runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det er jo svært at gå ind for vækst og samtidig ønske at have en grønnere udvikling og en social udvikling.
Det ville være nemmere, hvis man valgte en ting og sagde: Jeg går kun ind for vækst, og jeg er ligeglad med at få en grøn udvikling eller en social bæredygtig udvikling.
Det, der er det svære, og det, der er kunsten, er at arbejde på alle tre ting på en og samme tid.
Det mener jeg egentlig at regeringen gør.
Man kan altid klandre os for, at det ikke går hurtigt nok, men det er vores ambition.
Vi ønsker et bæredygtigt samfund.
Det er dybest set
også det, der ligger i, at jeg er så optaget af, at vi skal kunne bevare det Danmark, vi kender, og at vi skal videreudvikle det.
Derfor skal vi have økonomisk vækst, fordi væksten også er forudsætningen for, at vi kan have et stærkt velfærdssamfund.
Det betyder så også, at vi skal arbejde en del alle sammen, og det kan godt være, hr. Uffe Elbæk og jeg bliver lidt uenige der.
Men vi bliver nødt til at have økonomisk vækst, for at vi også kan udvikle os socialt og på det grønne område, hvilket vi begge to er optaget af.
Konkret i forhold til det her med, om vi får en jobløs vækst: Det synes jeg er svært at konkludere, eftersom der under den vækst, vi nu har haft igennem de seneste seks kvartaler, rent faktisk er skabt pænt mange jobs i forhold til den vækst, vi konkret kan demonstrere.
Så det viser sig faktisk, at vi også får jobs, i takt med at vi får mere vækst.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-03-24:
Det er jeg i den grad glad for at høre.
Så kan man altid gå kritisk til det og spørge, om miljøpolitikken så også er så bæredygtig, som vi gerne vil have den.
Det er en diskussion i sig selv, og den tager jeg ikke op lige her og nu, men den ligger selvfølgelig som noget helt grundlæggende for noget af det, som jeg også vil diskutere efterfølgende.
Der er jo kommet nogle gode nyheder i den her uge, og det har statsministeren også været inde på, nemlig at de økonomiske tal begynder at se mere positive ud.
Den største positive nyhed for mig var faktisk faldet i ungdomsarbejdsløsheden, hvor Danmark har en positiv rekord.
Det skal vi alle sammen være rigtig, rigtig glade for.
Det, der bekymrer undertegnede og Alternativet, er selvfølgelig, at hvis vi nu ser en økonomisk vækstperiode foran os – det kan man håbe – vil der så være risiko for, at vi faktisk ender i to blindgyder?
Den ene er, at vi begynder at bruge mere af det, der kaldes for klodens knappe ressourcer, så vi, når folk får flere penge mellem hænderne, begynder at bruge dem på en ikkehensigtsmæssig måde, som faktisk vil tippe kloden ud over kanten.
Det, der selvfølgelig er spørgsmålet fra mig, er, hvordan statsministeren og regeringen vil sikre, at der stadig væk er positive tal, ikke bare i det økonomiske regnskab, men også i det miljømæssige og det sociale.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det er et stort spørgsmål, men jeg synes også, det er et vigtigt spørgsmål: Hvad er det egentlig for nogle udfordringer, vi står overfor?
Jeg håber jo også, at vi i de kommende år kan udvikle Danmark på en bæredygtig måde.
Og med bæredygtighed mener jeg økonomisk bæredygtighed, hvor pengene skal passe og vi ikke giver en kæmperegning til de næste generationer.
Det skal være socialt bæredygtigt, og det vil sige, at vi stadig væk skal være et helt samfund, hvor vi passer på hinanden og også på dem, der falder igennem.
Og vi skal selvfølgelig også have miljømæssig bæredygtighed i vores samfund.
Det er store ord, men når man nu bliver spurgt om, hvad man egentlig ønsker for vores samfund, så er det dybest set, at vi kan få lov til at bevare det, der er særkendet ved Danmark.
Danmark er et helt specielt land, hvor vi har udviklet et meget stærkt fællesskab.
Og det er mit ønske, at vi kan udvikle det Danmark, vi har, og sørge for, at det også fremadrettet er økonomisk, socialt og grønt bæredygtigt.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-03-24:
Tak for det.
Det er klart, at jeg er glad for at står her nu og helt officielt repræsentere Alternativet i den her samtale.
Det var om alt fra konkurrencestaten, Socialdemokratiets nye kampagne og over til det selvfølgelig altafgørende spørgsmål om, hvornår valget kommer.
Det sidste spørgsmål får vi nok ikke svar på her.
Jeg vil starte et lidt andet sted, nemlig at alle partier selvfølgelig har en holdning til, hvad der er de store og helt afgørende udfordringer, som vi står over for som samfund.
I Alternativet har vi så identificeret tre, nemlig klimakrisen, det, vi kalder empatikrisen, som handler om vores evne til at udvise solidaritet og empati og sætte os i en andens sted, og så systemkrisen, som jo handler om, hvordan markedet i sig selv ikke kan løse de her udfordringer, vi står over for, og det kan det offentlige for så vidt heller ikke gøre alene, og det kan det frivillige heller ikke, så hvordan tænker vi nye samarbejdsrelationer og nye samarbejdsmodeller?
Vores bundlinje er, at der skal være positive tal på både den økonomiske bundlinje, men også på den miljømæssige og den sociale.
Så mit spørgsmål til statsministeren er egentlig meget principielt: Hvad mener statsministeren er de helt afgørende udfordringer, som Danmark står overfor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Fru Mai Mercado stiller mange spørgsmål, og det ville egentlig have klædt fru Mai Mercado at indrømme den ret store fejl, hun lavede i begyndelsen af spørgsmålet.
For jeg blev klandret for at ville skaffe 30.000 job, og det har vi ikke skrevet noget som helst sted.
Fru Mai Mercado har misforstået det ret voldsomt, men vil ikke indrømme det.
Noget andet er det her med, om det vil være sådan, at fordi nogle flygtninge skal ud i nogle virksomhedsrettede aktiveringsforløb, fortrænger det andre mennesker, som har et arbejde.
Jeg har meget svært ved at se, hvorfor det skulle være sådan.
Hvad er i øvrigt alternativet?
vil jeg spørge De Konservative og fru Mai Mercado.
Er det, at de nye flygtninge, der kommer til Danmark, skal gøres til klienter og ikke skal lave noget og sidde hjemme i lejlighederne frem for at bidrage til samfundet?
Jeg har igen meget, meget vanskeligt ved at forstå, at De Konservative kan være negative over for, at vi ikke ønsker, at man skal udvikle sig til klient, når man kommer til Danmark, men at man skal arbejde eller bidrage for den ydelse, man får, og at man hurtigt skal ud i en virksomhedsrelateret praktik eller et andet arbejdsfællesskab.
Jeg har meget vanskeligt ved at se, hvordan Det Konservative Folkeparti kan være imod det, og jeg er meget spændt på, hvordan det vil være, når det her kommer i Folketinget, altså om De Konservative virkelig vil opretholde deres modstand mod, at vi nu stiller nogle nye krav til de mennesker, der kommer hertil, og at vi altså både har rettigheder, men bestemt også krav.
Frank Aaen (EL), 2015-03-24:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg bare kort meddele, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi er med i aftalen, der ligger bag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-24:
Jeg synes lige, jeg vil knytte et par ord til det her beslutningsforslag, som jo handler om at skabe et særligt realkreditinstitut for vores yderområder.
Når vi i SF har fremsat det forslag, er det faktisk, fordi det her er en lighedsdagsorden for os.
Vi mener, at alle borgere i Danmark skal have adgang til gode, billige realkreditlån, og vi ser desværre i de her år – det viste en høring i Landdistriktsudvalget desværre også – at der er visse steder, hvor der er store udfordringer.
Det er en kæmpe bombe under tilliden til, at man kan få solgt sin bolig, tilliden til, at man kan få et lån, hvis man vil udvide sin virksomhed og skabe flere arbejdspladser.
Det er det, der er baggrunden for, at SF har fremsat det her beslutningsforslag, som vi om lidt forventer bliver stemt ned.
Jeg synes, det er rigtig godt, at der er nedsat et udvalg i Landdistriktsudvalget, som kigger på nogle ting.
Jeg tror desværre bare ikke, at det løser den her udfordring.
Det er ikke en udfordring, som markedskræfterne løser af sig selv.
Der er simpelt hen ikke nogen steder, hvor man vil finansiere de her boliger og virksomheder i yderområderne.
Udvalget skal bl.a. kigge på liggetid og rådighedsbeløb, og det er sådan set også fint; jeg tror bare ikke, det rokker ved noget i det store billede.
For dem, der skal give lånene, kigger sig om.
Og hvis de kan se, at den sidste bus er kørt, nabohuset er en faldefærdig rønne og dagligvareforretningen er lukket, så tager man bestik af, om det her er en investering, man har lyst til at foretage, og så bliver svaret et nej.
Vi ved fra Norge, at der findes velfungerende modeller, som der kan tjenes penge på, og som sikrer, at man har en nogenlunde fornuftig rente, som er til at betale, og derfor er der en model, som vi kunne kigge på.
Det ærgerlige er jo, at det her udvalg netop ikke må tage stilling til hverken statsfinansiering eller statsgaranti.
Vi synes i SF, at det er et selvmål i den her debat, at man ikke kan kigge på de ordninger.
Vi synes, det er en politisk beslutning, om man vil have, at der skal være lånemuligheder i yderområderne, og vi ærgrer os som sagt over, at det her forslag ikke bliver til noget.
Men vi håber så også, at tiden modner.
Vi tror, at debatten kommer igen, for markedskræfterne kommer ikke til at løse det her af sig selv.
Steen Gade (SF), 2015-03-24:
Først et par bemærkninger om Horns Rev 3, som andre jo også har omtalt.
Det var jo en overraskelse, men virkelig en glædelig overraskelse, da de bud kom ind, og vi kunne se, at vi var så langt nede i pris på vindmøllestrøm fra Nordsøen.
Foruden at understrege det, som Det Radikale Venstres ordfører sagde før, om, at teknologien udvikler sig, og at det fører til lavere og lavere pris, vil jeg også understrege, at udbudsmetoden helt klart har været med til, at vi har fået den lavere pris.
Det er rart at se i praksis, at noget af det, jeg selv har arbejdet en del for – nemlig en mere fleksibel udbudspraksis i det her land, forhandlingsmodeller og den slags ting, og så selvfølgelig at vi politisk sørgede for, at der var en forholdsvis lang periode at færdiggøre det på – har været med til at skaffe os det her enorme dyk, kan man jo godt sige, fra 105 øre på Anholt til 77 øre i Horns Rev 3.
Jeg tror ikke, at vi automatisk kan sige, at næste gang fortsætter vi den kurve nedad i helt samme stejle takt.
Men vi kan sige, at det er med til at bevise, at jo mere voksen vores vindmølleindustri bliver i verden, jo billigere bliver det at gennemføre det, og det er jo i virkeligheden hele ideen bag den kraftige vindsatsning i dansk energipolitik.
Det andet, jeg vil sige, som andre har sagt, er jo så, at forslaget handler om at få vores ordninger tilpasset, så de passer sammen med EU-reglerne, og vi er jo i det der svære felt, at EU jo faktisk er inde i et paradigmeskift i støttesystemet, og det er sådan lidt det, vi er blevet squeezet af.
Derfor kan man sige, at nogle af de tidligere beslutninger byggede på, hvad man plejede at gøre i EU, og så er der jo kommet nye statsstøtteregler, som vi så er blevet lidt sqeezet af i processen her.
Derfor ligner det her forslag en lappeløsning, og det er jo sådan set også det, det er, kan man sige, altså en lappeløsning på noget, vi har fået afvist.
Det sidste, jeg skal sige, er det, som andre også har sagt om afskaffelse af treledstariffen og overgang til grundbeløb.
Men ligesom Socialdemokratiets ordfører vil jeg understrege, at for dem, der nu sidder og hører på det, og dem, der arbejder med det her i fjernvarmesektoren, så er det nok lidt vigtigt, at vi giver et løfte om, at vi vil kigge på 2018, hvor grundbeløbet forsvinder.
For det er jo nemlig det, som de alle sammen sidder og venter på: Hvornår finder vi en løsning her?
Og den skal vi jo finde så hurtigt som muligt, synes jeg, når vi kender den der afgifts- og tilskudsanalyse, som vi er blevet lovet faktisk i flere måneder.
Ministeren kan jo så i den her debat måske løfte sløret for, lige præcis hvilken dato den kommer.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-24:
Loven her er en såkaldt samlelov, hvor forskellige aftaler i energiforligskredsen føres ud i livet.
Det var ikke rimeligt over for de mennesker, som måtte vente og vente.
Derfor er det en god idé at kræve, at støtten er opnået, inden man begynder at bygge de her anlæg.
Loven medfører også, at kraft-varme-værker, som leverer fjernvarme til procesformål, både kan opnå tilskud til omlægning til vedvarende energi og til driften bagefter.
Det er med til at drive den grønne omstilling frem.
Med loven afskaffes også den såkaldte treledstarif; den har ikke vist sig at få de decentrale kraft-varme-værker til at producere strøm, når det var nødvendigt, så derfor er det en god idé at afskaffe den.
Tilskuddet går i stedet over til det såkaldte grundbeløb, som de værker også får.
Sidst, men ikke mindst indeholder loven prisen for støtte til havvindmølleparken Horns Rev 3 ud for Esbjerg.
Tilskuddet pr. kilowatt-time bliver 77 øre, og det gør det til den billigste havvindmøllepark i Europa.
Det er meget glædeligt at se, at teknologierne udvikler sig og bliver billigere.
Det Radikale Venstre mener, at en fremtid uden kul og olie er prisen er værd, men alligevel er det også rart, når prisen falder, som vi har set det med den her havvindmøllepark.
Vi kan samlet set støtte lovforslaget.
Jens Joel (S), 2015-03-24:
Tak for det.
Jeg er helt på linje med Venstres ordfører i forhold til, at det her i hvert fald er et meget, meget omfattende lovforslag.
Man kan sige, at det er sådan en pose blandede bolsjer.
Der er også en hel del af de her bolsjer, der er relativt tekniske, og derfor kan det godt være sådan lidt svært at føre en meningsfuld debat om det her i Folketingssalen.
Men det er jo også rigtigt, hvad hr. Lars Christian Lilleholt sagde, nemlig at det er et udtryk for, at det er bygget på brede aftaler, og at det er et udtryk for, hvordan vi håndterer og implementerer vores energiaftaler.
Det er jo rigtigt, at det her også et stykke hen ad vejen har handlet om at håndtere præciseringer og nye retningslinjer og andet, i forhold til hvordan man kan udbetale støtten til vores vedvarende energi og sikre den, samtidig med at det er EU-medholdeligt.
Vi er ikke ved vejs ende, kan man sige, i den diskussion.
Men vi har lavet nogle tiltag, som gør, at vi kan arbejde videre med det, mens vi finder den rigtige løsning på, hvordan vi fremadrettet sikrer støtten til vores vedvarende energi, samtidig med at vi gør det på en måde, som er i overensstemmelse med EU-reglerne.
Det er jo rigtigt, som det også blev nævnt, at treledstariffen bortfalder, og det giver i første omgang ikke den store udfordring, kan man sige, fordi der også findes et grundbeløb.
De fleste er allerede i dag gået over til grundbeløbet, og det vil også være en mulighed for dem, der nu ikke længere kan få treledstariffen.
Men det er jo også rigtigt, som Venstres ordfører allerede har nævnt, at vi skal diskutere fremtiden for de små kraft-varme-værker.
Altså, hvad skal der ske, når vi ikke længere har et grundbeløb?
Der har vi givet hinanden håndslag på, at det er en snak, vi tager, så snart vi har et bedre beslutningsgrundlag på ryggen af den afgifts- og tilskudsanalyse, som er på vej.
Jeg har også lyst til at slå et ekstra slag for det med Horns Rev, som vi med dagens lovforslag jo får formaliseret, kan man sige.
Vi har fået et bud, som betyder, at prisen bliver på 77 øre pr. kWh.
Det er faktisk en pris, som ligger 2,2 mia. kr. under det beløb, vi regnede med for blot 3 år siden, da vi lavede energiaftalen.
Jeg synes, det er et rigtig godt eksempel på, hvordan industrien dygtigt har bragt priserne ned ved at innovere.
Det er et eksempel på, hvordan man i en udbudsproces som den, der har været gennemført, har kunnet indgå en dialog, som alt i alt har skaffet os bedre og billigere grøn energi, og jeg synes, det lover godt for fremtiden, også hvad angår vind til havs.
Det er selvfølgelig en vigtig del af vores diskussioner om fremtidens energiforsyning.
Derfor er jeg glad for, at vi både har fået så godt et tilbud, og at der var bred opbakning blandt forligspartierne til at slå til på den nye aftale om Horns Rev.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-03-24:
Det lovforslag, L 163, vi i dag skal førstebehandle, er efter vores opfattelse et meget, meget omfattende lovforslag.
Og man kan måske også godt sådan undre sig over, hvorfor lovforslaget ikke er blevet delt op, så vi kunne have behandlet nogle af de her ret store og ret alvorlige sager hver for sig.
Men modsat er det også sådan, at alt det, vi i dag behandler, er en del af energiaftaler og efterfølgende aftaler blandt de partier her i Folketinget, der står bag energiaftalen.
Lovforslagets måske vigtigste punkt er spørgsmålet om at håndtere el fra vedvarende energikilder, og her er regeringen og Folketinget udfordret af, at Europa-Kommissionen har stillet spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå vi håndterer PSO-støtten til el fra vedvarende energi-anlæg, herunder også fra solcelleanlæg. Det forslag, der ligger her, har jo ganske små ændringer.
Vi undgår fra 2016 at give støtte til anlæg, der er på mere end 500 kWh.
Man skal søge, inden man kan etablere og få støtte til strømmen fra et vedvarende solenergi-anlæg.
Det er ganske fornuftigt, ligesom det også er fornuftigt, at ministeren pålægges at holde øje med prisudviklingen, herunder om støtten er rimelig.
Lovforslaget er også inde omkring Horns Rev 3, og her kan vi jo glæde os over, at man fik en rigtig god pris på strømmen fra anlægget – den kom ned på 78 øre.
Det er et niveau, som vi synes er ganske fornuftigt, og over en 10-årig periode sparer vi så mere end 2 mia. kr., i forhold til hvad vi havde frygtet støtten til anlægget ville komme op på.
Endelig behandler lovforslaget spørgsmål om en afskaffelse af treledstariffen, og det er jo en følge af, at Europa-Kommissionen også her har øje på Danmark og den måde, som vi håndterer støtten til el fra decentrale anlæg på.
Vi er også udfordret i forhold til prisen på fjernvarme fra de anlæg fremadrettet, både i forbindelse med afskaffelsen af treledstariffen, men også når det, der hedder grundbeløbet, udløber i 2018.
Derfor er det ganske fornuftigt, at vi i kredsen af energiforligspartier er enige om at sætte os ned og få analyseret, hvilke muligheder der er for at sikre, at den fornuftige og miljøvenlige fjernvarme også har en plads i den fremadrettede energipolitik, og at vi ikke kommer til at sende unødig store regninger ud til fjernvarmeforbrugerne.
Et yderligere element i lovforslaget her er spørgsmålet om, hvordan de store centrale kraft-varme-værker kan omstille fra kul til biomasse, og hvordan det håndteres, at bl.a. gartnerier og andre virksomheder, som modtager varme fra de store decentrale kraft-varme-værker, ikke kommer økonomisk alvorligt i klemme, når værkerne omstilles fra kul til biomasse.
Herunder spørgsmålet om afregning for den varme, som virksomhederne modtager fra anlæggene, og muligheden for, at de både kan modtage eller få anlægsstøtte, men også driftsstøtte.
Samlet set er det et lovforslag, som vi umiddelbart kan støtte.
Vi skal selvfølgelig nu i gang med udvalgsbehandlingen, hvor det også bliver nødvendigt at vi får en grundig forhandling af lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-03-24:
De to foregående ordførere har allerede været inde på, at lovforslaget her, L 163, indeholder en ret bred vifte af forskellige ting og sager på energiområdet.
Men fællesbetegnelsen kan vel være, at det i alle tilfælde drejer sig om små ændringer, som er aftalt inden for den kreds, som vi kalder energiforligskredsen, og som jo omfatter næsten alle Folketingets partier.
Den største klump af ændringer er en følge af Europa-Kommissionens underkendelse af det danske PSO-system.
Den PSO-ordning til støtte af vedvarende energi, som vi her i Danmark har aftalt og vedtaget i Folketinget, er jo blevet underkendt af Europa-Kommissionen.
De har så været så generøse, kan man sige, fra EU's side, at de har givet os lov til at køre videre med i ordningen i 2 år på visse betingelser.
Og det er så nogle af de betingelser, som vi her indfaser i lovgivningen, f.eks. at energianlæggene højst må have en effekt på 500 kW, og at der kun må gives støtte til anlæg, der er søgt om støtte til.
Det burde i og for sig være ganske naturligt, at det er på den måde.
Der er også flere andre ændringer af den eksisterende lovgivning, og som de foregående ordførere allerede har været inde på, er der også spørgsmålet om Horns Rev 3, som jo har været i udbud, og hvor vi har fået en pris på 77 øre pr. kWh.
Det er jo en relativt billig pris, i forhold til hvad man har set ellers.
Men her er det så implementeringen af afregningsvilkårene, som sættes ind i lovgivningen.
Jeg skal selvfølgelig sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her, for det er jo ting, som vi selv har været med til at aftale og til fulde står ved.
Men jeg vil også godt sige, at vi synes, det er rigtig ærgerligt, at den lovgivning, som vi har aftalt mellem Folketingets partier og vedtaget her – nemlig om PSO-ordningen, som et meget bredt flertal i Folketinget har vedtaget – bliver underkendt af EU-systemet som den store overdommer.
De siger: Det må I ikke, og I skal lave en ny ordning.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, og jeg synes efterhånden, at vi dagligt ser eksempler på en fjollet indblanding fra EU-systemets side.
Det så vi i går med kanelpatruljerne derude på bagerierne, men nu er det så vores støtte til solceller og til husstandsvindmøller, som er blevet underkendt.
Og det er utilfredsstillende, at EU i så høj grad blander sig i danske forhold.
Men i Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2015-03-24:
Tak for det.
Det er jo et glædeligt forslag, vi behandler her i dag.
Det er et forslag, der længe har været et ønske hos organisationer, der hjælper mennesker, der lider af sygdomme, der reducerer dem.
Det betyder, at man kan tegne en fremtidsfuldmagt, inden man reduceres.
Jeg er gået på talerstolen, fordi vi skal have styr på protokollen i forhold til det ændringsforslag og de holdninger til ændringsforslaget, som er angivet i udvalgsbetænkningen.
Derfor skal jeg meddele, at regeringspartierne støtter Dansk Folkepartis ændringsforslag til det lovforslag om ændring af sundhedsloven, vi her behandler.
Derimod kan regeringspartierne ikke støtte Venstres ændringsforslag til L 93, hvorfor holdningen til det her ændringsforslag fortsat er det samme som i udvalgsbetænkningen.