runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Altså, jeg er godt klar over, at man, når der er finanslovdebat og man står her, sådan skal svare på lidt af hvert.
Men jeg vil dog sige, at det er lidt meget forlangt, at jeg skal tage stilling til helt konkrete kommunalpolitiske beslutninger i en nordjysk kommune eller for så vidt i andre kommuner rundtomkring i landet.
Jeg kan ikke alle beslutninger, der er truffet i landets kommuner, udenad, og derfor kan jeg heller ikke præcis forholde mig til, hvorfor der lige er disponeret sådan i de tilfælde, som hr. Orla Hav nu nævner.
Men må jeg sige, at de sager, der her bliver nævnt, jo meget vel kan være et udtryk for det, jeg selv var inde på i mit indlæg, nemlig at der er et kæmpestort udgiftspres på den offentlige sektor i de her år.
For uanset at den offentlige sektor aldrig nogen sinde har brugt så mange penge, som den gør nu, at vi har bevilget knap 40 mia. kr. ekstra i offentlige udgifter til velfærd, siden regeringen tiltrådte, og at kommunerne aldrig har haft flere penge, end de har nu, så ser vi alligevel eksempler på områder, hvor vi alle sammen må sige at vi godt kunne bruge nogle flere penge.
Det er udtryk for, at udgiftspresset er enormt, og derfor er det, jeg siger, at den vigtigste finanspolitiske disciplin i de kommende år bliver at prioritere.
For hvis ikke vi i det her Folketing har modet til at prioritere og til at sige, at der er nogle ting, vi ikke vil, at vi vil prioritere udgifterne til de svageste højere, og at de, der kan klare sig selv, i højere grad må klare sig selv uden at belaste de offentlige udgifter, så går det ud over de svageste i samfundet.
Det er derfor, jeg siger, at vi skal prioritere.
Orla Hav (S), 2008-04-16:
Det er den virkelighed, som kommunerne skal agere i, og jeg nævnte to konkrete eksempler, som jeg ikke forlanger hr. Barfoed skal kende i detaljer.
Men man kan tage det som et udtryk for, at det er virkeligheden i de danske kommuner; at det er sådan, økonomien er; at den hænger sammen med den ramme, som ikke den første, men vel den sjette eller syvende finanslov under den nuværende regering, har lagt.
Og er det så udtryk for Det Konservative Folkepartis prioritering af, at vi skal have en god offentlig service, og at vi skal tage os godt af dem, der har det dårligst i vores samfund?
Er det et udtryk for, at de synspunkter har sejret, eller går det ikke den stik modsatte vej?
Ida Auken (SF), 2008-04-16:
Det er jo sådan, at der de seneste par måneder er kommet en ganske hård kritik af Danmarks klima- og miljøindsats.
Først fik vi i januar måned en rapport fra OECD, der pegede på 37 områder, hvor det her kan blive bedre, og det er meget afgørende områder, altså f.eks. vedrørende luftforureningen.
1 million danskere lever i en uacceptabel luftkvalitet, vores natur er under hårdt pres, og vi når ikke vores Kyotomål med den politik, vi fører i øjeblikket; faktisk stiger de reelle CO2-udledninger i Danmark.
Derudover er Det Miljøøkonomiske Råd, som jo er et råd, regeringen selv har nedsat, for en måned siden kommet med en kritik, og man siger, at man måler Danmark på 24 områder.
På 17 af de her områder gik det før godt.
Nu er der altså 12 af miljøområderne, hvor det er gået i stå eller er blevet forværret, det vil sige alt i alt en ganske, ganske hård kritik af Danmark.
Og jeg ved jo godt, at De Konservative - i hvert fald i ord - meget ofte prioriterer eller hævder, at de prioriterer klima og miljø, men mener De Konservative, at vi med den her finanslov retter op på noget af den her kritik?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Ja, det mener jeg da i høj grad at vi gør, og jeg synes da, at fru Ida Auken skal glæde sig meget over, at der i februar er indgået en omfattende aftale, bl.a. med Socialistisk Folkeparti, om at satse mere på vedvarende energi og gøre mere for at nå klimamålene.
Det er jo omfattende, ambitiøse planer, vi har lagt, og som vi nu er i fuld gang med at iværksætte og realisere.
Så der bliver gjort rigtig meget, og det er en kæmpe prioritering for regeringen og for Det Konservative Folkeparti, at vi skal nå i mål med klimamålene.
Og vi har endda også sat os i spidsen for på verdensplan at sikre, at hele verden går i den retning, ved at tage ansvar for at afholde klimatopmødet i København om et par år.
Så vi gør rigtig meget.
Heldigvis er det også sådan, at der er sket en reduktion af udledningen af drivhusgasser i perioden siden 2001, og det er jo en god begyndelse, men der er også andre tal, som viser en bekymrende udvikling, og det skal vi selvfølgelig gøre noget ved.
Meget kan man beskylde den borgerlige, konservativ-liberale regering for, men det er altså ikke regeringens skyld, at forureningen er blevet større, og at vi har problemer med klima i den her verden.
Men vi gør meget for, at udviklingen skal gå i den rigtige retning, og jeg er glad for, at SF er gået med i energiaftalen.
Altså, jeg kunne forstå det, hvis SF ikke var med i aftalen, eller for den sags skyld, hvis Det Konservative Folkeparti ikke var med i aftalen, men det er jo en aftale, vi er fælles om, nemlig at etablere en række initiativer i de kommende år for at sikre, at vi bevæger os i den rigtige retning, og det gør vi så.
Vi har f.eks. bedt Skattekommissionen om at se på, når vi nu skal reducere skatten på arbejdsindkomster, om noget af det så ikke kan finansieres ved en omlægning, så vi får en adfærdsregulerende beskatning på nogle områder, der også skaber en udvikling i den rigtige retning, altså i retning af et bedre miljø og af at nå klimamålene.
Så vi gør rigtig meget, men selvfølgelig er der også ting, der er gået i den forkerte retning.
Det noterer vi os, og det er jo også derfor, vi så nu gør en forstærket indsats.
Ida Auken (SF), 2008-04-16:
Jeg vil foreslå De Konservatives ordfører lige at kigge på nogle af de her rapporter, for de siger meget tydeligt, at den politik, der har været ført de sidste 6-7 år, bl.a. er en økonomisk politik, hvor man har udhulet de grønne afgifter, som er et enormt vigtigt instrument til at tage fat på de her problemer.
Jeg vil foreslå, at ordføreren lige læser de her rapporter og ser, at der faktisk er en meget hård kritik af det, der er sket i Danmark de sidste 7 år.
Vi dratter nedad på listerne; når man sammenligner lande, med hensyn til hvordan det går med klima- og miljøindsatsen, ser man, at vi dratter.
Så er det da rigtigt, at vi har indgået en energiaftale.
Jeg betragter den som en trillebør: Vi smed jer op i den og så, hvor langt vi kunne få jer.
Men vi vil jo videre, for selv den her energiaftale gør jo ikke, at man når 21-pct.-reduktionen i CO2-udledninger.
Så hvad er der i den her finanslov, der gør det så meget bedre for miljøet og naturen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg skal oplyse hr. Barfoed om, at der bestemt ikke i finanslovforhandlingerne er sket nogen som helst fejl.
Der er heller ikke sket det, som jeg hørte ordføreren sige, at der var sket et uheld.
Der er ikke sket noget uheld, selvfølgelig er der ikke det.
Vi sidder ikke og forhandler finanslov baseret på uheld.
Vi baserer vores finanslovforhandlinger på helt overlagte vurderinger af, hvad der er ret og rimeligt.
Man kan ikke sidde - og det vil jeg gerne erindre alle om, der hører den her debat - i et udvalg i Folketinget og bevilge penge på andres vegne.
Altså, det er i finanslovprocessen, man finder pengene til det gode, man vil.
Man udtrykker ønske om i forskellige udvalg, at man vil bruge en masse penge og bl.a. gerne som parti vil have snabelen ned i statskassen på en finurlig måde, som det her jo også går ud på.
Det er ikke det samme, som at de, der skal tage ansvaret for at finde pengene, er indstillet på at finde pengene til det formål.
Det er den helt grundlæggende respekt for, hvordan man finder penge til de ting, man gerne vil, som nogle partier her i Folketinget ikke har forståelse for.
Derfor vil jeg bare erindre hr. Lars Barfoed om, at der ikke skete noget uheld i finanslovprocessen.
Der skete heller ikke nogen fejl.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Der skal jeg så bare gøre opmærksom på, at det gjorde der.
Uheldet var, at i Det Konservative Folkeparti var vi ikke tilstrækkelig opmærksomme på, at der var sendt det brev fra Europaudvalget til undervisningsministeren, som der var.
Det var vi ikke opmærksomme på; det var en fejl fra vores side.
Jeg havde såmænd ikke behøvet at få læst brevet op, for jeg har læst det grundigt, men tilbage til spørgsmålet om projektet i Middelfart.
Det er jo, fordi kommunen vælger at prioritere det væk, for det eneste, der er aftalt i finanslovsammenhæng, er, at kommunerne skal holde sig inden for deres egne budgetter.
Man skal holde sig inden for sit budget.
Inden for budgettet kan kommunen disponere, så når man tager projektet væk, er det jo, fordi man ellers ville overskride sit totalbudget.
Derfor tager man altså det her projekt væk.
Men det er jo kun for ikke at overskride det budget, man selv har lagt, at man åbenbart skal prioritere, fordi man var ved at komme for langt ud i udgifter i forhold til det budgetterede.
Det er den eneste grund, for det eneste, vi siger i finanslovaftalen, er, at man skal holde sig inden for budgettet.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Ja, man er jo lige ved at miste koncentrationen ved at se, hvordan De Konservative har problemer med Dansk Folkeparti.
Nu er der lige pludselig en tvist, men det må man selv rode med.
Jeg vil tage en anden sag op.
Vi har jo den konservative klimaminister, som er kendt for at tale fantastisk meget.
I øjeblikket er det så klima og miljø, hun taler rigtig meget om.
Bl.a. har hun også været ude at rose et initiativ i Middelfart Kommune, hvor man har lavet et energibesparelsesprojekt.
Man prøver at finansiere energibesparende foranstaltninger, ved at man laver nogle energibesparelsesprojekter og sådan nogle ting.
Det har hun rost til skyerne, og hun har sagt, at det er et fantastisk initiativ, og det kan vi godt forstå.
Det er jo også en god socialdemokratisk borgmester, Steen Dahlstrøm, der er i Middelfart, og det er et virkelig godt initiativ.
Men det, der så sker, er, at den aftale, som De Konservative har indgået om finansloven - i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, som jo er kendt for virkelig at stramme grebet om kommunerne - betyder, at det her prestigeprojekt for klimaministeren simpelt hen bliver lukket ned nu.
Man kan altså ikke lave det energibesparelsesprojekt, som klima- og energiministeren har været ude at rose til skyerne.
De Konservative har været med i en finanslovaftale - i øvrigt sammen med deres rigtig gode venner i Dansk Folkeparti - og det betyder, at initiativet bliver lukket ned.
Kan det være rigtigt?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg kan forsikre om, at vi i finanslovforhandlingerne overhovedet ikke har diskuteret projektet i Middelfart eller taget stilling til det.
Så det er jo ikke sådan, at vi i finanslovaftalen har besluttet - og jeg er da sikker på, at projektet i Middelfart er udmærket - at det ikke skal blive til noget.
Det er jo kommunens egen økonomiske prioritering, at man altså vil fremme nogle andre ting i stedet for det projekt.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Ikke desto mindre er det jo sådan, at det samlede byråd i Middelfart giver udtryk for, at det netop var, på grund af at der lige pludselig kom et loft over anlægsudgifterne - som jo ikke indgik i kommuneaftalen her i sommer - at det her ellers rigtig udmærkede projekt blev pillet af.
Vi ser jo, at kommune på kommune på kommune rejser det her problem.
Jeg ved ikke, om ordføreren er opmærksom på, at det samlede byråd i Høje Taastrup - hvor der jo er en konservativ borgmester, Michael Ziegler - har skrevet et brev til Folketinget, hvor de virkelig kritiserer den her finanslovaftale.
De skriver følgende: »Høje-Taastrup Kommune er imidlertid nødt til at protestere mod finanslovaftalen og de fremlagte lovforslags konsekvenser. Og vi appellerer til, at Regeringen og alle partier genovervejer, om de virkelig vil lægge ryg til den nye styring og det seneste indgreb over for de kommunale anlæg.
For I kan faktisk ikke være dette her bekendt!«
Det er altså hele den kommunale verden, der er i oprør over det her loft, man lige pludselig har lagt over anlægsudgifterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det kunne selvfølgelig have været spændende, hvis man under finanslovforhandlingernes slutfase, hvor vi havde det her oppe, pludselig havde sagt til Dansk Folkeparti: Vi vil ikke forhandle finanslov med jer.
Vi prøver at kalde de partier i Europaudvalget over, der gerne vil have nogle penge til sig selv, kaldet EU-oplysningspenge, for at se, om vi kan lave finanslovforlig med dem.
Så kunne man have siddet med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre osv., og så kunne man have prøvet at lave et finanslovforlig med dem.
Det, hr. Lars Barfoed sådan helt grundlæggende må forstå, er, at de partier, der vælger at tage ansvar for den samlede finanslov, også er de partier, der selvfølgelig har mulighed for at påvirke, hvordan det er, man bruger pengene.
Man kan ikke have en kreds af partier siddende i et eller andet folketingsudvalg og vurdere, at man vil bruge pengene på en bestemt måde, og så bare lægge til grund, at det må de, der så laver et finanslovforlig, bare finde sig i og sige, at så er det sådan, man bruger pengene.
Det er selvfølgelig de partier, der indgår en endelig finanslovaftale, der tager ansvaret for det samlede billede, både det, der er godt, og det, der gør lidt ondt.
Det er de partier, der prioriterer, hvordan man vil bruge statens penge.
Det er det helt grundlæggende princip, jeg beder hr. Lars Barfoed om at anerkende her i dag.
Steen Gade (SF), 2008-04-16:
Jeg vil godt sige til hr. Lars Barfoed, at man jo godt kan være med i en aftale, samtidig med at man ærligt og redeligt siger, at det egentlig ikke er nok, og det synes jeg da også at De Konservative skulle gøre.
Et andet punkt, hvor jeg syntes, at hr. Lars Barfoed malede et skønmaleri i sin tale, var spørgsmålet om ulandsbistanden.
Jeg skal rose hr. Lars Barfoed for, at han ikke gik så vidt som hr. Peter Christensen fra Venstre, som jo sagde, at det eneste sted, regeringen havde skåret ned, var erhvervsstøtten.
Vi ved i ærlighed godt, at der er skåret dramatisk ned på miljøområdet og ulandsbistanden i de år, vi har haft den her regering, men mit spørgsmål til hr. Lars Barfoed drejer sig om ulandsbistanden.
Er hr. Lars Barfoed tilfreds med, at den højt erklærede øgning af ulandsbistanden er blevet til 0,1 pct. i år og ingenting altså et tilbageskridt - i 2009?
Jeg hørte jo talen, hvor hr. Lars Barfoed sagde, at nu var der sket noget, men det er jo kun i ord, når det kommer til stykket.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Nej, det er ikke kun i ord.
Ulandsbistanden stiger i år fra 0,8 til 0,81 pct.
Der bruges flere penge, og i det hele taget bruges der jo år for år flere penge, for vi har jo bundet os til, at når bruttonationalindkomsten stiger, stiger udviklingsbistanden tilsvarende.
Så der bruges jo flere penge, og det, de i de fattige lande er interesserede i, er jo sådan set ikke, hvor mange procent af bruttonationalproduktet vi bruger, men hvor mange penge de får, og de får flere og flere penge, efterhånden som vi bliver rigere, fordi vi har bundet os fast til et minimum på 0,8 pct., og nu bliver det i indeværende år altså 0,81 pct.
Det, jeg så sagde i mit indlæg, var, at der var stor tilfredshed med, at det allerede i indeværende år er lykkedes at styrke udviklingsbistanden, og så tilføjede jeg: Vi Konservative ønsker over de kommende år at fortsætte med at styrke indsatsen over for den fattige del af verden og det gør vi.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
Er det udtryk for, at man styrer efterspørgslen på behandling ved at begrænse udbuddet?
Det er jo sådan set det, der er problemet.
Nu ved jeg godt, at hr. Lars Barfoed står og leder efter, hvor mange penge der er sat af.
Det er 100 mio. kr. til at forsøge at løse problemet for.
Men det, der skal til, er jo noget i størrelsesordenen 300 mio. kr. bare for at hjælpe de mennesker, der står på ventelisterne - og efterfølgende også et højere beløb, hvis man skal imødekomme de mange, som trænger til behandling på det her område.
Er det virkelig den kyniske måde, regeringen prioriterer på, at man lader disse mennesker blive på en venteliste?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg tror, at jeg også har sagt det tidligere her i dag, at vi prioriterer sundhedssektoren højere økonomisk end nogen som helst andre områder.
Vi bruger nu 21 mia. kr. mere på sundhedssektoren, end man gjorde, da regeringen tiltrådte.
Der er også langt flere operationer pr. 1.000 personer i det her land nu, end der var tidligere.
I 2001 var der 474 operationer pr. 1.000 personer.
I det sidste regnskabsår, som vi har, altså 2006, var der 580 operationer pr. 1.000 personer i det her land.
Så vi har altså gjort rigtig meget for at styrke produktiviteten og øge ressourceindsatsen i sundhedssektoren, men der skal selvfølgelig gøres mere.
Det, vi bl.a. gør i finansloven nu, er jo at sikre en bedre proces omkring livstruende hjertesygdomme, og selvfølgelig skal der gøres en øget indsats, for at vi får de ventelister bragt ned.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er blevet udført flere operationer af mindre vanskelige sygdomme - mindre vanskelige sygdomme - på bekostning af de sygdomme, der er livstruende.
Det er derfor, vi har fået den katastrofale udvikling, hvor vi ser, at hjertepatienter venter 38 uger på at få stillet en diagnose, 38 uger på behandling, og det prøver man så at imødekomme ved at give det her beløb.
Vi ser, at kræftpatienter også fortsat er skrevet på ventelister og dør, mens de står på ventelisterne, i meget stort omfang.
Der er i den her finanslov overhovedet ikke afsat én eneste krone til yderligere behandling af kræftpatienter her i landet, på trods af at det er det alvorligste problem, vi har.
Ikke så meget som én lille krone er der afsat til løse problemet med akut behandling af kræft.
Det viser jo også alt om, at det, som regeringen melder ud som sit store slagnummer, er der altså ikke økonomisk dækning for.
Jeg kunne også nævne de medicinske patienter, som ligger på gangene.
Jeg synes, at det giver en grim smag i munden.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Altså, nu kan vi jo ikke gennemgå hele sundhedssektoren her, men der er jo område for område, siden denne regering tiltrådte, øgede ressourcer på alle områder i vores sundhedsvæsen.
Vi har gennemført flere operationer end nogen sinde, der er gjort store fremskridt, når det gælder materielanskaffelser, for netop at gøre noget ved kræftsygdommene, og vi har i den her finanslov et helt afsnit, der netop handler om at styrke indsatsen i processen med personer med livstruende hjertesygdomme.
Så vi gør hele tiden alt, hvad der kan gøres, for at styrke indsatsen på de her områder, og vi er fuldstændig enige i, at man selvfølgelig skal sikre, at ventetiderne bliver bragt ned, ikke mindst for personer med livstruende sygdomme.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-16:
Tak for en rigtig interessant tale.
Jeg har et enkelt kort spørgsmål på baggrund af den nyopblussede debat om skat og reformer, som jo var et centralt emne for hr. Morten Helveg Petersen.
Sådan objektivt set, hvem tror hr. Morten Helveg Petersen at det er nemmest at få med til mange af de reformer, som blev nævnt i talen?
Er det S og SF på den ene side eller V og K på den anden side?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Det glæder mig meget, og Det Konservative Folkeparti får jo mulighed for at råde bod på skaden, i og med at man kan stemme for det ændringsforslag, som vi fra Det Radikale Venstres side har stillet.
Der får man mulighed for at gøre præcis det, som hr. Lars Barfoed argumenterer for fra Folketingets talerstol.
Så det er meget enkelt, man kan bare trykke på den grønne knap.
Men problemet er vel, hvis vi skal ind i indholdet, at det her er en bevidst handling fra Dansk Folkepartis side, som Det Konservative Folkeparti finder sig i.
Det vil sige, at det her er endnu et eksempel på, skal vi sige en sag, hvor Det Konservative Folkeparti bliver trynet og bliver lagt ned.
Jeg har fuld sympati for det, ordføreren siger fra talerstolen, så hvis der virkelig skal nogen handling bag ordene, stemmer man bare for det ændringsforslag, som Det Radikale Venstre har stillet.
Der er jo ikke tale om, at der er noget rod i processen.
Det her er en overlagt politisk handling fra Dansk Folkepartis side, som Det Konservative Folkeparti finder sig i.
Så jeg synes, det er meget svært spørgsmål at svare på, i og med at der er så mange, der desværre har taget det her skattestop, som står i vejen for en rigtig reform, som kan løse eller være med til at løse det mest presserende problem, vi har i dansk økonomi, til sig.
Så jeg beklager, hvis jeg ikke kan give et klart svar på spørgsmålet.
Det er lidt begrædeligt, at der er så mange, der har taget det her perspektivløse skattestop til sig.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg er naturligvis enig i, at supplerende dagpenge i en vis udstrækning er positive for det fleksible arbejdsmarked.
Problemet er, hvis man i længere perioder kan indrette sig på at kombinere supplerende dagpenge med job; altså sådan, at det ikke er permanente fuldtidsjob, man går efter, fordi der ikke er et tilstrækkeligt incitament til det.
Så har det den modsatte effekt.
Derfor mener jeg, at det, vi gør her, vil gavne samfundsøkonomien, fordi det vil få flere til at tage fuldtidsstillinger.
Jeg tror ikke, man kan gå så langt som til at tvinge arbejdsgiverne til at oprette flere fuldtidsstillinger.
Arbejdsgiverne er jo kun interesseret i at oprette job, hvis der er behov for det.
Og sådan tror jeg også det vil være i fremtiden.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-16:
Problemet er jo, at der netop her er tale om det modsatte af et fleksibelt arbejdsmarked.
Der er tale om, at man skaber et stift arbejdsmarked.
Det er nemlig stift i den forstand, at i de tilfælde hvor en arbejdsgiver kan anvende en arbejdskraft i nogle få timer, må den arbejdsløse fremover sige nej, fordi vedkommende bliver ringere økonomisk stillet end hidtil.
Det vil sige, at den arbejdsløse har en økonomisk fordel ved at være fuldtidsarbejdsløs.
Jeg synes jo, at det skriger til himlen, at man bærer sig ad på den måde.
Derudover vil jeg også gerne sige, at det forekommer mig barokt, at man i virkeligheden straffer de arbejdsløse, nemlig ved at skære ned på deres indtægter.
Hvis man ville noget, skulle man lave nogle tvangsforanstaltninger over for arbejdsgiverne, herunder også kommunerne.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke vil være en mere rigtig metode, at man startede med at tvinge arbejdsgiverne til at oprette fuldtidsjob.
Derefter kunne man så om nogle år se på reglerne for arbejdsløse for ikke at straffe dem her og nu.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Det tror jeg de fleste af os er.
Jeg gad nok vide, om der var nogen her i salen, som, hvis de blev spurgt, om de var imod et fleksibelt arbejdsmarked, ville sige: Ja, det er vi, vi ønsker et stift arbejdsmarked.
Vi ønsker alle, tror jeg, et fleksibelt arbejdsmarked.
Reglen om begrænsning af supplerende dagpenge er jo netop lavet for at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt.
For at styrke incitamentet til at komme i arbejde og komme i fuldtidsarbejde gør vi det mindre interessant over en lang periode ikke at have et arbejde.
Det er simpelt hen for at styrke incitamentet i en tid, hvor der er mangel på arbejdskraft alle mulige steder - styrke incitamentet til at søge job der, hvor jobbene er.
Det er det, der er baggrunden for det.
Steen Gade (SF), 2008-04-16:
Så må hr. Lars Barfoed undskylde mig, for vi er enige om, at ulandsbistanden sidste år var på 0,80 pct., og nu er den på 0,81 pct.
Det er en lillebitte forbedring.
Næste år, i 2009, er den på 0,8 pct. igen, altså er vi tilbage ved starten.
Er det så tilfredsstillende, f.eks. set i lyset af den fødevarekrise, som udvikler sig, og hvor vi her i Folketinget godt kan se, at der garanteret vil være brug for øget bistand bare for at de, der i dag får fødevarebistand, fremover kan få det samme antal ton korn, som egentlig var planlagt?