runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Man kan jo ikke sige, at man vil have en forstærket grænsekontrol over for banderelaterede problemer på Nørrebro, og at hvis man i den forbindelse fanger nogle tricktyve osv. fra Rumænien og Bulgarien, så skal grænsekontrollen ikke være effektiv og effektueres.
Altså, det giver jo ikke nogen mening.
Jeg kan bare konstatere, at den socialdemokratiske ordfører ikke er i stand til at have to holdninger på samme tid.
Man fastholder den holdning, at man ikke ønsker at indføre en grænsekontrol, på trods af at der står det modsatte på Socialdemokraternes hjemmeside.
Det gør der jo.
Og man kan se, at politiet i København har problemer, man kan se, at Nordsjællands Politi eksempelvis via Interpol har sendt en liste med navne på 687 rumænske tyve til de rumænske myndigheder.
Det er jo glimrende, at der er det samarbejde.
Hvorfor ikke supplere det samarbejde med en grænsekontrol, når nu vi ved - vi ved jo - at der er borgere i Danmark, som bliver udsat for ubehageligheder, fordi der simpelt hen er folk fra Rumænien og Bulgarien, ikke dem alle sammen, men nogle, der kommer op og spekulerer i, at de er sværere at udvise eksempelvis på grund af EU-reglerne, når de begår overtrædelser af dansk lovgivning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-26:
Jeg vil indledningsvis gerne have lov til at slå fast, at i spørgsmålet om Tyrkiets mulige optagelse i EU, er der faktisk opstillet en lang række helt specifikke krav, og før de er opfyldt, kan der på ingen måde blive tale om et tyrkisk EU-medlemskab.
Som det ser ud i dag skal tyrkerne flytte sig endog meget langt, hvis de på nogen måde skal gøre sig forhåbninger om at blive en del af Den Europæiske Union.
Det er min og Venstres opfattelse, at Tyrkiet, som vi kender det i dag, langtfra er parat til at blive en del af EU.
Jeg vil godt have lov til at advare imod, at Dansk Folkeparti får lov til at kapre debatten for at gøre den til et spørgsmål om, hvorvidt Tyrkiet anno 2009 skal være EU-medlem.
Det spørgsmål er jo fuldstændig uaktuelt.
Denne forespørgselsdebat er en ud af efterhånden mange debatter, hvor vi kan få lov til at høre på Dansk Folkepartis evindelige klagesang om, at EU er så og så dårligt, og at vi i virkeligheden ville være meget bedre tjent med en høj mur omkring Danmark, der kan holde omverdenen på behørig afstand.
Det er som at høre en meget dårlig lp-plade, hvor pickuppen desværre er kørt fast i samme rille, og på pladecoveret blomstrer partiets spidskandidat til europaparlamentsvalget, en mand, der er så utilfreds med EU, at han partout må have et fast sæde i dets parlament.
Vi befinder os med andre ord midt i hr. Morten Messerschmidts valgkamp, og her er spørgsmålet om Tyrkiet blot endnu et stykke valgflæsk, som han langer over disken til vælgerne.
Tyrkiet ligger som bekendt på grænsen mellem Europa og Asien.
Af den grund har landet enorm strategisk betydning, især sikkerhedspolitisk, men også med hensyn til energiforsyning og handel i øvrigt.
Samtidig indtager Tyrkiet en nøglerolle som diplomatisk bindeled mellem de stridende parter i Mellemøsten.
Landet har bl.a. spillet en meget aktiv rolle i forsøget på at mægle mellem Syrien og Israel.
Endelig er Tyrkiet en regional magtfaktor, der er med til at værne os og de øvrige lande i Mellemøsten mod Irans islamiske terrorregime.
Men selv om Tyrkiet måske er lidt af en duks set i mellemøstlig sammenhæng, befinder landet sig stadig rigtig langt nede på den demokratiske skala.
Der er meget langt op for overhovedet at nærme sig det niveau, som landet skal befinde sig på, før et tyrkisk medlemskab af EU bliver realistisk.
Listen over Tyrkiets fejl og mangler er alenlang, og Dansk Folkepartis ordfører har vi allerede hørt remse op af denne liste igen og igen, og det vil han sikkert gøre igen under debatten.
Men jeg skal nok spare Tinget.
Det er imidlertid ikke ensbetydende med, at vi i Venstre, eller for den sags skyld i EU generelt, vil se stort på Tyrkiets stribevis af brud på elementære menneskerettigheder eller er ligeglade med, at landet ikke efterlever internationale konventioner og aftaler - på ingen måde.
Som jeg sagde indledningsvis, er EU’s principper klippefaste, dem kan der ikke forhandles om.
På den baggrund vil jeg gerne på vegne af Venstre, Konservative, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance fremsætte følgende:
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-26:
Resultatet af forhandlingerne med f.eks. Kroatien, Tyrkiet og andre lande er jo, som det også står i det forslag til vedtagelse, hr. Michael Aastrup Jensen har fremsat, ikke givet på forhånd.
Der skal tages hensyn til, at landene faktisk også opfylder betingelserne for medlemskab, og der skal også, som der står i forslaget til vedtagelse, tages hensyn til EU's evne til at optage nye medlemmer.
Det indgår i en samlet vurdering.
Helle Sjelle (KF), 2009-03-26:
Jeg synes bestemt, at man skal lære af sine fejl.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at man kan diskutere, om Bulgarien og Rumænien kom lige lovlig hurtigt med, men nu er de med i EU, og så henholder jeg mig i hvert fald til, at de efter min opfattelse gør, hvad de kan for at leve op til de krav, EU stiller, og når det en gang imellem sker, at de ikke lever op til de krav, som EU stiller, så er EU også ganske barsk, ganske konsekvent i forhold til de sanktioner, der er, der tøver man overhovedet ikke.
Det er det, jeg noterer mig, og jeg mener bestemt også, at det er sådan, det skal være.
Men det er jo ikke sådan, at forholdene i Bulgarien og Rumænien skal blokere for, at man slet ikke kan drøfte, om EU skal udvides overhovedet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Skal det forstås på den måde, at Det Radikale Venstre mener, at det simpelt hen er noget, vi også må tage med ved fremtidige udvidelser, at vi altså må tage den ganske omfattende handel med mennesker, som udgår fra Bulgarien, med?
Jeg gør opmærksom på, at dansk politi opgør det til mellem 18.000 og 21.000 mennesker, bulgarere, som handles inden for EU.
Er den ganske omfattende handel med narkotika, med illegale våben og alle de der tricktyverier, hjemmerøverier, dankortrøverier osv., som i Danmark alene har ca. 3.000-5.000 bulgarere og rumænere bag sig, simpelt hen noget, som man må acceptere?
Er det noget, som danskerne også må acceptere ved fremtidige udvidelser, så vi også kan forvente, at Det Radikale Venstre vil sige ja til en udvidelse med Kroatien, med Albanien og andre Balkanlande?
Er det sådan, hr. Niels Helveg Petersens ret kortfattede svar skal forstås?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-26:
Svaret er nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Nu vil hr. Helveg Petersen jo bemærke, at det forslag til vedtagelse, jeg har fremsat, ikke siger noget om, hvorvidt de to lande på noget tidspunkt skulle have været medlemmer, men kun forholder sig til det tidspunkt, hvor de så rent faktisk blev medlem.
Og derfor vil jeg gerne høre hr. Helveg Petersen, om han ikke er enig i, at både Bulgarien og Rumænien er kommet for tidligt med - at man simpelt hen burde have sagt, at de på grund af alle de problemer, som vi jo på det tidspunkt vidste der var i forhold til korruption, i forhold til kriminalitet, mafiaens dominerende position og den i øvrigt manglende vilje til at gøre noget ved problemerne, som vi jo vidste og kendte til i 2007, simpelthen ikke var klar til at komme med.
Ville det ikke have været det rigtigste - set i bagklogskabens klare lys - at man havde sagt, både af hensyn til at de havde en gulerod, der gjorde, at de fortsat reformerede og løste de problemer, og sandelig også af hensyn til vores egne borgeres sikkerhed, at så må vi udskyde den beslutning?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-26:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til udenrigsministeren.
Jeg synes, ministeren holdt en god tale, og jeg er meget enig med ministeren i, hvad han sagde til indledning.
Jeg kan med det samme meddele, at Det Radikale Venstre kan stemme for hr. Michael Aastrup Jensens forslag til vedtagelse, og at vi stemmer imod hr. Morten Messerschmidts forslag til vedtagelse, bl.a. fordi det her så skarpt siges, at det var en fejl at udvide EU med Bulgarien og Rumænien.
Det er jeg slet ikke enig i.
Det Radikale Venstre er grundlæggende enig i hele udvidelsestanken.
Vi mener, at det er en rigtig og en stor idé, at hele Europa, alle landene i Europa, bindes sammen i forpligtende samarbejde.
Det er det bedste for Europas fremtid, og derfor er det heller ikke vores opfattelse, at vi har set den sidste udvidelse af EU.
Der kommer flere.
Det var helt klart, da EU blev udvidet med Bulgarien og Rumænien, at der var særlige problemer knyttet til denne udvidelse.
Derfor blev der også introduceret samarbejds- og verifikationsmekanismer, og EU har jo mulighed for at træffe passende foranstaltninger over for Bulgarien og Rumænien.
Den mulighed eksisterer og skal i givet fald benyttes.
Problemerne er især knyttet til samarbejdet internt på det retlige område og til korruption og organiseret kriminalitet i de pågældende lande.
Selv om der er opnået visse fremskridt, er de for beskedne.
Der er behov for yderligere fremskridt, og der er brug for et konstant pres fra EU og Kommissionens side over for Bulgarien og Rumænien for at rette op på de store svagheder, der er i disse lande på områder som korruption, organiseret kriminalitet og kvalitet i domstolene.
Netop nu oplever Bulgarien og Rumænien og i øvrigt en række andre lande i Central- og Østeuropa et meget betydeligt økonomisk tilbageslag.
Den internationale finans- og økonomikrise rammer hårdt i Østeuropa, og det vil uden tvivl være sådan, at man fra det internationale samfunds side bliver nødt til også at understøtte disse lande i en meget svær tid.
Der er for nylig lavet en særlig hjælpepakke for Rumænien.
Det er Den Internationale Valutafond, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken, der er blevet enige om at yde en særlig indsats over for Rumænien, for at de kan komme igennem deres vanskeligheder, og noget tilsvarende må forudses også vil ske i forhold til Bulgarien.
Vi skal ikke vende ryggen til vores nye medlemslande, Bulgarien og Rumænien, vi vil under tilbageslaget her også have en forpligtelse til at hjælpe dem bedst muligt igennem vanskelighederne.
Så bare én bemærkning til sidst: Medlemskabet af EU er disse landes bedste mulighed for at skabe en bedre tilværelse for deres egen befolkning.
Helle Sjelle (KF), 2009-03-26:
Nu synes jeg, der er god grund til at påpege, at det jo er helt klart, hvad Dansk Folkepartis dagsorden er i det her.
Man synes absolut ikke om, at Bulgarien og Rumænien overhovedet er blevet optaget i EU, og man synes i det hele taget ikke om det her EU-samarbejde.
Det er noget værre noget alt sammen, og nu prøver man med vold og magt på at få mast det og kvast det på bedst mulige måde.
Mit udgangspunkt er et andet.
Jeg synes, det er godt, at vi har et EU-samarbejde, jeg synes, det er godt, at der er en masse lande, der samarbejder om grænseoverskridende problemer, og jeg synes også, det er godt, at man, når der er nogle lande, som træder ved siden af, uanset om det er nye eller gamle, så ikke er bange for - og det synes jeg i hvert fald er positivt - at skride ind, hverken på den ene eller på den anden måde med hensyn til at drage de nødvendige konsekvenser.
Med hensyn til fremtidige udvidelser er det naturligvis meget vigtigt, at man er meget opmærksom på, at landene også lever op til de krav, som man nu engang har stillet til de lande med henblik på at blive medlemmer.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Der synes jeg så, at talepapiret fra EU-Kommissionen kom lidt ind i billedet igen.
Jeg vil bare høre sådan helt konkret, hvad det er, fru Helle Sjelle mener at have begået af fejl i forbindelse med optagelsen af Rumænien og Bulgarien i EU - for hvis fru Helle Sjelle vil lære af sine fejl, så mener hun vel, at der har været begået fejl.
Så jeg vil bare høre, hvilken lektie man så har lært af det, når man taler om at optage nye lande i det europæiske samarbejde, som man jo taler om med jævne mellemrum.
Hvilken ny måde vil man gribe det an på, sådan at man undgår nogle af de problemer, som vi diskuterer i dag?
Helle Sjelle (KF), 2009-03-26:
Det var da et meget stort spørgsmål.
Jeg synes, at jeg lærer noget hver dag, og det håber jeg da også at mine medmennesker gør, og at de lærer af deres fejl.
Med hensyn til det her konkrete, og det er vel det, som hr. Martin Henriksen sigter til, så synes jeg egentlig, at Kommissionen gør, hvad Kommissionen kan gøre i den her sammenhæng, og at man også gør det, man bør gøre, nemlig at man er meget konkret og kontant, hvad angår sanktioner mod de her to lande, når de ikke lever op til de krav, som der bliver stillet fra EU, og når det er nogle krav, som de har lovet at de vil holde.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Jeg bemærkede, at fru Helle Sjelle sagde, at man skal lære af sine fejl, så jeg vil godt høre, hvad fru Helle Sjelle har lært.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Først må der være grund til at takke hr. Michael Aastrup Jensen om ikke andet så i hvert fald for hans opfindsomhed i forhold til at skrive ordførertaler.
Under den tidligere debat hørte vi lidt om Morten Korch, og nu skal vi høre om hans lp-samling.
Jeg er da næsten glad for, at vi har begrænset det til to debatter i dag.
For der er jo netop sket helt elementært graverende ting i Tyrkiet inden for de sidste 2-3 år.
AK-partiet, altså regeringspartiet, er blevet kendt i strid med forfatningen, og der er en omfattende islamisering af samfundet i gang.
Alle de ting vælger japartierne overhovedet ikke at tage stilling til, næ, man holder fast i det, man vedtog i 2006, og så kan alt det andet åbenbart være ligegyldigt.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-26:
Jeg vil lige gøre hr. Martin Henriksen opmærksom på en ting, og det er, at den her forespørgselsdebat handler om Bulgarien og Rumænien, og jeg kan derfor ikke rigtig forstå ordførerens spørgsmål.
Vi bliver spurgt, hvordan vi betragter udviklingen i Bulgarien og Rumænien, og det har jeg svaret på meget konkret og nøje.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Martin Henriksen tager et citat ud af sin kontekst og refererer til det, som om Socialdemokratiet sender misvisende eller forskellige signaler.
Det gør vi ikke, må jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Vi går meget ind for, at der skal ske en indsats i forhold til bekæmpelse af kriminalitet og organiseret bandekriminalitet.
Så ganske kort: Jeg vil opfordre hr. Martin Henriksen til at se på, hvad forespørgslen går ud på.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Nu vil jeg også se, om fru Yildiz Akdogan kan gøre to ting samtidig, nemlig at være imod grænsekontrol og være for grænsekontrol.
Det bliver jo interessant, for jeg kan forstå, at man er imod Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, hvori vi opfordrer regeringen til at indføre mere grænsekontrol.
Det er man imod, forstår jeg.
Den 26. marts 2009 på Socialdemokraternes hjemmeside - og det må man jo så gå ud fra var det, Socialdemokraterne mente den dag - står der så, at den socialdemokratiske retsordfører, fru Karen Hækkerup, siger, og jeg citerer direkte fra artiklen: »Retsordføreren efterlyser bl.a. initiativer i forhold til grænsekontrollen.« Og så siger fru Karen Hækkerup: »Våbnene flyder ind over vores grænser.
Det kræver en forstærket grænsekontrol.«
Så kan man så ringe til fru Karen Hækkerup.
Så måske kan fru Yildiz Akdogan - der er telefonnummer her, og jeg kan oplyse det i anden omgang - ringe til fru Karen Hækkerup, så vi måske kan få at vide, hvad det er, Socialdemokraterne rent faktisk mener, for i dag kan jeg forstå, at man er imod det forslag til vedtagelse, der kræver mere grænsekontrol, men på sin hjemmeside er man for.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Tak hr. formand.
Der går næsten ikke en dag, uden at man i diverse medier rundtomkring i landet kan konstatere nogle af de konsekvenser, som udvidelsen med Bulgarien og Rumænien har haft bl.a. her i Danmark og i en lang række andre af EU's medlemslande.
Alene i december sidste år var Nordsjællands Politi nødt til at sende 687 rumænske tyve tilbage.
I samme måned fangede Københavns Politi 61 østeuropæiske tyvebander.
Politiet anslår, at der i Vesteuropa er omkring 18.000-21.000 bulgarske prostituerede alene, og at bagmændene tjener omkring 2 mia. euro på det.
Med andre ord kan vi meget hurtigt ved bare at kigge sådan igennem overskrifterne og de meldinger, der kommer fra politiet rundtomkring i landets politikredse, konstatere, at den udvidelse, der er gennemført med de to lande, har været helt katastrofal særlig sammenholdt med, at man stadig nægter den nationale grænsekontrol, altså, at de cirka ti grænseovergange, der er mellem Danmark og Tyskland, står fuldstændig pivåbne for alle, der ønsker at handle kriminelle varer ind i landet og tage beslaglagt tyvegods og røverivarer osv. med ud af landet.
Det er simpelt hen en uholdbar situation.
Derfor vil jeg bede udenrigsministeren om at give sit syn på sagen og også på, om ikke de fatale konsekvenser, som den her udvidelse har haft, i det mindste må føre til en vis refleksion i forhold til fremtidige udvidelser.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Det Radikale Venstre er naturligvis enig i en lang række af de gode argumenter, der er blevet fremført af de øvrige partier i aftalen om Femern Bæltforbindelsen.
Men når jeg alligevel tager ordet, er det jo, fordi transportministeren, som det også blev påpeget af hr. Per Clausen, sagde, at med Femern Bæltforbindelsen knyttes Danmark nu til kontinentet.
Vi må nok sige, at det har Danmark været et godt stykke tid, faktisk temmelig længe, og derfor er det måske meget fornuftigt, at man har øjnene åbne for, at der også er noget, der hedder Jylland.
Det fører mig først og fremmest frem til at sige, at vi i Det Radikale Venstre jo ikke lægger skjul på, at vi faktisk i den tidlige fase af diskussionen om, hvordan man skulle løse trafikudfordringerne på Østersøen, havde et ønske om, at man i stedet skabte en forbindelse mellem Gedser og Rostock.
Vi tror sådan set stadig væk, at en Gedser-Rostockforbindelse ville have været det optimale og meget mere fremtidsrettet end det, man skaber nu, men det ændrer ikke ved, at vi har kunnet aflæse det politiske landkort og har kunnet se, hvad mulighederne var.
Men i den tidlige fase havde vi gerne set, at man var gået stærkere ind i en vurdering af, om en Gedser-Rostockforbindelse ikke havde været meget mere fremtidsrettet i forhold til Centraleuropa, i forhold til Østeuropa og i forhold til de trafikmønstre, der måtte komme på meget lang sigt.
Så kunne man jo fortsat have brugt den landfaste forbindelse, der i forvejen er mellem Danmark og Tyskland, aktivt.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jeg synes jo, det var spændende at høre, at ministeren med Femernforbindelsen vil knytte Danmark til det europæiske kontinent.
Det viser måske, hvordan man ser tingene fra Nordsjælland, men i Jylland troede vi faktisk, at vi var bundet til det europæiske kontinent i forvejen.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, det er spændende, at de gode og de saglige argumenter for broen er togforbindelsen.
Jeg er enig i, at selv om der også kunne findes andre jernbaneløsninger på at få transporteret godset til Tyskland, kan der argumenteres for, at Femernforbindelsen formentlig er et fornuftigt projekt, hvad det angår, men jeg synes, at ministerens bemærkning om, at biler også skal være her - underforstået at Enhedslisten skulle ønske biler afskaffet i morgen - er lidt absurd.
Det kan jo ikke være hensigten, så derfor står det stadig fuldstændig uklart, hvorfor man ikke har valgt den løsning at lave en jernbaneforbindelse over Femern Bælt og lade det blive ved det.
Så havde man lavet det, der er brug for, og så havde man lavet det, der har en positiv miljømæssig effekt.
Lars Barfoed (KF), 2009-03-26:
Det er en historisk beslutning, vi træffer i dag med vedtagelsen af dette projekteringslovforslag om en fast forbindelse over Femern Bælt en fast forbindelse mellem Tyskland og Danmark, som også vil knytte Norden og dermed Danmark til det europæiske fastland, så det både fra et europæisk synspunkt og med hensyn til de dansk-tyske relationer er historisk, at vi nu kan vedtage denne lovgivning.
Jeg er også glad for, at der er et så bredt flertal i Folketinget, som tilfældet er.
Alle partier bortset fra Enhedslisten tilslutter sig nemlig det lovforslag, vi vedtager i dag, og nu er det så med at komme i gang med arbejdet, for i 2018 skal broen altså stå der.
Må jeg så sige noget angående den debat, som blev rejst af Enhedslisten om sammenhængen mellem regeringens transportpolitik og -strategi, der i høj grad går ud på, at vi skal have en grøn transportpolitik og satse på kollektiv trafik og jernbane langt mere end tidligere, og den aftale, der er indgået mellem alle partier i Folketinget bortset fra Enhedslisten, om en investeringsplan for infrastrukturen i Danmark, som også baserer sig på, at to tredjedele bliver investeret i den kollektive trafik og en tredjedel i den individuelle trafik.
Vedtagelsen af lovforslaget om den faste forbindelse over Femern Bælt er netop i overensstemmelse med denne aftale, for det er jo i meget høj grad et jernbaneprojekt, vi taler om her.
Det er sådan, at når broen er bygget - før kan man jo ikke køre på den - forventes det, at der årligt vil passere 14.600 persontog og 15.700 godstog og det allerede i åbningsåret 2018.
Det forventes også, at ca. 15 mio. t gods om året vil blive transporteret via Femern Bælt, og heraf forventes ca. 8 mio. t at blive fragtet med jernbane.
Det er et kolossalt løft for jernbanedriften i Danmark og for den europæiske jernbanetrafik, at vi gennemfører dette projekt.
Det vil bl.a. betyde, at distancen med jernbane mellem København og Hamburg bliver 150 km kortere, og det vil altså betyde, at det bliver langt billigere og mere effektivt at transportere gods til Tyskland, at vi etablerer broen.
Der vil selvfølgelig også køre biler på den.
Enhedslisten må meget undskylde, men bilen er altså også et transportmiddel, som både danskere og alle mulige andre europæere gerne vil bruge, og derfor er det jo meget rimeligt, at man også kan køre i sin bil over broen, når vi nu bygger den.
Det skal man ikke ærgre sig over, for det er jo i høj grad bilerne, der er med til at finansiere broen, så den økonomisk kan hvile i sig selv.
Jeg tror personligt, at vi i løbet af de næste 10, 15, 20 år vil se, at flere og flere biler er drevet af andre former for brændstof end dem, vi kender i dag, og derfor vil det slet ikke være noget miljø- eller klimamæssigt problem, at der kører biler på vejene.
De vil nemlig ikke forurene og ikke belaste klimaet i den grad, som de gør nu, men det er selvfølgelig ud i fremtiden.
Det korte af det lange er, at det her i meget høj grad er et jernbaneprojekt, der er i fuld overensstemmelse med regeringens politik og den politik, som partierne her i Folketinget bortset fra Enhedslisten har lagt til grund for investeringsforliget.