runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Nu hørte vi jo her tidligere i debatten, før vi spiste frokost, ordføreren for Dansk Folkeparti sige, at der med det her pointsystem er tale om en stramning i forhold til permanent opholdstilladelse.
Hvordan stemmer det overens med de udtalelser, som hr. Naser Khader kom med, da vi først hørte om ideen om pointsystemet, nemlig at det her er det første eksempel på en lempelse i den tid, VKO har haft regeringsmagten, altså at det her er første gang, vi ser, at man imødekommer de mennesker, der gør en indsats, og vil give dem en mulighed for hurtigt fuldt ud at blive en del af danske samfund?
Er hr. Naser Khader ikke enig med mig i, at hr. Naser Khaders udtalelser står temmelig meget i modstrid med de udtalelser, vi hørte fra Dansk Folkepartis ordfører her på talerstolen?
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Der er en ting, hr. Martin Henriksen kan være fuldstændig forvisset om, og det er, at forhandlingerne om et kommende regeringsgrundlag ikke foregår i Folketingssalen i dag, så derfor har jeg ikke nogen som helst intentioner om at besvare den slags hypotetiske spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Det var jo et klart svar, at vælgerne ikke skal have at vide, hvilken udlændingepolitik der kommer, såfremt regeringsmagten skifter.
Jeg synes da, det er herligt, at man er ærlig omkring sin lukkethed, at man ikke vil forklare, hvilke krav det præcis er, man vil stille til en S-SF-regering, hvilke krav der skal fjernes på udlændingeområdet, hvilke områder der skal lempes.
Så til trods for, at man ikke ønsker at besvare spørgsmålet, så takker jeg alligevel for det klare svar.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Det Radikale Venstre går til valg på sin egen politik, og jeg skal straks sørge for, at der bliver overbragt et program for Det Radikale Venstres udlændingepolitik til hr. Martin Henriksen.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Nu stiller fru Johanne Schmidt-Nielsen jo mange spørgsmål til mig personligt i sin ordførertale.
Det er svært at besvare dem alle sammen.
Det er ikke svært at forsvare lovforslaget, men det er svært at besvare dem i den korte tid, der er til de korte bemærkninger.
Jeg kan bare sige, at i regeringen og Venstre synes vi, at det er legitimt at stille nogle krav.
Et af de krav er beskæftigelse.
Vi synes også, at det er legitimt at sortere i, hvem der kommer til Danmark.
I Enhedslisten – kan jeg bare notere mig – har man ikke den holdning.
Hvis man kommer til at være parlamentarisk grundlag for en S-SF-regering, vil man åbne Danmarks grænser, og så vil man ikke bakke op om en lovgivning, der siger, at det er i orden at stille krav til, hvilke folk der kommer ind i Danmark, og stille krav til, hvem der kan få permanent opholdstilladelse, og stille krav til de folk, der får dansk statsborgerskab.
Det var så det.
Det, jeg vil spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen om, er, om ikke det er rigtigt forstået, at hvis man skal have enkeltydelser efter lov om social service – som der står i lovforslaget – så vil man normalt også være på en form for overførselsindkomst.
Det er de færreste, der kan være ude på arbejdsmarkedet i et fuldtidsjob og samtidig få hjælp efter lov om social service.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
Nej, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen, det forholder sig faktisk sådan, at der er mennesker, der har så lave indtægter, som har job med så lave indtægter, at hvis der f.eks. kommer en medicinregning eller en tandlægeregning, så er de nødt til at gå ned på kommunen og bede om enkeltstående ydelser.
Jeg har kontaktet en socialrådgiver i forbindelse med den her sag og faktisk også kontaktet fagforeningen for socialrådgivere for at få svar på det her spørgsmål.
Der er svaret klart: Det er bestemt ikke kun mennesker, der er på ydelser fra det offentlige i forvejen, der får den her støtte, der får den her hjælp.
Så det er ikke korrekt.
Det kan måske være svært, når man tjener 50.000 kr. om måneden, at sætte sig ind i, men der findes faktisk mennesker i Danmark, som har så lave lønninger, at uforudsete medicinudgifter eller tandlægeregninger fuldstændig slår bunden ud af budgettet.
Så kommer hr. Karsten Lauritzen selvfølgelig med den sædvanlige skræmmekampagne om, at Enhedslisten vil åbne alle grænser, og det hele vælter osv.
Det gentager hr. Karsten Lauritzen så ofte, når hr. Karsten Lauritzen er på talerstolen.
Det er ikke korrekt.
Men jeg vil til gengæld meget gerne svare på det, hr. Karsten Lauritzen siger om at stille krav.
Ifølge hr. Karsten Lauritzen ønsker man hos Venstre og De Konservative at stille krav.
Det kan såmænd være fint nok.
Problemet er, at man stiller urimelige krav.
Hvis vedkommende rent faktisk var i fuldtidsarbejde, ville det være socialt bedrageri.
Det er ikke et rimeligt krav, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg forstod fru Johanne Schmidt-Nielsens svar, som at det sådan set var en bekræftelse på, at normalt kan man ikke få hjælp efter lov om social service, hvis man er i beskæftigelse.
Selvfølgelig vil der være nogle, men hovedreglen er, som jeg har forstået det – jeg har også talt med, det var så en tidligere socialrådgiver – at man skal have en meget lav indkomst, for at man kan få hjælp efter lov om enkeltydelser i lov om social service.
Det vil sige, at hovedreglen altså vil være, at de folk, der vil få hjælp, også de indvandrere, der vil få hjælp, ikke er i beskæftigelse, fordi de ikke lever op til beskæftigelseskravet.
Jeg benægter ikke, at der er nogen, der bliver ramt af denne lovgivning.
Sådan er det jo med alle lovgivninger, som vi vedtager.
Når man laver en rammelovgivning, så er der nogle, som bliver bedre stillet, og der vil også være nogle, der bliver dårligere stillet. Men at tegne det her billede, som fru Johanne Schmidt-Nielsen tegner, af, at vi ikke vil have, at nogen som helst nydanskere eller udlændinge i Danmark skal have hjælp, er altså forkert.
Så vil jeg godt spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, hvilke præcise krav det så er, hun synes det er legitimt at stille.
Hvilke præcise krav er legitimt at stille til udlændinge, der kommer til Danmark?
Er det legitimt at sige: Du skal have været på arbejdsmarkedet?
Er det legitimt at sige: Du må ikke have begået kriminalitet?
Er det legitimt at sige: Du må ikke have gæld til det offentlige?
Hvilke præcise krav vil Enhedslisten stille?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
I forhold til det her med lov om socialpolitik og enkeltydelser vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen, at han jo misser pointen.
Pointen er, at der findes mennesker, som har så lave lønninger, som er tvunget til at gå på kommunen og få hjælp til medicin til deres børn, lægeordineret medicin.
De bliver ramt af de her stramninger.
Jeg ved godt, at hr. Karsten Lauritzen så siger, at lovgivningen ikke kan tage hensyn til alle.
Hvilke krav vil vi stille?
Vi mener jo f.eks. i forhold til kriminalitet, at der skal være en proportionalitetsvurdering – at trappestigemodellen er fornuftig.
Det tror jeg da såmænd godt at hr. Karsten Lauritzen ved.
Som sagt er jeg trist over, at vi i dag vedtager en lovgivning, der betyder, at socialpolitik kommer til at ekskludere mennesker frem for at inkludere dem, jeg er trist over, at vi vedtager en lovgivning, som betyder, at mennesker kan blive motiveret til ikke at søge den hjælp, de har behov for.
Det vil gå ud over dem selv, og det vil gå ud over deres børn.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Og kan man selv, kan man stå på egne ben, bliver det i den grad lettere at få permanent opholdstilladelse, hvis man i øvrigt kan leve op til alle de andre krav, som bliver stillet.
Og så er det klart, at det bliver vanskeligere for nogle og lettere for nogle andre.
Det lægger vi ikke skjul på, og det synes jeg heller ikke der er nogen grund til at lægge skjul på.
Som nation og som folk har vi selvfølgelig ikke bare en ret, men også en pligt til at stille krav til de folk, som kommer til Danmark på forskellig vis.
Jeg spurgte Socialdemokraterne, jeg spurgte SF og Det Radikale Venstre om, hvilke ændringer man vil lave i udlændingepolitikken, såfremt der kommer en socialdemokratisk ledet regering.
Jeg kunne ikke få noget svar.
Den har jeg læst et par gange, og det er det, der gør mig lidt bekymret.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke elementer i den politik man så virkelig vil stå fast på over for en ny regering.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvilke elementer i Enhedslistens politik Enhedslisten vil have gennemført, såfremt de skal være støtteparti, og det skal man jo være, til en socialdemokratisk ledet regering.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at den her lovpakke endnu en gang understreger, hvor absurd det er, at man fra Dansk Folkepartis side lader, som om man står på den lille mands side.
For det her forslag betyder, at man presser folk ud i ufaglært arbejde frem for uddannelse, og det betyder, at man gør udlændinge ekstra sårbare over for arbejdsløshed.
Det vil sige, at man bevidst skaber en gruppe af lønpressere i det danske samfund, fordi de er så sårbare over for arbejdsløshed, at de vil være presset ud i dårlige forhold, dårlige lønninger.
Det er ikke kun et problem for de konkrete mennesker, der rammes, det er også et problem for de danske borgere, som skal konkurrere med kollegaer, der tvinges ud i sådan nogle arbejdsvilkår.
Så vil jeg sige til hr. Martin Henriksen spørgsmål, at det da er klart, at vi vil kæmpe for at få så meget som overhovedet muligt af Enhedslistens politik gennemført, også på udlændingeområdet.
Det er da klart, det tror jeg ikke nogen er i tvivl om.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at vi peger på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister.
Det er ikke til diskussion.
Men det er klart, at vi vil gå efter at få så meget politik som muligt gennemført.
Det er sådan på det her område, at jeg ikke er enig med fru Helle Thorning-Schmidt om alt, men der er til gengæld ingen tvivl om, at det, vi får med et nyt flertal, er meget bedre end det, vi har i dag.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Men så kan man vel også godt sige, hvad det er, der kommer til at blive ændret på udlændingeområdet.
Og jeg synes da, at det er tankevækkende, at man har haft en diskussion i dag, og vi havde også en ved første behandling, hvor Socialdemokraterne ikke var i stand til at redegøre for, hvad de vil ændre ved udlændingepolitikken, hvor SF ikke var i stand til at redegøre for, hvad de vil ændre ved udlændingepolitikken, hvor Det Radikale Venstre heller ikke var i stand til at redegøre for, hvad de vil ændre ved udlændingepolitikken, og hvad det vil stille af krav til en socialdemokratisk ledet regering, hvis det skulle gå så galt, og det eneste, Enhedslisten kan sige, er, at de vil sørge for at få gennemført så meget af Enhedslistens politik som overhovedet muligt og stille det som krav til en socialdemokratisk ledet regering, igen hvis det skulle gå så galt.
Så det kunne være interessant at høre, hvilke elementer i Enhedslistens udlændingepolitik Socialdemokraterne agter at bakke op om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-20:
Nu er det jo svært for mig at svare på, hvilke elementer af Enhedslistens udlændingepolitik, Socialdemokraterne bakker op om, så det var måske ikke det rette sted, det spørgsmål blev stillet til.
Men jeg synes egentlig, at hr. Martin Henriksens udlægning er noget mystisk.
Det er klart, at Enhedslisten vil gå efter indflydelse på et nyt flertal, også på udlændingepolitikken.
Det er også fuldstændig klart, at Enhedslisten og Socialdemokraterne ikke har den samme udlændingepolitik.
Dog, og heldigvis, kan jeg konstatere, at det, man har ved Socialdemokraterne, er mere fornuftigt end det, man har ved Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti.
Bl.a. er der jo enighed om i oppositionen, at man maks. skal sidde 6 måneder i et asylcenter.
Derefter har man ret til at arbejde og uddanne sig.
Det er meget, meget positivt, for på nuværende tidspunkt er det altså sådan, at det danske asylsystem nedbryder folk frem for at bygge dem op.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Det var jo forholdsvis klar tale fra Det Radikale Venstre.
Man er imod, og det foranlediger så, at jeg stiller det spørgsmål, som jeg også stillede til den socialdemokratiske ordfører og til ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, nemlig om, hvad man ønsker at rulle tilbage, såfremt man en dag skulle få regeringsmagten.
Det kunne vi ikke rigtig få noget klart svar på, hverken fra Socialdemokraterne eller fra Socialistisk Folkeparti, men måske Det Radikale Venstre kan redegøre for, hvilke krav man vil stille til en socialdemokratisk ledet regering med hensyn til, hvilke elementer i udlændingepolitikken og i udlændingeaftalen som skal lempes.
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
Jeg har sagt fra starten, at det er en lempelse for nogle.
Det er da en lempelse, at der er nogle, der kan få permanent opholdstilladelse efter 4 år; det er da en lempelse.
Men det er også en stramning for nogle andre, for dem, der ikke gør en indsats; der bliver der strammet.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Jamen så er vi jo ved kernen i uenigheden om det her med, hvem regeringen mener gør en indsats.
Derfor vil jeg da også godt tage fat i det, som ordføreren fra Venstre sagde under debatten, nemlig at det er fuldstændig rimeligt, at vi stiller de samme krav om beskæftigelse til personer på førtidspension, som vi stiller til folk, der ikke har fået den vurdering af deres arbejdsevne, som folk på førtidspension har.
Det vil jeg bare høre om er en opfattelse hr. Naser Khader deler, altså at man kan stille præcis de samme krav til folk på førtidspension, som man kan til alle andre, i forhold til beskæftigelse.
Så vil jeg bare spørge – nu hvor jeg ikke kunne spørge ordføreren fra Venstre om det – ordføreren fra det andet af regeringspartierne: Hvilke konsekvenser vil den her holdning så få for vores førtidspensionssystem?
For den er jo udtryk for en grundlæggende mistillid til den måde, det fungerer på i dag.
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
Altså, det er jo sådan, at den aftale – det står flere steder – respekterer de internationale konventioner, også handicapkonventionen.
Så hvis man er så syg, altså har et handicap, er man undtaget det der pointsystem.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Nogle gange kan man jo få mere ret, end man måske næsten bryder sig om.
Jeg brugte noget tid før middagspausen på at klandre hr. Naser Khader for en række udtalelser, han er kommet med, og som er i modstrid med den lovgivning, der foreslås nu her.
Det er f.eks. sådan, at Jyllands-Posten den 17. marts har en overskrift, der lyder »Stemmeret del af en politisk studehandel«, og hr. Naser Khader siger, at han sådan set er enig i den kritik, men at det skete i kompromisets hellige navn.
Jeg vil bare bede hr. Naser Khader om at bekræfte, at det at udskyde stemmeretten var en del af en politisk studehandel, som hr. Naser Khader så desværre føler sig bundet af.
Så ser jeg f.eks. her, at hr. Naser Khader i Politiken den 19. marts selv skriver
: »Når vi belønner dem, der gør en indsats, er der i sagens natur også nogle, vi ikke belønner.
Det er dem, der ikke vil lade sig integrere.
De får sværere ved at opnå permanent opholdstilladelse.
Det er dem, der ligger samfundet til last, begår kriminalitet eller begår socialt bedrageri – der skærper vi udvisningsreglerne …«.
Det er sådan set rigtigt nok, men så vil jeg bare spørge hr. Naser Khader
: Mener hr. Naser Khader, at SOSU-medarbejderen ligger samfundet til last?
Mener hr. Naser Khader, at den unge, der tager en uddannelse, ligger samfundet til last?
Mener hr. Naser Khader, at en, der passer sit arbejde, men har brug for noget hjælp i form af et medicintilskud, ligger samfundet til last?
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Naser Khader, at jeg i den korte tid, jeg havde til rådighed, gik ind på Infomedia og kunne finde masser af udtalelser, hvor hr. Naser Khader signalerer noget, der er i skarp modstrid med det lovforslag, han nu sammen med Det Konservative Folkeparti er ved at vedtage.
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
I forhold til det med valgretten har jeg hele tiden sagt – og det vil jeg gerne fastholde –
at det ikke er min kop te.
Jeg havde gerne set, at vi havde beholdt retten til at stemme til kommunalvalg efter 3 år.
Men jeg kan godt leve med det af hensyn til den del, der handler om at belønne folk, der gør en indsats.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Tak for det, vil jeg sige til hr. Naser Khader.
Det var jo en ren tilståelsessag, og jeg vil gerne kvittere for det meget åbne og klare svar, nemlig at hr. Naser Khader er blevet overtrumfet af Dansk Folkeparti, og at han i kompromisets hellige navn nu er med til at stemme for noget, som er ham inderlig imod.
Men jeg fik ikke svar på anden del af mit spørgsmål, nemlig det om de grupper, som jeg omtalte.
Mener hr. Naser Khader, at de ligger samfundet til last?
For det, hr. Naser Khader jo ikke er citeret for at sige, men som hr. Naser Khader selv har formuleret i et indlæg i Politiken, er, at de, der ligger samfundet til last, skal straffes, men at de, der vil gøre en indsats, skal belønnes.
Nu skal jeg ikke gentage, hvilke grupper jeg nævnte, for jeg tror, hr. Naser Khader kan huske det.
Jeg vil bare gerne meget klart have at vide: Ligger de samfundet til last og skal dermed straffes?
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
De, der ligger samfundet til last bl.a. ved at begå socialbedrageri, bliver straffet.
Men folk, der gør en indsats og i deres hverdag forsøger at blive integreret, bliver ikke straffet.
Nogle af dem skal vente længere med at få deres permanente opholdstilladelse end andre.
I forhold til stemmeretten vil jeg igen sige, at jeg holder fast i, at jeg gerne havde set, at vi havde beholdt det med de 3 år, men nu blev det 4 år som en del af en større pakke.
Hr. Henrik Dam Kristensen har været i Folketinget rigtig mange år og har selv været med til at sige ja til noget, der ikke var hans kop te, fordi han gik ind for helheden.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Jeg vil vende tilbage til det spørgsmål, jeg også stillede til Venstres ordfører, nemlig spørgsmålet om stramningerne i praksis i forbindelse med den humanitære opholdstilladelse.
Jeg forstod på Venstres ordfører, at vi havde fået svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig hvor mange af de humanitære opholdstilladelser fra 2009 der er begrundelsen for de stramninger, der begrundes med, at der er en trafik fra Balkanlandene i særdeleshed for at få humanitær opholdstilladelse på grund af sygdom.
Kan hr. Naser Khader oplyse mig om beslutningsgrundlaget for den stramning?
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
Jeg har ikke tallet, men det kan man hurtigt finde ud af, bl.a. ved at se på nogle af de svar, som er kommet fra ministeren.
Det skriver Det Danske Center for Menneskerettigheder også.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-20:
Nu har jeg i frokostpausen fundet de her bilag med svar på spørgsmålene frem, og der står her, at ministeriet ikke fører statistik over begrundelserne for de meddelte humanitære opholdstilladelser.
Det står der i flere svar.
Derfor spørger jeg igen: Hvad er grundlaget for at påstå i bemærkningerne til lovforslaget, at man strammer praksissen for at give humanitær opholdstilladelse på grund af en trafik fra Balkanlandene?
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
Jeg vil gerne gentage det, jeg sagde i mit tidligere svar, nemlig at de ændringer, der er sket, er sket inden for konventionernes rammer.
Det står også i det høringssvar, der er kommet fra Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Jeg vil blot spørge hr. Naser Khader, om han ikke er enig i det, som jeg svarede på spørgsmålet fra fru Marianne Jelved, nemlig at det står i svaret, at de enkelte sager er oversendt.
Men det at føre statistik kunne man jo selv gøre ved at tælle sagerne op, hvorved man kan se, hvad der er begrundelserne.
Der står jo nævnt, hvad det er for nogle begrundelser, der er givet i de enkelte sager.
Så hvis man ville føre statistik, hvis man ville have svar, kunne man løbe de fire kvartalsoversigter igennem og så finde svarene.
Er hr. Naser Khader ikke enig i det?
Naser Khader (KF), 2010-05-20:
Jo, det er jeg enig i.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-20:
Det er sådan, at man skal have 2½ års fuldtidsbeskæftigelse inden for 3 år.
Hvis man har et deltidsjob, skal det være et deltidsjob på minimum 30 timer, for at det akkumuleret over 3 år giver 2½ års beskæftigelse.
Hvis man arbejder 29 timer eller 27 timer, har man ikke 2½ års fuldtidsbeskæftigelse.
Hvis man nu har et job som social- og sundhedsassistent og ikke kan få fuld tid, er der dog ikke noget, der forhindrer, at man så kan tage et andet job ved siden af, og på den måde kan man komme op på fuldtid.
Sådan var det ifølge de tidligere regler, og sådan vil det være ifølge de regler, som ligger her.
Der er nok en grundlæggende forskel på den politik, som Socialistisk Folkeparti vil føre på udlændinge- og integrationsområdet, og den politik, som Venstre ønsker at føre.
Vi synes, at det er fair og legitimt at stille krav om beskæftigelse, f.eks. at folk skal vise, at de ønsker at bidrage positivt til det danske arbejdsmarked, bidrage positivt til skattekassen.
Når de har gjort det nogle år, har de mulighed for at få permanent opholdstilladelse.
Hvis man vælger at tage et deltidsjob og ikke kan nå op på de 2½-års fuldtidsbeskæftigelse, mister man ikke sit opholdsgrundlag, men så udskyder man tidspunktet for, hvornår man kan få permanent opholdstilladelse.
Det synes jeg faktisk er fair.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Det var da lidt af en fordrejning, må man have lov at sige.
Jeg vil spørge videre til det her med, hvad der er fast og fair, og spørge hr. Karsten Lauritzen, om han mener, at det er fair, at man har skruet et pointsystem sammen, der betyder, at de mennesker, der arbejder på tvungen deltid, aldrig kan få permanent opholdstilladelse?
Det er der jo rigtig mange af dem, der arbejder inden for vores centrale velfærdserhverv, der gør.
Pædagoger og pædagogmedhjælpere og social- og sundhedshjælpere, der arbejder med ældre, er på tvungen deltid.
Jeg synes ikke, det er fair.
Er det det, hr. Karsten Lauritzen betegner som fair?