runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-20:
Tak for det.
Efter at have lyttet til ordførerens tale synes jeg, der er et spørgsmål, der melder sig, og som jeg godt kunne tænke mig at få en afklaring på.
Det er det simple spørgsmål, om Dansk Folkeparti egentlig mener, at vi i Danmark bør overholde menneskerettighederne.
Jeg må sige, at jeg kommer meget i tvivl efter at have lyttet til ordførerens tale og kritikken af Institut for Menneskerettigheder.
Så ja eller nej, bør Danmark overholde menneskerettighederne?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Det er altid en god idé at overholde de aftaler, som man har lavet med andre, hermed også internationale aftaler.
Men man kan jo godt arbejde for at ændre de aftaler, herunder også konventionerne.
Og hvis man står med en spidsbelastning, hvor man kan sige, at der er en vurdering af, hvad der er det rigtige for Danmark, altså om man så bør gøre det, selv om man er usikker på, om det overtræder de internationale konventioner, så bør man selvfølgelig i sidste ende gøre det, som man vurderer er det rigtige for Danmark.
Men hr. Nikolaj Villumsen er vel klar over, at den der 3-dagesregel, som vi har i Danmark – i hvert fald så vidt jeg er orienteret – faktisk er et eksempel på, at Danmark er gået længere, i forhold til de krav der bliver stillet i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så hvis vi helt afskaffede den 3-dagesregel – det siger jeg ikke at man skal –
Så jeg ved ikke, om hr. Nikolaj Villumsen vil ophæve den regel – nej, men det kunne jo godt være.
Jeg vil bare sige, at Danmark faktisk går længere i forhold til de internationale konventioner på en række områder, og det er jo ikke altid, at man behøver at gøre det.
Men det gør vi jo faktisk.
Derfor tegner man tit et skræmmebillede; man forsøger i hvert fald på det.
Det synes jeg faktisk man skal lade være med, for det er unuanceret.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Mange tak.
I en af Amnestys kommentarer til lovforslaget siger de: »Det er tydeligt, at man helt har set bort fra, om der kunne være andre løsninger på ”flaskehalsproblemer” end at slække på nogle af de vigtigste principper i et retssamfund.« Amnesty foreslår selv én løsning – der kunne jo også være andre – som kunne være at inddrage alle landets byretter i opgaven med at kontrollere frihedsberøvelsernes lovlighed ved at benytte videotransmissioner af retsmøderne, så den frihedsberøvede ikke behøvede at blive transporteret over lange afstande til den nærmeste byret.
Kunne man ikke have forestillet sig andre muligheder for at løse problemet med, at der pludselig kommer en meget, meget stor tilstrømning til Danmark, end netop at slække på nogle af de vigtigste principper i et retssamfund?
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Nu har jeg ikke – og det tror jeg heller ikke andre i Enhedslisten har – noget ønske om, at blyantsproduktionen skal lægges ind under staten.
Det, vi snakker om her, er jo nogle bestemte sektorer, som spiller en særlig rolle, og jeg har godt set, at ordførerens parti f.eks. også mener, at vi kan trække private ind i politiet, altså en delvis privatisering af politiet.
Men jeg tror alligevel også, at selv ordførerens parti har nogle områder, hvor man vil sige at det her er statens opgave.
Jeg ville f.eks. tro, at sådan noget som forsvaret – forhåbentlig – ville være noget, man stadig gerne ville beholde på statens hænder.
Så siger ordføreren – og det er jo svært at komme med en lang ideologisk redegørelse – at markedet sørger for, at det er de bedste og det billigste.
Men det var lige præcis det, som min kollega Maria Reumert Gjerding var inde på før, altså at det jo ikke er tilfældet med spørgsmålet om klimaforandringer.
For de omkostninger, der er forbundet med brugen af fossile brændstoffer, er ikke lagt ind i prisen på de fossile brændstoffer.
Så det er en markedsfejl, vil jeg sige til ordføreren, og det er derfor, vores energiforsyning i disse år er så afgørende vigtig.
Og kan ordføreren ikke bekræfte, at den her sektor er afgørende for vores fremtid?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Først vil jeg sige i forhold til, hvorvidt Enhedslisten vil have nationaliseret blyantproduktionen og andre sektorer i samfundet: Det er lidt svært at finde ud af.
For Enhedslisten forsøger at lægge et slør ud over det.
Men jeg kan dog konstatere, at den tidligere finansordfører for Enhedslisten for ikke så mange år siden talte om, at Jysk burde fratages Lars Larsen og gives til medarbejderne/afleveres til staten, det var en af delene, tror jeg.
Så det kan godt være, at blyanter gerne må produceres af private ejere af virksomheder, men senge må tilsyneladende ikke sælges af private virksomheder.
Så vil jeg sige til det her om klimaet og produktionen af energi: Det er korrekt, at der i forbindelse med nogle private produktioner kan være nogle negative eksternaliteter, som går ud over andre, og som ikke er indregnet i prisen, og så er det statens opgave enten via et forbud mod produktionen, fordi det skader andre, eller via regulering og afgiftspålæggelse at sørge for, at prisen er korrekt.
Det er et argument for det, det er rigtigt, men det er ikke et argument for, at staten skal eje virksomhederne.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Så ser jeg frem til, at Liberal Alliance vil støtte et forslag om et forbud mod at hente yderligere fossile brændstoffer op fra Nordsøen, nej, spøg til side.
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren fik svaret på spørgsmålet, og at man brugte tiden på en skræmmekampagne mod Enhedslisten, men lad nu det ligge.
Vi har f.eks. set i Tyskland, at en række delstater faktisk har købt energiforsyningen tilbage, fordi man ikke var tryg ved, at den blev privatiseret.
Vi har også set nogle rigtig dårlige erfaringer med privatisering i nogle af de tidligere østlande.
Kan ordføreren garantere, at vi f.eks. ikke får selskaber som Gazprom ind at drive vores kraftværker her, hvis de skal sælges fra DONG?
Og vil ordføreren være tryg ved, at vi får den slags lande som Saudi-Arabien, Rusland eller andre ind som ejere af f.eks. Svanemølleværket og andre?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Nej, det kan jeg ikke garantere, for jeg kender ikke markedet godt nok, og jeg kender ikke aktørerne godt nok, jeg er blot et sølle folketingsmedlem og ikke en stor, vidende businessman ude på energimarkederne.
Men det, jeg kan fortælle hr. Pelle Dragsted om, er, hvordan udviklingen ser ud i fremtiden.
Lige for øjeblikket sælger de olieproducerende lande rigtig meget olie – det er derfor, prisen er så lav – og grunden til, at de gør det, er, at de har en forventning om, at olieprisen vil være endnu lavere i fremtiden.
Og en af årsagerne – eller hovedårsagen – til, at de forventer det, er formentlig, at det bliver billigere og billigere at producere bedre og bedre solceller samt batterier til lagring af strøm.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Mange tak.
Jeg har to enkle spørgsmål til ordføreren.
Det ene er, om ordføreren er enig i, at vi står i en klimakrise, der kræver meget, meget hurtige reduktioner af CO2-udledningen.
Og så er der det andet.
Ordføreren har været lidt inde på, at markedet er totalt ikkevelegnet til at sikre, at vi reducerer CO2-udledningen, og det er af to årsager.
Den ene er, som ordføreren har været inde på, at eksternaliteter ikke er internaliseret i priserne, og den anden er, at fossile brændsler er så heftigt subsidieret.
Det er ifølge IMF med 5.300 mia. dollars om året.
Det er en markedsfejl af dimensioner, og derfor kan vi ikke overlade det til markedet at løse klimakrisen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Nej, jeg er ikke enig i, at klimaudfordringerne er så store, som spørgeren siger, og jeg er ikke enig i, at det, der kræves for at løse klimaudfordringerne, er nogle af de ting, som Enhedslisten foreslår.
Som jeg også sagde til hr. Pelle Dragsted, mener jeg, at vi om 20-30 år formentlig ikke længere vil have nogen væsentlig fossil produktion i verden.
Størstedelen af vores energiforsyning vil formentlig komme fra forbedrede systemer til opfangning af især solenergi og lagring af den strøm, som kommer fra solenergi, og så vil det faktisk, modsat det, spørgeren siger, være markedet, der har løst det problem, som Enhedslisten taler om, og ikke Enhedslisten.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
At Liberal Alliance tilsyneladende befinder sig i en eller anden fuldstændig, komplet tåbelig klimabenægtelse og helt konstant taler imod, hvad alle verdens forskere er enige om, er én ting.
Noget andet er, at jeg faktisk er enig med ordføreren, for jeg tror heller ikke, vi om 30-40 år vil have den store produktion af fossile brændsler, men hvad er det, vi ser lige præcis nu?
Vi ser, at lande som Australien og andre lande, der har kæmpe værdier bundet i fossile brændsler, lige nu investerer massivt og skynder sig at få det her ud på markedet i en vældig hast.
For hvad ville ordføreren selv gøre, hvis man stod på stranden og solgte is med en ismaskine, der var brudt sammen?
Så ville man skynde sig at få solgt det, man havde tilbage, for ellers kan det være for sent.
Og det er derfor, at illusionen om, at markedet skulle kunne løse menneskehedens største udfordring nogen sinde, simpelt hen er så naiv, at jeg mangler ord.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Der er én ting, som er hundrede procent sikker, og det er, at ingen politiske tiltag, som Enhedslisten kan foreslå, vil gøre verden fossilfri.
Der er intet, som Enhedslisten kan foreslå, der vil gøre verden fossilfri.
Selv hvis Enhedslisten havde 90 mandater i Danmark, ville Enhedslisten formentlig ikke kunne gøre Danmark fossilfrit, men at Enhedslisten skulle kunne gøre verden fossilfri, er fuldstændig gakket at tro.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Nu kan jeg jo huske alt for mange år tilbage.
Jeg vil vove den påstand, at der aldrig var blevet et marked for vedvarende energi fra vindmøller i Danmark og et eksporteventyr og alt muligt andet, hvis ikke politiske kræfter havde blandet sig, hvis ikke befolkningen med deres sunde fornuft havde blandet sig og var gået op imod markedskræfterne.
Derfor er der jo områder, og det indrømmer ordføreren jo også selv, hvor markedet skal reguleres.
Nogle gange skal man også forbyde nogle ting på markedet, andre gange er man nødt til at overtage dele af aktiviteten, for at det overhovedet kommer i gang, i situationer, hvor det ikke er profitabelt.
Det kan vi vel ikke blive uenige om, eller hvad?
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Altså, jeg møder befolkningen hver eneste dag, og det er jeg ret sikker på hr. Finn Sørensen også gør, i alle mulige sammenhænge og i det her spørgsmål og i alle mulige andre spørgsmål.
Senest var det, da der var nogle unge mennesker ude at demonstrere mod noget på uddannelsesområdet.
Der hørte jeg ikke noget krav fra Enhedslisten om, at lige det spørgsmål skulle sendes til folkeafstemning, så lige præcis derfor synes jeg, at det udstiller, at man er ude i et politisk ærinde.
Al ære og respekt for det, men det er ikke det indholdsmæssige, der er det afgørende.
For hr. Finn Sørensen og Enhedslisten ved jo udmærket godt, at den bekymring, man forsøger at piske op, nemlig at staten ikke skulle have kontrol med DONG efter en børsintroduktion, ikke holder.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Det gjorde det seneste folketingsvalg også.
Det handlede i høj grad om velfærd og om flygtninge og andre vigtige samfundsspørgsmål.
Så det er ligesom ikke noget argument for ikke at sende et spørgsmål til folkeafstemning, og det kan ikke være gået hen over hovedet på ordføreren, at der lige nøjagtig omkring spørgsmålet om DONG har været en stor, bred, samfundsmæssig diskussion.
Og det bør der også være, for det vedrører et samfunds energiforsyning, som ordføreren og de andre partier, der går ind for det, nu i langt højere grad vil underlægge markedshensyn, end det allerede er i forvejen.
Så det kan der sagtens argumenteres sagligt for.
Hvis ordføreren tror på sine egne argumenter, hvorfor tør ordføreren så ikke tage den folkeafstemning?
Det er da nogle bureaukratiske begrundelser.
Der er da mange andre end Enhedslisten, der ønsker en folkeafstemning, så tag dog og sæt den folkeafstemning i værk.
Lad os i fællesskab, men delt i synet på, hvad der skal stemmes, møde befolkningen.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå argumentationen.
Hvad er det for en farlig kurs?
Jeg kan forstå, at det har noget gøre med, at man er bange for forsyningssikkerheden.
Jeg kan forstå, at man er bange for, at det skal kommercialiseres, at det skal sendes ud på det såkaldt farlige marked.
Det kan jeg forstå er bekymringen.
Men børsintroduktionen i sig selv med den model, der er lagt til grund for den, og med det brede flertal i Folketinget, som står bag den aftale, der skal medføre en børsintroduktion, ændrer jo ikke noget ved, at staten stadig væk vil have den konsulerende indflydelse på DONG selv efter en børsintroduktion.
Så det der argument om, at nu kommer det ud på markedet, og at nu kan alle mulige stygge kapitalinteresser overtage det hele, holder jo ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Hvorfor en folkeafstemning i det her tilfælde?
Joh, der er tale om en af de allerstørste fællesskabsejede virksomheder, som er fuldstændig central for vores energiforsyning.
Der er tale om, at der var en situation, hvor vi kunne se, at befolkningen var meget, meget stærkt skeptisk, sidst man solgte ud.
Og så siger ordføreren, at det bare handler om børsnoteringen, og at staten stadig beholder 51 pct.
Men der står også i aftalen, at i forlængelse heraf vil DONG Energy som kommercielt drevet selskab fortsat kunne foretage tilkøb og frasalg af aktiviteter.
Det hører vi jo om.
Der er planer om at sælge f.eks. kraftværkerne – det hører vi om – og det er kraftværker, som leverer energi til store dele af København.
Det er da noget, der får betydning.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstår logikken.
Nu handler det åbenbart om, hvor stort et selskab det er.
Det er ikke det sådan mere principielle spørgsmål længere.
Der må jeg så bare sige, at ud fra mit synspunkt repræsenterer jeg sammen med mine 178 kollegaer danskerne, og vi repræsenterer de forskellige synspunkter, vi nu engang er valgt på.
Og vi har et bredt politisk flertal, som har valgt en model, hvor man børsintroducerer DONG med den klausul, kan man sige, at staten stadig væk har den kontrollerende indflydelse.
Det ændrer jo ikke ved den børsintroduktion og dermed det forslag, som der lægges op til her, og den, kan man sige, bekymring, som Enhedslisten helt, helt uberettiget rejser.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Altså, vi har set privatiseringer af f.eks. kraftværker i andre lande, hvilket har haft voldsomme konsekvenser for forsyningssikkerheden på grund af underinvesteringer, som simpelt hen har kørt de her kraftværker ned.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Kan ordføreren i forbindelse med de her frasalg garantere, at det ikke bliver f.eks. Gazprom, der kommer til at eje nogle af de kraftværker, som DONG ejer i dag?
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Jeg ved ikke, om hr. Pelle Dragsted helt har hørt, hvad det er, jeg har forsøgt at give udtryk for.
Vi har jo interesse i, at den forsyningssikkerhed, som vi, tror jeg, deler interessen for, bliver bevaret.
Derfor skal man jo ikke bare sige, at nu sælger vi ud til højre og venstre.
Forslaget her går ud på, hvorvidt den beslutning, som et flertal i Folketinget har taget, nemlig at børsintroducere DONG, skal sendes til folkeafstemning, eller om den ikke skal sendes til folkeafstemning.
Der er det bare mit simple budskab, at et flertal repræsenterende danskerne har besluttet, at det skal børsintroduceres med den klausul, at Folketinget, det vil sige staten, stadig væk har den kontrollerende indflydelse i DONG.
Den beslutning bakker jeg selvfølgelig fuldstændig op bag.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Det, vi ikke kan blive uenige om, er, at hvis der er en negativ effekt på omgivelserne af, at man gør et eller andet – f.eks. afbrænder fossile brændstoffer – så skal det på en eller en måde afspejles i den pris, som brændstofferne har.
Det er mit indtryk, at med de meget høje afgifter, vi har i Danmark, ligger vi over det niveau.
Altså, vi opkræver højere afgifter end den skade, som afbrændingen af fossile brændstoffer koster samfundet.
Så var der det med, om markedet selv kan gøre det her.
Altså, lige nu er det i solrige lande, så vidt jeg er orienteret, og så vidt jeg husker, billigere at producere energi via solceller, end det er via afbrænding af fossile brændstoffer.
Og det bliver billigere endnu, det bliver billigere og billigere.
På et tidspunkt vil det også være billigere i Danmark, hvor vi ikke har så meget sol.
Og til den tid vil vi ikke længere fyre med kul eller olie, men vil i stedet hive energien ud af solens stråler og lagre dem på vores batterier.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Jeg ved godt, der kan være langt fra talerstolen og ned til de bageste rækker, så det kan være, at man undervejs er gået glip af noget af det, jeg har sagt.
Men altså, i dag har staten aktiemajoriteten i DONG, og efter børsintroduktionen har staten aktiemajoriteten i DONG.
Så hvis det er den bekymring, at man nu skal sende det ud på det såkaldte stygge marked, er den bekymring jo uberettiget.
Og det er jo bl.a. en af grundene til, har jeg forstået, at Goldman Sachs og andre, ATP m.fl., er gået ind og har investeret i DONG; det er, fordi man køber sig ind i de planer, der ligger, for at udvide og udvikle vindenergi.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Det kan også godt være, at der er lidt langt hernede fra bageste række og op til talerstolen, så jeg vil gerne gentage, hvad det var, jeg sagde.
Jeg er klar over, at staten har aktiemajoriteten.
Sagen er, at hvis vi vil bruge DONG aktivt i den grønne omstilling og ikke blive ved med også at investere i kul og olie, så kræver det, at vi går den modsatte vej af børsnoteringen, altså, så er det at børsnotere DONG at gå i den forkerte retning.
For det kræver, at vi fastholder DONG meget, meget tæt på os og meget tæt på det, som befolkningen ønsker af DONG, hvis vi skal kunne bruge DONG aktivt, som et aktivt politisk redskab, i forhold til at løse klimaproblemerne i tide.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Undskyld min måske lidt upassende bemærkning før.
Jeg hørte godt spørgsmålet, og jeg forsøgte sådan set også at svare på det.
Altså, jeg forstår så ikke helt bemærkningen om, at vi skal holde DONG tæt til os
jeg opfatter det som værende en del af det, at vi har kontrollen med DONG og de centrale, herunder energiforsyningsmæssige, spørgsmål, der bliver rejst.
Det har vi i dag, og det har vi efter børsintroduktionen.
Og så kan man mene noget om, at DONG skal gøre mere på den ene eller den anden front, men det har vi jo som stat – flertallet, med aktiemajoriteten – mulighed for at sætte en retning for.
Men hele pointen med de investorer, der er kommet, har jo været, at de har sagt, at der er nogle planer her, som de køber sig ind i, og som de sådan set ikke ønsker at ændre i, fordi de kan se noget perspektiv i dem.
Derfor er det bare, jeg siger: Det, der ligger her, er noget, et bredt flertal i Folketinget som repræsentanter for danskerne har taget en beslutning om.
Og det støtter vi selvfølgelig fuldstændig i Venstre.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg vil gerne høre, hvorfor ordføreren egentlig er modstander af at sende det her spørgsmål til folkeafstemning.
Er det, fordi ordføreren er bange for folkets afgørelse?
Er det, fordi ordføreren er bange for, at ordførerens egne argumenter ikke slår til, når man skal ud og møde befolkningen?
Ikke kun på grund af den store debat, der har været, men fordi det er et spørgsmål af kæmpemæssig strategisk betydning for et samfund, hvordan man styrer energiforsyningen.
Det er ordføreren vel enig i?
Så kan vi få det lige fra hjertet?
Hvad er det, man er bange for, siden man ikke tør tage en folkeafstemning?
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Hr. Finn Sørensen spørger, hvorfor vi ikke tør spørge befolkningen.
Vi har spurgt befolkningen.
Der har jo lige været et folketingsvalg, og vi, der sidder herinde, er blevet valgt.
Befolkningen er blevet spurgt.
Vi tager dagligt beslutninger af stor og vigtig betydning.
Det håber jeg hr. Finn Sørensen er enig med mig i.
Så derfor kan man jo bare spørge igen: Hvorfor er det – ud over at der selvfølgelig er nogle politiske synspunkter, man gerne vil have en runde mere på – lige det her spørgsmål, der er så centralt?
Hvorfor er det ikke finansloven?
Hvorfor ønsker Enhedslisten ikke at sende ting inden for uddannelsesområdet eller inden for alle mulige andre områder, som også er af vital betydning, til folkeafstemning?
Nu har man lige valgt det her, fordi man kan se, at man nok kan få nogle politiske point ud af det, og al ære og respekt for det.
Men jeg kan simpelt hen ikke se logikken i lige præcis at vælge det her, ud over at man siger, at det er, fordi det har en særlig vigtig betydning.
Jamen jeg prøver også at argumentere for, at den vigtige ting, at staten kan have kontrol med energiforsyningen, gælder i dag, og den gælder også efter en børsintroduktion.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Mange tak.
Vi står i en situation, hvor klimaforandringerne skrider frem med meget, meget bekymrende hast, og vi ved, at skal vi løse klimaproblemerne, problemerne med klimaforandringerne, i tide, så kræver det meget hurtige og meget akutte reduktioner i CO2-udledningen.
Omkostningerne ved klimaforandringerne er kolossale – kolossale!
Det er slet ikke afspejlet i prisen på fossile brændsler, og det understreger, at markedet overhovedet ikke er i stand til at løse det her problem.
Energiselskaber har mulighed for at spille en reel rolle i forhold til at løse klimaproblemerne, men ikke hvis vi overlader dem til markedet.
DONG på statens hænder, hvor staten faktisk var en aktør, der gik ind og sagde, at man lagde nogle samfundsmæssige prioriteringer ind over driften af vores energiselskab, ville have mulighed for at gøre en reel forskel her.
At børsnotere DONG er at gå i den helt forkerte retning.
Jeg er klar over, at DONG også i dag skal operere på markedsvilkår, men vi kunne trække det tættere på os.
Vi kunne, fordi vi har aktiemajoriteten i dag, sige, at det skal DONG ikke, men at DONG, vores fælles energiselskab, i stedet for skal tjene det, der er i den brede befolknings interesse, nemlig at vi løser problemet med klimaforandringerne i tide, og at vi handler målrettet ud fra samfundets interesser.
Er ordføreren ikke enig i det?
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det skal vel ikke kun afspejles i prisen, hvilken skade man gør ved at bruge fossile brændstoffer?
Det skal vel afspejles i prisen, at vi gerne vil have, at folk holder op med at bruge fossile brændstoffer, hvis ikke vi skal forbyde dem?
Altså, jeg mener, vi kan vel ikke bare se på?
Selv om vi har råd til at betale meget mere for fossile brændstoffer, bliver vi ved med at betale for lidt.
Markedet kan jo ikke af sig selv omstille sig til en bæredygtig udvikling i den hast, der er nødvendig, fordi vi intet har gjort de sidste 50 år, eller fordi vi har gjort for lidt de sidste 50 år.
Nu er vi kommet i en situation, hvor vi bare ikke kan leve med det, fordi vi har ryggen totalt mod muren som menneskehed.
Vi har ikke bare nogle problemer, hvor vi kan sige, at det skaber ulighed eller det skaber problemer for nogle og skaber helbredsmæssige problemer for nogle enkelte, nej, det er både dig og mig, det er faktisk hele menneskeheden, der har et voldsomt problem, og vi er nødt til sige: Markedet slår ikke til, hvad gør vi så?
Der tror jeg befolkningen er klogere end politikerne.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Der, hvor jeg, og vi fra radikal side, har en stærk holdning, er, at infrastrukturen synes jeg helst skal blive på offentlige hænder.
Det er et sundt princip, at naturlige monopoler ligger offentligt.