runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Tak til fru Helle Thorning-Schmidt.
Jeg tror, jeg deler et ønske med rigtig mange af danskerne: at finde ud af, hvad det egentlig er, fru Helle Thorning-Schmidt vil gøre, for fru Helle Thorning-Schmidt har nu brugt ca. 90 pct. af sin tale på at kritisere regeringen.
Og derfor synes jeg passende, jeg kan tage et citat, fra da fru Helle Thorning-Schmidt var ny formand for Socialdemokraterne, hvor hun sagde følgende: »Anders Fogh Rasmussen er en tøsedreng, der er bange for vælgerne.
Danmark har en statsminister og landets største parti en formand, der ikke vil fortælle befolkningen hvad han mener …« Og lidt senere: »Det nye skel i dansk politik går mellem de, der vil bevare samfundet, som det er, og de, som tør tage en fornyelse.«
Altså, det står jo i fuldstændig skærende kontrast til det, Socialdemokraterne har lagt frem nu, hvor man ikke vil fortælle vælgerne ærligt, hvad det er, de kan forvente efter et valg; hvor man ikke vil tage nogen form for fornyelse overhovedet; hvor man ikke vil gennemføre nogen reformer på nogen måde; hvor man bare lader stå til, og hvor man lader gælden stige.
Derfor vil jeg gerne høre fru Helle Thorning-Schmidt, hvad det er, danskerne kan forvente af skjulte regninger for alle de mange forslag fra Socialdemokraternes side, som ikke er finansierede.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg kan høre, at fru Johanne Schmidt-Nielsen mener, at der er færre mennesker, der er kommet i beskæftigelse i Danmark.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle statistikker, fru Johanne Schmidt-Nielsen læser, for de sidste 7 måneder har vi sådan set haft et fald i arbejdsløsheden i Danmark på 7.700 personer.
Det synes jeg sådan set vi skal glæde os over, ligesom jeg synes, at vi skal glæde os over, at de telegrammer, der også er kommet, både i går og i dag, viser, at eksporten er steget, ikke bare sidste år, men også i det første kvartal i år.
Jeg synes sådan set også, at man skal glæde sig over, at man kan se, at der begynder at være en spirende optimisme i det danske samfund.
Virksomhederne i dag siger, at de vil ansætte flere, og at de kan se, at væksten er kommet igen.
Det sortsyn, som Enhedslisten udstiller, deler jeg simpelt hen ikke, og det er jo også derfor, der er en så skærende kontrast mellem det forslag, som rød blok har, hvor man bare vil lade stå til, hvor man ikke vil gøre noget, hvor man siger, at det hele er forfærdeligt i de danske samfund, og så de handlekraftige bud, som vi er kommet med fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti for at sikre, at vi får vedtaget en vækstpakke, og at vi får genskabt arbejdspladser og udvikling i det danske samfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
O.k., jeg kan forstå, at ordføreren ikke er enig med overvismanden i, at konsekvensen af at afskaffe efterlønnen er, at lønningerne falder, og at man på den måde får flere i arbejde.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor skal alle de her mange tusinde nye arbejdspladser komme fra?
For forudsætningen for, at man får de 18 mia. kr. ind, som man påstår man får ind ved at forringe efterlønnen, er jo, at de her mange mennesker ikke kommer på førtidspension, kontanthjælp eller dagpenge.
Så hvor skal de her mange tusinde nye arbejdspladser komme fra, hvis ordføreren ikke er enig med overvismanden i, at de kommer, ved at lønningerne bliver presset ned?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg må virkelig beklage over for Dansk Folkeparti, at de blev efterladt helt alene i forhandlingslokalet og oplevede den hårde ting, det var at skulle løbe fra alle løfter til vælgerne, klokkeklare løfter om, at man ikke ville afskaffe efterlønnen og forringe folkepensionen, de løb fra alle løfter og var med til det alligevel.
Men må jeg give et godt råd til Dansk Folkeparti?
Man kunne jo have sagt nej.
Man kunne være gået ind i det lokale og have sagt: Der er andre måder at løse den her udfordring på, vi siger sammen med de partier, som vil være med til det – Socialdemokraterne SF og Enhedslisten – klart nej til at forringe efterlønnen.
Det er et klart flertal, vi kunne have sagt nej.
Dansk Folkeparti kunne have sagt nej, ligesom man kunne have sagt nej, da man blev bedt om at forringe dagpengene for helt almindelige lønmodtagere, ligesom man kunne have sagt nej, da man blev bedt om at sætte skatten ned for de allerrigeste danskere.
Der findes et helt almindeligt ord i det danske sprog, som hedder nej: Nej tak, vi finder andre og rimeligere og mere solidariske løsninger.
Det vil jeg egentlig anbefale at fru Pia Kjærsgaard bruger næste gang.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt svarede ikke.
Altså, det var dog fantastisk.
»Budskabet til vælgerne er, at hvis vi ikke får 90 mandater, kan vi ikke garantere, at efterlønsordningen ikke bliver ændret.«
Vil fru Helle Thorning-Schmidt garantere, at efterlønsordningen ikke bliver ændret, hvis fru Helle Thorning-Schmidt sætter sig i statsministerstolen?
Det må jeg bede om et klart svar på.
Vil fru Helle Thorning-Schmidt garantere, at efterlønsordningen ikke bliver ændret, hvis fru Helle Thorning-Schmidt sætter sig i statsministerstolen?
Eller vil fru Helle Thorning-Schmidt sige: Ja, vi mangler godt nok 18 mia. kr., det er de andre, der har svedt for at få dem fremskaffet, dem kan vi godt bruge, og så pyt være med det, vi opgiver egentlig alle ting, bare vi kan få lov at sidde på de der bagsæder i ministerbilerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi er meget enige med ordføreren i, at det er fuldstændig urimeligt i en tid, hvor vi bare kan se, at ledigheden bider sig fast og der bliver flere langtidsledige, at man så vælger lige præcis det tidspunkt til at forringe dagpengeperioden.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Samtidig viser tallene jo så også, at man ikke på nogen måde magter at få folk tilbage, og at aktiveringen også halter.
Jeg synes, det er rystende, og en af de opgaver, jeg gerne vil tage fat på, hvis befolkningen viser os tillid og giver os et flertal, er selvfølgelig at komme frem mod et mere moderne og rimeligt dagpengesystem, som også sikrer, at vi holder hånden under de mennesker, som med regeringens system og Dansk Folkepartis vedtagelse risikerer at falde uden for dagpengesystemet.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg kan forstå, at tanken om et valg er en vederstyggelighed for De Konservative, og det kan jeg måske godt forstå.
Jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt.
Der er jo mange opgaver at tage fat på, hvis vi får et nyt flertal efter næste valg, men en af dem synes jeg er særlig vigtig at fokusere lidt på i dagens debat, og det er i forbindelse med de tusindvis af mennesker, som på grund af afkortningen af dagpengeperioden sidste år nu kan frygte at ryge ud af dagpengesystemet i juli 2012.
For mange her kan det opfattes som noget, der er langt ude i fremtiden, men jeg kan love for, at for de mennesker, der i dag går arbejdsløse, er det meget tæt på og lige op over, for sådan føles det, og sådan virker det.
Så jeg vil godt spørge fru Helle Thorning-Schmidt om, hvordan Socialdemokraterne vil sikre, at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet på grund af de forringelser, som det borgerlige flertal vedtog i Folketinget sidste år.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Det er helt afgørende, at vi får øget arbejdsudbuddet i Danmark, og det er også afgørende for os, at det sker på en retfærdig og solidarisk måde.
Regeringen har valgt, at dem, der skal øge arbejdsudbuddet, altså er dem, som skulle have været på efterløn, men som ikke må få efterløn alligevel, og folkepensionister, som troede, de skulle på folkepension på et bestemt tidspunkt.
Det er dem, der skal være med til at øge arbejdsudbuddet.
Vi har valgt, at det er bedre og sundere for Danmark, hvis vi alle sammen løfter i flok, og derfor har vi foretrukket at lave en klokkeklar aftale med lønmodtagerne om, at vi i stedet for at lave en uretfærdig efterlønsreform alle sammen arbejder 1 time mere.
Den udfordring, man løser ved stort set at afskaffe efterlønnen, løser vi ved, at danskerne i stedet for arbejder 1 time mere om ugen.
Og det er jo ikke noget, vi har fundet på, at man kan gå den vej, det er faktisk regeringens egne eksperter i Arbejdsmarkedskommissionen, som giver det som et forslag og siger: Hvis danskerne arbejder 1 time mere om ugen, kan man hente 15 mia. kr.
Det er vores vej, fordi vi opfatter det her med, at vi løfter Danmark i flok, løfter Danmark ud af krisen, frem for at det er lønmodtagerne, der endnu en gang skal betale for regeringens fejlslagne økonomiske politik, som langt mere solidarisk og ordentligt.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Tak for det.
Derfor spørger jeg igen: Vil fru Helle Thorning-Schmidt ikke give mig et helt konkret bud på, hvordan Socialdemokraterne ønsker at øge arbejdsudbuddet her i Danmark.
Man siger nej til alle forslag, der kommer fra regeringen og fra de ansvarlige partier, som nu har lavet en tilbagetrækningsreform.
Man har ingen konkrete bud, men det er ret vigtigt, vi får det løst, vil jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg takker selvfølgelig ordføreren for den store tillid, der ligger i, at hun mener, at der efter et valg venter ministerbiler og -poster.
Jeg tager nu ingenting for givet.
Det er jo fuldstændig op til vælgerne at vurdere, hvordan Folketinget skal sammensættes.
Det er også derfor, jeg synes, det er nu, at vælgerne må spørges.
Der er skabt maksimal usikkerhed hos tusindvis af mennesker i det ganske land.
Der er intet menneske under 58 år i det her land, som reelt ved, hvornår de kan komme på folkepension, og masser af dem, som troede, de skulle på efterløn, aner reelt ikke, om de har en efterløn.
I den situation og med den økonomiske krise, vi stadig har i Danmark, burde statsministeren spørge vælgerne.
Spørg vælgerne og få klaret luften og lad os komme videre med Danmark, uanset hvem der vinder valget.
Så det vil jeg bare sige, det er min grundlæggende holdning: Med så meget usikkerhed er det op til vælgerne.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Tak for det.
Jeg undrede mig lidt over fru Helle Thorning-Schmidts indledende bemærkning i dag.
Hun siger: Jeg har kun ét ønske til dagens debat, og det er, at statsministeren skal gå op og udskrive valg.
Det er åbenbart det eneste, man har fokus på hos Socialdemokraterne: ministerbiler og ministertaburetter.
Jeg synes, det er en lidt sørgelig holdning til demokratiet.
Jeg beklager, hvis vi sådan forstyrrer med rigtige spørgsmål om dansk politik, jeg håber dog, at der vil være forståelse for det.
Jeg vil godt spørge fru Helle Thorning-Schmidt, om Socialdemokraterne er enige i, at vi her i Danmark har en meget stor opgave i at få øget arbejdsudbuddet.
Grunden til, at jeg spørger, er, at når man læser »Fair løsning«, virker det, som om den er mere optaget af at trække folk ud af arbejdsmarkedet.
Alt det her er noget, som er med til at trække folk ud af arbejdsmarkedet og ikke få flere ind på arbejdsmarkedet.
Hvorfor løser Socialdemokraterne ikke den opgave, som vi alle sammen burde hjælpe hinanden med at løse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Vi går til valg på at forhindre de forringelser af efterlønnen, som Dansk Folkeparti har sagt ja til.
Det er mig helt uforståeligt, hvordan Dansk Folkeparti vil være bekendt at sende regningen for krisen, for en fejlslagen krisepolitik, videre til helt almindelige lønmodtagere.
Og vi vil kæmpe herfra, og frem til det valg bliver udskrevet og til det sidste kryds er sat, for, at vi kan få forhindret de forringelser.
Der sidder også én person i det her lokale, som med et snuptag kunne være med til at forhindre de forringelser, og det er fru Pia Kjærsgaard.
Vi kan gøre det i dag, hvis fru Pia Kjærsgaard vil sige klart og tydeligt, at hun nu også står på lønmodtagernes side.
Desværre tror jeg ikke det kommer til at ske, for den side har Dansk Folkeparti for længst forladt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er nogle herinde i dag, der forsøger at tegne et billede af, at alt er negativt, og at ingen kan få arbejde, og at det er rigtig skidt for alle.
Altså, jeg kunne næsten ønske at lave sådan en gæt et citat-leg med fru Ellen Trane Nørby, men jeg ved ikke rigtig, om jeg skal.
Hvis jeg nu læser følgende citat op: »Vi er hastigt på vej mod en overophedning.
I vores fagforening er næsten alle jord- og betonarbejdere allerede nu i arbejde, og alt tyder på, at de sidste ledige murere og tømrere kommer i arbejde hen over sommeren.«
Det siger den her person, der organiserer de tre nævnte faggrupper i det meste af Aalborg Kommune og i store dele af de omliggende kommuner.
Ham, der siger det, er såmænd formanden for Byggegruppen under 3F i Aalborg, Kogstad, som er inde på lige præcis frygten for, at der kommer overophedning, fordi de ikke kan finde flere ledige inden for hans fagområde.
Så det er bare dermed sagt, at billedet er meget mere nuanceret end det, venstrefløjen giver indtryk af.
Vi skal selvfølgelig være på vagt, selvfølgelig skal vi sikre vækstinitiativer og sikre, at der er gang i Danmark, men der er faktisk også nogle lyspunkter rundt omkring, som det eksempel, jeg giver her fra Aalborg, viser.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Hvis man skulle følge den logik, som Enhedslisten har, nemlig at det, at man skaber et større arbejdsudbud, vil skabe større arbejdsløshed, så skulle det jo aldrig være lykkedes at få kvinderne ind på det danske arbejdsmarked.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
Statsministeren brugte ordet solidaritet vældig mange gange i sin tale.
Jeg synes, det er lidt usolidarisk af Venstres gruppe, at der ikke lige er nogen, der er løbet op med det der ritzautelegram til Venstres ordfører.
Det giver jo ikke meget mening, at ordføreren bliver ved med at stå på Folketingets talerstol og gentage, at det går godt, at der ikke er nogen grund til sortsyn, at der er vækst i samfundet, og at vi skal være glade, når antallet af beskæftigede i Danmark falder og BNP falder.
Det giver ikke meget mening.
Jeg synes, det er usolidarisk af Venstres gruppemedlemmer.
Man må jo spørge sig selv, om det kloge i den situation virkelig er at sende endnu flere mennesker ud på arbejdsmarkedet ved at forringe efterlønnen.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge Venstres ordfører, om hun er enig med overvismanden Hans Jørgen Whitta-Jacobsen, når han om sammenhængen mellem arbejdsløshed og det at afskaffe efterlønnen udtaler:
»Forestil dig, at der kom et skib og satte 200.000 nye danskere af på kajen i morgen.
De ville selvfølgelig i første omgang være arbejdsløse, men deres efterspørgsel efter arbejde ville føre til, at lønnen falder.
Det vil føre til, at arbejdsgiverne kan ansætte flere.«
Altså, er ordføreren enig med overvismanden i, at lønnen vil falde som konsekvens af afskaffelsen af efterlønnen?
Morten Østergaard (RV), 2011-05-31:
Jamen ordene lyder jo smukke, det gør de jo også, når de kommer fra statsministeren, men virkeligheden er jo en anden, vil jeg sige til fru Ellen Trane Nørby.
Virkeligheden er, at regeringen med genopretningspakken sparede 4 mia. kr. på uddannelse og forskning stik imod OECD's anbefalinger om, hvordan man skulle håndtere en krisesituation.
Virkeligheden er, at vi har den næstlaveste forventede vækst i de kommende år i OECD.
Det er virkeligheden.
Hidtil har der været, tror jeg, en almindelig anerkendelse i Folketinget af, at der er en sammenhæng mellem investering og uddannelse og forskning og vækstpotentiale.
Derfor er det jo mærkeligt, at man ikke bare i efteråret skar ned på forskningsbevillingerne, men også igen gjorde det, da man skulle finansiere nogle af initiativerne i den såkaldte reformpakke 2020.
Der har man jo igen forgrebet sig på globaliseringsmidlerne som en del af finansieringen af boligjobordningen.
Så jeg vil bare bede fru Ellen Trane Nørby om at bekræfte, at ved siden af de flotte ord var det, det skete i praksis med finansloven, at man reducerede med 3,9 mia. kr., og det, der sker i praksis med »Reformpakken 2020« er, at man har valgt at tage nogle af midlerne ud af globaliseringenspuljen til at finansiere boligjobordningen – to konkrete nedskæringer i diametral modstrid med det, fru Ellen Trane Nørby siger.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Hvis man læser den 2020-plan, som regeringen har lagt frem, vil man se, at det fremgår meget, meget klart og tydeligt, at de 4 mia. kr., som vi hvert år får frigivet ved at gennemføre reformer, ved at føre en ansvarlig økonomisk politik, vil vi hovedsagelig bruge på tre ting: Vi vil bruge dem på sundhed, vi vil bruge dem på uddannelse, og vi vil bruge dem på forskning.
Selv med genopretningspakken bruger vi flere penge på uddannelse og forskning i år, end vi gjorde sidste år.
Og som jeg sagde til hr. Ole Sohn, betyder det også, at Danmark ligger nr. 1 i OECD, når det handler om at bruge mest på uddannelse.
Når vi kigger på forskningsområdet, synes jeg egentlig også, det er sigende, hvad DTU’s rektor har sagt om forskningsbevillingerne.
Han siger, at der er kommet en lille tendens til, at man nu bare tager det hele for givet, men at hvis man for 10 år siden havde set de forskningsbevillinger, vi har i dag, ville man slet ikke have troet, at det overhovedet kunne være realistisk, at vi kunne nå derop.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-31:
Fru Ellen Trane Nørby sagde i svaret til hr. Ole Sohn: Selv når vi tager genopretningspakken med, bruger vi flere penge på forskning i dag end for 10 år siden.
Der blev sparet næsten 4 mia. kr. på uddannelse og forskning, og det er jo, fordi – som vi også hører statsministeren sige – regeringen betragter det som et loft, idet der højst skal bruges 1 pct. af BNP til offentlige forskningsbevillinger.
Det fører jo selvfølgelig til det naturlige spørgsmål: Når BNP’en nu er skrumpet, som vi har set i det seneste kvartal, er det så regeringens plan endnu engang, som man gjorde det i forbindelse med den seneste finanslov, at reducere forskningsbevillingerne?
Det vil være stik modsat, hvad man gør i vores nabolande Sverige og Tyskland, som har valgt at gå uden om lige præcis forskningen, da man skulle betale regningen for krisen, fordi man ved, at det er en forudsætning for at skabe vækst.
Så spørgsmålet er: Vil regeringen fastholde sin politik med gradvis at reducere forskningsbevillingerne, i takt med at BNP falder?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg synes lige, hr. Ole Sohn stod og sagde, at der bliver brugt for mange penge i det offentlige.
Nu kan jeg så forstå, det er et problem, at der er kommet et telegram om, at der bliver brugt færre penge i det offentlige.
Altså, hr. Ole Sohn må jo finde ud af, hvad det er, han mener.
Det er nok kendetegnende for den politik, som SF fører, at der ikke er nogen kurs i den overhovedet.
Når vi kigger på statistikken, kan vi se, at Danmark er det land i OECD, der bruger allermest på uddannelse.
Vi bruger 7,8 pct. af BNP.
Der er nogle andre lande, der er blevet endnu dygtigere til at uddanne deres unge mennesker, og det giver jo bare mulighed for, at vi netop med vores folkeskoleudspil siger: Vi vil have endnu mere for de penge, vi bruger på uddannelsesområdet i Danmark.
Vi vil da stille krav om, at man i 8. klasse fremover skal kunne det, man kan i 9. klasse i dag.
Vi vil da stille krav om, at vi får endnu flere sikre læsere, når børnene når til 2. klasse.
Vi mener, vi kan udnytte vores ressourcer endnu bedre.
Ole Sohn (SF), 2011-05-31:
Stor ros: Der var en erkendelse i svaret, og det var, at den her regering har brugt flere penge, end der er budgetteret med – flot.
Det er jo meget kontant, enten et ja eller nej.
Er det ikke også korrekt, at regeringen opererer med gæld frem til og med 2019?
Jeg har fuld forståelse for, at det må være ubehageligt at stå på talerstolen, mens der kommer telegrammer ind, som siger, at både det private og det offentlige forbrug falder og investeringerne falder, når statsministeren har holdt en tale, der påstår det modsatte.
Så stor respekt for det: Det er en vanskelig opgave for fru Ellen Trane Nørby at stå på talerstolen.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Nu er statistikker jo taknemmelige, og jeg synes, at hr. Ole Sohn skal læse OECD's statistik over, hvor Danmark ligger i forhold til at være det land i hele verden, der bruger den største andel af BNP på uddannelse.
Vi bruger 7,8 pct. af vores BNP på uddannelse.
Det gør os dermed til det land i verden, der investerer mest i uddannelse.
Hvis vi kigger på forskningsområdet, kan vi se, at vi, selv når vi tager genopretningspakken, lever op til 1-procents-målsætningen for forskning og udvikling.
Vi bruger 19 mia. kr. mere i år, end vi gjorde, da regeringen kom til, på uddannelse og forskning.
Vi har i år 87,4 pct., som starter på en ungdomsuddannelse.
Vi har en målsætning om, at vi skal nå op på 95 pct. Sidste år så vi, at det største antal nogen sinde blev optaget på en videregående uddannelse i Danmark.
Og det sker jo, netop fordi vi har ført en offensiv forsknings- og uddannelsespolitik i Danmark, og det synes jeg da at hr. Ole Sohn skulle glæde sig over i stedet for sidde dér og prøve at trække tal ud af statistikken, som egentlig viser noget helt andet.
Under den tidligere SR-regering brugte man, hver gang man havde budgetteret med 1 kr. til offentligt forbrug, 2,5 kr.
Ole Sohn (SF), 2011-05-31:
Fru Ellen Trane Nørby understregede sådan lidt alvorsfuldt i et af de første svar, at den her regering handler.
Det er også korrekt.
Den her regering har jo været i den fantastisk heldige situation, at den har haft et automatflertal i snart 10 år, så selvfølgelig har man kunnet handle.
Så kan man prøve at lave en oversigt over, hvad resultatet af de handlinger så er.
Det er sådan set resultatet af de 10 år, statsministeren har haft en central placering i regeringen.
Så kommer det næste, og det er, om ikke fru Ellen Trane Nørby kan bekræfte, at i de 10 år, den her regering har siddet, har man i alle på nær et år brugt flere penge, end der har været budgetteret med, og kan fru Ellen Trane Nørby ikke bekræfte, at regeringen opererer med gæld frem til 2019?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg tror, at man kan finde mange flere lignende eksempler, som netop viser den spirende optimisme, der er i det danske samfund – altså at det begynder at gå godt, at vores virksomheder igen ansætter.
Vi har kunnet se i de seneste uger, at antallet af jobannoncer er stigende.
Vi kan se, at der er flere, der kommer ind på arbejdsmarkedet, og det er jo positivt.
Det, vi har behov for i dag, er jo noget helt, helt andet.
Det er jo også det, der fremgår af nogle af de telegrammer, der er kommet i dag, nemlig at den opskrift, som S og SF præsenterer på det gryende opsving, vil kunne presse opsvinget tilbage og sådan set lægge en dæmper på væksten og udviklingen i det danske samfund.
Virkeligheden er, at vi aldrig har brugt så mange penge på uddannelse og forskning, som vi gør nu.
Virkeligheden er, at hvis vi kigger rundt i danske universitetsbyer, kan vi se, at der er blevet bygget nye universiteter i de fleste af dem.
Vi har fået bygget nye universiteter i København.
Hvis vi kigger på vores folkeskoler, er der aldrig før blevet brugt så mange penge på investeringer i at renovere og bygge nye folkeskoler.
Det gør jo sådan set, at vi ligger nr. 1 i OECD, vi er det land i verden, der bruger flest penge på uddannelses- og forskningsområdet.
Og det synes jeg da sådan set ikke at vi skal beklage.
Jeg synes jo netop, at det indikerer, at vi har investeret i fremtiden.
Vi har investeret i uddannelse og forskning, og det vil vi også gøre i årene fremover, fordi det bl.a. er unge, veluddannede mennesker, som skal være med til at trække væksten og udviklingen i det danske samfund.