runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Det glæder mig meget, at justitsministeren anerkender, at Københavns Politi netop har forsøgt at lave en anden strategi, og det er jo det, jeg efterspørger.
Det er, om ministeren vil være med til, at vi ser nærmere på, hvordan de forskellige strategier virker, for det, det handler om, er jo ikke at udpege ofre - det mener jeg ikke vi kommer særlig langt med - men at se på, hvordan vi kan håndtere de her situationer både fra politiets side, fra stadions og arrangørernes side og fra de organiserede fanklubbers side.
Hvad kan vi gøre, for at de her situationer ikke udvikler sig, altså, når der er nogle, der laver ballade, hvordan håndterer man så den situation, så det er så få som muligt, der bliver involveret i den?
Og det er det, jeg efterspørger om ministeren vil være med til.
Jeg har ikke nogen interesse i, at nogle skal udpeges til at være ofre, det synes jeg ikke vi kommer særlig langt med.
Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Enhedslisten kan også støtte forslaget og det her beskedne forsøg, man starter med.
Men jeg vil gerne tilslutte mig, som andre også har været inde på, det med, at man skal sørge for, at der er nogle til at tage sig af teknikken.
Dommere er ikke uddannede teknikere, og det er jo ret vigtigt, at man sørger for, at de her forklaringer kommer med på det medie, man nu optager på, så de ikke er væk, når man skal bruge dem senere.
Så har Advokatrådet nogle betragtninger om, at hvis det er længere sager, er det måske et problem, at man har lydoptagelser.
Jeg går ud fra, at det er noget af det, man vil se på under forsøget, og at man vil tilrettelægge at afprøve nogle måder at gøre det på.
Naser Khader (NY), 2008-01-11:
Det er et meget fornuftigt forslag.
Jeg opfatter forslaget som en relativt beskeden bestræbelse på at modernisere nogle arbejdsgange i retsplejen, hvor man sikkert på helt betryggende vis vil kunne udnytte moderne teknologi i væsentlig højere grad end nu.
Her kunne man måske lære noget af Folketinget, som sidste år revolutionerede produktionen af referatet af forhandlingerne i salen ved at gå over til et system med konvertering af tale til tekst via specielt udviklet software.
Da der i øvrigt er tale om en forsøgsordning, som blot skal løbe et års tid, ser vi i Ny Alliance ikke noget problem i at støtte dette forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-11:
Det er jo et ganske fornuftigt lille lovforslag, som vi har her sidst fredag eftermiddag.
Det er jo sådan, at man i dag tager skriftlige referater af vidneafhøringerne i danske retssale, og man vil nu lave en forsøgsordning med bare alene at optage lyden og så kun skrive det ud, når der er særlige årsager til det, enten hvis det bliver krævet af forsvarer eller anklager, eller hvis det skal bruges til en eventuel ankesag.
Det spændende er jo: Vil det spare ressourcer, eller vil det ikke spare ressourcer?
Det er vel sådan set det, som forsøget skal give svar på.
Umiddelbart tror jeg, at de fleste af os har en mavefornemmelse af, at svaret er ja, men det kan jo godt være, at det viser sig, at der bliver alt for mange tilfælde, hvor man alligevel vil have det nedskrevet, og at der dermed bliver et så stort bureaukrati, at det i virkeligheden ender med at blive dyrere.
Så jeg synes egentlig, det er en meget fornuftig tilgang, man har fra Justitsministeriets side, hvor man prøver at se på: Er det en god idé, eller er det ikke?
Og er det en god idé, skal vi nok stemme for at gøre det permanent.
Tom Behnke (KF), 2008-01-11:
Her er jo tale om en forsøgsordning med lydoptagelse af forklaringer i straffesager.
Det er jo fagre nye verden; det er teknologi ved domstolene; og det er jo heldigvis kun en forsøgsordning, endda meget begrænset på et begrænset område og også ved et begrænset antal domstole, for vi skulle jo nødig komme til at hvirvle alt for meget støv op, når nu teknologien kommer ind i retssalene.
Så lad os nu se, om ikke den her forsøgsordning med lidt forsigtighed alligevel kan gøre, at vi i fremtiden kommer til at se væsentlig flere forslag af lignende karakter, hvor vi udvider og bruger de teknologiske muligheder til at lave en masse tidsbesparende foranstaltninger ved domstolene.
Jeg tror, at de fleste måske sidder og tænker: Jamen lydoptagelse af det her, hvad er det for noget, og kan det overhovedet spare noget tid, og hvorfor har man ikke gjort det noget før?
Og der tror jeg, at det måske er relevant at vide, hvordan det foregår i dag, og hvorfor det her, til trods for at det er et meget lille område, alligevel er en meget, meget stor tidsmæssig besparelse.
For det er jo sådan, at hvis man sidder som vidne i en sag i retten, så skal man først forklare sig, og man bliver afhørt af anklageren, man bliver afhørt af forsvareren, det kan endda være, at dommeren har nogle supplerende spørgsmål, og når det alt sammen er på plads, så skal dommeren sidde og opsummere og resumere, hvordan han har tolket det, man har sagt som vidne, og det sidder dommeren så og taler ind på en diktafon - så langt er man dog nået.
Når der så er talt ind og man har spolet lidt frem og tilbage og ændret nogle passus, hvis der er behov for det, så kan dommeren spørge vidnet, om det så nogenlunde er det, man er enig om.
Hvis man så er nogenlunde enig om det, kommer det her bånd til renskrivning, hvorefter det hele skal renskrives.
Den procedure er meget langsommelig, og hele proceduren omkring det her varer ofte længere tid, end selve vidneforklaringen gør.
Derfor er det altså ikke hensigtsmæssigt, og derfor er det supergodt, at vi nu får et lovforslag, hvor vi får lukket op for den her teknologi, så forklaringerne kører direkte ind på digitale bånd eller et andet medie, hvorpå det kan gemmes, og kun hvis nogle af parterne har behov for det, skriver man ud, hvad det var, der blev sagt.
Men ellers får det lov til at ligge der i en digital udgave.
Det er super tidsbesparende, og jeg håber, at domstolene tager godt imod det, og at vi snarest kommer til at se rigtig mange flere forslag af den her karakter.
Anne Baastrup (SF), 2008-01-11:
De foregående ordførere har jo nøje beskrevet lovforslaget, og også i SF synes vi, at det er en god vej at gå, og vi ser frem til forsøgets resultater.
Colette L. Brix (DF), 2008-01-11:
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at der løbende arbejdes med, hvordan retssystemet kan gøres mere effektivt og mindre ressourcebelastende under hensyntagen til retssikkerheden.
Derfor er vi selvfølgelig også positive over for Retsplejerådets arbejde og ser som udgangspunkt positivt på de forslag, som rådet kommer med.
Vi er derfor enige i hensigten - at vurdere, om den teknologiske udvikling har skabt en situation, hvor reglerne om protokollering med fordel kan revideres.
Nærværende forslag er en forsøgsordning, hvorefter man vil lydoptage forklaringer under retssagers hovedforhandlinger og kun føre dem til protokols, hvis en part forlanger det, eller hvis sagen skal ankes.
I og med at der er tale om et forsøg, der skal belyse fordelene og ulemperne ved metoden, har det selvfølgelig ligget Dansk Folkeparti på sinde at vurdere risikoen.
Vi har noteret os, at en række parter har rejst spørgsmålet om, hvorvidt der reelt er tale om ressourcebesparelser, men pointen med forsøg er netop at afklare spørgsmål som dette.
Med disse kommentarer skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-11:
Der er naturligvis også god vind til forslaget fra Socialdemokraternes side og håb om, at det vil forløbe godt, og at man vil kunne finde ud af, om det kunne være en metode, vi kan få indskrevet i den generelle lov.
Så der er sådan set ikke noget at sige til det, andet end at det bare er at komme i gang, og at vi glæder os til at se resultaterne af det.
Jeg har et enkelt spørgsmål, som jeg synes det kunne være rart at få ministeren til at svare på.
De anfører i deres høringssvar, at deres erfaringer fra lignende ting med videokonferencer viser, at det ikke er særlig hensigtsmæssigt, at en dommer både skal lede hovedforhandlingerne i en straffesag, være tekniker og samtidig være den, som sørger for at varetage alle de øvrige funktioner i retssalen.
Det vil jeg egentlig gerne bede ministeren svare på.
Ellers har jeg ikke andet at sige, end at vi støtter det her, og at vi synes, det er meget fornuftigt.
Kim Andersen (V), 2008-01-11:
Forslaget, vi her har til behandling, er et forslag fra justitsministeren om en ændring af retsplejeloven, og den ændring skal medføre, at det skal kunne lade sig gøre som en forsøgsordning at foretage lydoptagelser af forklaringer i straffesager.
Det er meningen, at det skal gøres som en forsøgsordning med henblik på at erhverve erfaringer, således at man, hvis disse erfaringer falder så hensigtsmæssigt ud som forventet, kan permanentgøre en ordning, hvor man med lydoptagelse altså fastholder afgivne forklaringer for eftertiden og dermed er med til at lette proceduren i forbindelse med protokollering og føring af retsbøger.
Det synes vi lyder fornuftigt.
Det er en ny teknologi, en ny kommunikationsform, der indføres også her i retternes arbejde.
Det synes vi skal prøves af som et tidssvarende forsøg og en mulighed for rationalisering og effektivisering, så vi er meget positive over for det forslag her og ønsker det god vind og håber det bedste for forsøget.
Lene Espersen (KF), 2008-01-11:
Efter min opfattelse er der i forvejen rigtig meget forskning, når det gælder konflikthåndtering, og jeg vil godt sætte spørgsmålstegn ved, om der er behov for, at der nu skal igangsættes ny forskning, der alene handler om konflikthåndtering i forbindelse med fodboldkampe.
Nu kan man sige, at man ikke altid kan sammenligne danske forhold helt med andre landes forhold, men derfor skal man alligevel skele til, hvad der gøres i udlandet, og selvfølgelig se, om man kan lære noget af det.
Jeg mener som sagt, at dansk politi faktisk er temmelig gode til det her i forvejen, men selvfølgelig skal vi lytte til, om andre har gode erfaringer, og så må vi jo prøve at se på, om der skulle være noget relevans i at se på nye typer forskning.
Jeg har ikke hørt, at der er udtrykt ønske om det, og at man har behov for det, men det kan jo blive undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Og det er muligt, at ministeren vil sige, at den forskningsrapport, som ministeriet selv har støttet, tager fejl, men der oplyses det, at der ikke er nogen forskning i Danmark på det her område.
Der er forskning i andre lande, og der er de konkrete eksempler, hvor man har prøvet nogle gange, bl.a. fra Københavns Politis side, at håndtere situationen anderledes.
Derfor spørger jeg, om ministeren vil være med til at tage nogle initiativer, der sikrer, at der sker forskning, så vi også har en større viden om, hvad der egentlig foregår, så vi ikke bare skærer alle fodboldfans over én kam - det tror jeg så heller ikke at ministeren gør, det kan der nogle gange godt være en tendens til i mediedækningen - men rent faktisk også har en faktuel viden om: Hvad er det, der går galt i de situationer, hvor mange fans er der tale om, som laver ballade, hvad er det for en form for ballade, og hvordan udvikler situationerne sig osv.?
Lene Espersen (KF), 2008-01-11:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg faktisk synes, at dansk politi løbende gør det.
Jeg vil faktisk vove den påstand, at der ikke er nogen, der er dygtigere end dansk politi til den slags konflikthåndtering.
Hvis man ser på, hvordan topmøder, G8-møder og meget andet, er afviklet i andre lande, og ser på, hvordan dansk politi håndterede f.eks. det danske EU-formandskab, så er det jo forbilledligt, den måde dansk politi vælger at løse rigtig mange konflikter på - med varme, med humor, med anerkendelse og med samtale.
Selvfølgelig skal man ikke blive selvfed og mene, at man har alle løsninger på alle problemer, men når det lige præcis gælder den her problemstilling, mener jeg faktisk, at det, som fru Line Barfod efterlyste i sin ordførertale, er politiet allerede i fuld gang med at gøre, og jeg synes såmænd bare, man skal anerkende, at politiet gør det.
Anne Baastrup (SF), 2008-01-11:
Nej, det er måske lidt voldsomt sagt, men det er jo en diskussion, som vi har haft kørende gennem flere år.
Det, der er afgørende for SF, er, at vi får forhindret, at disse situationer opstår.
Et eksempel kan være, at der pludselig under en helt stilfærdig fodboldkamp på Bornholm opstår nogle helt uforudsigelige kampe.
Og det er jo den type eksempler, hvor vi har ønsket at få nogle forebyggende elementer.
Men når man laver et hooliganregister, som rent faktisk kan bruges af kontrollanter ved de forskellige fodboldkampe, så bliver vi utrygge.
Vi bliver også utrygge, når ministeren meget, meget smukt gør opmærksom på - Justitsministeriet er jo altid gode til at skrive sig ud af problemerne - at persondatabeskyttelsesdirektivet naturligvis overholdes.
Ja, men vi var altså et par stykker, der i et par måneder sad på skødet af den daværende justitsminister hr. Frank Jensen og forsøgte at få ham til at forstå, at ét er persondatabeskyttelsesdirektivet, noget andet er, hvad vi synes der skal gennemføres i dansk lov.
Det førte til en række ændringer af persondatabeskyttelseslovforslaget, således at der kom nogle opstramninger.
Det mener jeg ikke at vi er - ikke, når det har fået den her udformning.
Men det er jo en sag, som vi hen ad vejen skal diskutere i Folketingets Retsudvalg.
Jeg har i hvert fald ikke som medlem af Retsudvalget og under de forhandlinger sagt ja til, at vi skal have etableret et register af den her karakter, hvor persondatabeskyttelsesloven efter min bedste overbevisning ikke er overholdt, og hvor Datatilsynet, Institut for Menneskerettigheder og andre siger, at proportionalitetsprincippet ikke er til stede. Så jeg er dybt, dybt skeptisk over for det her lovforslag, og jeg havde i og for sig håbet, at Venstres tidligere retsordfører stadig væk ville have været retsordfører, således at vi kunne have haft en grundig debat om, hvor retssikkerheden er henne for disse mennesker, der risikerer at lande i det her register. Men vi tager diskussionen i Retsudvalget.
Umiddelbart er min indstilling, at det her altså skal udsættes for nogle ændringer.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi ikke vil have, at der er kampe mellem tilskuerne ved fodboldkampe; de skal koncentrere sig om bolden og det, der foregår på banen, og ikke andet.
Men det her er efter min bedste overbevisning at gå for langt.
Kim Andersen (V), 2008-01-11:
Vi vil gerne sige tak til justitsministeren, fordi hun er kommet med det her forslag, som vi synes er rigtig godt.
Det kan være med til at hindre unødig ballade i forbindelse med afviklingen af store idrætsbegivenheder, særlig de store fodboldlandskampe, superligakampe og UEFA-kampe, som afvikles her i landet, hvor vi har set, at der har været ballademagere, der har formået at ødelægge en sportslig oplevelse for rigtig mange mennesker og bringe tilskuernes sikkerhed i fare.
Ministeren vil med det her forslag indføre en ordning, som betyder, at hooligans og andre, som ikke forstår at opføre sig ordentligt på en sportsplads som tilskuere, kan blive idømt en karantæne på op til 2 år, hvor de ikke må komme og overvære sådan en begivenhed.
Vi synes, det er yderst rimeligt, at man får lov til at bede sådan nogle ballademagere om at blive hjemme, når de ikke kan opføre sig ordentligt.
Derudover vil ministeren foreslå en autorisationsordning for kontrollører, sådan at kontrollører, der gennemgår en særlig uddannelse, kan modtage fortrolige oplysninger fra politiet og administrere dem i forhold til personer, som må forudses ikke at ville kunne overholde almindelige spilleregler, i forbindelse med at der spilles en fodboldkamp - altså personer, som ikke vil kunne opføre sig ordentligt på offentlige steder og vil lave ballade til gene for andre mennesker.
Der vil disse kontrollører ud fra det register kunne skride ind, bortvise dem og give dem en sådan karantæne.
Fra Venstres side støtter vi lovforslaget.
Vi synes, det er helt på sin plads, og det er med til at dæmme op for den tiltagende vold og dårlige opførsel og de tiltagende uroligheder, som vi har set i de senere år i forbindelse med afvikling af store sportsbegivenheder.
Lene Espersen (KF), 2008-01-11:
Jeg havde heller ikke forestillet mig at forlænge debatten med en meget lang tale nu, så jeg vil blot sige tak for tilslutningen til det her lovforslag, som jo vil træde i kraft tidligere end de øvrige reformlovforslag.
Det er jo korrekt, som flere har været inde på, at man kan sige, at det væsentligste element i det her lovforslag er, at personer, der har bopæl i den sydlige del af Danmark eller er hjemmehørende her, får en mulighed for at blive overført til fængsler her frem for at afsone i Grønland, og det er altså med til at afhjælpe nogle af de kapacitetsproblemer, der er p.t. i Grønland, men det er selvfølgelig også med til at forbedre mulighederne for resocialisering for de personer, der nu får mulighed for at afsone tættere på deres bopæl.
For begge deles vedkommende er der tale om en hurtigere ikrafttræden, hvilket har været et ønske fra grønlandsk side.
Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Enhedslisten støtter også forslaget.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er glædeligt, at det kommer nu.
Ombudsmanden påpegede jo for flere år siden, at det var et problem, at danskere ikke kunne overflyttes til danske fængsler, men skulle afsone i Grønland, så det glæder mig meget, at justitsministeren kommer med det her forslag nu.
Naser Khader (NY), 2008-01-11:
Jeg vil ikke gå i detaljer, men sige, at vi også støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-11:
Ja, så er det jo nærmest med at se, hvem der kan gøre det kortest.
Det Radikale Venstre støtter også lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2008-01-11:
Det Konservative Folkeparti kan ligeledes støtte lovforslaget, og jeg skal ikke gentage, hvad der er sagt om forslagets indhold.
Anne Baastrup (SF), 2008-01-11:
Nu har de foregående tre ordførere beskrevet lovforslagets indhold, og de synes, det er godt.
Det synes SF også.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-11:
Desuden anser vi det for positivt, da der jo er pres på de grønlandske anstalter, hvorfor det vil lette byrden på anstalterne f.eks. at anbringe personer fra Danmark i et fængsel i Danmark i stedet for i en grønlandsk anstalt.
Med lovforslaget ønsker man desuden at samle pantefogedvirksomheden under landsstyret.
Dansk Folkeparti støtter overordnet lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-11:
Alt det andet om Herstedvester og anstalterne behandlede vi i det tidligere sagskompleks, og det vil jeg ikke komme ind på igen.
Jeg vil bare sige, at vi støtter de ændringer her, så man kan få udnyttet kapaciteten i Kriminalforsorgens institutioner, og også de ændringer, der er i kriminalloven, så de kan træde i kraft tidligere end det oprindelige reformforslag.
Line Barfod (EL), 2008-01-11:
Jeg ville bare høre, om Venstres ordfører ikke har en eneste overvejelse omkring retssikkerhed, ikke har bare én overvejelse.
Det kan godt være, at ens overvejelser ender med, at man mener, at det er vigtigere at afskære en masse mennesker fra at komme til fodbold end at holde retssikkerhedsfanen højt, men har man slet ikke haft nogen som helst overvejelser om retssikkerhedsproblemerne ved, at man kommer folk, som ikke er dømt, og som dermed jo altså kunne være uskyldige, i et register?
Kim Andersen (V), 2008-01-11:
Dette lovforslag, L 37, forslag til ændring af kriminalloven og retsplejeloven, er jo i virkeligheden, som formanden også tidligere nævnte, en del af den grønlandske retsreform, som vi netop her har haft til førstebehandling.
Men der er et par elementer, som behandles særskilt i det her lovforslag, fordi der er et ønske om at kunne få gennemført disse ændringer hurtigere, end det måske bliver tilfældet for selve reformen.
Det drejer sig om, at det modsat i dag skal være muligt for danskere, der er dømt i Grønland, og som efter gældende regler i dag skal afsone i Grønland, fremover at kunne udstå deres straf i Danmark.
Det kan vi støtte.
Det vil også være med til at løse nogle af de kapacitetsproblemer, der er for strafafsoning i Grønland.
Et andet element i det her lovforslag er, at de grønlandske kommuners pantefogeder skal samles under hjemmestyret.
Der er et ønske om, at pantefogedernes virksomhed bliver samlet under det grønlandske hjemmestyre for at få øget restanceinddrivelsen, styrket retssikkerheden og også for at opnå en bedre ressourceudnyttelse i forbindelse med pantefogedernes virksomhed.
Der er for den samlede offentlige sektor i Grønland, både hjemmestyrets område og kommunernes, et udestående, der er ganske stort hos de grønlandske borgere, dobbelt så stort som det, vi kender til i Danmark, og man ønsker altså her at komme i gang med en effektivisering af inddrivelsessystemet, og det kan vi kun billige.
Derfor støtter vi forslaget.
Kim Andersen (V), 2008-01-11:
Der er ikke tale om, at vi ønsker at afholde nogen fra at komme og overvære en stor og spændende sportsbegivenhed.
Tværtimod vil vi gerne have, at alle de, som kommer og overværer sådan en begivenhed, også får en oplevelse ud af det, og at de får det i ro og sikkerhed.
Derfor ser vi os nødsaget til at acceptere, at vi indfører nogle regler, der gør, at de få - heldigvis relativt få - personer, som ikke kan holde sig i skindet og opføre sig ordentligt, kan få en karantæne, netop så de mange ikke får ødelagt deres oplevelse under sikre forhold.
Derfor har vi ingen problemer med at acceptere det forslag her fra justitsministeren.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-11:
Dansk Folkeparti har gennemgået lovforslaget vedrørende sikkerhed ved bestemte idrætsbegivenheder.
Lovforslaget indeholder initiativer, der skal højne sikkerheden ved idrætsbegivenheder, primært fodboldkampe, og sørge for, at fodboldbøller eller hooligans holder sig væk fra disse steder.
Her vil man gribe ind ved at give disse voldelige hooligans karantæne i en periode på 2 år, hvis de overtræder lovgivningen på bestemte områder eller opildner til at overtræde sikkerheden ved idrætsbegivenheder.
Dansk Folkeparti har jo i årevis efterlyst et hooliganregister for effektivt at komme fodboldbøllernes hærgen til livs, og det er med glæde, at vi nu kan notere os, at regeringen har fulgt vores opfordring.
Vi har gentagne gange set eksempler på fodboldkampe, der er endt i vold, fordi hooligans planlægger og udfører vold ved disse begivenheder.
Netop dette element af planlagt vold er ganske forrykt.
Mange af disse hooligans møder ikke op for at se fodbold, men først og fremmest for at uddele øretæver.
Det er en tarvelig adfærd, når nogle på den her måde med vilje ødelægger de gode oplevelser for andre.
Desuden er det fuldstændig uacceptabelt at gøre sig til gerningsmand for vold eller lignende, som måtte finde sted.
Det glæder derfor Dansk Folkeparti, at justitsministeren har taget initiativ til dette lovforslag, da der har manglet en ordentlig indsats på området for at stoppe disse voldelige bøller, som gang på gang ødelægger det for andre og bruger vold, som om det var almindelige morsomheder.
Desuden er vi glade for, at dette initiativ også vil have en kriminalpræventiv effekt, fordi mulige voldsforbrydere nu kender til risikoen ved at udføre denne systematiske vold ved idrætsbegivenheder, nemlig at blive forment adgang til lignende begivenheder. Vi hæfter os også ved, at dette kan være med til at skabe tryghed ved sportsbegivenheder for alle deltagere både inden for og uden for banen.
Kim Andersen (V), 2008-01-11:
Som jeg netop har forklaret for en tidligere spørger, har vi gjort os mange overvejelser i den sammenhæng - nogle principielle overvejelser, en stillingtagen til aktuelle begivenheder - og det er altså endt med, at i valget mellem flere onder synes vi, at det her er et nødvendigt og et godt forslag, som kan være med til at dæmme op for den tiltagende vold og uro, der er i forbindelse med store sportsbegivenheder.
Med den uddannelse, der skal gives til kontrollørerne, med den autorisation, de skal have, og med den fortrolighed, de pålægges, vil fortrolige, personfølsomme oplysninger ikke komme til at ligge og flyde rundtomkring i gaderne, og den personlige retssikkerhed er ikke trådt for nær.