle gange, når vi har de her diskussioner, bliver det altså meget pæne formuleringer, og der står rigtig mange pæne tekstudkast i diverse rapporter og pressemeddelelser og regeringsudspil, og så ser vi alligevel, hvor svært det rent faktisk er at lægge det der nødvendige pres i forbindelse med større idrætsarrangementer.
Jeg er i hvert fald nysgerrig efter at høre SF: Ud over den debat, vi har i dag, hvordan kan vi så set fra SF's side fortsætte med at diskutere de her ting, sådan at vi ikke bliver taget på det forkerte ben, næste gang vi står og skal sende vores gode idrætsfolk ud til internationale idrætsbegivenheder?