Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-11-28:
Vi behandler jo to lovforslag i dag, både L 84 og L 85, og jeg vil starte med det første.
Men jeg vil som sagt starte med det første og sige noget om det særlige børnetilskud, altså det børnetilskud, der, som lovgivningen er i dag, gives til børn, der kun har én forsørgelsespligtig forælder, og i praksis er det jo i de situationer, hvor kun en forælder lever, eller hvor faderskabet ikke har kunnet fastslås.
I Enhedslisten har vi i årevis kæmpet for at få afskaffet diskriminationen på det her område, sådan at også børn af eneadoptanter og børn, der er blevet til ved kunstig befrugtning af enlige, får det særlige børnetilskud.
Det er nu endelig lykkedes, også selv om det desværre først træder i kraft fra den 1. januar 2014.
Med det her lovforslag tager man entydigt udgangspunkt i barnets situation.
Fremover har man ret til det særlige børnetilskud, hvis man kun har en forælder, uanset hvordan befrugtningen har fundet sted.
Det er i den grad positivt.
At man, som loven er i dag, skelner mellem eneforsørgere og de såkaldt selvvalgte eneforsørgere, når det skal afgøres, om der kan gives det særlige børnetilskud, er for mig at se dybt, dybt gammeldags og i den grad diskriminerende
Dermed siger man jo indirekte, at børn, der er kommet til verden på den ene måde, er mindre værd end børn, der er kommet til verden på den anden måde.
Man kan altså sige, at nogle politikeres moralske kvababbelse over, at enlige kvinder kan finde på at adoptere børn, har den konsekvens, at børnene får ringere økonomiske vilkår end andre børn af enlige.
Man kan sige, at uanset at der findes nogle mennesker, der mener, at det der med, at enlige kvinder kan finde på f.eks. at adoptere børn, er noget værre noget, overgår det simpelt hen min forstand, at man kan finde det rimeligt, at børnene af disse kvinder skal have ringere vilkår end andre børn.
Børn vælger som bekendt ikke selv deres forældre.
I øvrigt har jeg nu hørt både Dansk Folkepartis og Venstres ordførertaler, og jeg kan forstå, at det afgørende for Venstre og Dansk Folkeparti er, om der har været en udefrakommende social begivenhed.
Så jeg får sådan en lyst til at gøre de to ordførere opmærksom på, at det i årevis har været sådan, at der findes kvinder, der får børn med mænd, vel vidende at der ikke er helt styr på, hvem manden er – måske var det ovenikøbet planlagt – og som har været rigtig glade for de børn, og de børn har haft det ganske udmærket.
Det er så det, som man ifølge Dansk Folkeparti og Venstre kalder for en udefrakommende social begivenhed.
Det er for mig lidt underligt, at man i Venstre og Dansk Folkeparti synes, det er o.k., at kvinder, der går i byen og bliver gravide med en mand og derefter har barnet alene, gerne må få det særlige børnetilskud, men at kvinder, der vælger at adoptere et barn, ikke må få det særlige børnetilskud, for den slags familieformer bryder man sig ikke om.
Nå, men som sagt bliver der nu med den her lovgivning entydigt sat fokus på barnets tarv, og det er barnets tarv, der er i fokus.
Lovforslagets anden halvdel handler jo om at undtage flygtninge fra optjeningsprincippet i forhold til børnechecken og derudover, at perioden med bopæl eller beskæftigelse i Grønland og Færøerne sidestilles med perioder i Danmark i forhold til optjeningsprincippet.
Jeg tror ikke, det kommer bag på nogen, at også den del af lovforslaget er vi meget glade for i Enhedslisten.
Som Dansk Flygtningehjælp også skriver i sit høringssvar, er flygtninge mennesker, der er tvunget på flugt fra deres hjemland, de kan ikke frit vælge mellem at leve i deres hjemland eller leve i det land, hvor de har fået asyl.
Når vi vælger at give en flygtning asyl, anerkender vi, at de har behov for og krav på beskyttelse, vi anerkender også, at det ikke bare er en mulighed for dem at vende hjem, og derfor bør de mennesker naturligvis behandles på samme måde som alle andre borgere i Danmark.
Vi er for mig at se forpligtet til at sørge for, at alle børn her i Danmark har så gode vilkår som muligt i deres opvækst, uanset om de er børn af flygtninge, eller om de er børn af etniske danskere.
Som Dansk Flygtningehjælp også skriver i sit høringssvar, er der i den grad risiko for dybt alvorlige sociale problemer, ved at man – i det her tilfælde VKO – har indført det her optjeningsprincip på børnechecken for flygtningefamilier, og det er, simpelt hen fordi man placerer mennesker i en situation med så lavt et rådighedsbeløb, at nødvendige, daglige udgifter kan være ekstremt svære at få finansieret.
At starte livet i Danmark i fattigdom må man vel sige er direkte skadeligt for integrationen.
I Enhedslisten deler vi derudover Dansk Flygtningehjælps undren over, at familier med humanitært ophold ikke i første omgang var omfattet af lovforslaget.
Så behandler vi jo også L 85, altså tilskud til tandpleje og hjælp til udsættelsestruede lejere.
Det kan spare den enkelte for alvorlige sociale problemer, men det kan sådan set også for kommunen være en ret fornuftig forretning, fordi det er meget, meget dyrt, når borgere bliver sat på gaden, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Så vidt jeg kan forstå, er de gennemsnitlige udgifter for en lejer, der sættes på gaden, omkring 50.000 kr., så rent økonomisk kan det meget vel vise sig at være en ret fornuftig forretning for kommunerne, at de altså nu får mulighed for at gribe ind, før udsættelsen sker.
Så er der også tanddelen af lovforslag L 85.
Det kommer jo nok heller ikke bag på nogen, at det også er noget, vi er meget glade for i Enhedslisten.
Stod det til os, var al tandpleje finansieret over skatten.
Jeg har altid undret mig over, at man skal betale med sit dankort, når man brækker en tand, men ikke, når man brækker et ben.
Det giver for mig at se ikke nogen mening.
Og det er rigtig, rigtig dyrt at gå til tandlæge.
Det betyder desværre, at der er rigtig mange danskere, der vælger tandlægebesøget fra.
Især de unge, som lever for den ekstraordinær lave særlige ungeydelse, får nu en god mulighed for at få hjælp til behandling af tandproblemer.
Men også kontanthjælpsmodtagere over 25 år og andre grupper på tilsvarende lave ydelser får en økonomisk håndsrækning til de her dyre tandlægeregninger.
Det er vi rigtig glade for.
Så tog Dansk Folkepartis ordfører fat i bl.a. førtidspensionister og fattige folkepensionister.
Det er nogle af de grupper, som Enhedslisten helt oplagt mener også bør have mulighed for billigere tandpleje, så hvis Dansk Folkeparti vil være med til at finde penge til det, vil vi meget gerne arbejde videre med det.
Målet er som sagt for Enhedslisten, at tandbehandling bliver finansieret ligesom al anden sundhedsbehandling i det her land, og som sagt er det her et lille skridt i den rigtige retning.