runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Hvis vi skulle komme i den situation, at Udenrigsministeriet skal afskedige, er det klart, at eventuelle afskedigelser i Udenrigsministeriet vil blive håndteret i overensstemmelse med de gældende regler for gennemførelse af afskedigelser på statens område, herunder de særlige krav, der er i henhold til ligebehandlingsloven.
Fatma Øktem (V), 2011-11-09:
Tak for svaret.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det selvfølgelig, fordi udenrigsministeren ved siden af sit virke som minister også har et bijob som formand for Socialistisk Folkeparti.
Og man har jo kunnet læse i dagspressen, at Socialistisk Folkeparti i strid med ligebehandlingsloven har fyret gravide og kvinder på barsel.
Så jeg vil egentlig gerne spørge, om udenrigsministeren kan uddybe, hvorfor udenrigsministeren går ind for at overholde ligebehandlingsloven, når udenrigsministeren agerer som arbejdsgiver i Udenrigsministeriet, men tilsyneladende er ligeglad, når udenrigsministeren er arbejdsgiver i Socialistisk Folkeparti.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Jeg takker igen for spørgsmålet.
Jeg er her i min egenskab af udenrigsminister.
Jeg er nogle gange selv i tvivl om, hvorvidt formandsposten er et bijob eller et hovedjob, jeg har, men jeg har i hvert fald de to jobbeskrivelser, som spørgeren rigtigt påpeger.
Og jeg kan bare gentage, at hvis det skulle komme til eventuelle afskedigelser inden for Udenrigsministeriets område, vil de i sagens natur blive håndteret i overensstemmelse med de gældende regler herfor, herunder de krav, der gælder i forhold til ligebehandlingsloven.
Fatma Øktem (V), 2011-11-09:
Men så prøver jeg igen: Jeg er glad for, at ministeren giver udtryk for, at ligebehandlingsloven skal overholdes i Udenrigsministeriet.
Men jeg synes ikke rigtig, ministeren fik forklaret, hvorfor kvinderne, der er ansat i Udenrigsministeriet, skal nyde en bedre beskyttelse end de kvinder, der er ansat af Socialistisk Folkeparti på Christiansborg.
Er lighed for loven ikke et godt folkesocialistisk begreb?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Jeg tror ikke, at jeg er i stand til at tilføje mere, end at vi selvfølgelig vil behandle alle den type sager i overensstemmelse med de gældende regler, herunder de gældende regler i forhold til ligebehandlingsloven.
Fatma Øktem (V), 2011-11-09:
Det fremgår af regeringens forslag til finanslov for 2012, at der skal gennemføres besparelser på bl.a. Udenrigsministeriets driftsbudget, og det er fremgået i pressen, at det kan komme til at betyde afskedigelser.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om udenrigsministeren i dag vil give en garanti til de kvindelige ansatte i Udenrigsministeriet om, at de roligt kan blive gravide eller gå på barsel uden at risikere at få en fyreseddel i hånden.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-09:
Med al respekt tror jeg ikke, at det er udenrigsministerens rolle at rådgive lige præcis om så tætte personlige forhold.
Mit arbejdsområde er mere sådan udenrigspolitik end familierådgivning i bred forstand.
Men jeg vil bare gentage, at mennesker i Udenrigsministeriet selvfølgelig kan regne med, at sager bliver håndteret i overensstemmelse med gældende regler.
Det gælder også i forhold til ligebehandlingsloven.
Fatma Øktem (V), 2011-11-09:
Vil udenrigsministeren tage initiativer til at sikre, at der ikke sker fyringer af gravide og kvinder på barsel i strid med ligebehandlingsloven i Udenrigsministeriet?
Jacob Jensen (V), 2011-11-09:
Det glæder mig, for så kan økonomi- og indenrigsministeren jo også bekræfte, at hun ikke er enig i det, som et andet medlem af regeringen, nemlig børne- og undervisningsministeren, udtalte for bare 2 dage siden til Altinget.
Hun siger netop, at den tidligere VK-regerings økonomiske ramme for kommunerne har medført de nedskæringer, som hun vurderer man nu foretager udeomkring, bl.a. på folkeskoleområdet efter hendes vurdering.
Så hvis det er sådan, at det nu videreføres, som ministeren også siger, fordi man har fået regeringsansvaret sent på året og dermed ikke har haft mulighed for at ændre på de økonomiske rammer for kommunerne for 2012,
så må det jo også betyde, at den konsekvens, som børne- og undervisningsministeren udtalte sig om for 2 dage siden, også er gældende for 2012 og dermed for den politik, som den nye regering fører.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Det er slået fast i betænkning 1443 fra udvalg om embedsmænds rådgivning og bistand til regeringen og dens ministre, som stammer fra juni 2004, at stillinger som særlige rådgivere skal opslås for at sikre åbenhed omkring ansættelserne og deres indhold.
Opslagsreglerne giver da også mulighed for at ansætte en medarbejder midlertidigt i en stilling, indtil ansættelsesproceduren er afsluttet.
Og i en lang række tilfælde kan hensyn til opgavevaretagelsen betyde, at man er nødt til at konstituere personer midlertidigt i stillinger, indtil opslagsprocedurerne er gennemført.
Derfor er både opslag af stillinger som særlig rådgivere og de midlertidige ansættelser af særlige rådgivere fuldt ud i overensstemmelse med de gældende regler.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-09:
Jamen der er jo ikke en eneste, der er i tvivl om, at det er personer, der fortsætter efter ansøgningsfristens udløb.
De er der jo også i dag.
Så det er ikke sådan, at man kan sige, at det er en, der lige midlertidigt træder ind, indtil man har fundet den rette ansøger.
Det er jo en i ansøgerfeltet, man har ansat midlertidigt, og det er det, der måske er lidt påfaldende.
For man kunne forstå det, hvis det var sådan, at ministeren havde fundet en i embedsværket til at bistå ministeren, indtil ansættelsesfristen var overstået.
Vi har før set eksempler på det, bl.a. har overborgmesteren i København ansat en midlertidigt, og der kom man lidt galt af sted.
Vi har set det ude i kommunerne, hvor man har været nødt til at lade ansøgningerne gå om, fordi medarbejderne siger, at her har kommunerne overtrådt reglerne for ansættelse.
For det skal jo være sådan, at der er fair regler for alle, når loven nu er sådan, at man skal have mulighed for at sende en ansøgning lige til sidste.
Og derfra er det selvfølgelig den bedst kvalificerede, der bliver ansat.
Jeg vil ikke beklikke de personer, der er ansat, og deres kvaliteter.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
Jeg er sikker på, at statsministeren mener, at de har de kvalifikationer, der skal til, og det vil jeg ikke gøre til en debat.
Men der er altså bare det der med, at hvis der er aftaler om, at der skal være åbent indtil sidste ansøgningsdato, skal det også være sådan, at hvis der kommer en, der reelt har kvalifikationerne, der er bedre end nogle af de andres, skal vedkommende også have mulighed for at få ansættelsen, selv om det er den sidste dag, man indsender ansøgningen.
Det er det, der er lidt påfaldende, nemlig at man så har ansat nogle, og de er der i dag, mens de andre, der har sendt ind, bare kan se i vejviseren efter sådan en stilling.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Jeg synes, det er rigtig godt, at hele det her spørgsmål netop er reguleret af de regler, vi nu engang har, og vi har statslige opslagsregler for det her.
På trods af hvad der så er sagt og skrevet om de her stillingsopslag, er det vigtigt at understrege, at stillinger jo først kan besættes varigt, når ansøgningsfristen er udløbet, og når der er foretaget en konkret gennemgang af de indkomne ansøgninger.
Sådan er det, og sådan er reglerne.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-09:
Jeg kan sagtens forstå, at personerne er blevet ansat.
Jeg ved ikke noget om, hvor mange der har ansøgt om det her.
Det kunne jo godt være, at der måske kun var en, der havde ansøgt om at få sådan en stilling, og så er man nødt til at tage den, der har søgt.
Men når man ser ud på andre offentlige instanser, ser man jo, at fagforeningerne har været meget vågne, hvis der er blevet ansat en, før fristen er udløbet, og de går så ind i sagen og nærmest tvinger kommunen til at lade ansøgningsproceduren gå om.
Men det kan godt være, at der er specielle regler, når det gælder ministre, altså at der ikke er noget med nogle fagforeninger, der går ind over og klager over det, når det drejer sig om ministre, for det har man i hvert fald ikke hørt så meget om, ikke andet end fra fagbevægelsens avis, www.avisen.dk, der jo har skrevet om, hvordan de her ansættelser er foregået.
Man må jo også nok sige, at der er nogle, der har fået at vide, at den her stilling er besat, og at der ikke er noget at komme efter.
Og så er det ærgerligt, at man kan se, at den er blevet besat 14 dage før fristens udløb, selv om man selv mener, at man har evnerne til den.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Jeg synes, det er lidt en skam, at ordføreren ikke lytter til det, jeg siger, for vi har jo netop regler på det her område, og de regler er også til for at blive overholdt som alle andre regler.
Man kan læse hvad som helst, men bundlinjen her er, at det er vigtigt at understrege, at selvfølgelig kan stillinger først besættes varigt, når ansøgningsfristen er udløbet – der har været en ansøgningsfrist, den er så udløbet – og når der er foretaget en konkret vurdering af de indkomne ansøgere.
Sådan skal det selvfølgelig være, og det er også det, der er sket i de tilfælde, ordføreren taler om.
Det gælder, uanset om der er ansat en midlertidigt, eller om der ikke er.
Så er der de regler, og de skal selvfølgelig følges.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-09:
Jeg er fuldstændig klar over, at reglerne er der, men det er jo påfaldende, at ministrene ansætter en personlig rådgiver, 14 dage før fristen udløber.
Det er fuldt forståeligt, at de, hvis der ikke er andre ansøgere, så sidder i jobbet bagefter, når fristen er udløbet.
Så kunne man jo forstå det.
Men det er mærkværdigt.
I har ansat en før fristens udløb.
Det er bare det, at hvis der er nogle regler, skal man jo ikke begynde at lave nogle ansættelser før fristens udløb.
Så skal man ikke tage en i ansøgerfeltet og sige: Vi laver en midlertidig ansættelse med dig, for vi har brug for en.
Det er fair nok, at ministrene har brug for en rådgiver, det accepterer jeg fuldt ud, men så skulle man jo måske have taget en rådgiver fra embedsværket og have sagt: Vejled lige ministeren, indtil vi er færdig med ansøgningsfristen, så vi kan få den rigtige ansøger ansat.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvad der egentlig er ordførerens anke i det her tilfælde, for der er netop regler for det her.
De blev vedtaget i juli 2004, og de regler siger, at man, i tilfælde af at der er behov for det, kan konstituere personer midlertidigt, indtil opslagsprocedurerne er gennemført.
Men der er så også regler for, at man først må besætte stillingerne varigt, når ansøgningsfristen er udløbet, og når man har gennemgået de indkomne ansøgninger.
Det er de regler, der eksisterer.
De regler skal selvfølgelig følges – og er blevet fulgt til punkt og prikke.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-09:
Vil statsministeren afgive et løfte om, at såfremt der sker ændringer i Lissabontraktaten eller i beføjelser til EU-Domstolen, så spørges det danske folk herom gennem en folkeafstemning?
Skriftlig begrundelse
Der tales fra flere sider om, at det er nødvendigt at ændre Lissabon-traktaten, hvis EU skal styrke sine muligheder for at håndtere gældskrisen, ligesom Tyskland har plæderet for, at EU-domstolen skal kunne straffe de lande, der ikke overholder stabilitets- og vækstpagten.
Det er spørgerens opfattelse, at ændringer i vilkårene for Danmarks deltagelse i det europæiske samarbejde må ske efter en folkelig debat og folkeafstemning herom, for derved at sikre folkelig legitimitet omkring EU-samarbejdet.
Tak for det.
Spørgsmålet har følgende ordlyd: Vil statsministeren afgive et løfte om, at såfremt der sker ændringer i Lissabontraktaten eller i beføjelser til EU-Domstolen, så spørges det danske folk herom gennem en folkeafstemning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Tak for spørgsmålet.
På et møde i Det Europæiske Råd den 23. oktober var der en drøftelse om mulige traktatændringer, og der var enighed i Det Europæiske Råd om, at den diskussion ville vi vende tilbage til i december på basis af en rapport, som formand van Rompuy skulle udarbejde i tæt samarbejde med kommissionsformanden og formanden for eurogruppen.
Derfor er det vigtigt at understrege, at der ikke er taget beslutning om, hvorvidt der kommer traktatændringer, og hvorvidt traktatændringer er nødvendige.
Konsekvenserne i forhold til grundloven, som hr. Peter Skaarup spørger om, og spørgsmålet om en eventuel dansk folkeafstemning vil selvfølgelig afhænge både af diskussionen i december og af de konkrete traktatændringer.
Og hvad det indebærer for Danmark, vil selvfølgelig også afhænge af de konkrete traktatændringer.
Der er en fast praksis for, hvordan vi skal vurdere det.
Det vil blive vurderet af Justitsministeriets jurister, når traktatændringen måtte foreligge.
Det er den procedure, vi vil følge.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-09:
Jeg siger tak for svaret, og jeg synes, det er positivt, at statsministeren kan fortælle os, at det er et spørgsmål, der foreløbig er udskudt.
Men det er jo ikke udskudt ret lang tid, og det er sådan, at i hvert fald en række andre statsledere, der var med til det pågældende møde og også har været med til andre møder i forbindelse med gældskrisen, euroens krise, har nogle klare planer på det her område.
Det tror jeg også at statsministeren er ret godt klar over.
Sarkozy har sagt det, og Merkel insisterer på at ændre traktaten,
det er der også en artikel der siger.
Det spørgsmål er så blevet udskudt til december måned.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre statsministerens vurdering af, er: Når nu vi ved, at der er stærke kræfter i EU og blandt eurolandene, der gerne vil styrke euroen – det er jo derfor, de gerne vil lave traktatændringer – der gerne vil have, at landene på forskellig vis hæfter, også økonomisk, for ting og sager, og som gerne vil have, at nogle af de lande, der er i vanskeligheder i øjeblikket, kommer ind på et bedre spor, og dertil vil lave traktatændringer, var det så ikke rimeligt, at statsministeren tilkendegav her i dag i Folketinget, at hvis der sker ændringer, der kommer til at få betydning for Danmark, og det gør alle traktatændringer uden tvivl, så vil man garantere, at der bliver en folkeafstemning, hvor danskerne kan tage stilling, ligesom vi tidligere har kunnet tage stilling til vigtige spørgsmål, når det gælder vores EU-samarbejde?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Det er rigtigt, som hr. Peter Skaarup siger, at der er en debat om traktatændringer, og det var også den, vi havde den 23. oktober.
Og det var på baggrund af den debat, at vi sendte sagen videre til vores møde i december, hvor der så vil ligge en rapport.
Det understreger også, at der netop er en debat, og at der er meget stor uklarhed om, hvad traktatændringer, hvis de skal laves, i givet fald vil indebære.
Det er derfor, jeg synes, det klogeste vil være at sige: Hvis der bliver tale om traktatændringer, må vi jo se på dem, så må vi bede juristerne i Justitsministeriet om at vurdere, hvad det betyder i forhold til vores grundlov, og det vil så afhænge helt af det konkrete indhold, hvad det vil indebære for Danmark.
Jeg synes egentlig, det klogeste er at vente og se, om der kommer traktatændringer, hvad det er for nogle, og hvad det indebærer for den danske grundlov.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-09:
Tak, hr. formand.
Finder statsministeren det acceptabelt, at flere af hendes ministre, f.eks. udenrigsministeren, skatteministeren og forsvarsministeren, har ansat særlige rådgivere, før ansøgningsfristen i stillingsopslagene var udløbet, og finder statsministeren ikke, at det er at holde potentielle ansøgere for nar at slå stillinger op, som reelt allerede er besat af personer fra Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis partiapparat, og finder statsministeren ikke, at regeringens medlemmer er pligtige at overholde gældende reglerne for jobopslag i staten?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Netop det spørgsmål forsøgte jeg også at besvare i mit foregående indlæg, nemlig at der ikke er deciderede oplysninger, som kan pege på afledte virkninger på de offentlige sundhedsudgifter.
Men lad mig slå fast, at spørgeren jo har ret i, at regeringen ønsker at beskatte sundhedsforsikringer, der er en del af lønnen, på linje med al anden løn.
Det synes vi er ret og rimeligt i en tid, hvor der skal prioriteres, og den prioritering står regeringen ved.
Vi synes, at det er mere fornuftigt at anvende provenuet fra skattefritagelsen, som vi ønsker ophævet, til f.eks. bedre offentligt sundhedsvæsen.
Det er en prioritering, og vi mener, at det er den rigtige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-09:
Hvordan ser ministeren på det forhold, at professor Bent Greve mener, at ministeren risikerer at overtræde lovgivningen ved at offentliggøre navne på selskaber, der ikke betaler skat, men som i øvrigt overholder lovgivningen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-09:
Skriftlig begrundelse
Statsministeren udtalte i folketingssalen i besvarelsen af spørgsmål 42 onsdag den 12. oktober 2011: »Det er ganske enkelt ikke korrekt, at jeg skulle have sagt, at min første orientering om, at hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne sikkerhedsgodkendes, kom fra hr. Henrik Sass Larsen selv.«
Denne udtalelse kan kun forstås som en indrømmelse af, at statsministeren fik sin viden inden Henrik Sass Larsen gav sin orientering.
Departementschefen beder derefter PET foretage en sikkerhedsvurdering.
Når sikkerhedsvurderingen kommer tilbage fra PET, orienterer departementschefen derefter den kommende statsminister om resultatet.
Det er derfor i offentlighedens interesse, at statsministeren i Folketinget bekræfter, at den hidtidige procedure er fulgt, også hvad angår Sass Larsen.
Er det statsministerens opfattelse, at statsministeren i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsen af Henrik Sass Larsen fulgte den hidtidige praksis?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Som det nok er gået op for de fleste, gennemføres der i Danmark et sikkerhedstjek af regeringens ministre.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte den tradition, der har været i Danmark, nemlig at man ikke taler så meget om det sikkerhedstjek.
Det har tidligere regeringschefer ikke gjort, og jeg tror egentlig, at det er en fornuftig og rigtig tradition, som jeg agter at videreføre.
Det er derfor, at jeg siger, at jeg af principielle årsager ikke ønsker og ikke kan udtale mig om sikkerhedstjek af ministre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-09:
Det er jo lidt bekymrende, at statsministeren ikke bare over for Folketinget og befolkningen vil bekræfte, og det gjorde statsministeren måske delvis nu: punkt 1, at der er procedurer i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse af ministre, og punkt 2, at statsministeren har fulgt den gængse procedure.
Statsministeren skal jo lægge mærke til, at jeg ikke spørger til indholdet af PET's vurdering.
Det har jeg respekt for at statsministeren ikke vil udtale sig om.
Men det forekommer mærkeligt, at statsministeren ikke vil bekræfte, at de hidtidige procedurer er fulgt, især set i lyset af at statsministeren på sit pressemøde forleden dag gerne ville udtale sig om sin vurdering af erhvervs- og vækstminister Ole Sohn, og da alle ministre jo får foretaget sikkerhedstjek af PET, og da alle ved, at der foretages en sikkerhedsvurdering af de enkelte ministre, synes statsministeren så ikke, at det kan forekomme besynderligt, at statsministeren ikke bare over for Folketinget vil bekræfte, at disse vurderinger følger helt almindelige procedurer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Som jeg også sagde før, og som jeg også har sagt ganske mange gange tidligere, er der ikke tradition for, at statsministeren udtaler sig nærmere om sikkerhedstjek af ministrene.
Jeg synes, det er en god tradition, og den tradition agter jeg at videreføre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-09:
Men det er jo sådan, at det var statsministeren selv og hr. Henrik Sass Larsen selv, der begyndte at tale om sikkerhedsvurderinger i forbindelse med det forløb, der var ude i tårnet.
Der kom statsministeren ind på de her ting, og det er jo derfor, at det er ret interessant at få at vide, om de hidtidige procedurer er fuldt.
Der findes jo et cirkulære i Statsministeriet om de her ting, som gælder for alle, hvoraf det klart fremgår, hvordan proceduren er, og hvordan der meldes tilbage til styrelseschefen osv., og at de procedurer også har været fuldt, når det drejer sig om ministre.
Jeg synes altså, at det er i offentlighedens interesse, at statsministeren her i Folketinget bekræfter, at den hidtidige procedure også er fuldt i tilfældet Henrik Sass Larsen.
Vil statsministeren så ikke give befolkningen den tryghed og bekræfte, at disse sikkerhedsvurderinger følger de normale procedurer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Som jeg også sagde før, har der ikke været tradition for, at man udtaler sig nærmere om det sikkerhedstjek, der gennemføres.
Det er en tradition, som jeg synes, at vi skal opretholde, og det er derfor, at jeg siger, at jeg af principielle årsager hverken kan eller vil udtale mig om den konkrete sag eller om de procedurer, der anvendes.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-09:
Synes statsministeren ikke, at hun skylder Folketinget og befolkningen oplysninger om, at der også i Henrik Sass Larsens tilfælde blev fulgt de almindelige procedurer, ligesom jeg går ud fra at de procedurer er fuldt i erhvervs- og vækstminister Ole Sohns tilfælde og for den sags skyld for resten af regeringens ministre?
Der er jo trods alt tale om store retssikkerhedsmæssige konsekvenser for de enkelte ministre.
Det har da i hvert fald, vil jeg sige til statsministeren, offentlighedens interesse at få at vide, om de er fraveget i Henrik Sass Larsens tilfælde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Som jeg også sagde, sidste gang vi drøftede det her spørgsmål, har jeg ingen problemer med at forstå, at det er en sag, som interesserer både de folkevalgte og medierne.
Det gør det bestemt.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Har man så også taget højde for, at når man nu fjerner den her sundhedsforsikring, må man formode, at det vil give flere udgifter i forhold til øgede udgifter til sygedagpenge?
Kommer de ud for et uheld, hvor de får brug for at komme på sygehuset, kommer de hurtigt på sygehuset, fordi de har en sundhedsforsikring.
Nogle siger, at de springer over køen, fair nok, men det betyder så også, at køen bliver mindre, og at de, som ikke har en sundhedsforsikring, også bliver behandlet hurtigere.
Men i forhold til det her med at øge arbejdsudbuddet vil det her da mindske arbejdsudbuddet, fordi man må formode, at køerne til behandling så vil blive længere, fordi trykket på det offentlige sundhedsvæsen vil blive større.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Altså det, som vi alle sammen ved nu, er, at der, før en minister udpeges, gennemføres et sikkerhedstjek af den pågældende.
Der har ikke været tradition for at uddybe det sikkerhedstjek så meget, og det hænger jo sammen med, at man, hvis man skal ind i den type diskussioner, risikerer at skulle komme med personfølsomme oplysninger, og det hverken kan eller ønsker jeg, og det tror jeg egentlig også har været gældende for tidligere statsministre.
Det er derfor, jeg siger, at jeg af principielle årsager, hverken kan eller vil kommentere sikkerhedstjekket.
Inger Støjberg (V), 2011-11-09:
Når statsministeren bruger et ord som kan, må det jo være, fordi der er et specifikt retsgrundlag for det.
Det er sådan set bare det, jeg søger.
Hvor er det i lovgivningen, at det står, at statsministeren ikke kan oplyse de her ting?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-09:
Jeg har været meget præcis i mine svar på det her spørgsmål.
Jeg har hele tiden sagt, at jeg af principielle grunde hverken kunne eller ville kommentere de sikkerhedstjek, der foretages af kommende ministre.
Det hænger jo sammen med, at der i enhver sag af den her type vil indgå personfølsomme oplysninger.
Det siger sig selv, at jeg som statsminister hverken kan eller vil videregive den form for oplysninger.
Det er det, det bygger på.
Af principielle årsager hverken kan eller vil jeg kommentere det her sikkerhedstjek.