runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Som spørgeren ved, kan jeg ikke gå direkte ind i de konkrete sager, som er baggrunden for spørgerens spørgsmål.
Men jeg synes stadig, at det er en vigtig diskussion, fordi det selvfølgelig er vigtigt, at familier i Danmark, som har børn, der eksempelvis er syge af kræft, sikres muligheder for, hvis vi ikke kan tilbyde den bedste behandling herhjemme i Danmark, at kunne komme til udlandet og samtidig også få økonomisk kompensation for udgifter til eksempelvis transport.
Alle forældrepar er jo stillet lige, hvad angår økonomisk hjælp efter sundhedsloven, men det er regionerne, der i hvert enkelt tilfælde skal se på den konkrete sags omstændigheder.
Tro mig eller ej, men jeg tror ikke, at der er nogen familier, der er ens, men jeg vil gerne generelt sige, at der helt sikkert kan findes sager, som umiddelbart ligner hinanden, og hvor man kan undre sig over, at de er blevet vurderet forskelligt.
Det er spørgerens spørgsmål jo også udtryk for.
Det er jo de færreste sager, som er hundrede procent ens, og der vil kunne være nogle konkrete omstændigheder i én sag, som fører til en lidt anden afgørelse end i en anden sag, der ellers ligner den første sag på mange punkter.
Det er også derfor, at man har mulighed for at kunne klage til Styrelsen for Patientsikkerhed, hvis man er utilfreds med den befordringsgodtgørelse, som man har fået fra regionen, selv om det kan synes uoverkommeligt i en i forvejen meget svær situation.
Jeg synes, det er meget, meget svært forlods at skulle sige, at vi laver en lovgivning, hvor vi skærer alle over én kam og ikke tager hensyn til, at der kan være individuelle situationer, da alle familier er forskellige og der også kan være forskellige behov i forskellige sager.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Og vi tror, at hvis man kunne hjælpe kommunerne med en betydelig regelforenkling og en tillidsreform, som jeg ved at også Liberal Alliance og andre partier er optaget af, så vil man kunne høste ganske, ganske store gevinster, og det tror vi også er nødvendigt, hvis man skal kunne løfte den demografiske udvikling, der kommer.
Vi går sådan set ind for en stigning i det offentlige forbrug på grund af den demografiske udvikling, men vi så da gerne, at den blev hentet gennem en effektivisering i den offentlige sektor selv.
Der er bestemt også noget at hente der.
Vi havde ikke med i vores finanslovsforslag, at der skulle gennemføres et omprioriteringsbidrag i kommunerne, vi fandt andre veje til det samme, men jeg vil da ikke afvise, at det også er en vej at gå, især hvis man kan kombinere det med en tillidsreform, der gør det muligt for kommunerne rent faktisk at høste nogle effektiviseringsgevinster, eller som i hvert fald gør det lettere for dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Mange, mange tak for det svar, som også er et rigtig godt svar nu, hvor hr. Morten Østergaard sidder her.
Jeg har selv været i de debatter, hvor hr. Morten Østergaard har sagt det.
Men nu er vi altså ovre et valg, og nu er det Venstre, der fremlægger den samme politik, som dog er mere ambitiøs, og så synes Det Radikale Venstre også, det er en god idé
Det er dejligt.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Jeg tror, jeg sagde meget klart, at det ikke var et forslag, der havde groet i vores have, i forbindelse med den her finanslov.
For man har jo ikke foretaget de sideordnede handlinger, der skal til, for at man rent faktisk kan løfte en sådan effektivisering.
Men selvfølgelig kan der foretages effektiviseringer i den offentlige sektor – det ved jeg at der kan, og det har jeg også selv hørt min egen leder sige adskillige gange – og selvfølgelig skal der foretages effektiviseringer.
Men spørgsmålet er: Hvordan gør man det klogest, og hvordan vil man anvende det råderum, man får ud af det?
Og der er meget stor forskel på Liberal Alliance og Radikale Venstre i den henseende.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Men det, man hører Kommunernes Landsforening sige, er: Der er lavet en ordning for 2016, men der er ikke lavet en ordning for 2017, 2018 og 2019 i forhold til omprioriteringsbidraget.
Og det er jo sådan, at der i 2017 vil blive taget 2,4 mia. kr., i 2018 ekstra 2,4 mia. kr. og i 2019 endnu ekstra 2,4 mia. kr.
Vi snakker om 7 mia. kr.
Og hvis ordføreren har det sådan med det, at det er en dum måde at gøre det på, altså at lave effektiviseringer ved at tage milliarder af kroner fra kommunerne, som vil betyde massive nedskæringer, og som vil betyde tusindvis af fyringer i den kommunale sektor, må jeg indrømme, at jeg ikke helt forstår, hvorfor det er, at ordføreren alligevel har tænkt sig at stemme for, når det jo er sådan, at den såkaldte aftale, der er lavet mellem KL og regeringen, kun gælder for 2016.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Altså: Vi agter at stemme for alle de tre lovforslag, som traditionen byder, når de kommer i salen.
Det gør vi bl.a., fordi vi i sommer lavede en politisk aftale, som har været diskuteret flere gange i løbet af dagen, hvori også Socialdemokraterne, Venstre og Dansk Folkeparti er med.
Den aftale handler grundlæggende om, at når kommunerne og staten laver en aftale om økonomi næste år, og det gør de hvert år, så er det vigtigt, at kommunerne ved, at de kan stole på den stat, de forhandler med, og at de fra kommunernes side også er klar over, at de har, om jeg så må sige, den forhandlingsret, at hvis ikke enhver regering, der måtte sidde der, kan opnå en aftale med kommunerne, har regeringen heller ikke opbakning til den aftale. Omvendt, hvis kommunerne laver en aftale med staten, har de her partier altså tilkendegivet, at de også står bag den til enhver tid siddende regering, sådan at kommunerne ved, hvad de har at regne med.
Det synes jeg er den største respekt, man kan udvise for det kommunale selvstyre.
Jeg synes også, at det giver størst transparens, og det betyder så selvfølgelig også, at vi, når nu den nuværende regering har lavet en aftale, stemmer for den aftale.
Jamen det er jo kommunerne selv, der har lavet den aftale, der ligger nu, og det er også derfor, at vi stemmer for den.
Vi respekterer sådan set den aftale, som kommunerne har indgået med staten, men jeg vil gerne medgive hr. Rune Lund, at det har været et meget rodet forløb i år, fordi den aftale, vi lavede, om at stemme for den til enhver tid siddende regerings aftale med kommunerne, blev lavet, efter at regering havde forhandlet med kommunerne.
Det undgår vi næste år, fordi vi har lavet den her aftale.
Hvis de indgår en aftale uden, vil Radikale Venstre også støtte aftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
I forslaget til finanslov for 2016 kommer der jo penge fra et såkaldt omprioriteringsbidrag – 1 pct. fra kommunerne, 2 pct. fra staten og 2 pct. fra regionerne – og det er udtryk for, at man mener, at man ude i de her led kan effektivisere produktionen, så den bliver billigere uden at blive dårligere.
Det frigør så nogle midler, som man kan bruge til andre formål i den offentlige sektor eller til at lette skatten for borgerne.
Er det noget, som Det Radikale Venstre synes er et godt princip, som bør videreføres, eller er det noget, som Det Radikale Venstre ikke går ind for og mener skal afskaffes?
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Det er i forlængelse af det, ordføreren siger om omprioriteringsbidraget, hvor man vil tage mange milliarder kroner, som vil betyde nedskæringer i kommunerne, som vil betyde nedskæringer på den borgernære velfærd, sådan som ordføreren også selv redegør for.
Skal det forstås sådan, at Det Radikale Venstre har tænkt sig at stemme nej til L 2 og L 3, som jo omhandler omprioriteringsbidraget og de mange millarder, der vil blive taget fra kommunerne i det forslag til finanslov, der ligger?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Tak til ordføreren for en altid veloplagt tale.
Han er også engageret i de ting, som han taler om; det synes jeg er en fornøjelse.
Nu bemærkede jeg, at ordføreren nævnte, at den politik, som vi lægger frem, skulle betyde nedskæringer på eksempelvis børneområdet – at der skulle komme færre pædagoger – og så må jeg bare helt stilfærdigt spørge: Da hr. Martin Lidegaard havde regeringsansvaret, hvordan gik udviklingen så i forhold til antallet af pædagoger?
Jeg husker, at der i hvert fald på et tidspunkt var et løfte om, at der skulle komme 3.000 flere pædagoger.
Blev det løfte så indfriet, eller hvordan gik udviklingen lige præcis på det her meget centrale kernevelfærdsområde under den radikal-socialdemokratisk ledede regering?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Jeg kender ikke de specifikke tal for antallet af pædagoger i de forskellige kommuner, men hvad jeg ved er, at vi på finanslovsforslaget for 2016 har afsat et trecifret millionbeløb, og at vi var klar til at bruge helt op til 250 mio. kr. på at løfte daginstitutionerne.
Det var også i erkendelse af, at det ikke har været gjort godt nok, hverken under vores eller under den forrige regering.
Vi var klar til at løfte, men de penge er skåret væk i Venstres finanslovsforslag.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, det må bero på en misforståelse, for de penge har aldrig været der, og derfor kan de ikke blive skåret væk.
Vi lægger sådan set det niveau, som det var, da vi overtog, vi skærer ikke noget ned.
Men jeg kan så løfte sløret for, at det løfte, som man gav fra Det Radikale Venstres side, om, at der skulle komme 3.000 flere pædagoger, rundt regnet blev ændret til et tal med et andet fortegn i den periode, nemlig -3.000 pædagoger.
Så jeg synes, det klinger en smule hult, når vi bliver skoset for at levere et niveau, som er uændret, hvor man samtidig fra radikal side har haft ansvaret for at levere et løfte på 3.000 pædagoger, som så blev ændret til et negativt tal på 3.000, i den periode, hvor man havde vagten her i Tinget.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Jeg ved ikke, hvor hr. Jacob Jensen har de tal fra – og i øvrigt tak for de pæne indledende ord – men hvad jeg ved, er, at vi har afsat 250 mio. kr. i vores finanslovsforslag.
Og det er jo rigtigt, at de penge aldrig fik en chance for at blive udmøntet, fordi vælgerne ville det anderledes, men det ændrer ikke på, at vi har fundet en finansiering til dem, at vi har vist, at det ville vi gerne, og at det var der, vi gerne ville prioritere.
Regeringen har i stedet valgt at prioritere, at ældre mennesker – det er typisk ældre velhavende mennesker – kan få støtte til at få rengøring i hjemmet eller at få udvidet deres samtalekøkken.
Vi vil altså hellere prioritere børnene.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak skal formanden have.
Jeg vil spørge lidt til det med dagpenge, for der er jo indgået en dagpengeaftale i dag.
Den har jeg så udbredt mig lidt om tidligere, og at jeg ikke er særlig tilfreds med den, tror jeg også er fremgået.
Men der sker også en anden udvikling med vores dagpengesystem i de her år, som har været omtalt og diskuteret lidt her på det sidste, nemlig at dagpengedækningen som følge af bl.a. den skattereform, som ordføreren var med til at indgå i 2012, bliver lavere og lavere, således at en dagpengemodtager i 2023 faktisk vil have mistet det, der svarer til en hel måneds dagpenge.
Og det er alene som et resultat af den aftale.
Nu ved jeg ikke, om De Radikale medvirker i den aftale, der er indgået i dag, men det kan jeg næsten forstå, og her skærer man så yderligere.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er, om ordføreren slet ikke er bekymret for konsekvenserne af, at dagpengedækningen vil falde, og at den vil falde yderligere 5 pct. i forhold til den almindelige lønudvikling, altså at det vil blive så dyrt at blive arbejdsløs, at selv en kortvarig arbejdsløshed kan føre familier ud i en økonomisk deroute.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
For det, der er meningen med et dagpengesystem, er jo ikke at have et mål om, at folk skal blive på dagpenge.
Det, der er målet med enhver dagpengereform, er at skabe et system, hvor folk kan få et arbejde.
Den grundlæggende forskel, der er på Enhedslistens og Det Radikale Venstres tilgang til det her – og det anerkender jeg helt, det er jo fair, der skal være politiske forskelle – er, at det, vi er optaget af, er: Hvordan kan man skrue et dagpengesystem sammen, der skaber så mange jobs som muligt for de folk, der er på dagpenge, og som gør, at der bliver flyttet folk fra dagpenge over i arbejde?
Det kræver, at man skruer op og ned, og der er noget af det ikke altid at skrue for op for dagpengene.
Det er ikke nødvendigvis det, der får flere i arbejde.
Det er en balance.
For selvfølgelig skal folk kunne have et værdigt liv, og det anerkender jeg også.
Det mener jeg også at de kan i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Nu er det vist ganske mange år siden, at der er blevet skruet op for dagpengene.
Nej, forskellen på Det Radikale Venstre og Enhedslisten er ikke, at Enhedslisten ønsker, at folk skal være på dagpenge.
Forskellen er, at vi ikke har den mistillid til mennesker, der er ramt af ledighed, som Det Radikale Venstre giver udtryk for her, hvor man skal dreje på nogle knapper.
Man skulle måske kigge på politikernes eget eftervederlag, hvis man mener, at det at have en dækningsgrad, når man mister sit arbejde, betyder, at man ikke vil søge noget andet.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Radikale Venstre har ikke nogen form for mistillid til de mennesker, der er ramt ulykkeligt af ikke at have et arbejde.
Men vi har så stor respekt for de mennesker, at vi ønsker at skabe et system, der ikke gør det svært at komme ud af det, fordi der er økonomiske incitamenter, der trækker i den direkte modsatte retning.
Men lad os prøve at lade være med at stå og beskylde hinanden for en masse ting den ene og den anden vej, og lad mig prøve at sige det meget præcist, for det, som hr. Pelle Dragsted spørger om, er jo, om vi har et anstændigt niveau for dagpenge i Danmark, når man får dagpenge, og om vi vil blive ved med at have det.
Og ja, det mener jeg at vi har.
Det er klart, at det at komme på dagpenge jo aldrig kan blive lige så godt som det at få et arbejde, heller ikke økonomisk, og det skal heller ikke være meningen, for det giver jo ikke nogen mening i sig selv.
For det vil være forfærdeligt, hvis man bliver fanget i en situation, hvor man kommer på dagpenge, og hvor man med de forskellige ydelser, man får tilkendt, pludselig taber penge eller risikerer at gøre det ved at komme i arbejde, og derfor skal der være en forskel.
Den kan vi diskutere hvor stor skal være, men det vigtige må jo være, at det er et værdigt niveau, altså om man kan leve for det.
Men der er det ikke dagpengene, jeg er mest bekymret for.
Det, jeg er bekymret for – og det er jeg til gengæld seriøst bekymret for – er den integrationsydelse, som regeringen i øjeblikket er ved at indføre for en meget, meget stor gruppe danskere, hvoraf en del i øvrigt er i arbejde i dag, men som jo risikerer arbejdsløshed.
Det er en grund til bekymring.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Tak for det meget klare svar, i forhold til hvad et råderum skal bruges til – det synes jeg er meget prisværdigt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at en finanslov alt andet lige må indgås mellem en række partier.
Det, jeg hører er, at blandt de partier, som i øjeblikket forhandler finanslov, altså de blå partier, er der ikke ubetinget enighed om, at et fremtidigt råderum skal bruges til skattelettelser.
Så spørgsmålet er: Hvor er fællesmængden med eksempelvis Dansk Folkeparti her – i forhold til Konservative?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Det er jeg helt sikker på at man kan finde en løsning på.
Vi får jo ikke vores politik gennemført hundrede procent, vi er et lillebitte parti, og vi må bare kæmpe med de mandater, som vi har, og som vil være afgørende for, at der er 90 mandater bag en borgerlig finanslov.
Det vil de andre borgerlige partier selvfølgelig også kæmpe for, hvis der skal være en borgerlig finanslov.
Og der kæmper vi så den kamp.
Vi er ikke enige om alting, men i de 10 år, vi havde en VK-regering, blev vi enige med Dansk Folkeparti om en finanslov alle årene.
Så jeg er helt sikker på, at Venstres regering nu her også kan formå at få samlet de borgerlige partier til en ny borgerlig finanslov.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
I Alternativet har vi jo noteret os, at De Konservative den 19. august var ude at sige, at man saftsuseme skal tage de mål, man har sat sig omkring CO2, alvorligt.
Det er jo en rigtig god melding, som vi i Alternativet har været rigtig, rigtig glade for.
Ordføreren indleder med at sige, at det umiddelbart ser ud til at være en god finanslovsaftale, som De Konservative kan bakke op om.
Hvordan hænger det sammen med de beskæringer i finansloven, der er på klimaområdet og det miljømæssige område?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Jamen vi holder fast ved den aftale, vi lavede med den tidligere regering, om de 40 pct. som klimamål.
Men der står også klart i den aftale – og det var os selv, der fik det med som en del af aftalen – at det ikke må koste arbejdspladser.
Så de ting skal jo gå hånd i hånd.
Hvis vi taler konkrete besparelser, som regeringen lægger op til i deres finanslovsforslag, må jeg sige, at vi ikke er enige i nogle af de besparelser på det grønne område, der bliver lagt op til – f.eks. at man beskærer LDP'en fra 385 mio. kr. til 164 mio. kr., og at man skærer ned på nogle af de andre projekter på området.
Det er jo det, som vi må forhandle med regeringen om.
De har ikke flertal, vi har ikke flertal, og der må man jo prøve at få enderne til at nå sammen.
Vi synes, det er for store besparelser, der er på det grønne område.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det svar, det er jeg glad for at høre.
Jeg skal bare have lov til at få uddybet det, ordføreren sagde, om, at det også står klart i aftalen om klimamålet, at det ikke må koste arbejdspladser.
Hvordan skal jeg tolke det ind i svaret om finansloven?
Står Det Konservative Folkeparti fast på, at man ønsker at bevare det klimamål, som Det Konservative Folkeparti selv har været med til at indgå aftale om?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Ja, altså, Det Konservative Folkeparti har en ambition om selvfølgelig at overholde de aftaler, vi har indgået, og vi har en aftale om, at Danmark som nation har de 40 pct. som mål, og det står vi selvfølgelig ved.
Men det, der står i aftalen, er, at det ikke må koste danske arbejdspladser, for man kan også godt være for hellig og sætte sig så meget op på den høje hest, at det kommer til at koste velfærd og gå ud over værdier, så vi slet ikke kan investere i klimaet fremover.
Når vi så taler finanslov, må jeg sige, at de klimamål på 40 pct. jo ikke har noget at gøre med den, men der er nogle specifikke besparelser på det grønne område, som vi har kigget på i forbindelse med finansloven, og som vi synes er alt for hårde ved det grønne område.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Og jeg vil gerne bede ordføreren kommentere, at det internationale erhvervsmagasin Forbes jo i december 2014 kårede Danmark som det bedste land i hele verden at drive virksomhed i, at vi ifølge Verdensbanken er det fjerde bedste land i verden at drive virksomhed i, og at vi også i forhold til EU ligger rigtig højt med hensyn til innovation.
Europa-Kommissionen laver jo en innovationsopgørelse for de enkelte lande, hvor Danmark ligger på en andenplads, fordi vi har en meget veluddannet arbejdsstyrke, og fordi virksomhederne generelt har fokus på innovation.
Så jeg må bare sige, at når ordføreren giver et billede af Danmark som sådan et land, hvor man overhovedet ikke kan drive virksomhed, og hvor der ikke er innovation, synes jeg bare ikke, at det stemmer særlig godt overens med virkeligheden.
Er sandheden i virkeligheden ikke, at den stærke velfærdsstat, vi har, og det, at vi har en stærk offentlig sektor, har været afgørende for, at Danmark har den position, som Danmark har internationalt, i forhold til innovation og i forhold til det at kunne drive virksomhed i Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Det er et nemt land at starte virksomhed i.
Da jeg var økonomi- og erhvervsminister for 4 år siden, blev vi kåret som verdens bedste land at være iværksætter i og verdens bedste land at starte en ny virksomhed i.
Det har jo ikke ændret sig, og det er den undersøgelse, som hr. Rune Lund refererer til.
Men det betyder ikke, at vi får skabt iværksættere med arbejdspladser, og det betyder ikke, at vi får skabt innovation med værdi.
Det er, fordi vi ikke bruger det godt nok og vi ikke skaber nok incitament for virksomhederne til at udvikle.
Det handler om skatteregler, det handler om at gøre det billigere at være virksomhed i Danmark, og det handler også om, at man får noget mere ud af at investere i udvikling og produktion i Danmark.
Men vi er jo ikke et uland, og der vil jeg da klart sige, at vi har et fantastisk land, verdens bedste land, men vi kan bare se, at vi relativt år for år kommer nedad på ranglisten i forhold til udviklingen, i forhold til velfærd, i forhold til arbejdspladser i Danmark.
Jeg har lagt mærke til, at den socialdemokratiske ordfører i debatten har fokuseret meget på den eksplosive stigning i råderummet fra 0,6 til 0,7.
Tidligere var der en prognose, som hed 0,645, og nu er den så ændret til 0,656.
Altså, de marginaler synes jeg ikke rigtig man kan tage som udtryk for, at nu kan vi sådan lige have en stor fest og fornøje os rigtig meget for de penge.
Men det råderum, der er, bør helt naturligt – i et samfund, som har verdens største offentlige sektor, med verdens højeste skatter – betyde, at man får sænket skatter og afgifter for lønmodtagere og for virksomheder, så der bliver investeret i arbejdspladser, udvikling og velfærd i fremtiden.
For ellers så bliver vi endnu fattigere.
Derfor bør et øget råderum selvfølgelig ubetinget gå til at sænke skatter og afgifter for helt almindelige lønmodtagere og for virksomheder.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg ved godt, at hr. Brian Mikkelsen i sin ordførertale gjorde opmærksom på, at man ikke alene skal kigge på det med bogholderbriller – det er fair nok.
Og så gør jeg det dog alligevel, altså dykker lige ned i selve finanslovsforslaget og tillader mig at bede også hr. Brian Mikkelsen om lige at forholde sig til det faktum, at i overslagsårene er der i forhold til den forventede realvækst – det fremgår af Budgetoversigt 3 – lagt op til et større råderum end det, der var lagt op til, da man lavede Økonomisk Redegørelse for et par måneder siden.
Helt præcist er man gået fra 0,6 til 0,7.
Så for det første vil jeg gerne lige have den konservative ordfører til at bekræfte det, og derudover vil jeg også høre, hvordan De Konservative forestiller sig man skal bruge det råderum i de kommende år, altså fra årene 2017 og fremefter.
For man må vel antage, at De Konservative også søger indflydelse på kommende års finanslove.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Jamen jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at der selvfølgelig er nogle udfordringer i den skatteaftale, som blev lavet i sommeren 2012.
For man skal sammenholde det med en række andre elementer, som vi jo netop ser i dag, både dagpengeaftalen for 2010, men også den dagpengeaftale, som vel nu skal hedde dagpengeaftalen for 2015, og som selvfølgelig skaber nogle udfordringer.
Derfor er vi også nødt til at se på, hvordan vi gør det nemmere at genoptjene.
Det har der så ikke været, der er dybest set lukket en aftale ude på toiletterne i huj og hast; det har man i hvert fald indtrykket af.
Men vi er også nødt til at anerkende, at det også handler om at få skabt nogle arbejdspladser.
Det tror jeg sådan set Enhedslisten og SF er enige om, altså at vi jo netop skal skabe nogle arbejdspladser, og det kan vi bl.a. gøre på det grønne område, hvor regeringen så desværre også skærer ned.
Så der er behov for at skabe tryghed i forhold til de mennesker, der er ledige, men der er også behov for at have fokus på at skabe nye arbejdspladser, så de kan komme ud på arbejdsmarkedet igen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jamen det tror jeg ikke der er nogen i Folketinget der er uenige i.
Spørgsmålet er bare, om man tror på, at der kommer arbejdspladser ved at skære ned på de arbejdsløses ydelser, hvilket jo er en udbredt holdning herinde, altså at så opstår der, vupti, lige pludselig en masse job, som folk kan søge, fordi de har fået en lavere ydelse.
Jeg vil gerne spørge om noget andet og kvitterer også for svaret.
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at Socialistisk Folkeparti selvfølgelig ikke støtter L 2 og L 3.