runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Jeg vil blot lige fortsætte i forbindelse med spørgsmålet omkring AMVAB, som ordføreren jo selv var inde på.
Jeg deler i øvrigt synspunktet i forhold til den, tillad mig at sige, kuleskøre beregning, der er foretaget i den her sammenhæng; det er godt nok kreativ bogføring ud over det sædvanlige.
Men jeg har samtidig noteret mig, at ministeren i høringsnotatet og også i lovforslagets bemærkninger gør opmærksom på, at det at indføre rabatkuponer og det at indføre købsbetingede konkurrencer – men altså især rabatkuponerne – ikke vil medføre nogen negative konsekvenser.
Jeg skal bare høre, om ordføreren deler den opfattelse.
Min opfattelse er i hvert fald, at det her faktisk vil påføre erhvervslivet yderligere byrder ud over det rimelige.
Villum Christensen (LA), 2011-03-22:
Liberal Alliance finder, at der her i dette lovforslag egentlig er tale om en ønskværdig liberalisering af markedsføringsbestemmelserne.
Det er således helt rimeligt, at virksomheder, der opererer i Danmark, kan benytte sig af salgsfremmende foranstaltninger, herunder i form af rabatmærker og præmiekonkurrencer, hvis tilbudsbetingelserne vel at mærke er klare, tydelige og let tilgængelige for danske forbrugere.
Flere eksperter slår til lyd for, at omfanget af rabatmærker, kuponer og præmiekonkurrencer vil være begrænset.
Der er trods alt sket meget siden markedsføringen i 1980'erne.
Per Østergaard Jacobsen fra CBS udtaler således: Kuponer er forretningsmæssigt som at tisse i bukserne.
Effektiv markedsføring kræver nogle andre og langt mere strategiske og innovative tiltag.
I Dansk Erhverv ærgrer man sig over, at rabatkuponer og konkurrencer flytter fokus fra prisen til alt muligt andet, som det siges.
Ja, det ødelægger ligefrem konkurrencen.
Man kan jo have mange synspunkter, men ret beset synes vi egentlig, at det er op til virksomhederne selv at tilrettelægge det markedsføringsmiks, man finder bedst.
Vi kan godt støtte det her forslag.
Jens Christian Lund (S), 2011-03-22:
Jeg vil da gerne sige, at jeg ikke synes, det er ministerens normale stil at lægge sig sådan ned.
Jeg synes egentlig, at det, der normalt kendetegner ministeren, er, at han vil kæmpe lidt mere for sagen, end ministeren her giver udtryk for, men jeg må så konstatere, at ministeren bare lægger sig ned.
Jeg hørte også det, ministeren sagde omkring § 16, og jeg noterede mig det.
Men er det her ikke også en situation, hvor ministeren lægger sig ned, fordi der er en række virksomheder, der ikke lever op til en lov?
Så siger man, at der er to muligheder: Enten skal vi opretholde loven med dens konsekvenser, eller også må vi bare sige, at vi ikke kan få det her udført, så derfor dropper vi den lov.
Det er jo en meget uheldig konsekvens for dansk lov, hvis vi, bare fordi vi ikke kan opretholde loven, siger, at så dropper vi den.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-22:
Vi har været i kontakt med Kommissionen, og de slog fast, at det danske forbud ikke kan opretholdes.
Så lang er den historie.
Vi har kæmpet en hård kamp, men Kommissionens besked til Danmark er, at det danske forbud ikke kan opretholdes.
Jens Christian Lund (S), 2011-03-22:
Jeg hørte godt, hvad ministeren sagde, nemlig at der ikke er behov for nogen undersøgelse.
Men er ministeren ikke enig i, at når vi har sådan en situation, hvor jeg er sikker på, at både ministeren, jeg og mange andre egentlig ikke mener, at det, EU-Domstolen er kommet frem til, er så hensigtsmæssigt, som vi kunne ønske, bliver der lavet en analyse af, hvad konsekvensen er i de lande, som har rabatkuponer, og sammenligne det med den situation, som vi har i Danmark?
Har det ikke også nogen konsekvenser for, hvordan Forbrugerombudsmanden kan sikre sig, at førpriserne og efterpriserne, hvis der bliver indført rabatkuponer, bliver overholdt?
Er ministeren ikke enig i, at det burde vi undersøge, således at vi står stærkere, når vi går i gang med forhandlingerne med EU?
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Jeg vil godt lige holde fast i denne sag, fordi det, ministeren siger, er, at der ikke kan komme et europæisk forbud.
Det kan jeg sådan set sagtens forstå, men det, vi taler om her, er jo lidt mere juridisk spidsfindigt end som så, idet ni lande jo biintervenerede i sagen omkring direktivet om urimelig handelspraksis – det vil sige, at en lang række europæiske lande har udfordringer af forskellig karakter i forhold til det her direktiv – og om det overhovedet er relevant i forhold til markedsføringslovens forskellige elementer.
Al den stund, som jeg netop nævnte, der også er påpeget usikkerhed i forhold til andre elementer i den danske markedsføringslov, er det så ikke yderst relevant at få afsøgt, om vi kan sikre, at de her undtagelser bliver mulige for Danmark igen, men altså også sikre, at de øvrige specialbestemmelser, som vi har i Danmark, ikke bliver udfordret?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-22:
Som spørgeren også er inde på, har jeg løbende været i dialog med Kommissionen om direktivets konsekvenser for dansk ret.
Vi har brugt mange kræfter på det i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Jeg har også opfordret Kommissionen til, at der tages højde for regulering af de salgsfremmende foranstaltninger i den kommende rapport og eventuelt revision af direktivet.
Jeg har også gjort Kommissionen opmærksom på, hvad den danske holdning er på området, og det er, at det skal være muligt at opretholde en form for regulering på området.
Det er regeringens position.
Når det så er sagt, vil jeg gerne understrege, at vi ikke i den danske regering anser det for realistisk, at der kan samles et flertal af lande i EU, som vil indføre et egentligt forbud mod rabatkuponer og købsbetingede konkurrencer.
Kuponer og købsbetingede konkurrencer er nemlig tilladt i langt de fleste EU-lande i dag.
Det gælder f.eks. store lande som Storbritannien, Frankrig, Polen, Spanien og mindre lande som Luxembourg, Irland og Sverige.
Så derfor anser vi det ikke for realistisk, at vi kan ændre ved det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Som jeg nævnte i min ordførertale, er jeg selvfølgelig meget tilfreds med den henvendelse, der har været fra ministeren til kommissæren Viviane Reding i forhold til direktivet om urimelig handelspraksis.
Jeg vil blot gerne have bekræftet, at det er en sag, som er højt på den danske regerings agenda og noget, som vi også vil tage med ind i forhold til det danske formandskab.
Jeg vil gerne understrege en pointe, nemlig den at henvise til lektor Jan Trzaskowskis artikel – han er lektor ved handelshøjskolen CBS – om den unionsretlige markedsføringsret.
Der påpeger han lige præcis, at ud over de spørgsmålstegn, der nu er sat ved §§ 10 og 11 i den danske markedsføringslov, kan andre danske specialbestemmelser også være berørt af domme, bl.a. reglerne om beskyttelse af børn og unge i markedsføringen, altså at der med andre ord kan være nogle andre problemstillinger.
Vil ministeren for det første sørge for en redegørelse om det?
Vil ministeren for det andet også aktivt arbejde for at få sikret, at det danske specialforbud kan genindføres?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-22:
Det står helt klart, at forbuddet mod rabatkuponer er uforeneligt med EU-retten.
Sagen er desuden den, som jeg nævnte før, at rabatkuponer er tilladt i langt de fleste EU-lande.
Så jeg finder ikke, at der er baggrund for at igangsætte nogle yderligere analyser eller undersøgelser.
Colette L. Brix (DF), 2011-03-22:
Det undrer jo sikkert ikke nogen, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er helt ejendommeligt, at EU-Domstolen kan komme og sige til os, hvordan vi skal lave detailforretning her i vores land, Danmark.
Det er vi altid imod, og det siger vi jo også, hver eneste gang der kommer krav derfra.
Hvad skal de dog blande sig i alting for?
Det er efterhånden alt, de blander sig i.
Så alle de der jubelmennesker, der elsker EU, må jo i dag sidde og have
lidt ondt i maven og tænke: Hvor er det dog ærgerligt, at vi giver dem al den magt, som vi giver dem.
De stemmer jo for, at EU skal få lov til at sige alt, hvad de vil, og bestemme alt, hvad de vil.
Det gør Dansk Folkeparti ikke.
Når det er sagt, vil jeg sige om ophævelsen af de her forbud mod rabatkuponer og købsbetingede konkurrencer, at vi har et problem, og det er de her rabatkuponer.
At folk sidder derhjemme og klipper de kuponer ud, er fint nok, og det er også fint nok, at forretningerne laver det, men det er ikke fint nok, hvis alle forbrugerne ikke har samme chance.
Jeg ved ikke, hvordan det her kan indrettes, så det kommer til at fungere sådan, at alle danskere, der er med i de her rabatkuponer, har en chance, selv om de ikke har en rabatkupon med.
Det synes vi ikke er i orden.
Men kuponerne har vi det lidt svært med.
Nu kommer vi til den her hokuspokusberegning igen.
Normal logik vil sige, at når det er få butikker, der egentlig vil mærke konsekvenserne af, at man fjerner kravet om organiseret rabat, så er de administrative byrder heller ikke så store.
Men nej, sådan er det ikke her.
Her er lettelsen på regnemaskinen kommet op på 155 mio. kr., ud fra at også de butikker, som ingen bøvl har – jeg siger: ingen bøvl har – får en stor lettelse.
Det kan godt være, at AMVAB regner det sådan ud, men oplevelsen vil da snarere være et nul.
Der mener jeg at ministeriet må komme frem til, at vi bliver nødt til at beregne de her lettelser for de butikker, som rent faktisk oplever de lettelser.
Alt andet er altså ikke korrekt.
Jeg ved godt, at jeg peger på det her hver gang, men jeg kan altså ikke lade være, for jeg aner simpelt hen ikke, hvordan man kommer frem til et beløb på 155 mio. kr.
Man tager simpelt hen alle med.
Det var sådan set det.
Line Barfod (EL), 2011-03-22:
Det er jo en sag, der er blevet diskuteret flere gange i Folketinget, så jeg går ud fra, at de fleste af Folketingets medlemmer faktisk er bekendt med, at et flertal i Folketinget desværre kom til at vedtage, at der skulle være en minimumsstraf på 7 dages fængsel for at besidde en kniv.
Højesteret har så sagt, at der godt kan være nogle tilfælde, hvor man alligevel ikke får 7 dages fængsel, selv om det er det, der står i loven.
Men det betyder altså stadig, at for rigtig mange mennesker kan man sige, at det altså er undskyldeligt, at de ikke lige har fået lagt den kniv, som de havde med på arbejde, eller den kniv, som de havde med på fisketur eller skovtur, fra sig, før de gik ind til bageren på vej hjem.
Det er i sådan nogle tilfælde, at vi ikke mener, at der skal være så hård en straf som 7 dages fængsel.
Der mener vi faktisk at det skal være muligt bare at kunne få en lille bøde, sådan som det var, før flertallet i Folketinget indførte en minimumsstraf på 7 dages fængsel.
De partier, der stemte for at indføre minimumsstraffen, har jo siden sagt, at det ikke var meningen, at man skulle bruge den straf i de tilfælde.
Derfor håber jeg, at de partier så også vil stemme for beslutningsforslaget her.
Som vi – dvs. flere partier – skriver i betænkningen, mener vi, at vi må se på, hvordan vi kan få en strafskærpelse for dem, som vi faktisk ønsker at ramme, altså dem, der tager en kniv med om aftenen, når de skal på værtshus eller diskotek, fordi det skal der selvfølgelig være en hård straf for.
Det er det, vi ikke ønsker, og det er sådan, vi skal have loven udformet, men det er ikke sådan, loven ser ud i dag, og jeg håber altså, at partierne vil leve op til det, de selv siger at de ønsker, nemlig at det ikke skal ramme helt almindelige mennesker, som har en kniv på sig.
Vi kan se, at der er mange mennesker, som i dag ikke ved, hvad de skal gøre, når de køber en kniv hos isenkræmmeren og skal have den med hjem, for
må man det?
Det må man godt, men hvis man efter at have været inde hos isenkræmmeren går ind i supermarkedet og køber mælk med hjem, må man ikke.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Nu er det ikke således, at jeg som ordfører for Venstre kan tale på Danmarks vegne.
Det er ministeren, så det spørgsmål må hr. Benny Engelbrecht rette til ministeren.
Det er ministeren, der kan tale på Danmarks vegne.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Jeg må altså understrege over for Venstres ordfører, og det vil jeg også påpege i min ordførertale om lidt, at det er meget afgørende for Socialdemokraterne, hvis vi skal være med til at støtte dette lovforslag, at vi får nogle klare tilsagn om, dels at Danmark arbejder for at få direktivet ændret, som der jo er en gylden mulighed for kan ske på nuværende tidspunkt, dels at et flertal her i Folketinget også er parat til i givet fald at genindføre § 10 og § 11. Så jeg vil gerne bede om et få et konkret svar fra ordføreren på, om Venstre i givet fald vil være parat til at genindføre § 10 og § 11.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
I Venstre lægger vi meget vægt på de synspunkter, som også er kommet fra Dansk Erhverv og Forbrugerrådet.
Vi synes, at Dansk Erhverv fremfører nogle argumenter, som jo i høj grad er værd at lytte til, og det er i hvert fald noget, som vi vil kigge nærmere på for at se, om der er en dybde i disse, der gør, at vi skal gå videre med tingene.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-22:
Tak, hr. formand.
Først og fremmest skal jeg spørge ind til det direktiv, som jo er baggrunden for, at vi er tvunget til at ændre den danske markedsføringslovgivning og dermed forringe forholdene for danske forbrugere.
Jeg vil gerne høre Venstres ordførers indikation, med hensyn til om man mener, at vi i Danmark skal arbejde for at ændre direktivet om urimelig handelspraksis sådan, at vi vil få mulighed for at genindføre § 10 og § 11 i dansk lovgivning.
Dernæst vil jeg også gerne høre, om Venstre, i det tilfælde at vi får ændret direktiverne, så det er muligt, her i dag vil give tilsagn om, at vi skal genindføre de to givne paragraffer, altså §§ 10 og 11, som der har været konsensus om i Danmark siden 1974, da de blev indført.
Det er jo en vigtig forbrugerbeskyttelse, som vi gerne vil holde fast i.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Dette lovforslag er jo kommet til veje, i kraft af at der er afsagt tre EU-domme, der betyder, at det ikke længere er muligt at opretholde det forbud, vi i dag har i markedsføringsloven, mod rabatkuponer og købsbetingede konkurrencer.
Det er det, lovforslaget skal rette op på, så vi kommer i overensstemmelse med de pågældende EU-domme.
Det er værd at bemærke, at der med ændringerne dog er sket nogle præciseringer, således at det klart skal fremgå, hvordan en rabat beregnes, og der skal være oplysninger om, hvor kuponen kan indløses, hvilken gyldighedsperiode kuponen har, og hvilke produkter kuponen gælder for.
Jeg hilser meget velkommen, og Venstre hilser meget velkommen, at den præcisering er tilvejebragt og bliver tilvejebragt igennem lovforslaget.
Derudover handler lovforslaget om, at det krav om skiltning med organiseret rabat, der i dag er i markedsføringslovens § 16, fjernes.
Det er jo således, at den paragraf ikke i så høj grad finder anvendelse og heller ikke på det prisniveau, som der er i forretningerne.
På den baggrund mener vi også fra Venstres side, at det er rimeligt at ophæve den pågældende paragraf, altså § 16.
Det tredje forhold, som lovforslaget omhandler, er nedlæggelse af Forbrugerforum.
Det er jo således, at der i 2003 blev oprettet et forbrugerforum, indskrevet i lovgivningen som et uafhængigt forum, der er sammensat af erhvervs- og forbrugerorganisationer.
Det havde til formål at fremme dialogen mellem forbrugere, erhvervsliv og myndigheder om at skabe rigtig gode forbrugerforhold.
Men vi må jo være ærlige og tilstå, at Forbrugerforum ikke har virket efter sin hensigt, og det er derfor, at Forbrugerforum nu efter lovforslaget bliver nedlagt.
Men fra Venstres side lægger vi meget vægt på, at der fortsat er mulighed for, at Forbrugerrådet og erhvervsrepræsentanter på en forpligtende måde kan sidde med omkring bordet, når det skal drøftes, hvordan vi kan fremme gode forbrugerforhold.
Men som sagt kan Venstre på dette grundlag støtte lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-03-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren slet ikke har nogen betænkeligheder ved, at EU går ind og blander sig i dansk detailhandel – hvordan man skal indløse rabatkuponer, eller hvordan man ikke skal indløse dem.
Jamen altså, er der da slet ikke nogen grænser for, hvor vi kommer hen med det EU-stof?
Jeg ved godt, at der er mange herinde, der er jubelidioter, når det kommer til EU, men trods alt må der da være nogle ting, som det må være rimeligt at sige at de skal holde sig fra.
Der må da være en grænse.
Synes ministeren virkelig, det er rimeligt, at man derfra skal diktere, hvordan vi skal forhandle os frem til, hvad vi skal gøre på området vedrørende rabatkuponer?
Det fungerede jo ganske glimrende, så hvorfor skal det nu gå hen og blive fuldstændig kaotisk på det område?
Synes ministeren virkelig selv, det er i orden?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-22:
Altså, her er jeg uenig i den besked, som vi får fra Kommissionen på baggrund af kendelsen ved domstolen.
På trods af at jeg sidder i regeringen i Danmark, er der jo også ting, der bliver besluttet i Danmark, som jeg ikke selv er helt tilfreds med.
Så sagens kerne er den, at vi lever i EU, hvilket er til kæmpe fordel for Danmark som handelsnation og også politisk – se, hvad der i øjeblikket sker i Nordafrika, hvor EU kan handle sammen, og hvor man diskuterer de her ting.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Venstre er meget åben over for vindmøller, og vi mener, at det er et rigtig godt bidrag til, at vi kan få forsyningsuafhængighed her i Danmark, og de miljømæssige fordele, der også er ved vindmøller, kan vi varmt gå ind for.
Men alting har jo en eller anden form for pris, og jeg er ikke helt klar over i alle detaljer, hvilken pris det vil have, at man placerer vindmøller på det område, som hr. Klaus Hækkerup her taler om.
Men det er jo klart, at det er noget, der kan vurderes nærmere.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-22:
Jeg skal bare høre: Hvad er Venstres holdning, hvis det viser sig, at der ikke foreligger nogen aftaler?
Er Venstres holdning så den, at man ikke ønsker, at der etableres vindmøller, og dermed forhindrer Københavns Kommune i at leve op til sine CO2-målsætninger, eller er Venstres holdning den, at det her er noget, der må ses på i forbindelse med det fortsatte lovgivningsarbejde?
Er Venstre åben over for at inddrage muligheden for vindmøller på området?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Nu er det ikke således, at jeg er sandhedsvidne, med hensyn til hvad der er lavet af aftaler i fortiden i alle sammenhænge.
Det er klart, at sådan et spørgsmål, som fru Anne Baastrup her rejser, selvfølgelig kan afklares, og det er jo helt naturligt at stille et sådant spørgsmål til ministeren gennem udvalget, så man kan få frem, hvad der er af aftaler.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-22:
Jeg skal bare høre: Hvad er det for en pris, Venstres ordfører taler om på det her område?
Er det en pris, der skal betales af det tidligere arealudviklingsselskab By & Havn, eller hvad er det for en pris, Venstres ordfører taler om der skal betales her?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Det er jo således, at med det her lovforslag kan der ikke laves vindmøller, medmindre der bliver lavet et nyt lovforslag.
Så lovforslaget her indebærer altså ikke muligheden for, at der kan laves vindmøller, som så f.eks. kan genere udsigten fra boligområder lige uden for Københavns Kommune.
Anne Baastrup (SF), 2011-03-22:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor det står, og hvilken aftale der er indgået om, at man laver et lovforslag, der forhindrer Københavns Kommune i på sigt at lave vindmøller.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Lovforslaget her har til formål at gøre det muligt, at containerterminalen i Indre Nordhavn i København kan flyttes længere ud til et nyopfyldt landområde i Ydre Nordhavn.
Og det er et forslag, som Venstre kan støtte.
Det er således, at det område, der er tale om, bliver inddelt i fire områder: tre delområder, der er landbaserede, og et vandområde.
I det ene landbaserede delområde kan selve containerterminalen placeres i fremtiden med de bygninger og anlæg, der er fornødne i den forbindelse, og det er østligst i området.
Længere inde bliver der et område, som skal forbeholdes søterritoriet, og der må altså ikke inddæmmes eller på anden måde placeres anlæg.
Så bliver der et område, der bliver udlagt til rekreative formål, og det ser vi som rigtig godt også at tage med ind i lovforslaget, altså et rekreativt område, der ikke kan anvendes til andre formål end rekreative formål.
Til sidst er der et mindre område, hvor der skal være mulighed for at lave adgangsveje og de bygninger og anlæg, der er nødvendige, for at containerterminalen kan virke.
Så alt i alt er det her en helhedsløsning, som i høj grad tiltaler os i Venstre.
Derfor kan vi gå ind for lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-03-22:
Tak til ordførerne for deres indlæg.
Også den her sag er noget, der hidrører fra en aftale af 2. december 2009 om bedre veje.
Der traf vi beslutning om at anlægge en 7 km lang nordlig omfartsvej ved Næstved.
Den regionale trafik i Sydsjælland i og omkring Næstved skal nu ind gennem Næstved by, og desuden har trafikken gennem Næstved by de seneste år været jævnt stigende.
Derfor er anlægget af en nordlig omfartsvej rundt om Næstved en god idé, der vil gøre hverdagen nemmere for erhvervslivet og for mange mennesker.
Den nye omfartsvej vil forbedre fremkommeligheden i og omkring Næstved by, og den vil bidrage til, at den regionale trafik på Sydsjælland kan glide mere smidigt.
Trafikanter og erhvervsliv vil opnå en tidsbesparelse ved at tage den nye omfartsvej.
Omfartsvejen anlægges som en såkaldt 2+1-motortrafikvej.
Vi forbedrer også trafiksikkerheden, fordi den nye omfartsvej nord om Næstved er mere sikker end de eksisterende veje gennem Næstved by, som hermed også aflastes.
Så jeg vil gerne til sidst sige tak for opbakningen til lovforslaget her i Folketinget.
Jeg ser frem til udvalgets velvillige behandling.
Henriette Kjær (KF), 2011-03-22:
For det første mener jeg ikke, at vi kan lave om på Københavns Kommunes energipolitik.
De kan jo opstille vindmøller, hvor de vil, men nu håber jeg, at vi kan blive enige om, at det ikke skal være på det her rekreative areal.
Vi vil da gerne medvirke til, at der i øvrigt bliver holdt en høring, men jeg vil ikke skabe tvivl om, jeg ikke mener, at der skal opsættes vindmøller på det nye rekreative areal.
Det ligger meget tæt på boligområder.
Vi ved, at havvindmøller er meget store, at de larmer, og at de selvfølgelig også tager en stor del af udsigten for de mennesker, som måtte skulle sidde og kigge på dem.
Anne Baastrup (SF), 2011-03-22:
Nu er det jo, undskyld mig, de blinde, der snakker om farverne.
Vi har i Trafikudvalget ikke sådan automatisk en viden om miljøforhold eller klima- og energiforhold, og vi aner ikke, hvad det er, Københavns Kommune har af ambitioner.
Ville det så ikke være en god idé, hvis vi holdt en fælles høring, hvor vi fik de politikere her i huset, der ved noget om det her, og Københavns Kommune til at komme og fortælle, hvad det rent faktisk er, de har af ambitioner, således at vi ikke via en bisætning i et trafikforslag laver om på Københavns Kommunes energipolitik?
Henriette Kjær (KF), 2011-03-22:
Det ved jeg ikke, men nu har de borgere, der vil blive berørt af, at der opstilles store havvindmøller, gjort nogle indsigelser, og det synes jeg sådan set er meget fornuftigt at man har lyttet til, og jeg håber, vi kan blive enige om, at der nu kommer et nyt rekreativt område, som skal forblive rekreativt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-03-22:
Nu er det ikke nogen økonomisk pris, jeg tænker på.
Det er mere herlighedsværdier, man måske ødelægger for nogle mennesker, eller at det på anden måde har nogle konsekvenser at opføre vindmøller.
Det skal man ikke bare gøre uden videre, uden at man har vurderet meget nøje, om man vil have de gener til at stå over for de fordele, som der også er ved at have nogle vindmøller.