runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2013-04-02:
Tak til formanden.
Det har været svært at komme igennem med, for det kræver en ændring af grundlovens § 4, hvor der står: »Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.«
Så forslaget om at skille stat og kirke har ikke nogen gang på jorden, men man kunne jo ændre tingene på en anden måde ved at nedsætte en kirkekommission, et udvalg, der skal komme med en forfatning for folkekirken.
Det er forsøgt flere gange, og nu prøver regeringen igen.
Jeg vil også mene, at regeringen, og dvs. ministeren, skylder at svare på, hvad det egentlig er, man vil med en forfatning, hvad det er, man vil med folkekirken.
Der er ikke nogen tvivl om, at Danmark som kulturnation har sine historiske rødder dybt plantet i kristendommen, og at det nuværende danske samfund som træets krone trækker sin næring fra disse rødder.
I den forstand er Danmark utænkeligt uden kristendommen.
Og sådan er § 4 jo – det står der – som denne forpligtelse, der vidner om en lang historie, et langt ægteskab mellem staten på den ene side og kirken på den anden side.
Det er rigtigt, at § 66, da grundloven blev indført i 1849, gav løfte om, at kirken skulle have en forfatning eller en synode, og at løftet aldrig blev opfyldt.
Men årsagen var, at bl.a. Grundtvig allerede ved grundlovens vedtagelse indså, at en forfatning og et kirkeråd ville være en ulykke for folkekirken.
Med dette spørgsmål in mente
Skal udvalgets forslag udmøntes i en synode?
Hvad mener man?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg vil starte med at anerkende, at Venstre har været med til at forbedre det her lovforslag; det tror jeg sådan set ikke der er nogen tvivl om.
Det gør ikke, at jeg synes, at det er blevet godt, men at det dog er mindre slemt.
Jeg synes bare, at når man ser på det her forslag, er det lidt et forslag af i går, og det synes jeg egentlig også at ordføreren selv var inde på.
Men man kan bare lave en net-tv-station, en netradiostation, man kan såmænd udgive noget så gammeldags som en avis, og så kan man sådan set også komme uden om regler, der minder om det her.
Virker det ikke lidt mærkeligt, at man laver sådan særlige indskrænkninger i ytringsfriheden for en bestemt måde at transmittere informationer på?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Det er ret beset ikke det, vi diskuterer i dag, for hvis det havde været det, vi diskuterede i dag, så havde hr. Per Clausen nok stået heroppe og argumenteret for, at man kunne afskaffe racismeparagraffen, som jo netop er også at forholde sig til ord og ikke kun til handlinger.
Det, vi diskuterer i dag, er jo noget andet.
Det er jo bl.a. de hadforbrydelser, som i dag er knyttet både til seksualitet, til religiøsitet, til hudfarve og til opfattelser, som jo også har en strafferetlig karakter, og som bliver behandlet af Radio- og tv-nævnet.
Altså, ud over de sager, der allerede har en strafferetlig karakter, udvider vi Radio- og tv-nævnet med en dommer for bordenden og tilknytter en ekstra jurist med strafferetlig ekspertise, og vi tilføjer det element, som handler om i ord at fremme terrorisme.
Det er jo også ligesom de øvrige paragraffer et velbeskrevet punkt i straffeloven, hvor der er en skelnen mellem det at fremme ved ord og selvfølgelig det at udføre handlingerne.
Så spørger hr. Per Clausen om, hvilke sager vi taler om.
Det kan godt være, at regeringen taler om en tv-station.
Det gør vi ikke fra Venstres side.
Det her er et lovforslag, som gælder fremadrettet – det har ikrafttræden den 13. juli her i år – og det kommer jo ikke til at have konsekvens for de sager, der er foregået tidligere.
Det, man til gengæld kan sige, er jo, at ud over den pågældende tv-station har vi haft sager både med Radio Holger og Radio Oasen, som også har givet anledning til diskussion her i Folketinget om, hvorvidt vores mekanismer var stærke nok til egentlig at kunne håndtere sager, når radio- og tv-foretagender bryder nogle af de lovgivningsmæssige rammer, der er for ytringsfrihedens grænse, både når vi taler om fremme af had og andet.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Men hvis det her ikke handler om én tv-station, hvad handler det så om?
Hvad er indholdet så i den her sag?
Hvad er det for noget, man vil have lavet anderledes, end det har været indtil nu, når man har haft mulighed for at lukke og fratage radio- og tv-sendere deres sendetilladelse, hvis de har argumenteret og agiteret for terror, med henvisning til hadparagraffen?
Så spørgsmålet er: Hvad er det så?
Betyder det, fru Ellen Trane Nørby nu siger, at vi ikke længere har det standpunkt i Danmark, at det er handlingerne, der skal straffes, men ikke ordene?
Betyder det, at vi forlader det standpunkt, for lige pludselig er ytringsfriheden blevet en sag, som er mindre vigtig end det at forhindre nogen i at viderebringe nogle synspunkter, som fru Ellen Trane Nørby ikke bryder sig om?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag på mange måder er ligesom mange af de terrorlove, der ellers er blevet diskuteret i det her Folketing, nemlig en balancegang, for så vidt angår retssikkerhed og sikring af et samfund, hvor der er aktører, som fremmer terrorisme.
Der er et hensyn til retssikkerheden for sådanne foretagender, men selvfølgelig er der et større hensyn, som handler om at sikre, at vores samfund, som er en del af en global verden, hvor der er en risiko for terrorangreb, ikke naivt ser bort fra, at der er aktører, som jo sådan set også i dag – såvel på internettet som ud fra tv-stationer og radioforetagender – fremmer terrorisme og har det som deres redaktionelle mål at fremme terrorisme.
Jeg synes ikke, vi skal gøre den her debat til en diskussion om et enkelt sendeforetagende.
Det ved jeg godt der er mange der ønsker at gøre det til.
Det her er sådan set noget, der har kørt i et fuldstændig særskilt spor, både med en række gentagne behandlinger i Radio- og tv-nævnet og med en domfældelse i Østre Landsret.
For Venstre at se
handler det her lovforslag om det fremadrettede.
Det handler sådan set også om at sikre retssikkerheden, når Radio- og tv-nævnet træffer beslutning om sager, som har strafferetlig karakter – og der er udvidelsen med en dommer og med en jurist med strafferetlig ekspertise væsentlig for os.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jeg må jo sige, at jeg da er glad for, at Venstre stadig væk har en vis skepsis i forhold til det her lovforslag.
Det er jo ikke hver dag, vi behandler lovforslag i det danske Folketing, der gør det nemmere at lukke radio- og tv-stationer.
Ytringsfrihed plejer jo at være meget centralt i den danske debat.
Jeg vil godt stille to spørgsmål til fru Ellen Trane Nørby.
Det første er: Jamen er det ikke allerede i dag muligt for Radio- og tv-nævnet at fratage et medie sendetilladelsen, hvis det opfordrer til terrorisme?
Altså, det er jo muligt.
Radio- og tv-nævnet har jo ikke afvist at lukke den eneste tv-station, som det her berører, med henvisning til at man ikke kunne, men man har sagt, at der ikke var tale om, at den opfordrede til terrorisme.
Nu siger fru Ellen Trane Nørby, at det er, når det er udtryk for en redaktionel linje.
Alligevel fremgår det af lovforslaget, at man jo sådan set i princippet kan fratage et medie sendetilladelsen efter én udsendelse, og det er vel – lyder mit andet spørgsmål – svært at uddrage en redaktionel linje af én udsendelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, udvider kompetencerne for Radioog tv-nævnet, for så vidt angår at fratage radio-tv-foretagender deres sendetilladelse, hvis de bevidst og med en redaktionel linje fremmer terrorisme.
Det er ingen hemmelighed, at vi fra Venstres side har været skeptiske og på lange træk fortsat er det.
Jeg synes dog, at vi i god dialog med kulturministeren har fået forbedret retssikkerheden, både for så vidt angår nævnets sammensætning med strafferetlige kompetencer, en afgrænsning og en præcisering af begrebet fremme af terrorisme og en domstolsprøvelse ikke bare i de sager, der vedrører fremme af terrorisme, men også i de øvrige sager af strafferetlig karakter, som allerede i dag behandles i Radio- og tv-nævnet.
Der er også fortsat en række forhold i lovforslaget, som vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen, så ministeren dér får mulighed for helt præcis at svare på de bekymringer, der er fremkommet i forhold til fortolkningen af begrebet fremme af terrorisme i de høringssvar, der er afgivet.
Det, der tæller positivt for lovforslaget, er uden tvivl hastigheden – hastigheden, hvormed man kan behandle en sag, hastigheden, hvormed man kan fratage et sendeforetagende dets sendetilladelse, hvis det overtræder lovgivningen, ikke bare når vi taler om de hadforbrydelser, som Radio- og tv-nævnet tidligere også har haft mulighed for at fratage sendetilladelser på baggrund af, men også når vi taler om, at der bevidst og som redaktionel linje er lagt et indhold i programmerne, som fremmer terrorisme.
Vi synes fortsat, der er huller i den måde, som regeringen har forsøgt at håndtere de problemer, der er opstået, på, både for så vidt angår sendeforetagender, som sender fra internettet, men også når det handler om at sikre en reel hastighed i behandlingen.
Men man må nok sige, at selv om problemerne flytter med ind i en digital verden, hvilket vi også har set i forbindelse med nogle af de tidligere sager på hadområdet med Radio Oasen, Radio Holger og nogle af de foretagender, der i dag virker fra internettet, så lukker det her et af de huller og et af de problemer, som der har været i forbindelse med tildelingen af sendetilladelser, henholdsvis overvågning og fratagelse af sendetilladelser, og det er den hastighed, som absolut tæller i favør for lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-02:
Det vil være forskellige regler, der gør sig gældende, alt efter om man eksempelvis bor på et asylcenter, og efter, hvordan man er kommet til landet, for, hvordan de helbredsundersøgelser, som findes, skal være.
Dansk Folkeparti spørger: Skal vi ikke lave en risikovurdering i stedet for og så lade være med at tilbyde folk, at de kan få lavet den helbredsmæssige undersøgelse?
Så skal man udvælge nogle grupper, om hvem man tænker, de har boet i nogle områder, og hvem man har mistanke om, at de kan medbringe nogle sygdomme til Danmark, og dem vil vi gerne have undersøgt om folk har.
Det kan man jo godt synes.
Men der er en ting, som jeg så synes man mister, og det er alle dem, som kommer hertil med sygdomme, som ikke bare løber i blodbanerne, men som eksempelvis er psykisk pådragede sygdomme, traumer, som ikke er blevet opdaget.
Det er nok svært at forestille sig, at vi kan kategorisere nogle områder og sige, at der har man en eller anden mistanke om, at lige præcis derfra vil der komme folk med særlig mange krigstraumer eller posttraumatisk stress-syndrom, eller hvad det kan være.
Det, vores forslag gør, er i virkeligheden at skabe en lidt let måde at komme omkring begge ting på, nemlig at vi fanger somatiske sygdomme, men at vi også har blik for, om der skulle være nogle psykiske sårbarheder, som kræver behandling.
Jeg synes sådan set, man favner begge dele med den her del af det.
Derfor synes jeg ikke, at der er nogen grund til at gå ad Dansk Folkepartis vej.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-02:
O.k., så har jeg et andet spørgsmål, og det er om tilbuddet om helbredsundersøgelse.
Det tror jeg ikke giver så meget mening.
Derfor kunne et forslag være, at ministeren overvejede at droppe den del af lovforslaget, der handler om, at man giver sådan et generelt tilbud til alle, og i stedet for indfører en mere målrettet ordning, hvor man laver en risikovurdering.
Vi screener simpelt hen for, om man har de sygdomme, og så skal man – det skal ikke være en »kan«-bestemmelse, det skal være en »skal«-bestemmelse – gennemgå en screening.
For vi kan jo sagtens havne i den situation, at tilbuddet er der, men de mennesker, vi ønsker at opfange, tager ikke imod tilbuddet, og så er vi jo lige vidt.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-02:
Der skal altså følges op på, om man har et konkret behov.
Og det giver god mening at tale med folk om, om de har brug for den her indsats, og forklare folk, hvad man har mulighed for at give af tilbud.
At det er et frivilligt tilbud, synes jeg sådan set giver meget god mening.
For der kan jo være nogle, for hvem det ikke ville give mening at tale om, at man skal ind og have fat i sådan et tilbud, eller hvor de slet ikke ville få noget som helst ud af det.
Det, som vi gør med integrationsplanen, er, at vi på ingen måde ændrer ved de forpligtelser, som en nyankommen udlænding i dag har til efter bedste evne at gøre en aktiv indsats for egen integration med henblik på at bidrage til samfundet og forsørge sig selv.
Og for de nyankomne udlændinge, som modtager kontanthjælp, ændres der heller ikke ved pligten til at stå til rådighed.
Det, der ligger tilbage i dag i forbindelse med den frivillige indsats, er så, at der vil være nogle, som ikke synes, at de har lyst til det, og så synes jeg heller ikke, at de skal tvinges til det.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-02:
Det her er et spørgsmål, som jeg stiller i al min uvidenhed.
Når nu regeringen siger, at de her tiltag i lovforslaget er så vigtige, hvordan kan det så være, at tiltagene er frivillige?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Helt overordnet set
ønsker Liberal Alliance en udlændingepolitik, hvor folk, der kan forsørge sig selv, er velkomne i Danmark.
Det skal være sådan, at hvis de ikke kan det, må de rejse hjem igen, og hvis de begår grov kriminalitet, må de også forlade Danmark, hvis det står til os.
Vi synes dog, at Danmark skal tage ansvaret for sin del af verdens flygtningeproblematik.
Derfor er det selvfølgelig også på sin plads, at Danmark giver asyl til folk, som har brug for en personlig beskyttelse.
Det her er sådan set indholdsmæssigt et lille fornuftigt forslag, som flere ordførere også har været inde på.
Jeg synes sådan set, at det er godt, at man bliver tilbudt en mere individuel integrationsplan.
Jeg synes også, at der er grund til at nævne, at man i forbindelse med det her med den helbredsmæssige vurdering netop kan forestille sig, at man vil kunne opdage ting, som senere ville kunne medføre store udgifter for samfundet – både i form af manglende arbejdsevne og i form af risiko for at komme ud i kriminalitet.
Så jeg tror sådan set, at der er mange fordele ved det her forslag.
Alt i alt ser vi det fra Liberal Alliances side som et lille godt forslag.
Men der skal nok mere til, før man får en udlændingepolitik, der er i overensstemmelse med vores partiprogram.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-02:
Det er bestemt positivt, at Venstre bakker op om indholdet i forslaget.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler jo om at sikre, at de udlændinge, der kommer hertil som flygtninge eller familiesammenførte, får en bedre start på livet her i Danmark og dermed også en bedre mulighed for integration.
I dag er kommunernes fokus i forhold til de nyankomne i høj grad på beskæftigelsen.
Det er også positivt.
Derudover er det naturligvis et mål i sig selv, at så mange mennesker som overhovedet muligt er selvforsørgende.
Derfor er vi naturligvis også glade for, at vi i finanslovsaftalen med regeringen har fået afsat nogle midler – ikke mange, men dog nogle midler – til at opkvalificere og videreuddanne de medarbejdere i kommunerne, der arbejder med det her område, altså med modtagelse af flygtninge og familiesammenførte.
Så indeholder forslaget jo et andet punkt, som vi er vældig godt tilfredse med i Enhedslisten, nemlig et obligatorisk tilbud om sundhedsscreening af alle nyankomne flygtninge og deres familiemedlemmer.
Det er jo noget, som vi i Enhedslisten har arbejdet på i årevis.
Det betyder jo bl.a., at muligheden for hurtigt at opdage eventuelle torturskader vil vokse betydeligt og dermed også muligheden for, at man hurtigt kan komme i gang med en eventuel nødvendig behandling.
Det forholder sig jo desværre sådan, at en relativt stor andel af de flygtninge, der kommer hertil, har alvorlige sundhedsmæssige problemer, både fysiske og psykiske, med i bagagen, og jo kortere tid, der går, før man får identificeret de problemer, jo kortere tid går der, før man kan få sat en behandling i gang, og dermed bliver muligheden for helbredelse jo altså forøget væsentligt.
Som der også står i bemærkningerne til lovforslaget, så kan alvorlige helbredsproblemer jo udvikle sig til at være væsentlige barrierer for integrationen, og det er jo altså et problem for samfundet og ikke mindst for den enkelte.
Vi ved samtidig, og jeg tror, at det var SF's ordfører, der også var inde på det, hvor alvorligt det er for børn at vokse op med forældre, som er traumatiserede.
Risikoen for, at børnene bliver sekundært traumatiserede, er stor.
Det vil sige, at det altså også er til fordel for børnene, at der er en så effektiv og hurtig indsats til forebyggelse af helbredsmæssige problemer som overhovedet muligt.
Så vi er glade for det her forslag, der er en del af finanslovsaftalen mellem Enhedslisten og regeringen.
Anne Baastrup (SF), 2013-04-02:
Da fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan være her i dag, skal jeg på SF's og hendes vegne forklare, hvorfor SF synes, at det her er en rigtig god idé.
Vi ved jo, at mennesker, der kommer hertil som flygtninge med traumatiske oplevelser i bagagen, ikke sjældent har forskellige typer helbredsmæssige udfordringer.
Vi ved også, at børn, der har været igennem et flygtningeforløb, er særligt udsatte.
Ved at vi på den her måde laver en egentlig plan for de her mennesker, således at vi kommer hele vejen rundt om deres problemer, udfordringer af helbredsmæssig og anden karakter, tror jeg, at vi meget, meget hurtigere kan få disse mennesker til at få en ordentlig tilværelse i Danmark.
Det er vores alles ambition, og jeg glæder mig da også over, at Venstre og Dansk Folkeparti støtter forslaget med nogle enkelte korrektioner.
Men jeg hørte grundlæggende, at der er bred enighed blandt de ordførere, der hidtil har været heroppe, om, at det her faktisk er en rigtig god idé.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Der er jo ingen tvivl om, at når vi taler om analoge sendetilladelser, og når vi taler om meget af det område, som er dækket af Radio- og tv-nævnets kompetencer, er det på mange måder gammeldags analoge teknologier.
Det synes jeg sådan set også at jeg sagde i min ordførertale: at det her jo på ingen måde kommer til at håndtere de problemer, der knytter sig til fremme af terrorisme, som foregår via internettet, som foregår via videoer og via radiostationer, der har streamet på internettet.
Vi var ikke tilfredse med det første udkast, men vi synes, at vi har fået en række forbedringer ind i det nuværende forslag.
Vi synes stadig væk, at der er områder, vi kan få udboret i udvalgsbehandlingen, men vi synes sådan set, at det væsentlige er, at regeringen nu tager et initiativ til at lukke et af de huller, der er, på trods af at det betyder, at regeringen ikke lukker alle huller.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg kan ikke få det billede ud af hovedet, at hvis det nu var en spand med 20 huller i, så ville fru Ellen Trane Nørby og regeringen være glade for, at vi puttede en prop i et af de 20 huller, selv om vandet stadig væk fosser ud.
Altså, man kan altid lukke ét hul.
For nu er det her under Radio- og tv-nævnet, og så har man ligesom lukket det her.
Punkt 1: Er det ønskværdigt?
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Socialdemokraterne mener, at hvis det er sådan, at der er sager, også sager, der er afgjort i retten, der afslører huller i lovgivningen, så skal vi selvfølgelig lukke de huller.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Så fik vi lige truslen om yderligere regulering af internettet med i en sidebemærkning.
Jeg skulle bare høre hr. Mogens Jensen om noget.
Synes Socialdemokraterne generelt, at man skal bruge ikkeafsluttede retssager som udgangspunkt for lovgivning?
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Nu kan jeg i hvert fald konstatere, at vi ikke hørte noget klart svar fra Venstre, da ordføreren var heroppe, på, hvad Venstre har tænkt sig at gøre ved det.
Men der er jo det særlige forhold – og sådan har det været, siden internettet blev startet – at der er meget lidt regulering omkring internettet, fordi det opfattes som at skulle være et meget frit medie, hvor alle skal have mulighed for at ytre sig.
Det er jo ikke kun radio-tv-lovgivningen, der ikke gælder for internettet.
Det er jo også lovgivningen, der knytter sig til de trykte medier, medieansvarsloven osv.
Så der er et helt lovkompleks, hvor internettet ikke er inddraget, og det er jo en fælles udfordring, vi har.
Der må man finde en balance mellem det, som jeg tror vi alle sammen gerne vil have, netop at det skal være muligt at udtrykke sig frit og uhindret på internettet, og så regulering.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Tak for tilkendegivelsen af, at det er noget af det, vi forhåbentlig kan få præciseret i lovbehandlingen.
Så vil jeg blot spørge til det forhold, som vi jo også tidligere diskuterede med Liberal Alliances ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, i forhold til internettet.
Det her lovforslag forholder sig jo på ingen måder til det samlede mediebillede, der er i dag,
men det undgår fuldstændig at forholde sig til de tv-foretagender og radioforetagender, som eksisterer på internettet.
To af de sager, der tidligere er blevet afgjort af Radio- og tv-nævnet, handler om radioforetagender, der har fået frataget deres sendetilladelse, nemlig Radio Holger og Radio Oasen, som jo er to radiostationer, der i dag eksisterer på internettet og fortsat sender.
Hvilke problemer ser den socialdemokratiske ordfører i relation til det, og hvad har regeringen og Socialdemokraterne af planer i forhold til at bekæmpe fremme af terrorisme på de platforme?
Jeg kunne høre på ordførerens tale, at det var det, der ligesom var det overordnede mål.
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Vi er fuldstændig med på at få afklaret ting i lovgivningen, der måtte være uklare.
Det er jo det, vi skal bruge udvalgsarbejdet til.
Det er vi selvfølgelig helt med på.
Hvad angår det fremadrettede, vil jeg sige, at det vel er det, vi gør med lovforslaget her.
Vi forsøger at lave en lovgivning, der fremadrettet sikrer, at Radio- og tv-nævnet kan forholde sig til, om tvog radiostationer overtræder straffeloven, hvad angår hadtilskyndelser, og vi giver også mulighed for, at man kan inddrage programtilladelser, hvis det er sådan, at en tv-station medvirker til terrorisme.
Det synes jeg da er rimelig fremadrettet, når vi kan opleve, at vi også i Danmark stadig væk har trusselsbilleder, hvad angår terrorisme.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Jeg vil gerne spørge til to ting.
Det er også noget af det, der i høringssvarene er fremkommet en vis bekymring omkring.
I bemærkningerne til lovforslaget står der først, at der ikke er tale om enkelte programmer, og siden står der så, at der kan være tale om enkelte programmer.
Så vil jeg også blot høre Socialdemokraternes ordfører, om det ikke er væsentligt at kigge på det fremadrettede i stedet for at forholde sig til en sag omkring Roj TV, som jo allerede er afgjort ved første instans i Østre Landsret og sådan set er et afsluttet kapitel.
Den her lovgivning vil ikke blive påvirket af de fire gange, som Roj TV-sagen har kørt i Radio- og tv-nævnet, men vil derimod få virkning fremadrettet, hvis man skulle komme i lignende situationer.
Det er netop det, der er væsentligt at forholde sig til, og sådan set ikke, hvordan noget kunne have været afgjort anderledes, hvis og såfremt en lovgivning havde set anderledes ud.