runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Det er jo sådan lidt en fortsættelse eller en gentagelse af det, vi allerede var godt i gang med at diskutere, nemlig det forhold, at det er planlagt, at signalanlæggene på Svendborgbanen skal udskiftes omkring 2021.
Det er den mest hensigtsmæssige og den optimale måde at gøre det på, så der er ikke nogen grund til at gå i gang tidligere.
Hvis det skulle ske samtidig med det sporfornyelsesarbejde, der er i gang nu - hvis det var det, der var tanken - må jeg sige, at det simpelt hen er fysisk umuligt; det vil slet ikke kunne lade sig gøre.
Vi er ikke parate til rent fysisk at lægge de nye signalanlæg ind i banestrækningerne på nuværende tidspunkt, vi har slet ikke haft projektet i udbud, der er ikke lavet udbudsmateriale, så der vil gå lang tid, før vi rent fysisk kan begynde at lægge signalanlæggene i banen.
Men vi gør det alt sammen så hurtigt, som det er muligt, og vi har nu en aftale om at bruge de nødvendige midler til det.
Det vil jeg få en bevilling til i Finansudvalget, og så kan vi gå i gang.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Tak til ministeren endnu en gang for svaret.
Det, man skal tage hensyn til, er netop, at Svendborgbanen er etsporet.
Det vil sige, at den også på den måde er følsom, når der opstår signalproblemer, når der opstår togstop.
Her i sommeren 2008 blev Svendborgmotorvejen jo heldigvis gjort færdig, og det vil sige, at der bliver indsat busser i den periode - de 3 måneder - hvor man lukker Svendborgbanen helt eller delvist ned.
Derfor er der også en risiko for i den periode, at pendlerne enten investerer f.eks. i bil nummer to, eller også at man indsætter hurtigbusser mellem Svendborg og Odense.
Det er netop at fastholde og også tiltrække flere pendlere til Svendborgbanen.
For der er som sagt ca. 1 million pendlere om året på Svendborgbanen, så det gælder netop om at gøre den attraktiv.
Nu blev det nævnt i det foregående spørgsmål, at Svendborgbanen ifølge trafikforliget fra 1999 dengang skulle være en mønsterbane.
Jeg ved godt, at forligsparterne omkring trafikaftalen ikke har foretaget en endelig prioritering med hensyn til hvornår og hvor i spørgsmålet om udskiftning af signalanlæggene.
Så derfor vil jeg bare bede ministeren om også at tage netop det med tidslinjen med i de forhandlinger, der kommer.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Når man nu hører hr. Niels Christian Nielsen, skulle man jo tro, at Socialdemokraterne ikke var med i det forlig, vi netop har indgået.
Vi har faktisk netop indgået et forlig om investeringer i nye signalanlæg og om en lang række massive investeringer i jernbanen i Danmark, og i det ligger der også en tidsrækkefølge, og den må vi nu engang holde os til.
Men som sagt er det sådan, at når vi ser på rettidigheden, så lå rettidigheden på Svendborgbanen i 2008 på 97,2 pct., mens den i gennemsnit på alle DSB's strækninger var på 91,8 pct.
Så der er faktisk en rigtig god rettidighed på Svendborgbanen, og nu laver vi sporfornyelse.
Det betyder altså, at den banestrækning vil være i rigtig god stand i rigtig mange år, og derfor vil det komme til at passe helt fint, at vi så laver signalanlæggene på Svendborgbanen færdigt i 2021 eller lige deromkring.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Jeg har jo op til flere gange hørt ministeren nævne årstallet 2021 altså noget, der ligner 12 år frem i tiden.
Med hensyn til netop at fastholde og også udbygge antallet af pendlere på Svendborgbanen kan det jo godt mane lidt til bekymring.
For det må alt andet lige være billigere, også for skatteyderne, at man forebygger frem for at helbrede, og det er jo netop at genopbygge tilliden og troværdigheden på Svendborgbanen, hvor regulariteten flere gange har været i bund.
Selvfølgelig glæder det mig, at regulariteten har været rimelig god i 2008.
Men hver eneste gang, den har været nede at vende, har man lavet foranstaltninger med, at man kunne rejse gratis i x antal måneder.
Men det er igen, vil jeg påstå, at smide gode penge efter dårlige, for man skal bruge endnu flere vitaminer på at tiltrække pendlerne tilbage til togene.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Isoleret set kan argumentet jo være godt nok - altså, at selv om det ikke kan gøres lige nu, så kunne man dog fremrykke det, så det kom tidligere til Svendborgbanen end andre banestrækninger.
Men - for der er et men - vi skal jo også have signalanlæg på resten af banestrækningerne i Danmark, og anlægget på Svendborgbanen er trods alt blandt de nyeste i Danmark.
Og argumentationen om, at det da ville være godt, hvis man kunne få det noget før lige præcis på den her banestrækning, kan man jo fremføre overalt i Danmark.
Man kunne sådan set fremføre det argument for alle banestrækninger i Danmark: Det ville være rigtig godt, hvis vi fik det først.
Der må vi så sige, at det alt sammen er rigtigt.
Men vi kan ikke lave det først alle steder.
Derfor må vi finde den mest optimale måde at gøre det på, og det betyder altså, blandt mange andre hensyn, at se på, hvor der trods alt er de nyeste anlæg, som er mindst følsomme.
Og det er på Svendborgbanen, og derfor giver det ingen mening at lægge de nye signalanlæg ned på Svendborgbanen før alle andre steder.
Det er snarere mest hensigtsmæssigt at lægge det sent der, og det gør i øvrigt ikke noget, for nu laver vi sporfornyelsen, og så tyder alt på, at vi vil have en god og stabil bane der frem til 2021, hvor de nye signalanlæg så bliver lagt på banen.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
… alene med ministeren på det område
netop banestrækningen Svendborg-Odense er jo afgrænset, og netop derfor kunne man gøre den til en forsøgsbane i forhold til nyt signalsystem.
Men for at gå over i et lidt andet spor: Vil ministeren tage initiativ til, at der bliver foretaget en pendlerundersøgelse på Svendborgbanen for også at få analyseret, hvordan det er, brugerne oplever dagligdagen?
Så kan man få bekræftet eller afkræftet myter.
Sluttelig og overordnet vil jeg sige - og det kender ministeren jo også til qua sit kendskab til Sydfyn, som han desværre ikke har tid til at modtage en invitation til fra mig - at vi ikke er til lappeløsninger på Sydfyn, og vi er slet ikke til turboløsninger og signalforvirringer, der nu tager mere end 12 år.
Vil ministeren tage det ad notam?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Jeg har stadig væk fuld forståelse for hr. Niels Christian Nielsens omsorg for det sydfynske og ikke mindst for pendlerne, der kører frem og tilbage.
Den deler vi.
Men jeg må altså erindre om, at jeg nu et par gange har sagt, at det slet ikke kan lade sig gøre rent fysisk at installere signalanlægget samtidig med sporfornyelsen.
Det er vi slet ikke klar til endnu.
Vi har først lige indgået aftalen om det her gigantiske projekt, som er et af de største investeringsanlæg, vi nogen sinde har gennemført, nemlig de nye signalanlæg på hele jernbanenettet i Danmark til 24 mia. kr.
Vi har lige indgået aftalen, og vi er slet ikke før om nogle år parate til rent fysisk at lægge signalerne ned i banen.
Selv hvis jeg så gerne ville fremrykke det - i strid med, at det ikke er optimalt at gøre det og alt mulig andet - ville det alligevel ikke kunne lade sig gøre at gøre det på nuværende tidspunkt.
Beklager, men sådan er det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Jamen altså, jeg synes, at hr. Morten Østergaard begynder at mistænkeliggøre mit personale, og det vil jeg ikke finde mig i.
Jeg har overtaget et ministerium og et Udlændingeservice, og jeg er helt tryg ved det, som det var, da jeg tiltrådte.
Der er bl.a. i den seneste aftale med Dansk Folkeparti sket en yderligere kvalitetskontrol af sagerne.
Sådan er det.
Der bliver løbende kigget efter, om systemerne skal være bedre, det kan jeg forsikre hr. Morten Østergaard for.
Det må jeg indrømme.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jamen der var jo ikke rigtig noget spørgsmål til mig her, så jeg kan blot konstatere, at jeg har fået et referat af et møde, jeg ikke har deltaget i, fordi jeg ikke var sundhedsminister på daværende tidspunkt.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Mener ministeren, at det nuværende forældede signalanlæg på Svendborgbanen kan give en tilfredsstillende drift indtil år 2020, uden at det får negativ indflydelse på regulariteten?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Svendborgbanens signalanlæg er tværtimod trods alt af en lidt nyere dato end så mange andre steder på jernbaneanlægget i Danmark, selv om det er forældet, ligesom det er i resten af Danmark.
Det er også derfor, at der netop er indgået en bred politisk aftale, som Socialdemokraterne jo deltager i, hvor vi har besluttet, at vi nu vil investere i et komplet nyt signalanlæg for hele jernbanenettet i Danmark.
Men som sagt er signalerne på Svendborgbanen ifølge Banedanmark trods alt blandt de nyeste af signalerne på Banedanmarks net, og derfor vurderes det ikke, at signalerne som sådan vil være et problem i forhold til at opretholde den nuværende drift på Svendborgbanen.
Svendborgbanens signaler bliver udskiftet som et led i udskiftningen af alle Banedanmarks signaler, og det vil så ske i 2021, for så vidt angår Svendborgbanen.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Ja, og heldigvis for det, for det er jo pendlerne og de daglige brugere, vi skal tage hensyn til.
Kan ministeren så uddybe, hvad en forsvarlig stand er, og mener ministeren ikke, at det maner til eftertanke og bekymring at smide gode skatteyderbetalte penge efter dårlige, når man reparerer sig frem?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Nu er det sådan, at vi jo er i fuld gang med at planlægge og gennemføre en sporfornyelse på Svendborgbanen, som jo gerne også skulle betyde en forbedring på banen, men det er faktisk allerede nu sådan, at Svendborgbanen er en af de baner i Danmark, hvor regulariteten er størst.
Hele udrulningen af det nye signalanlæg på hele jernbanenettet i Danmark er nøje gennemtænkt med henblik på at gøre det på den mest optimale måde både tidsmæssigt og økonomisk, og bl.a. af den grund, at signalanlægget på Svendborgbanen trods alt er blandt de nyeste, så vurderes det ikke som hensigtsmæssigt og slet ikke optimalt at rykke det frem, sådan at Svendborgbanen skulle komme før andre.
Det er mest optimalt, at signalanlægget på Svendborgbanen bliver lagt ind omkring 2021.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Nu nævnte ministeren, at signalanlægget på Svedborgbanen er et af de nyeste, men det er også på den måde et af de mest følsomme qua det, som jeg også nævnte før, at det er nyt og gammelt, der er sat sammen.
Det er jo netop det, der er med til at give problemerne.
Ministeren nævnte så også, at de sidste 27 km nedslidte skinner skulle udskiftes her i sommeren 2009.
Det er netop også det, der går igen i mit næste spørgsmål til ministeren.
Når man lukker banen ned i ca. 3 måneder for at udskifte de sidste 27 km skinner, så kunne det være betimeligt også at udskifte signalanlægget, for overordnet har man jo teknologien til det.
Og jævnfør det, jeg sagde før, kunne Svendborg jo godt være en forsøgsbane netop for at afprøve det i forhold til de overordnede banelinjer i Danmark.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Nu er det sådan, at hr. Niels Christian Nielsen og jeg begge holder meget af det sydfynske, og jeg forstår godt, at hr. Niels Christian Nielsen gerne vil gøre lidt for det sydfynske og gerne lidt ekstra.
Det har jeg fuld forståelse for.
Men jeg må altså som transportminister i det her land se på, hvordan vi samlet set i hele landet kan gøre det her bedst muligt og billigst muligt og mest optimalt.
Og der må jeg læne mig op ad, hvad eksperterne nu engang siger.
Der er vurderingen, at det mest optimale er ikke allerede nu - for det kan jo slet ikke lade sig gøre og heller ikke som det første anlæg at udskifte signalanlæg på Svendborgbanen.
Tværtimod må det komme til senere.
Jeg må sige, at vi jo slet ikke er parate til samtidig med den sporfornyelse, der er i fuld gang, at lægge nye signalanlæg ind.
Vi har lige indgået et forlig.
Nu skal vi have bevilget penge i Finansudvalget, og så skal vi i gang med at forberede det.
Der skal laves udbud og planlægges, og der skal mange ting til, før vi så kan gå i gang med rent fysisk at skifte signalerne ud.
Det varer altså flere år, før vi kan gøre det.
Så der er slet ikke mulighed for at lægge nye signalanlæg ind samtidig med sporfornyelsen.
Men vi skal sammen, synes jeg, glæde os over sporfornyelsen på Svendborgbanen, sådan at man kan komme hurtigere til og fra Svendborg og ned gennem Fyn med tog rettidigt.
Men for lige at gentage: Rettidigheden er faktisk rimelig stor på Svendborgbanen.
Det viser tallene for 2008.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Tak til ministeren for svaret og tak også for trafikforliget med de 20 mia. kr. Så kan man altid diskutere årstal, men det, man har diskuteret indtil nu, er jo netop at finde midlerne til at udskifte signalanlæggene for.
Rent historisk blev Svendborgbanen jo opgraderet for godt 200 mio. kr. i perioden 2001-2003; det var så en udmøntning af den trafikaftale, som den daværende SR-regering i 1999 stod fadder til.
Opgraderingen skulle netop dengang gøre Svendborgbanen til en mønsterbane.
Sidebane - ja, mønsterbane - nej.
Banestrækningen på Sydfyn har også, hvad ministeren udmærket kender til, fået kælenavnet Monsterbanen.
Den misere, der fulgte som følge af opgraderingen af signalsystemet, som ministeren var inde på, skyldtes, at gammel og ny teknologi blev sat sammen, med andre ord genbrugte man de gamle komponenter. Helt overordnet er Svendborgbanen livsnerven i den kollektive trafik for pendlere fra Svendborg mod Odense og vice versa, og for øvrigt er der cirka 1 million rejsende om året på Svendborgbanen.
Så et er, at man har afsat midlerne til det, men det, vi så nu efterlyser, er den tidshorisont, den tidslinje, der skal til.
Overordnet kunne man jo godt sige, at Svendborgbanen skulle være en mønsterbane, men at Svendborgbanen bare bliver en forsøgsbane i forhold til det nye system, der skal indføres.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Nu mødtes vi jo i Svendborg forrige lørdag nede på gågaden, så vi ses da i det sydfynske alligevel.
Jeg tror, hr. Niels Christian Nielsen var nede at samle underskrifter til fordel for akutsygehuset i Svendborg.
Men til det første spørgsmål: Ja, det er jo en isoleret banestrækning, og i den forstand kunne det være et godt forsøgssted.
Og der tror jeg bl.a. man har tænkt på, at det godt må være nogle banestrækninger, der ikke hører til blandt de mest trafikerede.
For skulle det gå galt, hvad det jo nogle gange gør, når man første gang skal prøve at lægge noget ny teknologi ind, er det måske bedst, at det første sted er et sted, der trods alt ikke er så trafikeret.
Og i den forbindelse kan man måske netop sige, at så vigtig og trafikeret en bane som lige præcis Svendborgbanen måske er for udsat til at skulle være forsøgssted eller det første sted, man lægger signalanlæggene ind.
Med hensyn til at lave specielle undersøgelser af Svendborgbanen synes jeg sådan set, at det er interessant at måle passagertilfredsheden overalt i landet - ikke specielt på Svendborgbanen, men det er også interessant at høre, hvad pendlerne på Svendborgbanen mener om togservicen.
Per Clausen (EL), 2009-02-04:
Er ministeren enig i, at den nye trafikaftale har udsat gennemførelsen af forslaget om 1-times-togdrift mellem de store byer til efter 2020?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Der har været lavet de seriøse undersøgelser.
Vi har jo grundige VVM-undersøgelser af forskellige alternative vejforbindelser og trafikløsninger på mylder- og trængselsproblemerne op langs Frederikssundsfingeren, bl.a. forslaget fra Grøn Trafik og alternative forslag om at gøre den nuværende Frederikssundsvej til en motorvej og så det forslag, vi har valgt, som fører trafikken syd om den nuværende vejforbindelse.
Så vi har lavet grundige studier af forskellige modeller og har altså valgt det, der hedder Hovedforslag 1, som er en sydgående løsning med en motorvej, der fortsætter ad det stykke, vi nu er ved at lave mellem Motorring 3 og Motorring 4, op til Frederikssund.
Det er bl.a., fordi det er den mest befærdede statsvej i Danmark, hvor der ikke er en motorvej i dag.
Det er, fordi man i årevis har kunnet se trængselsproblemerne langs Frederikssundsvej, og derfor er der behov for en effektiv trafikløsning for bilisterne.
Men samtidig skal vi da undersøge, om der er behov for at forbedre kapaciteten på S-togsnettet.
Det er sådan, at vi i det her forlig har lagt op til, at vi skal undersøge, hvor i hovedstadsområdet man med fordel kunne lave overhalingsspor med henblik på at øge kapaciteten på S-togsnettet.
Per Clausen (EL), 2009-02-04:
Jeg er enig med ministeren i, at det på grund af energiske menneskers energiske indsats jo sådan set er sandsynliggjort, at de trængselsproblemer, der er i forbindelse med Frederikssundsmotorvejen, kunne løses ved hjælp af forbedringer i den kollektive trafik.
Det interessante er, hvorfor man så ikke vælger det.
Og her er ministerens argument måske ikke helt så logisk og sammenhængende, som de plejer at være, for ministeren siger, at grunden til, at man ikke vælger løsningen med den kollektive trafik og mindre forbedringer af vejen, er, at vi der har den mest befærdede statsvej, som ikke er en motorvej.
Men den eneste måde, man kan løse trængselsproblemer på veje på, er jo ikke ved at bygge bredere veje.
Hvis vi gør det, er der jo ikke brug for flere veje
dér, hvor vi flytter trafikken.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Der er i hvert fald brug for en motorvej til Frederikssund.
Det er ikke et spørgsmål om enten-eller, det er et spørgsmål om både-og.
Det er regeringens politik, at vi skal flytte flere over i den kollektive trafik.
Vi kan jo se - og der er jeg meget enig med hr. Per Clausen - at med de stigende trafikmængder, der vil være i det her land frem mod 2030, kan vi, som Infrastrukturkommissionen har analyseret sig frem til, ikke løse det hele ved at udbygge vejene, og det vil ud fra en klimamæssig og miljømæssig synsvinkel heller ikke være fornuftigt at gøre det.
Derfor skal vi satse på, at flere og flere bruger den kollektive trafik, og det vil sige, at vi skal gøre den kollektive trafik attraktiv for folk at vælge.
Men når det er sagt, så ved vi jo godt, at der er mange, som af forskellige grunde fortsat vælger at køre i bil, og som har god grund til det.
Der er også hele erhvervstrafikken, og jeg må minde om, at Frederikssundsområdet jo er et vigtigt erhvervsområde og også et erhvervsområde, der er i udvikling og vækst.
Skal vi derfor imødekomme både pendlernes og erhvervslivets behov for en effektiv kørsel pr. bil op og ned ad Frederiksssundsfingeren og ud til Frederikssund og på længere sigt vel også over fjorden, hvor der er tale om en ny fast forbindelse, ja, så skal vi altså have en motorvejsforbindelse dér, ligesom der jo er motorvejsforbindelse alle mulige andre steder i landet, der har så høj en trafikintensitet, som Frederikssundsvejen har.
Per Clausen (EL), 2009-02-04:
Jeg anerkender, at det indimellem kan gøre det nemmere i politik, hvis man kan etablere et fjendebillede, der er en lille smule væk fra det, der er realiteterne.
Det kan være, at jeg også selv lider af det somme tider, så det skal være ministeren tilgivet.
Jeg vil gerne sige, at når ministeren nu siger, at væksten i CO2-udslippet bliver mindre, end det ellers ville have været, så tror jeg faktisk, at det er rigtigt, men det, vi har brug for, er jo, at CO2-udslippet i transportsektoren skal falde, og det fremgår jo meget klart af den her aftale, som ministeren har indgået, at man ikke vover sig ud i at sige, at det vil være konsekvensen af den her plan.
Der er da heller ingen eksperter, som ikke siger, at det her vil føre til en fortsat vækst i CO2-udslippet.
Men det kan godt være, at væksten bliver en lille smule mindre, end hvis man havde investeret langt flere penge i veje - det medgiver jeg.
Men lad os så komme til Frederikssundsmotorvejen, som det her handler om.
Det, der er det spændende her, er, hvad der er forklaringen på, at ministeren ikke langt mere seriøst er gået ind i måske at lave en analyse af, om det var muligt at lave en alternativ løsning, ligesom det blev gjort i Østjylland.
Nogle har jo fremlagt alternative løsninger, hvor de siger, at man er i stand til at løse trængselsproblemerne oppe omkring Frederikssund ved hjælp af forbedringer på den eksisterende vej - se, der var et eksempel på, at Enhedslisten godt kunne være med til at investere i veje - og ved en klar forbedring af S-togsnettet, dvs. bedre forbindelser, afgange, der kører oftere, og at man måske endda ser på prisniveau osv.
Hvad er begrundelsen for, at man ikke går ind i en seriøs analyse af det, når det nu er sådan, at vi er enige om, at transportsektorens CO2-udslip skal bringes ned, og vi er enige om, at nye motorveje fører til mere CO2-udslip og ikke mindre?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-04:
Konsekvensen af hr. Per Clausens argumentation er jo, at så skulle vi slet ikke foretage vejinvesteringer i det her land.
Jeg ved godt, at hr. Per Clausen siger, at så laver jeg fjendebilleder ved at sige, at Enhedslisten overhovedet ikke ønsker veje her i landet, men det er jo det, der er konsekvensen af det, hr. Per Clausen siger.
Altså, man kunne fremføre den argumentation mod en hvilken som helst udvidelse af en hvilken som helst vej eller et hvilket som helst nyanlæg af en vej at sige, at så kan der jo blive plads til, at der kan køre nogle biler, og det vil man ikke have, for folk skal tage toget.
Der ser vi altså lidt anderledes på det i regeringen.
Vi vil gerne gøre det attraktivt at tage toget, men vi ved godt, at der er mange, der stadig væk har brug for at tage bilen.
Der er den glidende trafik, vi vil få på den nye motorvej, jo trods alt mere CO2-venlig, og det trækker altså i den anden retning i det regnskab, som jeg er enig i isoleret set alligevel betyder en netto øget CO2-udledning lige præcis dér.
Men som sagt skal Frederikssundmotorvejen ses i sammenhæng med de massive investeringer, vi gør i den kollektive trafik, med omlægningen af kørselsafgifterne, som vil betyde en mindre CO2-udledning, og med de investeringer, vi vil foretage i grøn vækst, ikke mindst i eldrevne biler og hybridbiler, hvilket for alvor kan nedsætte CO2-udledningen på vejene.
Og på længere sigt, når vi er ovre på den anden side af 2020,
skulle det jo meget gerne føre til, at flere og flere biler slet ikke forurener og slet ikke udleder CO2, fordi det er elbiler og hybridbiler, som er langt mere miljø- og klimavenlige.
Og så er der jo slet ikke nogen problemer ved, at vi har sådan en motorvej, for så er det miljøvenlige og klimavenlige biler, der kører på den.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Vil ministeren udarbejde en officiel opgørelse over antallet af gylleudslip, med mængdeangivelser og geografiske data, så borgerne kan følge med i, hvor omfattende problemerne med gylleudslip er i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Jeg kan sige til spørgeren, at regeringen har meget fokus på gylleudslip og også har taget en lang række initiativer inden for det sidste år for at sikre, at vi gør noget ved de gylleudslip, der finder sted.
Hvad er det så, vi gør?
Det er, at vi bl.a. har gennemført en lang række tekniske krav for at forbedre sikkerheden omkring gyllepumper netop for at minimere udslippet.
Men i bund og grund mener jeg ikke, at der er brug for at udarbejde en officiel opgørelse.
Vi er klar over problemets omfang, og vi har også allerede taget en lang række initiativer for at løse problemet med gylleudslip.