runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-26:
I Enhedslisten støtter vi Socialdemokraterne og SF's forslag.
Jeg er sådan set enig med fru Marianne Jelved i, at det er muligt, det ikke er et nyt center, der er behov for; det er muligt, vi kan løfte de her opgaver på nogle af de institutioner, der allerede findes.
Men der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at det, forslaget omhandler, nemlig at få mere viden på området og også aktivt bekæmpe diskriminationen i samfundet, er et helt afgørende mål, som vi selvfølgelig støtter.
Det er uacceptabelt, at bestemte grupper i det danske samfund oplever og udsættes for diskrimination.
Det er meget alvorligt, det går ikke bare ud over den enkelte, der udsættes for diskrimination, men det er også alvorligt for vores samfund som helhed.
Jeg vil fortælle en kort historie: Da der blev brændt containere af på Nørrebro for ikke længe siden, havde jeg en snak med nogle af de unge, der opholder sig på Blågårds Plads, hvor jeg selv bor, og spurgte, hvad der sker oppe i hovedet på unge mennesker, som kan finde på at sætte ild til sådan en container.
Der var en ung mand, der sagde følgende til mig:
Når man oplever at gå ned ad gaden og der bliver råbt »perker!«
– jeg ved ikke, om man må sige sådan noget fra Folketingets talerstol, men det var et citat – når man går ind i en butik og der bliver kigget på ens hænder, fordi butiksindehaveren tænker, at man nok stjæler; når man prøver at komme ind på et diskotek, men får at vide, at man har de forkerte sko på, selv om alle de andre i køen har de samme sko på og gerne må komme ind; når man søger en læreplads, fordi man går på teknisk skole og får at vide, at det kan man ikke få, selv om de andre i klassen med et danskklingende efternavn godt kan; så får man det på et tidspunkt sådan, at man ikke har lyst til at være en del af det samfund, man lever i. Det var beskeden fra den unge mand, jeg talte med.
Det er jo meget, meget alvorligt, ikke bare for den unge mand, men også for vores samfund som helhed.
Det er bestemt ikke en undskyldning for at brænde containere af, men det er nødvendigt at sætte ind over for den her diskrimination, hvis vi vil undgå den slags konflikter.
Og Enhedslisten støtter som sagt initiativer, der kan være med til at bekæmpe diskrimination i det danske samfund.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Med den aftale, vi har lavet om genopretningen af dansk økonomi, har vi taget fat på det, der er den store udfordring i de kommende år.
Vi har nu, om man så må sige, betalt regningen for krisen, og det har vi gjort på et tidspunkt, hvor vi kan se at vi er ved at bevæge os ud af krisen.
De forskellige indikatorer på, at det går bedre, er jo åbenbare: Ledigheden falder ikke lige så meget, som vi havde frygtet, bilsalget er kommet i gang, forbrugernes tillid er større, dankortet bruges lidt mere, ejendomsmarkedet er stabiliseret, og verdenshandelen stiger.
Derfor skønner vi, at vi, når vi nu er ved at bevæge os ind i et selvbærende opsving, skal betale regningen for den store indsats, vi har gjort her i krisens år, 2008, 2009 og 2010.
Det betyder, at vi vil få et opsving i 2011 og 2012, og det er det, der er baggrunden for regeringens genopretningsplan og heldigvis i aftale med Dansk Folkeparti.
I modsætning hertil er det, som S og SF har fremlagt, og som jo er højere skatter, større selskabsskatter og større underskud på BNP.
Det betyder alt i alt, at dansk konkurrenceevne bliver dårligere.
Vores opsummering af S og SF’s forslag går på, at højere omkostninger, dyrere skatter osv. ikke er svaret på den udfordring, vi står med.
Derfor er regeringens vej ud af krisen den rigtige, det er den konsoliderede vej, og hr. Jesper Petersen har mange regnetimer foran sig endnu til at finde et regnestykke, der hænger sammen.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-26:
Finansministeren bedes svare på følgende: Hvorfor har regeringen valgt, at dens genopretningsplan skal føre til lavere vækst og til, at færre kommer i arbejde end med S og SF's plan »En fair løsning«?
Hvorfor har regeringen valgt, at dens genopretningsplan skal føre til lavere vækst og til, at færre kommer i arbejde end med S og SF's plan »En fair løsning«?
Eigil Andersen (SF), 2010-05-26:
Har ministeren overvejet, om det er hensigtsmæssigt i al fremtid at pålægge erhvervslivet øgede økonomiske omkostninger ved at gøre det dyrere for arbejdsgivere at skulle betale fuld løn under sygdom samt under graviditets- og barselorlov, idet regeringen nu varigt gør dagpengerefusionen mindre, end den ville have været efter de nugældende regler - og vil de kommunale og regionale arbejdsgivere i øvrigt blive kompenseret herfor af staten?
Thomas Jensen (S), 2010-05-26:
Hvordan vil ministeren sikre, at fastfrysningen af de offentlige ydelser ikke vil føre til yderligere tvangsudsættelser af lejere?
Carsten Hansen (S), 2010-05-26:
Hvilke konsekvenser vil fastfrysningen af overførselsindkomsterne få for flexicuritymodellen i år 2011 og 2012?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jo, men den basale undervisning skulle jo gerne finde sted i folkeskolen, så det er måske også en diskussion, som man skulle tage op med undervisningsministeren, og som jeg jo ved at undervisningsministeren er ualmindelig meget optaget af.
Men om man er ung og under 30 år og kommer ind på et jobcenter og får læse-, skrive- og stavetræning på baggrund af den pulje på 25 mio. kr., der er blevet afsat netop til det her, eller om man er under 30 år og får læse-, skrive- og stavetræning på baggrund af en anden finansiering, tror jeg egentlig, at man er ret ligeglad med.
Jeg tror, at det, der gælder, og det, det hele drejer sig om, er, at man får muligheden for at få de her basale færdigheder, som vi jo er helt enige om at man skal have.
Men jeg kan forstå, at jeg ikke rigtig får et svar her i dag fra hr. Ole Vagn Christensen om den langtidsledighedspakke, som regeringen har lagt frem.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Det kan ministeren tro at han gør.
De ben er solidt plantet, men ikke på særforanstaltninger som dem, man nu ligesom laver for at afbøde, at kommunerne og jobcentrene får de udgifter.
Men det, der undrer os, er sådan set, hvorfor FVU-undervisningen, der er lagt ind under de her principper med aktiveringsplaner og jobplaner, skal have en anderledes behandling end den undervisning, man kan modtage som almindelig ledig, og som det sådan set er Undervisningsministeriet der har det fulde ansvar for.
Hvorfor er der denne skelnen mellem de her to grupper?
Det er det, der undrer os.
Det er alt sammen sundt nok, og det er ikke det, jeg står og kritiserer.
Det, jeg kritiserer, er sådan set, at man ikke tager fat på de basale problemer, som netop opstår, når man begynder at tære på de små ressourcer, der er i jobcentrene.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Det, jeg faktisk tilbyder hr. Ole Vagn Christensen lige på stedet, er 85 mio. kr. til læse-, skrive- og regnekurser.
Derfor står jeg jo også nu og her lidt undrende tilbage og forstår slet ikke, hvad det er, hr. Ole Vagn Christensen egentlig skælder ud over, for pengene ligger der.
Jeg havde gerne lavet en aftale, men hr. Ole Vagn Christensen ved ikke rigtig, hvilket ben han skal stå på, tror jeg.
Det er jo ganske enkelt en fordrejning af format, hr. Thomas Jensen er ude i her, og den tror jeg at det vil klæde hr. Thomas Jensen meget at rette op på igen.
For det vil jo for den dames vedkommende – hende, som hr. Thomas Jensen omtaler her, der har været på dagpenge i 1½ år – betyde, at når vi nu vedtager den her lov, som træder i kraft den 1. juli, har hun stadig væk 2 år tilbage på sine dagpenge.
Så hr. Thomas Jensens eksempel duer simpelt hen ikke.
Det kan være, at hr. Thomas Jensen simpelt hen ikke har forstået det her forslag om dagpenge, og så er man selvfølgelig undskyldt.
Så kan det jo være, at man stemmer for sammen med Det Radikale Venstre – et parti, som hr. Thomas Jensen jo normalt påstår at ville samarbejde med og også vil forsøge at danne en eller anden form for flertal sammen med, hvis det skulle gå så galt ved et folketingsvalg.
Men at stille det op på den måde, at den kvinde, som hr. Thomas Jensen omtaler, vil miste sine dagpenge nu her, er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Så jeg vil faktisk anbefale hr. Thomas Jensen at gå op på sit kontor og læse forslaget godt igennem og komme herned igen.
Så kunne vi tage en diskussion mere.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-26:
Er det en del af ministerens drøm for Danmark, at der ikke bare i 2011, 2012, 2013, 2014, men også i 2020, 2021, 2023 osv. - kort sagt i al fremtid - vil blive mindre at leve af for folkepensionister, studerende, førtidspensionister og arbejdsløse end efter den hidtidige regulering af satserne, idet regeringens nye indgreb medfører lavere indtægter for disse grupper i al fremtid, og hvad begrunder ministeren sin holdning med?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Er ministeren enig i, at hvis en aktivering skal blive en succes, skal de basale grundelementer være på plads, inden man kan få succes med det næste trin på kompetenceudviklingsstigen?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-26:
Der bliver jo ikke svaret ret konkret på spørgsmålet.
Der bliver faktisk overhovedet ikke svaret på det, for der blev spurgt til, hvorfor man vil skabe mindre vækst og beskæftigelse end med S og SF’s plan.
Faktum er, at S og SF’s plan vil skabe mere beskæftigelse.
Vi fremrykker offentlige investeringer for at få øget beskæftigelse i de kommende 2 år.
Jeg kan ikke lade være med at kommentere, at finansministeren starter med at sige: Vi har betalt regningen.
Mig bekendt har finansministeren fået nogle meget store skattelettelser, ligesom mange andre velstillede danskere har fået nogle meget store skattelettelser.
Det og finanskrisen er der en regning for.
Så kan finansministeren godt stille sig op og sige: Vi har betalt regningen – og det er flot, for det er jo ikke finansministeren selv, der kommer til at betale den.
Næh, dem, der kommer til at betale den, er alle almindelige danskere, der har behov for at få børn i børnehave og få børn og unge mennesker i skole, og som, når de bliver gamle, skal på plejehjem, og dér kommer nulvækst i den offentlige sektor til at betyde forringelser.
Man vil lade de arbejdsløse, der er på dagpenge, betale for det, og der er en lang række andre nedskæringer, bl.a. på uddannelse.
Dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet, kommer til at betale regningen.
Mig bekendt hører finansministeren ikke til nogen af de grupper, som man nu udsætter for at skulle betale regningen for de ufinansierede skattelettelser.
Arbejdsløsheden er steget med 71.000 mennesker på kort tid, vil stige yderligere til 130.000 mennesker på årsniveau i 2010 – det indebærer, at der stadig er en alt for stor stigning forude i resten af det her år – og der vil være en yderligere stigning til 135.000 personer i 2011.
Jeg kan bare slå op i finansministerens egen økonomiske redegørelse og læse mig til, at det er sådan.
Regeringens plan om nulvækst vil føre til et yderligere fald i beskæftigelsen på 25.000 danskere.
De skal så oven i købet have dårligere dagpengerettigheder.
Skulle det være en retfærdig måde at betale regningen for krisen og de ufinansierede skattelettelser på?
Jeg tror mere og mere på, at vi er på forskellige planeter, når man kan mene det som finansminister.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Jeg forstår, at vi er enige om, at de basale grundelementer er læse-, skrive- og stavesituationen for den enkelte.
Og det er helt korrekt, som ministeren siger, at ledige under 30 år er der lavet en ordning for, langtidsledige er der også lavet en ordning for.
Som almindelig ledig kan man også gå til FVU-undervisning, som det jo hedder, under denne kategori, og det er kanongodt.
Her er det undervisningsministeren, der har den økonomiske forpligtelse.
Men når samme medlem har været ledigt så længe, at han skal i aktivering, og hvis der så indgår FVU-undervisning, så er det jobcenteret, så er det kommunen, så er det ikke mere staten, der har ansvaret for det.
Hvorfor er det ikke sådan, at man har denne ret til FVU-undervisning, uanset om den indgår i en aktiveringsplan eller i en jobplan, eller hvis man indgår som almindelig ledig?
Den er underlagt Undervisningsministeriet og trækker dermed ikke på de ressourcer, som skal være med til at opkvalificere, at man netop får en kompetenceudviklingsmulighed.
Og det er her, mit enkle spørgsmål er: Ministeren har jo selv nævnt, at det har været nødvendigt at lave nogle særforanstaltninger for to grupper.
Hvorfor er den tredje gruppe, der ligger der imellem, opgivet af ministeren og er ikke en del af det, man siger er et samfundsansvar?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jamen det her er jo et samfundsansvar, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Det er jo også derfor, der er så gode betingelser netop for at få læse-, skrive- og regnekurser.
Og hvis hr. Ole Vagn Christensen her og nu vil sige, at det vil Socialdemokraterne gerne være med til, så synes jeg, at vi skulle tage og indgå en aftale lige på stedet.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Det er en meget nem måde, som ministeren sådan set har, at prøve på at forklare, at det jo, når en ledig, som modtager FVU-undervisning, fordi der er læse-, stave- og skriveproblemer, så er undervisningsministerens område ligesom ved al anden undervisning, for det er jo mangelfuld undervisning i de foregående år, der er skyld i, at man er bragt i den her situation.
Det, der undrer mig, er, at beskæftigelsesministeren ikke er mere optaget af den gruppe, som bliver skubbet ud af arbejdsmarkedet, og som netop, i det øjeblik de ikke falder ind under kategorien her, er i den situation, at der så skal bruges kommunale ressourcer og ikke det, som var tiltænkt, nemlig at de fik en egentlig kompetenceudvikling med disse ressourcer.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jobcentrene kan igangsætte læse-, skrive- og regnekurser som en del af et aktivt tilbud, og halvdelen af udgifterne betales som altid af staten.
Der er derfor gode muligheder for at give læse-, skrive- og regnefærdigheder, hvis det er det, der er behov for.
Herudover har regeringen valgt at prioritere to målgrupper, som er blevet særlig ramt af finanskrisen.
Det er de unge, og det er de langtidsledige.
Det er netop vedtaget i Folketinget, at jobcentrene får pligt til at vurdere, om unge under 30 år og uden en ungdomsuddannelse skal læse- og skrivetestes.
Formålet med testen er at afklare, om den unge har behov for et læse- og skrivekursus for at få forbedret mulighederne for at tage en ordinær uddannelse eller for at komme i arbejde.
Vi har afsat 25 mio. kr. i hvert af årene fra 2010 til 2013 i en pulje, der skal medvirke til at finansiere FVU-skrive-, læse- og regnekurser til ledige under 30 år uden en uddannelse.
Derudover har regeringen netop lanceret en pakke til bekæmpelse af langtidsledighed, og i den indgår, at også ledige over 30 år uden en ungdomsuddannelse skal testes i basale kompetencer, hvis jobcenteret skønner, at der er behov for det.
Viser testen, at den ledige har behov for at få forbedret sine skolekundskaber, skal jobcenteret også for dem, der er fyldt 30 år, have gode rammer for at tilbyde den ledige regne-, læse- og skrivekursus.
Der afsættes 85 mio. kr. over de næste 3½ år, og det betyder, at ekstra 15.000 ledige får mulighed for at få grundlæggende regne-, læse- og skrivefærdigheder.
Og det er selvfølgelig de læse-, skrive- og regnefærdigheder, som de desværre ikke fik i skolen.
Thomas Jensen (S), 2010-05-26:
Ministeren formåede jo næsten at svare fuldstændig udenom, undtagen lige til sidst, hvor vi begyndte at komme lidt ind på, at der er nogle virkelige mennesker, det her går ud over ude i virkeligheden.
Jeg kan f.eks. tage en 3F'er.
Hun er 42 år og hedder Erna Johansen.
Hun har været arbejdsløs i 1½ år, og hendes mand fik en fyreseddel i julegave i 2009, og de har fire børn på 5 år, 9 år, 15 år og 18 år.
De har sagt nej til at sende datteren på efterskole.
De har sagt nej til at sende den mellemste med på fodboldtur med fodboldholdet.
De sparer allerede alt, hvad de kan, og nu skal de rammes drønende hårdt på børnefamilieydelsen, og de kan se frem til, at de dagpenge, som de havde håbet på at de kunne modtage, snart skal skæres væk for den her kvindes vedkommende.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at de her folk skal betale regningen for, at regeringen har ført en uansvarlig økonomisk politik, hvor man ikke i tide har sat gang i dansk økonomi?
Høgni Hoydal (T), 2010-05-26:
Hvilke skridt vil ministeren tage som følge af, at den færøske justitsminister har erklæret, at der er foretaget brud på retsplejeloven for Færøerne i forbindelse med ansættelsen af en ny politiinspektør for Færøerne, hvor det færøske landsstyre ikke er blevet hørt eller har fået mulighed for at afgive erklæring, sådan som retsplejeloven for Færøerne foreskriver i § 110?
Hvilke skridt vil ministeren tage som følge af, at den færøske justitsminister har erklæret, at der er foretaget brud på retsplejeloven for Færøerne i forbindelse med ansættelsen af en ny politiinspektør for Færøerne, hvor det færøske landsstyre ikke har fået mulighed for at afgive erklæring, sådan som retsplejeloven for Færøerne foreskriver i § 110?
Skriftlig begrundelse
Siden den såkaldte politireform blev igangsat i Danmark, har undertegnede gentagne gange rejst spørgsmål over for den danske justitsminister om, hvilke planer og mulige omlægninger, der påtænkes for politiet og anklagemyndigheden i Færøerne.
Svarene har været undvigende.
Nu er hele politiet og anklagemyndigheden i Færøerne radikalt omlagt, uden at de færøske myndigheder har deltaget i dette arbejde, hverken aktivt eller med observatørstatus som den færøske minister og det færøske parlament ellers udtrykte klare ønsker om.
Som et element i hele den omlægning - der selvsagt har store konsekvenser for færøsk lovgivning, retssikkerhed og forvaltningsstruktur - er der ansat en ny ledende politiinspektør samt en række politikommissærer under den omlagte forvaltning, uden at de færøske myndigheder er blevet hørt eller har haft mulighed for at afgive erklæring.
Udover at der i hele omlægningen er tale om tilsidesættelse af grundlæggende demokratiske principper, er der i forbindelse med ansættelsen af ny ledelse, opstået en klar juridisk sag.
»§ 110.
Det færøske landsstyre har ikke fået mulighed for at afgive erklæring, før ansættelserne blev gennemført.
Den færøske justitsminister har erklæret i både det færøske parlament, offentligt i pressen og over for det danske justitsministerium og Rigspolitichefen, at der er tale om et klokkeklart brud på retsplejeloven for Færøerne. Det burde stå klart, at hvis det danske justitsministerium ikke overholder selve retsplejeloven, som det selv har det juridiske ansvar for at opretholde, så er der tale om en overordentlig alvorlig sag for retssikkerheds- og retsstatsprincipper.
Det påhviler derfor nu den danske justitsminister et stort ansvar for at tage alle nødvendige skridt og konsekvenser for at rette op på denne sag.
Sagen blev rejst af undertegnede allerede den 7. februar d.å., og det må derfor anses for tidspresserende, at der opnås en politisk afklaring nu.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at i den socialdemokratiske plan »Fair Løsning« står der jo ikke, at man skal arbejde 1 time mere.
Der står, at parterne lover, at de ikke vil sætte arbejdstiden ned i den kommende periode, så det er da noget mærkeligt noget at komme ned i salen her og stå og sige det stik modsatte, nemlig at Socialdemokraternes plan indebærer, at man skal betale 1 time mere.
Det står sort på hvidt, at det, aftalen går ud på, er, at man i den periode, som trepartsaftalen gælder, ikke vil sætte arbejdstiden ned.
Så altså, hvad er det, jeg skal forholde mig til?
Det er jo fordrejninger og forkerte ting.
Det, der er med S og SF's plan, er, at den bare anviser en masse fugle på taget, men ingenting håndgribeligt.
Det er næppe den plan, det danske samfund har brug for.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-26:
Der skal sættes ind.
Vi har bare fremlagt en anden plan.
I stedet for at spare sig fattig – som regeringen vil – vil vi arbejde og investere os ud af den her krise.
Hvis vi arbejder 1 time mere om ugen, kan vi faktisk få flere kroner i kassen.
Vi kan faktisk fastholde et velfærdsniveau; vi behøver ikke at spare ude i kommunerne; vi behøver ikke at gribe ind over for danskernes dagpenge; vi behøver ikke at angribe børnefamiliernes børnecheck.
Altså, der er jo et ærligt valg her.
Man kan vælge at arbejde lidt mere, det er jo heller ikke sjovt, men det er dog en solidarisk øvelse, hvor alle løfter i flok.
Vi arbejder alle sammen 1 time mere, og så kan vi løse det her problem.
Det er jo det, der er valget.
Men regeringen har valgt at sige: Nej, vi vil ikke arbejde 1 time mere, vi vil hellere spare, og vi vil først og fremmest spare på dem, der har lidt i forvejen; så det er dem på dagpenge, der skal rammes; det er børnefamilierne, der skal rammes; det er kernevelfærden i landets kommuner, der skal spare på grund af nulvækst.
Der var det da rimeligt at lægge det åbent og ærligt frem, så folk kan gå ind og se, hvor meget det betyder for dem, hvor meget det betyder for deres økonomi, at de rent faktisk lyttede til regeringen og fik tre eller fire børn, som man opfordrede til for ganske få år siden.
Ja, nu betyder det faktisk 18.000 kr. Det er da rimeligt at være åben og ærlig om, hvad det er for nogle valg, man træffer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Jeg skal ikke skjule, at det er en meget svær ting, vi er ude i, når vi skal genoprette landets økonomi.
Vi har bare valgt at tage det ansvarligt og sige: Krisen har medført, at der bliver en regning, vi skal betale.
Jo før vi kan betale den regning, jo billigere bliver den.
Vi mener og kan jo også se i den Økonomiske Redegørelse, at vi bevæger os ind i et selvbærende opsving, og at det ikke kommer til at koste på ledigheden.
Det er udgangspunktet for, at vi kan gøre regningen op nu.
Så har vi lavet en genopretningsaftale med Dansk Folkeparti, hvor vi bredt alle sammen bærer omkostningerne ved det her, en utrolig afbalanceret løsning, nemlig at de, der har de fleste penge, også er dem, der kommer til at bære den største byrde.
Vi friholder folkepensionister, vi friholder førtidspensionister, vi friholder reguleringen af kontanthjælp osv.
Det vil blive reguleret helt almindeligt, så vi har fundet en meget afbalanceret måde at komme ud af den her krise på.
Vi kan jo se, at vi er kommet meget mere skånsomt ud af den her krise end en række andre lande, som vi hører om dagligt.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-26:
Altså, nu tror jeg, at ministeren skal slå lidt koldt vand i blodet.
Der er altså mange danskere derude, der er bekymrede for de her ting.
Det, jeg prøvede at adressere, er det her med dagpengeperioden.
Hvis det er, at jeg har fået sagt kontanthjælp, skal jeg selvfølgelig beklage det.
Det, der er situationen, er jo, at der er mange, der er bange for, hvis det er, at deres dagpengeperiode bliver forkortet, om de så er i en situation, hvor de kan få kontanthjælp.
Vi ved jo godt, at hvis man har en ægtefælle, der tjener for meget, kan man ikke få kontanthjælp.
Har man en ejerbolig, bliver man også modregnet osv.
Derfor er der altså folk, der ryster i bukserne i øjeblikket: Hvis de går for længe på dagpenge, risikerer de så lige pludselig at stå uden forsørgelse?
Det er jo et helt konkret problem, mange danskere står med nu, fordi regeringen har lavet den her aftale sammen med Dansk Folkeparti.
Så i stedet for at hidse sig op og beskylde mig for propaganda fra DKP og andet skulle ministeren se at forholde sig til den virkelighed, som danskerne er i.
Der er mange, der er bange for, hvad der sker, hvis man ryger ud af dagpengesystemet, og om man så kan få kontanthjælp.
Vi har tal fra LO, der siger, at det her er meget svært.
Der er nogle, der kommer i klemme.
Der er nogle, der ryger helt ud af forsørgelse.
Hvad så?
Skal de sælge deres hus?
Hvad skal de sige til deres børn?
Det er sådan nogle ting, som jeg synes kunne være rimeligt at man åbent og ærligt lagde frem, frem for at puste sig op og skælde ud.