runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Vi er jo midt i forhandlingerne om netop den sag, så hvordan den ender, kan vi ikke vide.
Der forhandles jo nu mellem forligspartierne.
Liberal Alliance har stillet sig uden for og har dermed ikke indflydelse på den sag.
Det er jo så ærgerligt, at Liberal Alliance på den måde ikke kan være med til at skubbe tingene i den rigtige retning sammen med os andre.
Så må vi andre tage det slæb, det er at gøre det.
Men sådan som vi ser det, har den aftale fået nogle konsekvenser i lovforslaget, sådan som der bliver lagt op til i forhold til netop det med brænde, som er noget, vi slet ikke kan acceptere.
Og derfor er det jo netop det, vi forhandler om i øjeblikket.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Tilbage i 2011, da hr. Lars Barfoed vist var noget så fint som vicestatsminister i VK-regeringen, fik VK-regeringen den dumme idé, at der skulle lægges en afgift på danskernes køb af brænde til brændeovnen, halm til halmfyret og træpiller til pillefyret.
Den idé overtog den nuværende regering desværre, og den nuværende regering har så aftalt med bl.a. Det Konservative Folkeparti, at den skal gennemføres ved et lovforslag, som skal vedtages her i salen i dette efterår.
Men der kan man så forstå på dagspressen, at De Konservative måske har fået kolde fødder over for deres egen idé og nu ikke længere vil støtte den.
Ja, der trues ligefrem med, at man vil bryde forliget, altså stemme imod denne forsyningssikkerhedsafgift på pejsebrænde, halm og træpiller.
Kan vi lige få afklaret: Hvad agter Det Konservative Folkeparti at gøre?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Vi er jo et parti, der overholder de forlig, som vi har indgået.
Vi har et kritisk søgelys på, hvordan de tre bestemmelser virker, og hvilke muligheder der er for at imødekomme den kritik, der har været.
Men hvordan det konkret skal udmønte sig, har vi ikke forholdt os til endnu i vores folketingsgruppe.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Vil det så sige, at vi skal forstå, at den her gode nyhed om, at et af forligspartierne nu er faldet fra den aftale – sådan må man jo næsten tolke det – om offentlighedsloven, kan vi måske først se resultatet af om 3 år?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Der kommer altid gode nyheder fra Det Konservative Folkepartis side, og det ved hr. Peter Skaarup jo godt.
Omkring offentlighedsloven er det sådan, at den nye offentlighedslov på en række områder faktisk giver mere åbenhed end før.
Den giver lettere adgang til information om, hvad der sker i det offentlige end tidligere, og så er der nogle bestemmelser, hvor det er sådan, at man har begrænset det noget.
Og der er det rigtigt, at det har været diskuteret på Det Konservative Folkepartis landsråd, og i Det Konservative Folkeparti er vi meget optagede af, at der er gennemsigtighed i den offentlige forvaltning, retssikkerhed for borgerne osv., og derfor vil vi nu i den konservative folketingsgruppe på baggrund af den diskussion, der var på vores landsråd, være meget opmærksomme på de tre paragraffer.
Hvordan vi forholder os til det konkret, har vi ikke besluttet os for endnu.
Bl.a. er det jo sådan, at der skal ske en vurdering af, hvordan loven har virket, efter nogen tid, og der vil vi jo bl.a. være meget opmærksomme på, hvordan de tre bestemmelser fungerer, når loven skal op til revision.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
For efterhånden en del måneder siden kom der, i hvert fald efter Dansk Folkepartis opfattelse, en rigtig dårlig nyhed, fordi regeringen havde lavet en aftale med Venstre og Konservative om at gennemføre den meget forhadte offentlighedslov, der betyder, at man i stigende grad lukker af for, at offentligheden kan få indsigt i, hvad der foregår inde bag de lukkede døre rundtomkring i ministerierne.
Så kom der faktisk en rigtig god nyhed i søndags, hvor De Konservative meldte ud, at det havde de så fortrudt nu, for nu ville man ændre tingene i retning af mere åbenhed, og der var specielt tre paragraffer der, man var ude efter.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jamen jeg vil da godt give et eksempel på det, endda et, som jeg tror vil tiltale hr. Thomas Jensen, og det er lavere selskabsskatter.
Det er jo noget, vi er rigtig enige om.
Altså, lavere selskabsskatter er vi jo blevet enige om nu.
Vi i Det Konservative Folkeparti synes bare, at de skal være endnu lavere end det, der er aftalt, så vi vil gå længere i den retning.
Men det er jo en måde at sikre flere investeringer fra store internationale virksomheder på, at vi er et land med lav selskabsskat, og jeg er så glad for, at det også er blevet Socialdemokratiets politik nu.
Det kan for alvor bidrage til at skabe den dynamik i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
Det lyder jo meget flot, når det bliver fremsagt sådan, al ære og respekt for det.
Men kan vi ikke få det konkretiseret lidt?
Så jeg vil sige til hr. Lars Barfoed: Prøv at lægge det frem.
Hvilke konkrete skatter er det, der skal sættes ned, og hvor meget skal de sættes ned?
Kan vi få sådan et klart svar, så vi ender på 28,5 mia. kr.?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er sådan, at i de forhandlinger, der er i øjeblikket, om, hvordan det nærmere skal udformes i lovgivningen, ønsker vi ikke den afgift på f.eks. brænde, som man har samlet i skoven.
Det er jo helt tosset, hvis man skal til at betale afgift for brænde, man har samlet i skoven eller lignende.
Det ønsker vi ikke, og derfor er det vores position i forhandlingerne, at det ikke skal være konsekvensen af den aftale, der er indgået.
Og derfor trækker vi altså i den rigtige retning.
Men Liberal Alliance har sat sig uden for indflydelse og arbejder slet ikke med, fordi man ikke er med i den aftale, og derfor kan man heller ikke påvirke tingene.
Men vi Konservative arbejder for, at vi får ændret på det forslag, som regeringen har lagt op til, så man ikke får sådan en tosset afgift på brænde, som der er lagt op til.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jamen så bør hr. Lars Barfoed jo også være begejstret, for når regeringen nu har fundet yderligere finansiering til rent faktisk at føre timemodellen ud i livet, forstår jeg ikke, at man er så skeptisk i den borgerlige lejr.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig et konkret eksempel på, hvordan man vil finansiere de her 28,5 mia. kr., der skal til.
Altså, selskabsskattelettelse siger hr. Lars Barfoed er en del af det, men hvor meget skal selskabsskatten sænkes for at finansiere hvor meget af timemodellen, og hvilke andre skattelettelser er det lige, der skal finansiere de her 30 mia. kr.?
Normalt er det i øvrigt heller ikke sådan, at skattelettelser er med til at skabe indtægter.
Men lad os nu bare følge hr. Lars Barfoed lidt: Hvor skal skatten sænkes og med hvor meget?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det regnestykke har man ikke lavet.
Det er bare et eksempel på en skat, der kan nedsættes, og som på sigt giver mere aktivitet i samfundet og vækst – virksomheden tjener flere penge, og så bliver der også mere råd, fordi virksomheden tjener flere penge.
Og det er jo de penge, virksomheden tjener, som vi alle sammen lever af, også den offentlige sektor.
Må jeg så sige om det med arvegodset: Der var en bred kreds af partier i Folketinget, der lavede den aftale om, at vi skulle styrke togdriften i Danmark, mens jeg var transportminister.
Vi satte over 95 mia. kr. til side i Infrastrukturfonden, og vi brugte en meget, meget stor del af dem til netop at styrke den kollektive trafik – og i øvrigt også cykelstier og veje.
Men så var vi enige om: I første omgang bruger vi penge på signalanlæg og en ny jernbane til Ringsted, for det er forudsætningen for, at vi kan få timedrift, og så må elektrificeringen komme senere.
Det havde vi ikke penge til på det tidspunkt, men vi måtte se, hvor mange penge der rullede tilbage i Infrastrukturfonden, og selvfølgelig også om samfundsøkonomien i øvrigt gav plads på sigt.
Det var vi alle sammen enige om – ikke bare Det Konservative Folkeparti og ikke bare regeringen, men alle.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til Togfonden DK, som hr. Lars Barfoed var inde på lidt tidligere.
Han omtalte den som konservativt arvegods – det var den formulering, jeg tror han brugte.
Jeg vil så sige, at det har man stjålet fra SF, for vi foreslog det i 2007.
Men lad nu bare den del ligge.
Som regel er det vel sådan, når man arver noget, at der er nogle penge, der følger med.
Men jeg kan ikke helt huske, hvor finansieringen var fra det her arvegods, som hr. Lars Barfoed nu siger den her regering har arvet, i forhold til timemodellen.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et konkret spørgsmål i forhold til selskabsskattelettelser.
Det kunne ligesom være noget af det, der kunne være med til at finansiere de her små 30 mia. kr., som timemodellen koster.
Hvor meget skal selskabsskatten sænkes, for at man kan finansiere de her 30 mia. kr.?
Det regnestykke må man have lavet, når man nu selv kommer med det forslag til finansiering.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Vi synes jo ikke, det er at gå i den rigtige retning at lægge en afgift på pejsebrænde, halm og træpiller, så derfor er vi ikke med i det.
Så logiske er vi, modsat Det Konservative Folkeparti,
Men vil det sige, at når der i aftaleteksten står, at Det Konservative Folkeparti vil lægge en afgift på det, man kalder biomasse, som jo bl.a. omfatter brænde, halm og træpiller, så står Det Konservative Folkeparti ved det, eller står Det Konservative Folkeparti ikke ved, at der skal lægges en afgift på biomasse, som omfatter pejsebrænde, halm og træpiller?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Undskyld, men jeg synes bare, at det hører med til historien, at da man selv var ved magten, raslede produktiviteten ned, og nu er den begyndt at vokse igen.
Det med produktivitet er en meget vanskelig sag, men sådan er virkeligheden bare, og det synes jeg da måske godt man kan anerkende.
Men jeg hørte måske også lidt en anerkendelse af, at den raslede ned, mens VK var i regering.
Så var der det med veteraner, og nu har jeg muligheden for at svare.
Jeg kan godt svare igen for at være helt sikker på at få et svar.
Der skete ikke noget som helst for veteranerne, mens VK havde magten.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Nu har jeg lagt mærke til, at hr. Frank Aaen har stillet det spørgsmål flere gange, og at det er sådan, at hvis man ikke svarer på spørgsmålet, så rejser hr. Frank Aaen sig op, og så svarer hr. Frank Aaen selv på spørgsmålet.
Det er jo en pudsig ting at bruge debatten til at spørge om noget, som man godt kender svaret på.
Det er da en realitet, at produktiviteten har været faldende i en årrække, og det er da også derfor, der er behov for, at vi gør noget ved det og skaber bedre muligheder for, at virksomhederne kan klare sig.
Det Konservative Folkeparti har i mange, mange år foreslået reformer af det danske samfund, så vi kan få et samfund, der er mere konkurrencedygtigt, altså en konkurrencestat, som finansministeren har været inde på at vi skal have.
Det har vi ønsket i mange år, og derfor er det da kun så meget desto mere vigtigt nu, at vi gør noget ved det.
For jo hurtigere vi kan gøre noget ved det, jo lettere kan vi opnå det.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at der efterlyses en bedre indsats over for veteraner.
Det er vi helt enige i i Enhedslisten.
Hvad gjorde VK i sin tid for at forbedre forholdene for veteraner?
Kan vi ikke bare få et enkelt eller to eksempler?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er jo interessant, at selv om jeg så måske i modsætning til andre svarer hr. Frank Aaen og siger, at den her produktivitet har været faldende igennem mange år, også i vores regeringstid, så synes hr. Frank Aaen alligevel lige, at han skal stille sig op og svare på det.
Så vi er jo sådan set enige om det.
Så mangler vi bare at blive enige om, at der skal gøres noget ved det, men det vil hr. Frank Aaen jo ikke være med til.
Det eneste, hr. Frank Aaen vil – jeg spurgte jo her i debatten før hr. Frank Aaen – er, at staten skal bruge flere penge på grønne investeringer, og så går det hele nok.
Det er det, som jeg kalder at leve i et naivt univers, hvor man overhovedet ikke fatter, hvad det er, der skal til for at skabe vækst og velstand i Danmark.
Det kræver, at virksomhederne får så gode konkurrencebetingelser, at de tjener penge, og det vil hr. Frank Aaen ikke være med til.
Det er derfor, der skal gøres en omfattende indsats nu.
Ja, det gør jeg faktisk, og jeg skal lige svare, inden hr. Thomas Jensen spørger igen.
Altså, det er jo sådan, at hvis vi sænker skatter og afgifter, skaber vi et mere dynamisk samfund, hvor der bliver investeret mere og arbejdet mere.
Så får vi mere vækst, så tjener vi flere penge, og så bliver der råd til sådan noget.
Hvis man bliver ved med at føre socialdemokratisk politik, sker der ikke noget.
Så får vi et samfund i stagnation og stigende fattigdom, for der er ingen, der vil investere, der er ingen, der vil yde en ekstra indsats.
Det er forskellen.
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
kunne man den 18. september høre den konservative finansordfører, hr. Mike Legarth, sige, at finansieringen af den her togfond skulle have været anderledes.
Jeg kan forstå på hr. Mike Legarth, at Det Konservative Folkeparti fuldt ud støtter udrulningen af regeringens togfond til 28,5 mia. kr.
Men finansieringen er Det Konservative Folkeparti dybt uenige i.
Det, som hr. Mike Legarth gav udtryk for, var, at i stedet for skulle man sænke skatter og afgifter og på den måde få finansieret regeringens togfond.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Det er jo rigtigt, at det var under VK-regeringen, at vi fik et bredt forlig om, at vi skulle have timedrift mellem de store byer og have elektrificeret jernbanen.
Vi besluttede samtidig at få nye signalanlæg i hele Danmark.
Det er forudsætningen for, at man overhovedet kan gøre alt det andet.
Det er i fuld gang, og det er vel det dyreste it-projekt overhovedet i danmarkshistorien.
Og vi besluttede at bygge en ny jernbane til Ringsted – igen en forudsætning for, at man kan realisere timemodellen – og vi besluttede at opgradere jernbanestrækninger flere steder rundtomkring i Danmark.
Så ja, jeg er helt enig.
Under VK-regeringen har vi virkelig gjort en kæmpe indsats for at styrke togdriften i Danmark, og det skal vi blive ved med.
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-03:
Jeg er først og fremmest glad for, at hr. Lars Barfoed ikke løb tør for vand undervejs, og at der var friske forsyninger, skål.
Jeg er også glad for, at hr. Lars Barfoed igennem tiden har været visionær.
Noget af det, som jeg erindrer, er, at hr. Lars Barfoed var en af de første til at foreslå timemodellen for tog, så jeg skal bare høre, om ordføreren ikke længere synes, det er en god idé.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Nu har jeg jo skaffet citatet, for det er meget rart, at jeg også kan finde ud af, hvad det egentlig er, vi diskuterer.
Jeg synes, at man glemte ordet måske.
Det står der i citatet, og så synes jeg, vi skal lade den ligge der.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-10-03:
Så brugte man det gammelkendte trick igen med ikke at svare på spørgsmålet.
Det må da vel for søren være nemt at svare ja eller nej.
Nu skal vi høre, at Liberal Alliance ikke rigtig ved, om de mener det.
Vi kan gå ind på hjemmesiden, og hvis der ikke er et forslag, så mener Liberal Alliance det ikke.
Jeg har lige været inde på Liberal Alliances hjemmeside.
Jeg vil sige, at helt ærligt er det ikke ret mange ting, som Liberal Alliance mener noget som helst om, for det står ikke på hjemmesiden.
Men kunne vi så ikke få et klart svar?
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er jo trods alt Liberal Alliances politiske ordfører.
Går Liberal Alliance ind for brugerbetaling i uddannelsessystemet, ja eller nej?
Og man skal lade være med at henvise til noget med, at Liberal Alliance aldrig har fremsat forslaget.
Er Liberal Alliance af den opfattelse, at vi skal have brugerbetaling i uddannelsessystemet, ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg kan godt høre, at det er svært at skulle være et parti, der har lyst til at prøve at tage nogle af diskussionerne, også i det offentlige rum, sammen med vælgerne, at have en åben og ærlig dialog.
Det vil vi sætte pris på.
Jeg ved godt, det ikke er noget, man gør i Socialdemokratiet, men det gør vi i Liberal Alliance.
Jeg kan bare sige, at som det er på nuværende tidspunkt, ligger der ikke sådan et forslag i vores program.
Det kan jeg så sige, når resten af spørgerne fra den side af salen stiller spørgsmålet.
Og det kan vi da godt få en halv time til at gå med, hvis man synes, det er sjovt.
Så man kan bare køre videre og stille det samme spørgsmål en gang til, og så giver jeg det samme svar en gang til.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-10-03:
Det er vel efterhånden det ældst kendte trick her i Folketingssalen, at i stedet for at svare på det, man bliver spurgt om, stiller man et eller andet spørgsmål, i det her tilfælde til spørgeren, som man udmærket ved at spørgeren ikke kan svare på.
Derfor må jeg tage tråden op, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Og vi gør det jo kun, fordi vi herinde er interesserede i at få at vide, hvad Liberal Alliance mener om forskellige ting.
Nu snakker vi om brugerbetaling på uddannelsesområdet, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Skal man tage det, som hr. Anders Samuelsen sagde i denne sommer, nemlig at Liberal Alliance går ind for brugerbetaling på uddannelsesområdet, som Liberal Alliances holdning – er det det, Liberal Alliance mener – eller mener man det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde for lidt siden oppe på talerstolen, nemlig at Liberal Alliance ikke går ind for brugerbetaling i uddannelsessystemet?
Jeg vil gerne have et klart svar.
Hvilken af de to ting er den rigtige?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Nu kunne jeg godt tænke mig at få det frem: Bliver der spurgt, fordi Det Radikale Venstre arbejder med forslag om øget brugerbetaling?
Bliver der spurgt, fordi regeringen er interesseret i at tage en dialog om brugerbetaling i den offentlige sektor?
Eller hvad er egentlig pointen?
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-03:
Jeg kan jo så forstå, at hr. Lars Barfoed og resten af Det Konservative Folkeparti hellere vil have, at der er en forskelsbehandling af udenlandske olieselskaber, som dermed skal have en lavere beskatning.
Så lad mig bare spørge: Hvordan i alverden vil Konservative så finansiere en timemodel, hvis man stadig væk går ind for det?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er nu engang sådan, at det ikke nytter noget, at man beskatter virksomheder med tilbagevirkende kraft og laver om på de regler, som de har disponeret i tillid til, for det skaber mistillid til at investere i Danmark generelt.
Og præcis i Nordsøen betyder det, at selskaber formentlig slet ikke vil bore efter den olie, når det er sådan, at man laver om på reglerne i tide og utide.
Jamen der er ikke noget nyt perspektiv i det.
Det er rent arvegods, som man har arvet fra den tidligere VK-regering, som lavede den største satsning på togdriften i Danmark, der nogen sinde er set.
Det gjorde vi under VK-regeringen med deltagelse – helt klart – fra SF's side og Socialdemokratiets side og Det Radikale Venstres side.
Vi var alle sammen enige om at gøre det – bestemt.
Men det er altså arvegods fra vores regeringstid.
Det er ikke et perspektiv, som den her regering har lagt.
For meningen har hele tiden været, at det skulle gøres.
Steen Gade (SF), 2013-10-03:
Altså, vi kan lave lidt historieskrivning.
SF gik til valg, året før det forlig blev lavet, på timemodellen.
Men pyt med det.
Det kan vi jo altid slås om.
Det er i hvert fald rigtigt at gøre, og det er en samfundsøkonomisk god ting, og der er perspektiv i det, og det har også med miljø at gøre – alle de ting, som hr. Lars Barfoed sagde at regeringen ikke gør noget for.
Det, jeg bare vil anfægte, er, at man står og siger, at vi andre ikke har nogen perspektiver, men at man, når man så selv skal levere, siger: Det er noget, vi må gøre hen ad vejen.
Det er der da ikke noget perspektiv i, og det er der da heller ikke nogen linje i.
Det er da ikke politik, det er da bare snak.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Nu skal jeg rette en misforståelse hos hr. Steen Gade.
Det er nemlig ikke sådan, at det er den her regering, der har opfundet den her vision om elektrificering af timedrift.
Det er sådan set noget, vi aftalte, mens jeg var transportminister, i et stort forlig, vi lavede.
Vi aftalte, at vi skulle have elektrificering, og at vi skulle have timedrift.
Men der var nogle andre ting, der skulle gøres først, fordi det var forudsætningerne for at kunne gøre det.
Så det er slet ikke noget nyt.
Det er slet ikke en vision, den her regering har fundet på lige pludselig.
Det har været planen hele tiden.
Steen Gade (SF), 2013-10-03:
Jeg synes, hr. Lars Barfoed sådan kritiserede regeringen for ikke at have nogen perspektiver.
Jeg kunne forstå, at hr. Lars Barfoed egentlig tilslutter sig de der perspektiver, men det lød jo som ingenting.
Nej, med sådan noget er man nødt til at sætte en retning, som gør, at vi har nogle tog og har en kæmpemæssig samfundsøkonomisk gevinst i løbet af de næste 5-10 år.
Det kan vi jo ikke gøre efterhånden, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Nadeem Farooq (RV), 2013-10-03:
Ja, det lyder meget godt alt sammen, men det koster nogle penge, og det koster jo 8,7 mia. kr., som det også står i De Konservatives plan.
Hvordan vil De Konservative finansiere det?
Det kunne være rart med et meget præcist svar.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det er ærgerligt, at vi ikke kom i gang med at elektrificere vores jernbane for mange år siden.
Den daværende transportminister, hr. Kaj Ikast, havde jo planlagt elektrificering af jernbanen, men så var det, at Socialdemokratiet satte en stopper for det og fandt ud af, at vi fortsat skulle have diesel, og at vi skulle købe nogle dieseltog, og de fandt så sandelig også ud af, at de tog, der var på markedet, ikke var gode nok, så vi skulle have designet vores egne tog.
Så det er klart en fejldisponering fra Socialdemokraternes side, at vi har dieseltog endnu, men jeg er da enig i, at vi skal have elektrificeret jernbanen.
Nadeem Farooq (RV), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg kan også erindre, at hr. Lars Barfoed også har foreslået massive investeringer i skinner på jernbanen og elektrificering af jernbanenettet.
Mener ordføreren fortsat det?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Det giver ikke så meget mening at elektrificere jernbanen, før man har lagt de nye signaler ind, så der er lidt tid at vente, og så må vi jo finde pengene efterhånden.
Det kan bl.a. komme, ved at projekter, som vi har gennemført under den store infrastrukturfond, viser sig at være billigere end beregnet.
Vi har jo budgetteret meget forsigtigt der, og der vil helt klart rulle penge tilbage, som så kan bruges bl.a. på elektrificering.
Men det er ikke noget, man gør fra den ene dag til den anden; det må være penge, som opstår efterhånden, og så må vi investere i det, efterhånden som pengene er der.
Jeg kan kun gentage mig selv: Sådan et regnestykke findes jo ikke, og det ved alle.
Der findes jo ikke et regnestykke, hvor man siger: Hvordan finder vi 8,5 mia. kr. ved at sætte skatten ned?
Men det, jeg blev spurgt om før, var, om jeg var enig med hr. Mike Legarth, som havde sagt, at det var skattelettelser, som på sigt ville føre til, at vi blev et rigere samfund og dermed fik mere råd.
Og der nævner jeg så selskabsskattelettelser som et godt eksempel, for både Socialistisk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er jo enige med os Konservative i, at det er godt at give selskabsskattelettelser, for så får vi mere konkurrencedygtige virksomheder.
Og derfor ved jeg jo også, at hr. Jonas Dahl er begejstret for den tanke om lavere selskabsskatter.
Lotte Rod (RV), 2013-10-03:
Men hr. Lars Barfoed bliver jo nødt til at svare på spørgsmålet.
Altså, hvis man vil finde de 28 mia. kr. ved at sætte selskabsskatten ned, må hr. Lars Barfoed jo fortælle os, hvad selskabsskatten skal være, for at vi tjener 28 mia. kr.
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Dansk Folkeparti drøner rundt i sommerlandet med foldere med dyre forslag inden for ældrepolitikken, og finansiering er der ikke så meget af; det hører vi ikke nærmere til.
Og hr. Lars Barfoed holder gode taler om Togfonden DK og infrastruktur og alt muligt andet, men har ikke nogen penge.
Altså, hvis man siger til danskerne, at den dér TINA-model er en fremragende idé, kan vi så ikke bare få en eller anden form for konkret anvisning af, hvordan den skal betales?