Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Man kan sige, at valgdeltagelsen er en central sundhedsindikator for demokratiet.
Det er ikke alle lande, der har det sådan, men det har vi, og der er en meget lang og god demokratisk tradition for at anskue det sådan.
Derfor er det også en alvorlig sag, når vi kan se, at valgdeltagelsen i nogle aldersgrupper nogle steder i Danmark pludselig er i frit fald eller ved at rutsje nedad.
Jeg har lige prøvet at læse op på det før den her debat i dag, og man må jo sige, at der simpelt hen er blevet handlet på det.
Vi havde sådan set et problem tilbage i 2009 ved det forrige kommunalvalg, hvor man konstaterede, at vi pludselig havde en lav valgdeltagelse generelt og en endnu lavere valgdeltagelse for førstegangsvælgerne, som faktisk var på under 50 pct. Hvad gjorde man så dengang?
Så satte man faktisk ind.
Dansk Ungdoms Fællesråd løftede hele området med en Valgretskommissionen under ledelse af den tidligere formand for Folketinget Christian Mejdahl, der kom en lang række anbefalinger.
Det blev taget imod af den tidligere regering, og man satte ind, som ministeren også lige har nævnt, med skolevalg, og der blev generelt også lavet forsøg med at sende breve og sms'er til de unge mennesker, der var førstegangsvælgere, med besked om, at de skulle huske, at det var i dag, der kunne stemmes, og der blev givet bedre muligheder for at brevstemme osv.
Så kan man spørge: Har det så hjulpet?
Ved det seneste folketingsvalg var stemmeprocenten på 85.
Jeg har endnu ikke kunnet finde de helt færdige data for, hvordan det fordelte sig på alderstrin.
Men erfaringen er, som jeg er bekendt med det, at førstegangsvælgerne i hele Europa har en lavere valgdeltagelse, uanset hvad alderstrin vi egentlig taler om.
Men samtidig er erfaringen også, at hvis man stemmer første gang, man har mulighed for det, så er der også en god chance for, at man vil deltage i den demokratiske valghandling ved at stemme, sætte sit kryds ved de kommende valg.
Så der er al mulig god grund til, at vi gør noget for, at de unge mennesker skal komme over og stemme, når de får den demokratiske gave, det er at få mulighed for det her.
Men hvornår skal de så have den mulighed?
Det er det, det her beslutningsforslag handler om: Skal man sænke valgretsalderen?
Jeg kan sagtens forstå argumenterne.
Jeg synes specielt, at det rent sådan principielle argument – at man kan blive straffet, men man kan ikke være med til at vælge dem i Folketinget, som skal beslutte, hvordan straffeloven skal være – helt klart viser nogle ulogiske ting. Jeg må bare sige, at jo mere man graver sig ned i det, jo mere vil der altid være nogle ting, for ministeren nævnte jo også det med myndighedsalderen, og jeg er faktisk også enig i ministerens pointe der.
Det er vel også lidt vanskeligt at forestille sig, at man kan sidde og lave finanslov, men man kan ikke tage ned i banken og skrive under på et lån på 5.000 kr. til sin egen privatøkonomi, fordi man ikke er myndig.
Jeg tror, vi simpelt hen må erkende, at vi, punkt 1, gør alt, hvad vi kan, for at delagtiggøre unge mennesker, også helst lang tid før de fylder 18, i alt mulig demokratisk arbejde, men når det drejer sig om selve valgretsalderen, altså både stemmeret og valgbarhed, må man nok sige, at vores socialdemokratiske udgangspunkt er, at der så skal et lidt mere grundigt forarbejde til.
Vi kan ikke lige på sådan en mandag her beslutte, at vi altså sætter alderen ned.
Bl.a. er jeg meget optaget af de erfaringer, som landene omkring os nu er begyndt at gøre sig.
Nogle lande har indført det ved regionalvalg, og enkelte – jeg tror, det er Østrig – har indført det sådan generelt.
Men ellers er det på regionalvalgsbasis, man forsøger sig lidt frem.
Og det er meget interessant at se, hvad erfaringerne med det er.
For målet, at sætte fokus på, at demokrati er en deltagelsessport, er jeg helt enig i.
Det vil være for vidtgående en ting, i forhold til hvor vi står lige nu i forarbejdet.