Pernille Skipper (EL), 2012-11-01:
Tak for det.
Når man sammenlægger eller spalter uddannelsesinstitutioner på tværs af landskabet i Danmark, har det store konsekvenser for de enkelte institutioner og uddannelser, for de studerende og de undervisere og forskere, som er ude på de enkelte institutioner.
Det er ikke beslutninger, man skal tage let på.
Det er ikke administrative beslutninger, det er politiske beslutninger, som bør tage afsæt i grundlæggende uddannelsespolitiske overvejelser.
Og derfor finder Enhedslisten det besynderligt, at sådan nogle beslutninger nu med det her lovforslag udelukkende skal tages i institutionernes bestyrelser og af ministeren.
For det første er det bekymrende, fordi bestyrelserne på de videregående uddannelser ikke er repræsentative for de mennesker, der bevæger sig ude i den virkelige uddannelsesverden.
De er ikke repræsentative for de undervisere og forskere og for de studerende, som har fingrene nede i materien til daglig, og som virkelig ved, hvad der gavner og skader de enkelte institutioner.
Nej, bestyrelserne består af et flertal af eksterne repræsentanter, som kommer fra alle mulige andre steder end lige præcis den institution, som de beskæftiger sig med i bestyrelsen.
Alle dem, som virkelig ved, hvad der foregår til daglig på institutionerne, er konsekvent i mindretal.
Der må man jo sige, at bestyrelserne ikke kan ses som et demokratisk forankret organ på de enkelte institutioner og derfor efter vores mening ikke er noget kvalitetsstempel for, at de beslutninger, der bliver taget, skulle være i institutionernes interesse.
Samtidig har bestyrelserne jo et primært fokus på drift og økonomi, og beslutninger om spaltninger og sammenlægninger bør altså hverken tages med udgangspunkt i drift eller i økonomi.
De bør tages med udgangspunkt i pædagogik, uddannelseskvalitet og forskningspotentiale.
For det andet udelukker man Folketinget fra at tage del i de store uddannelsespolitiske beslutninger.
Med en kompetencebemyndigelse til ministeren vil det også besværliggøre indsigten fra alle organisationerne og interessenterne på det uddannelsespolitiske område, når vi tager hele processen ud af Folketinget.
Man vil samtidig afskære Folketinget fra at trække i håndbremsen, og det mener vi i Enhedslisten er problematisk, set i lyset af hvor store konsekvenser sammenlægninger og spaltninger har for vores samlede uddannelsessystem og for det samlede landskab, som der er i uddannelsesverdenen.
Vi mener ikke, at det at lette overgange, afbureaukratisere og gøre det nemmere at skifte fra uddannelse til uddannelse – jeg tror, den socialdemokratiske ordfører kaldte det smidighed – står i modsætning til en åbenhed og en demokratisk proces.
Så vi mener, at de her beslutninger er alt for store til at kunne overlades til bestyrelser og ministeren alene.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Vi vil samtidig stille spørgsmål til ministeren om at overveje, hvordan man kan sikre, at Folketinget i form af f.eks. Udvalget for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser kan involveres, hver gang der igangsættes sådan en proces, så vi i hvert fald, selv om jeg kan høre, at flertallet vil tage kompetencen fra Folketinget, kan blive involveret og sikre os, at vi kan følge med i, hvad der foregår.