Erik Christensen (S), 2016-02-25:
L 116, som vi førstebehandler i dag, er jo et lovforslag, som indeholder flere elementer.
Man kan vel sådan dele det op i fire hovedelementer og så tre mindre justeringer.
Det første hovedelement er at styrke den økonomiske sikkerhed for søfolk i de situationer, hvor rederiet har misligholdt ansættelseskontrakten, og hvor søfolkene bliver efterladt et eller andet sted ude i verden.
Det tredje hovedelement er at gennemføre lettelser i form af forbedrede forsikringsmuligheder for de maritime erhverv i forbindelse med bugsering af skibe.
Det fjerde hovedelement er, at der åbnes mulighed for, at private virksomheder kan gennemføre lovpligtige syn af dykkermateriel.
Den del af lovforslaget, som vedrører de søfarendes økonomiske sikkerhed, er en gennemførelse af de seneste ændringer af den internationale konvention om søfarendes arbejdsforhold fra 2014.
Og medmindre Danmark skal afvise de her ændringer, skal de være godkendt af Folketinget seneste den 18. juli i år og være gennemført i dansk ret senest den 1. januar 2017.
Forslaget er i øvrigt fremlagt af ILO på baggrund af anbefalinger fra både redernes og de søfarendes organisationer.
Rederiets forsikring eller anden tilsvarende finansiel sikkerhed skal være godkendt af Søfartsstyrelsen.
Det er dog således, at Lønmodtagernes Garantifond dækker i langt de fleste tilfælde, men der er tilfælde, hvor garantifonden ikke dækker, og det er det hul, der lukkes med forslaget.
Forslaget betyder, at søfolk i tilfælde af misligholdelse af ansættelseskontrakten, hvor de bliver efterladt eller ikke har fået løn i mindst 2 måneder, sikres løn og andre vederlag i op til 4 måneder.
Det andet element i lovforslaget er at styrke sikkerheden ved større maritime anlægsprojekter.
Forslaget betyder, at bygherren får medansvar for at sikre både planlægning og koordination af de sikkerhedsforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at arbejdet på de skibe, der eksempelvis opfører vindmølleparker, kan foregå sikkert, og at der også tages hensyn til både sundhed og forureningsforebyggelse.
Forslaget er et supplement til arbejdsmiljøloven og ændrer lov om sikkerhed til søs, søloven og lov om skibes besætning.
Erhvervs- og vækstministeren får hermed bemyndigelse til at fastsætte regler om, at bygherren skal medvirke til, at bygge- og anlægsvirksomheder, der foregår helt eller delvis til søs, bliver udført sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt.
Det gælder også i forhold til virksomheder, der indvinder olie og gas, og disse områder er dækket andetsteds, hvorfor de ikke vil blive en del af den kommende bekendtgørelse.
Det tredje element i lovforslaget er en forbedring af selskabers forsikringsmuligheder i forbindelse med vragfjernelse, således at den, der foretager bugsering af et vrag, kun er ansvarlig for udgifterne til bugsering, hvis den, der anmoder om bugsering, ikke har tegnet den lovpligtige vragfjernelsesforsikring og heller ikke selv kan dække omkostningerne.
Forslaget gør det lettere at tegne forsikring i forbindelse med bugsering, mens det også sikres, at regningen for bugseringen ikke ender hos staten.
Det fjerde element i lovforslaget er, at erhvervs- og vækstministeren får mulighed for at autorisere klassifikationsselskaber m.v., der kan foretage lovpligtige syn af dykkerudstyr, så det fremover ikke kun er Søfartsstyrelsen, der kan forestå disse lovpligtige syn.
Herudover er der de tre mindre justeringer.
Det er en forenkling af reglerne om skibsofficerernes fratrædelsesordning, justering vedrørende virksomheders indberetning til Den Internationale Fond for Olieskadeerstatning og justering af regler om skibsregistrering. Som det fremgår af høringssvarene, er der faktisk en generel opbakning til lovforslaget, og Socialdemokraterne kan også bakke op om det her lovforslag.
Og så har jeg lovet at meddele på De Radikales vegne, at de også bakker op om lovforslaget.