runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Ja, et meget tydeligt svar.
Det har jeg afgivet en gang, og jeg skal gerne gøre det igen.
I januar reviderer vi vores 2015-plan.
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at ordet revidere betyder, at man kalkulerer det en gang mere, og når man kender det tal, må man forholde sig til den udfordring, der er i det.
Der er ikke nogen forskel på at revidere og at lave en ny, altså det er jo implicit det samme.
Det går jeg også ud fra var det, fru Tina Nedergaard fra Venstre mente i sin tale.
Jeg hørte så ikke, hvordan hun helt præcis formulerede det.
Men det må nødvendigvis være sådan, ikke?
Så den udfordring ligger foran os.
Men jeg synes da, at hykleriet er ved at nå topmålet.
Hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre sætter spørgsmålstegn ved 2015-planen.
Kan jeg få en garanti for det?
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Altså, det er jo ret fantastisk med den her 2015-plan.
Først havde vi fru Tina Nedergaard, som sagde, at regeringen holder 2015-planen.
Så kom hr. Kristian Thulesen Dahl og sagde: Nej, regeringen må nok lave en ny plan.
Så tænkte jeg, at så kan man ikke have flere forskellige standpunkter i den sag.
Jo, jo.
Der vil jeg bare spørge, om det ikke var en fordel, at dem, der vedtager finansloven, var nogenlunde enige om, hvad de har af langsigtede planer med dansk økonomi og ikke svarer i øst og vest på det helt centrale spørgsmål om, hvordan man vil skabe balance.
Læser hr. Mike Legarth ikke økonomisk redegørelse.
Det fremgår sort på hvidt, at genopretningskravet til dansk økonomi, som i august blev skønnet til at være på 22,5 mia. kr., nu er steget til 31,5 mia. kr.
Hvad er planerne for at komme tilbage på sporet?
Hvilke planer er der for at indvinde de 31,5 mia. kr.?
Vi må da kunne få et svar.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Jamen vi ved udmærket, hvad vi skal gøre.
Altså, det er jo en hypotetisk situation, der bliver beskrevet af hr. Ole Sohn.
Vi ved udmærket, hvad vi skal gøre, men vi skal da først vide, hvad der skal ske.
Nu skal vi jo først have konvergensprogrammet.
Når vi kender udfordringen, handler vi på det grundlag.
Det er da tosset at begynde at handle, inden man ved, hvad det er, man skal handle på grundlag af.
Nu taler vi om staten og 1.800 mia. kr., som er de samlede indtægter, vi har i staten på et år, og det kan selvfølgelig være svært helt præcist at sjusse sig frem til, hvad budgetunderskuddet så bliver for 1 år, når vi kommer ud af december.
Jeg vil så træde et skridt tilbage og sige, at da jeg var borgmester hjemme i Vamdrup Kommune med 7.500 indbyggere og en økonomi på omkring 400-500 mio. kr., kunne jeg spørge min økonomiske forvaltning i maj, hvordan det så ud med økonomien, om vi var på den sikre side, om der var styr på økonomien, og når vi så mødte igen efter sommerferien, altså den 1. august, var der etableret et kæmpestort overeller underskud.
Og det er, fordi det er lidt svært at håndtere de størrelser, når det drejer sig om så store beløb.
Sådan er det jo også i virksomheder.
Men hr. Ole Sohn forsøger at fremstille det, som at vi ikke har tænkt os at agere på det her, men det har vi selvfølgelig.
Så vi skal nok tage ansvaret, og vi skal nok løse opgaven.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Hvordan tror den konservative ordfører det ville være foregået, hvis en virksomheds ledelse til bestyrelsen havde fremlagt en budgetoversigt, som viste et underskud på 85 mia. kr., og så en måned senere kom til bestyrelsen og sagde: Nej, det var i øvrigt 95 mia. kr., og så har vi et varigt problem med 30 mia. kr., men vi ved ikke, hvad vi vil gøre det.
Hvad ville bestyrelsen, hvis det drejede sig om privat virksomhed, mon gøre, hvis ikke man havde et bud på, hvordan man ville løse den udfordring?
Hvad ville der ske, hvis ledelsen – altså finansministeren, direktøren – i en privat virksomhed kom til bestyrelsen og sagde: Jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Jo, og det kan hr. Ole Sohn og Socialistisk Folkeparti være helt sikre på at vi nok skal komme med en plan for, og man kan også være helt sikker på, at vi får gjort det, der skal til, for at løse det problem.
Jeg har i øvrigt svært ved at anerkende, at hr. Ole Sohn på vegne af Socialistisk Folkeparti rejser sig op og lader, som om han er den ansvarlige mand i dansk politik.
Jeg vil bare sige, at hvis vi havde gjort det, som oppositionen, herunder Socialistisk Folkeparti, har talt for og forsøgt at tude befolkningen ørerne fulde med i løbet af de år, vi har siddet i regering, så havde der ikke været en krone at rutte med, og så havde underskuddet jo været meget større.
Men man kan trygt læne sig tilbage og afvente, at vi i regeringen selvfølgelig handler i forhold til den udfordring, som 2015-planen stiller os over for, for vi skal naturligvis have balance og holdbarhed i den langsigtede nationaløkonomiske politik.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Når man nu fremlægger et finanslovforslag, hvor der på det tidspunkt var forudsat et offentligt underskud på 85 mia. kr., som nu er steget til 95 mia. kr. på den måned, der er gået, og vi nu kan se af den Økonomiske Redegørelse, at der er et hul på 30 mia. kr., er det så ikke fair nok, at en repræsentant for regeringspartierne bliver spurgt, hvordan man egentlig har tænkt sig at løse det?
Skal vælgerne ikke vide det?
Har borgerne ikke behov for eller krav på at vide, hvad De Konservatives bud er på at få løst det kæmpemæssige hul, der er lavet i statskassen?
Morten Bødskov (S), 2009-12-16:
Det er jo næsten et lige så sort svar, som noget af det her vil lyde for almindelige mennesker.
Hvordan skal det lukkes med varig holdbarhed?
Kan vi ikke få et svar på det?
Altså, er det efterlønnen, der skal væk, som jeg tror at De Konservative til stadighed agiterer for?
Er det dagpengeperioden, der skal halveres, som man har luftet ideer om, tror jeg også, sågar på eget landsråd?
Er det folkepensionsalderen, der skal op?
Man går jo så meget op i, at man fører en ansvarlig økonomisk politik, og så må man da svare på den udfordring, der står i regeringens egen publikation.
Der skal findes 30 mia. kr. i varige forbedringer af dansk økonomi frem til 2015, de næste 5 år.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Det er jo klart, at eftersom vi har en skattereform, der nu er implementeret, og som med tiden indhenter noget af det efterslæb, der er, og at vi nu har fremrykket offentlige investeringer, så kommer der senere et mindre behov for de offentlige investeringer.
De er jo blevet foretaget på forskud, så noget af det indhenter sig selv.
Men det overordnede billede er, at 2015-planen skal revideres, og det bliver den her i januar, når vi laver vores konvergensprogram.
Til den tid er vi så helt klar over den udfordring, vi har, og resultatet af konvergensprogrammet vil betyde, at man kan være helt sikker på at Det Konservative Folkeparti medvirker til at få det løst, for vi skal selvfølgelig til enhver tid have en langsigtet nationaløkonomi, der er holdbar.
Morten Bødskov (S), 2009-12-16:
Jeg står her med regeringens seneste publikation, den økonomiske redegørelse, og på side 16 står der følgende, når det handler om holdbarheden i dansk økonomi: I Danmarks tilfælde planlægges finanspolitikken med udgangspunkt i 2015-planen, hvor de centrale finanspolitiske mål er at sikre finanspolitisk holdbarhed og mindst balance på den strukturelle saldo i 2015.
Det kan lyde lidt sort for folk, men der står også, at det her kræver en styrkelse af den strukturelle saldo på 1¾ pct. af BNP efter 2010 og inden udgangen af 2015.
Hvad betyder det på dansk?
Der er et hul i kassen på 30 mia. kr., som regeringen skal sørge for bliver lukket i løbet af de næste 5 år.
Hvordan mener De Konservative det skal gøres?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg er glad for, at der kom et citat fra vores retsordfører, for det er jo fuldstændig korrekt, at det er hun citeret for.
Det, som man så finder ud af efterfølgende, er, at der sidder i hundredvis af folk på asfalten i timevis.
Så stiller man et spørgsmål, om det nu også er nødvendigt.
Alt andet ville da være uansvarligt.
Det ville da være uansvarligt at have blind tillid til myndighederne.
Jeg har heller aldrig oplevet, at Dansk Folkeparti har blind tillid til offentlige myndigheder.
Der skal selvfølgelig hele tiden være et vågent øje på myndighedernes gøren og laden.
De skal have ris, når de skal have ris, og de skal have ros, når de skal have ros.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-16:
… for at undgå, at en sag skal eskalere.
Hr. Villy Søvndal har åbenbart en hel anden holdning end retsordføreren, og hr. Ole Sohn står i dag og væver lidt frem og tilbage.
Hvad er egentlig SF's holdning?
Kan vi ikke bare få en klar idé om det?
Jeg spørger ikke, om SF er med i politiforliget, for det er jeg godt klar over.
Kan vi få en klar holdning til, hvordan det skal være under klimatopmødet?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Nej, det har jeg ikke sagt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-16:
Nogen gange kan man godt spekulere over, om de her mikrofoner virker, for det virker ikke, som om lyden kommer helt op til talerstolen.
Jeg kan godt prøve at snakke noget højere, det kan måske hjælpe.
Jeg har et telegram fra Ritzau fra den 13. december, hvor der står, at retsordfører fru Karina Lorentzen Dehnhardt udtrykker forståelse for, at politiet kan komme til at tage uskyldige med i en masseanholdelse.
Politiet har en meget svær opgave, når de spærrer en gade af, så det kan være, at der kommer nogle med, som måske ikke har noget med det at gøre, siger hun.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Nu bliver jeg spurgt om Det Konservative Folkepartis holdning.
Det Konservative Folkeparti har tilkendegivet, at vi skal have gennemført arbejdsmarkedsreformer, fordi vi skal have løst opgaven med at skaffe tilstrækkeligt arbejdsudbud.
Når nu der kommer gang i verdensøkonomien og væksten begynder at stige, skal vi selvfølgelig til enhver tid sikre, at der er medarbejdere nok til virksomhederne, sådan at de kan få fuld glæde af det, også til gavn for statskassen, så vi får flere penge ned i den, så vi kan have penge nok til service og velfærd osv.
Så selvfølgelig holder vi fast i det, for det er en konservativ vision.
Frank Aaen (EL), 2009-12-16:
Hr. Mike Legarth siger, at nu skal vi kende udfordringen.
Vi kan så stå og læse op, at der er et varigt hul på over 30 mia. kr., øget gældsætning, som der også står i finansministerens redegørelse, på +213 mia. kr.
Så udfordringen er jo til at få øje på.
Så spurgte jeg før fru Tina Nedergaard, om der kunne være en sammenhæng mellem skattelettelser på 223 mia. kr. og en gældsætning på 213 mia. kr. – det kan jo godt se ud, som om de tal ligner hinanden lidt – og så fik jeg at vide, at der ikke var nogen sammenhæng.
Og det er måske også De Konservatives svar, det ved jeg ikke.
Men der var noget andet, der lige slap ud af posen før, og det kunne jeg godt tænke mig at få noget at vide om.
Vi skal have arbejdsmarkedsreformer.
Hvad går de ud på?
Arbejdsmarkedsreformer har igennem tiderne betydet lavere dagpenge, kortere dagpengetid, altså kortere tid at få understøttelse i, og andre stramninger for de arbejdsløse.
Er det det, vi skal se frem til?
Er det stramninger for de arbejdsløse, der skal betale skattelettelserne til de rigeste?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg vil sige det på den måde, som jeg tror er en lidt mere saglig tilgang til det end de 30-40 standardspørgsmål, som er blevet stillet indtil videre, at når der kommer en ny regering, vil den første opgave være at få lavet en revideret økonomisk politik, for den kommende regering får jo til ansvar at genoprette den økonomi, som den nuværende regering har kørt fuldstændig af sporet.
Det bliver den første hovedopgave.
Det bliver ikke nogen dans på roser at overtage den kæmpemæssige gæld, som den nuværende regering overlader til en kommende regering.
Men den første hovedopgave for en ny regering vil være at skulle lave en økonomisk genopretningsplan, som genetablerer holdbarheden i dansk økonomi.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Nu forstår jeg, at fru Lone Dybkjær taler om skuespillere, roller osv., men mit svar er, at der vel ikke er nogen, der er bedre til teater og teatertorden end fru Lone Dybkjær og Det Radikale Venstre.
For hvad er alternativet til den finanslov og de økonomiske konsekvenser, der er af den?
Det er, at vi havde 80.000 flere arbejdsløse.
Men jeg kan så forstå, at det altså nu er blevet dagsordenen for Det Radikale Venstre og for fru Lone Dybkjær.
Fru Lone Dybkjær vil have 80.000 flere arbejdsløse.
Fru Lone Dybkjær vil have lukket en lang række virksomheder, som ikke ville have kunnet eksistere, hvis vi ikke havde understøttet dem.
Vi har jo investeret for at bringe Danmark så skånsomt og nænsomt igennem krisen som muligt.
Det er jeg personligt stolt af, og jeg er sikker på, at regeringen vil få ros og anerkendelse for den måde, man har håndteret situationen, når vi er kommet på den anden side af krisen og fagfolkene skal til at bedømme i initiativerne.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-16:
Den her debat minder mig en lille smule om det at se en rigtig god politisk revy.
Der sker det indimellem, at skuespillerne ikke kan holde masken, og det skaber jo sådan set altid sympati hos publikum.
Det er jo det samme, hr. Mike Legarth gør i dag.
Han skaber sympati hos publikum, fordi han sådan set ikke rigtig selv kan holde masken.
Når han f.eks. skal sige følgende replik: Vi har nu for 2010 lavet en fremtidsrettet visionær finanslov.
Minus 95 mia. kr. er i den konservative optik en fremtidsrettet visionær finanslov.
Det ved vi jo godt at hr. Mike Legarth ikke selv for alvor kan mene.
Jeg vil bare sige, at hvis det havde været oppositionen, der stod med det, skal jeg nok love for, at der var blevet sagt noget om penge, der fossede ud af statskassen.
Jeg vil bare stille hr. Mike Legarth det spørgsmål, om De Konservative agter at stille nogle ultimative krav, således at vi får en holdbar 2015-plan.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Den helt, helt simple forklaring er, at vi beder kommunerne om – og det er rigtigt, at det er bindende aftaler – at konkurrenceudsætte, men det er jo noget sludder og vrøvl at sige, at vi siger, at det skal privatiseres.
Det er jo ikke det, der er kongstanken i det her.
Det er at kontrollere, om den pris, som kommunen kan levere ydelsen, opgaven, til i en bestemt kvalitetsstandard, er lavere end den pris, erhvervslivet vil kunne levere til.
Det er for at opnå konkurrence.
Hr. Jesper Petersen er jo ikke født i går og tørret på kakkelovnen i nat, så hr. Jesper Petersen ved godt, at det er konkurrence, der skærper kvaliteten af varerne og giver lave priser.
For at opnå det er man nødt til at kontrollere, hvad prisen er på den vare, den ydelse, man selv leverer, og det kan man kun gøre ved at konkurrenceudsætte den.
Hvis man så selv leverer billigere, er det fint for os.
Det er ikke i sig selv et mål for os, at mere skal privatiseres, kun hvis det er billigere og af samme kvalitet.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-16:
Ja, det er flot!
Man laver en masse regler, som giver en masse besvær, og når man så fjerner dem igen, forventer man, at vi skal komme og rose det.
Sådan fungerer det ikke.
Hr. Mike Legarth kalder det en appel til kommunerne om at tænke sig mere om, med hensyn til hvordan de bruger deres penge.
Men sagen er jo, at man vil indføre bindende mål – det hedder bindende mål, som jeg har forstået hr. Mike Legarth.
36,5 pct. af de kommunale opgaver skal i udlicitering til private.
Det er jo bare et ideologisk mål om, at det offentlige skal lave mindre selv.
Det har ikke noget at gøre med pengekassen.
Det er jo, fordi man vil have mere privatisering og udlicitering.
Det skal være private, der tjener penge på at drage omsorg for vores ældre mennesker.
Så har vi da et klart svar.
Hr. Mike Legarth siger, at kommunerne mangler penge, og at de derfor må udlicitere mere.
For det andet: Hvis det var sådan, at man ville udlicitere mere, fordi man manglede penge, så gjorde kommunerne vel det.
Hvorfor må de ikke have valget selv?
Hvorfor må de ikke selv bestemme, hvordan de skal gøre det?
Hvorfor skal privatisering og udlicitering stoppes ned i halsen på dem, når det ikke giver bedre service eller mere for pengene?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Det er, fordi vi har fundet det nødvendigt at komme med den her appel og den her opfordring, som vi synes gerne må være en del af de kommuneøkonomiforhandlinger, der skal foregå til sommer.
Det er, for at skatteyderen og brugeren skal få så god en service som overhovedet muligt og mest værdi for pengene.
Der er ikke nogen tanker om at indføre noget regeltyranni eller andet, som hr. Jesper Petersen her begynder at antyde.
Og lad mig da så slå fast, at vi jo lige har gennemført en regelforenkling, som gør, at vi kan levere 1,7 millioner timer til varme hænder, pleje, omsorg og pasning netop ved at annullere en række love, regler osv.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-16:
Det Konservative Folkeparti har i sin tid ved regeringsmagten indført et bureaukrati uden lige.
For at få frit valg i ældreplejen har man underlagt hjemmehjælperne et enormt bureaukrati.
Også på andre områder, i skolerne f.eks., skal der aflægges uendelige mængder af rapporter, og der er alt muligt andet kontrol, som har bevirket et enormt bureaukrati.
Formanden rykker ud med nogle udmeldinger om, at nu skal vi have noget mere tillid.
Det hedder tillid under ansvar i en kronik, formanden for Det Konservative Folkeparti har skrevet.
Men det er simpelt hen ikke til at blive klog på, for nu mener hr. Mike Legarth så, at vi skal have endnu mere bureaukrati.
Vi skal ikke lade kommunerne bestemme selv, hvem der skal løse opgaverne, men vi skal sætte endnu flere udbud i gang, også selv om kommunerne måske ikke vil.
Hvorfor vil hr. Mike Legarth underlægge kommunerne et krav om at udlicitere og privatisere, hvis man egentlig synes, at de ved bedst selv?
Nick Hækkerup (S), 2009-12-16:
Det vil jeg så benytte lejligheden til.
Kunne man ikke også forestille sig, at kommunerne i virkeligheden bedst selv ved, hvilke opgaver det giver mening at sende i udbud?
Skulle man ikke vise kommunerne den tillid at sige, at nu er de nogle større enheder, og så kan de selv vurdere, om det giver mening at sende de her opgaver i udbud eller ej, og på den måde sikre, at vi får mest for pengene, frem for at vi siger, at nu kommer vi med et centralistisk system, som vi herindefra tror vil give mest muligt for pengene i både den ene og den anden del af landet, i større kommuner og mindre kommuner osv.?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Der er fuld samklang mellem det, som vores fremragende økonomi- og erhvervsminister siger, og det, som jeg tilkendegiver, fuld samklang.
Hr. Nick Hækkerup er jo selv tidligere borgmester og en kender af det kommunale system, så jeg er helt sikker på, at hr. Nick Hækkerup vil bakke mig op, når jeg siger, at det, som vi op til kommunalreformen hørte fra kommunerne, var: Lav nogle større enheder, så vi kan få høj faglig kompetence og stor økonomisk muskelkraft, for så kan vi levere det, som Folketinget og befolkningen ønsker.
Nu er der så gået 4-5 år, og vi kan jo se, at en lang, lang række kommuner ikke har fået gennemført de stordriftsfordele og høstet de gevinster, der skal til for at kunne levere en bedre service til befolkningen, og så er det, at vi siger, at vi synes, at kommunerne skal kigge sig selv i kortene og se på, om man leverer til den rigtige pris.
Nu løb min tid ud, så hr. Nick Hækkerup må spørge videre.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-16:
Meget kan man sige om det, men klart var det ikke.
Noget, der så til gengæld er klart og sat helt præcise tal på af Det Konservative Folkeparti i dag, er, at andelen af de kommunale opgaver, der skal i udbud, i forbindelse med forhandlingerne til sommer skal stige fra de nuværende 26,5 pct. til 36,5 pct.
Hvordan stemmer det overens med, at økonomi- og erhvervsministeren for ganske kort tid siden brugte meget tid og rejseaktivitet på at fortælle om større frihed til de offentligt ansatte, om at forhindre papirarbejde, om at gøre det mere smidigt osv., når vi nu ved, at der i forbindelse med en række af de opgaver, der bliver sendt i udbud, er et stort papirarbejde og en masse bureaukrati, uden at der rent faktisk bliver lagt opgaver ud på den måde?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
For det første tillader hr. Frank Aaen sig at manipulere lidt med tingene, synes jeg.
Jeg har ikke sagt, at vi kan annullere den position, som vi er i.
Jeg har sagt, at der er lyspunkter, der tyder på, at vi nu går mod bedre tider.
Bare lige for at slå det fast.
For det andet vil jeg sige med hensyn til arbejdsmarkedsreformer, at der jo er en helt palet af dem i spil.
Der har været nedsat en Arbejdsmarkedskommission, og den har leveret.
Vi er i Det Konservative Folkeparti ved at finkæmme det for at finde ud af, hvad vi som politisk parti vil prioritere i de forhandlinger, som skal foregå sammen med resten af Folketinget, og så må vi jo se, hvad vi kan blive enige om.
Der er de små skridts politik, hvor man optimerer de forskellige politikområder for at opnå et slutresultat.
Der er andre, der vil tage større skridt.
Jeg skal ikke i dag lægge mig fast på, hvor Det Konservative Folkeparti vil placere sig.
Frank Aaen (EL), 2009-12-16:
Jeg må jo nok sige, at jeg var lige ved at falde ned af stolen, da jeg hørte, at vi nu er igennem det.
Hvor er vi henne?
Er det i Danmark, vi er, eller er vi på månen, eller hvor?
Jeg mener, at vi er i Danmark, og så må vi hellere diskutere, hvordan det går i Danmark.
Hr. Mike Legarth siger, at de problemer, der er med statens økonomi, skal løses ved arbejdsmarkedsreformer.
Så er mit enkle spørgsmål, og jeg prøver igen: Hvad går arbejdsmarkedsreformer ud på?
Kortere dagpenge?
Lavere dagpenge?
Andre stramninger for arbejdsløse?
Og igen: Er det de arbejdsløse, der skal betale for skattelettelserne til de rige?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Nu vil jeg indledningsvis sige, at jeg synes, man skal være fair i sin bedømmelse af, hvordan regeringen har håndteret krisesituationen.
Vi har været i en historisk alvorlig krisesituation, og vi er kommet rigtig godt igennem den, og nu er der, synes jeg, tydelige tegn på stjernehimmelen på, at vi er på vej mod bedre tider.
Og det bør man belønne og respektere, for det er et faktum, at for at komme derhen så nænsomt og skånsomt, som vi har tænkt os, og som vi reelt står for, har vi altså måttet bruge nogle penge, og det er de budgetunderskud, der nu henvises til, som skulle være en stor katastrofe.
Det er jeg lodret uenig i.
Jeg synes, det er en passende størrelse, jeg synes, det er et passende beløb, vi har brugt, for at gelejde Danmark igennem den her krise på en nænsom og skånsom måde.
Jeg er godt klar over, at de personer, der bliver ramt af ledighed, selvfølgelig betragter det som et alvorligt anslag, og jeg har fuld sympati for dem, og vi gør alt, hvad vi kan, i vores vågne timer for at sikre, at det tal bliver så lavt som muligt.
I Det Konservative Folkeparti hylder vi jo det kommunale selvstyre på samme måde, som jeg ved at hr. Hækkerup gør det.
Så der er vi fuldstændig enige.
Det har vi ikke tænkt os at blande os i, og vi er ikke tilhængere af at stille os op på hovedtrappen og begynde at komme med dessiner om, hvordan man skal gøre ude i kommunerne.
Tværtimod.
Men vi er også nødt til at forholde os til, at vi kan se, at en lang række kommuner har svært ved at få pengene til at slå til, og at vi kan se, at nu har man nået den målsætning, vi satte, om at konkurrenceudsætte 26,5 pct. af de opgaver, man selv leverer.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst problem i at bede kommunerne om nu at hæve den overligger til 36,5 pct. for lige at kontrollere, om man nu også får beregnet prisen for det, man selv gør, og får kontrolleret, om der er et privat erhvervsliv, der på grund af en størrelse, stor kompetence, særlige færdigheder, og hvad ved jeg, kan levere det billigere.
For så er det jo den enkelte borger, den enkelte skatteyder, i kommunen, der får mere for pengene, og det er det, der er vores kongstanke.