runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-15:
Ja, som nævnt her under det foregående spørgsmål er mit ministerium i gang med at færdiggøre et arbejde om og en analyse af crowdfunding i Danmark, der bl.a. skal bidrage til at identificere eventuelle barrierer for crowdfunding i Danmark og komme med anbefalinger til at imødegå dem.
Det er dog generelt mit indtryk, at der ikke er egentlige lovgivningsmæssige barrierer for crowdfunding i Danmark.
Udfordringerne synes snarere at være et begrænset kendskab til de gældende regler og til crowdfunding som alternativ finansieringskilde.
Derfor vil vi igangsætte en oplysningsindsats med inddragelse af relevante organisationer.
Jeg vil endvidere henvise til, at SKAT har offentliggjort en vejledning vedrørende de skattemæssige regler for crowdfunding, som er tilgængelig på deres hjemmeside.
Så har jeg endelig i sidste uge tilkendegivet, at jeg er positiv over for at udvide vækstkautionsordningen i Vækstfonden til også at omfatte crowdfundingplatforme.
Det er dog her vigtigt at være opmærksom på, at den ordning, der findes for bankerne, ikke kan kopieres direkte over til crowdfundingplatformene.
Mit ministerium er sammen med Vækstfonden ved at se på, hvordan en sådan model konkret kan udformes, og når det nævnte arbejde er færdiggjort, vil vi følge op herpå med henblik på igen at understøtte hele anvendelsen og brugen af crowdfunding i Danmark.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Tak for det.
Mit spørgsmål, for jeg synes jo ikke, at ministeren skulle snydes for en ekstra diskussion, når han nu var kommet herned, lyder: Hvilke udfordringer ser ministeren for anvendelse af crowdfunding i Danmark?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-15:
Med hensyn til den sidste del af spørgsmålet vil jeg sige, at der må markedet jo vise, i hvilket omfang der er interesse for det.
Hvis vi har så gode og fine erfaringer fra udlandet, hvorfor så ikke også her i Danmark?
Det, at man ikke skal foretage en stor og substantiel, men måske en mindre investering, kan vel være noget, som kunne friste,
tænker jeg, sådan først eller sidst på måneden – alt afhængigt af temperament – hvis man har lyst til at investere lidt.
Jeg har selv været opmærksom på, at der er nogle af de sådan mere ulandsrelaterede crowdfundingprojekter, hvor der gives mulighed for at bidrage også med ganske små beløb.
Jeg tror selv, jeg i et eller andet omfang er medejer af en frisørsalon et sted i Afrika, men jeg har ikke rigtig fulgt med i, hvordan det går med den.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Ja, og så må vi jo håbe, at der er lidt færre skaldede mennesker som de sidste to spørgere i ministerens frisørsalon i Afrika.
Men det lyder ganske fornuftigt.
Jeg opfatter jo selv området som havende potentiale til at blive en ny form for andelsbevægelse, hvor mennesker, der interesserer sig for og tror på nye virksomheder, kan være med til at sætte det i gang.
Og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at der er den nødvendige forbrugerbeskyttelse og -oplysning, men det er også vigtigt, at vi ikke regulerer for hårdt og for meget, og det er en af de ting, som jeg ser frem til at arbejde sammen med ministeren om.
Jeg siger tak for de svar, ministeren har givet, og glæder mig over fremgangen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Tak for det, formand, og spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Socialdemokraternes politiske ordfører, fru Maja Panduro, i, at regeringen – og nu citerer jeg – »har strammet kravene til, hvornår man kan få asyl«, og hvorfor har ministeren i givet fald under ministeransvar i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 72 svaret Folketinget, og nu citerer jeg igen, at »de foreslåede regler hverken udvider eller indskrænker kravene for at opnå beskyttelse i Danmark«?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Jamen det viser sig jo at være et ganske fornøjeligt møde, ministeren og jeg har i salen i dag, og det er jeg kun positiv over for – særlig det sidste om vækstkaution skulle man næsten tro at ministeren havde set på mit talepapir.
Det er ualmindelig positivt, at man kan overføre det princip til også at gælde de crowdfundingplatforme, der kan være, og jeg er sikker på, at det vil komme rigtig mange mindre virksomheder til gavn.
Dansk Erhverv offentliggjorde for nylig en analyse, der viser, at der sidste år på globalt plan blev skaffet næsten 18 mia. dollar i forbindelse med crowdfunding, og man har egentlig også identificeret flere danske virksomheder, der har benyttet udenlandske platforme.
Og netop derfor er det så vigtigt for mig og også mange andre, at vi rykker hurtigt herhjemme.
Jeg tror måske også, at en del af den uvidenhed skyldes, at vi ikke har haft en kultur her i landet for at bruge private midler til at investere i mindre virksomheder.
Det er ikke noget, vi har gjort tidligere; det er ikke noget, jeg er opdraget med, og det er sikkert heller ikke noget, ministeren er opdraget med, og derfor ligger der en fælles politisk opgave, tror jeg, i, at vi sammen anbefaler danskerne, at det her kan man også gøre.
Det glæder mig egentlig, at ministeren siger, at ministeriet sammen med de relevante organisationer vil gå ud og lave en oplysningskampagne, og det håber jeg naturligvis vil få den fornødne effekt.
Har ministeren gjort sig nogen tanker om, i hvor høj grad fremtidig finansiering af virksomheder kan komme fra crowdfunding?
Har man nogen ambitioner på området, eller er det for tidligt at sige noget om det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Tak for det svar.
Det var dog ikke svaret på det, der var spørgsmålet, og derfor vil jeg da godt læse spørgsmålet op igen, og det lyder
: Er ministeren enig med Socialdemokraternes politiske ordfører, Maja Panduro, i, at regeringen har strammet kravene til, hvornår man kan få asyl, og hvorfor har ministeren i givet fald under ministeransvar i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 72 svaret Folketinget, at de foreslåede regler hverken udvider eller indskrænker kravene for at opnå beskyttelse i Danmark?
Og hvis ministeren har brug for hjælp til at forstå spørgsmålet, uddyber jeg det gerne, når jeg nu har mere taletid, og det handler jo om, at regeringen siger, at man har strammet reglerne, men er det at stramme reglerne det samme som at stramme kravene?
Hvis man spørger den socialdemokratiske ordfører, fru Maja Panduro, siger hun, at man har strammet kravene til, hvordan nogen kan få asyl i Danmark, og det kan jeg bare ikke rigtig få til at harmonere med det svar, ministeren har givet under ministeransvar, dengang vi behandlede lovforslaget, hvor ministeren helt klart siger, at man hverken udvider eller indskrænker kravene for at opnå beskyttelse i Danmark.
Det vil sige – og det er sådan til ære for tilhørerne og dem, der måtte følge med her – at man ikke ændrer et komma på, hvem der kunne få beskyttelse før og efter, og de krav, der er til det, og det er jo noget andet end det, som den socialdemokratiske ordfører siger i programmet hos Qvortrup, i Deadline og en lang række andre steder.
Hvorfor er det så en relevant politisk debat?
Er det ikke bare mudderkastning?
Nej, det er det ikke.
For vi har jo en reel politisk debat om, hvorvidt der er behov for at sørge for, at der kommer færre eller flere asylansøgere til Danmark.
Og der siger vi i Venstre, at vi ønsker færre, og det siger regeringen også.
Men når vi så spørger regeringen, hvad man gør for det, er man ikke helt ærlige omkring, hvad man vil gøre, og hvad man har gjort.
F.eks. siger den socialdemokratiske politiske ordfører noget andet med hensyn til betydningen af det lovforslag, L 72, som regeringen har vedtaget, end det, ministeren har svaret under ministeransvar, og der synes jeg da, at justitsministeren her i dag skylder offentligheden såvel som Folketinget et svar på, hvad der er rigtigt.
Er det det, der er blevet svaret under ministeransvar, nemlig at det ikke betyder noget, det er hverken udvidet eller indskrænket, eller er det det, fru Maja Panduro siger, nemlig at man har strammet kravene til, hvornår nogen kan få asyl?
Så må ministeren da helt ærligt sige, om det er rigtigt eller forkert.
For det duer da ikke, at vi kan have en ting, der bliver sagt under ministeransvar, og så noget andet, når man står foran et rullende tv-kamera.
Det er ikke ærligt, justitsminister.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Men måske er den her debat lidt for vigtig til at gøre det til en sprogdebat.
For det er fuldstændig korrekt, at kravene hverken er udvidet eller indskrænket; det er det, der er sagt under ministeransvar, og det gentager jeg gerne, og jeg vil tro, at den socialdemokratiske ordfører har ment det samme med det, der er sagt i offentligheden.
Jeg tror, ordføreren har ment det samme.
Men må jeg ikke lige, når jeg nu har muligheden, spørge Venstre om noget: Når man siger, at man gerne vil begrænse antallet af asylansøgere til Danmark, og man jo godt ved, hvilke internationale forpligtelser der gælder det, vi kalder konventionsflygtninge, betyder det så, at Venstre ønsker at opsige flygtningekonventionen?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Hvis Venstre vinder et kommende folketingsvalg og man får en Venstreminister, der er justitsminister eller integrationsminister, så er jeg sikker på, at vedkommende gerne vil svare på det spørgsmål.
Men til den tid vil jeg gerne svare, og jeg vil også gerne svare i en debat, hvis justitsministeren ønsker at stille op i en livedebat med mig.
Det har ministeren ikke gjort i sin ministertid, og jeg tror, det handler om, at regeringen har en rigtig dårlig sag i forhold til det her.
Det handler jo grundlæggende om, at regeringen siger, at man vil stramme reglerne, at man siger, at det er et problem med mange asylansøgere, men at den lovgivning, man vedtager, ikke gør noget ved det; reglerne – og så er vi igen tilbage ved det – hverken udvider eller indskrænker kravene for at opnå beskyttelse i Danmark.
Men jeg vil gerne kvittere for, at justitsministeren sætter den politiske ordfører, fru Maja Panduro, på plads og siger, at det ikke er rigtigt, at regeringen har strammet kravene til, hvornår man kan få asyl.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Jamen jeg oplever egentlig, at jeg er i livedebat med Venstres ordfører og andre gode medlemmer af oppositionen, for vi er det jo lige nu her i Folketingssalen.
Vi står jo over for hinanden, forhåbentlig i live begge to, og der er masser af kameraer på, og vi har adskillige anledninger i forbindelse med samråd og andet, så der er jo masser af steder at tage diskussionen.
Jeg synes bare, det er et relevant spørgsmål at stille, for det er jo i virkeligheden så let at sige det fra Venstres side.
I en verden, hvor der er millioner af mennesker på flugt, og hvor vi har en række internationale bestemmelser, der handler om at beskytte mennesker, der er individuelt forfulgte, er det jo så let at sige, at man ønsker at stramme kravene, når man vel egentlig godt ved, at hvis der er tale om personer, der er individuelt forfulgte, så har de også krav på beskyttelse i Danmark, og derfor er det da et relevant spørgsmål at diskutere: Betyder det, Venstre siger, at man skal opsige de internationale konventioner?
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg er selvfølgelig enig med ministeren i, at der skal være en eller anden form for frirum, hvor man kan have den politiske debat, og man skal selvfølgelig ikke rende rundt og daske hinanden oven i hovedet ved den mindste talefejl.
Så ville jeg i hvert fald personligt indimellem rende ind i ganske alvorlige problemer.
Problemet her er bare, at der danner sig et mønster omkring den politiske ordfører for Socialdemokraterne og de spørgsmål, vi har stillet her i dag, er sådan set også et symptom på det, nemlig at regeringen siger ét under ministeransvar, men at man så har en politisk ordfører, som i den offentlige debat i realiteten siger noget helt andet.
hvis der er en systematik i, og hvis det er en generel tendens, at man siger ét i de svar, man giver til Folketingets medlemmer, og at man så i den offentlige debat i virkeligheden siger noget helt andet, ja, så har man et problem.
Er ministeren ikke enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Jeg tror ikke, at den socialdemokratiske ordførers ordvalg i den her sammenhæng skal ses som en generel tendens, men som et indlæg i en politisk debat.
Og jeg synes, vi for ofte glemmer det substantielle indhold i den her flygtningediskussion, for det kommer til at lyde så nemt, synes jeg, når jeg overhører den, nemlig som om man bare kan stramme eller man kan lade være med at stramme.
Det er jo en uhyre kompleks situation, vi befinder os i, for mennesker flygter ikke for sjov, og det er klart, at med Islamisk Stat, der i deres egen forståelse er på et korstog igennem Mellemøsten, og som slår mennesker ihjel, voldtager piger og ønsker at indføre et kalifat, som mange mennesker heldigvis vælger fra og derfor flygter, ja, så er vi i en situation, hvor mange mennesker har behov for beskyttelse.
Omvendt skal vi også kunne klare opgaven i Danmark, og det er det balancepunkt, vi skal finde og efterstræbe, og i virkeligheden er det jo den diskussion, der er den interessante
: Hvor er det balancepunkt, og hvordan hjælper vi så i Folketinget hinanden til at finde den rigtige lovgivning?
I forhold til hvor komplekst problemet er, ville jeg sådan ønske, at det var det, vi kunne bruge vores energi på at finde, for det er svært.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Altså, var jeg selv offer for Islamisk Stat i de områder, hvor de huserer, så ville jeg også tage benene på nakken ret hurtigt.
Derfor er det her
jo væsentlige spørgsmål, og vi bruger – for det skal vi – meget tid i Folketingssalen og i alle mulige andre sammenhænge på at diskutere, hvordan vi kan finde den balance, som ministeren selv nævner.
Men netop derfor er det vel væsentligt, at vi har et fælles grundlag at diskutere på, altså at man ikke siger ét i et svar til Folketinget og så i virkeligheden i den offentlige debat har et helt andet udgangspunkt og kommer med noget helt andet end de svar, der kommer fra ministrene.
Er ministeren ikke enig i, at det også er væsentligt, at vi debatterer på et fælles grundlag, netop fordi debatten er så væsentlig?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Når vi i regeringen – i øvrigt sammen med et bredt flertal i Folketinget – har strammet asylreglerne, så er det, fordi vi ønsker at finde den rette balance i dansk asylpolitik.
I en tid, hvor vi ser nogle af de største flygtningestrømme siden perioden efter anden verdenskrig, skal vi på den ene side leve op til det både medmenneskelige og internationale ansvar, vi har, og på den anden side sikre, at vi kan integrere og håndtere hele integrationsindsatsen ude i landets kommuner og lokalt.
I mine øjne er der en grundlæggende forskel på, om man flygter, fordi man er individuelt forfulgt, eller man flygter fra områder, hvor der er uroligheder, eksempelvis en borgerkrig, altså omstændigheder, der forhåbentlig ændrer sig, sådan at ens beskyttelsesbehov også forandrer sig.
Må jeg ikke bare igen understrege, som jeg ofte gør det i dialogen med Venstre på det her område, at jeg tror, det er vigtigt at få sagt, at der ikke er nogen, der flygter for sjov, og at det, når der er så store flygtningeudfordringer, som der er på verdensplan, så selvfølgelig også smitter af på Danmark.
Vi har strammet asylreglerne, og de skal sikre, at de flygtninge, der har et mere midlertidigt beskyttelsesbehov, lettere kan vende hjem, når forholdene tillader det.
Stramningerne består i, at der for det første bliver indført en midlertidig beskyttelsesstatus, og for det andet, at asylansøgere, der får en midlertidig beskyttelsesstatus, må vente et år med familiesammenføring.
For det tredje har vi gjort det lettere at inddrage opholdstilladelser, så det sikres, at flygtninge kan vende hjem, når situationen i hjemlandet muliggør det.
Vi er jo som politikere nødsaget til at forholde os til den virkelighed, vi befinder os i, og verden oplever lige nu det højeste antal asylansøgere siden anden verdenskrig, og det smitter jo af på Danmark.
Det er også vigtigt for mig at sige, at den stramning, der er lavet af asylreglerne, er mere end bare en reaktion på den aktuelle ulykkelige situation, vi ser i Mellemøsten, for med de nye regler lægger vi op til at arbejde med midlertidighed på udlændingeområdet på en anden måde, end vi har gjort det tidligere, og det synes jeg er både fornuftigt og rimeligt.
Vi har indført fleksible asylregler, der svarer til den enkelte flygtnings beskyttelsesbehov, og sådan at vi gør det nemmere at sende folk hjem, når de ikke længere har behov for vores beskyttelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Hvilke udfordringer ser ministeren for anvendelse af crowdfunding i Danmark?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-15:
Jamen det vil jeg meget gerne kvittere for, for jeg ser det som en fuldkommen fælles opgave at finde nogle løsninger her.
Det er jo sådan, at det påhviler regeringen at have udspilsretten, og det vil sige også at finde de midler, der i givet fald skal til.
Det er jo sådan set det arbejde, jeg er i fuld gang med.
Men jeg kan bare sige, at vi arbejder på højtryk for det.
Jeg tror, det gælder alle de partier, som lagde ryg til forliget, at vi alle sammen godt vil finde muligheder for at forbedre det på de områder, hvor bornholmerne har drøftet ting og rejst helt berettiget kritik og krav om at få det forbedret.
Det er det, jeg sådan set arbejder stenhårdt på, og hele regeringen arbejder på højtryk for det.
Så snart vi har et resultat, glæder jeg mig til at indkalde til forhandlinger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Ja, men jeg føler ikke behov for andet end at sige tak til ministeren for den melding.
Vi kan så forhåbentlig i fællesskab glæde os over, at de mindste virksomheder får endnu et finansieringsværktøj stillet til rådighed, og det skal så være min afslutning på spørgsmålet.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-15:
Tak for spørgsmålet.
I efteråret indgik et bredt flertal i Folketinget – også inklusive spørgerens parti, Venstre – en aftale om den fremtidige færgebetjening af Bornholm.
Efterfølgende har færgeaftalen affødt utilfredshed på Bornholm.
I forlængelse af den utilfredshed har jeg i foråret besøgt Bornholm; jeg har haft flere møder med bornholmere i forskellige grupperinger – foreninger og naturligvis politikere fra Bornholm – om sagen.
Og jeg har også noteret mig, at utilfredsheden i høj grad centrerer sig om et ønske om, at der fortsat bør være en erstatningsfærge.
Og det må jeg sige er en sag, som jeg meget gerne vil være med til at løse.
Det er derfor, jeg har sagt, og jeg vil også gentage det i dag, at der kommer en etape 2 i forhandlingerne om den fremtidige færgebetjening.
Jeg har desuden sagt, at forudsætningen for det jo bl.a. er, at vi ved, i hvilket omfang forligskredsen bag aftalen om en vækstpakke beslutter sig for at tilgodese Bornholm, når de udmønter de resterende midler i vækstpakken.
Jeg kan oplyse spørgeren om, at jeg naturligvis også har drøftet sagen indgående med mine ministerkolleger, herunder naturligvis også økonomi- og indenrigsministeren, og regeringen vil bakke op om, at der prioriteres midler til Bornholm i den forbindelse.
Jeg vil indkalde forligskredsen til en fornyet drøftelse af færgeforliget, så snart der er en afklaring af muligheden for at opnå ekstra midler til Bornholm og dermed et grundlag for reelt at drøfte, hvordan vi kan styrke forliget, og det håber jeg at kunne gøre i den nærmeste fremtid.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-15:
Baggrunden for mit spørgsmål er selvfølgelig, at fragtfærgen »Hammerodde« til Køge fik en skade på sin skrue, og det vil så sige, at såfremt hurtigfærgen ikke kan sejle, og det kan den jo nogle gange ikke på grund af for høje bølger i Østersøen, er Danmark afskåret fra Bornholm.
Det er jo en ulykkelig situation, som ministeren selvfølgelig ikke vil være med til at byde danskerne.
Det giver selvfølgelig også bekymring på Bornholm, at man kan se frem til et kommende forlig uden en erstatningsfærge, og det er også derfor, Venstre har sendt ministeren en venlig mail, hvori vi beder ministeren om at se på især erstatningsfærgen, således at ministeren kan indkalde forligskredsen.
Jeg kan høre, at ministeren er slået ind på sporet, og det er der selvfølgelig stor glæde over.
Men hvornår kan jeg forvente, hvornår kan jeg melde ud på Bornholm, at ministeren agter at indkalde forligskredsen?
Den nærmeste fremtid er simpelt hen ikke godt nok, minister.
Er det om et halvt år, eller er det om en måned, eller hvornår forventer ministeren at indkalde forligskredsen?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-15:
Jeg kender – temmelig detaljeret endda, vil jeg sige – »Hammerodde«s havari, og hvordan det påvirker færgedriften.
Jeg ved, at erstatningsfærgen er blevet benyttet i den situation.
Derfor sagde jeg også i mit svar her i dag, at jeg arbejder hårdt for at få løst den situation og få imødekommet det ønske, som er et blandt flere ønsker, der er på Bornholm, om at få forbedret det eksisterende forlig med en etape 2, som skal lægges ovenpå.
Der er rigtig mange partier, der har været ude at sige rigtig mange ting, og det har jeg selvfølgelig kunnet iagttage.
Det er jo sådan, det er, og det må man så gøre.
Jeg tror, der skal ekstra midler til, og det er min opgave at finde dem og så indkalde, når de ekstra midler er på bordet, og det ser jeg frem til at gøre.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-15:
Jeg er meget enig med ministeren i, og det er Venstre faktisk også, at der skal ekstra midler til for at løfte udfordringen med en erstatningsfærge.
Men det er jo ikke de store beløb, vi snakker om her, hvis man skal se det i forhold til de beløb, som ministeren ellers er vant til at have rullende over skrivebordet.
Så lur mig, om vi ikke i en fælles front kan få løst den udfordring også.
Jeg tror også, at finansieringen kan findes, og Venstre vil gå meget langt for at sikre den her reservekapacitet.
Så det kan ministeren godt tage med tilbage.
Det var jo den ene ting, det, som udestod i forliget.
Den anden ting er, at med forliget nedlægges IC Bornholm, altså toget, der kører mellem Ystad og Københavns Hovedbanegård.
I forligskredsen er vi blevet enige om, at der skulle man lave en aftale med det svenske selskab, som hedder – på rigtig svensk – Pågatåget.
Hvordan går det med de forhandlinger?
Kan vi på det forligskredsmøde, som ministeren stiller i udsigt, forvente at få en status over forhandlingerne med Pågatåget?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-15:
Ja, det kan vi, når vi kender rammen.
Og jeg er meget, meget glad for, at Venstre her i dag siger, at de vil være med til at finde ekstra midler.
Det håber jeg ikke kun gælder det ærede medlem valgt på Bornholm, men også resten af partiet, fordi man jo også sidder og skal fordele det mellem andre steder.
Så jeg håber også, at det står ved magt.
Jeg må sige, at mit ambitionsniveau er højt, og jeg synes, at de indsigelser, der har været fra Bornholms side, er helt begrundede og relevante, både hvad angår erstatningsfærgen, men sådan set også, hvad angår at komme så langt ned som overhovedet muligt med hensyn til billetprisen.
Til det sidste togmæssige: Ja, selvfølgelig vil der være en status for det.
Det er klart, at det bør tænkes ind i en sammenhæng.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-15:
Så er jeg og Venstre dermed kommet frem til at høre det, som vi gerne ville høre fra ministeren i dag, og vi ser selvfølgelig frem til de kommende drøftelser i forligskredsen.
Og så sætter jeg stor pris på – det skal ministeren også vide – at man som politiker, når man er med til at lave noget, der er knap så godt, og man erkender, at det er noget skidt, så har det politiske mod til at lave tingene bedre.
Det var derfor, Venstre sendte mailen til ministeren om, at vi gerne så forligskredsen genindkaldt, således at man kunne få et bedre forlig for bornholmerne.
Herfra skal der lyde ros til ministeren, og lad os så håbe, at det kommende arbejde i forligskredsen kan fortsætte i samme gode ånd, så vi kan finde de bedste løsninger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Hvad er ministerens forklaring på, at punkt 37 i vækstpakken, »Analyse af mulighederne for crowdfunding«, endnu ikke er offentliggjort på trods af den aftalte frist ultimo 2014?
Mit spørgsmål til ministeren lyder sådan her: Hvad er ministerens forklaring på, at punkt 37 i vækstpakken, »Analyse af mulighederne for crowdfunding«, endnu ikke er offentliggjort på trods af den forventede offentliggørelsesfrist ultimo 2014?