runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Nu kan jeg ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet.
Hr. Morten Messerschmidt startede med at tale varmt og længe om ECRI, som jo altså er noget andet end menneskerettighedskommissæren, og som jeg ikke tror at der er nogen der har bragt op i debatten i dag.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, det ville være interessant at vide: Betyder det her, at Dansk Folkeparti underkender det arbejde, som menneskerettighedskommissæren gør?
Altså, menneskerettighedskommissæren kommer jo ikke kun til Danmark, og jeg tror, at uanset om det er Tjetjenien, hvor kritikken får noget mere plads i redegørelsen, end kritikken af Danmark gør, kan man også der finde politikere, som synes, at det er en uberettiget kritik, som menneskerettighedskommissæren kommer med.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det kun, når menneskerettighedskommissæren kritiserer Danmark, at hr. Morten Messerschmidt synes dårligt om institutionen, eller er det en generel underkendelse af det arbejde, som gøres af kommisæren i alle Europarådets medlemslande?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Hvis der ligger det modsatte af anerkende, kan jeg sige, at jeg naturligvis anerkender, at den her embedsmandsinstitution er der.
Jeg synes ikke, at dens arbejde er særlig værdifuldt, det må jeg ærligt indrømme, og jeg synes faktisk, at vi sagtens kunne spare den væk.
Jeg synes, at der, hvor menneskerettighedsbeskyttelsen for alvor skal finde sted, er ved Menneskerettighedsdomstolen.
Der er så nogle problemer i øjeblikket med den sagspukkel, som flere har været inde på, men stod det til mig, jamen så kunne vi såmænd den dag, hvor de procedureproblemer er afskaffet, protokol 14 implementeret og sagspuklen dermed er nede, sagtens fjerne den institution, som hedder menneskerettighedskommissæren.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Det er jo en argumentation, som er værdig for Lukasjenko og alle mulige andre, som bliver kritiseret rundtomkring, og som siger, at når der er folk, som kritiserer, skal de ryddes af banen.
Hele pointen med menneskerettighedskommissæren er jo at sørge for at rådgive landene, så vi er fri for at få sagerne frem til Menneskerettighedsdomstolen, som i forvejen har alt for mange sager, og som, selv om vi fordoblede ressourcerne, stadig væk ville have en lang, lang ventetid.
Derfor er hele pointen med systemet jo, at landene får den her service fra menneskerettighedskommissæren og bliver rådgivet til at foretage lovgivningsmæssige ændringer, som kan gøre det unødvendigt for deres borgere at lægge sag an ved Menneskerettighedsdomstolen.
Det er jo lige præcis derfor, at hele institutionen er oprettet.
Det er jo en slags konsulentvirksomhed.
Problemet er jo så bare, at når man møder politikere, der ikke er i stand til at modtage kritik, når det gælder, af deres eget lands love, så legitimerer man jo, at magthaverne i Rusland ser stort på kritikken i Tjetjenien, og at magthaverne andre steder ser stort på kritikken.
Det er jo det, der er problemet.
Man er nødt til at starte med at feje for egen dør, og det nægter Dansk Folkeparti konsekvent.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Ja, det er måske en konsulentbistand i politisk korrekthed eller radikal tænkning.
Det skal jeg ikke afvise.
Og med hensyn til, om Dansk Folkeparti vil feje for egen dør, må jeg jo bare spørge hr. Morten Østergaard, som så kan svare i sit ordførerindlæg, om han kan pege på nogle sager, hvor Danmark er blevet dømt ved Menneskerettighedsdomstolen, og hvor Dansk Folkeparti sådan skulle have været modvillig med hensyn til at se på det.
Det tror jeg at hr. Morten Østergaard vil få svært ved.
Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, at den her kommissær udfylder den rolle og fortjener de pæne ord, som hr. Morten Østergaard giver udtryk for, af den simple årsag at der jo i de europæiske lande generelt er så mange problemer, at det bliver en relativ tilfældighed, hvilke ting og hvilke opgaver man lige slår ned på.
Der synes jeg sådan set, at der ved Menneskerettighedsdomstolen er langt større konsekvens.
Jeg må også gøre opmærksom på, at det jo er det organ, som folkeretligt afsiger bindende afgørelser.
Det gør kommissæren ikke.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Hr. Morten Messerschmidt efterlyste eksempler på, hvor vi var gået galt i byen.
Og der må jeg bare sige, at selv om vi i Det Radikale Venstre har været imod eksklusivaftaler i lang tid, var de et godt eksempel.
Der tabte vi en sag, og vi er selvfølgelig glade for, at der blev ryddet op i det.
Der er det, min pointe er, at det er bedre at lytte til de gode råd, så vi undgår at levere sager til menneskerettighedsdomstolen, end at vente, til dommen er faldet.
Så vil jeg i forhold til det her med familiesammenføringsregler, som var præcis dem, jeg nævnte, sige: Hvis vi tager kredsen af EU-lande, er der ikke noget land, som behandler deres egne statsborgere så dårligt, som vi gør i forhold til familiesammenføringer - de lande findes ikke.
Og det er det, jeg siger er pointen: Vi har måske nok i Det Radikale Venstre et særstandpunkt her i Folketinget, men hvis ordføreren kigger ud i kredsen af EU-lande, er det flertallet i Folketinget, der står helt isoleret.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Det er jo i sig selv pinligt at skulle sige, at Danmark behandler sine borgere ringere, end europarådsmedlemslandene generelt gør, eller at man ikke kan finde nogen, der behandler dem værre.
Jeg ved, at hr. Østergaard også rejser i Østeuropa, ligesom jeg gør, og det vidner jo altså om den kulturradikale, fuldstændige mangel på almindelig sund fornuft og situationsfornemmelse, når man kan sige, at det forhold, at Danmark har en 24-års-regel, en 28-års-regel og andre ting, skulle være værre end de helt groteske forhold, der findes i en række østeuropæiske lande.
Men hr. Østergaard smyger sig udenom.
For hvis Dansk Folkeparti er ansvarlig for den manglende negative foreningsfrihed, op til vi blev dømt og ændrede loven, må Det Radikale Venstre jo også være ansvarlig for de grove brud på menneskerettighederne, der ligger i Hauschildtsagen med inhabile dommere; det er simpelt hen den radikale regerings skyld og der, ansvaret skal lægges - også i blødersagen med de alt for lange sagsbehandlingstider, for det var simpelt hen et regelsæt, som Det Radikale Venstre var garant for, lige indtil man blev tvunget til at ændre det af Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg vil spørge hr. Morten Østergaard, om det ikke er rigtigt.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Jeg synes, at det er en ret interessant udtalelse, som hr. Morten Messerschmidt her kommer med, altså det med, at menneskerettighedskommissæren ikke har nogen særlig værdi, fordi det er en politisk udpegning.
Så vil jeg godt spørge, om hr. Morten Messerschmidt er klar over, nu hvor han har været med i Europarådet så længe, at de dommere ved Menneskerettighedsdomstolen, hvis arbejde hr. Morten Messerschmidt jo lige har stået og rost til skyerne, også er politisk udpeget.
Jeg har været med til at stemme på dommere til Menneskerettighedsdomstolen.
Hvorved adskiller kommissærens legitimitet sig fra dommernes legitimitet ved Menneskerettighedsdomstolen?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Pointen var jo sådan set at svare på det, hr. Morten Messerschmidt sagde om, at her var der en situation, hvor et flertal i Folketinget var på gal kurs og fik en dom ved Menneskerettighedsdomstolen.
Så har man ryddet op, men Dansk Folkeparti stod jo som garant for et fænomen, som viste sig at stride mod menneskerettighederne.
Og det synes jeg da bare man må tage med ved at sige: Nå, vi kan også tage fejl; måske tager vi også fejl, når det drejer sig om 24-års-regel, 28-års-regel og asylansøgere, som jo ikke bare menneskerettighedskommissæren, men en perlerække af internationale, uafhængige institutioner har kritiseret.
Nu skal jeg i øvrigt i parentes bemærke, at man skal have fat i den fantasifulde kugleramme for at få det til at blive til mere end en halvering af Det Radikale Venstre ved sidste folketingsvalg, men lad nu det ligge.
Det er jo det, der er pointen.
Derfor kan jeg sige, at det godt kan være, at vi har et særstandpunkt i det danske Folketing, men hvis man ser det i en europæisk kontekst, og det går jeg ud fra at vi gør, når vi diskuterer Europarådets virke, er det ikke os, der har et særstandpunkt, det har flertallet i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Nu er der jo et pudsigt sammenfald mellem de forslag, som hr. Østergaard og Thomas Hammerberg kommer med i forbindelse med dansk udlændingepolitik, og så det radikale partiprogram.
Det er jo i sig selv lidt interessant.
Og det er jo en spændende måde at føre politik på: Når man nu ikke kan overbevise vælgerne og får sit mandattal mere end halveret ved et folketingsvalg, jamen så kan man jo altid bare påberåbe sig, at det strider mod menneskerettighederne, og så på den måde få sin dagsorden sat igennem.
Jeg synes for det første, at det kunne være spændende at høre, hvordan hr. Østergaard forestiller sig det skal ske med hjælp fra Socialdemokraterne, som han jo i hvert fald i øjeblikket klamrer sig til.
For det andet vil jeg sige: Den kritik, som hr. Østergaard forsøger at rette mod Dansk Folkeparti i forbindelse med den negative foreningsfrihed, fatter jeg ganske enkelt ikke.
Altså, Dansk Folkeparti støttede lovforslaget, da regeringen fremsatte det, og det var direkte afledt af den dom, der faldt ved Menneskerettighedsdomstolen.
Og hvis vi skal lide under kritik for det, vil jeg også tillade mig at kritisere den radikale regering, der sad, da vi f.eks. blev dømt i Hauschildtsagen, og Poul Nyrup Rasmussen-regeringen, der sad, da vi blev dømt i blødersagen osv.
Så hvis regeringen som sådan, og hvis regeringsflertallet som sådan skal have ansvaret, hver gang man bliver dømt ved Menneskerettighedsdomstolen, tror jeg rent faktisk, at Det Radikale Venstre er langt mere skyldig end Dansk Folkeparti, for de har desværre haft magten langt længere end vi.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Det hænger naturligvis sådan sammen, at vi Radikale altid er åbne for at belyse forskellige problemstillinger.
Vi vil gerne have belyst, hvad der kan være af forskellige vinkler, når man ser specielt på blasfemiparagraffen, så derfor er vi naturligvis åbne over for en høring for at udvide vores viden om og vores indsigt i de forskellige vinkler, der måtte være at se på blasfemiparagraffen fra.
Der var en hel række spørgsmål.
For det første sagde jeg, at vi ønsker en ikkepolitiserende kirke, og jeg har de forskellige sekter i tankerne, som vi bl.a. ser i USA, og hvor der er en voldsom politisk aktivitet.
Den kirke, jeg ønsker, skal være ikkepolitiserende.
Den skal være forkyndende.
En folkekirke skal være forkyndende, det er kerneydelsen, om jeg så må sige.
For det andet vil jeg med hensyn til vores landsmøde sige, at på det sidste landsmøde, hvor vi havde den her debat er oppe, var der to beslutningsforslag.
Det ene handlede om, at stat og kirke skulle adskilles bare sådan straight, men det andet, som er det væsentlige, for det er det, vi arbejder videre med, gik ud på, at vi skal have lavet en kirkeforfatningslov, og det arbejde med en kirkeforfatningslov vil jo så afdække, hvad det er for et forhold, vi vil have mellem kirke og stat, så det arbejde vil vi gerne have fremmet.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Det arbejde vil jeg så anbefale at man også overvejer i den radikale gruppe.
For hvis man gerne vil opnå en ikkepolitiserende kirke og derfor ikke f.eks. vil bruge de amerikanske sekter som forbillede, men netop vil have en pragmatisk kirke, er den ordning, vi har i dag, så i virkeligheden ikke en rigtig, rigtig god løsning til netop rent pragmatisk at løse det problem, at man ikke har en indblanding, f.eks. ved at der står »In God We Trust« på mønterne, men at man rent faktisk formår at skelne mellem det religiøse og det politiske, og at det måske er noget af det, folkekirken faktisk er med til at hjælpe os til?
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Jo, i de her 150 år, der er gået, har folkekirken jo med Folketinget som øverste myndighed fungeret udmærket på mange måder, men der er også nogle områder, hvor den ikke fungerer særlig godt.
Det er vi nødt til at tage bestik af som Folketing og komme med nogle nye rammer for, og vi må ikke mindst tage diskussionen af, hvordan vi vil have, at folkekirken skal være de næste 150 år.
Og vi er også nødt til at tage bestik af den grundlov, som er 150 år gammel, og i henhold til hvilken den § 66 stadig væk ikke er blevet udført.
Altså, det arbejde, at folkekirkens forfatning ordnes ved lov, har vi endnu til gode at lave.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Jeg blev en lille smule forvirret, og det kan nogle gange skabe en vis bekymring, når sådan et forslag som det her ikke blankt bliver afvist, og der så oven i købet skabes lidt forvirring.
Der blev sagt noget med, at det lidt var et problem, at der ikke var nogen, der udtalte sig på folkekirkens vegne, hvorefter ordføreren sagde, at vi skal have en ikkepolitisk kirke.
Skal vi have nogle, der udtaler sig på kirkens vegne politisk, eller skal vi have en ikkepolitisk kirke?
Og så kunne jeg godt tænke mig at få en fornemmelse af, hvor langt Det Radikale Venstre ønsker at gå i forhold til en adskillelse af kirke og stat, for jeg ved jo også, at der har været drøftelser på radikale landsmøder; man har drøftet det her spørgsmål ganske positivt, og jeg synes heller ikke, at ordføreren var helt klar i sin afvisning.
Overvejer man at støtte en adskillelse af kirke og stat?
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Altså, så undrer det mig lidt, at De Radikale jo altså i forbindelse med den diskussion, vi havde for nylig i Folketingssalen, da Dansk Folkeparti genfremsatte forslaget om ophævelse af blasfemiparagraffen, dér tog initiativ til en høring om spørgsmålet, som der nu synes at være flertal for, bl.a. med De Radikale.
Hvordan hænger det egentlig sammen?
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Det kan besvares meget, meget kort med et ja, for vi har nemlig lige taget diskussionen.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Den bliver meget kort.
Jeg har en fornemmelse af, at fru Bente Dahls forsvar for blasfemiparagraffen i straffeloven måske egentlig godt kunne have været holdt for fru Bente Dahls egen folketingsgruppe, og jeg skal bare spørge ganske kort: Er hele den radikale folketingsgruppe enig i det forsvar for blasfemiparagraffen?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Jeg ved ikke, hvor meget mere der er at sige.
Jeg ved heller ikke, hvor meget spørgsmål der var i spørgsmålet.
Men jeg synes i hvert fald bare, det er væsentligt at understrege, at det er utrolig vigtigt for den demokratiske struktur, at det demokrati, man har, ikke bare er en hul skal, men at det også oppebæres af andre værdier, som giver en positiv indflydelse i demokratiet.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
Jeg vil forlænge det lidt ved at standse ved det begreb, fru Charlotte Dyremose indførte: det enkelte menneske.
Spørgsmålet er jo, om det enkelte menneske findes nogen steder, hvis ikke det er, om man så må sige, blevet gjort til menneskets ansvar at være den enkelte, fordi der ikke er nogen højere idé at gå op i.
Kort sagt er hele den demokratiforståelse, hvor det er meget karakteristisk, at demokratiet som idé er blevet bærende - jeg tænker f.eks. på Lissabondebatten i går om EU-traktaten, hvor også demokrati bliver til en idé - jo noget af det, som fører til netop det, som udtrykkes i bl.a. vores folkekirkes forkyndelse, at man svigtes, fordi man ikke vil forstå, dels friheden som det afgørende, dels mennesket som den enkelte, der er stillet i friheden, og derfor ikke skal indordnes en eller anden højere bestemmelse, som ligger i en idé.
Det er lidt uklart formuleret, men jeg håber, at fru Charlotte Dyremose kan fornemme, at der ligger en form for spørgsmål i det.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Demokrati forudsætter i hvert fald et sæt af positive normer og værdier, der sikrer det enkelte menneskes rettigheder og det enkelte menneskes frihed, og at vi også som samfund og som fællesskab føler et ansvar for dem, der ikke måtte stå på flertallets side.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Enhedslisten fremsætter her et ret omfattende forslag, som rent praktisk vil være et skridt i retning af en egentlig adskillelse af stat og kirke.
Hvis vi afskaffer blasfemiloven, er der frit slag for alle til at slynge forhånelser og beskyldninger i hovedet på anderledes troende mennesker, fordi de er anderledes troende.
Blasfemiloven beskytter ikke guder, den beskytter mennesker - på samme måde som injurie- og racismebestemmelserne, og diskrimination har vi også lovgivning imod.
Jeg synes, det er bekymrende at afskaffe blasfemiloven.
Den pind, der handler om civilregistrering, mener Det Radikale Venstre er et rigtig godt forslag.
Det behandler vi jo så i næste beslutningsforslag, som er radikalt.
Grundlovens § 66 siger: »Folkekirkens forfatning ordnes ved lov«.
Vi Radikale fremsatte for et par år siden et beslutningsforslag, der skulle sætte gang i den proces med 150 års forsinkelse.
Det var der ikke flertal for her i salen, og vi har lagt det i skuffen igen.
Men vi mener fortsat, at det er den eneste vej fremad.
Folkekirken arbejder i øjeblikket i en lidt underlig ramme med Folketinget som øverste myndighed, men uden egentlig samlet beslutningskompetence.
Hvem er det, der bestemmer i folkekirken?
Det gør menighederne.
Hvem er det, der har ret til at tegne folkekirken?
Det er der ingen, der har.
Der er sådan et beslutningstomrum, og derfor ser vi mange pudsige sager i øjeblikket.
Det her beslutningstomrum skal vi diskutere.
Vi skal have fundet ud af, beslutte os til, hvor kompetencen for de forskellige beslutninger er.
Det er aldeles uklart nu.
I Det Radikale Venstre mener vi, at vi skal igennem en proces, der beskriver forholdet mellem stat og kirke, og hvor vi holder fast ved, at den kirke, vi ønsker, skal være en inkluderende kirke og en ikkepolitiserende kirke.
Vi vil meget gerne være med til et arbejde, der har det formål, men vi mener ikke, at det fremsatte beslutningsforslag i dag fremmer det formål, så derfor er vi nødt til at være negative over for lige præcis den udformning, det har.
Men vi vil meget gerne deltage i et videre arbejde om forholdet mellem stat og kirke.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
I fru Charlotte Dyremoses ordveksling med hr. Naser Khader blev demokrati fremhævet som det helt afgørende.
Jeg vil spørge fru Charlotte Dyremose, om hun ikke synes, det er meget væsentligt, at man definerer rettelig, hvad man forstår ved demokrati.
På den måde kan magten ikke koncentreres hos én, og på den måde sikrer man borgerens frihed.
Det var den historiske baggrund for Magna Charta og den engelske udvikling af demokrati.
Imod den står jo altså den kontinentale eller franske, at det gælder om demokrati som en idé, og det vil sige, at man ender i en totalforståelse, som ender i totalitarisme.
Det er det, man ser i marxismen osv. Vil fru Charlotte Dyremose ikke give mig ret i, at forståelsen af demokrati i den rette forstand netop forudsætter den kristendom, der siger til staten: Du er ikke guddommelig?
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Det er jo svært at gå ind og kræve internt demokrati i et trossamfund.
Altså, det ligger i religionernes natur, at de er udemokratiske.
Og over for kirken, synagogen, moskeen og templet vil vi ikke blande os i, om de gør det på demokratisk vis, bare de ikke overtræder lovgivningen.
Men i forhold til det omgivende samfund mener vi, at det er vigtigt at kræve, at man er loyal over for retsstaten og demokratiet.
Det er bl.a. derfor, vi synes, at man med de retningslinjer bl.a. skal kræve, at de trossamfund, der ønsker en godkendelse - og det er jo en rettighed, de får - også får pligter, nemlig at de forpligter sig over for demokratiet og retsstaten.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Med det forbehold, at jeg endnu ikke har haft mulighed for at læse det forslag, som jeg ved, at Ny Alliance kommer med om det her med, at demokrati skal være en forudsætning for at kunne blive et godkendt trossamfund, vil jeg nu spørge, om man i den forbindelse har tænkt på det interne demokrati i de her trossamfund.
Men en af forudsætningerne for det var f.eks., at man skulle kunne melde sig ud af det igen, og det går jeg ud fra ville være en problemstilling, som ikke så mange religioner ville have svært ved at løse.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Men igen: Da man underviser i forskellige religioner, vil det være mest rigtigt at kalde det for religionsundervisning.
Vi mener i øvrigt også, at man bør have et fag i folkeskolen, der hedder demokrati og almen dannelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Det sidste om at gøre det obligatorisk er jeg jo enig i er en god idé.
Men er det, som hr. Naser Khader i virkeligheden vil, ikke alene en navneændring af faget, men også en indholdsændring, så man lægger lige meget vægt på de forskellige religioner i det her nye fag i folkeskolen?
For sagen er jo den, at man netop har delt det sådan op, at hovedvægten ligger på kristendommen i folkeskolen, og så breder det en lille smule mere ud i ungdomsuddannelserne, netop fordi vi har base i den danske kulturarv, som trods alt primært er baseret på kristendommen, men at det altså også bredes ud.
Så er det også en indholdsmæssig ændring af faget, hr. Naser Khader lægger op til?
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg vil gerne tage fat i et punkt, hvor der tilsyneladende er enighed mellem Ny Alliance og Dansk Folkeparti - det er ikke sådan en diskussionsform, som jeg har for vane at dyrke, men det vil jeg gøre i det her tilfælde - og det er om det der med, at man skulle få skærpet og præciseret retningslinjerne for godkendelse af trossamfund.
Jeg vil i øvrigt lige sige, at de nuværende retningslinjer er totalt intetsigende, og hr. Naser Khaders eksempel med Hizb-ut-Tahrir var jo ganske udmærket.
Er hr. Naser Khader ikke enig med mig i, bl.a. i forhold til den sidste korte bemærkning fra fru Line Barfod, at det, der her er tale om, er, at de pågældende bl.a. får en vielseskompetence, det vil sige, at man uddelegerer noget, der normalt ligger hos en offentlig myndighed, til de pågældende, og så kan vi simpelt hen ikke acceptere, at den uddelegering sker til folk, som ikke er loyale over for Danmark?
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Vi mener, at demokratiet kommer først.
Det handler ikke om at forbyde de forskellige foreninger, der ikke går ind for demokrati - jo, de skal forbydes af domstolene, hvis de opfordrer til vold.
Men foreninger, der har det grundlæggende synspunkt at afskaffe demokratiet, synes vi ikke skal have nogen økonomiske privilegier.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg synes, det er et af de rigtig stærke træk ved vores demokrati, at vi har foreningsfriheden, og at vores foreningsfrihed endda er så bred, så den også giver plads til, at man kan danne foreninger, der er imod demokratiet.
Så må vi andre bruge demokratiske midler til at bekæmpe dem, og så må vi ved at bruge vores ytringsfrihed, demonstrationsfrihed osv. demonstrere imod Hizb-ut-Tahrir, nazister og andre, der er mod demokratiet.
Det mener jeg er at blande religion og demokrati sammen.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Det handler ikke om forbud.
Det her handler om, at man skal have nogle privilegier, bl.a. nogle økonomiske privilegier, og det får man ved at blive godkendt.
Vi kan forestille os, at Hizb-ut-Tahrir, der har som formål at afskaffe demokratiet, søgte om at blive godkendt som et trossamfund. De kunne oprette en moské og så søge om at blive godkendt som trossamfund.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig nogle retningslinjer, hvor man med udgangspunkt i deres ideologi, som går ud på, at de vil afskaffe demokratiet, kunne afvise at godkende dem som trossamfund.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Det er bare det her med, at man skal være loyal over for demokratiet, hvis man skal godkendes.
Mener Ny Alliance, at det skal udbredes til alle mulige foreninger, og at vi dermed skal afskaffe det princip, vi ellers har haft i Danmark som et grundlæggende demokratisk princip, nemlig at vi har frihed for Loke såvel som for Thor, at vi har frihed også til dem, der er imod demokratiet, og at de skal have mulighed for at ytre sig, danne foreninger osv., så længe de ikke virker ved vold?
Mener Ny Alliance, at der ikke skal være plads til det i det danske demokrati?