runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Der er jo ikke noget skævt ved, at man kan blive boende i sin bolig.
Det er to tredjedele af danskerne, der bor i egen bolig på den måde.
Men jeg ved ikke, hvordan Socialdemokratiet så vil forklare det for den vælger, som var omtalt i Politiken for ganske nylig.
Det er en arbejdsmand, SiD'er, der bor i Brønshøj og har stemt socialdemokratisk hele sit liv, han er på vej til at gå på pension, og han oplever, at for hans bolig i Brønshøj stiger ejendomsskatterne så meget, at konen og han nu overvejer, om de bliver nødt til at sælge deres hus og flytte fra det sted, hvor de har tænkt sig at blive boende i de næste mange år.
Er det socialt skævt at hjælpe dem?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Kan Alternativets ordfører ikke bekræfte, at der faktisk er regnet på det af den ansvarlige minister, og at den ansvarlige minister på det her område er kommet frem til, at klimaeffekten er meget, meget tæt på nul, den er sådan nul komme et eller andet, og jeg kan ikke engang huske, hvor mange decimaler man skal ud i, før man har en CO2-effekt.
Og er det egentlig ikke vished nok, til at man måske burde bruge pengene på noget andet, hvis det er den grønne omstilling, man gerne vil have?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Altså det, vi hæfter os ved i Alternativet, er jo, at den her ordning sikrer, at de ændringer, der bliver gjort ved huse og bygninger, er varige energiforbedringer, og det er det, vi rigtig gerne vil i Alternativet.
Vi vil rigtig gerne trække regeringen og hele Folketinget i en grønnere retning, og det er derfor, vi er med i den her ordning.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Jeg vil også godt spørge til det her med, om ikke man kunne have fået mere klima, for det er en rigtig god målsætning.
Kunne man ikke have fået mere klima for pengene, hvis man havde gjort noget andet?
Det tror jeg godt man kunne.
Ordføreren siger, at nu skal alle ændringer i huset være klimavenlige.
Jo, jo, men er det ikke rigtigt, at man også i den gamle ordning kunne lave noget, som gav et bedre klima, og så kunne få et fradrag på op til 15.000 kr.?
Og i et svar fra ministeren bliver der faktisk skrevet, at man regner med, at en større del af pengene i ordningen vil flytte over på serviceydelserne.
Så man kan spørge: Kunne Alternativet ikke have fået væsentlig mere klima, hvis det var det, det gik ud på, ved at bruge de her 400 mio. kr. på nogle klimatiltag?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Det kunne Alternativet sikkert godt, hvis Alternativet havde haft 90 mandater.
Så kunne vi lave rigtig mange klimavenlige løsninger her i Folketinget.
Så det ser vi frem til.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Ja, det vil jeg også rigtig gerne lave sammen med Alternativet.
Havde statsministeren haft 90 mandater, hvis ikke man var gået med i det her?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Vi har rigtig gerne villet sikre, at den her populære ordning blev konverteret til en grøn boligjobordning og et klimafradrag på 12.000 kr.
Det er det, vi er gået med i den her ordning for.
Dermed er vi med til at trække regeringen i en grøn retning, og det er vi rigtig glade for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Ja, nu nævnte ordføreren, at den her ordning giver alle borgere et incitament og dermed en mulighed for at gennemføre nogle klimaforbedringer.
Det har jeg lidt svært ved at se gælder alle borgere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke kunne give et eksempel på, hvordan en lejer i den almene sektor kan få gavn af den her ordning – i den del af det, som vedrører at opnå en klimagevinst.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Det kan en lejer i den almene sektor heller ikke.
Altså, når vi snakker alle borgere, vedrører det borgere i egen bolig.
Lejere i den almene sektor kan så bruge servicefradraget; det er den del, der også ligger i den her ordning.
Det, vi er gået med i den her ordning for, er at sikre det grønne, så selve servicefradraget er ikke det, vi har fokuseret på i aftalen.
Men det ville en lejer kunne bruge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Okay, men så kan jeg forstå, at det, som ordføreren sagde, ikke er rigtigt, altså at det ikke er alle borgere, som får et incitament til at arbejde på at opnå nogle klimagevinster.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Det, der er vigtigt for os i Alternativet, er at bringe Danmark i en klimavenlig retning.
Det er den her ordning med til at sikre, og det er derfor, vi er gået med i den.
Jeg synes, det er meget tydeligt, at det er det, der er fokus for Alternativet.
Det er et helt relevant spørgsmål, og vi ville også ønske, at vi kunne sige præcist, hvor meget den her ordning giver.
Det kan vi jo så i sagens natur ikke sige, i og med at ordningen endnu ikke er indført.
Da Energistyrelsen regnede på den gamle ordning, sagde de jo selv, at den er behæftet med rigtig, rigtig stor usikkerhed.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke vil anerkende, at når andelen, der går til service, vurderes at ville stige fra 10 pct. til 23 pct., bliver det ikke mere grønt.
Der er også stadigvæk en del udgifter til håndværkere, og her kan man spørge, om det er grønt at få malet sine vinduer udvendigt eller at få lavet sin kloak.
Det er vel ikke noget, der i sig selv hjælper på vores CO2-udslip.
Man kan faktisk ikke svare på, om ordningen er blevet mere grøn, end den var i forvejen, for der er noget af det, der har været meget brugt, som stadig står tilbage i ordningen.
Det er kun en lille flig, man har fået med, som måske trækker en i øvrigt dyr og ineffektiv ordning en lille smule i en grøn retning.
Er det ikke korrekt?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Nu nævnte ordføreren jo selv, at hvis man skulle lave vækst, og hvis man virkelig skulle have gang i hjulene, var der mange andre gode ting, man kunne gøre, herunder at sænke topskatten.
Det var jo lidt en tilståelsessag.
Det at lave god politik er jo at turde prioritere.
Vil ordføreren ikke, med hånden på hjertet, medgive, at hvis Venstre helt selv kunne have bestemt, havde man ikke klattet pengene væk på det her forslag, men lavet rigtige skattelettelser for alle indkomster, som virkelig ville gøre en forskel for danskerne?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Nej, det er ikke helt rigtigt.
Der kan være tilfælde, hvor alle skal slå sig sammen for at få det, og der kan også være et fradrag, som man simpelt hen får, fordi man skal tilsluttes.
Men ordføreren har ikke så mange spørgsmål til mig, så jeg kan jo prøve at udfylde tiden med, hvad vi synes er vigtigt.
Vi synes, at det var fint, at bredbånd kom med.
Det var ikke vores hovedformål.
Vores hovedformål var at gøre en eksisterende boligjobordning grøn – og kun grøn.
Ovre hos skatteministeren var det også flere gange på dagsordenen, hvordan vi kan gøre det bedre for andelshaverne.
Det kunne ikke lade sig gøre i den eksisterende pakke fuldstændig at få dem med.
SF havde gerne set, at vi havde lavet et tiltag udelukkende rettet mod andelshaverne og lejerne, men det var ikke muligt ud over den her orange byfornyelsesdel af pakken.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Venstre gik til valg på en boligjobordning, godt nok en bredere boligjobordning, end vi har fået her.
Men vi har jo et demokrati, og derfor skal vi finde et flertal.
Vi har været glade for at kunne finde et bredt flertal for den her ordning.
Jeg vil gerne anerkende og takke for, at man på tværs af partier kan finde en vej, hvor vi kan være enige om nogle ting.
Det synes jeg er positivt for demokratiet.
Vi gik til valg på en boligjobordning, så selvfølgelig vil vi gerne have en boligjobordning.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Ja, det er vel sådan et mantra for Venstre: Vi gik til valg på at skære i udviklingsbistanden, vi gik til valg på at lave boligjobordning.
Man må da stadig stå på mål for sin politik.
Hånden på hjertet: Ville det ikke være bedre set ud fra Venstrelogik, ud fra en liberal logik, hvis vi havde brugt de penge, vi nu kommer til at bruge på at støtte velhavende familier i at få lavet forskellige tiltag, som de alligevel ville lave ifølge regeringens egne beregninger, og som ikke har nogen som helst effekt hverken på job eller på det grønne område, på at lette skatten på arbejde?
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken i, at det skulle være godt at løbe fra sine løfter.
Når man har lovet noget, skal man jo også overholde det, og det arbejder vi rent faktisk for.
Jo, vi mener det også.
Jeg vil også gerne komme med en forklaring til det, men det har jeg jo sådan set gjort til de andre spørgere.
Når ordføreren spurgte mig, om det, jeg rent faktisk går ind for, er en boligjobordning: Ja, Venstre gik til valg på en boligjobordning.
Det er, fordi vi mener det.
Det er ikke bare, fordi vi siger det.
Det er, fordi vi mener, det giver en frihed til børnefamilierne, det giver en frihed til danskerne i det hele taget, det giver mindre sort arbejde, og det giver mere beskæftigelse.
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
Den grønne boligjobordning er for mig at se et rigtig godt eksempel på, hvad der er galt med dansk politik.
Skiftende regeringer opkræver så mange og så høje skatter, at vi nu i en periode har ligget i top som skatteland nr. 1.
Borgerne bliver umiddelbart glade, men systemet er elendigt.
Den grønne boligjobordning har yderligere det problem, at den nøje udpeger områder, hvor borgerne må bruge deres penge.
De skal ikke bare gå i gang med at forbedre hjemmet og regne med, at det giver dem et fradrag, næh, nu skal det også være grønt.
I SF og i Alternativet håber de, at borgerne vil bruge penge på miljørigtige vinduer.
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at der ligger en guldgrube i detailstyringen af borgerne for de partier, der på den her måde ønsker at styre borgernes forbrug.
Man kunne sagtens køre det endnu længere ud.
Hvorfor ikke også regulere momsen, sådan at borgerne, når de går i supermarkedet, presses til at købe de varer, politikerne mener er de bedste?
Hvorfor ikke regulere borgernes valg af transportmiddel, så biler pålægges vanvittige høje afgifter, mens den statslige togdrift tildeles milliarder uanset kvaliteten af deres produkt?
Så kommer jeg i tanke om, at det ene i hvert fald har været flere partiers politik, mens det andet er den skinbarlige virkelighed.
Jeg synes ikke, det er kønt, at en borgerlig-liberal regering i den grad har haft boligjobordningen som sin mærkesag.
Det er ikke blevet kønnere af, at den nu har fået en grøn farve.
Det er for godt en milliard kroner bureaukrati med en yderst beskeden beskæftigelseseffekt.
Til sammenligning øger det nedslag i registreringsafgiften, som vi sammen vedtog i finanslovsforhandlingerne, beskæftigelsen med 700 personer for kun ca. 300 mio. kr. årligt.
Samtidig havde afgiftslettelsen en værdi for borgerne på ca. 1,2 mia. kr.
Politik bør handle om borgerne, ikke om politikerne, og jeg ser frem til, at vi inden sommeren går i gang med skatteforhandlinger, der handler om at give flest mulige penge tilbage til borgerne uden forbrugskrav.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Jeg kan forstå, at Liberal Alliances ordfører er meget modstander af, at der nu også kan gives tilskud til, at man faktisk kan få installeret bredbånd i landdistrikterne.
I dag er det jo sådan, at den danske telepolitik faktisk er meget liberal, fordi man har sagt, at det skal være rent markedsbaseret, hvor udrulningen sker henne.
Men anerkender ordføreren ikke, at der er områder, hvor markedet ikke har skabt dækning, fordi der er for langt mellem husene?
Og kunne det her ikke være et godt initiativ for netop at sikre dette uden at bryde ind i markedskræfterne?
For alternativet er vel, at man giver pengene til selskaberne, og det er statsstøtte, og det går jeg ikke ud fra Liberal Alliance synes er en god idé.
Så kunne det her ikke være en god måde at understøtte udviklingen der, hvor markedet fejler, altså ved at man laver det her tiltag med fradrag for installation af hurtigt bredbånd?
Hvis det ikke anses for muligt, hvad mener Liberal Alliance så løsningen er?
Er det bare at fortsætte, som man altid har gjort, hvor man netop ikke får løst problemet i landdistrikterne?
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
I Liberal Alliance mener vi bestemt også, at der er brug for bredbånd ude i landdistrikterne.
Men er det her den rigtige løsning?
Altså, hvor mange borgere tror hr. Dennis Flydtkjær reelt vil sidde og ansøge om fradrag for bredbånd på den her meget bureaukratiske måde?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Det er jo nemt at stå og sige, at man er enig i, at der skal gøres noget ved det de steder, hvor markedet fejler, hvis man ikke har nogen tiltag, som man så kan foreslå.
Som politiker er der jo ikke noget nemmere end at stå og sige nej og at alt det, som de andre vedtager og derved faktisk prøver på at flytte noget, er ringe.
Man må jo ligesom have et eller andet at sætte i stedet for.
Hvis det ikke er det her, hvad er så Liberal Alliances løsning på den udfordring, man har i landdistrikterne, med, at der er nogle steder, hvor markedet ikke fungerer, og hvor der er dårlig bredbåndsdækning?
Ud over bare at kritisere må man vel have et eller andet tiltag, man så kan komme med, og som måske kunne være en løsning.
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
Man må bare ikke smide om sig med borgernes penge.
Og her har vi altså et initiaitiv, som koster rigtig meget, nemlig cirka 600 mio. kr. før tilbageløb.
Hvor meget internet får man reelt for det?
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det her er den rigtige løsning, og så er det altså, som jeg lige sagde før, en ekstrem styring af borgernes forbrugsmønstre, som vi finder ganske utiltalende.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Tak for det.
Alternativet støtter naturligvis lovforslaget, da vi er en del af aftalekredsen, og det er vi rigtig glade for.
Vi er overordnet set tilfredse med, at der er opbakning til at omlægge det gamle, sorte håndværkerfradrag til et grønt klimafradrag, for det betyder nemlig, at ordningen i fremtiden målrettes klima- og energivenlige tiltag, som understøtter den grønne omstilling.
Det kunne f.eks. være til energirådgivning, energirenovering, installation af ladestander til elbiler, varmepumpe eller solceller.
For os er det desuden vigtigt, at klimafradraget både kan bruges på initiativer, der hjælper med at reducere bly, pcb og asbest, og at det samtidig kan bruges på klima- og energivenlige initiativer, der reducerer vores CO2-udledning.
Altså er der udsigt til en gevinst for både klimaet og miljøet.
Med hensyn til klimagevinsten er det i øvrigt sådan, at bygninger og boliger i dag står for 40 pct. af Danmarks samlede energiforbrug.
Derfor giver det rigtig god mening, at der nu indføres et klimafradrag på 12.000 kr., som bl.a. giver alle borgere et større incitament til at vælge de klimavenlige løsninger.
Når vi indfører et klimafradrag, er det derfor klart, at incitamentet til at vælge de klimavenlige løsninger stiger, hvilket er godt, for hver gang fradraget bruges, er der en grøn gevinst hvert eneste år i hele bygningens levetid.
Det er vi heller ikke i tvivl om at både borgerne og klimaet er glade for, ligesom vi har noteret os, at der også er opbakning til ordningen fra bl.a. Dansk Byggeri, Dansk Energi, Danske Maskinstationer og Entreprenører og mange flere.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Det ville være interessant at høre, præcis hvad det er for en klimaeffekt, som Alternativet forventer af den her såkaldt grønne boligjobordning, for så vidt jeg har kunnet studere svarene fra ministeren på området, er der reelt set ikke nogen som helst klimaeffekt, og det er grunden til, at vi fra radikal side har været meget stor modstander af den her ordning.
Tænk, hvad vi kunne gøre med de penge til forskning i klimaløsninger eller til indsatser ude i landdistrikterne for grøn omstilling eller mange andre gode ting, der både vil gavne beskæftigelsen og også klimaet.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Der tror jeg at vi er helt uenige.
Den her ordning handler om klimavenlige og energiforbedrende dele til huse.
Det er jo det der med, at fremadrettet vil den forbedring, du laver, være varig.
Det vil fremadrettet være en varig energiforbedring.
Det er derfor, at vi er gået med i den her ordning.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Tak til SF's ordfører.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige, at når ordføreren sluttede sin tale med at sige, at nu har man garanteret, at alt, hvad der bliver gjort her, er grønt, er det jo notorisk forkert, al den stund at man stadig væk kan få fradrag for børnepasning, rengøring, alt muligt andet, og at det endda vurderes i ministeriet, at en større del af ordningen vil gå derover.
Så kan man så sige: Nej, man har ikke fået nogen garanti for, at det er grønt – fair nok.
Så har vi diskuteret rigtig meget, om man har fået nogen garanti for, hvor pengene skal komme fra, og i spørgetimen, som vi lige har afsluttet, sagde ordførerens formand, fru Pia Olsen Dyhr, til statsministeren: Hvorfor har man ikke brugt flere penge på ulandsbistanden?
Hertil svarede statsministeren: Vi havde et budget, der skulle gå op, bl.a. for at finansiere den aftale, vi havde lavet med jeres parti, altså SF, om den grønne boligjobordning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Det er jo ikke blevet beregnet efterfølgende.
Ministeriet siger også i lovforslaget i bemærkningerne: Vi regner stærkt med, at der er en grøn effekt, fordi den grønne boligjobordning, ikke servicedelen, er grønne tiltag, men vi kan ikke komme det nærmere, fordi vi ikke har haft en grøn boligjobordning før.
Så på den måde vil jeg sige at jeg ikke kan forestille mig at man kan have en ordning, der kun består af grønne punkter, og at den så ikke bliver grøn.
Så må den jo bare ikke blive brugt, og så er der ikke blevet brugt nogen penge.
Det er da logik.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Nej, det er jo, fordi der står i det her svar, at den ikke kun består af grønne punkter, og at det, man havde i gamle dage, som var den sorte boligjobordning, faktisk også var grøn, og at den servicedel, som ikke er grøn i den nye, forventes at fylde mere.
Så lad os bare sige, at nu kan vi så tilsyneladende ikke regne med noget, når det ikke har eksisteret, men ulandsbistanden har jo eksisteret, så hvordan har SF's ordfører det med, at det er de ting, man er med til at skære ned på for at skaffe penge til en ineffektiv grøn boligjobordning, som ikke giver nogen jobs og ikke en ret stor klimaeffekt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Hver eneste gang vi har de her diskussioner, hører vi om, at statskassen er en pulje, og at man, når man bruger nogle penge på noget, automatisk tager dem et andet sted fra, så jeg må sige, at det måske er, ligesom det var med skatteaftalen i 2012: Der var diskussioner om, om man skulle bruge over 4 mia. kr. på selskabsskattelettelser, som gav nul jobs; AE-Rådet sagde, at det var den dårligste måde at skabe vækst og arbejdspladser på; og økonomi- og indenrigsministeren rangerede den også lavest i forhold til at skabe vækst og arbejdspladser.
Der kunne man også spørge sig selv: Er det en god måde at bruge 4 mia. kr. på?
Så på den måde synes jeg bare at det bliver forsimplet, og det tror jeg også at ordføreren er enig i, hvis han hører efter, hvad jeg svarer ham, altså, at det er forsimplet at sige, at når man tager nogle penge herfra, går det pr. automatik fra et andet sted. Så jeg vil gerne have et opfølgende svar måske fra ordførerens kollega, for så kan vi jo altid diskutere, om det, når man giver selskabsskattelettelser eller laver erhvervspakker, eller hvad det kan være, så går ud over det grønne eller pædagogerne, eller hvad det gør.
Det kan vi jo diskutere i al evighed, og jeg har også lagt mærke til, at det er en stor del af diskussionen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Der er da mange nuancer i det her.
Det er så en meget lysegrøn aftale om en boligjobordning, hvor der sikkert vil kunne findes et eller andet eksempel på en enkelt borger, der laver noget, der er grønt.
Men det her er jo ikke målrettet politik, og det er det, der er problemet ved det.
Jeg kan godt forestille mig, at man ville kunne lave en aftale, hvor det er meget målrettet og meget mere specialiseret, hvad der kan opnås støtte til.
Så er man altså også nødt til at se på, hvor pengene kommer fra, hvor de 400 mio. kr. kommer fra.
De er jo finansieret via en kulsort og asocial finanslov, som tager penge fra de fattigste og fra ulandsbistanden, og som skærer hårdt ned på det grønne område.
Der må man altså sige, at den her lysegrønne boligjobordning er finansieret af en finanslov, som SF jo heller ikke kan gå ind for.
Så jeg har lidt svært ved at se, hvorfor SF synes, at det er så fantastisk at være med i den her aftale, når den er finansieret på den måde, og når aftalen ikke er målrettet til at sikre, at det er grønne tiltag, der bliver gennemført ude hos boligejerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Jeg tror ikke, at jeg hørte et spørgsmål.
Kan jeg få gentaget spørgsmålet?
Altså sprogligt er det stadig væk ikke et spørgsmål.
Det er en konstatering af, hvad ordføreren selv føler, og det er jo også fint.
Jeg må bare sige, at der f.eks. i 2013 var en masse palaver mellem den daværende regering, som SF var en del af, og Enhedslisten, fordi vi diskuterede dagpenge.
Det var dengang et hot emne, og det var noget, som vi var flere der gik rigtig meget op i.
Der blev ikke lavet en aftale, og det gjorde Enhedslisten rigtig vred og egentlig også SF, men hvad skete der alligevel?
Det endte med en finanslov, hvor vi brugte 1,5 mia. kr. på grønne initiativer.
Betød det så, at dagpengemodtagerne betalte for de grønne initiativer?
Det gjorde det jo efter hr. Søren Egge Rasmussens logik.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Nu handler noget af den her diskussion jo om, hvad SF's succeskriterie egentlig er.
Jeg har ligesom forstået, at man i forhold til den sociale profil har accepteret, at det godt kan være, at det er de mest velhavende her i samfundet, der når at bruge pengene.
Men hvad er så succeskriteriet i forhold til den grønne profil?
Der er jo en række punkter i aftalen, hvor man kan bruge fradraget på vinduespudsning, børnepasning, rengøring, at få malet sit hus udvendigt, at få malet sine vinduer eller døre, eller man kan få skiftet en dør – det kan godt være, at det er en mere isolerende dør, men det står der nu egentlig ikke noget om.
Men der er jo en lang række tiltag, som ikke er grønne.
Man kan også få bredbånd, som heller ikke har nogen effekt på klimaet.
Der er også nogle ting, som mere er klimasikring end egentlig sigter mod at nedbringe CO2-udslippet.
Så hvad er SF's succeskriterie?
Hvis nu halvdelen af pengene går til alt det andet, altså alt det, der ikke har nogen effekt på CO2-udslippet, var det så en succes, eller var det en fiasko?
Hvad er succeskriteriet i det her?
Og er det måske ikke også i forhold til det sociale aspekt betænkeligt for SF, at der er så stor en del af de mest velhavende, som bruger de her penge, og som måske ville have taget tiltag til at få lavet de her ting alligevel, fordi de har pengene til det?
Derved er det i virkeligheden ikke nye tiltag, men bare en skatterabat til noget, som alligevel var blevet gennemført.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
I absolutte tal, altså i absolut antal mennesker, der har brugt den gamle ordning, som vi jo ikke kan sammenligne med den nye ordning, er det langt flere af dem med de lavere indkomster, som har brugt det.
Men det er jo rigtigt nok, at det ikke er proportionelt med befolkningssammensætningen – jeg tror, det er det, ordføreren mener.
Succeskriteriet er, at folk får efterisoleret, at de får ændret deres skorstenshøjde, da dette udgør et ret stort sundhedsmæssigt problem, at de får taget nogle tiltag, som sparer på energien, som sikrer mindre CO2-udslip osv. osv.
Det er et succeskriterie, at alle de ting, vi har remset op, i højere grad bliver brugt.
Så kan man sige, at den grønne boligjobordning jo har to søskende, så at sige, nemlig service og bredbånd.
Hvad angår bredbåndet, så var det noget, som DF gerne ville have med, og vi fra SF og Alternativets side sagde også, at det faktisk var rigtig fint, for vi synes, det er et kæmpe problem for landdistrikterne, at man stadig væk ikke har ordentligt bredbånd mange steder, så det kunne vi fint leve med.
I forhold til servicefradraget er der en selvfinansieringsgrad på 20 pct., så det har trods alt også noget effekt på sort arbejde.