Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Jeg gør mig overhovedet ingen overvejelser om, hvilken partifarve mennesker i Flygtningenævnet eller andre steder har.
Det har jeg nok at gøre med herinde, så det lader jeg blive her i Folketinget.
Det, vi sagde i august måned, var, at vi foretrak den sammensætning af Flygtningenævnet, som vi havde, før V, K og Dansk Folkeparti ændrede Flygtningenævnets sammensætning.
Da sad der et medlem fra Udenrigsministeriet, og der sad et medlem fra Dansk Flygtningehjælp.
Dansk Flygtningehjælp er jo i øvrigt skrevet ind i udlændingelovgivningen som en instans, der høres og bruges i forskellige sammenhænge, f.eks. i afgørelser om åbenbart grundløse ansøgninger, hvor man afviser overhovedet at behandle sagen og kan udvise personer med det samme.
Så Dansk Flygtningehjælp er jo involveret på en anden måde.
Men det her forslag handler ikke om det.
Det handler om at få en domstol til at afgøre de ansøgninger, som Flygtningenævnet i dag afgør.
Jeg skal takke for den velvillige behandling, i hvert fald fra en del partiers side, herunder Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten.
Og jeg skal hilse fra Liberal Alliances ordfører og sige, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Jeg noterer mig, at både hr. Karsten Lauritzen og hr. Jesper Langballe har givet udtryk for, at hvis det blev ændret til at være en domstolsafgørelse, risikerede man, at der kom flere asylansøgere, der ville få asyl.
Jeg vil godt sige til hr. Karsten Lauritzen, at der intet ligger i det her forslag, som har noget som helst at gøre med de afviste irakiske asylansøgere – jeg har ikke engang forbundet en tanke med det selv.
Jeg er meget ked af, at vi ikke kan tage en almindelig debat, uden at man sådan skal tildeles motiver, som ligger fuldstændig fjernt fra selve ideen.
Vi tror ikke på, at domstolene vil give anderledes afgørelser end Flygtningenævnet.
Vi har ikke mistillid til Flygtningenævnet som sådan.
Vi har siden 2006 drøftet, hvordan vi kunne adressere den kritik, som FN har givet af vores system, og vi er nået frem til at lægge det her forslag frem.
Og jeg understreger igen, at det her drejer sig om et oplæg til, at regeringen sætter et lovforberedende arbejde i gang, og derfor er der jo også usikkerheder i vores eget forslag her, for vi vil ikke gøre os kloge på, hvordan man i virkeligheden så kunne konstruere et system, hvor det er domstolene, der varetager opgaven.
Det er heller ikke hensigten at skabe muligheder gennem åbenhed, sådan at det ville være sådan, som ministeren sagde – hvis jeg hørte rigtigt, men det kan være, at jeg misforstod det – at hvis der var mere åbenhed omkring asylsagsbehandlingen, ville man ligefrem få asylansøgere til at strømme til Danmark.
, for jeg går ud fra, at hvis det er det samme lovgrundlag, vi har, ligger afgørelserne så tæt på hinanden, som de overhovedet kan, hvad enten det er Flygtningenævnet eller en domstol, der varetager opgaven.
Så det er FN's kritik, der har sat de overvejelser i gang i Det Radikale Venstre, og det er derfor, vi har fremsat forslaget i den form, vi har gjort det i.
For det er en svær sag.
Så vil jeg godt sige til hr. Henrik Dam Kristensens indlæg, at vi bestemt er parat til at drøfte de forskellige forhold, som Socialdemokratiets ordfører gjorde rede for her i sin ordførertale, og vi har noteret os, at Socialdemokraterne gerne vil støtte en overvejelse af en ændret sammensætning af Flygtningenævnet, og det vil vi så notere os er tilfældet.
Til hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti i øvrigt vil jeg sige, at jeg også har noteret mig, at to domstolsforløb er for meget for Dansk Folkeparti.
Men i virkeligheden er det jo også det, Flygtningenævnet en gang imellem har.
Altså, Flygtningenævnet er jo også i stand til at tage sager op igen, som har været behandlet og har været afgjort; der kan komme nye oplysninger frem osv.
Så derfor er der jo ikke med Flygtningenævnet taget stilling til, hvor mange gange en sag kan behandles i Danmark.
Det vil jeg godt understrege som en rent faktuel konstatering.
Vi synes, det er uhensigtsmæssigt og kedeligt, at Flygtningenævnets sekretariat ligger i departementet.
Det er jo noget, man kunne ændre med lidt imødekommenhed fra regeringens side.
Hr. Jesper Langballe siger, at vi tildeler asyl administrativt.
Ja, men det gør vi jo ikke efter vores eget forgodtbefindende.
Og det, vi synes er et problem, er, at de ræsonnementer og præmisser, der ligger for en afgørelse, jo ikke altid er kendt i offentligheden.
Det vil sige, at mennesker, som er afhængige af den måde, vi har bygget vores system op på, heller ikke har mulighed for at vide, hvad det egentlig er for en praksis, der er.
Mange advokater kender heller ikke praksis og er nogle gange selv nødt til – det har de i hvert fald gjort gældende – at finde ud af, hvad praksis har været, for at de kan rådgive deres klienter.
Jeg skal sige til hr. Naser Khader, at SR afviste SF's forslag i 2001.
Men der er sandelig også sket mange ændringer siden 2001, der gør, at vi også af hensyn til den kritik, der er kommet fra udlandet, herunder FN, måske ville have glæde af at revurdere og give det system, vi har i dag, et serviceeftersyn.
Jeg håber, vi kan gøre det i udvalgsbehandlingen og påvirke afgørelserne.