runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål, men nu nævner Venstres ordfører det her med, at der ikke længere er skattefrihed.
Der er jo stadig skattefrihed for en virksomhed.
Den kan stadig væk trække det fra som en driftsomkostning, sådan er det jo.
Men det er jo den der forskelsbehandling, som der sker.
Det er jo sådan, at pensionisten ikke har mulighed for at få adgang til den her behandling via sundhedsforsikringerne.
Og som fru Sophie Hæstorp Andersen har nævnt her i dag, sker det også inden for de store virksomheder som Danish Crown og ISS: Der skelner man også mellem mennesker.
Man skaber med andre ord A-hold og B-hold inden for sundhedssystemet, og det er jo det, Socialdemokraterne og heldigvis hele regeringen og støttepartiet ikke vil være med til.
Det er derfor, vi afskaffer den her skattefritagelse for arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring og behandling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det må være svært at skulle forklare et synspunkt om at ville genindføre skat på sygdom.
Det kan jeg godt forstå er vanskeligt.
Hvis en virksomhed er så letsindig, at den vil tilbyde sine medarbejdere en sundhedsforsikring, skal det selvfølgelig udløse skat, for tænk, hvis der var nogle, der fik en gratis hofte eller et gratis knæ uden at blive beskattet, nej, uha.
Hvilken nidkærhed, der tynger de socialdemokratiske ordførere!
Det vækker minder om fordums tids socialdemokratiske skatteministre.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Altså, hvis det er en ulykke, at en virksomhed kan tegne en sundhedsforsikring og medarbejderne ikke skal svare skat af den, hvordan kan det så være helt o.k., og det er jo det, der ligger i forslaget, at en virksomhed godt må betale for behandling af en medarbejders misbrug af medicin, alkohol eller andre rusmidler eller for rygeafvænning?
Hvorfor er det ikke naboen, der så skattesubsidierer det?
Det hænger jo overhovedet ikke sammen.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Lige til den sidste kommentar om, at tiden på sygedagpenge var kortere, vil jeg sige, at det måske også kunne være, fordi regeringen har indført den her varighedsbegrænsning på sygedagpenge.
Men til det mantra, som Venstre jo rejser, med, at det bliver dyrere at være dansker, vil jeg bare sige: Det bliver bedre at være børnefamilie, fordi man fjerner loftet over børnechecken; det bliver bedre at være barnløst par, som gerne vil have børn, fordi de får støtte til fertilitetsbehandling; og det bliver bedre for den frie og lige adgang til sundhedsbehandling i Danmark.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Er det ikke rigtigt, at den her skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer også virker på den måde, at man står der og betaler rejseforsikringen for sin nabo, og så sender man naboen alene af sted på rejse, uden at man selv kommer med?
Er det ikke reelt sådan, den her fritagelse, som vi nu afskaffer, er indrettet?
Jeg er ikke helt færdig; jeg har nogle sekunder endnu, kan jeg se.
Derfor vil jeg også spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke godt se, at man med det her gammeldags system, som vi har haft i 10 år under den borgerlige regering, skaber et A-hold og et B-hold?
Og det er da bedst, at vi får sørget for, at flest mulige danskere via det offentlige system kan få en lægefagligt god behandling, når de bliver syge?
På den anden måde er det jo kun noget, der er forbeholdt de få og ikke alle danskere.
Det er at skabe et A- og B-hold.
Kan Venstres ordfører ikke godt se det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg synes, at det er meget flot, at man prøver at foregøgle folk, at de dér 23 kr. om måneden kan opveje det andet.
Altså, man kræver 5 mia. kr. mere ind i skat hvert år, og så siger man, at kompensationen er de der 400 mio. kr. i reklameudgifter.
Det er da en flot kompensation.
Forhøjelsen pr. pakke er 3 kr.
Hvis man nu bare forestiller sig en ryger, en pensionist, der ryger 10 pakker cigaretter om måneden, så er der lavet over 30 kr. dér, og man bliver kun kompenseret for 23 kr., ergo er det i hvert fald ikke den helt store sociale balance, der er i det.
Og dertil kommer alle de andre afgifter både på energi, chokolade, cigaretter og slik – alle de andre afgifter, det kan også være på øl.
Altså, er det ikke lidt en hån mod alle de folk, at man prøver på at foregøgle dem, at med 23 kr. om måneden er de faktisk lige blevet kompenseret for de samlede afgifter for 5 mia. kr.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det blev jo ikke så konkret, og det er lidt det, der har været anken, også i forhold til, hvor mange der bliver omfattet.
Nu har jeg nævnt det to gange, men jeg gentager gerne tredje gang, at de bekymringer, som både Dansk Erhverv og IT-Branchen rejser og siger er et skøn, der ligger i forhold til, hvor mange der vil blive omfattet af beskatningen af fri telefon, mener de er meget, meget langt fra virkeligheden.
Jeg synes da også, at det kunne være lidt interessant, om ikke den socialdemokratiske ordfører kunne forholde sig til det.
Men altså i forhold til den her lempeligere kontrol vil det sige, at hvis en medarbejder får udleveret en arbejdsgiverbetalt mobiltelefon og fra starten ligger meget højt i privatforbrug, og der lige pludselig ikke er noget, der stikker ud, så er der ingen ekstra kontrolforpligtelse, så er det bare en telefon, hvor man kan tale for 500 kr. om måneden, og så er der ikke ekstra kontrol i forhold til, om det er en reel arbejdsgivertelefon, eller det også er en, der anvendes privat.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Som jeg læser reglerne, er det jo sådan, at hvis man har skrevet en tro og love-erklæring på, at man bruger telefonen arbejdsmæssigt, og der ikke sker en udvikling i forbruget, som kan henledes til, at det er privatforbrug, så er det klart, at man ikke skal beskattes af telefonen.
Men omvendt, hvis det er en telefon, man bruger til privat telefon, eller brugen af arbejdstelefonen udvikler sig til, at den erstatter den private telefon, så skal det selvfølgelig beskattes.
Det er kun ret og rimeligt.
Venstres ordfører har fulgt med i medierne i dag, hvor der er nogle, der påstår, at skønnet for, hvor mange der bliver omfattet, er alt for lavt.
Men det har man ikke fundet anledning til, så lad os da gå ud fra, at man har lagt provenuet på det niveau, man forventer.
Jeg vil gerne gentage over for hr. Bent Bøgsted, at det jo skal ses i en sammenhæng, og der kommer en lang række forslag her i dag.
Nu nævner hr. Bent Bøgsted selv en familie med seks børn.
De vil altså få et betragteligt løft via børnechecken.
Fra et loft på 36.000 kr. vil der nu også komme betaling for de sidste fire børn eller unge.
På den måde vil den her familie få et betragteligt løft i sin familieøkonomi, som i rigelig grad vil opveje de stigninger, der måtte komme på andre poster.
Samtidig hjælper den grønne check jo også til at trække i den positive retning for den her familie.
Når vi kommer til nogle af de andre lovforslag, er ideen jo også, at hvis familiefaren i den der familie med de seks børn er ryger, kunne det jo godt ske, når vi sætter afgiften op på cigaretterne, at familiefaren ville overveje, om det ikke ville være en god idé at stoppe med at ryge.
Så kan han også nyde sine børn og børnebørn i nogle flere år, fordi han så også lever længere.
Det synes jeg er at bidrage til, at Danmark bliver et bedre sted at leve, også for familiefaren og hele hans familie.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Det var tilfældigt, at jeg tog en familie med to børn.
Jeg kunne også have taget en familie med seks børn.
Så vil ekstraudgifterne om måneden til fødevarer måske være på 3.000 kr. i stedet for 1.000 kr., og den grønne check er stadig væk kun på 75 øre om dagen.
Så kommer hr. Thomas Jensen med, at der bliver givet et løft, at der bliver givet ekstra børnecheck, og at det skal indregnes i familiens ydelser, men der er stadig væk ekstra omkostninger ved madindkøbene, for det efterfølgende lovforslag lægger jo en kraftig stigning på de almindelige madvarer.
Hr. Thomas Jensen siger så, at den grønne check hjælper og kompenserer folk, men den grønne check er stadig væk kun på 75 øre pr. dag.
Tror hr. Thomas Jensen ikke, at folk egentlig vil synes, at det er latterligt af en rød regering, der siger, at de vil tilgodese de svageste, at de kommer med en kompensation på 75 øre om dagen?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jamen et løft på 280 kr. for folk, der tjener under 212.000 kr., og det er jo altså til hver ægtefælle, synes jeg er en god måde at imødekomme dem på, for det vil afbøde nogle af de andre udgifter, der måtte komme.
Det hele skal jo ses i sammenhæng med regeringens øvrige politik.
Den børnefamilie, hr. Bent Bøgsted nævnte, var med to børn, og det var selvfølgelig meget belejligt, for det var så en familie, der ikke havde fået et gok i nødden af loftet over børnechecken.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvordan det hænger sammen, når den her kære kompensation til personer med lave indkomster, en grøn check, virkelig skulle være en kompensation, der virker.
Kigger vi på, hvilke ekstra afgifter der bliver lagt på fødevarerne, ser vi, at en familie med to børn får en ekstraudgift på mindst 1.000 kr. om måneden, og det gælder for alle, altså også lavindkomstgrupperne.
Hvordan kan en kompensation på sådan cirka 75 øre om dagen være et løft til de svage grupper, der kommer til at betale så store ekstraomkostninger ved køb af fødevarer?
Det er jo kun 75 øre om dagen i grøn check, man taler om, hvis man omregner fra de 280 kr. om året.
Hvordan kan det være et løft, der hjælper de svage familier?
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jeg tror ikke, at der er særlig mange, der følger med på TV fra Folketinget på det her tidspunkt, og hvis der er, så tror jeg heller ikke, de bliver særlig meget klogere af det, hr. Thomas Jensen siger.
Jeg gør i hvert fald ikke, for der er altså mennesker, der skal sidde og administrere den her lov, som hr. Thomas Jensen står og taler for, og det, de så kan forholde sig til, er, at de som arbejdsgivere skal vurdere, om medarbejderen taler lidt for meget privat i telefon.
Hvad er det konkrete tal for, hvor meget man må tale i telefon privat ud af alle sine telefonsamtaler, før det udløser multimediebeskatning?
Det er jo et helt fundamentalt spørgsmål, og lige om lidt, når der bliver trykket på knapperne og det bliver lov, så skal arbejdsgiverne forholde sig til spørgsmålet om, hvad der skal til, før de skal indberette det her.
Hvor meget skal en medarbejder tale privat i telefon, før de skal indberette det?
Kan vi ikke få et konkret svar på det?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jamen jeg kan svare, som jeg også svarede hr. Torsten Schack Pedersen før, at hvis det er sådan, at man har fået udleveret en telefon og bruger den arbejdsmæssigt, så skal man ikke beskattes af den.
Er det sådan, at man bruger den til nogle private opkald,
så er det også tilladt, men hvis arbejdsgiveren opdager, at der lige pludselig er et uforholdsmæssigt stort antal samtaler, som ikke kan relateres til det arbejde, man udfører, så bør arbejdsgiveren gå ind og tjekke, om det er nogle samtaler af særlig privat karakter, og om nogen derfor skal gå ind og sige, at det så er en telefon, der har fået karakter af fri telefon, så brugeren skal beskattes af fri telefon.
Og det er vel at mærke på et niveau på 2.500 kr., hvis vi kommer helt derud, og det er jo 500 kr. lavere, end det var under den højreorienterede regering, hvor multimedieskatten jo lå på 3.000 kr.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jamen jeg vil da konstatere, at den tidligere regerings økonomiske politik ikke kan være så skidt endda, siden man overtager den i bredeste forstand i forhold til »Fair Forandring«, som man selv fremlagde.
Men tilbage til spørgsmålet, som hr. Torsten Schack Pedersen rejste i forhold til det mere lempelige kontrolelement, som ordføreren selv siger der vil komme.
Kan ordføreren sige noget lidt mere specifikt om det lempeligere kontrolelement i forhold til arbejdsgivers forpligtelse til at indberette, hvis der er et unormalt forbrug – jeg kan forstå, det er afgørende for ordføreren – og om, hvilke konsekvenser der eventuelt er for arbejdsgiveren, hvis man ikke opfanger sådan et unormalt stort forbrug?
Kan ordføreren desuden sige, om det er en forudsætning, at man har en privat telefon ved siden af den, man har fået stillet til rådighed af firmaet?
Jeg vil bede ordføreren anskueliggøre, at der skulle være et problem her.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu vil hr. Mads Rørvig gerne blive klogere, og det er der stor mulighed for at han kan blive, bl.a. hvis hr. Mads Rørvig hidkalder lidt selverkendelse og ser på de kontrolforanstaltninger, som arbejdsgiverne skulle gennemføre under den højreorienterede regering.
Så derfor er det glædeligt, at vi samtidig med afskaffelsen af multimedieskatten siger til arbejdsgiverne, at de kan udlevere en telefon til arbejdsbrug, og at det ikke er en telefon, som skal beskattes.
Men begynder man at opleve, at der føres private samtaler, ja, så skal man måske gå ind og tjekke, om de sker i et omfang, der ikke kan relateres til en telefon til arbejdsbrug.
Så det vil også være godt for de arbejdsgivere, som hr. Mads Rørvig måtte kende derude, at han kan fortælle dem, at det her bliver langt lettere at administrere, end det var dengang, det var under den højreorienterede regering, hvor vi havde multimedieskatten.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordførerens indlæg, at det er tro og håb, der skal sikre arbejdspladser her i landet.
Jeg må sige, at det er noget spinkelt, at det er det, det lige pludselig er kommet til, for jeg mener, det er ret evident, at hvis den her lov bliver vedtaget, vil arbejdspladser flytte ud af Danmark.
Men, siger ordføreren, det gør ikke noget, for så bliver vi alle sammen meget sundere, og det er det, der er formålet med loven.
Så vil jeg så høre ordføreren: Hvor meget sundere bliver vi som følge af den her lov?
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Jeg tror lige, at jeg sagde, at vi har aftalt, at der skal indføres en afgift på lastbiltransport, som giver nogle penge og også er en forbedring for miljøet, og som forhåbentlig også får mere af lastbiltransport over på tog i stedet for at transportere varerne på landevejene, og at de penge skulle bruges til en bedre og billigere kollektiv transport.
Vi har også peget på andre løsninger for at få en bedre og billigere kollektiv trafik, men det andet er altså så håndfast, at det oven i købet er skrevet ned, så mon ikke det holder.
Til det om pengene i almindelighed vil jeg bare sige, at man har brugt de penge i den offentlige sektor, som der er kommet flere af – det anerkender jeg – på en meget dårlig måde.
Det synes jeg at vi skal have gjort op med.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Hvor meget sundere, vi bliver, kan vi jo ikke sådan lige kvantificere, men en ting er sikker, nemlig at hvis vi nedbringer forureningen, vil det være sådan, at generne i luftveje og andre irritationsmomenter, som mennesker oplever, vil blive mindre.
De negative miljøpåvirkninger, forsuringen, som miljøet oplever, vil også blive mindre, og det undrer mig faktisk, at Venstre slet ikke har en politik på det her område.
Jeg har jo tidligere spurgt Venstres hovedordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, om, hvad Venstre vil gøre for at nedbringe NOx-udledningen i Danmark, og nu kan jeg så give spørgsmålet videre til hr. Mads Rørvig.
Vil hr. Mads Rørvig indvi os i, hvad Venstre egentlig vil gøre, for at vi får en renere luft i Danmark ved at nedbringe luftforureningen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Det må jeg nok sige.
For det første må jeg hellere starte med at understrege, at det fortsat er regeringens politiske intention at nå op på de 10 kr. i afgiftsstigning, men lad det nu ligge.
Det interessante ved det her udsagn, sådan som jeg forstår det, er, at Venstre kun anerkender de beregninger, man selv modtog, da man var i regering.
Opdaterede beregninger baseret på samme metoder, men som tager hensyn til den udvikling, der nu engang sker i virkeligheden – ingen beregninger er statiske og slet ikke, hvad de her spørgsmål angår – vil man ikke acceptere, således at vi kan se frem til en situation, hvor regeringen ikke kan få tilslutning fra oppositionen, medmindre den bruger forældede beregninger.
Det er da lige godt en udmelding, der vil noget.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Venstre og Konservative ikke finder det fornuftigt, at regeringen nu har opdateret beregningerne.
Det viser sig, at man på en ansvarlig måde kan øge afgifterne med 3 kr., uden at det har negative provenukonsekvenser.
Jeg ville støtte forslaget, hvis jeg var fra Venstre eller Konservative.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jo, men det var så først efter valget, at man gik over til de samme regnemetoder, som man så anerkender i dag
Og det er da et ærligt svar, at det, man gik til valg på, ikke var på den måde, som man anerkender man skal regne på i dag, og derfor strøede man så om sig med gyldne løfter, som man nu må løbe fra, fordi man ikke har finansieringen på plads.
Det er da tankevækkende, at den erkendelse først rammer skatteministeren, efter han er blevet skatteminister og ikke – som tidligere – blot oppositionspolitiker.
Det er jo ikke for sjovs skyld, at vi går op i de her provenubetragtninger, og det gælder også, hvad enten det drejer sig om øl, vin eller sodavand, at der jo altså er en oprigtig frygt for, at det ender med, at tingene sætter sig i stigende grænsehandel, igen tab af arbejdspladser og højst sandsynligt ikke nogen sundhedseffekt, for når folk handler ind syd for grænsen, foregår det som regel i langt større mængder, end hvis de som normalt var løbet ned til deres købmand.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Regeringen har et helt klart forsigtighedsprincip, og derfor har det også været vigtigt for regeringen, at den store usikkerhed, som er forbundet med stigende afgifter på cigaretter, ikke skal være til hinder for, at forslaget gennemføres.
Derfor har vi valgt en i virkeligheden udvidet forsigtighedsmodel i forhold til de stigende afgifter på cigaretter, og dermed starter vi med at hæve afgifterne med 3 kr.
Det er stadig regeringens ambition at nå op på de 10 kr., men vi vil monitorere grænsehandlen nøje og sikre os, at der ikke sker et utilsigtet provenutab som følge af afgiftsstigningerne.
Dermed også bare være sagt, at jeg sådan set betragter regeringens position som en håndsrækning til bl.a. ordføreren og ordførerens parti, Venstre, netop fordi vi nu anvender præcis de samme regnemetoder, som den tidligere regering anvendte, og at ordføreren derfor, hvis vi ellers er enige om det hensigtsmæssige i at få færre unge til at starte med at ryge, og at et virksomt middel hertil er stigende priser, ja, så burde kunne tilslutte sig forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg vil gerne fokusere lidt på de provenubetragtninger, som skatteministeren også henviser til, for det er jo påfaldende, at da Finansministeriet tilbage i 2010 regnede på, hvad effekten af at hæve cigaretafgifterne med 10 kr. ville være, kom man frem til, at der ville være et negativt provenu på 800 mio. kr.
Det påvirkede overhovedet ikke S og SF, det påvirkede overhovedet ikke.
Man løb fortsat rundt med budskabet: Op med afgiften med 10 kr., 900 mio. kr. i kassen – og man brugte dem på ekstra sygeplejersker på Herlev Sygehus, generel meraktivitet i sundhedsvæsenet, bedre rehabilitering, tolærerordning, og jeg tror også, det blev brugt til at finansiere et loft over antallet af elever i klasserne, ja, stort set alt mellem himmel og jord.
Da SF rejste rundt med det budskab, vidste man, at beregningerne ikke holdt vand.
Er det ikke en tilståelsessag, at skatteministeren i dag siger: Jo, det holdt nok ikke helt alligevel?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Det er nu o.k.
Jeg har ikke nogen tidligere radikale i min gruppe, så det må man jo kigge efter i den gruppe, som spørgeren repræsenterer i dag.
Og vi definerer ikke os selv i forhold til andre partier.
Vi er et borgerligt parti, som arbejder for personlig frihed og for lavere skatter og afgifter i Danmark.
Der har vi leveret varen gentagne gange, og det vil vi også gøre i fremtiden.
Derfor er vi imod de skatte- og afgiftsforhøjelser, som regeringen præsenterer nu her, for det går ud over den almindelige dansker, det går ud over virksomhederne, og det vil få inflationen og arbejdsløsheden til at stige.
Derfor er vi imod regeringens forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-29:
Det her er godt set, og det har jeg forståelse for, men det er altså mærkeligt, at debatten nu skal drejes over til en debat om fri narko.
Den vil jeg gerne tage på et andet tidspunkt, men nu snakker vi om cigaretter.
Det er cigaretter, vi taler om her.
Helt ærligt, så forstår jeg ikke, hvad forskellen er på De Konservative og De Radikale?
De Radikale vil også gerne hæve afgifterne, og det er også af hensyn til statskassen.
Hvad er forskellen her?
Hvor er den personlige frihed?
Du siger, at man skal have lov til at leve sit liv, så længe man ikke skader andre, og det er jeg fuldstændig enig med dig i.
Hvordan er det, man skader andre, fordi man ryger cigaretter?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Derfor er det jo relevant at spørge, når man kigger på afgiftsforhøjelserne på chokolade, på sodavand, på øl og på slik om skatteministeren har fået nogle notater fra sine embedsmænd om, hvorvidt det vil betyde øget grænsehandel eller ej.
Det vil jeg godt have et ja eller nej til.
Betyder de øgede afgifter her, at der kommer øget grænsehandel?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jeg har fuld forståelse for, at den konservative ordfører lige skal vende det i gruppen, hvorvidt man støtter regeringens forslag om at lade afgifterne på cigaretter stige med 3 kr., inden man giver en klar tilkendegivelse her i salen.
Men det ser vi frem til kommer i morgen.
Hvad angår spørgsmålet, kan jeg bekræfte, at vi forventer en meget moderat stigning i grænsehandelen som følge af afgiftsstigningerne på de af spørgeren nævnte produkter.
Dog er det taget i betragtning i provenuvurderingen, så på den måde er der åbenhed om tingene.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Når man hører de svar fra Venstres skatteordfører, kan man i hvert fald konstatere, at Venstre ved man ikke hvor man har.
De siger et, men gør noget andet.
Man indførte skattestoppet tilbage i 2002.
Så overtrådte man det 285 gange.
Det har skiftende skatteministre jo erkendt over for Skatteudvalget i de spørgsmål, der er blevet stillet.
Så siger Venstre: Nu går vi fra skattestoppet, nu er der ikke længere skattestop, for vi bliver nødt til at forlade skattestoppet, da det er forudsætningen for at kunne lave aftaler med den nye regering.
Så ser vi i dag, at den nye regering lægger en masse positive tiltag frem: afskaffelse af multimedieskatten, fjernelse af loftet over børnechecken.
Og vi lægger nogle afgifter på, der skal gøre, at danskerne kommer til at leve længere og leve sundere.
Og så vil Venstre alligevel ikke være med.
Er det her et vidnesbyrd om, at Venstre i opposition ved man hvor man har?
Det er ikke borgerlige mandater, der arbejder.
Men det er højreorienterede mandater, der sidder sådan med korslagte arme helt ude på fløjen.