runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-18:
Det er selvfølgelig tilladt at være polemisk til en vis grænse i Folketingssalen, også fra hr. Morten Østergaards side.
Jeg har gentagne gange slået fast, at nu skal man passe på, man ikke opdeler nogen i gode og onde.
Så det her forslag handler ikke om stilling, det handler ikke om ligestilling.
Det handler om, at man vil glorificere en indsats, som kan betyde en problematisering af børns mulighed for at blive adopteret i Danmark.
Det er tom symbolpolitik, for det fungerer ingen steder i verden.
Med hensyn til far- og morforholdet står jeg fuldstændig ved, at jeg vil ønske og altid arbejde for, at ethvert barn får en far og mor - altid.
Det er mit udgangspunkt, og sådan vil jeg arbejde for det.
Men når regeringen har indflydelse på det, skal vi prøve at sikre, at barnet får en far og en mor.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-18:
Det er jo lidt interessant at høre alt det her med statens ansvar, for da vi i foråret diskuterede de problemer, der var i de større byer, forstod vi, at regeringens opfattelse var, at det med at opdrage børnene helt og aldeles er forældrenes ansvar.
Det strider jo selvfølgelig lidt imod den her enorme statsmagt, som justitsministeren taler på vegne af, der nu vil helt ind i dagligstuerne og blande sig i, hvordan forældre opdrager deres børn.
Selvfølgelig kan der være to synspunkter på det her forslag: man kan være for, eller man kan være imod øget ligestilling.
Men jeg synes, det er langt mere bekymrende, at landets justitsminister - og det vil jeg gerne bede om at få bekræftet eller egentlig hellere afkræftet - står her i dag siger, at det pr. definition er sådan, at barnets tarv er ringere varetaget, hvis man har homoseksuelle forældre, end hvis man lever i en almindelig kernefamilie med en mand og en kvinde.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-18:
Det er rigtigt, at man i andre lande har lovgivning om det - om man så har godkendt familier, det ved jeg ikke.
Men vi ved ud fra de undersøgelser, vi har fra de pågældende lande, at der i ingen af dem er adopteret børn fra afgiverlande.
Så det er altså ikke sket.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Det her beslutningsforslag har vi set før.
Det har tidligere i en lidt redigeret form været behandlet i Folketingssalen, og jeg må sige, at alle de gange, vi har set det, har det givet en ret god debat i Venstres folketingsgruppe.
I forslaget refereres til, at i Norge, Sverige, Island, Holland, Belgien, Storbritannien, Spanien og Andorra samt dele af Australien, Canada og USA har homoseksuelle par haft adgang til adoption, samt at såfremt beslutningsforslaget vedtages, skal afsenderlandene, dvs. der, hvor børnene kommer fra, indgå en aftale med Danmark, så det i de tilfælde, hvor afsenderlandet ikke ønsker at bortadoptere til homoseksuelle, ikke skal være muligt.
Med hensyn til de svenske erfaringer - og det er måske dem, det er mest naturligt at forholde sig til, fordi det er nabolandet - er det sådan, at erfaringerne med Sveriges ret til, at homoseksuelle må adoptere, netop er blevet evalueret af Sveriges adoptionsinstitut.
Og der er to erfaringer, som jeg synes det er værd at drage frem.
Den ene er, at den svenske lovgivning på området ikke har givet nogen komplikationer i samarbejdet mellem Sverige og afsenderlandene, og den anden er, at det svenske adoptionsinstitut har informeret afsenderlandene om den her mulighed og har spurgt, om landene accepterede det, og svaret har været nej i alle landene undtagen Sydafrika, der har den samme lovgivning på området som Sverige.
Som ministeren også var inde på, må vi forvente, at de svenske erfaringer vil være de samme i Danmark, såfremt beslutningsforslaget vedtages.
Det betyder, at vedtagelsen af beslutningsforslaget vil være mere af symbolsk betydning, men med et ønske om ligestilling af familierne uanset seksuel orientering.
Og man kan med rette spørge, om vi i Folketinget skal lave lovgivning, der mere er af symbolsk værdi, end som får egentlig praktisk betydning.
Vurderingen af beslutningsforslaget er derfor at veje ligestillingsønsket og symbolet i dette op mod den praktiske udmøntning og den praktiske betydning af beslutningen.
Det er en diskussion, vi har haft i Venstre gentagne gange, og jeg skal derfor afslutningsvis meddele, at et stort flertal i Venstres folketingsgruppe vil afvise beslutningsforslaget, mens et lille mindretal påtænker at støtte beslutningsforslaget.
Altså, jeg ved ikke, om jeg skal forstå det her sådan, at Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal øge vores udviklingsbistand, for det vil jo være den yderste konsekvens af det, hr. René Christensen rent faktisk siger her, nemlig at det er væsentlig bedre, at vi bruger væsentlig flere penge i Afrika og andre steder på at hjælpe dem der.
Derfor kunne jeg jo tage det her som værende et udtryk for, at hr. René Christensen ønsker at øge udviklingsbistanden.
Det er nu ikke det indtryk, jeg ellers har af Dansk Folkepartis politik.
René Christensen (DF), 2008-12-18:
Jamen det kommer bare ind som en del af debatten.
Det er jo der, hvor man kan komme i klemme med følelserne og kan få sådan en holdning om, at det er rigtigt.
Når man læser det, er det jo rigtigt - hvorfor skal vi dog ikke hjælpe de her børn med at få en god tilværelse?
Det er jeg fuldstændig enig i, men hvis det skal være argumentet, at man virkelig vil hjælpe de her børn - og det var en del af ordførerens argumentation - så skal man sende sine penge ud og hjælpe dem, for så får man langt mere for sine penge.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Det kan hr. René Christensen meget vel have ret i, men jeg vil ikke gå ind og fortælle forældrene, uanset hvilken seksuel orientering de i øvrigt har, hvad de skal bruge deres penge på.
Jeg synes, det må være op til det enkelte par eller den enkelte enlige for enlige har jo ret til at adoptere i dag - at vurdere, om de vil bruge 100.000 kr. på at søge om adoption, med hvad det end måtte indebære, hvis det så endelig lykkes at komme igennem på ventelisten og så adoptere et barn, eller om de vil bruge pengene på at gøre forholdene bedre for børnene i de lande, hvor de bor.
Det vil jeg sådan set ikke blande mig i.
Det, jeg personligt ønsker her, er, at man får ligestillingsdelen med.
René Christensen (DF), 2008-12-18:
Jeg kan forstå på ordføreren, at en del af grunden til, at der skal stemmes ja til dette forslag, er, at der er millioner af børn ude i verden, som har en kummerlig tilværelse og bl.a. lever på børnehjem, og dem vil ordføreren gerne hjælpe.
Så må jeg oplyse, at hvis man skal adoptere et barn, kommer det nemt op omkring at koste 100.000 kr. at blive adoptivforældre.
Og der må jeg altså påpege, at hvis man har 100.000 kr., man vil bruge til det her, og det er for at redde børnene fra en kummerlig tilværelse, så kan man bruge de 100.000 kr. langt bedre end ved at tage et barn til Danmark og give det en god opvækst her.
De 100.000 kr. kunne man bruge langt bedre ved at sende dem ud i verden og lade dem arbejde dér, hvor børnene bor, hvis det er det, der skal være argumentet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Jeg vil sige fuldstændig det samme, som jeg siger til de heteroseksuelle par, som er blevet vurderet som gode til at være adoptivforældre, men som ikke kan få nogen børn, fordi der simpelt hen ikke er børn nok at adoptere, og det er, at de har fået vurderingen, de har meldt sig og sagt, at de meget, meget gerne vil være forældre for et barn, som kommer et andet sted fra, og som de ikke har lavet selv, men det er jo ikke nogen garanti, at man, fordi man bliver vurderet til at være en god forælder, så i øvrigt kan komme til at adoptere et barn.
Der er i øvrigt heller ikke, hvis man er i et helt naturligt heteroseksuelt forhold, nogen garanti for, at manden og kvinden kan få børn; det er jo ikke nogen garanti, at en mand og kvinde i et forhold på naturlig vis vil kunne få børn heller.
Så jeg vil svare fuldstændig det samme til de homoseksuelle par, som jeg vil svare til de heteroseksuelle: I har muligheden for at søge om at blive adoptivforældre, men det er jo ingen garanti for, at I dermed kan få et barn.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-18:
Når fru Gitte Lillelund Bech så ved at trykke på den grønne knap stemmer for det her forslag og det her så måske bliver lovgivning, hvad vil fru Gitte Lillelund Bech så sige til de homoseksuelle vælgere derude, som bagefter bliver meget forundret over, at de ikke kan få lov til at adoptere?
For det, der er meningen med det her beslutningsforslag, er vel at give mulighed for, at homoseksuelle kan adoptere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Nu sagde jeg meget klart i min ordførertale, at vurderingen af problemstillingen her var et spørgsmål om at veje ligestillingsønsket op imod den praktiske udmøntning, og hvad der bliver den praktiske betydning af beslutningen.
Jeg sagde også meget klart, at det, vi kan forvente, er, at de svenske erfaringer nok vil være nogle af de samme, man vil opleve i Danmark, hvilket vil sige, at vi sandsynligvis ikke vil se nogen adoptioner, for som ministeren var inde på, er der en lang venteliste i forvejen.
Personligt ønsker jeg at have ligestillingen og muligheden for, at det kan blive vurderet, om man er mulige adoptivforældre, og hvis man er det, at man så kommer ind i køen på ventelisten fuldstændig på lige fod med de andre, der bliver vurderet til at være egnede adoptivforældre, det være sig enlige eller heteroseksuelle par.
Og det er derfor, jeg ønsker personligt at stemme for.
Men jeg har også gjort meget klart fra talerstolen, at der er et meget stort flertal i Venstre, der stemmer imod med de argumenter, som jeg har været inde på før, da jeg svarede hr. Martin Henriksen.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-18:
Ja tak.
Jeg hørte i går aftes fru Gitte Lillelund Bech udtale sig i en nyhedsudsendelse, og det undrede mig lidt, at fru Gitte Lillelund Bech i dette tilfælde kom med en indrømmelse, nemlig at ordføreren mente, at det godt kunne være, at det her med, at homoseksuelle kunne komme til at adoptere, ikke blev til noget, fordi det ikke var muligt i praksis.
Det betyder jo så, at ordføreren personligt vil stemme for et forslag om, at homoseksuelle kan adoptere, men hvis det bliver vedtaget og gøres til lovgivning her i Danmark og man så i praksis ikke kan give homoseksuelle par mulighed for at adoptere, jamen så lever det jo ikke op til det, ordføreren vil, nemlig at give mulighed for at adoptere til homoseksuelle.
Er der ikke noget meget bemærkelsesværdigt modsatrettet i det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Jeg beklager meget, at jeg ikke fik svaret hr. Martin Henriksen på det med børnene, men den røde lampe lyste, og formanden rejste sig op, så jeg havde ligesom ikke mulighed for at nå at komme rundt om det, for det var et meget komplekst spørgsmål, der blev stillet.
Hvis det er sådan, at alternativet er ikke at have en familie, så tror jeg jo personligt, at det er væsentlig bedre, at man har en familie med nogle forældre, en eller to, uanset hvilket køn de har, som elsker det barn.
Og i forhold til det alternativ, der kan være for nogle af de her børn, så tror jeg faktisk, at det at vokse op i en homoseksuel familie kan være væsentlig bedre for barnet end det, det kom fra; det kan være et børnehjem i Sydafrika, det kan være, at hele familien er uddød af aids eller lignende.
Det er min personlige holdning.
Jeg ved, at der i Venstres folketingsgruppe jo er et flertal, der er uenig med mig i det her, og de siger - som jeg sagde - alt lige fra, at de holder fast i, at en mand og en kvinde er det, som er basis i familien, over til, at de ikke vil lave symbollovgivning.
Der er mange forskellige argumenter.
Så vil jeg stadig væk henvise til, at jeg sidder i Retsudvalget, det her forslag skal behandles i Retsudvalget, og derfor er jeg blevet bedt om af min folketingsgruppe at være ordfører på forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-18:
Hvis jeg lyder mere forvirret, end jeg gjorde første gang, skal jeg selvfølgelig beklage det, men jeg synes, det er uklart.
Og med hensyn til det med grundloven osv., vil jeg sige, at det er vi alle sammen med på, vi har alle sammen skrevet under på grundloven.
Men det er stadig lidt uklart, hvorfor Venstre sender en repræsentant i Folketingssalen som ordfører, som er uenig med Venstre.
Det forstår jeg ikke.
Men igen: Når fru Gitte Lillelund Bech forsøger at forklare, hvorfor der er nogle, der vil stemme for, undlader hun - jeg ved ikke hvorfor - at komme ind på barnets udgangspunkt, hvad der som udgangspunkt er godt for barnet.
Det nævner man slet ikke, heller ikke når jeg spørger ind til det.
Så jeg vil bare i al stilfærdighed høre, om man har gjort sig nogle overvejelser i den forbindelse, eller om det hele for fru Gitte Lillelund Bech handler om ligestilling og symbolpolitik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-12-18:
Jo tak, men nu er det sådan, at vi alle sammen, da vi begyndte i Folketinget, skrev under på grundloven og skrev under på, at vi skal stemme efter vores egen overbevisning.
Det håber jeg så sandelig også at hr. Martin Henriksen gør.
For det er sådan set det, vi gør i Venstre, og i det her tilfælde har vi hver især, ligesom vi gør med ethvert andet lovforslag, gjort op med os selv
: Er vi af den overbevisning, at vi synes, at vi vil støtte forslaget, eller ønsker vi ikke at støtte forslaget?
Er det her symbollovgivning eller ej?
det vil jeg sige er argumenterne, når man skal afvise det - og tilsvarende er det mit indtryk, at der også kan være forskellige argumenter med hensyn til at sige ja til det, også i Venstres gruppe.
Et af argumenterne er det med ligestillingen, et andet er det signal om, at homoseksuelle kan være lige så gode forældre som heteroseksuelle.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-18:
Man kan jo undre sig over, at Venstre sender en repræsentant herned, som sådan set ikke er enig med Venstre, sådan som jeg i hvert fald forstår det, men det kan ordføreren måske give en nærmere forklaring på.
Jeg kan forstå, at ordføreren som repræsentant for Venstre er uenig med Venstre, og derfor mener ordføreren, at det er et godt forslag, som hr. Simon Emil Ammitzbøll har fremsat.
Noget af det, som ordføreren fremhævede som godt ved forslaget, var ligestillingen, forstod jeg - så kan man diskutere, om der er ligestilling i det eller ej, men det var ligestillingen, der blev nævnt - og man må gå ud fra, at det, der er godt ved forslaget, og det, der gør, at nogle i Venstre agter at stemme for, er, at homoseksuelles rettigheder fremmes set ud fra ordførerens synspunkt.
Jeg undrer mig bare over, at ordføreren i sin ordførertale slet ikke kom ind på børnene - i hvert fald ikke så vidt jeg hørte det - men lagde mere vægt på det her med ligestillingen og med at sende et signal til homoseksuelle i Danmark.
Så kan vi få redegjort for, hvorfor Venstre sender en repræsentant på talerstolen, der er uenig med Venstre, og hvad der egentlig er medlemmets indstilling, altså hvorfor medlemmet ønsker at stemme for?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-18:
Jeg har ikke sagt, at de risikerer at blive drillet, så jeg ved ikke, hvor spørgeren har det fra.
Jeg har sagt, at en svensk undersøgelse har konkluderet, at hvis man vokser op med homoseksuelle forældre, kan der det står klart på side 15 i konklusionen - opstå konflikter, og det kan der være mange årsager til.
En af årsagerne er jo, at når man kommer i puberteten og ikke har både en far- og en morrolle at spejle sig i, kan det selvfølgelig godt give identitetsproblemer.
Men det kan det også, hvis man enten lever med en enlig forælder eller med begge forældre, hvor ægteskabet ikke fungerer.
Den virkelige verden er, at det fungerer på kryds og på tværs, men staten har jo et ansvar for at være med til at sikre børnene den bedst mulige start på livet, og den bedst mulige start på livet er alt andet lige, at man har både en mor og en far.
Det giver den bedste start på livet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-18:
Nu er det jo sådan med virkeligheden, at den er til at lave om på, og heldigvis for det.
Vi kan konstatere, at ministeren ikke svarede, men jeg kan altså konstatere, at så længe den danske lovgivning er, som den er, kommer vi i hvert fald ikke i en situation, hvor homoseksuelle herhjemme skulle få mulighed for at adoptere børn.
Jeg vil lige spørge til noget, ministeren sagde i sit første indlæg, nemlig at børn, der vokser op i homoseksuelle familier, risikerer at blive drillet.
Det kan da ikke blive en argumentation for noget som helst, at børn risikerer at blive drillet, fordi vi lever i et samfund, hvor der er nogle fordomme, for så må vi da ændre fordommene.
Kamal Qureshi (SF), 2008-12-18:
Man kan sige, at de udtalelser, der kommer her fra regeringen, jo ikke er usædvanlige; det er noget, vi har hørt før, hvilket ministeren også gør opmærksom på.
Problemet her er jo ikke, hvorvidt det er signalpolitik eller ej.
Det kan godt være, det er signalpolitik, som ikke nødvendigvis fører nogen resultater med sig, men spørgsmålet er: Hvorfor vil regeringen udelukke homoseksuelle par fra at kunne blive vurderet som egnede adoptivforældre?
Hvad er det, der er regeringens begrundelse for at afvise at lade to mennesker, som bor sammen i et registreret partnerskab, blive vurderet?
Det, man reelt set gør, når man ikke ønsker at støtte det her forslag, er sådan set, at man fjerner deres mulighed for at blive vurderet.
Det kan så godt være, at den vurdering ikke nødvendigvis fører til, at de får nogen børn som adoptivforældre.
Der er jo mange andre par, der står i en lignende situation.
Men når regeringen siger nej til det her forslag, er det jo lige præcis signalpolitik fra regeringens side; man går fra regeringens side klart ud og siger, at registrerede par ikke er egnede til at være forældre eller for den sags skyld slet ikke egnede til at blive vurderet som forældre - i modsætning til ægtefæller.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-18:
Men jeg vil godt benytte lejligheden til at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi står vagt om ombudsmandsinstitutionen, og jeg vil derfor opfordre alle kolleger til at undlade at skabe tvivl om Ombudsmandens habilitet.
Det er et stort flertal i Folketinget, der har bedt ham om at udføre sit arbejde, og det er forhåbentlig et samlet Folketing, der godkender beretningen.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-12-18:
Der er jo kommet en del kommentarer i forhold til debatten om L 47, og der er også svaret på en lang række spørgsmål i den forbindelse - også i forhold til, om vi sikrer, at fremtidens generationer har rent drikkevand.
Det er jo det, som vi alle sammen har en politisk interesse i; det har jeg også som miljøminister.
Jeg mener bestemt ikke, at de påstande, der i dag er fremført fra Folketingets talerstol, om, at der ikke vil være mulighed for at beskytte fremtidens grundvand, er korrekte.
Så derfor er jeg slet ikke enig i den præmis, som nogle af dem, der har været på talerstolen, har forudsat.
Derudover vil jeg også sige, at vi på en lang række områder på miljøområdet jo har DUT-systemet - det vil sige, at kommunerne samlet set bliver kompenseret.
Og der er det jo ikke sådan at vi sætter spørgsmålstegn ved, om det vil betyde, at miljøbeskyttelsen bliver dårligere af den grund.
Så jeg mener bestemt, at det her lovforslag er både fornuftigt og også vil sikre fremtidens generationer.
Steen Gade (SF), 2008-12-18:
Jeg har forstået, at hr. Eyvind Vesselbo, som vel taler på regeringspartiernes og Dansk Folkepartis vegne, siger, at når man tager penge fra de kommuner, der har store grundvandsbeskyttelsesforpligtelser, så skal vi være helt trygge ved, at vi får den samme grundvandsbeskyttelse, samtidig med at alle de kommuner, der udtaler sig, siger, at der er en risiko.
Nu er det jo ministeren, der har ansvaret - det er ministeren, der har ansvaret for grundvandsbeskyttelse her i landet - så jeg synes egentlig, at det er interessant, om miljøministeren virkelig har den samme argumentation som hr. Vesselbo, nemlig at det sådan set er ligegyldigt, at en ordning, hvor man har set på grundvandsbeskyttelsen og givet penge til kommunerne efter et grundvandsbeskyttelsessynspunkt, nu bliver ændret til et helt upræcist DUT-princip.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Det er lidt svært at komme med nogle nye argumenter, for hr. Torben Hansen holder sig ikke til det centrale i lovforslaget, nemlig fordelingen af pengene, og jeg mener simpelt hen ikke det er rimeligt at stå her på talerstolen og sige, at kommunerne ikke vil udføre deres opgave tilfredsstillende og sikre grundvandet og drikkevandet.
Torben Hansen (S), 2008-12-18:
Man kan sådan set godt fortsætte med den ordning, man har i dag, til den her finansierng ved nogle helt enkelte, bittesmå justeringer, og det fremgår jo også af de papirer, der ligger.
Men når vi taler om grundvandsbeskyttelsen, så siger hr. Vesselbo, at det intet har med grundvandsbeskyttelse at gøre, men at det kun drejer sig om fordeling.
Så er det jo ganske fantastisk, at de eneste i det her land, der kan se, at det her kun er et fordelingsspørgsmål og ikke et spørgsmål om grundvandsbeskyttelse, er regeringen og Dansk Folkeparti.
Alle dem, der sidder med hænderne nede i suppedasen og rent faktisk hver evig eneste dag kæmper for danskernes rene vand og kæmper for at få økonomien til at hænge sammen, siger, at det her er et grundlæggende spørgsmål om den beskyttelse, vores drikkevand får i fremtiden, og hvis det her bliver vedtaget i dag, er der meget stor risiko for, at det bliver dårligere.
Jeg synes, det er et meget stort ansvar, som et meget lille og smalt flertal i Folketinget påtager sig, hvis de stemmer det her lovforslag igennem.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Jo, det er jo det, jeg har prøvet at fortælle mange, mange gange, nemlig at netop de her penge indgår i en større sammenhæng, i en større tildeling af midler til kommunerne, hvor nogle kommuner får lidt for meget i forhold til det, nogle andre får, og derfor bliver det samlet et i hvert fald så retfærdigt system, som man overhovedet kan lave. Hvis man først begynder at sige, at nu har vi så DUT-systemet, og derudover har vi altså en masse andre områder, vi giver penge til, så begynder man at opløse DUT-systemet, og det er et problem.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-18:
Nej, det er ikke korrekt, for det er bestemt ikke min og dermed heller ikke regeringens opfattelse, at homoseksuelle ikke kan være lige så gode forældre som heteroseksuelle.
Det er der slet ikke nogen tvivl om at de kan.
Men her taler vi altså om et helt anderledes udgangspunkt end det, spørgeren er inde på, for i den virkelige verden er det ikke sket en eneste gang, at registrerede partnere har kunnet adoptere børn, og der står rigtig mange på venteliste for at adoptere børn.
Den virkelige verden er også, at erfaringer og undersøgelser viser, at udenlandske børn har brug for trygge, sikre forhold.
Så vores udgangspunkt er ret elementært: det er barnets tarv, det er barnets muligheder, det er barnets muligheder for at leve et godt liv.
Kamal Qureshi (SF), 2008-12-18:
Jeg bliver bare nødt til at sige: Undskyld mig, men det er noget vrøvl, ministeren siger i den her sammenhæng.
Det er simpelt hen dokumenteret vrøvl i den forstand, at der er en lang række undersøgelser, som igen og igen viser, at homoseksuelle forældre ikke er ringere forældrene, end andre forældre er - eller bedre for den sags skyld.
Og de børn, der vokser op i homoseksuelle familier, har ikke dårligere opvækstvilkår end andre familier.
Så det er simpelt hen at tale imod bedre vidende, når ministeren anfører en undersøgelse, som ikke er korrekt refereret i den her sammenhæng.
Det næste er, at ministeren siger, at det her er signalpolitik, som ikke vil føre til, at der er par, der får adoptivbørn.
Det er da muligt, at ministeren har ret i det.
Hvad er så problemet med at stemme for det?
For ved, at man ikke stemmer for det, udelukker man jo homoseksuelle par fra at blive vurderet egnede som adoptivforældre, og man kan sige, at hvis nu ministeren og regeringen stemte for det her forslag, så ville man tillade, at de blev vurderet; det kan godt være, at de ikke fik børn, men de fik i det mindste mulighed for at blive vurderet på lige fod med alle andre.