runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
Jeg konstaterer, at der i den nugældende lovgivning ikke er hjemmelsmæssige udfordringer ved at inddrage et lægemiddels pris eller omkostningseffektivitet i forbindelse med vurderingen af sygehusmedicin.
Det er regionerne, der, som jeg sagde før, fastlægger serviceniveauet, og det er dem selv, der har valgt, at KRIS og RADS ikke tager stilling til de elementer i deres vurderinger.
Når det så er sagt, synes jeg også bare lige igen, man skal gøre sig klart, at meget ofte lyder det på debatten, som om prisen overhovedet ikke spiller nogen rolle, når vi ibrugtager sygehusmedicin.
Det er heller ikke korrekt, for det gør vi jo i dag, og det synes jeg også burde høre med i debatten om spørgsmålet om et prioriteringsinstitut.
Fra regeringens side vil jeg bare gentage, at vi gerne vil være med til at drøfte hele spørgsmålet om prioritering, men det skal ske på et ordentligt og grundigt grundlag, og det er derfor, at vi også nu har iværksat de her analyser i samarbejde med landets regioner.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
[Lydudfald]
... skal jeg spørge: Betyder det, ministeren siger nu, at såfremt regionerne vil have det, ligger det i regionernes hænder at give KRIS mandat til at måtte kigge på relationen mellem omkostning og effekt, når de skal vurdere, om de må ibrugtage et nyt præparat?
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Tak for det.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, hvad det er, Enhedslistens ordfører mener.
Altså, såfremt de to beslutningsforslag kommer til afstemning, vil Enhedslisten stemme gult.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet handler om, at jeg hører Enhedslistens ordfører tale for, at et prioriteringsinstitut sådan set er en god idé, og ordføreren nævner både England og Norge.
Og der har jo været eksempler på familier, som har været ude at gældsætte sig for at få råd til dyr medicin, som prioriteringsinstituttet havde fravalgt.
Synes Enhedslisten, det er en farbar vej, at det er pengepungen, der bestemmer, om man kan få den medicin, som kan helbrede måske ens mor eller ens far eller ens barn eller søster eller bror?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
Det er jo ikke min påstand.
Den påstand, var jeg ved at sige, det argument kommer massivt fra flere fronter: Det kommer fra Lægeforeningen, det kommer fra Lægevidenskabelige Selskaber, fra regionerne, fra hospitalsdirektørerne og lægerne og sygeplejerskerne.
Så der er jo en bred faggruppe, der skriger på, at vi herinde på Christiansborg tør kigge på relationen mellem pris og effekt.
Så hvorfor er det, at man ikke lytter?
Det forstår jeg ikke.
Hvorfor lytter man i Dansk Folkeparti ikke til de stemmer?
Sophie Løhde (V), 2015-11-16:
I forhold til dem, der er fortalere for, at vi her og nu skal lave et prioriteringsinstitut, vil jeg sige, at jeg da i den grad mangler den stemme, der fortæller mig, hvad det så er for nogle patienter i Danmark, som fremadrettet ikke skal have den medicin, som vi tilbyder dem i dag.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt hørt Alternativet give noget svar på overhovedet.
Så må jeg sige, at der jo ikke er nogen hjemmelsmæssige udfordringer ved at inddrage et lægemiddels pris eller omkostningseffektivitet i forbindelse med vurderingen af sygehusmedicin.
Det er der ikke.
Det er regionerne, der fastlægger serviceniveauet, og de har valgt, KRIS og RADS, at de ikke tager stilling til de her elementer i deres vurderinger.
Det er altså et valg, som man har gjort derude, hvor man har ansvaret for det, henholdsvis KRIS og RADS.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-16:
Vi lytter selvfølgelig til alle på sundhedsområdet, der taler.
Sundhedsområdet er et kerneområde for Dansk Folkeparti.
Men som sundhedsministeren også forklarede, er stigningerne i udgifter til sygehusmedicin jo også blevet modsvaret af et fald i udgifterne til tilskudsmedicin.
Og på andre områder kan man jo også sige at den her nye og dyre sygehusmedicin sparer sundhedsvæsenet for penge.
Vi har f.eks. fået nye hepatitisbehandlingsformer, som nu er gået fra at være lindrende til at være kurerende.
Så skal sundhedsvæsenet ikke senere hen ud og bekoste dyre transplantationer af levere eller behandle levercancer, fordi ny og dyr sygehusmedicin er så effektiv, at vi er gået fra at lindre sygdomme til at behandle og kurere sygdomme.
Så på den måde kan man ikke så entydigt sige, at øgede udgifter til sygehusmedicin bare er et onde.
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Nu, når vi har talt færdig her i dag, vil der pågå udvalgsarbejde, og der vil jeg da opfordre til at vi drøfter, hvordan vi kan komme videre.
Og som jeg har sagt tidligere, er vi fra Venstres side indstillet på, at vi kan arbejde videre mod en fælles betænkning.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Jeg glæder mig over, at man også fra Venstres side er indstillet på at tage en bred politisk drøftelse af det her.
For jeg tror sådan set ikke, der er så meget partipolitik i det her.
Det her drejer sig om, at vi må erkende, at der er nogle begrænsede ressourcer til rådighed, også til vores sundhedsvæsen, og derfor handler det jo dybest set om, hvordan vi bruger midlerne bedst muligt til gavn for patienterne.
Så jeg synes sådan set, det arbejde, ministeren har sat i gang, er fint, men jeg er selvfølgelig også interesseret i – det er vi fra SF's side – at sikre, at vi også får en politisk drøftelse af det her, således at det ikke bare er noget, der bliver lukket med Danske Regioner i forbindelse med sommerens regionsaftaler.
Så vil ordføreren arbejde med på, at vi ser på, hvordan Folketingets partier kan mødes, inden man laver en endelig aftale med Danske Regioner?
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke har den færdige tidsplan for, hvornår analysearbejdet, som er igangsat via Danske Regioner, forventes færdigt.
Jeg har heller ikke den færdige tidsplan for, hvornår man i regi af de nordiske lande er færdige med analysearbejdet der.
Men jeg har da en umiddelbar forventning om, at så snart det er færdigt, kan vi påbegynde arbejdet.
For os er det jo helt essentielt, at man også lytter til lægevidenskaben.
Alle, som, hvad skal man sige, har en stemme i debatten her, skal jo melde sig på banen, og det er vigtigt, at alle bliver hørt, og at alle bliver taget alvorligt.
Nu er der igangsat et analysearbejde, som skal afdække hele området, både i dansk, men også i nordisk regi.
Og når det analysearbejde foreligger og er færdigt, er jeg sikker på, at vi sammen kan finde ud af at tage en beslutning på et oplyst og sagligt grundlag, hvor man også lytter til, hvad lægevidenskaben har at byde ind med.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende lidt tilbage til det, vi var inde på, inden vi havde det her minuts stilhed.
Det vedrører egentlig ... hvad hedder det?
Undskyld, der er så meget uro i salen.
Jeg vil gerne kvittere for det, ordføreren sagde om at lave en beretning eller en betænkning i udvalget efterfølgende.
Men jeg vil bare høre, om ordføreren også vil bekræfte, at det arbejde, som man har sat i gang fra ministerens side, også forventes færdigt inden sommerferien.
Det vil sige, at man også kunne skrive i en beretning, at vi – Folketingets partier eventuelt sammen med Danske Regioner – i givet fald kunne mødes allerede inden sommerferien 2016 og se på, hvordan vi kommer videre med den her ret centrale diskussion om dyr hospitalsmedicin.
Jeg vil egentlig bare høre, om Dansk Folkeparti ser forskelligt på de to beslutningsforslag, vi behandler her i dag.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
[Lydudfald]
Det er meget sværere at lave kopier af den dyre sygehusmedicin, fordi den er lavet på biologisk materiale.
Jeg kunne tænke mig at stille et sidste spørgsmål.
Det er vi fuldstændig enige i, og det er jo derfor, vi foreslår oprettelsen af et prioriteringsinstitut, altså fordi det tyder på, og det var det, jeg også nævnte før – Peter Schwarz fra Lægelige Selskaber har nævnt det – at dem, der så bliver prioriteret fra i dag, er de svage patienter.
Anerkender ordføreren, at med det system, vi har i dag, er det de svage patienter, der taber spillet?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-16:
Det er klart, at SF's beslutningsforslag ikke nævner ordet pris, og på den måde er det jo selvfølgelig et skridt mere i den rigtige retning end Alternativets forslag.
Men vi synes stadig væk, at der er nogle ting, som vi er usikre på om vi synes er den rigtige vej, bl.a. den her sammenlægning af institutter, altså om det er det, der er behov for.
Det er vi ikke sikre på.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-16:
Tak for den opklaring, for jeg var bare lidt usikker på, om man stillede sig ens til de to forslag.
Så jeg er glad for præciseringen.
Betyder det så også, at Dansk Folkeparti vil være med til at se på, om vi kan lave en beretning, altså i forhold til netop at se på det videre arbejde, så vi fremadrettet får fokus på, at det til syvende og sidst drejer sig om at få allermest sundhed for pengene?
Jeg er sådan set meget enig i det, ordføreren sagde afslutningsvis i sit svar til den forrige spørger: at vi også er nødt til at sikre os, at helt ny medicin, som i sidste ende måske kan kurere folk, selvfølgelig hurtigst muligt skal på markedet i Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-16:
Tak for det, og tak for ordene fra ordføreren.
Jeg vil bare påpege, at det er rigtigt, at der har været et fald i forhold til de forventede udgifter for dyr medicin her i 2015, men at ordføreren mener, at priserne er stagnerende, er i hvert fald i direkte modstrid med det, der så står i samme artikel, der beskriver faldet, nemlig at tendensen for de kommende år vil være en stigning i medicinomkostningerne, fordi der fortsat vil blive ved med at komme nye dyre lægemidler på markedet.
Det er altså Ulrik Lassen, som er formand for Dansk Selskab for Klinisk Onkologi, der siger det.
Så er ordføreren enig med mig i, at vi fortsat de kommende år vil se en udfordring i forhold til stigende medicinpriser?
Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Det er da fuldstændig korrekt, at der i de kommende år vil komme forhåbentlig mange nye lægemidler på markedet, og nye lægemidler er ofte dyre.
Men hvad man måske også glemmer, er, at der også er mange patenter, som udløber, og det betyder, at der også vil være medicin, som vil blive billigere.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-16:
Vi vil selvfølgelig rigtig gerne indgå i arbejdet med at sikre, at vi får prioriteret, sådan at det er den bedst mulige behandling, som danske patienter får.
Det er en prioritering, som vi helt og holdent står bag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Nu er folketingsmedlemmer måske ikke de bedste at sammenligne med, hvis man sådan ikke ønsker alt for mange privilegier for ministrene, for folketingsmedlemmerne er omfattet af nogle særregler og privilegier, som mange danskere nok godt kunne tænke sig at være omfattet af.
Så man kunne jo også overveje, om man skulle harmonisere den anden vej og fjerne den særregel for de medlemmer af Præsidiet, som har adgang til en ekstra bolig.
Det er jo nogle fine boliger, og hvis man ønsker at bruge dem til andet end rent repræsentative formål forbundet med arbejdet, synes jeg da sådan set, det er helt fair, at man ligesom mange andre danskere, der har det samme gode til rådighed, betaler skat af det.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Det er en fair nok pointe.
Vi holder dog fast i, at vi synes, det er rimeligt, at statsministeren får mulighed for at bo skattefrit på Marienborg, i forbindelse med at han passer sit arbejde – eller hun passer sit arbejde, hvis der kommer en kvindelig statsminister næste gang.
Så det holder vi fast i at vi synes er en god idé.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det er godt, at ministeren erkender, at der er tale om særbehandling, altså en særlov, som skal gælde lige præcis statsministeren, som hermed altså fritages for skat – en skat, som alle andre danske borgere skulle betale, hvis de fik stillet et lignende gode til rådighed.
Altså, jeg håber ikke, at skatteministeren er ved at åbne sådan en generel præcedens for, at hvis man skriver i sit testamente, at man ikke synes, at arvingerne skal betale skat af det gode, som de får til rådighed, så skal vi følge det herinde i Folketinget.
Og ja, der er noget særligt ved at være statsminister, og der er noget særligt ved at være folketingsmedlem.
Det er ærefuldt for os alle sammen at have fået vist den tillid af befolkningen.
Men det synes jeg altså ikke dermed skal medføre, at vi på skatteområdet og på andre områder skal stilles alt for langt fra, hvad almindelige mennesker oplever.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er en meget stor ensartethed; det tror jeg er bedst for vores folkestyre.
Al respekt for statsministerens hårde arbejde, men jeg tror også, jeg kender et par slagteriarbejdere og betonarbejdere og andre, som også synes, at de arbejder hårdt, og som altså ikke har adgang til den her form for privilegier.
Men jeg har egentlig et helt konkret spørgsmål til forståelsen af det her.
Spørgsmålet er: Hvor mange gange skal statsministeren overnatte, før det udløser skat efter de nuværende regler og efter de regler, man foreslår, og hvad betyder det i begge tilfælde, hvis overnatningen sker i forbindelse med noget repræsentativt?
Statsministeren brugte selv eksemplet med, at han overnatter der for at tage ud på en løbetur om morgenen.
Hvordan stiller det sig i forhold til de nuværende regler og de regler, som man foreslår?
Ordføreren siger, at statsministeren skal behandles på en ordentlig og fair måde, og det synes jeg da i den grad også.
For mig betyder ordentlig og fair, at statsministeren skal være omfattet af de samme regler som resten af befolkningen.
Jeg tror, det er det bedste for vores folkestyre, at det er sådan, og at der er så få særregler som muligt for politikere og ministre.
Og det er jo det, der er sagen her: Man vil lave en særregel, der undtager lige præcis statsministeren eller andre medlemmer af regeringen for at betale skat af en herlighedsværdi, af et gode, som de får stillet til rådighed, og som andre danskere i samme situation ville skulle betale skat af.
Så er det fair og ordentligt?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Det her er jo et forslag med alt godt fra havet, hvilket flere af ordførerne jo har været inde på.
Det har været diskuteret lidt, om statsministeren – uanset hvem der er statsminister – skal have mulighed for at skattefrit at kunne benytte sig af Marienborg i forbindelse med arrangementer.
I testamentet fra højesteretssagføreren står der jo klart, at det er en residens og en ferieboliger til gavn for landets til enhver tid siddende statsminister.
Jeg synes, det er ret og rimeligt, at vi, uanset hvem der er statsminister, behandler vedkommende på en ordentlig og fair måde i lighed med f.eks. præsidiemedlemmer her i Folketinget, som også i forbindelse med arbejdet skattefrit kan benytte de embedsboliger, der er til præsidiemedlemmerne her i huset.
Så vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget og også de andre elementer, der er i det.
Men den del, som har været rimelig omdiskuteret her, kan vi specielt godt støtte.
For vi er imod misundelsespolitik, vi er imod forargelsespolitik, og det er selvfølgelig ret og rimeligt, at vores folkevalgte og også vores statsminister behandles på en ordentlig måde.
Så vi kan støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2015-11-17:
Jeg har et par betragtninger om lovforslaget, og jeg kan starte med at sige, at Alternativet er positive over for det og vil bakke det op.
Der synes jeg det er interessant at vide for dem, der sidder derhjemme, at det altså er, fordi vi har nogle ting, der fungerer rigtig godt i Danmark.
F.eks. bytter man ikke hele embedsværket ud, når der har været valg, og det gør altså, at sådan nogle ting her kan lade sig gøre.
For der er nogle videnspersoner, der sidder med viden, der gør, at vi som politikere ikke skal agere eksperter, men netop være værktøjer, formidlere, kommunikatorer og forhandlere, sådan at vi kan få tingene til at fungere.
Det synes jeg er imponerende.
Det er bare sådan en generel betragtning, Så er der nogle udfordringer i det, som vi vil tage op under udvalgsarbejdet for at se på, om der er noget at komme efter.
Bl.a. er hr. Pelle Dragsteds bemærkninger om brugen af Marienborg jo noget, der sådan værdipolitisk stikker til noget et eller andet sted inden i mig.
Det er altså virkelig, virkelig svært at se, hvorfor det er rimeligt.
Omvendt må jeg også sige, at ligesom på skatteområdet, hvor vi har en vision om, at danskerne skal være det folk i verden, der er gladest for at betale skat, fordi vi får den allerbedste service og har det allerbedste land, så har jeg det også lidt sådan, at hvis statsministeren bliver den bedst mulige statsminister ved at have de her udvidede rettigheder, så synes jeg faktisk, at statsministeren har et job, hvor der godt må være lidt særbehandling.
Så hvis man går ud fra, at statsministeren bliver en endnu bedre statsminister af det her, så kan vi også bakke op om, at der er den her særregel, som stikker lidt i hjertet og som måske normalt ville have ført til, at Alternativet ville afkræve et svar.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-11-17:
Jo, det kan ordføreren godt.
Så vidt jeg kan forstå, har det noget at gøre med, at man f.eks. gerne vil have overnatninger, og at det ændrer på reglerne.
Det har vi ikke noget imod.
Det er fint nok.
Når det handler om SKAT, som er den helt anden del, vi taler om her, så har Rigsrevisionen været ude at sige, at SKAT laver en helt forkert prioritering, altså at man simpelt hen bruger alt for mange ressourcer på administration og for lidt på det, der er kerneopgaven.
Det har faktisk præcis været den analyse, vi også har lagt os på i Liberal Alliance, da vi gik ind i det her arbejde med at få ryddet op i SKAT.
Så det er noget, vi er meget opmærksomme på.
Man skal bruge flere ressourcer på produktionen, så at sige, og mindre på administrationen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det kan vi kun være enige i, og derfor er vi selvfølgelig også kede af, at den aftale, der er lavet, bl.a. med Liberal Alliance, reelt betyder, at der vil være det samme antal medarbejdere i SKAT næste år som i år, fordi man bare lukker huller, og det er simpelt hen ikke tilstrækkeligt.
Men jeg er glad for, at Liberal Alliance er optaget af det problem.
Det er vi i den grad også i Enhedslisten.
Men ordføreren siger: til repræsentative formål.
Men der er jo allerede i dag mulighed for anvendelse af Marienborg til repræsentative formål.
Så kan ordføreren ikke sige et par ord mere om den her udvidelse af skattefritagelsen, om jeg så må sige, altså de her særregler?
Merete Riisager (LA), 2015-11-17:
Når det handler om Marienborg, har vi simpelt hen vurderet, at okay, det er en bygning, som alle kan have en interesse i bliver anvendt til repræsentation, fint nok, okay.
Vi vil bare gerne huske regeringen på, at danskerne også lider under danske skatteregler, som begrænser dem i deres udfoldelse.
Når det handler om SKAT, er ordføreren også klar over, at vi i Liberal Alliance bruger rigtig meget tid på at få genoprettet ro og orden eller lad os sige funktionaliteten i SKAT.
Det er vi egentlig meget beskæftiget med.
Jeg har 15 sekunder.
Det går for vidt at sige, hvad vi gerne vil gøre ved det.
Men der er en lang række ting, der skal gøres for at sikre, at skattemyndighederne rent faktisk kan gøre det, de skal, nemlig indkræve skatter på en ordentlig og redelig måde.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Tak, formand.
Det kan nok ikke overraske, at jeg vil spørge til skattefritagelsen af statsministerens anvendelse af villaen.
Ordføreren opregner også en række af de problemer, som der er i SKAT, og som efter min mening jo i meget høj grad skyldes årtiers voldsomme nedskæringer, der har betydet, at SKAT simpelt hen ikke kan yde den service over for borgerne, som SKAT burde, og at der er en række meget alvorlige problemer.
Jeg synes sådan set også, at der er en regeljungle, som man sagtens kunne diskutere om man kunne gøre enklere.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Jeg synes generelt, at vi skal behandle danskerne mere generøst – også i forhold til skattemyndighederne og i forhold til beskatningen af nogle af de ting, som hører til jobbet.
Der synes jeg at vi farer for hårdt efter folk.
Men i det her tilfælde handler det jo om, at vi behandler statsministeren på samme måde som f.eks. præsidiemedlemmerne her i Folketinget, som har en præsidielejlighed, som de jo ikke betaler skat af, hvis de bruger den i forbindelse med arbejdet herinde.
Det synes jeg er at behandle folk ens.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
Al den stund at jeg kun har 27 sekunder, nu 26 sekunder, til at svare på hr. Pelle Dragsteds yderst relevante spørgsmål, vil jeg foreslå, at han stiller det skriftligt, og så skal vi sørge for at svare på det, så man kan få afklaret det.
Og så håber jeg da, at Enhedslisten i udvalgsbehandlingen vil revurdere sit synspunkt på den del af lovforslaget.
Men hvis det ikke er tilfældet, må vi jo leve med det.
Anni Matthiesen (V), 2015-11-17:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Der var lige nogle ting, som jeg simpelt hen ikke helt kunne følge, og som jeg egentlig lige har brug for at få ordføreren til at uddybe lidt nærmere.
Ordføreren siger, at der på en eller anden måde i det her er en social slagside, eller fare for en social slagside.
Mener ordføreren ikke også, at hvis man vælger, som man jo så har gjort igennem mange år, at give flere penge til fjernundervisning end til normalundervisning, så kan det faktisk medføre en social slagside?
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-11-17:
Altså, jeg læser ikke helt den samme anerkendelse.
Jeg læser faktisk, at der sættes et stort spørgsmålstegn ved, om det nu er rigtigt, at der var tale om så store overskud på taxameterordningen for fjernundervisning, og at der især sættes spørgsmålstegn ved det effektiviseringspotentiale, som rapporterne beskriver.
Lotte Rod (RV), 2015-11-17:
Jeg oplever, at VUC'erne faktisk anerkender potentialet for, at der var penge at komme efter, når vi taler om fjernundervisningstaxameteret.
Jeg synes, det er meget anerkendelsesværdigt, at de er med på det.
Der, hvor problemet i højere grad er, at jo i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet.
Der er en pointe i, at det bliver svært at nå til den 1. januar.
Det synes jeg vi skal anerkende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-11-17:
Nu har ordføreren og jeg jo næsten lige forladt et samråd, hvor vi drøftede, at det kunne virke, som om det er en meget anderledes virkelighed, der eksisterer hos konsulentbureauerne.
Vi ved det ikke helt, for vi har endnu ikke set den rapport, der ligger til grund for det forslag om erhvervsuddannelserne, vi drøftede lidt tidligere.
Men det er den samme problemstilling her.
Er der ikke en verden til forskel på den vurdering, der ligger hos det konsulentbureau, som har skabt grundlaget for den her beskæring af taxameterbetalingen på fjernundervisningen, og så den virkelighed, der tilsyneladende er ude på skolerne?
Vi kan i hvert fald se, at VUC-lederne sætter et meget stort spørgsmålstegn ved vederhæftigheden af den analyserapport, der ligger.
Deler ordføreren ikke min bekymring for, at her er der igen tale om, at der er meget stor forskel på den virkelighed, der findes i konsulentbureauet, og den virkelighed, der skal håndteres ude på skolerne?