runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg kender Enhedslisten godt nok til at vide, at hvis der er noget, man er optaget af, er det, at den enkelte lønmodtager går på arbejde og har ordentlige vilkår for sit arbejde.
Ligegyldigt, hvordan man vender og drejer det, er det jo et ledelsesmæssigt ansvar på den enkelte skole at sikre, at arbejdsdagen og skoleåret tilrettelægges på en sådan måde, at det både understøtter den bedste undervisningssituation og samtidig sikrer ordentlige vilkår for lærerne.
Vi har lyttet til lærerne.
Derfor har vi altså valgt ikke alene at overføre de arbejdstidsregler, der gælder på store dele af det øvrige offentlige arbejdsmarked, men vi indfører også værnsregler.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Ministeren ved jo godt, at man ikke overfører de samme arbejdstidsregler.
Ministeren ved jo godt, at der er en enorm forskel på, om der er en månedsnorm eller en årsnorm.
Så siger ministeren, at vi nødt til at have nogle særlige regler, fordi der er nogle særlige vilkår på uddannelsesområdet.
Det er jeg enig i.
Men at påstå, at det, at man så indfører nogle værnsregler, som ikke giver sikkerhed for noget som helst, som ikke giver garanti for noget som helst, og som ikke giver medarbejderne en eneste rettighed, som de ikke har i forvejen, men er gode og smukke hensigtserklæringer – ingen tvivl om det – skulle være et værn,
har jo ingen mening.
Det, jeg synes er problemet her, er, at de små ting, som ministeren fremhæver, og som skulle gøre det her spiseligt for lærerne, er hensigtserklæringer, og så er det en kompensation, som man fra regeringens side har nægtet at lade underkaste en uvildig bedømmelse, fordi man står urokkelig fast på, at det er arbejdsgiversiden, der er de bedste til at regne.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Men det er jo sådan, at de arbejdstidsregler, der gælder for store dele af det offentlige arbejdsmarked, overføres til lærerne, men med enkelte undtagelser.
Det har vi sagt fra starten.
Det gælder værnsreglerne, og det gælder også spørgsmålet om måneds- og årsnorm.
Vi har brugt meget tid i udvalget på at diskutere, om man i stedet kunne indføre en månedsnorm, og jeg synes sådan set, at den debat, der har været her under andenbehandlingen meget godt viser, hvorfor det ikke vil være den rigtige vej at gå, for når man er lærer i folkeskolen, så underviser og arbejder man i perioder mere end i andre perioder.
Det hænger jo helt banalt sammen med, at de danske børn – det tror jeg at mange af dem er rigtig glade for – har adgang til uger, hvor de ikke kommer i skole.
Og i de uger, hvor børnene ikke er på skolen, er det jo ikke meget bevendt for os som samfund, at lærerne skal stå og undervise.
Derfor er det allerede sådan i dag, at man som lærer i perioder arbejder mindre, mens man i andre perioder arbejde mere.
Det er derfor, at en årsnorm i vores øjne er den rigtige løsning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Jeg er godt klar over, at regeringen med sit lovindgreb gerne vil lave en model, så lærerne i princippet kan komme til at undervise meget lidt i foråret og rigtig meget i efteråret.
Vi tror på, at det er en god idé, at der er en vis glidning hele vejen igennem alle månederne, ligesom der er i så mange andre fag, altså at man ved, hvad man har at gøre med, når man går på arbejde.
Jeg kan forstå på regeringen, at den sikkerhed vil man ikke give lærerne, og det er selvfølgelig ærgerligt, og det er derfor, vi foreslår den her månedsnorm, som egentlig er ganske fornuftig, og som også fungerer andre steder.
Lotte Rod (RV), 2013-04-26:
Jeg vil gerne følge op på fru Marlene Borst Hansens spørgsmål til hr. Alex Ahrendtsen.
Hvis hr. Alex Ahrendtsen virkelig mener, at man skal opgøre lærernes tid pr. måned og ikke pr. år, må det jo være, fordi hr. Alex Ahrendtsen mener, at man så skal udbetale penge for overarbejdstid til lærerne i de måneder, hvor de arbejder mere, men at de til gengæld skal gå ned i løn i de måneder, hvor de arbejder mindre – eller hvad?
For det er jo sådan, at lærernes arbejde er koncentreret omkring 40 uger om året.
Det skylder hr. Alex Ahrendtsen et svar på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Det har vi da også gjort, vil jeg sige til hr. Nikolaj Villumsen.
Vi har faktisk sagt, at vi ville have et indgreb, at vi ville have det meget hurtigt.
Vi har også sagt, at vi ville have et afbalanceret indgreb, og vi har endda forsøgt at finde en fælles løsning for folkeskolen.
Jeg skrev jo som bekendt en kronik sammen med lærerforeningens formand, og hvis regeringen havde fulgt den vej, havde vi ikke stået i denne situation i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-26:
Jeg håber, ordføreren har fulgt med i den udvalgsbehandling, der er, og har kigget på de ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, for de gør jo lige præcis, at børnene kan komme i skole igen, og at forslaget er afbalanceret og respekterer lærerne.
Altså, jeg håber, ordføreren er opmærksom på dem, og hvis ikke ordføreren er det, bør ordføreren skynde sig at få dem læst.
Det er jo lidt problematisk, at Dansk Folkeparti har rendt rundt og sagt én ting til befolkningen og så gør noget fuldstændig andet, og jeg synes ærlig talt, vi godt kunne bruge et svar fra Dansk Folkeparti på, hvorfor man gør det.
Altså, hvorfor har man ikke bare sagt det fra start?
Hvorfor har Dansk Folkepartis formand og ordføreren drønet rundt med et batch ligesom det her, der siger: »Jeg støtter lærerne«, uden at gøre det?
Så kunne man da bare have sagt det fra begyndelsen; så vidste vi, hvad vi havde at forholde os til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Det er man jo eksperter i.
Så vil jeg bare sige, at Dansk Folkepartis formand for 2 eller 3 uger siden meget klart sagde, at vi ville have et indgreb.
Og jeg sagde under førstebehandlingen, at vi siger ja til indgrebet, og at vi også ville sørge for at udarbejde et afbalanceret ændringsforslag, hvilket vi har gjort.
Så jeg synes egentlig, der er en meget fin, rød tråd hele vejen igennem i det, vi går og laver, i modsætning til Enhedslisten.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-26:
Jeg tror, at jeg skal bede om at få det her skåret ud i pap.
Jeg har mildest talt en kende svært ved at forstå sammenhængen i det, der kommer ud af ordførerens mund.
Så helt kort: Kan hr. Alex Ahrendtsen forklare mig og alle de lærere, der følger meget interesserede med lige nu, om det forslag til et indgreb, der ligger fra regeringen, er afbalanceret?
Mener Dansk Folkeparti, at det er et afbalanceret indgreb, regeringen har lagt frem?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Det må så være den sidste fra Enhedslisten, der i denne omgang kan tage ordet.
Jeg vil da gerne skære det ud i pap igen: Nej, regeringsindgrebet er ikke afbalanceret.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-26:
Dansk Folkeparti stemmer alligevel for det, samtidig med at de hårdnakket påstår, at de støtter lærerne.
De vil på den ene side stemme for noget, som på ingen måde er afbalanceret, og som er som en damptromle fra Finansministeriets og KL's side, og samtidig står de på den anden side og siger, at de støtter lærerne.
Og så påstår de i øvrigt, at de eneste 12 mandater i Folketinget, som stemmer imod det her, skulle være skyld i det.
Altså, kan ordføreren ikke godt se det?
Tror hr. Alex Ahrendtsen virkelig, at folkeskolelærerne føler, at de har Dansk Folkepartis opbakning i dag?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-26:
Så kan jeg som folkeskolelærer oplyse hr. Alex Ahrendtsen om, at der er meget stor forskel på, hvor meget man underviser i august måned og i september måned, fordi der i en meget stor del af august måned faktisk ikke er undervisning.
Det er ikke det samme, som at man har ferie; der har man det, der hedder undervisningsfri.
Det betyder, at man arbejder på en anderledes måde, og at man måske ikke arbejder lige så mange timer, som man gør i september måned, hvor der også er forældremøder og skole-hjem-samtaler og en hel masse andre ting.
Jeg forstår ikke ændringsforslaget om en månedsnorm.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Undervisningsnormen er jo meget let at forstå.
Månedsnormen går ganske enkelt ud på, at læreren ved, at i løbet af 1 måned har han så og så meget arbejde.
Og det er noget andet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-26:
Tak for det.
Nu hørte jeg tidligere, at hr. Alex Ahrendtsen i sit svar til fru Pernille Vigsø Bagge anmodede om, at vi tog diskussionen i udvalget, og sagde, at vi jo bare kunne have stillet spørgsmålene og taget diskussionen der.
Jeg synes sådan set, at det helt rigtige sted at tage diskussionen og stille spørgsmålene er her i Folketingssalen, så alle kan høre DF's svar på de ting, som vi nu spørger om.
Og jeg vil gerne spørge til noget af det samme, som fru Pernille Vigsø Bagge spurgte om, nemlig: Med den måde, som arbejdet i folkeskolen fungerer på, og den måde, folkeskolen er indrettet på, hvordan er det så, at hr. Alex Ahrendtsen forestiller sig at en månedsnorm kommer til at fungere i praksis?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-26:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg ved bare, at man sidder der som på en damptromle, og at fru Pernille Skipper hælder benzin på, så damptromlen kan køre hen over lærerne.
Så vil jeg igen bare sige ganske kort, at vi vil have afsluttet indgrebet.
Det har vi sagt fra dag et.
Vi vil gerne have børnene i skole på mandag, og vi vil gerne have lærerne tilbage og undervise.
Vi vil samtidig have ændret på den ubalance, der er i regeringens lovforslag.
Det har vi så gjort ved at stille to ændringsforslag, som vi selv synes genopretter balancen.
I praksis?
Ja, man tæller, og så finder man ud af, at man har så og så mange timer i løbet af 1 måned.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Vi vil meget gerne være med til at have en dialog og en snak med Dansk Folkeparti – men også med andre partier her i salen – om at gøre det bedre med hensyn til udmøntningen af satspuljen.
For det er jo dér, problemet er.
Altså, det kan på en måde være ligegyldigt, hvor satspuljen er placeret strukturelt.
Det, det drejer sig om, er, at de her penge, som der er i satspuljen, kommer ud til dem, som de er tiltænkt, nemlig de udsatte grupper.
Det sker i øjeblikket ikke i det omfang, det skal.
Man kunne så bare sige, at nej, man vil ikke være med, for man skal jo være enige, og derfor kunne man blokere.
Men sådan arbejder vi jo ikke i Venstre; vi vil selvfølgelig gerne være med til at få de her penge ud.
Så derfor gør vi det, og vi når så langt, vi overhovedet kan.
Det, der er det vigtige, er, at de mange, mange penge, der ligger, kommer ud til tiden, at de kommer ud, når de bliver bevilget, og at de kommer ud til dem, som de er tiltænkt, nemlig de udsatte.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Det var en rigtig finansordførertale, må jeg sige.
Der var ikke ret meget socialt.
Der var noget med, at ordføreren siger, at man kerer sig også om de udsatte i samfundet, men ellers var der ikke så meget andet.
Det havde jeg håbet vi kunne få lidt mere af i dag.
Det kunne også være, at hr. John Dyrby Paulsen kunne komme ind på det nu.
Jeg står her med en udskrift af svaret på et spørgsmål, jeg stillede til socialministeren for et par uger siden her i salen.
Hun siger, at det er rigtig svært at skulle sidde og ikke have nogen penge, når man sidder med utrolig mange kvalificerede ansøgninger, hvori det beskrives, hvordan de udsatte mennesker i Danmark på en eller anden måde kan hjælpes.
Det var et citat.
Senere siger hun også, at hun går ind for, at man i de kommende finanslovsforhandlinger vil prioritere socialområdet højt.
Der vil jeg sige, at der ikke er noget, jeg hellere vil, for jeg synes virkelig, at det sociale område i den grad trænger.
Derfor vil jeg utrolig gerne høre ordføreren om, hvorvidt man ikke godt kan sige, at det ikke er helt usandt, når jeg et andet sted siger, at S og ordføreren nedtoner konsekvenserne af nulvækst i satspuljen osv.
Det er overskriften, jeg håber, det er citeret korrekt.
Men har vi ikke et problem med de udsatte grupper i Danmark med at finde nogle midler, så vi fremtidssikrer dem, så de også får en god tilværelse?
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Til den sidste del af det, nemlig hvordan vi kan finde ud af, hvordan vi skal finansiere det fremover, altså også det, der er nye ting, kan jeg sige, at satspuljens formål fra begyndelsen var, at man skulle have nogle bevillinger i en periode på op til 4 år, og så skulle det overgå til og forankres i kommunerne.
Det er ikke så tit, det sker, og derfor er der nogle, der bliver ved med at få bevillinger, og de bliver gjort permanente.
Det var altså næsten en tredjedel af beløbet.
Se, det er jo en af pointerne.
Vi kan sige, at der bliver færre og færre penge, men der er jo en anden måde at løse det her på, nemlig ved at de penge, der så er, kommer ud til dem, der er udsatte, og ikke til andre grupper.
Så derfor bør de permanente ting ligge i finansloven, hvorimod det, der er nyt og kan pege fremad, skal ligge i satspuljen.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Og her kunne jeg sådan set
Er ordføreren ikke lidt bekymret for, at der faktisk er temmelig mange midler fra satspuljen, der går til drift og ikke går til, hvad skal vi sige, de mere menneskenære, de mere varme områder og nye initiativer?
For vi har jo egentlig som grundidé bag satspuljen, at det skal være nye initiativer, der skal sættes i gang.
For det er jo det, der egentlig ville være det optimale.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Det er jo synd, at hr. John Dyrby Paulsen ikke hører efter, hvad der bliver sagt, for jeg startede faktisk med at rose Dansk Folkeparti for at stille den her forespørgsel, så vi kunne få en diskussion og få ryddet op i det morads, der er med den måde, regeringen administrerer satspuljen på.
Så sagde jeg også: Og jeg siger det, på trods af at vi ikke kan støtte de intentioner og den måde, som Dansk Folkeparti vil administrere og finansiere de her ting på.
Det sagde jeg ganske klart, så jeg forstår faktisk ikke spørgsmålet.
Derfor er et klart svar, at vi ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Jeg kan forstå, at Venstre så vil regulere yderligere i forhold til overførselsindkomster, og samtidig står man og snakker om at beskytte de udsatte grupper, og det er jo et paradoks.
Jeg vil godt gå tilbage til noget andet, for den her forespørgsel, som jo er stillet af Dansk Folkeparti, har jo også betydet, at Dansk Folkeparti har fremsat et forslag til vedtagelse, og det nævnte hr. Eyvind Vesselbo ikke med ét ord i sin ordførertale.
Derfor vil jeg godt meget enkelt spørge: Det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti nu har fremsat, er det et, som Venstre kan støtte?
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Jeg forstår, der er en stor forbrødring mellem Enhedslisten og Socialdemokratiet.
Man kunne jo håbe – i hvert fald på Enhedslistens vegne – at denne forbrødring kunne gøre, at de på et tidspunkt kunne få noget indflydelse.
Det er jo ikke lykkedes endnu, og derfor er det jo nemt at stå her i salen og sige: Nu vil vi gerne have det på finansloven.
Man ved jo, at der ikke bliver en krone til Enhedslisten, når finansministeren træder i karakter.
Så vil jeg sige, at det, det drejer sig om her, ved at vi har reguleret på nogle af ydelserne, er jo, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at det jo gerne skulle kunne betale sig at arbejde, og derfor skal der være en forskel mellem det, man får for at arbejde, og det, man får i sociale ydelser.
Derfor regulerede vi.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Det er jo lidt besynderligt at skulle stå og høre på Venstres ordfører her.
Så er det simpelt hen direkte forkert, lodret forkert at stå og beskylde Enhedslisten for, at de ikke har fået noget i de her finanslovforhandlinger.
Det kom meget, meget ubehageligt til at ramme nogle udsatte grupper, da ordførerens eget parti var med til at indføre de her regler.
Så skal man også høre det fra et parti, som nu går ud og lancerer, at de vil have nulvækst i den offentlige sektor.
Hvad er det for nogen grupper, der skal betale den nulvækst – Venstres nulvækst?
Det kan vi ikke få noget som helst at vide om.
Ja, det tror jeg roligt man kan bide spids på.
Derfor synes jeg, det er lige flot nok af Venstres ordfører at sidde og beskylde Enhedslisten for ikke at have fået noget ud af den her finanslov.
Jeg er ganske uenig i det, og jeg mener tværtimod, at Venstre er nogle af dem, man kan kritisere allermest for at have ramt de udsatte grupper, uanset hvad hr. Eyvind Vesselbo står på talerstolen og siger, og uanset om hr. Eyvind Vesselbo var enig med sit eget parti eller ej.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Det var sådan set ikke nogen indrømmelse, jeg kom med her, for jeg har jo foreslået på Venstres vegne, hvordan man kunne skaffe nogle flere penge til den samlede satspulje.
Og jeg har ikke hørt nogen andre her i salen foreslå, hvordan der skulle komme flere penge til satspuljen, fordi det, der er problemet, er jo, at der er to måder at gøre det på.
Enten kan man gøre det, som jeg foreslår på Venstres vegne, eller også kan man jo med Enhedslistens enorme indflydelse på regeringen, som de har i øjeblikket, forhandle med finansministeren om at få sat nogle penge af på finansloven.
Det er jo ikke lykkedes.
I de halvandet år, der har været en ny regering her, er det ikke lykkedes for Enhedslisten at få en eneste krone igennem til de udsatte grupper.
Se, dét er pinligt.
Vi kommer med et forslag, der er reelt og gennemførligt, men det er klart, at vi skal være enige om det i satspuljen, og der er Enhedslisten jo ikke med.
Karin Nødgaard (DF), 2013-04-30:
Jeg har også hørt, at hr. Eyvind Vesselbo i dag har været ude at sige, at hvis der skal flere penge til, så er Venstre med på at finde dem.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for, og derfor vil jeg gerne høre hr. Eyvind Vesselbo, om man vil uddybe lidt mere, hvor de penge så skal findes, for det synes jeg jo er meget interessant.
Så vil jeg egentlig også godt høre ordføreren, i forbindelse med at vi i Dansk Folkeparti jo nok får et ret tæt samarbejde med Venstre – det har vi også nu, men altså også senere hen, og måske også efter et kommende valg – om Venstre måske vil være interesseret i, at vi indgår i en lidt tættere dialog og prøver at kigge på, hvordan hele satspuljen skal være fremadrettet, faktisk for at fremtidssikre den.
Her tænker jeg egentlig også på, om Venstre måske kunne være med på en idé om, at vi gik ind og kiggede på de områder, der får tildelinger på satspuljen.
For ordføreren var jo i sin ordførertale selv inde på, at der faktisk er lidt voldsomme problemstillinger i forhold til, at det er temmelig mange områder, der skal deles om den samme pulje, og at det måske ender med, at én pulje får noget mere end en anden.
Vi ved, at det er både sundheds-, at det er social-, at det er beskæftigelses-, og at det er integrationsområdet, som i dag får.
Kunne ordføreren være med på, at vi måske sagde, at vi var nødt til at dele det op, så vi faktisk får en integrationsdel i forhold til satspuljen og vi får en del til de øvrige områder?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Nu skal hr. Joachim B. Olsen jo høre efter, hvad der bliver sagt heroppe.
Der, hvor jeg har været lidt efter specielt Venstres ordfører, er jo i forbindelse med det, at Venstre slår sig op som beskytter af de socialt udsatte og samtidig har indført en masse tiltag, der i virkeligheden går ud over nøjagtig de samme grupper.
Det er derfor, jeg siger, at det måske er lige spidst nok.
Nu erindrer jeg ikke, at jeg sådan direkte har kaldt nogen for hyklere her fra talerstolen.
Det ord synes jeg heller ikke man skal bruge her fra talerstolen.
Men det er rigtigt, at jeg har påpeget det skisma, der er, at man gerne vil slå sig op som værende socialt ansvarlig, specielt med hensyn til de udsatte grupper, og det, vi bare har set i realiteten den ene gang efter den anden, er, at man har lavet tiltag, der er gået ud over de samme grupper.
Og der synes jeg simpelt hen at det bliver lige spidst nok.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Jeg takker for det ikke helt klare svar og for den indrømmelse, at det, som ordføreren mener, er, at det problem, vi har, nemlig at der fremover ikke kommer nogen penge ind i den satspulje, skal man løse ved, at man tager endnu mere fra mennesker på overførselsindkomst, og det vil sige, at deres overførselsindkomst bliver reguleret endnu dårligere, end tilfældet har været siden begyndelsen af 1990'erne.
Så synes jeg bare, at ordføreren skulle holde op med at fremstille sig selv som en, der har en stor social profil.
Det var sådan set bare det, jeg gerne ville sige.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Ordføreren står og siger, at de borgerlige partier er hykleriske, fordi de har indført et kontanthjælpsloft, for det er et angreb på de socialt udsatte.
Dermed må man jo forstå, at ordføreren mener, at jo flere penge man giver i kontanthjælp, jo mere værner man om de socialt udsatte.
Det er jo den helt klare logik.
Når man har et kontanthjælpsloft og giver lidt færre penge, så værner man ikke om de socialt udsatte, når man fjerner det og giver flere penge, så værner man om de socialt udsatte.
Så logikken er, at jo flere penge man giver, jo mere værner man om de socialt udsatte.
Det må ordføreren kunne være enig i er konklusionen på den logik, han fremfører.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-04-30:
Ja, det er jeg enig med ordføreren i, hvis det er tilfældet.
Og så har jeg tiltro til, at satspuljeordførerne også kan tage det problem op.
De problemer har været der før, og Venstre kunne have taget dem op for lang tid siden, da man selv stod ved rorpinden og havde statsministerposten, men det gjorde man ikke fra Venstres side.
Kontanthjælpsloftet, fattigdomsydelserne har vi måttet fjerne – har vi måttet fjerne,
Og som sagt tidligere tror jeg med hensyn til den nulvækst i den offentlige sektor, som Venstre nu slår sig op på, ikke, at nogen som helst vil afvise, at det bl.a. bliver de udsatte grupper, der kommer til at finansiere den nulvækst.
Venstre har jo indtil nu ikke villet mæle ét eneste ord om, hvordan den nulvækst skal finansieres.
Jeg forstår, at det er et af kernepunkterne i Venstres politik fremadrettet, men man vil altså stadig væk ikke fortælle noget om, hvem det er, der skal finansiere den nulvækst.
Det synes jeg er bundærgerligt, for der er ingen tvivl om hos mig, at det bl.a. bliver de socialt udsatte grupper.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-30:
Man kan jo godt snakke om økonomi, som ordføreren gør, men det, det drejer sig om, er, at de penge, der er til rådighed for de udsatte grupper, skal komme de udsatte grupper til gavn, og det sker ikke i øjeblikket.
Det, der sker, er, at pengene går over i Socialministeriet, når det er socialområdet, og bliver administreret af Socialministeriet i stedet for at komme ud at arbejde.
Det var sådan set ikke for at konstatere, at ordføreren var finansordfører, og at finansministeren var finansminister – det ville selvfølgelig være skarpt, hvis jeg havde gjort det –
næh, det var for at påpege, at der ikke var nogen social indignation, ikke noget, der overhovedet kunne appellere til ordførerens sociale sindelag.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er ordføreren enig i, at det er et problem, at de penge, vi bevilger i satspuljen, ikke kommer ud, før 1½-2 år efter at de er bevilget, når de faktisk er bevilget til at komme ud ganske få måneder efter?