runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-20:
Lovforslaget her vil gøre det nemmere for partier, der allerede er indvalgt i kommunale bestyrelser, byråd, at genopstille.
De behøver ikke indsamle stillerlister igen.
Det vil gøre det muligt at stå som stiller for et parti, uden at det bliver offentligt kendt, at man gør det, således at det ligesom valghandlingen kan foretages anonymt.
Og så vil lovforslaget udvide åbningstiden i stemmelokalerne til at starte allerede kl. 8.00, så folk kan nå at stemme, inden de møder på arbejde, hvis de ikke er nogle af dem, der har en forholdsvis tidlig mødetid.
Der er trods alt en del mennesker, der møder på arbejde kl. 8.00 eller kl. 7.00.
Men de får så også typisk tidligere fri, og så kan de nå at stemme, når de kommer hjem.
Vi støtter, at der bliver mindre papirarbejde omkring at genopstille til kommunalbestyrelser, og at det bliver nemmere for vælgerne at stemme, og derfor støtter vi dette lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-03-20:
Svaret på det spørgsmål er nej.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-20:
Det er godt, at jeg kan gøre hr. Jan E. Jørgensen glad lige her op til en weekend.
Det er jeg da glad for.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-24:
Det er jo rigtigt, at der har været den debat, og jeg skal da heller ikke lægge skjul på, at vi fra Det Radikale Venstres side også har argumenteret for, at vi synes, at det var en god idé, at mændene fik bedre mulighed for at have tid sammen med deres børn, mens de var små, og herunder har vi også diskuteret det omkring øremærket barsel til mænd.
Men vi må også konstatere, at det jo er noget, der i den debat, der har været, så i givet fald viser os to muligheder.
Vi kan enten lade det være en del af den nuværende barselsperiode eller forlænge barselsperioden.
Det har jo en lang række konsekvenser for den enkelte families valg i forhold til f.eks. økonomi, og det gør, at det måske ikke altid er den rigtige beslutning og det rigtige initiativ at tage.
Der har vi så altså været igennem diskussionen, det er jo heller ingen hemmelighed, og lagt os på den linje, der hedder, at det her så i virkeligheden ikke er den rigtige måde at tilgodese det behov på, som vi synes er vigtigt, nemlig at mænd har tid sammen med deres børn, mens de er små.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Men jeg skal bare forstå det rigtigt, for sådan som jeg hører det, betyder det, at Det Radikale Venstre stadig går ind for øremærket barsel, men at tidspunktet ikke er rigtigt, og fordi man nu har siddet i regering i 3½ år, er man blevet lige så klog, som vi andre var inden valget, vil jeg bare sige, for vi har ment det altid, nemlig at man ikke skal have øremærket barsel.
Derfor synes man ikke, mens man har flertallet, at man skal indføre det, men det kan være, at det kommer på et tidspunkt.
Det er nok lidt forvirrende, men sådan har jeg faktisk forstået det.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Tak for det.
Det er altid rart at blive belært, så man kan huske, hvordan man skal tale til hinanden herinde.
Jeg er jo overhovedet ikke i tvivl om, at Socialistisk Folkeparti går ind for øremærket barsel til mænd.
Jeg tror, at det var i samme øjeblik, partiet havde forladt regeringen, at vi havde det første beslutningsforslag her nede i salen.
Og jeg er slet ikke i tvivl om, at det piner ordføreren, at man ikke fik det gennemført, mens man sad i regering.
Det er jeg sådan set heller ikke i tvivl om.
Må jeg så ikke bare spørge: Kan ordføreren ikke fortælle os, hvilke argumenter de åbenbart i Socialistisk Folkeparti har været resistente over for, men som man i Socialdemokratiet og Radikale Venstre synes har været så gode, at man har droppet det med øremærket barsel, mens man sidder i regering?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-24:
Jamen jeg skal jo ikke gentage mig selv, men jeg kan sige, at vi fra Det Radikale Venstres side ikke har nogen initiativer på vej nu i forhold til en øremærket barsel.
Vi synes i Radikale Venstre, det er utrolig vigtigt, at mænd også tager tid sammen med deres børn, at de også tager noget af barslen, hvis der er mulighed for det, og at de også benytter sig af deres mulighed for forældreorlov.
Så det er også noget, vi prioriterer meget højt i Radikale Venstre.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Altså, i regeringsgrundlaget stod der jo, at det skulle vi have.
Det valgte man så at hive ud, men det er så en anden sag.
Jeg spørger faktisk ikke om regeringens holdning, for den kender jeg; den har ministeren fortalt om utallige gange, og han siger den samme sætning og laver ikke en eneste gang en eneste fejl i den.
Så det er slet ikke den, jeg er interesseret i.
Jeg er interesseret i Radikale Venstres holdning, for hvis jeg spørger ministeren, vil ministeren sige, at han repræsenterer regeringen, og det er derfor, jeg spørger ordføreren: Går Radikale Venstre ind for øremærket barsel, ja eller nej?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-24:
Det er fuldstændig korrekt, som ordføreren anfører, at der har været en debat om det her, også i forbindelse med regeringsgrundlaget, hvoraf det også fremgår.
Og den samlede vurdering har jo været, både fra De Radikales og regeringens side, at det ikke var det rigtige på nuværende tidspunkt at lave en øremærket barsel til mænd.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg ved godt, at ordføreren er stedfortræder for en anden ordfører, men vi har bare en regel om, at når man holder en tale, skal man også kunne svare på spørgsmål.
Det er noget, der er blevet diskuteret i Præsidiet.
Og det her spørgsmål er ikke særlig kompliceret.
Jeg ved, at Radikale Venstre er gået ind for øremærket barsel, fordi Radikale Venstre grundlæggende har haft den holdning, at hvis man skal ændre ved samfundsstrukturen, er man også nødt til at gå ind og lave noget lovgivning i forhold til at give mænd de rettigheder.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål, for nu fik ordføreren for Socialdemokratiet samme spørgsmål: Går Radikale Venstre ind for øremærket barsel til mænd?
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Jeg kunne ikke lade være med at følge bare en lille smule op, fordi det er simpelt hen så nemt, når den radikale ordfører siger, at det bare ikke er det rigtige tidspunkt nu.
For hvornår er det så det rigtige tidspunkt at indføre øremærket barsel, hvis det ikke er, når man sidder i regering og har muligheden?
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Det er lidt svært.
Jeg synes, at man måske skulle have spurgt de andre ordførere om det.
Det, jeg hører, og det tror jeg også ordføreren selv hører, er, at det her ikke er særlig populært.
Det er nogle af de der første ting, der kom frem, da øremærket barsel røg: Jamen altså, har det lige den tyngde, det skal have ude i befolkningen, og vil folk bakke op?
Det er faktisk det, jeg har hørt, og det, der har været grunden til, at man har droppet det.
Så det er jo et fantastisk godt redskab.
Det er nok også derfor, at alle fire partier – altså på den røde fløj og den lilla – i fællesskab har fremsat beslutningsforslag, og det undrer mig i høj grad, at man så har valgt at droppe det.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Jeg er klar over, at det jo er ganske vanskeligt for ordføreren at svare på andres vegne.
Men jeg tænkte, at det kunne være, man kunne få en indsigt.
For vi har jo forsøgt at spørge de andre, og der synes jeg ikke rigtig man får noget svar, så jeg tænkte, at nu prøver jeg her.
Ordføreren sagde i forhold til det her med kvindekvoter i erhvervslivet, at vi så nok ville opnå ligestilling om 30-40 år, og at erhvervslivet mere eller mindre var fritaget på grund af den her ordning.
Mener ordføreren, at ligestilling er lige mange kvinder og mænd i toppen af erhvervslivet?
Det synes jeg jo netop ikke.
Det er meget, meget vigtigt, synes jeg, at der kommer ro omkring de midler, som mandekrisecentre skal have, og netop derfor skal de heller ikke finansieres via en pulje, som jo egentlig bør være til nye projekter, nye sociale projekter.
Det synes jeg de skal være.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg kan da godt forstå, at ordføreren har meget lyst til lige at skifte emne.
Det er ret vildt, at ordføreren kan sige det med, at bare fordi man har været udsat for vold, skal man have lov til at være i Danmark.
Det er ret vildt, og det er det, jeg mener med ølkassetaler.
Ordføreren stod heroppe og snakkede om æresrelateret vold, og hvor vigtigt det var, at man hjalp de her kvinder, fordi de stod i en meget, meget svær situation, for de blev udstødt, der var ikke et netværk, og de kunne komme tilbage til et land, hvor ingen ville kendes ved dem.
Og så siger jeg helt konkret: Ordførerens parti gik ind for, at de i 7 år skulle finde sig i tæv og vold, før de kunne få opholdstilladelse.
Er det ligestilling?
Er det virkelig det, Venstre vil gøre for kvinder med minoritetsbaggrund, der bliver udsat for vold?
Jeg synes virkelig, det er pinligt.
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Det vil sige, at fordi man har været udsat for vold, giver det en ret til at bo i Danmark, i forhold til hvis man blev skilt, uden at der var vold?
Det synes jeg er en anderledes tankegang end det, jeg i hvert fald står for.
Men det var egentlig ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om SF virkelig har gennemført det, de har været ude med af valgløfter, alt det med deres øremærkede barsel og kvindekvoter, som ordføreren igen er inde på.
Ordføreren siger, at et område, som de prioriterer højt, er kvinder med minoritetsbaggrund, som har nogle store udfordringer, og der nævner ordføreren så, at man skal inddrage dem, der er med i konflikten, altså at man skal tale med mændene osv.
Det er lidt sjovt, for på alle andre områder på ligestillingsområdet vil ordføreren gerne lovgive, men når det handler om et område, hvor der virkelig er nogle ligestillingsudfordringer, så vil ordføreren kun tale, overtale eller gå i dialog og ikke lovgive.
Er det korrekt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg tror, jeg vil svare på en anden måde, for ordføreren siger gentagne gange i forhold til det med folk med minoritetsbaggrund, at der skal gøres noget.
Ordføreren kan måske ikke huske det, for hun er jo nyvalgt folketingsmedlem, men jeg kan godt huske, at Venstre ikke ville lave loven om i forhold til voldsramte kvinder.
De skulle jo være i et ægteskab, i et voldeligt ægteskab, i 7 år, før de kunne få opholdstilladelse – 7 år!
Det var Venstres politik.
Jeg mener, det er en ølkassetale, når man står her på talerstolen og snakker om, at nu skal vi gøre noget i forhold til kvinder med minoritetsbaggrund, der bliver udsat for vold.
7 år krævede man at de skulle finde sig i at blive tævet, slået, udsat for social kontrol, før de kunne få opholdstilladelse.
For svaret fra Venstre var, at så kunne de jo bare tage hjem.
Det er bare et helt konkret eksempel på, hvordan det har gjort en kæmpe forskel.
Der er sådan meget et krav om, også fra Dansk Folkepartis ordførers side, at jeg ligesom skal gætte, hvad andre partier siger.
Altså, jeg vil gerne sige det ud fra SF's synspunkt.
Vores politik har været, at hvis man ikke er bevidst om det, glider det lidt i baggrunden.
Det er derfor, vi har en helt bevidst politik i forhold til den mangfoldige repræsentation, og sådan er det: Jo mere, du arbejder med det, jo mere bevidst er du i forhold til også at kunne rekruttere.
Det er den ene del.
Jeg tror også, at hele den måde, kvinder bliver vurderet på i det offentlige rum, har en betydning.
Og det er den anden del – altså, har man lyst til at stille sig helt ud og være i spidsen og hver anden dag få kommenteret sit udsende, sin væremåde, sit stemmeleje?
Vi kan jo bare se det i forhold til vores egen statsminister.
Hvor mange gange skal man ikke høre om hendes tasker og hendes sorte neglelak?
Det tror jeg også har en betydning, men det er jo ikke sort/hvidt, altså, det er jo ikke kun det ene eller det andet.
Jeg tror, det er meget komplekse og forskellige faktorer, der afgør det.
Merete Riisager (LA), 2015-03-24:
I forhold til det med den manglende bevidsthed vil jeg spørge: Mener fru Özlem Sara Cekic dermed, at der er partier, som overser de kvinder, der ønsker at opstille til Folketinget, som enten bevidst eller ubevidst overser de kvinder, som faktisk ønsker at opstille, som altså ikke bare har fokus på, hvem der ønsker det, og hvem der er dygtige, men som simpelt hen kategorisk overser kvindelige potentielle kandidater?
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg sagde ikke færre kvinder, for tallet har været på 39 pct. i en del år.
Men jeg tror, det skyldes flere ting, og nu går jeg ud fra, at der er en reel interesse for at høre, hvad jeg tænker.
Jeg tænker som det ene, at det jo skyldes de muligheder, man har i forhold til at gå ind i politik.
Jeg tror som det andet også, at det i høj grad handler om, hvor bevidste partierne er i forhold til opstillinger.
Altså, i SF har vi jo sådan en målsætning om, hvor mange kvinder, hvor mange med minoritetsbaggrund og hvor mange arbejdere vi gerne vil have på vores lister, og jeg vil bare lige understrege, at det ikke er, fordi vi nu vil have kvoter herinde – det er slet ikke det, for det er sådan, at man vælger det demokratisk.
Men jeg tror, at en af grundene er den manglende bevidsthed, der er ude i partierne, i forhold til også at tænke i bred repræsentation.
Merete Riisager (LA), 2015-03-24:
Ordføreren nævner, at der er kommet færre medlemmer i Folketinget, som er kvinder, og nu ser SF og Liberal Alliance jo meget forskelligt på ligestilling.
Vi mener, det er vigtigt, at der er lige muligheder, lige rettigheder og lige værdighed, men at man ikke nødvendigvis behøver at have lige slutresultater, fordi mænd og kvinder jo også skal have noget frihed til at vælge, hvordan de vil indrette deres liv.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Vi er med den aftale, vi indgik sammen med regeringen i forhold til den danske model.
Jeg har grundlæggende den holdning, at hvis erhvervslivet kan selv, skal de gøre det selv.
Det er det bedste, for hvis de selv mener, at det er det, de skal, så er der virkelig en bæredygtighed i det.
De skal sætte nogle mål op, som de skal nå.
Desværre går det langsomt.
Jeg tror, der er en fremgang på 0,9 pct. eller 1 pct.
Det kan godt være, det er 1 pct. – så bliver ministeren også glad.
Vi plejer at sige 40/60, men uanset hvad er det ikke sådan i dag.
For lige nu går det jo ikke den rigtige vej.
Der er noget med en stigning på 1 pct., og det kan godt være, at det er ambitionsniveauet hos regeringen.
Men jeg synes ikke det går, som det skal, og derfor er det nok 40/60 pct.
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Mange tak.
Ordføreren pegede i den her retning og sagde, at der bliver holdt mange taler fra ølkasser, og at højrefløjen har travlt med at tale om sin manglende ligestillingspolitik.
Så vil jeg bare meget stilfærdigt spørge: Hvad er det, danskerne har fået, ved at SF har siddet i regering?
Hvad har de fået på ligestillingsområdet, som var markant anderledes end det, der var, inden vi fik et regeringsskifte?
Hvad har den store forskel været, ved at SF har siddet ved magten?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-03-24:
Jeg kan redegøre for, hvad Socialdemokratiet og regeringens politik er nu her.
Jeg har mange egenskaber, men jeg kan hverken tyde i kaffegrums eller spå om fremtiden.
Det er ikke blandt de egenskaber, man tilegner sig på universitetet, når man læser historie.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Nu, hvor det er hundredåret for at give kvinder de muligheder, også via lovgivning, kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål om de kvinder, der bliver handlet, altså i forhold til menneskehandel, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokraterne tænker i forhold til at give opholdstilladelse til de handlede kvinder.
Man kunne via lovgivningen sikre de kvinder beskyttelse og sikre, at de ikke bare bliver sat på et fly, bliver sendt tilbage til nogle bagmænd, der samler dem op og handler dem videre.
Vil Socialdemokraterne være med til, at man beskytter handlede kvinder ved at give dem opholdstilladelse?
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Så det vil sige, at vi ikke kommer til at opleve Socialdemokraterne love øremærket barsel under den kommende valgkamp.
Der er ikke nogen øremærket barsel i vente, hvis Socialdemokraterne igen kommer til regeringsmagten.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-03-24:
Jeg kan sige til Venstres ordfører, at det er helt korrekt, at jeg er historiker, og det har jeg svært ved at skjule.
Og til det konkrete spørgsmål kan jeg svare: Nej.
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Mange tak.
Og tak til ordføreren for talen – en historisk gengivelse og en på mange måder god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål: Går Socialdemokraterne ind for øremærket barsel?
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Det er jo rigtig mange spørgsmål, fru Özlem Sara Cekic kommer med.
Altså, med hensyn til definitionen af diskrimination er det faktisk et EU-direktiv, vi er under, når det handler om Ligebehandlingsnævnet.
Men Danmark er ikke det eneste land, der har det.
Det, vi bad om, var jo at få en grundig undersøgelse af, hvordan andre lande gør det.
De har en bagatelgrænse, og det er jo sådan set det, vi har efterlyst, og det var det, vi gik ind til forhandlingerne med.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
I forhold til en beskrivelse af diskrimination vil jeg sige, at man bare kan læse lovgivningen, hvor der jo er en beskrivelse –
det tager ikke særlig lang tid.
Jeg anerkender faktisk det med kvinder med minoritetsbaggrund, og jeg spurgte bagefter: Hvad er Venstres ligestillingspolitik?
Og så begynder man igen at snakke om regeringen.
Når Venstre gerne vil skabe lige muligheder, hvordan vil man så gøre det?
Det er det, jeg spørger om.
Vil Venstre f.eks. lave lovgivningen om i forhold til mandlige pædagoger, sådan at Venstre vil bakke op om det, hvis vi lavede et beslutningsforslag om det?
Jeg spørger bare helt konkret.
Jeg har også en lillebitte kommentar, og det er i forhold til det, der sker i udlandet.
Er det ikke korrekt, at Venstre gerne vil skære i ulandsbistanden og i præcis de projekter, der er med til at gøre en forskel i forhold til ligestilling?
Fatma Øktem (V), 2015-03-24:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at fru Özlem Sara Cekic beskylder Venstre for ikke at have en politik, men bakker op om en regering, der er løbet fra alt, hvad de lovede.
Hvis det er sådan, at Venstre ikke har en ligestillingspolitik, hvad er der så sket de sidste 3½ år, som er mere ligestilling?
Vi prioriterer, og for os er det vigtigste, at alle har lige muligheder.
Og hvis der er nogen i vores samfund, der ikke har muligheder som alle andre, så synes vi, det er noget af det vigtigste.
Så ja: Den gruppe af indvandrerkvinder, der ikke har adgang til uddannelse og ikke har ret til at bestemme over egen krop, synes vi faktisk er noget af det vigtigste.
Med hensyn til aftalen vil vi gerne – som jeg også sagde i min tale – gå et spadestik dybere, og vi vil egentlig også gerne ind og kigge på hele lovgivningen bag det.
Vi vil gerne have en definition på diskrimination, og spørgsmålet undrer mig, for ordføreren var der jo sådan set selv.
Det var det ene af forslagene.
Det andet var, at vi gerne vil have et gebyr, fordi vi tror på, at det også vil være med til, at man lige tænker sig om en ekstra gang, inden man sender en klage ind.
Og så er det jo blevet lavet sådan, at man kan få gebyret tilbage, så det ikke skal afholde folk fra at klage, hvis de har en reel sag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Tak for ordførerens tale.
Det synes jeg er ret interessant, for ordføreren har stort set brugt al sin taletid på at fortælle, hvad regeringen ikke har gennemført.
Hvad er det, Venstre gerne vil gennemføre?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, altså ud over at der er en udfordring i forhold til nogle kvinder med minoritetsbaggrund, hvad vi er fuldstændig enige om.
Men hvad er Venstres politik ud over det?
Hvad er jeres ligestillingspolitik?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Er det i øvrigt ikke korrekt, at Venstre faktisk er med i den aftale, der er indgået i forhold til Ligebehandlingsnævnet?
Og det eneste, Venstre havde med til forhandlingerne, var et gebyr.
Det var simpelt hen det, man ligesom kunne komme op med, og det kunne man ikke få, og derfor er man så endt med at sige: Vi stemmer for det.
Er det ikke korrekt, at I er med i den aftale?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-03-24:
Socialdemokraterne og resten af regeringen vil meget gerne hjælpe kvinder, der er blevet udsat for noget så frygteligt som menneskehandel.
Vi har jo selv – det var så, dengang ordførerens parti var en del af regeringen –
taget en række initiativer, som netop skal beskytte ofre for menneskehandel.
Hvis SF's ordfører spørger, om der er nye initiativer på vej, som ikke har mødt offentligheden, eller som ikke er en del af »Perspektiv- og handlingsplanen«, så kan jeg sige: Nej, der er ikke nye initiativer på vej på det område.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
Skal jeg forstå det på den måde, at fru Pia Adelsteen siger, at det er fint nok, at man kan finansiere det over satspuljen, i stedet for at det går ud over alle mulige andre ting?
Det undrer mig meget.
Som udgangspunkt siger ordføreren jo, at det er få penge, så hvorfor har man så ikke rejst det over for den tidligere regering?
Fru Pia Adelsteen blev da ligestillingsordfører i 2009, så vidt jeg husker, men hvorfor har man ikke sat sig ind i, hvad der gik forud for det?
Det undrer mig meget.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Det skal jeg ærligt indrømme at jeg ikke ved.
Da jeg kom i Folketinget i 2007, gik der i hvert fald et år eller halvandet, før jeg sådan egentlig var kommet godt nok ind i problematikken til at synes, at det var noget, vi havde et ønske om, og da var det mig, der var ligestillingsordfører.
Men jeg ved, at vi har bemærket det i forbindelse med de krisecentre, der har været for mænd.
Dertil skal det så siges, at vi måske heller ikke har set problemet være så stort på daværende tidspunkt, men det var, fordi man fik midler via satspuljerne, og da var midlerne i satspuljekassen væsentlig større, end de er i dag.
Det er jo vores store udfordring, at der ikke er særlig mange penge i satspuljen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-03-24:
Jeg synes, at det virker underligt, at fru Pia Adelsteen siger, at det er få penge, der skal bruges til mandekrisecentre, og at de penge kan man finde på statens budget.
Ja, men hvad gjorde man, mens vi havde den tidligere regering?
Har Dansk Folkeparti prøvet at gøre mere for mandekrisecentre under den tidligere regering?
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-24:
Det er sådan den ene ting.
Men jeg ved, at Dansk Folkeparti er kommet med et krav om, at mandekrisecentrene skulle have penge, og det ved jeg at vores socialordfører medbragte.
Jeg ved også, at det, vi har fået, er 10 mio. kr. – ikke nok i mine øjne, men vi har fået 10 mio. kr. – over 4 år til mænd i krise, som man så klart kalder det.
Det er altså et ønske fra Dansk Folkeparti, det er der ingen tvivl om.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-03-24:
Jeg forstår godt, hvad ordføreren siger.
800 mio. kr. fik vi fordelt via satspuljen.
Ordføreren siger, at det jo er rigtig få penge, så hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti ikke kom med et ønske om, at de få penge skulle findes?
Det er den ene del.
Det er vi jo nødt til i forhold til hele ligestillingsdebatten, nemlig ikke alene at fokusere på kvinderne, men også fokusere på de mænd, der har brug for hjælp.
Det andet er, at Dansk Folkeparti nævner æresrelateret vold.
Jeg synes, at det er mærkeligt at kalde vold for noget med ære, men lad det nu ligge.
Jeg har også været med til at forhandle om den pakke om æresrelateret vold.
Der var jo heller ikke et ønske fra Dansk Folkeparti om, at de krisecentre, som tager sig især af de her, skulle have flere midler.
Jeg forstår simpelt hen ikke alle de her ønsker.
Man stiller dem ikke, man skaffer ikke finansiering til dem, man kommer ikke de rigtige steder, man nævner det i pressen, men det kommer der altså hverken forslag eller flere penge af.