runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-12-08:
Tak for det.
Forslaget er blevet til for at sikre, at der fortsat kan være en skole på Fejø, efter at den kommunale skole lukkede.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne gøre alt for, at de 27 småøer skal være attraktive at bo på og især for børnefamilier.
Den egenskab at kunne begå sig blandt folk, man føler sig meget forskellig fra, som de får, er guld værd senere i voksenlivet, når de skal samarbejde med andre.
Skolerne på småøerne er jo et kapitel helt for sig.
Mobning ser man ikke, for lærerne spotter det jo med det samme, hvis der er en elev, der mistrives.
Og lærerne på småøerne har jo en fantastisk evne til at undervise differentieret og også bruge omgivelserne på øerne som en del af undervisningen.
I Dansk Folkeparti ved vi godt, at når man lukker skolen på øen, lukker man også for tilvæksten af børnefamilier, og på sigt er man også dermed med til at affolke øen – og det vil vi ikke risikere.
Det her lovforslag er jo alene en forbedring af det eksisterende, men jeg kan godt forstå de bekymringer, som folk på øerne er kommet med op til i dag: Hvad nu hvis privatskolen på Fur i en årrække kører med lave elevtal?
Hvorfor skal kommunen overhovedet godkende det?
Hvad nu hvis det går dårligt for den skole, som øskolen er en filial af, så den derfor må lukke?
Der er mange bekymringer, og i Dansk Folkeparti forstår vi godt dem alle sammen.
Men vi vil også sige, at det at sikre, at der er gode skoletilbud på småøerne, ligger os så meget på sinde i Dansk Folkeparti, at vi vil gå rigtig, rigtig langt for at få det til at lykkes.
Husk på, hvorfor vi står her i dag?
Det gør vi, fordi alternativet ville være, at der ikke ville kunne drives skole på Fejø, altså ud fra den hidtidige lovgivning.
Altså, én ø kommer i klemme i lovgivningen, og her står vi i Folketinget og laver lovgivningen om – siger det ikke bare lidt om, hvor stor politisk opbakning der er til skolerne på småøerne?
Så til alle jer ude på øerne vil jeg sige: Tro ikke, at den opbakning, vi viser i dag, ville være mindre, hvis det var jeres skole, der lige pludselig var lukningstruet.
Så vi forstår jeres bekymringer, og vi håber også på, at I ser vores vilje til at imødekomme dem.
Så med dyb respekt for, at der kan opstå situationer i fremtiden, vi ikke lige har løst på forhånd med det her lovforslag, kan vi i Dansk Folkeparti naturligvis varmt støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Fakta er, at de pensionister med de absolut laveste indkomster faktisk får lidt mere ud af den her aftale, det her lovforslag.
Det er ca. 92.000, der får lidt mere i boligydelse, end de fik i 2015, når vi får gennemført det her lovforslag.
Så er det jo rigtigt, at der sker en prioritering.
Jeg er sådan set meget tilfreds med, at vi kunne prioritere sundhedsområdet højere, at vi kan prioritere det generelle ældreområde højere.
Men det er jo rigtigt: Der er foregået en prioritering.
Det er også foregået i den her sag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Vi vil meget gerne have et landbrug, som er i balance.
Vi anerkender også, at det system, vi har haft indtil nu, har været for rigidt.
Så jeg er sådan set for, at vi kommer frem til et system, som er lidt mere intelligent end det, vi har nu.
Det synes jeg sådan set ville være positivt, hvis vi kunne udvikle det.
Altså, det her er jo et komplekst problem.
62 pct. af det danske areal er landbrugsareal, og nu behandler vi et lovforslag, som bare giver ministeren lov til at kunne fastlægge, at der kan være nogle højere gødningsnormer på det areal fremover.
Det er ikke detaljeret nok til, at vi kan sige ja til den slags.
Men det er meget muligt, at der er et lille hjørne, hvor man godt kunne gøde lidt mere, og så andre steder, hvor man skulle gøde langt mindre.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Altså, jeg synes jo, at det ville være positivt, hvis vi kunne finde ud af, hvad det er, vi er enige om.
Vi er enige om, at den regulering, som finder sted i dag, simpelt hen ikke hviler på et fagligt grundlag.
Vi er enige om, at vi skal bevæge os hen imod at regulere på output, og at vi skal bevæge os hen imod at anvende virkemidler, som virker der, hvor der konkret er problemer.
Så har jeg simpelt hen bare ingen forståelse for, hvad det er, der er baggrunden for, at Enhedslisten på forhånd står af, når vi lige er gået i gang – ovenikøbet med et par års forsinkelse, efter at Natur- og Landbrugskommissionen kom med sin rapport.
Så står Enhedslisten for en sikkerheds skyld af på forhånd.
Det begriber jeg ikke en lyd af, og jeg vil høre, om ordføreren kan give os lidt en forklaring på det, for det er en kæmpestor gåde for mig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Så skulle Liberal Alliances ordfører have lyttet efter lige før, hvor jeg netop præciserede, at der er nogle arealer, hvor man godt kan forestille sig, at jorden og naturen kan holde til, at der bliver gødet mere.
Men så er der andre steder, hvor man skal gøde mindre.
Jeg vil ikke være med til at give en generel bemyndigelse til, at ministeren bare kan fastlægge nogle regler, som vi ikke kender til.
Og samtidig er der jo tre forordninger fra EU, som sådan set er blevet implementeret i Danmark, og som gør, at vi ikke bare kan øge vores kvælstofforurening.
Så kommer i konflikt med EU.
Derudover har vi vores grundvand, som gerne skulle kunne vare til de næste generationer, og som vi jo ikke har nogen sikkerhed for bliver taget ordentligt hånd om med det, der ligger her.
Så jeg synes, der er rigtig mange detaljer, som mangler i den her proces.
Man kan ikke bare sige, at der skal gives lov til, at ministeren kan fastlægge normer, uden at vi kender reglerne for det.
Det er simpelt hen en blankocheck, vi sådan set er blevet stillet over for her, at vi bare skal give ministeren lov til at fastlægge normerne fremadrettet.
Det kan vi ikke i Enhedslisten.
René Christensen (DF), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, det var en udmærket ordførertale, som ordføreren holdt, men nu har vi igennem en lang årrække kørt masser af forsøg, og vi har brugt rigtig mange penge på at udvikle miljøtiltag, der virker, også til at opsamle kvælstof – man skal så lige passe på, for det handler jo ikke kun om kvælstof, der er også mange andre udfordringer i forhold til produktionen – så jeg vil spørge: Er ordføreren ikke enig i – når vi nu kan bevise, at efterafgrøder, randzoner nogle steder, våde enge osv. osv. har en virkning – at vi, når vi implementerer de her virkemidler, samtidig kan tilgodese erhvervet, altså sige, at man kan øge produktionen, samtidig med at man gør kvaliteten højere?
Kan ordføreren ikke sådan se sammenhængen i det her, altså at det ikke er sort eller hvidt eller for eller imod, men at det her også er en udnyttelse af den viden, som vi jo trods alt har opbygget i fællesskab i Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Jamen der er jo da en stor viden i Danmark, og jeg kunne godt ønske mig, at de erfaringer, som økologerne hele tiden høster, sådan set smittede af på resten af landbruget.
Det her med målrettet at dyrke mellemafgrøder og efterafgrøder i et godt økologisk sædskifte kunne traditionelle landmænd, der dyrker et sædskifte med alt for meget korn og alt for lidt mellemafgrøder og efterafgrøder, lære rigtig meget af.
Et faktum ude i landbruget er, at der er rigtig store landbrugsarealer, hvor muldlaget forsvinder.
Der er nogle steder i landet, hvor man tror, at der er problemer med vandløb, og at det er kommunen, der ikke vedligeholder det ordentligt, men når man så går ud og måler på det, finder man ud af, at det egentlig er muldlaget, som har sat sig; som er brændt væk ca. 1 cm om året .
Så vi har jo sådan set god landbrugsjord i Danmark, som forsvinder, og som der opstår problemer med at dyrke, fordi man er udsat for heftig nedbør, der kan oversvømme arealer, så de er sværere at dyrke.
Jeg synes, at vi har nogle helt andre problemer end dem, som forslaget her lægger op til at løse.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg ved jo, at Enhedslisten er meget optaget af et miljø, som er i balance, og derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren vil anerkende og vil medvirke til en udvikling, hvor vi faktisk finder en målrettet regulering af landbruget, hvor vi anvender de virkemidler, som er egnede i forhold til de konkrete problemer dér, hvor de opstår.
René Christensen (DF), 2015-12-08:
Jeg synes bare, at ordføreren taler lidt udenom.
For vi er jo enige om, at der nu er nogle redskaber, vi kan dokumentere fungerer som kvælstoffikserende.
Der er efterafgrøder, og der er de andre ting, som jeg har nævnt flere gange.
Hvorfor er Enhedslisten så imod, at man udnytter den her viden, som man først har investeret i at opsamle?
Man har lavet projekter, forsøg og andet, der viser, at de her tiltag faktisk fungerer?
Hvorfor så ikke tilgodese dansk erhvervsliv, i det her tilfælde landmændene, så vi kunne få produceret nogle kvalitetsfødevarer og få skabt noget værdi til Danmark?
Vi kan have et velfærdssamfund, hvor vi kan tage os af de svageste, ved at vi har et erhvervsliv, der tjener nogle penge og betaler noget skat.
Altså, hvorfor er Enhedslisten imod, at et erhverv – når man kan sige, at det godt kan fungere i samklang med natur og miljø – kan være med til at bidrage til det samfund, som jeg også har en fornemmelse af at Enhedslisten støtter op om?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Enhedslisten vil meget gerne være med til at udvikle dansk landbrug og sikre flere arbejdspladser ude på landet, og det er jo sådan set ved at satse på flere lokale fødevarer og ved at satse på økologien, at vi kan komme frem til det.
Men vi kommer ikke frem til det ved bare at give ministeren en generel bemyndigelse til, at der kan bruges mere gødning i dansk landbrug.
Det er ikke den vej, vi skal gå.
Det her er ikke afbalanceret, i forhold til at vi også skal passe på vores natur, i forhold til at vi har en biodiversitet i Danmark, som er for nedadgående, i forhold til at vi har nogle vandmiljøplaner, som de sidste 30 år har kostet milliarder for det danske samfund og nu begynder at virke –
det skal vi ikke bare kaste over styr, ved at der må pløjes randzoner op og der må gødes ekstra i landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance gerne vil have nogle målinger ind, som vel minder om det, som den organisation, der hedder Bæredygtigt Landbrug, siger er så vigtige.
Jeg ved ikke rigtig, men hvordan vil man lige, hvis man skal lave sådan nogle målinger, og man ligesom skulle måle på, hvad det er, der kommer ud af drænrørene, måle det i øjeblikket ude på Holstebrokanten?
Altså, der er jo ikke to åer i Danmark, der er ens.
Jeg kan ikke rigtig se, hvordan det er, man ude i de enkelte landbrug skulle lave måleprogrammer på alle drænrør og på alt overfladevand og ligesom tage det og holde det op imod en lovgivning.
Det var godt nok et omfattende målesystem, der skulle være på sådan en mark, hvor der måske er 10-15 meter mellem hvert drænrør, og hvor det, der er i drænrøret, måske løber ud i en bæk under vandoverfladen.
Kan Liberal Alliances ordfører ikke lige folde lidt mere ud, hvad det er for et måleprogram man forestiller sig?
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Som jeg sagde i mit oplæg, er det, vi lægger op til nu, at landmanden får en udfordringsret.
Der vil formentlig blive udvidet i antallet af målepunkter ude i landbruget.
Vi ved, at vi ikke slipper af med modellerne, og vi ved, at modellerne skal forbedres.
Der vil formentlig være mange steder, hvor der ikke er uenighed, og hvor tingene kører, som de skal.
Men de steder, hvor landmanden kan udfordre modelberegningerne ved selv at foretage målingerne, skal vedkommende have et retskrav på det.
Det betyder jo ikke, at vi skal måle på hver anden meter i alle recipienter i hele landet og hele tiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Det var da fantastisk!
Tænk sig, hvis man kunne beskytte borgere inde i byerne med så omfattende måleprogrammer, når man taler luftforurening, det ville være helt fantastisk.
Jeg vil godt høre ordføreren, om der ikke kunne være aspekter i det her, som ligesom vægter anderledes.
Altså, vi har jo det her grundvandshensyn, som vi skal tage, og jeg frygter, at vi med de her ændringer kommer til at se endnu flere drikkevandsboringer, som er nødt til at lukke ned, og hvor man er nødt til at lave boringer andre steder.
Det medfører sådan set ekstraudgifter for erhvervslivet og for private kunder, for alle, som drikker vand.
Er ordføreren ikke lidt betænkelig ved, at vi ved at øge gødningsmængderne kan komme frem til en situation, hvor vi må lukke flere drikkevandsboringer i Danmark?
Det kunne bringe landbruget i balance, og det ville være fornuftigt.
Og hvis det er sådan, at landmænd vil dyrke korn med et højere proteinindhold, så kan man vælge andre sorter.
Så enkelt er det jo.
Hvis man vil have protein ud af sin kornafgrøde, kan man vælge andre sorter, hvor man prioriterer protein i stedet for at prioritere højest muligt udbytte.
På Dansk Folkepartis hjemmeside kan man om partiets miljøpolitik læse, at partiet arbejder for, at »Grundvandsreserverne skal beskyttes mod forurening fra såvel landbrug som industri, så vi også i fremtiden kan drikke rent og friskt vand fra hanen.«
Klinger det ikke lidt hult, når eksperter advarer mod, at der med lovforslaget, vi behandler her i dag, bringes drikkevandsinteresser i fare, hvor der endnu ikke er kompenserende tiltag på plads, der kan modvirke den udvaskning, som vil ske, når man øger gødningsmængderne i landbruget?
René Christensen (DF), 2015-12-08:
I forhold til det første om, hvad Dansk Folkeparti skriver, så står vi hundrede procent på mål for det.
Vi er meget enige i det, og vi har faktisk den holdning, og den har vi stadig væk – og det er også derfor, vi skriver det.
I forhold til det andet så mener vi jo faktisk, at det at lave en individuel miljøvurdering, altså at gå ud at sige, hvad det så er, der skal til, i de her oplande, sådan set er meget bedre, også i forhold til at sikre de ressourcer, som vi har.
I dag har man jo nøjagtig det samme regelsæt de steder, hvor man har de meget sandede jorder, altså hvor udvaskningen er større, som på de lerede jorder, hvor udvaskningen er væsentlig mindre.
Vi har nøjagtig det samme regelsæt.
Der er jo ingen tvivl om – og det kan man også se, når man læser forslaget her – at der vil komme nye redskaber i brug.
Mange af dem bliver selvfølgelig frivillige, hvor de i dag er pålagte, men det er jo ikke sådan, selv om vi ophæver kravet om randzoner, at randzonerne ikke stadig væk kan have en værdi.
Efterafgrøder har stadig væk en værdi, våde enge har stadig væk en værdi.
Alle de her miljøtiltag har jo stadig væk en værdi og vil også i fremtiden kunne bruges de steder, hvor de hjælper på miljøet og grundvandsreserverne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
I det sidste nummer af »danskVAND« kan man læse lidt om status for, hvad det er for en nitratforurening, vi har, af vores grundvand.
Der står, at omkring 40 pct. af de iltede grundvandsboringer indeholder mere nitrat end EU's grænseværdier.
Og så kan man læse, at der var 129 boringer i den her GEUS-undersøgelse fra sidste år, som havde mere nitrat end grænseværdierne.
Jeg kan godt se på det kort, den illustration, der er med, at ordførerens egen kommune er ramt af forurening.
Der er en enkelt grundvandsboring, hvor der er nitrat over grænseværdien.
Synes ordføreren ikke, at det er alarmerende, at vi allerede har problemer med nitratforurening, og at man så her vil øge landbrugets udledninger af nitrat, som kan forringe vores grundvand?
René Christensen (DF), 2015-12-08:
Jo, jeg er sådan set enig i, at det er en udfordring.
Vi skal værne om vores grundvand.
Det er helt fantastisk, at vi kan åbne hanen, og så har vi dejlig frisk vand i hanen; det skal vi kunne blive ved med at have.
Det, der er rigtig vigtigt, er jo også, at man kigger på, hvad der er fortidens synder, hvad det var for et tankesæt, der lå bag før, hvad det var, man ikke vidste før – for det kan vi gøre bedre i dag.
Der er ingen tvivl om, at det her ikke går ud på, at man ikke vil værne om grundvandet.
Det her går faktisk ud på, at man kigger på, hvad det er for en naturtype, som erhvervet udføres i, altså her landbrugserhvervet, ligesom vi gør med alle mulige andre erhverv.
I det her tilfælde er det så landmændene.
Hvad kan de tildele det omkringliggende samfund?
Og her er det så miljøet.
Så vi kæmper stadig væk for, at vi får færre af de her lukninger, og en del af dem skyldes jo desværre også fortidens synder.
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
I forbindelse med behandling af lovforslag L 68 om ændring af jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække vil Venstre naturligvis stemme for forslaget.
Forslaget er en del af regeringsgrundlaget »Sammen for fremtiden«, og det tager udgangspunkt i 16-punktsplanen.
Det glæder mig meget at stå her i dag med dette lovforslag.
Endelig kan vi påbegynde udfasningen af reducerede kvælstofnormer, så afgrøderne på markerne i stedet for kan gødskes med den optimale mængde gødning.
Det danske landbrug har længe været tvunget til så at sige at udsulte deres afgrøder, og det har haft meget store konsekvenser for erhvervet.
Københavns Universitet har opgjort de erhvervsøkonomiske konsekvenser af de hidtidige gødskningsregler til mellem 1,3 og 1,8 mia. kr. om året.
Med andre ord har den hidtidige regulering kostet fødevareerhvervet og landbruget og dermed hele det danske samfund meget dyrt.
Med dette lovforslag gør vi op med de reducerede kvælstofnormer.
Det gør vi, samtidig med at vi sikrer overholdelse af EU's retlige forpligtelser i forhold til natur, overfladevand, grundvand og klima, og vi sørger for vækst i balance med natur og miljø.
Det er grøn realisme.
Dette lovforslag bidrager væsentligt til at sikre landbruget og erhvervet rimelige rammevilkår og mulighed for at øge råvaregrundlaget.
Lovforslaget muliggør en øget eksport og gavner væksten og beskæftigelsen særlig i landdistrikterne.
Dermed gavner lovforslaget ikke alene fødevare- og landbrugssektoren, det gavner hele Danmark.
I Venstre er vi glade for, at vi i dag får dette længe ventede lovforslag til behandling her i Folketingssalen.
Det er vores klare holdning, at vi fortsat skal have en stor og varieret landbrugs- og fødevaresektor, og en forudsætning for det er naturligvis, at landmændene kan give afgrøderne på markerne den nødvendige gødning.
Det er jo helt grotesk, at vi er nået dertil, at landmændene er tvunget til at sulte afgrøderne på markerne.
Det skal vi have gjort op med og naturligvis i balance med miljøet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Hr. Erling Bonnesen har til Landbrugsavisen udtalt, at det for ham er logisk, at landmændene skal have lov til at gødske optimalt, og at han ikke vil finde sig i, at danske landmænd skal være underlagt skrappere krav end konkurrenterne i Europa.
Men erkender hr. Erling Bonnesen ikke, at vi har nogle særlige forhold i Danmark, at man som landmand er nødt til at se på helheden, herunder at vi er et af verdens mest intensivt dyrkede lande, og at vi drikker vores grundvand urenset?
Det sætter nogle naturlige begrænsninger for os, og det kan betyde, at vi skal producere noget helt andet end korn.
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Det er jo dejligt at konstatere – og også at Enhedslisten konstaterer – at vi stadig væk har rent, godt dansk vand i hanerne.
Det er jo et dansk kendemærke, og det skal vi naturligvis passe godt på.
Ethvert land har selvfølgelig sine særlige forudsætninger.
Det har Danmark også, og det har Tyskland også, men det er også sådan, at vi skal have noget at leve af i fremtiden, og jeg tror, at det er ret tydeligt for enhver, uanset hvordan man forholder sig til det her lovforslag, at dansk landbrug og dermed hele fødevaresektoren er enormt udfordret i øjeblikket.
Derfor står vi også over for, at vi simpelt hen skal tage stilling til, om vi vil have en effektiv dansk landbrugs- og fødevaresektor og dermed også bevarelse af de rigtig mange arbejdspladser fremover.
Der er svaret et klart ja fra os i Venstre, og selvfølgelig skal det ske i balance med miljøet.
Det har vi markeret tydeligt, og der skal vi selvfølgelig benytte os af de hjælpemidler og teknologiske udviklinger, som også er der, så det arbejder vi på at få til at gå op i en højere enhed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Det er jo bare at give en bemyndigelse til, at ministeren kan give tilladelse til, at landbruget kan gøde mere.
Jeg synes, at det her forslag er fuldstændig ubalanceret.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er lidt betænkelig ved, om man bare lige kan overholde de tre EU-forpligtelser, vi skal overholde, når man her har noget, som medfører en kraftigere kvælstofforurening.
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det her lovforslag skal bemyndige ministeren til at få påbegyndt fjernelsen af undergødskning, og så kan det jo heller ikke være ordføreren fra Enhedslisten ubekendt, at der foregår en masse drøftelser her i Folketinget, i udvalget osv. om, hvordan man lige præcis skal håndtere de forpligtelser, som ordføreren henviser til.
Det er noget af det, som de kommende møder skal vise, og det vil ordføreren også støde på i udvalget osv., så vi skal have tingene til at hænge sammen på den måde.
Det er jo en helt sædvanlig parlamentarisk måde at arbejde på.
Det tror jeg ikke kan være ordføreren ubekendt.
Erling Bonnesen (V), 2015-12-08:
Anerkender ordføreren for Enhedslisten faktum, nemlig at proteinindholdet i dansk korn generelt er lavere end f.eks. kornet i nogle af vores nabolande – man kan bare gå til Tyskland?
Anerkender ordføreren det faktum?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Ja, det anerkender jeg, og hvis man kigger på det over 100 år, kan man se, at proteinindholdet i både byg og hvede i Danmark sådan set har været faldende.
Det er en tendens, som rækker mange år tilbage.
Vi er jo to til stede nu med en landbrugsfaglig uddannelse, og vi er i alt tre her.
I gamle dage var der lidt flere landmænd.
Jeg ved ikke, om det var med til at sikre en højere kvalitet i debatterne, men jeg synes virkelig, der mangler, at der er lidt flere, som ved noget mere om at dyrke jorden, og som ikke kan blive, hvad skal man sige, forledt til at liberalisere så meget ved at oppløje randzoner og ved bare at give efter for, at der kan bruges mere kvælstof i det danske landbrug.
I en situation, hvor vi skal passe på vores grundvand, og hvor biodiversiteten er faldende, risikerer vi sådan set, at de fremskridt, vi har opnået, ved at vandmiljøet er blevet forbedret de seneste 30 år, går tabt med mere gødning.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Nu kan det hurtigt komme til at virke, som om mentorstøtten bliver fjernet.
Det gør den jo ikke.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen har selv stået deroppe og sagt, at det bliver ændret til minimum en gang hver 14. dag.
Jeg skal bare lige høre i den forbindelse, hvordan hr. Lennart Damsbo-Andersen tror det ser ud med kontakten mellem mentorer og dem derude.
Tror hr. Lennart Damsbo-Andersen på, at kontanthjælpsmodtagere eller dem, der har brug for mentorstøtte, har kontakt med mentorerne minimum en gang om ugen?
Jeg ved godt, og det ved hr. Lennart Damsbo-Andersen også, at der er nogle, der har kontakt med dem hver dag; der er også nogle, der har kontakt med dem sjældnere, men det er minimum en gang om ugen.
Forventer hr. Lennart Damsbo-Andersen så, at der ikke er nogen, der ikke har kontakt med en mentor mere end hver 14. dag med det her nye lovforslag?
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Jeg kan da garantere hr. Bent Bøgsted for, at den tidligere regering ville være blevet væltet, hvis de kom med sådan et forslag og vores stemmer var afgørende.
Jeg tror, at han skal lede længe i arkiverne for at finde en situation, hvor man stemmer for, at 132.000 pensionister i gennemsnit mister 3.780 kr. Og han skal lede rigtig, rigtig længe for så at være med til at sige, at de penge skal bruges til lettelser i grundskylden for de store villaer og lettelser i afgift på luksusbiler.
Det kan jeg garantere hr. Bent Bøgsted for.
Hvor er den sociale profil henne i Dansk Folkepartis politik?
Man kan da ikke undskylde sig med, at en anden regering også har lavet noget skidt.