runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-22:
Men alt andet lige erkender Dansk Folkeparti også, at vi er medlem af EU, og at der er nogle spilleregler inden for EU, og at landene, som er medlem af EU, skal overholde de spilleregler.
Det er ikke alting, vi er enige med EU i, vil jeg sige.
Men alt andet lige – det er måske derfor, jeg ikke helt forstår beslutningsforslaget – kan vi alle som enkelte nationalstater sende en kritik mod et eller andet land, men det her er et EU-land.
EU har sat nogle spilleregler op for medlemslandene og skal føre kontrol med og sørge for, at medlemslandene overholder reglerne.
Jeg har stor respekt for, at vi er ude som valgobservatører, at vi også er der i Bulgarien, og at der, hvis der ikke er frie demokratiske valg, bliver gjort noget, og at Kommissionen i et tilfælde med et EU-medlemsland gør noget ved det, fordi den skal sørge for, at traktaten blev overholdt.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-22:
Først og fremmest er det at få et nyt personnummer jo en mulighed for mennesker, som er blevet udsat for et identitetstyveri.
Det er ikke engang sendt i høring, det kommer til at ske senere.
Hvad der bagudrettet har været grunden til, at det har taget tid, skal jeg ikke kloge mig på.
Det skal laves i et samarbejde mellem flere ministerier, ikke kun CPR-kontoret i Økonomi- og Indenrigsministeriet, men også Justitsministeriet.
Men i hvert fald så kommer det.
Der er to ting, som jeg synes er meget afgørende i debatten i dag.
Den ene er, hvordan man hjælper mennesker, som er blevet udsat for et identitetstyveri, hvor det i særlige tilfælde at kunne få et nyt personnummer kan være en del af løsningen.
Hvordan forebygger man, at identitetstyveri opstår?
Der er i hvert fald to forhold at iagttage, når det kommer til det.
Det ene er som sagt, at der er nedsat en arbejdsgruppe, som kan se på, hvordan vi også fremadrettet kan forbedre sikkerheden, og det forslag, som hr. Peter Skaarup nævner, kan være et af dem, nemlig at man har en central spærring, i stedet for at man har decentrale spærringer.
Det andet er, at virksomheder og deres brancheorganisationer skal tage medansvar for, at de ved, hvem deres kunder er, og at det ikke er nogen, som misbruger andres identitet til at handle med dem.
Jeg synes ikke, man skal lade hverken virksomheder eller brancheorganisationer så at sige komme af krogen, for de har også et ansvar for at vide, at den kunde, der køber ind hos dem, faktisk er den, vedkommende udgiver sig for at være.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Kan ministeren sige noget om, hvorfor der så skal gå fra februar 2012, hvor Dansk Folkeparti havde et andet forslag på det her område til behandling, og hvor regeringen lovede, at nu ville der blive kigget på det, frem til så måske 2014, kan det jo godt ende med, før der rent faktisk sker noget til gavn for dem, der er udsat for kriminalitet på det her område?
Det er det ene spørgsmål.
Kunne ministeren også sige, hvilken persongruppe vi taler om?
Altså, hvor mange kan få gavn af det her forslag og vil kunne beskytte sig ad den vej mod kriminalitet?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren i forhold til det faktum, at dem, der har forstand på det her, siger, at det er relativt nemt og eksempelvis vil være muligt at få fat i ministerens cpr-nummer i løbet af 2 minutter via nettet.
Hvordan kan vi forvente, at der bliver dæmmet op for det?
Det, som man foreslår blandt folk, der har forstand på det her, er, at der skal kunne laves en central spærring af muligheden for at søge cpr-numre ud, dvs. at dem, der hacker de her ting, prøver gentagne gange med forskellige kombinationer og finder så ret hurtigt det nummer, der er tale om.
Hvad vil der blive gjort ved det?
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-22:
Faktisk annoncerer vi ikke, at der måske kommer et lovforslag.
Det, vi meget gerne fra regeringens side vil sige klart i dag, er, at der kommer et lovforslag i den nye folketingssamling, og jeg håber da bestemt på Folketingets villighed til at sørge for, at det også kan blive vedtaget, for der vil være tilfælde, hvor det at få et nyt cpr-nummer vil være en løsning på misbrug af ens identitet.
Det løser man ved at passe godt på det, man har, og det løser man ved at sørge for, at virksomheder faktisk bruger andet og mere end cpr-nummeret til identitetskontrol.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Jeg siger tak til ministeren for beredvillighed til at kigge på det.
Der skulle være nogle ting undervejs, men jeg vil så alligevel godt vil være djævelens advokat i forhold til det, som ministeren siger, for det sagde regeringen jo også for over 1 år siden.
For næsten 1½ år siden blev det også sagt, at der var brug for, at man kunne få mulighed for at få et nyt cpr-nummer, hvis det cpr-nummer, man havde, var blevet brugt i forskellige forbindelser på kriminel vis.
Vi kan så alligevel se nu her i dag, at der ikke er kommet noget nyt forslag fra regeringen.
Man annoncerer, at der måske kommer et i den nye folketingssamling.
Vil det hjælpe f.eks. at nævne, at en god gammel discjockey, Philip Lundsgaard, som har været omtalt i medierne, altså har oplevet, at hans identitet har været blevet misbrugt, og at han altså er blevet frastjålet store midler på grund af, at cpr-nummeret har været så nemt tilgængeligt på grund af dårlig sikkerhed?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Først og fremmest vil jeg starte med at sige tak for hilsenen fra De Konservative og selvfølgelig beklage, at de ikke kan støtte op om vores udmærkede forslag om at forsvare grundlæggende demokratiske rettigheder.
Når Enhedslisten synes, og når jeg synes, at det er helt afgørende at gøre noget nu, er det, fordi Danmark kan gøre en forskel her.
Vi har i de to seneste år set en meget, meget bekymrende udvikling i Ungarn: krænkelser af mediefriheden, undergravelser af domstolenes uafhængighed og meget mere.
Vi skal tværtimod være foran og turde sige fra, når vi ser krænkelser, og det er det, Enhedslisten helt konkret foreslår her.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Tak, og tak til Enhedslistens ordfører.
Det gælder såmænd ikke så meget, som jeg også sagde i min ordførertale, den indholdsmæssige del; det er mere den metode, man vælger at bevæge sig frem efter, som vi synes er lidt misforstået.
Jeg vil sige to ting.
Først og fremmest glemte jeg i min ordførertale at sige, at jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, hvis ordfører desværre er kommet til skade – dog ikke noget alvorligt – og ikke kan være her i salen i dag, og sige, at de støtter op omkring den linje, som Venstre og regeringen har lagt, og afviser beslutningsforslaget.
Men det, som jeg godt vil høre hr. Nikolaj Villumsen om, er, om det ikke var mere formålstjenligt at vente indtil juni måned, hvor man har den her rapport og har et lidt mere oplyst grundlag, og så kan man genfremsætte det her beslutningsforslag i en kommende samling.
Hvorfor skal det hastes igennem lige præcis nu?
Kan Enhedslistens ordfører ikke se, at det kunne være formålstjenligt lige at vente, indtil vi alle sammen er en smule mere oplyst?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Den udvikling, vi ser i Ungarn lige nu, er ærlig talt dybt, dybt bekymrende.
Vi ser krænkelser af grundlæggende demokratiske rettigheder.
Det er en udvikling, som ikke bare er startet i går, men som har stået på i over 2 år.
De forfatningsændringer, som er blevet lavet i Ungarn, har mødt stor kritik internationalt: Man anklager forfatningsændringerne for at undergrave domstolenes uafhængighed og for at true mediefriheden; det bliver kritiseret, at valgkredsene er blevet ændret til fordel for det konservative regeringsparti; der er krænkelser af religiøse og seksuelle mindretal.
Jeg sidder i Monitoreringsudvalget i Europarådets Parlamentariske Forsamling, og der har jeg været med til at vedtage en kritik af netop den udvikling, der foregår lige nu i Ungarn.
Men det er en kritik, som har mødt stor og organiseret modstand.
Jeg frygter ærlig talt, at den proces, som er i gang i EU, som er i gang i Europarådet, bliver forpurret af kræfter, der ikke ønsker demokratiet og menneskerettighederne det godt.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi fra dansk side aldrig lukker øjnene for krænkelser af demokrati og menneskerettigheder.
I Europa ser vi lige nu, at demokratiet er i krise, og det er helt afgørende, at vi ikke lukker øjnene for det, men tager ansvaret på os som Danmark og tør kritisere, når vi ser noget, der er forkert.
Jeg tror, Danmark kan spille en meget, meget vigtig rolle i at turde tone rent flag og sige fra.
Der har været mange undskyldninger i dag for ikke at støtte Enhedslistens forslag.
Det er undskyldninger, som jeg ærlig talt må sige ikke holder vand.
At Ungarn er medlem af EU, er ikke et faktum, der gør, at man ikke kan kritisere, at de krænker grundlæggende demokratiske rettigheder.
At Enhedslisten ikke kan lide NATO, er da ikke en grund til, at Danmark ikke i NATO, hvor Ungarn også sidder, bør rejse kritik af, at der er noget forkert i landet.
Og at der finder krænkelser af menneskerettighederne sted i andre lande som Cuba og Nordkorea, er da aldrig en undskyldning for, at vi ikke skal kritisere, at de finder sted i Ungarn.
Vi skal tværtimod kritisere krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder, hver eneste gang vi ser, de finder sted.
Fra Enhedslistens side er det afgørende, at vi ikke begår de samme fejl, som Europa begik i 1930'erne, men at vi aktivt kritiserer krænkelser af menneskerettighederne og siger fra, når demokratiet er truet.
Det foreslår vi helt konkret i dag Danmark skal gøre fremover i samtlige internationale fora, hvor både Danmark og Ungarn sidder om bordet og samarbejder.
Det er trist, at Folketingets partier og regeringen siger fra med hensyn til at støtte dette forslag, men jeg kan fra Enhedslistens side love, at vi vil fortsætte kampen for demokratiske rettigheder i Danmark, i Europa, i hele verden og altid vil sige fra, når vi ser krænkelser af demokratiet finde sted.
Merete Riisager (LA), 2013-05-22:
Ved forfatningsændring på forfatningsændring har det regerende højreorienterede Fideszparti gradvis undermineret landets grundlov og landets uafhængige forfatningsdomstol.
Vi har set, at ændringerne forhindrer en reel prøvelse af de love, som parlamentsflertallet gennemfører, fordi dommere ikke længere må referere retspraksis i den slags sager.
Vi har også set forbud mod at føre valgkamp i private medier og grundlovspåbud om, at en rigtig familie består af en mand og en kvinde.
Vi har sågar set Transparency International advare om, at ændringer af landets valglov vil betyde, at valgsnyd ikke i fremtiden vil kunne opdages.
I Liberal Alliance mener vi dog, at en kritisk linje over for Ungarn ikke bør stå alene.
Der er et stort antal lande, der ikke kan finde ud af at respektere almindelige borgerlige og demokratiske rettigheder og spilleregler.
Vi finder derfor, at man burde supplere kritikken af Ungarns regering med kritik af regeringerne i f.eks. Cuba, Venezuela og Nordkorea, der er nemlig også meget god grund til at være kritisk over for udviklingen i disse lande.
Ifølge Human Rights Watch undertrykker Cuba nærmest alle former for opposition.
Raúl Castros regering gennemtvinger politisk ensretning ved brug af tæv, rejserestriktioner og påtvungen eksil, og selv om den cubanske regering har løsladt nogle politiske fanger under betingelse af, at de forlod landet, forsætter man med at idømme dissidenter straffe ved lukkede summariske retssager.
Nylig afdøde Hugo Chávez' regering samlede konsekvent magten omkring regeringen og eroderede menneskerettighedsgarantier, så man ustraffet kunne slippe af sted med at intimidere, censurere og retsforfølge borgere, der kritiserede præsidenten eller hans politiske program.
Præsident Chávez og hans støtter brugte bl.a. deres magt imod domstole, medier og menneskerettighedsforkæmpere.
Vilkårlige anholdelser, mangel på retfærdige rettergange og tortur er vedvarende problemer.
Der er ingen frie medier, intet civilsamfund og ingen religionsfrihed, og Nordkoreas regerings politik har igen og igen udsat landets borgere for fødevaremangel og hungersnød.
Liberal Alliance forholder sig positivt spørgende i forhold til nærværende beslutningsforslag, som vi behandler i dag, men vi mener i bund og grund, at den kritiske linje burde være mere konsistent og ramme både højreorienterede og venstreorienterede regeringer, der ikke respekterer demokrati og menneskerettigheder.
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg er her på vegne af fru Lisbeth Bech Poulsen, SF's ordfører på området, som desværre ikke kunne være her i dag.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for, at vi alle sammen er enige om, at vi ønsker et Europa, som er demokratisk og solidarisk, og som overholder menneskerettighederne.
Derfor er det også vigtigt, at vi holder øje med, at disse rettigheder bliver overholdt i alle EU's medlemsstater.
Ungarn har, siden premierminister Orbán kom til magten, gennemført fire traktatændringer i landet.
Den fjerde og sidste trådte i kraft den 11. marts i år, og denne traktatændring har bl.a. medført alvorlige ændringer i forholdene for minoriteter såsom homoseksuelle og romaer.
Derudover har der været en indskrænkelse af pressefriheden.
Det er vi i SF naturligvis stærk modstander af, og vi ønsker på det skarpeste at tage afstand fra en manglende hensyntagen til basale menneskerettigheder.
Den udvikling kan vi som medmennesker ikke acceptere.
Vi er derfor i SF glade for, at både EU og Europarådet er opmærksomme på udviklingen i Ungarn.
I SF har vi tillid til, at Europa-Kommissionen følger op på den traktatkrænkelsesprocedure, som blev igangsat i 2012 i forbindelse med overtrædelse af diverse direktiver, og som blev fremsat ved EU-Domstolen og Europarådets Venedigkonvention.
Det undersøges, hvorvidt den nyeste traktatændring i Ungarn vil få konsekvenser for landet.
I SF finder vi det derfor naturligt at afvente Europa-Kommissionens og Europarådets endelige resultater af disse undersøgelser.
Vi kan på den baggrund desværre ikke støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-05-22:
Jo, men når regeringen så faktisk gør nogle ting, synes jeg da også, at man skal kvittere for det, og jeg vil gerne kvittere for, at regeringen har planer om, at der skal ske noget på det her område.
Vi støtter beslutningsforslaget meget, for vi synes, der er behov for, at man får strammet op, og at det også bliver nemmere at få et nyt personnummer, når ens personnummer bliver misbrugt, f.eks. til at begå kriminalitet.
Så det vil jeg gerne kvittere for og se frem til.
Jeg ser meget frem til, at der kommer et udspil fra regeringens side, for jeg tror, at de mennesker, der er i klemme her, i den grad er længselsfulde efter, at der begynder at ske nogle ting.
Når jeg nævner det her, er det også for lige at gøre opmærksom på, at jeg bliver nødt til at forlade debatten, men det er hermed en tilkendegivelse om, at vi støtter beslutningsforslaget – vi er sådan set helt enige i det – og vi ser frem til, at regeringen realiserer det, som er indholdet i beslutningsforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Men vi var sådan set ikke glade og tilfredse til at starte med.
Jeg skal sige til finansministeren, at vi nok skal gøre vores for at bestræbe os på at stille fornuftige spørgsmål, men det ville være rart, hvis finansministeren også bestræbte sig på at svare.
Jeg kan fortælle finansministeren, at hvis der ikke bliver svaret, må man jo tage den mundtlige dialog hernede.
Det gør vi gerne, for det er vigtigt, at der bliver svaret.
Og der bliver ikke svaret den 5. marts 2013 på det spørgsmål, jeg stiller
: Bakker ministeren op om sin partifælle, Simon Kollerups, forslag om, at nordjyske virksomheder ikke skal modtage den af regeringen foreslåede besparelse i selskabsskat, men at midlerne i stedet samles i en pulje, der skal anvendes til at gøre lokale virksomheder mere konkurrencedygtige?
Det kommer der så et svar på med en lang række afsnit, men hvori man ikke tager stilling.
Man remser bare den aftale op.
Finansministeren gav så sit svar her i dag, og det vil jeg bare kvittere for.
Jeg er glad for det.
Det havde bare været lettere at skrive det til at starte med i det skriftlige svar for finansministeren så vel som for mig.
Og det havde skabt tryghed og sikkerhed for de nordjyske virksomheder, som sparer selskabsskat som følge af den aftale, regeringen bl.a. har lavet med Venstre.
Frank Aaen (EL), 2013-05-22:
Jamen så er vi igen tilbage ved spørgsmålet om, hvorvidt der var en praksisændring og man så undlod at offentliggøre den praksisændring, hvad man så gjorde.
Her har vi altså et stykke papir, der viser, at der ikke var en praksisændring.
Men man kan måske i den borgerlige lejr spørge den tidligere Venstreskatteminister, som var skatteminister på det tidspunkt, da det her skete, om skatteministeren fra dengang mente, der skete en praksisændring.
Det ville da være oplysende, hvis det er sådan, at vi kunne få at vide, at skatteministeren var vidende om, at der var en praksisændring, som man undlod at offentliggøre.
Bjarne Corydon (S), 2013-05-22:
Jeg tror, det ligger helt uden for min kapacitet at sørge for, at der kun bliver stillet fornuftige spørgsmål i Folketingssalen.
Det er ikke en ambition, jeg vil sætte mig overhovedet.
Og det her med, om man synes, at man har fået et svar eller ej, er jo sådan en del af den almindelige polemik i forhold til debatter i Folketinget, hvad enten det så foregår pr. skriftlighed hellere mundtligt.
Sagen er relativt klar.
Jeg har givet et præcist svar i begge sammenhænge efter min egen klare opfattelse.
Så hvis man er glad og tilfreds med det svar, man har fået, er det jo en god ting.
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne gentage det, som jeg startede med at sige: at vi i denne Folketingssal hverken kan eller bør kommentere konkrete skattesager.
Derudover vil jeg sige, at det er klart, også fra SF's side, at diskussionen om retssikkerhed i skattesager, som er komplicerede, og som er ekstremt afgørende, ligger os meget på sinde, hvorfor vi også ser frem til den redegørelse, som skatteministeren har bedt SKAT om at komme med her inden sommerferien.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Hvorfor var det, at Camilla Vest blev frikendt?
Var det, på grund af at SKAT foretog sig noget?
Var det, på grund af at anklagemyndigheden foretog sig noget?
Eller var det, fordi Helle Thorning-Schmidt blev presset til at offentliggøre sin kendelse i skattesagen?
Så før vi begynder at fortælle, hvor hellige principper om retssikkerhed vi har, kan vi i denne sag fastslå, at retssikkerheden ikke skete som følge af noget, SKAT foretog sig, ikke som følge af noget, anklagemyndigheden foretog sig, men fordi en borger i landet offentliggjorde en kendelse, som landsretten så sagde var en praksisændring, der havde indflydelse på Camilla Vests sag.
Så mit spørgsmål er: Når vi nu skal høre, hvor vidunderlig retssikkerheden er i SKAT, hvad har SKAT så foretaget sig, for at Camilla Vest ikke skulle blive dømt uretfærdigt?
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Tak for ordet, hr. formand.
Som bekendt og redegjort for af skatteministeren, knytter spørgerens spørgsmål sig til en konkret skattesag, hvor der hersker ubetinget tavshedspligt efter skatteforvaltningsloven, § 17.
Vi hverken kan eller bør i dag diskutere den konkrete sag.
Hvad angår de skatteregler, som er baggrunden for dagens forespørgsel, er de måske lige værd at nævne.
Det er jo ikke alle, der har fulgt så indgående med i de her skattesager som andre.
Når en person har bopæl i Danmark, er det sådan, at den person bliver fuldt skattepligtig, når han eller hun samtidig tager ophold her.
Man kan dog tage et kortvarigt ophold i landet uden at være skattepligtig.
Et kortvarigt ophold betyder, at en person kan være i Danmark på ferie eller lignende i op til 180 dage eller tre sammenhængende måneder inden for 12 måneder.
Hvis borgeren er på et kortvarigt ophold og udfører erhvervsmæssig beskæftigelse på en måde, så der ikke længere er tale om ferie eller lignende, er der skattepligt.
Udfordringen ved reglerne og noget af det, vi diskuterer i dag, er, når det skal afgøres, hvor meget en person, der har bopæl i Danmark, egentlig må arbejde, uden at skattepligten indtræder.
Her er det heldigvis sådan, at den netop offentliggjorte domskommentar og det kommende såkaldte styresignal kan medvirke til at skabe klarhed på det her område.
Det kan være rart at vide som borger.
Det er altså reglerne, som de er i dag.
Borgernes retssikkerhed er helt grundlæggende for vores samfund.
Det er altså afgørende, at der i mødet med borgere og virksomheder ikke kan sættes spørgsmålstegn ved SKATs adfærd.
Kritikken mod SKAT er alvorlig, og derfor er det jo netop vigtigt, at skatteministeren har bedt SKAT om en redegørelse for de retningslinjer, som SKAT følger ved håndteringen af kontrolsager, herunder også om, hvordan retningslinjerne tilgodeser den enkeltes retssikkerhed.
Redegørelsen kommer inden sommerferien og kan netop danne afsæt for en generel og mere principiel politisk drøftelse af borgernes retssikkerhed i skattesager.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-22:
Jeg synes, den her sag er et godt eksempel på, at vi netop har retssikkerhed i Danmark.
Der er en borger, der blevet dømt i byretten for et forhold, som borgeren har været uenig i, og derfor har borgeren appelleret og er gået til den næste retsinstans og har fået medhold.
Det får nu den betydning, at SKAT ændrer sin praksis i de her sager, og det er sådan, det skal fungere i et retssamfund.
Så jeg synes, det her er et eksempel på, at der er retssikkerhed, og at vi har et velfungerende retssamfund.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Hvis det er tilfældet – det, hr. Andreas Steenberg siger – har vi altså et system, som retssikkerhedsmæssigt består i, at én skattemand i København kan træffe en afgørelse, der går én vej, og i den samme sag kan man i Nordsjælland træffe en afgørelse, der går den modsatte vej, og borgeren får aldrig at vide, hvilke afgørelser der er blevet truffet.
Så vil jeg lige spørge om noget.
Jeg ser her, at hr. Ole Hækkerup, som er ordfører på Skattesagskommissionen, siger, at der intet mærkeligt er i at ændre skattepraksis.
Så siger han: Hvordan skattemyndighederne behandler den enkelte skatteyder, er jo ikke et politisk anliggende.
Den socialdemokratiske ordfører siger altså, at skattepraksis er blevet ændret, og derfor er det jo noget underligt noget at stå her i salen og høre både, at skattepraksis ikke er ændret, og at praksis er ændret.
Vi kan se, at vi taler om en sag, hvor en borger får 1 år og 9 måneder i spjældet, og undskyld mig, selv for en SF'er er det vel en ret alvorlig dom.
Undskyld mig, krænker det, vi taler om her, Helle Thorning-Schmidts og Kinnocks privatliv, at man har ændret praksis, fra at man ikke må arbejde, til at man godt må arbejde lidt?
Jeg har svært ved at se, hvad beskyttelseshensynet er i denne sag.
Jeg vil i hvert fald sige, at det er helt uanstændigt, at en SF'er står og siger, at vi ikke kan drøfte væsentlige retssikkerhedspørgsmål, fordi det handler om personer.
Det gør det jo altid.
Jeg vil gerne spørge hr. Andreas Steenberg: Er det efter Det Radikale Venstres mening i orden, at SKAT København påberåber sig tavshedspligt over for SKAT Nordsjælland, og at man ikke vil oplyse SKAT Nordsjælland om, at man har ændret praksis?
Mener hr. Andreas Steenberg, at det er røbelse af privatlivets forhold at nævne, at man nu altså tillader noget arbejde i mindre omfang, og at man ikke knalder folk, første dag de arbejder i Danmark?
Mener hr. Steenberg, at det altså er i orden, at SKAT København ikke vil oplyse SKAT Nordsjælland om det?
De er jo alle sammen omfattet af den samme tavshedspligt.
Det vil jeg gerne høre.