runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Det må være der, hvor hr. Kim Andersen færdes, man har den tilgang til børneopdragelse, for jeg har i hvert fald ikke mødt forældre med den tilgang, at man siger: Nå, men det er jo gratis for mig, så gå du ud og udøv hærværk, min søn.
Jeg har altså aldrig mødt den type forældre.
Der er jo tale om, at man nu indfører et objektivt ansvar.
Det har vi jo også på andre områder.
Hvis man har bil, skal man have en forsikring på den, fordi man også der har et objektivt ansvar.
Og for arbejdsgivere er der indført objektivt arbejdsgiveransvar i forbindelse med arbejdsulykker, de er også forpligtet til at være forsikret.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Er det Venstres opfattelse, at alle danskere, når der nu i virkeligheden er tale om objektivt ansvar, for at være sikre på, at de kan svare det, de skylder, skal til også at forsikre sig i forbindelse med deres børns ulykker, også ud over det, der i dag er gældende, hvor man jo altså skal tilsidesætte sin almindelige tilsynspligt?
Er det ikke det, der følger af at gå ind på det her med objektivt ansvar i stedet for at forholde sig til den konkrete, sociale udfordring?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg tror, at de fleste familier har en familieansvarsforsikring, og ellers er det nok en klog ting at få, og det er det, uagtet det her forslag.
Ellers må man jo klare det ud af sit månedsbudget, det er op til hver enkelt familie at disponere, hvis det bliver tilfældet.
Men jeg vil gerne vende spørgsmålet om og spørge spørgeren: Hvordan kan man egentlig principielt have noget imod det her?
Det er jo sund fornuft, det er et logisk forslag.
Altså, hvis man laver vold og hærværk, som betyder, at andres værdier bliver ødelagte eller forringede, jamen hvorfor skal man så ikke erstatte dem?
Hvem er nærmere til at betale de omkostninger end dem, der har forvoldt skaden?
Det er da den mest logiske og jordnære tilgang at have til spørgsmålet i stedet for at sætte sig op på den hvide hest og lade, som om ingenting er sket og ingenting har konsekvenser og ingenting har økonomisk betydning for de skadelidte.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører har haft lejlighed til at læse hele betænkningen igennem.
Det har jeg.
Det er jo et afgørende sigte med det her forslag, at det skal have en kriminalpræventiv effekt.
Det har ikke noget at gøre med, hvorvidt nogle skal have dækket deres tab for noget, men det skal have en kriminalpræventiv effekt over for de børn og unge, som brænder biler af, laver hærværk osv.
Udvalgets egne undersøgelser viser faktisk, at der ikke kan opnås en sådan effekt.
Man har en undersøgelse af, hvordan forældre reagerer på deres børns kriminalitet, og man indser selv, at der ikke er nogen af de grupper, man kan nå med det her.
Derudover klynger man sig til en undersøgelse af forældrepålæg, men det er jo noget helt, helt andet, for det handler om, at forældrene får et konkret påbud om f.eks. at følge deres børn i skole, og så er der en straf forbundet med ikke at følge det.
Det jo meget mere konkret, end at man skal opdrage sit barn godt.
Så er Venstres ordfører slet ikke bekymret over, at det her forslag overhovedet ingen effekt har?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg synes, at jeg i mine tidligere besvarelser har været lidt inde omkring den problemstilling, som SF's ordfører her rejser.
Lad os nu se, om det ikke har en effekt.
Jeg er overbevist om, at det vil have en kriminalpræventiv effekt, og at det vil have en opdragende effekt i forhold til nogle forældregrupper, med hensyn til at de tager deres forældreansvar mere højtideligt,
tager det på sig.
Men det element, at når der bliver forvoldt nogle skader og nogle ødelæggelser, som har en omkostning for dem, det går ud over, så skal det erstattes, synes jeg er helt legitimt.
Det synes jeg i hvert fald i forhold til forslaget her.
Så lad os vente og se, om det har haft en betydning om 2-3 år.
Hvis der ikke har været gjort brug af lovgivningen her, når den træder i kraft om 3 år, og det er, fordi der ikke har været episoder, der berettiger til det, jamen så er det jo kun en fin og god ting, som vi alle sammen kan være glade for.
Men vi bliver nok nødt til at give lovforslaget 2-3 år, før vi ser, om det har haft en reel virkning.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Nej, der synes jeg, at fru Karina Lorentzen fuldstændig kortslutter processen.
For det første håber jeg ikke på, at der kommer nogen sager.
Jeg har meget stor tiltro til, at dommerne selv sørger for, at der ikke kommer nogen sager.
For det andet er det sådan, at det vel må være rimeligt i et retssamfund, at man først gør noget, der er forkert, hvis man gør det forsætligt - specielt hvis man er dommer.
Der vil vi jo så selvfølgelig undgå en situation ved at sige, at det ikke er acceptabelt.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Til den tid vil det jo så ikke være et lovforslag, der skal trækkes tilbage, men en lov, der skal ophæves.
Altså, det må jo så bero på en nærmere vurdering, for hvis det her forslag så har været medvirkende til, at der ikke har været episoder, kan det jo være, at det præventive netop har vist sig, og så vil det være uklogt at ophæve loven.
Men jeg tror, det er lidt teoretisk.
Lad os nu vedtage forslaget, lad det få virkning og lad os indhøste nogle erfaringer.
Men jeg er da helt klar over, at SF, som jo sammen med Det Radikale Venstre og Enhedslisten udgør det alternative retspolitiske flertal her i Folketinget, som sædvanlig vil være imod. Her er man jo mere på linje med ballademagerne og de kriminelle, end man er med ordentlige, hæderlige mennesker, der forsøger at få hverdagen til at fungere.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Selv om vi har været i gang i mange timer og det er fredag eftermiddag, vil jeg alligevel - inden tonen bliver alt for munter og løssluppen prøve at få ordføreren til at kravle en lille smule ned fra det højtravende.
Jeg bad i virkeligheden om ordet, fordi Venstres ordfører tidligere gav et svar til den radikale ordfører, hvor Venstres ordfører sagde, at det kun er ret og rimeligt, at man skal erstatte det, som man har ødelagt.
Hertil er at sige: Hvem kan være uenig i det?
Det tror jeg faktisk ikke at der overhovedet er nogen der er uenig i.
Det er jo faktisk sådan i dag, at den gældende lov er, at hvis børn eller unge ødelægger noget, skal de erstatte det.
Det, der gør, at problemet opstår, er tit, at man ikke fanger dem, der har ødelagt noget.
Derfor vil jeg afslutningsvis spørge Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, om han kan oplyse, hvor mange af de unge mennesker, som i uge 7 var ude på gaderne i hundredvis og ødelægge ting og sager, der rent faktisk er blevet dømt for f.eks. at brænde biler af.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Det kan jeg ikke på stående fod svare på.
Man ville måske også fra myndighedernes side forholde sig anderledes til at opgøre den slags tal, hvis man vidste, at man havde en lovgivning, som man efterfølgende ville kunne bruge.
Hr. Morten Østergaard spørger i øst og i vest, bevar mig vel.
Men jeg vil sige, at det ideelle naturligvis vil være, at den her lovgivning ikke bliver brugt, at der ikke er nogen, der kommer til at skulle betale erstatning på op til 7.500 kr., fordi der ikke har været udøvet hærværk.
Det ville da være det skønneste af alt.
Det er en mangesidet indsats, der skal til.
Jeg er ikke sikker på, at det er så entydigt, hvad det er for nogle forældre, som disse børn og unge har.
Jeg tror, at det drejer sig om en meget, meget sammensat gruppe.
Jeg tror også, at det i høj grad er en gruppe, hvoraf en stor part har en vældig kapacitet til at påtage sig et forældreansvar, men hvor der måske også er nogle, der synes, at det her nok går i den her uge.
Andre kan måske synes, at det da også er helt fint at give samfundet én på skallen, og tænke: Det er fint, min dreng, hop du bare ud og lav lidt sjov i gaden i aften.
Og det er så måske sket på et tidspunkt, hvor man ikke har kendt konsekvensen af, at man har den holdning, og hvor det ville have været mere interessant, hvis man havde iagttaget det synspunkt tidligere.
Jeg tror, at dette, at det får konsekvens, og at det kommer til at kunne mærkes i familieøkonomien sammen med en række andre tiltag, vil have en præventiv virkning, ja!
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Sidst jeg var inde at kigge på det, var det under ti.
Når man tænker på, hvor mange biler og containere og andre ting, der blev ødelagt, er det jo ikke noget særlig imponerende antal.
Selv om man med det her forslag måske ønsker at få fat i kraven på forældrene, så er det sådan, at medmindre vi rent faktisk også gør nogle andre ting og kombinerer det her med nogle andre initiativer, så vi kan finde ud af, hvem der har sat ild til de forskellige biler, hvem det er, der har ødelagt de forskellige ting, hvordan vi i øvrigt får fat i de her lømler, som burde ligge i deres senge, fordi de skal op og i skole næste morgen, hvordan vi får forældrene til at forstå, at det er vigtigt, at de påtager sig et ansvar som forældre, og hvordan vi i det hele taget får forældre til at interessere sig mere for deres børns opdragelse, kan Venstres ordfører så ikke se, at det bliver et tomt slag i luften?
Hvis vi kun får fat i syv ud af et par hundrede, vil der altså ikke være særlig mange forældre, som skal tænke over de økonomiske lommesmerter eller noget som helst andet, for de vil alle sammen gå fri.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Jeg synes, ræsonnementet er forkert, og det tror jeg egentlig også at fru Line Barfod selv kan se, fordi fru Line Barfod selv har færdedes i retssale.
Det er jo altså ikke papirer eller bygninger, der dømmer folk; det er dommere.
Det er dommere, der har ansvaret, og det er derfor, vi lovgiver om dommeres ytringer og adfærd.
Der er jo ikke nogen papirer, der dømmer nogen mennesker; det gør en personlig handling blandt dommere og blandt lægmænd osv., og det er ikke tilladt at bære kristne symboler som dommer.
Så det her er på ingen som helst måder diskriminerende; det gælder alle religiøse og politiske ytringer.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Jeg synes ligesom de foregående, at det er meget, meget svært at forstå det her.
Men jeg vil så høre ministeren igen om det her med, at ministeren synes, at det er helt i orden, at man har kristne kors; det er helt i orden, at man har et kristent kors i Dannebrog, i en kongekrone og andre steder, hvis bare det er kulturelt-historisk betinget.
Betyder det så, at symboler fra andre religioner også er helt i orden, hvis bare det er noget, man har brugt i flere hundrede år, og som man derfor kan sige er kulturelt-historisk betinget og ikke er religiøst betinget?
For det bliver jo nogle besynderlige sondringer, man skal ud i, når det ikke er, hvordan den enkelte borger opfatter det, men hvordan ministeren opfatter det, der bliver afgørende.
På samme måde er det med farver. Altså, der er jo nogle, der opfatter farven sort som voldsomt provokerende, og der er nogle, der mener, at farven brun overhovedet ikke må anvendes.
Vi havde for nylig en diskussion om uniformer, og nogle ville have, at en bestemt gruppe offentligt ansatte skulle have brune uniformer.
Der er nogle, der absolut ikke kan have farven rød osv., og som mener, at det symboliserer forskellige politiske opfattelser.
Hvordan vil ministeren løse det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Jeg vil henvise til lovforslaget, og derfor er den diskussion om kongekroner, farver og kors ikke relevant for det her forslag.
For der står i § 56, og vi må jo diskutere om lovforslaget: »En dommer« - og jeg understreger en dommer - »må i retsmøder ikke fremtræde på en måde, der er egnet til at blive opfattet som en tilkendegivelse om den pågældendes eventuelle religiøse eller politiske tilhørsforhold eller om den pågældendes holdning til religiøse eller politiske spørgsmål i øvrigt« osv.
Det vedrører dommeren.
Det her har ikke noget at gøre med, hvad der pryder retsbygningen eller brevpapiret eller noget i den stil.
Det her lovforslag handler - af hensyn til borgeren - om dommerens adfærd og ytringer.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Jo, men det er jo så lidt svært at forstå.
Hvis man godt må have, at der på alt det papir, der omgiver retssagen, er et kristent symbol, at der rundt om hele retsbygningen er kristne symboler i form af Dannebrog, men at dommeren så ikke kan have nogen smykker på, hvor der indgår religiøse symboler fra andre religioner - jeg går ud fra, at man godt kan have det, hvis det er kongekroner med kors på - kan ministeren så slet ikke forstå, at nogle vil opfatte det som diskriminerende, altså at det er helt i orden med kristne symboler i alt, hvad der omgiver retssagen, men at det ikke er i orden med symboler fra andre religioner?
Det andet er, at hvis man kontrollerer og detailregulerer i den grad, som vi oplever det her, tror ministeren så ikke, at der er en risiko for, at dommerne måske ikke i samme grad selv vil opretholde deres egen selvkontrol, men mere vil begynde at se på, hvad det er for nogle restriktioner, ministeren kommer med, om, hvad man må have af påklædning, udseende osv.?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Nu har vi haft en 4-5 timer lang debat om religiøse symboler, men jeg skal love for, at vi i hvert fald her er ude i et trosspørgsmål.
For der findes jo ikke dokumentation for, at det, og som hr. Kim Andersen betragter som en naturlig mekanisme, nemlig at hvis man rammer forældrene lidt på pengepungen i baglommen, interesserer de sig nok for deres børn, virker.
Altså, det vil jeg sige at jeg simpelt hen tror er en for banal sammenhæng.
For de familier, som hr. Kim Andersen henviste til i sin ordførertale, er jo ofte familier, hvor forældrene for længst har demonstreret, at de ikke er i stand til at løfte forældreansvaret. Derfor vil jeg også bare spørge hr. Kim Andersen: Når vi nu skal evaluere den her ordning, hvad vil hr. Kim Andersen så måle den på?
Hvad er målsætningen for Venstre?
Det er et trosspørgsmål nu, om den vil virke, men hvad vil man holde den op imod, hvad er målsætningen?
At man får uddelt en hel masse bøder af den her karakter, eller at man ingen får uddelt, men at der ingen hærværk er i belastede boligområder?
For hvis man ikke har en konkret målsætning og ikke har konkret dokumentation, står vi jo tilbage med ren symbolpolitik og signallovgivning.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Først vil jeg gerne høre, om hr. Kim Andersen kan henvise til nogen som helst form for dokumentation eller på nogen som helst måde kan sandsynliggøre, at det her forslag skulle have en forebyggende effekt, at det skulle have en virkning.
Det andet er så, om hr. Kim Andersen kan bekræfte, at det kun er de fattige familier, der bliver ramt.
For de fleste familier har en familieforsikring, og den vil dække det her beløb.
Så det er kun de familier, der er så fattige, at de ikke har råd til at have en forsikring, der kommer til at skulle betale.
Mener hr. Kim Andersen virkelig, at det er rimeligt at indføre en ordning, der straffer de fattige familier med det her oven i de problemer, de har i forvejen?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg kan ikke bekræfte, at det kun er fattige familier, som fru Line Barfod betegner dem, der bliver ramt.
Det her er en beløbsgrænse efter de almindelige erstatningsretlige regler.
Hvordan den enkelte familie har dækket sig forsikringsmæssigt, er jo et privat anliggende.
Og hvordan man forsikringsmæssigt har dækket sig ind i den her sammenhæng tror jeg ikke har ret meget at gøre med, om man er fattig eller rig.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
For jeg går ud fra, at formålet er, at det her skal virke.
Jeg har gentagne gange her i Folketinget fremsat forslag - forslag, der vil have en virkning, en konsekvens med virkning.
For jeg vil sige til hr. Kim Andersen: Det er muligt, at ordføreren ikke ved det, men det er altså sådan, at langt de fleste familier i Danmark har en familieforsikring, men de fattige familier har ikke, for de har simpelt hen ikke de 1.000-2.000 kr., den koster om året.
Og derfor vil de selvfølgelig heller ikke have råd til at betale 7.500 kr. eller 10 gange 7.500 kr., hvis det drejer sig om et barn, der har lavet hærværk flere steder.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Det her er jo et forslag, som er fremsat på baggrund af en udtalelse fra Kommissionen vedrørende ungdomskriminalitet, og her er der altså et flertal, der anbefaler sådan en model.
Hvorvidt det har en effekt, må vi jo af gode grunde vente med at få dokumentation for, for lovforslaget er jo ikke vedtaget endnu.
Når det bliver vedtaget, får det virkning fra den 1. juli i år, og først derefter kan det altså praktiseres.
Men jeg er overbevist om, at det vil få en præventiv virkning.
Det betyder ret meget i en dansk sammenhæng, at man begynder at røre ved folks baglommer, og at det har en økonomisk konsekvens.
Det er et ret godt virkemiddel over for danskerne for at få dem til at vågne op og forholde sig til en problemstilling og tage et ansvar.
Så jeg håber og tror, at det vil have en virkning.
Men jeg er da i øvrigt enig med spørgeren i, at det grundlæggende problem som sådan naturligvis skal angribes fra forskellige vinkler, også af social karakter, og med en aktiv indsats fra kommunerne vedrørende aktivering og fritidspolitik.
Jeg håber ikke, at det her er et tomt slag i luften, og jeg ser det heller ikke som sådan.
Men jeg tror ikke, at det her er den fuldstændige løsning på det problem, som vi står med, og det har jeg bestemt heller ikke hævdet.
Når børn og unge løber ude om aftenen og natten og ikke passer deres skole, ikke passer deres fritidsjob, ikke kommer i deres fritidsklub og til deres andre tilmeldte fritidsaktiviteter, er det altså et forældreansvar.
Det er ikke samfundets skyld, politiets skyld, Folketingets skyld eller alle mulige andres skyld, så er det forældrenes ansvar.
Jeg er så helt med på, at der skal gøres meget fra de sociale myndigheders side, fra kommunens side, af de frivillige børne- og ungdomsklubber, folkeskolen osv. for at løse den her problemstilling nuanceret og effektfuldt for den enkelte unge og dennes familiemæssige baggrund.
Vivi Kier (KF), 2009-01-23:
Jeg synes, det er rigtig fint, at det her lovforslag er enkelt og forståeligt for enhver.
Op til 7.500 kr., det er sådan et tal, som man nemt kommunikerer ud og kan gøre forældre opmærksomme på.
Ved man ikke, hvad ens børn render og laver, så kan man komme til at hæfte for det.
Javel, nogle vil kunne forsikre sig.
Bliver den forsikring brugt rigtig meget, kan det godt være, at det bliver en dyr forsikring.
Men for mig er det utrolig vigtigt.
Så kan vi vende tilbage til det med dokumentation, som vi også har taget nogle gange i dag i den her sal.
Når det her lovforslag kommer igennem, får vi det afprøvet.
Og jeg vil gentage det, som fru Karen Hækkerup sagde før, at vi jo tidligere har set med romabørnene i Helsingør, at da man lavede en økonomisk sanktion, så kom de her børn altså i skole, og det var ikke nødvendigt at benytte den økonomiske sanktion.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Nu har denne regering gennemført ganske mange økonomiske sanktioner over for nogle af dem, der har det allersværest her i landet.
Det, der er kommet ud af det, er, at en masse familier lever i ekstrem fattigdom, i forhold til hvad der er den almindelige levestandard i Danmark.
Det er en af grundene til, at man oplever, at samfundet er blevet mere forrået.
Jeg ved ikke, hvorfor De Konservative synes, at det er et selvstændigt mål ikke at bekæmpe ungdomskriminalitet, for så ville man vel se på, hvad det er, der virker.
Men i stedet gennemfører man altså noget, som vi fra de nedskæringer, man har lavet på kontanthjælpen osv., ved betyder, at flere kommer til at leve i fattigdom, og vi ved, at flere får problemer.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man går ind for det.
Vivi Kier (KF), 2009-01-23:
Nu ved man jo, at langt, langt flere mennesker, som har ligget i de laveste indkomstgrupper, i den grad i den her regeringsperiode er kommet ind på arbejdsmarkedet, og før stod de uden for det.
Sigtet er ikke at ramme en bestemt gruppe familier.
Sigtet er at signalere, at det er uacceptabelt, at forældre ikke har hånd i hanke med, hvad deres børn render og laver.
For det er børn, og det er meget, meget unge mennesker.
Så det er et klart og tydeligt sigte, og det rigtig dejlige ville jo være, hvis vi aldrig nogen sinde skulle bruge den her sanktion, fordi forældre nu ligesom siger: Yes, det her betyder noget.
Så selvfølgelig skal det kommunikeres ud, at det altså har en konsekvens, hvis man ikke har styr på, hvad ens unger laver.
Og uanset hvilken indtægtsgruppe man måtte ligge i i det her samfund, så kan alle sagtens være sammen med deres børn og have styr på, om børnene ligger hjemme i sengen og sover om natten.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Igen må vi jo erindre om, at hvis forældrene tilsidesætter deres rimelige tilsynspligt, er de i forvejen erstatningspligtige for det fulde beløb og ikke bare for det her beløb.
Jeg vil gerne spørge fru Vivi Kier: I almindelighed, rundtomkring, på Fyn eller andre steder, hvor ordføreren færdes, hånden på hjertet, kender fru Vivi Kier nogen forældre, som er fløjtende ligeglade med, hvad deres børn laver, og som vil sige: Nå for katten, kan jeg få en bøde på 7.500 kr., ja, så må jeg hellere give mig til at interessere mig for, om de laver hærværk eller ej?
Kender fru Vivi Kier forældre, som tænker på den måde, og som har den helt økonomiske tilgang til børneopdragelse?
Eller er det her i virkeligheden, og det er jo så det, fru Vivi Kier også var inde på, signallovgivning, fordi man fra regeringens side ikke aner, hvad man skal gøre for at komme det her problem til livs, og så må man lave noget signallovgivning?
Vivi Kier (KF), 2009-01-23:
Nu er det sådan lidt morsomt, for jeg kan jo næsten forstå på de spørgere, der har været indtil nu, at de lige nøjagtig ved, hvad der skal til, for at man kommer ud af det her.
Som jeg sagde før, har vi oplevet romabørnene, som pludselig begyndte at komme i skole, og det var rigtig, rigtig dejligt, for det var det, der var målet.
Om jeg kender familier?
Derfor håber jeg også, at man siger: Jamen det kommer altså til at koste op til 7.500 kr., hvis man ikke har lidt styr på, hvad ens børn laver.
Det har altså et kriminalpræventivt sigte, sådan at forældre går ind og tager et ansvar for, hvor deres børn er, og hvad de render rundt og laver.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Først vil jeg gerne høre, om fru Vivi Kier ikke kan bekræfte, at som forslaget ligger, er det et rent objektivt ansvar for forældrene.
Det har intet at gøre med, om de ved, hvad deres børn laver eller ej.
Der findes også meget velfungerende forældre, der kommer ud for, at deres børn begår kriminalitet, sågar ministre kan komme ud for, at deres børn begår kriminalitet.
Derfor rammer det her jo.
Uanset hvad forældrene gør, så vil de blive ramt af det her forslag alligevel.
Men de, der bliver ramt, vil jo være dem, der ikke har råd til en forsikring.
Der vil jeg bare gerne for det første høre, om De Konservative synes, at man skal indføre noget, som ingen af de sagkyndige, der har afgivet høringssvar, tror på virker, men som de tværtimod er bange for kan have den modsatte effekt.
Det var det første spørgsmål.
For det andet vil jeg spørge, om De Konservative mener, det er rimeligt, at man indfører noget, som kun rammer de fattige, fordi langt de fleste familier i dette land har en forsikring, som dækker.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Jamen jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det har et kriminalpræventivt sigte, hvis man kan få forældrene til at interessere sig mere for deres børn.
Det, vi så spørger om, er, om det her er afgørende, og der vil jeg bare spørge fru Vivi Kier: Hvis det er sådan, at man forsikrer sig mod den her problemstilling for at undgå at komme ud i det her problem, så er det kriminalpræventive sigte vel helt forsvundet fra overfladen?