runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2011-01-12:
Men det er jo virkelig kompliceret, for der er faktisk ikke en eneste ting, der er besluttet her i Folketingssalen om, hvilken opgave skolerne også lige skal tage sig af, som ikke er et godt formål.
Det er altid gode formål.
Det er ikke sådan, at man tænker: Nej, hvad har de dog tænkt, da de besluttede det?
Derfor synes jeg, det skal bero på en længere og en grundig drøftelse også i forligskredsen, og igen vil jeg sige, at ingen bliver holdt ude, så alle er velkommen til at byde ind på – det gælder også lærerne – hvad man kunne se på.
Det kunne måske være noget, som vi er gået for langt med, hvad angår at forlange noget konkret ude i klassen.
Det vil jeg gerne kigge på.
Men det, jeg også kan se, er, at det selv med de regler, vi har fast fra Christiansborg, faktisk er sådan, at der er meget, meget stor forskel på, hvor meget undervisningstid den enkelte kommune får af lærerne.
Hvis man gjorde, som man gør i de bedste fem kommuner – forstået som de kommuner, der leverer mest undervisning fra deres læreres side – så ville vi faktisk have 3.000 fuldtidslærerstillinger til rådighed til bl.a. at lave noget ekstraordinært med børnene, herunder også meget gerne noget mere undervisning og meget gerne tre lærere til tre klasser.
Per Husted (S), 2011-01-12:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Nordjyskes artikel »University College Nordjylland opgiver byggeri« den 15. december 2010.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at University College Nordjylland nu må opgive at investere i opførelsen af et tiltrængt nybyggeri, som følge af at finansloven for 2011 har ændret de økonomiske forudsætninger for uddannelsesinstitutionerne?
Tina Nedergaard (V), 2011-01-12:
Jo, det er rigtigt sådan helt generelt, at den internationale økonomiske krise har ramt Danmark, og en lille åben økonomi som den danske er jo også blevet ramt ekstraordinært hårdt
Det ved hr. Per Husted godt, for han er jo en af de socialdemokrater, som rent faktisk har et godt forhold til erhvervslivet og kender noget til det og derfor også ved, at den private sektor er presset.
Derfor har regeringen jo besluttet flere ting, bl.a. at lave en genopretningsplan, som betyder, at vi ikke bliver ved med at gældsætte os, i det omfang vi alternativt ville have gjort det.
Det er dyrt, hvis vi finansierer nutidens udfordringer med massiv gæld, som så skal betales af de unge i fremtiden.
Så bliver det deres fremtid, vi stjæler fra.
Derfor har vi lavet den genopretningsplan, vi har lavet, og der bærer undervisningsområdet også sin del.
Men det, der sker rent konkret, er, at de penge, vi snitter af taxametrene – altså det, at vi reducerer gennemsnittet en lille smule – tilbagefører vi til uddannelsessektoren, sådan at vi i 2011 faktisk bruger flere penge på uddannelse, end vi gjorde i 2010.
Så har vi i nogle år ført det, man kan betegne som en ekspansiv finanspolitik, idet vi har boostet anlægsudgifterne, både fra statens side, fra regionernes side og fra kommunernes side.
Faktum er jo, at vi i den her sal har besluttet at gøre det for at holde bl.a. byggeriet i gang og for at sætte gang i hjulene.
Nu er der så en regning, der skal samles op, og det ses.
Så helt konkret er det jo det, som man oplever, også i det nordjyske.
Jeg skal dog sige, at allerede inden de ændrede økonomiske vilkår, havde der også været lidt overvejelser, kunne jeg forstå på den rådgivning, jeg har modtaget, om, hvorvidt det kunne bære.
Men jeg vil gøre opmærksom på, at jeg selvfølgelig forventer, at den kvalitet, som udbydes på University College Nordjylland, fortsat vil være god, hvad enten man gennemfører byggeriet eller ej, og jeg vil også lige anføre, at de tal, som der opereres med deroppe, skyldes, at man opererer med en alt andet lige-situation.
Vi forventer øget aktivitet, og derudover er vi heller ikke helt sikre på, at vi er nået til enighed om, hvad der er konklusionen på spørgsmålet om økonomien deroppe.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-01-12:
Mener ministeren, at efterlønsmodtagere i gennemsnit har en dårligere helbredstilstand end personer, der fortsætter i beskæftigelse?
Per Husted (S), 2011-01-12:
Når der engang bliver valg, vil jeg meget gerne invitere ministeren rundt på nogle virksomheder, hvor vi også kunne drøfte nogle af de her ting.
Der kunne jeg da egentlig også godt tænke mig at prøve at være lidt finansminister, mens jeg står her, og så se lidt på betydningen for Nordjylland af et byggeri som det her, som indgår i en større plan for Nordjyllands hovedstad, Aalborg, hvor man satser meget bevidst på uddannelse.
Der synes jeg jo at det er uheldigt, at man, i forbindelse med at man dropper det her byggeri, siger, at UCN’s bevillinger over de kommende år falder svarende til en reduktion på omkring 40 mio. kr. i 2014 i forhold til 2010 ved et uændret studentertal.
Samtidig er den generelle usikkerhed om de statslige bevillinger øget.
De her uddannelsesinstitutioner, som har en bevidst strategi om at skabe vækst og være med til at udvikle i det her tilfælde Nordjylland – det er meget naturligt, når vi nu kommer derfra, at have fokus på det område – nævner den usikkerhed, som det her er med til at skabe.
Tina Nedergaard (V), 2011-01-12:
Det er bl.a. det, vi har gjort med genopretningspakken.
For havde vi fortsat, sådan som nu Socialdemokraterne ville have gjort, nemlig sådan, at vi havde lukket øjnene for, at der er en økonomisk udfordring i Danmark, og at vores underskud på de offentlige finanser er for stort, så kunne det give enormt stor usikkerhed i den nærmeste fremtid og også på længere sigt, mener jeg, fordi det så også vil være meget uforudsigeligt, hvordan omverdenen ville reagere på vores økonomiske politik. Så vi søger jo faktisk med genopretningspakken ud over at tage ansvaret for økonomien generelt også at skabe en tryghed og en stabilitet i tingene.
Regningen er betalt for 2011, 2012 og 2013, og senest har statsministeren jo i sin nytårstale meldt ud, hvordan vi vil håndtere de mere langsigtede udfordringer.
Så det giver jo en vis tryghed i uddannelsesinstitutionerne, at man har været igennem det, at man har set, hvad der har været nødvendigt, og at man har fået svarene fra ministeriet.
Så vil jeg sige, at den beregning, der ligger fra Nordjylland, bl.a. også er begrundet i, at der er en skrænt efter 2012, fordi globaliseringsmidlerne udløber på det tidspunkt.
Det har de medregnet, men det udestår stadig væk at kompensere for f.eks. aktivitetstilskuddet i globaliseringspuljen.
Vi bruger også genopretningsplanen til at tilvejebringe ressourcer til at betale for meraktivitet på uddannelsesområdet.
Per Husted (S), 2011-01-12:
Hvor meget byggeri forventer ministeren vil blive sat i bero blandt diverse uddannelsesinstitutioner grundet de ændrede økonomiske forudsætninger, som følger af finansloven for 2011?
Skriftlig begrundelse
Tina Nedergaard (V), 2011-01-12:
Jeg er helt overbevist om, at det, der sætter byggeriet i Nordjylland i stå, er den internationale økonomiske krise.
Altså, jeg håber simpelt hen ikke, at det, vi igen og igen hører i Folketingssalen fra Socialdemokraterne og SF’s side, egentlig står til troende for, hvad opfattelsen er i de to partier.
Det er vel ikke sådan, at man i S og SF er overbeviste om, at de udfordringer, det danske samfund står over for, overhovedet ikke har været under indflydelse af den internationale krise.
Altså, kort og godt: Man planlagde i Nordjylland at lave et stort flot byggeri, på baggrund af at VK-regeringen havde siddet i mange år.
Ergo havde man jo tiltro til regeringen.
Så vælter verdensøkonomien, vi tager bestik af den og reducerer væksten i den offentlige sektor for simpelt hen også at tage hånd om fremtidens velfærd.
Så er det klart, at det giver nogen usikkerhed, ligesom det også giver en usikkerhed i de private virksomheder, som hr. Per Husted så udmærket kender, fordi uddannelsesinstitutionerne under mit område i dag i høj grad er styret ved, at de får en indtægt pr. elev.
Men den indtægt er faldende i øjeblikket, simpelt hen alene af den grund at vi skal finansiere, at der også kommer flere studerende.
Per Husted (S), 2011-01-12:
Nu fralægger ministeren sig ansvaret.
Jeg må jo forholde mig til, at man præcist angiver, at det skyldes den usikkerhed, der er kommet omkring finansieringen, og som er skabt af regeringen.
Så det er jo regeringen, der sætter det her byggeri i stå.
Det vil jeg gerne lige have at ministeren bekræfter.
Tina Nedergaard (V), 2011-01-12:
Ja, gode gamle Keynes teori.
Og hvis vi skal tage det med den økonomiske politik bare en gang til, for det er jo det, der er hele grundlaget for den her diskussion, så var situationen jo den i hele 2009, at hver gang vi lagde en plan frem, hver gang vi lavede en bankpakke, hver eneste gang vi lavede en investering i byggeriet – med eller uden Socialdemokraterne, det er sådan set ligegyldigt – altså med alle de pakker, vi lavede for at stimulere dansk økonomi, blev Socialdemokraterne ved med at sige: 36 mia. kr. oveni, 36 mia. kr. oveni, og man fortsætter såmænd også med at sige det i 2010 og 2011.
Udfordringen er ganske enkelt den, at vi har lånt rigtig meget, vi har så stort et overforbrug i det danske samfund, og hvis vi ikke får bremset det, knækker vi dansk byggeri.
Og hvis der skabes tvivl om dansk økonomi, stiger renten, og så er det, at det er byggeriet, der rammes allerhårdest i første omgang.
Og så vil jeg sige: Hvorvidt man gennemfører et byggeri eller ej i Nordjylland, er naturlig bestyrelsens beslutning, ikke min.
Per Husted (S), 2011-01-12:
Det er jo en politisk uenighed, som vi kan få en lang diskussion om, men for mig er det vigtigt, at ministeren går hjem og læser de oplæg, vi er kommet med, hvor der er noget konkret om investeringer i uddannelsessektoren, og hvor det bliver specificeret, hvordan vi vil investere i uddannelsessektoren.
Det, vi så har lært af historien, er, at det er i dårlige tider, at samfundet netop skal investere i eksempelvis at få lavet et byggeri som det her, altså på et tidspunkt, hvor der ikke er så stor efterspørgsel i byggesektoren.
Det, der egentlig undrer mig i de svar, jeg får her, er, at ministeren ikke anerkender, at det i lige præcis et område som Nordjylland, der er hårdt ramt af krisen, er et byggeri som det her, der kunne være med til at holde de mange gode folk, vi har inden for byggesektoren, i gang, for når man kigger på den økonomisk del, vil man se, at det jo hænger sammen.
Det er jo det, vi alle sammen har lært, dengang vi sad med de her tykke nationaløkonomibøger: at der er nogle dynamiske effekter i lige præcis at satse på sådan noget som det her i tider, hvor det ikke går så godt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-01-13:
Jeg ved ikke, om det overrasker hr. Kim Andersen, men vi gør det jo faktisk i forvejen, når det handler om spirituskørsel.
Så det er ikke et nyt og farligt princip, som SF er ved at snige ind ad bagdøren.
Jeg synes jo netop, at lighed for loven er, at det rammer lige hårdt, og det gør det ikke i dag, fordi direktøren kan trække på skulderen af en bøde på 1.000 kr., men for en person, som gør rent eller er renovationsmedarbejder, vil det faktisk ramme hårdere.
Så det er jo ikke et ukendt fænomen, og det er i øvrigt noget, man gør i lande, som vi sammenligner os med, bl.a. Sverige og Finland.
Jeg synes altså lidt, der er tale om en forvanskning af vores forslag.
Selvfølgelig har vi ikke tænkt os at koble domstolene af, det må vi finde en model for.
Vi har jo systemet i forhold til spritkørsel.
Hvad er det, hr. Kim Andersen er så bange for ved det her?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det er jeg overbevist om der findes løsninger på.
Vi synes bare, at når der er forskellige indkomstsituationer i det her land, må bøderne også skulle ramme lige hårdt, alt efter hvor man er i samfundet.
Jeg tror også, at hr. Kim Andersen er interesseret i den præventive effekt, og den får vi jo netop, hvis det mærkes lige hårdt.
En direktør kan jo trække på skuldrene, når han får en bøde på 1.000 kr., og så kan han i øvrigt gøre det samme næste dag igen, for det vil ikke betyde noget, og derfor synes jeg godt, at vi kunne indrette et sådant system, hvad man i øvrigt har gjort i andre lande uden problemer.
Så jeg tror ikke, at det er et særlig farligt eller aggressivt tiltag.
Kim Andersen (V), 2011-01-13:
Tak for det.
Det er jo et synspunkt, som ordføreren også har været kraftigt ude i medierne med, og et eller andet sted må jeg sige, at der kan jeg godt forstå, hvad det er, ordføreren mener, fordi det jo også er rigtigt, at der er forskel på, hvordan en bøde virker sådan rent realøkonomisk på den enkelte person og den enkelte familie.
Modsat har vi jo også et rigtig godt princip i vores retssamfund om, at der er lighed for loven.
Det er derfor, at jeg tager ordet nu, fordi det her er lidt principielt, ikke bare i forhold til det her lovforslag, men i forhold til de drøftelser, vi løbende har om retspolitikken.
Skal jeg virkelig opfatte det her forslag fra SF sådan, at man fraviger det grundlæggende princip om, at der er lighed for loven, og vil lade sanktionerne, bøderne, straffene afhænge af den enkeltes sociale situation og indplacering i samfundet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-01-13:
Jeg skal bare lige bede ordføreren bekræfte, at lavalderen er sat ned til 14 år.
Det kan da godt være, at vi definerer børn forskelligt, men i 8. klasse er man altså 14 år, og derfor er den situation, jeg nævner, med skolegården ikke så utænkelig.
Hvorfor har vi egentlig en bødestraf for at ringe på dørklokken?
Det lyder nærmest, som om den konservative ordfører ikke vil bruge den, for hvis det bare er nogle børn, der render rundt og ringer på dørklokker, så er det ikke nødvendigt, men hvis der bliver ringet efter politiet, ja, så må man jo tage affære.
Det lyder altså nærmest, som om ordføreren ikke synes, at det her skal bruges alligevel, og også selv egentlig erkender, at det lidt er noget pjat.
Det her er jo noget, som vi burde tage en snak om for at få opdraget de unge mennesker, som gør det her.
Kim Andersen (V), 2011-01-13:
Det er jo netop det, der er tilfældet, nemlig at vi rent faktisk i vores lovgivning, f.eks. i straffeloven, har forskellige strafferammer, som også på bødeområdet kan udmøntes af retten af dommerne.
Det synes jeg er udmærket, for her kan domstolen tage højde for alle de mange forskellige aspekter, der jo som oftest er i en sag, herunder også økonomiske og sociale forhold.
Men jeg forstår det sådan, at SF på det her område vil koble domstolene af og politisk via lovgivning lave sådan nogle differentierede bødesatser.
Det er det, jeg spørger til det principielle i.
Der vil jeg sige, at jeg jo, når vi snakker om det i forhold til den her sag, bliver en lille smule betænkelig, for vil det sige, at den store lømmel, der tilfældigvis er søn af en direktør i Hellerup, som har mange millioner på bankbogen, måske skal have en bøde på 1.000 kr., mens den notoriske lømmel fra Ishøj, som begår overtrædelser af ordensbekendtgørelsen igen og igen, qua sin sociale status kun skal have en bøde på 50 kr.?
Hvor tror ordføreren så at opdragelseselementet ligger henne der, hvor det virkelig er nødvendigt?
Tom Behnke (KF), 2011-01-13:
Jeg mener faktisk, at de her bestemmelser er ganske alvorlige, men nogle ordførere prøver på at legalisere og latterliggøre det her ved at sige: Det er jo bare børn.
Er det dem, vi ønsker at straffe?
For det første ønsker vi ikke at straffe børn.
Sådan er det.
Det er kun dem over den kriminelle lavalder, som kan ifaldes en bøde.
Men lad mig så tage det med skolegården for lige at vende tilbage til den.
Er det bare ligegyldigt, at sneboldkastning er til fare for trafiksikkerheden?
Nej, det er det ikke.
Men hvis det er et problem og man synes, at det også er forfærdeligt, at de, der går i 8. klasse, kunne komme til at gøre det, så må skolen jo sørge for, at de kan lege sneboldkamp i skolegården, uden at det generer andre mennesker, for det er skolens opgave at sørge for det – ikke trafikanternes opgave.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-01-13:
Selvfølgelig er det et problem, hvis det går ud over trafiksikkerheden, og skulle der ske noget, er det jo også et rent erstatningsspørgsmål.
Tom Behnke (KF), 2011-01-13:
Men det er jo så ikke, fordi de er differentierede – det er, bare fordi der er to satser – at man kan få halveret sin bøde.
Det er jo noget nemmere at administrere og have med at gøre, det vil jeg gerne give medhold i.
Men vi skal også huske på, at i alt det, vi taler om her, er der jo stadig væk det helt overordnede hensyn, der hedder proportionalitetshensynet, at tage, og det vil sige, at der jo altså også vil ske en afvejning og en vurdering af det strafbare i det, der begås.
Det er jo ikke det, at det er den, der kaster en snebold, som måske/måske ikke har været til ulempe.
Der ligger jo stadig væk en vurdering af, om man skal gribe ind.
For det første er der den almindelige politimæssige vurdering, for det andet er der det, om det overhovedet bliver anmeldt til myndighederne, og for det tredje vil der være det juridiske proportionalitetshensyn at tage i de her sager.
Men det er vigtigt, at der er nogle klare regler for, at det her må man altså ikke gøre.
Og derfor skal folk lade være med det.
Det er også en klar tilkendegivelse af, at hvis vi alle skal kunne være her i samfundet, og det skal vi kunne, så bliver vi nødt til at have nogle spilleregler om, at vi skal opføre os ordentligt over for hinanden, og hvis der er nogen, der ikke kan finde ud at opføre sig ordentlig og måske har en adfærd, der er til fare eller ulempe eller direkte chikane for andre mennesker, så skal det være muligt for myndighederne at gribe ind i de situationer for at stoppe den adfærd, herunder ved give en bøde, som nu bliver sat op til stort set det dobbelte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-13:
Det lagde jeg også mærke til at Dansk Folkepartis ordfører var inde på, og jeg glæder mig til at høre svaret på det spørgsmål, som fru Pia Adelsteen stillede her fra talerstolen.
Da vi diskuterede L 101 lige før, kunne man jo ikke være uenig om, at det havde et godt formål.
Vi vil gerne have færre dræbte i trafikken – det er en meget vigtig sag.
Jeg synes, det er svært at hævde det samme om dette lovforslag, for nu at sige det pænt.
Altså, er det særlig vigtigt at gå ind i diskussioner om, som nogle har nævnt, sneboldkampe, urinering i porte eller færden på usikker is?
Personligt har jeg den holdning til færden på usikker is, at det burde der ikke være nogen bøde for, men til gengæld må man få en regning for redningsaktionen, hvis man ryger igennem.
Det tror jeg ville have en langt større præventiv effekt, hvis det endelig skulle være.
Udgiften ville i hvert fald også være større for den, der fik regningen, og jeg tror også, at forældre og unge mennesker med lave indkomster osv. ville være langt mere påpasselige end i dag.
Så vi synes overordnet set egentlig ikke, at det her forslag er særlig godt.
Så er der også den måske mest alvorlige ting, som også fru Line Barfod var inde på – jeg tror egentlig også, at fru Pia Adelsteen var inde på det, eller også har vi bare talt om det; tilgiv mig, hvis det er sådan – nemlig det her med Gadejuristens opfordring til os om at være opmærksomme på, hvordan man bruger zoneforbuddet.
Der vil vi i Liberal Alliance i hvert fald være bekymrede, hvis de har ret i, at det bliver brugt på den måde, som de siger, altså til at genere mennesker med særlig socialt belastede forhold.
Vi synes ikke, det er det, der er hensigten med, at man kan bruge sådan et zoneforbud.
Vi er ikke tilhængere af det generelt, skal jeg lige sige, men når det nu skal være, er det ikke vores fornemmelse, at det overhovedet har været intentionen fra nogens side, at det skulle kunne bruges på den måde.
Man kan sige, at der ikke er meget, der tyder på, at vi vil stemme for det her lovforslag, men vi glæder os dog til at få svarene på de to spørgsmål, som Dansk Folkeparti har stillet.
Karsten Nonbo (V), 2011-01-13:
Nu kan det godt være, at jeg fik overhørt, hvad det tredje element var – hr. Per Clausen sagde, at der var tre elementer – men de to, som jeg hørte, vil jeg godt lige kommentere.
Så kan det være, at hr. Per Clausen vil fortælle mig efterfølgende, hvad det tredje element var.
Det, at folk ryger hash, er der jo en straf for, og det her er ikke for at straffe dem hårdere; det her er for at straffe dem, hvis de sætter sig ind i en bil, fordi det er der, grænsen går.
Jeg vil ikke have dem ind i en bil, fordi der er de farlige for trafikken, og det er det, de skal straffes for, når de sætter sig ind bag rattet.
De kan for min skyld sætte sig ind på bagsædet.
Der må de sidde alt det, de vil.
Det samme gælder passagersædet, men ikke bag rattet.
Så her er jeg knivskarp.
Det andet, hr. Per Clausen snakkede lidt om, var, at det måske var lidt tosset at sætte bøden op for at køre over for rødt lys, fordi det skulle gøres lovligt.
Nej, det skal ikke gøres lovligt.
Det, man gør og allerede har gjort nogle steder, er, at man laver en shunt, sådan at cyklister kan køre til højre for lyskurven, eller også sætter man et lille skilt under lyskurven, hvor der står: Højresving for cyklister tilladt.
Så ved alle, at her må man gøre det, og så er der ikke tale om en overtrædelse.
Men der, hvor det er tale om en overtrædelse, skal man fortsat straffes, og man skal egentlig straffes ret hårdt.
Det, vi kan åbne op for, er som sagt, at man kan køre højre om, hvis man skal dreje til højre.
Pia Adelsteen (DF), 2011-01-13:
I Dansk Folkeparti er vi tilhængere af de forhøjelser af bødestraffene, som er foreslået.
Vi synes også, det virker fornuftigt, ganske fornuftigt, at indføre den her minimumsbøde for voldelig optræden eller slagsmål.
Specielt set i lyset af at bødestørrelsen gerne skulle have en præventiv effekt, så overtrædelserne ikke finder sted, er det jo vigtigt at følge lidt med tiden og med prisudviklingen, for i bund og grund er det vel egentlig det, man ønsker at opnå ved at indføre en bøde, nemlig at det har den her præventive effekt.
Af samme grund kan jeg ikke lade være med måske at drille lidt, for jeg har lidt svært ved at forstå, at man regner med, at staten får et merprovenu på 7,5 mio. kr.
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, om man i beregningen af merprovenuet har kalkuleret med, at antallet af bøder bliver mindre, men at bødebeløbet er større og det derfor giver et merprovenu, men min mavefornemmelse siger mig nu altså, at man blot har lavet en beregning ud fra, hvor mange bøder der gives på nuværende tidspunkt, og hvor meget mere det så vil indbringe med de foreslåede forhøjede takster, og så er der jo ikke ret meget præventivt i det.
Så hvis argumentet om, at bødeniveauet skal virke præventivt, skal holde – et argument, som i øvrigt også Rigsadvokaten bruger – så vil jeg gerne vide, hvordan man er nået frem til de 7,5 mio. kr. i merindtægt.
For er det, som min mavefornemmelse siger, bør bøderne jo forhøjes yderligere, så det får den præventive effekt, som man ønsker.
I øvrigt synes jeg også, at forslaget giver et udmærket indblik i, hvilke regler der gælder i ordensbekendtgørelsen.
Nu er det ikke så forfærdelig længe siden, jeg blev medlem af Retsudvalget, så for mig har det i hvert fald været interessant læsning, og jeg synes også, jeg kan fornemme, at det er det, fru Maja Panduro lægger op til, nemlig at der er nogle ting, man måske skal overveje: Er det relevant, mere relevant eller ikke relevant osv.?
Vi vil gerne have, at folk opfører sig ordentligt, men der er da nogle sjove ting at læse i hvert fald.
Altså, jeg blev overrasket over, at man rent faktisk kan få en bøde for at kaste med snebolde eller vand, hvis det kan medføre fare eller ulempe for forbipasserende.
Jeg tænkte: Ja, hvis jeg går forbi nogle børn, der leger, og får en snebold i nakken, kan det godt være, jeg vil synes, det er en ulempe, men jeg synes sådan set ikke, at børnene skal have en bøde, heller ikke selv om det er til den halve pris.
Jeg vil derfor sige, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Altså, det er bødestørrelserne, vi diskuterer, og måske ikke så meget selve reglerne eller ordensbekendtgørelsen.
Men jeg vil selvfølgelig gerne have et svar på mit spørgsmål om beregningen af merprovenuet.